Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 29. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Tiba István jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schiffer András frakcióvezető úr, LMP-képviselőcsoport: „2015: vesztesek és nyertesek” címmel. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az évet úgy kezdte Magyarország miniszterelnöke, idézem: „A következő éveknek a mindennapi dolgozó, keményen dolgozó emberekről és családjaikról kell szólniuk.” Ehhez képest ez az év kizárólag a migrációs válságról szólt. Mindeközben a hatalom a bérek leszorításával versenyez a különböző összeszerelő üzemek kegyeiért. Orbán Viktor a német és más globális nagyvállalatok cselédjévé tette Magyarországot. Ennek is eredménye az, hogy a fiatalok ma gyakorlatilag a közmunka és a kivándorlás közül választhatnak. Államtitkár úr figyelmébe ajánlanám, ha a tegnapi adatok nem győzték meg, hogy csak tavaly 920 milliárd forintot utaltak haza, ez a GDP 3 százaléka. Azt gondolom, ez azért egy eléggé masszív szám. Az unokák nélküli ország réme fenyeget. A másik folyamat, ami zajlott mindeközben ebben az évben, az a bandaháború, tehát hogy a nyerteseket, ennek a politikának a hazai nyerteseit főhatalmi törvényi eszközökkel jelölje ki a narancsos uralom. A bandaháború nyertesei között ott találjuk természetesen a helyben lakó földműves Mészáros Lőrincet, ott találjuk Garancsi Istvánt és érdekkörét, akik ugye, trükkös módon, törvényi eszközökkel jutottak hozzá az ESMA Kft. megvásárlásához, hiszen azt a 25 milliárd forintot, amit a kormányzati kommunikáció kezel, valahol azért csak el kell szórni. A nyertesek között ott van Andy Vajna, akit az online szerencsejáték-biznisszel ajándékozott meg a kormány. Ott vannak a rokonok, akiket a pár héttel ezelőtti közbeszerzési törvény módosításával újra beengednek a közbeszerzések piacára, és így hozzák létre az új hűbéri viszonyokat Magyarországon. A történet sajnálatos módon nemcsak arról szól, hogy a korrupció intézményesül Magyarországon, olyanokat kedvezményeznek, olyanok lesznek ennek a rendszernek a nyertesei, akik valódi értéket Magyarországon biztosan nem hoznak létre. Viszont figyelemre méltó, hogy az új nyertesek közül, akár a Garancsi-érdekkörre, akár Andy Vajnára gondolunk, olyanok vannak, akiknek a céghálójában bizony ott figyelnek offshore-cégek, ott figyelnek azok az offshore-cégek, ahol az itt, Magyarországon főhatalmilag megkapott ajándékok javait szépen el lehet helyezni. Tisztelt Országgyűlés! Közben olyan folyamatok zajlanak Magyarországon, hogy például a beruházási ráta újra szabadesésbe került. Ha levesszük az uniós pénzeket, Magyarországon a beruházási ráta 2015-ben, mondom, az uniós pénzek nélkül, nagyjából 13 százalék. Itt is az állami beruházások dominálnak, az utolsó negyedévben a magánszektor beruházásai egyenesen csökkennek. Értékteremtő beruházások nélkül nem lesz bérnövekedés Magyarországon. A kivándorlás és a csökkenő beruházások együttesen fogják eltüntetni a maradék gazdasági növekedést is. A közszféra béreit mesterségesen leszorítja a kormány. Ennek világos jele az, amikor a közalkalmazotti munkahelyekre közmunkásokat foglalkoztatnak vissza. 2010-hez képest 3 százalékkal nőtt a dolgozó szegények aránya Magyarországon, a háztartások egyharmada létminimum alatt él. A közszféra béremelésére, a minimálbér létminimumra emelésére egyébként meglenne a pénz, csak az a probléma, hogy ezt a pénzt bizony ellopják. Mit kellene tenni? Először is az állam meglévő, vagy az állam kezében még év közben megvolt 380 ezer hektárt, amit önök dobra vernek, föl lehet használni arra, hogy a hátrányos helyzetű településeknek, szociális szövetkezeteknek adjunk földet azért, hogy ők értékteremtő munkát tudjanak adni az embereknek. Életbe kell léptetni azokat az antikorrupciós szabályokat, amelyek elzárják a szivattyút a magyar nemzetgazdaságban. Az offshore-lovagok kiseprűzéséről szóló javaslatunkra gondolok. Gondolok a kiszámíthatósági törvénycsomagunkra, gondolok például arra a törvényjavaslatra, amit már tavaly tavasszal megfogalmaztunk, a politikusok kötelező vagyonosodási vizsgálatára vonatkozóan. És természetesen azonnal a minimálbért 30 százalékkal meg kell emelni, hogy elérje a létminimumot. A nyolcadik éve befagyasztott közalkalmazotti bértáblát le kell cserélni, de a legfontosabb gazdasági lépés és egyben bérnövekedést okozó lépés az, hogy az oktatásba vissza kell tenni azt a 200-250 milliárd forintot, ami évente hiányzik. Végül, de egyáltalán nem utolsósorban a munkahelyteremtő támogatásokkal nem az összeszerelő üzemeket, a multik zsebét kell megtömni, hanem a hazai kkv-szektornak és szövetkezeteknek kell juttatni ezeket a támogatásokat. El kell dönteni: egy unokák nélküli összeszerelő országot vagy egy megújuló Magyarországot szeretnénk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni.
Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásában 2015 nyerteseiről és veszteseiről kívánt szólni, számos konkrétum nélküli vádaskodást hallottunk. Ennek célját értem, de mégis engedje meg, hogy azt mondjam, a vádaskodások mellől bántóan hiányoznak az elmondottakból az elmúlt egy év közös eredményei. Azok az eredmények, amelyeket minden magyar ember magáénak vallhat, azok a közös eredmények, amelyek reményeink szerint javítják a magyar családok életkörülményeit [[Dr. Schiffer András: Melyikét?]] , és azok, amelyek azt bizonyítják, hogy a magyar reformok működnek. Engedje meg, hogy párat megemlítsek ezek közül! 2014-ben a magyar gazdasági növekedés Európa élmezőnyébe tartozott, és ez várhatóan igaz lesz 2015-re is. Nem mindig volt ez így. A kormányváltást megelőzően volt olyan év, amikor 7 százalékkal töpörödött a gazdaság, ezt nevezte a baloldal szakértői kormányzásnak. Az, hogy a magyar reformok működnek, a gazdaság pedig nő, a bérekre is hatással volt. Az előző évben 5 százalékkal növekedtek a reálbérek, és ez a növekvő tendencia várhatóan a 2015-ös évre is igaz lesz. Nem mellékes az sem, hogy 2015-ben továbbra is sikerült alacsonyabban tartani az energiaárakat, sikerült megvédeni a rezsicsökkentést. Ez változatlanul azt jelenti, hogy az áram és a gáz ára negyedével olcsóbb a korábbi időszakhoz képest. Lendvai Ildikó is büszke lehetne ránk. Hadd folytassam a sort! Komoly közös eredménynek tartom, hogy sikerült kivezetni a devizahiteleket, a banki elszámoltatásnak köszönhetően 1,3 millió család terhei csökkentek, összesen mintegy 1000 milliárd forinttal. Ez azt is jelenti, hogy a hitelszerződések 74 százaléka esetében csökkentek a törlesztők. [[Dr. Schiffer András: A forintosítás után?]] A kormány úgy gondolja, hogy a családok megerősítése az egyik legfontosabb feladata. Ezért sem mellékes tény, hogy a családi adózás beváltotta a hozzá fűzött reményeket, továbbra is sok száz milliárd forint marad a családok zsebében. Szintén a családok megerősítését szolgálja, hogy külön adókedvezmény jár a fiatal házasoknak. Őket segíti az új otthonteremtési támogatás is, ez új és használt lakás bővítésére is igénybe vehető. Ezeknek az intézkedéseknek is fontos szerepük lehet abban, hogy mind a gyermekvállalási kedv, mind a házasodási kedv növekedett, ez utóbbi 5 százalékkal. Olyan eredmény ez, amelynek párthovatartozástól függetlenül talán még önök is örülhetnek. [[8.10]] Sok szó esik ezekben a napokban ebben a Házban is a gyermekek étkeztetéséről. Szeretnék arról beszámolni, hogy a korábbi 92 ezer helyett ma már 318 ezer gyermek jut ingyenes étkezéshez naponta többször. Nem szeretném azt sem elhallgatni, hogy 2015-ben már 800 ezer gyermek jutott ingyentankönyvhöz. Ebből is látszik, hogy a baloldal csak beszél a gyermekek ellátásáról, amíg a kormány dolgozik azon, hogy egyetlen nélkülöző gyerek se legyen ebben az országban. Engedje meg, hogy még egy olyan eredményt említsek, amelyre minden magyar ember büszke lehet: ma 550 ezer emberrel több dolgozik, mint 2010-ben. [[Dr. Schiffer András: Mennyiért?]] A helyzet az, hogy a rendszerváltás óta soha nem dolgoztak annyian Magyarországon, mint most. A magyar reformok működőképességét jelzi, hogy több mint nyolc éve nem volt olyan alacsony a munkanélküliek száma, mint ma. A munkának tehát ma már sokkal nagyobb a megbecsülése, mint 2010 előtt volt. Tisztelt Képviselő Úr! Ami az önök javaslatait illeti, szeretném önt emlékeztetni arra, hogy az LMP-nek már volt korábban egy adózási javaslata [[Dr. Schiffer András: Így van!]] ennek értelmében önök bevezettek volna egy 25 százalékos adókulcsot [[Dr. Schiffer András: Pontosan!]] ez pontosan 10 százalékkal több, mint amennyi most januártól lesz. [[Dr. Schiffer András közbeszól.]] Ez azt is jelenti, hogy ha ma önök lennének kormányon, annak leginkább a magyar családok lennének a vesztesei. [[Dr. Schiffer András: Néhány család!]] Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tiszteljük meg egymást azzal, hogy meghallgatjuk egymást. Köszönöm a megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóbiás József frakcióvezető úr, az MSZP képviselőcsoportjából: „Aktuális ügyekről” címmel. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egész évben beszélnünk kellene azokról a rászorultakról, akiknek a helyzetét a kormánynak, bármely színe is legyen, minden körülmények között segítenie kellene. De különösen így, karácsony tájékán beszélnünk kell mindazokról, akiknek nem vagy csak kevésbé az ünnepről szól ez az időszak; azokról, akiknek nemhogy megtakarításuk nincs, de biztos jelenük és reményteli jövőjük, terveik sem; azokról, akik otthonokban, idősgondozásban vagy állami gondozásban élnek; és mindazokról, akik nekik próbálnak segíteni, akik értük dolgoznak. Ők azok, akik semmivel sincsenek már jobb helyzetben ma Magyarországon, mint a rászoruló gondozottak. Sokat beszéltünk már a fizetésemelésről, de talán nem eleget. Az év végi ünnepekhez közeledve beszélnünk kell azokról a közalkalmazottakról, akik dolgozói szegénységben élnek ma Magyarországon. Ők az állam alkalmazottai, bár ahogy elnézzük a kormány politikáját, sokkal inkább rabszolgái, mert ebben az országban ma már a kormány mintha központi elvként használná, hogy mindenki annyit ér, amennyije van. Önök ma ilyen országban gondolkodnak; azokat becsülik legkevésbé, akik a legtöbbet teszik az országért és sokkal többet érdemelnének. Az egész humánegészségügyi, szociális szféra mélyrepülésben van, de még a teljes szektorhoz képest is egészen elképesztően alacsony fizetések vannak a szociális ellátórendszerben. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudja-e, hogy 2010 után önök drasztikusan kivontak forrásokat a szociális szférából? Tudja-e, tisztelt államtitkár úr, hogy ebben a szektorban 2014-ben bruttó 105 413 forint volt az átlagjövedelem? Ennek a nettója alig éri el a 70 ezer forintot. Tény és való: 2015-ben minimálisan emelték a pótlékot, az alapbérre rárakták, de még ezzel együtt sem éri el a 2014-es átlagot, nevezetesen: azt a 87 351 forintot, amely a létminimum szintje. Az állam alkalmazottainak döntő többsége létminimum alatt él, államtitkár úr. A pótlék nem megoldás, ezt a szakma is elmondta, és nagyon kevés. Milyen az az állam, amely képes arra, hogy a saját munkavállalóit létminimumszint alatt tartsa? Ugyan kinek az érdeke, tisztelt államtitkár úr, hogy a szociális szféra dolgozói ilyen alacsony fizetésekért legyenek kénytelenek dolgozni? Ugyan kinek tűnne fel, hogy egyszerűen elsorvasztják ezt a rendszert? Annak a közel egymillió másik szegénynek, aki gondozásra, ápolásra szorul? Tisztelt Államtitkár Úr! Nem véletlen, hogy ma már nincs olyan érdekképviselet, ágazati szakszervezet, gazdasági szereplő, aki ne a fizetésemelésről beszélne. Magyarország versenyképességét, a pályaelhagyást és a tisztességes béreket követeli minden érintett. Sajnálom, hogy a kormány nem hallja meg ezeket a hangokat. Az első lépés talán az lenne, a múlt héten elkezdtük azt a vitát, hogy a novemberi és a decemberi fizetést az állam biztosítsa minden munkavállalójának. Pontosan tudom, hogy majd az államtitkár úr megmagyarázza, hogy ez már mind rendben van; akkor hívja fel az oktatási, az egészségügyi vagy a szociális ágazatért felelős államtitkáraikat, és kérdezze meg, hogy megkapták-e az állam dolgozói a novemberi és a decemberi fizetésüket. A másik követelés, hogy azonnali fizetésemelést kell adni az ágazat dolgozóinak. 50 százalékos fizetésemelésre van szükség, államtitkár úr, vagy pedig az történik, ami a múlt héten a Szent Imre Kórházban, és ma már a Szent László Kórházban, és Isten tudja megmondani, hogy a következő hetekben még hány kórházban fogják felmondani a szolgálatot a szakasszisztensek, az ápolók. Azonnal üljön le a kormány az érintett érdekképviseletekkel, szakszervezetekkel, és alakítsanak ki egy hosszú távú stratégiát arra, hogy a bérrendezés ne teremtsen feszültséget még az ágazaton belül sem, hogy egy ápoló, szakasszisztens, attól függően, hogy egy szociális ellátórendszerben dolgozik, jóval kevesebbet keres, mint az egészségügyben dolgozó! Ez elfogadhatatlan! Az egész ország szégyene az, ha ezen nem változtatnak. Ez nem pártpolitikai kérdés. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon örülök annak, hogy felhozta a béremelések ügyét. Amikor egy párt béremelést lenget be [[Tóbiás József: Fizetés!]] ,a legjobb kiindulópont az, ha megnézzük, emelte-e a béreket akkor, amikor hatalmon volt. A helyzet az, hogy önök pont az ellenkezőjét tették. Miközben az első polgári kormány idején két és félszeresére nőtt a minimálbér, a baloldali kormányok alatt szinte alig volt emelkedés. De ez nem minden. [[Tóbiás József közbeszól.]] Amikor önök kormányoztak, elvettek egyhavi bért a közszféra dolgozóitól [[Balla György: Úgy van!]] miközben rájuk hivatkoznak. [[Tóbiás József: Öt éve ti kormányoztok!]] Ezenfelül elvettek egyhavi nyugdíjat is. Szomorú tény, de ettől még tény, hogy a reáljövedelmek 2002 és 2010 között nem nőttek. Teljes képtelenség, hogy ezek után még a béremelések ígéretével jönnek. Ezzel szemben 2010 után a magyar gazdaság növekedési pályára állt [[Tóbiás József: Üljél le, államtitkár úr!]] és ez azt is jelenti, hogy Magyarország átléphetett a lassú bérnövekedések korszakába. A minimálbér 2010 óta 105 ezer forintra nőtt [[Tóbiás József: Bruttó! És mennyi az adó rajta?]] ez azt is jelenti, hogy az OECD országai közül 2010 és 2014 között Magyarországon nőttek a második legnagyobb mértékben a minimálbérek. [[Tóbiás József: A bruttó bérek!]] Ez a kedvező tendencia a jövőben is folytatódni fog. A reáljövedelmek 2010 óta 10 százalékkal nőttek, és ehhez a családi adózás is hozzájárul. A béremelések a társadalom több rétegét is érintik [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Akkor miért van négymillió szegény?]] , az elmúlt időszakban nőtt a pedagógusok bére, az egészségügyi dolgozók bére, a szociális és gyermekvédelmi dolgozók bére is, nőtt emellett a katonák és a rendőrök juttatása, amit 2016-ban további emelések követnek. Rövidesen elindul emellett a közszolgálati dolgozók életpályamodellje is. A kormány intézkedései azt szolgálják, hogy több maradjon az emberek zsebében, erről szól a családi adókedvezmény kiterjesztése januártól, és az áfacsökkentés is. Ha az MSZP valóban béremelést akar, akkor támogatja a további adócsökkentéseket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[8.20]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Viktor! Vedd már észre! Ezek maffiózók!” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tiffán Zsolt fideszes országgyűlési képviselő sorait választottam felszólalásom címéül: „Viktor! Vedd már észre! Ezek maffiózók!” - ezt írta Tiffán Zsolt a Facebookon. Azért gondoltam, hogy ezekkel a sorokkal szembesíteni kell önöket, mert talán saját képviselőtársuktól jobban elfogadják, hogy pártjuk tele van korrupcióval és visszaélésgyanús ügyekkel. És azért is fontos felidézni ezeket a szavakat, hiszen azóta sem tudhatjuk, hogy kikre gondolhatott pontosan Tiffán Zsolt, és lett-e valamilyen következménye ezeknek a súlyos szavaknak. Abban viszont egyetérthetünk, hogy ritkán látott őszinteségroham tört elő Tiffán Zsoltból, ezt nem szabadna ennyiben hagyni. De hogyha nem megyünk ennyire koránra vissza, csak a Fidesz-kongresszuson elhangzottakat nézzük meg, akkor ott is találhatunk megdöbbentő kijelentéseket bőven. Például Kósa Lajos, a Fidesz frakcióvezetője azt mondta, hogy nem kell akkora figyelmet fordítani a kormány közeli korrupciós vádakra, vagyis nem számít, hogy hogyan gazdagodik a fideszes holdudvar, csak az ország gyarapodását kell figyelniük az embereknek. Ez duplán hajmeresztő, hiszen egyrészről ha el is fogadnánk azt, hogy az emberek gyarapodnak, az ország gyarapodik, egyelőre sokan úgy érzik, hogy csak a fideszes holdudvar tud gyarapodni - de ha igaz is lenne, akkor lehetne lopni? Nem hiszem, hogy felmentést jelentene az ország gyarapodása az alól, hogy a politikusok hogyan állnak a közpénzekhez. Főleg nem egy olyan országban, amely a nyolcvanas-kilencvenes évek eleje óta 2,5-3-szorosát veszítette el az államadósságához képest, ennyi pénzt lopott ki a politikai garnitúra. És önök már nem tudnak a szocialista kormányokra mutogatni, hiszen lassan hat éve önök vannak kormányon, és hogyha az első Orbán-kormányt is beleszámítjuk, az elmúlt 25 évből 10 évig Orbán Viktornak hívták a miniszterelnököt. Egy-két ügyet muszáj azonban újra felidézni. Mikor tudhatjuk meg, hogy kik érintettek az amerikai kitiltási botrányban, érintettek-e egyéb NAV-vezetők is Vida Ildikón kívül? És egyébként is, ha már NAV, mikor kerül sor a több száz milliárdos visszaélésgyanús ügyek kivizsgálására? Mikor tudjuk meg, hogy kik voltak azok, akik a Quaestorból pénzt mentettek ki, voltak-e közöttük állami vezetők, politikusok? És mikor láthatunk tisztán a lassan már 70 milliárdos bizniszként emlegetett offshore letelepedési államkötvénybizniszben, és annak a hátterét mikor láthatjuk? Önök ahelyett, hogy a feltárást szorgalmaznák, a mutyi gázpedálra lépnek: állami vezetők hozzátartozói is indulhatnak majd a közbeszerzéseken. És azt is láthatjuk, most módosították, hogy vagyonosodási vizsgálatokat nem lehet majd indítani a jövőben, csak hogyha folyamatban lévő büntetőeljárás van - és egyébként korrupciós ügyben akkor is…A mi egyértelmű javaslataink a következők voltak. A politikusok hozzátartozóinak vagyonnyilatkozatát is nyilvánossá tennénk, ezt egyébként a Jobbik képviselői már megtették; kötelező vagyonosodási vizsgálatot a ciklus elején és végén az országgyűlési képviselőknek. És ne felejtsük el azt sem, hogy ha valamely vagyontárgy legális eredete nem biztosított, akkor azt kötelező elkobzás alá kellene vonni, és dupla büntetést is kiszabnánk a politikusokra a közéleti szerepükkel kapcsolatos bűncselekmények elkövetése esetén, a mentelmi jog eltörléséről nem is beszélve. Ezek konkrét felvetések, amelyeket bevezethetnének önök is. Mi támogatnánk önöket akkor is, hogyha ez kétharmados törvénymódosítást jelentene. És persze lehet minden felvetésünkre azt mondani, hogy Kovács Béla, ez egy nagyon könnyű út, de azért úgy gondolom, ezzel lassan már önmagukat járatják le. Viszont felhívnám a figyelmüket, hogy Kovács Bélát nem korrupciós üggyel vádolják. Nem korrupciós üggyel vádolják [[Balla György: A legnagyobb pártfinanszírozó…]] és lassan önök már a világtörténelem legnagyobb korrupciós ügyeként tekintenek rá. [[Balla György: Pártfinanszírozás…]] Pártfinanszírozási ügy meg azért nem lehet, hiszen Kovács Béla átláthatóan bevallotta, hogy milyen összegekkel támogatta a Jobbikot. Egyébként ezek nem voltak akkora összegek. És egyébként az meg nem zavarja önöket, hogy a kormánypárti politikusoknak csak a lakása nagyobb értéket képvisel, mint 15-20 évi legális jövedelmük. Erre persze lehet kovácsbélázni, de akkor világítsunk át mindenkit: fideszest, jobbikost, MSZP-st, minden képviselőt, és akkor elő az eredményekkel! Vona Gábor korábban felvetette Orbán Viktornak, megkérdezte tőle, hogy tűzbe teszi-e a kezét Habony Árpádért, Andy Vajnáért vagy Mészáros Lőrincért - sem ő nem tette tűzbe a kezét, sem önök nem jelentkeztek. Önök mindig elmondják, hogy konkrét lépéseket kellene tennünk. Habony Árpád ellen vagyonosodási vizsgálatot kezdeményeztünk az ibizai kis bulijával kapcsolatosan. Bízunk benne, hogy ezt még elrendeli idén a NAV, hiszen jövőre, önöknek hála, erre már nem lesz lehetőség. Úgyhogy szeretnénk, ha ez még megtörténne. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Képviselő Úr! Ön a felszólalásában azt a szót használta, hogy maffiózók. Az igazat megvallva kicsit csalódott vagyok, mert azt gondoltam, hogy a mai alkalmat arra használja majd ki, hogy tisztázza Sneider Tamás korábbi mondatait, aki szerint egy jobbikos kampányfőnöknek még maffiózókkal is jóban kell lennie. Régóta várjuk, hogy tisztázzák ezt a kijelentést. Sajnálatos, hogy ma sem kerül sor rá. Volna azonban mást is tisztázni, mondjuk, Volner János cégtemetőjének ügyét. [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] Képviselő úr korábban több olyan céget alapított és vezetett, amelyet úgy számoltak fel vagy töröltek, hogy az adóhatóság azóta is több tíz millió forint adótartozást próbál behajtani rajtuk. Hogyan kérheti számon a Jobbik az átláthatóságot, ha a párt egyébként cégtemetőket hagy maga után? Hogyan?! És persze nem feledkezhetünk el a legfontosabb ügyről. Igen, Kovács Béláról van szó. Lehet, hogy kényelmetlen ezzel az üggyel rendszeresen szembesülni itt a parlamentben is, el lehet ezt a kérdést feszült bekiabálásokkal hessegetni, de mind a mai napig nem tudjuk, hogy pontosan kiknek az érdekében járt el Kovács Béla; mennyit hozott a puttonyban a Jobbiknak; és egyáltalán hány Kovács Béla van még a Jobbikban. Beszédes tény, hogy Vona Gábor nemrégiben egy műsorban úgy fogalmazott, hogy van Kovács Béla-ügy. Egy másik interjúban azt mondta, ő is hallott elbizonytalanító dolgokat; itt az idő, hogy mindenki megtudhassa, hogy pontosan miket. Nemrégiben rendeztek itt, a tisztelt Házban egy korrupciós vitanapot. Saját Facebook-oldala a bizonyíték arra, hogy Kovács Béla követte a felszólalásokat, ajánlotta is ezt a vitát. Mindenféle posztolgatás helyett az lett volna a tisztességes, hogyha bejön ide és tisztázza magát. Egy EP-képviselő számára van itt fenntartott hely, megtehette volna. Mindenesetre a Jobbik azt az egyedülálló bravúrt hajtotta végre, hogy még egyáltalán nem került kormányra, ennek ellenére szügyig ül korrupciós ügyekben. Ennek a teljesítménynek senki nem örülhet, legkevésbé a magyar emberek és azok a választók, akik kitüntették önöket a bizalmukkal. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Dr. Staudt Gábor közbeszól.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter frakcióvezető úr, KDNP: „Karácsony előtt” címmel. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az év utolsó ülésnapján talán illő visszagondolni néhány mondat erejéig az elmúlt évre, és mivel ez egyúttal a karácsony előtti utolsó ülésnap is, néhány köszöntő mondat is idekívánkozik. Ez az év jó híreket hozott a határon belül, viszont komoly aggodalomra okot adó híreket határon túlról. A határon belüli hírek elsősorban a magyar gazdaság növekedéséről, erősödéséről szóltak, aminek társadalmi következményei is lettek: nőtt a foglalkoztatás; nőtt az átlagkereset. És itt meg kell jegyeznünk azt, hogy bizonyos társadalmi csoportoknál, például a pedagógusoknál az életpályamodellben biztosított bérnövekedésről van szó. Viszont vannak olyan társadalmi csoportok, gondolok itt például a kórházi ápolókra, ahol még előtte állunk, és nagyon is szükséges ez a biztosított és erőteljes növekedés.A határon túlról viszont komoly kihívás zajlik, és erre a kihívásra egy nagyon rossz választ adott az európai baloldali vezetés, ami azt jelenti, hogy egy komoly problémákkal küzdő, tőlünk távoli kultúrában működő, most már állami szintre emelt terrorizmusban is megjelenő problémahalmaz van, amit erősít az a demográfiai robbanás, ami az iszlámban történt. Ez olyan helyzetet teremtett, ami előbb-utóbb olyan konfliktust robbant ki, amelynek ma tanúi vagyunk. Viszont azt is látnunk kell, hogy ez egy irányított bevándorlás, gazdasági és politikai okok állnak emögött. A kérdés számunkra az, hogy milyen volt ez a válasz az európai baloldal részéről. [[8.30]] Közép-Európának viszont van esélye, és ezt az esélyt a keresztény gyökerekhez, a hagyományos értékekhez való ragaszkodás, illetve az önvédelmi reflex működése biztosítja. De tíz nap múlva karácsony lesz. Ez a keresztény világ második legnagyobb ünnepe, aminek van üzenete nemcsak a hívők, hanem a nem hívők, mindnyájunk számára is. Ez az üzenet pedig az egymás felé fordulásról, a másik iránti érzékenységről, az emberszeretetről szól. A betlehemi gyermek családban született, és mi is a karácsonyt családban ünnepeljük. Tehát amikor a másik emberről beszélünk, akkor a szeretet legbiztosabb terepéről, a családról is szólunk. Minden felelős politikusnak az a célja, hogy a magyar családok betöltsék szerepüket, a gondozó, nevelő, védő funkciójukat. Amikor egy gyermek megszületik, az életútja már meghatározott, hogy milyen családban születik. A rendezett családi körülmények között nyilván megvan a lehetősége a későbbi karrierre is. De vannak családok, ahol az anyagiak hiánya, a munkanélküliség vagy az a fajta fáradság, ami már nem képes a gyermeket nevelni és a taníttatásáról is gondoskodni, nos, ezekben a családokban a gyerekek nem néznek egy biztos jövő elé. A családok, különösen a szegény családok megsegítése mindnyájunk kötelessége. Ebben az évben több olyan intézkedés történt, ami ezt szolgálta. Gondoljunk csak az adókedvezmény kiterjesztésére, a gyed extrára, a gyermekétkeztetés nagyarányú támogatására, ami az ellenzéki kampánystratégia egyik elemét, a gyermekéhezés megszüntetését szolgálja. S természetesen a kis jövedelmű és szegény családok megsegítése volt a cél a közmunkaprogram beindításával is. Ezeket még folytatni kell. Azonban az, hogy Magyarországon a család intézményét is szolgálja a kormányprogram, minden család megerősítését jelenti. Kívánom most, karácsony közeledtével, hogy ez az ünnep hozza meg a magyar családoknak a békét és a szeretetet, és minden képviselőtársamnak is áldott, békés karácsonyt kívánok. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Én azzal kezdeném, amivel ön zárta: ez az utolsó ülésnap az idén itt a parlamentben. Most még ugyan gyéren vagyunk, ettől függetlenül minden itt lévő és itt nem lévő frakció tagjának én is áldott, szép karácsonyt kívánok, és boldog új esztendőt. Teszem ezt a „karácsony” szót alá is húzva. Frakcióvezető úr is utalt rá, hogy Európának újra fel kell fedezni azokat a keresztény gyökereit, amelyek az európai identitást adják. Azt a tendenciát néha kicsit elszörnyülködve, néha a szörnyülködés mellett akár meg is mosolyogva láttuk Európa nyugati felében, amikor a keresztény gyökereket megtagadták vagy igyekeztek háttérbe szorítani. Bízunk benne, hogy ezt a most már mindenki által a multikulturalizmus zsákutcájának titulált utat végre feladják az európai politikusok, és visszaállnak az európai identitás újrafelfedezésének irányába. Amikor Európa megújult, az mindig úgy történt, hogy a keresztény gyökerekhez nyúlt vissza. Gondolhatunk akár a legutóbbira, a második világháború utánira, amikor a németek és a franciák kiegyezésének alapja pontosan az a kereszténydemokrata politika volt, amelyik a kereszténységben gyökerezik, és annak egyfajta politikai megnyilvánulása. És láttuk azokat - ahogy az előbb is mondtam - a néha elborzasztó dolgokat, amikor azt mondták Brüsszelben, hogy a karácsonyfát már nem lehet felállítani, hiszen az a bevándorlók egy részének az érzékenységét sérti, vagy amikor azt mondták egyes vezetők, hogy azokban a táborokban, azokban az iskolákban, ahol nagyon nagy a bevándorlók aránya, a keresztény szimbólumokat el kell távolítani. Bízunk benne, hogy senki sem értelmezi így félre, hogy mit jelent a türelem, mit jelent a befogadás, hiszen nem nekünk, európaiaknak kell megváltoznunk, nem nekünk kell asszimilálódnunk az ide bevándorlókhoz, hanem a bevándorlóknak kell elfogadni az európai kultúrát, amelynek elválaszthatatlan része a kereszténység is. Így tehát semmiképpen nem lehet az az út, amit az elmúlt időkben sokan mondtak. Talán a Milánó melletti iskola karácsonyi ünnepsége az egyik leginkább szembeötlő példa, amit télünneppé változtattak, és már nem énekeltek vallásos karácsonyi dalokat, mondván, hogy ne bántsák meg a bevándorlókat. Azt hiszem, senki számára nem lehet megbántás az, hogy mi a világnézetünk szerint élünk, hiszen ők tudták, hogy egy ilyen világnézetű kontinensre érkeznek. Márpedig az, amit mi a világról gondolunk, pontosan a megváltásból, a megváltottságból származik, abból, hogy a hitünk szerint 2 ezer évvel ezelőtt Megváltó született ide a Földre, aki minden embert megváltott, és minden embernek ugyanazt az emberi méltóságot adta. Ez az, ami különbözik a más földrészekről érkező, más kultúrájú és más vallású emberekből, hogy mindenki számára ugyanazt az emberi méltóságot tartjuk fontosnak, megkülönböztetés nélkül, a férfiak és a nők esetében vagy a különböző világnézetű emberek esetében egyaránt, mivel 2 ezer évvel ezelőtt mindnyájuk számára eljött a Megváltó. S mivel mindnyájunkat megváltott a bűneinktől húsvétkor, ezért mindenkit ugyanúgy tisztelünk, és minden ember életét ugyanolyan fontosnak tartjuk. Ezért utasítjuk el az erőszakot, hiszen a Megváltó is az erőszakot elutasítva szenvedte végig a golgotát. S ezért tartjuk fontosnak az emberi méltóság mellett a békességet, és utasítunk el mindenfajta terrorista vagy más merényletet, másfajta eszköz alkalmazását. De nem akarnék erről túl sokat beszélni, hanem áttérek arra, amit képviselő úr is mondott, a családok támogatására. Nézzük meg az elmúlt egy évet, hiszen karácsony az az időpont, amikor a családok összegyűlnek. Mi arra törekedtünk, hogy ahol csak lehetséges, s ahol a családok egyre bővülnének, ott ennek anyagi akadálya ne legyen. Ezért bővül a jövő évben a második gyermekek után járó adókedvezmény egy négyéves program részeként, összességében a duplájára, ezért vállaljuk át a bölcsődés és óvodás gyermekek szüleitől a gyermekek étkeztetési költségét, ezt már tíz gyerekből kilencnek az állam fizeti, így 92 ezerről 318 ezerre emelkedett ezeknek a gyermekeknek a száma. Ezért vállaljuk át a családoktól a tankönyvek költségét, az idén az első három, jövőre már az első négy osztályban. Aki gyermeket vállal, akinél bővül a család, akinél a karácsonyfa alatt évről évre egyre többen vannak, azok nemcsak a családi típusú adókedvezményre számíthatnak biztosan, de most már a kisgyermekek esetében a napi többszöri étkezésre, vagy az iskolás gyermekek esetében a tankönyvek ingyenes megadására. Ugyanígy fontos volt az elmúlt években az egyházakkal való kiemelt kapcsolat. Az egyházi törvényről pont ma szavazunk; majd kiderül, hogy az ellenzéki pártok támogatják-e a nemzetközi viták lezárását - vagy pedig abban érdekeltek, hogy ezek tovább folytatódjanak - és sikerül-e rendezett állapotokat létrehoznunk. De az is nagyon fontos, hogy az elmúlt évek béremelései révén azok száma, akik valamilyen okból ki vannak téve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának, immáron több mint 600 ezerrel csökkent. Ők azok, akik a biztos középosztály-egzisztencia mellett készülhetnek a karácsonyra. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Halász János képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Az kiabál, akinek a háza ég. Az MSZP korrupciós ügyeitől hangos Magyarország” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A hétvégén tartottuk a Fidesz-kongresszust. A kongresszusunkon szó volt a polgári berendezkedésről, a migrációról, a családok támogatásáról, a munkahelyteremtésről. De amikor az ellenzéket kérdezték erről a kongresszusról, nem ezekről a témákról beszéltek. Pedig azon múlik Magyarország jövője, hogy meg tudjuk-e védeni az országot az illegális bevándorlóktól, és hiszünk-e abban, hogy erős és sikeres családok nélkül nincs erős és sikeres országunk. Ezek után az ellenzék nem ezekről az égetően fontos kérdésekről akar beszélni, hanem, mint mindig, ahogy itt ma is, a korrupcióról. Erre én azt tudom mondani, hogy az kiabál, akinek a háza ég. Azok vádolják a kormányt, akikről még a saját barátaik is lesújtó véleményt közöltek, ugyanis a Transparency International 2008-ban publikált jelentése szerint a korrupció akkor Magyarországon széles körben elterjedt, s különösen veszélyes az üzleti és az állami szféra találkozási pontjain, ahogy akkor írták. A korrupció latin eredetű szó, amelynek a jelentése: romlás, rontás. [[8.40]] Azok kiabálnak korrupciót, akik rontást és romlást hoztak Magyarországra mind gazdasági, mind erkölcsi értelemben. A baloldal tönkretette Magyarországot, és évekig nem szóltak másról a hírek, mint a börtönbe és bíróságra vonuló MSZP-s politikusokról. Tehát a korrupció fogalma pontosan kifejezi a baloldal kormányzásának a minőségét: romlás, rontás, rombolás. A 2002 és 2010 közötti időszak tele volt korrupciós ügyekkel, és ma azok vádolnak bennünket korrupcióval, akik elherdálták az ország vagyonát. Sok mindent elárul a baloldal nyolcéves kormányzásáról, hogy a legemlékezetesebb jelképük a nokiás doboz volt. Dombok közé építettek völgyhidat, a pusztába pedig alagutakat, vagy olyan uniós projektek épültek, mint a 40 centiméteres bodrogkeresztúri kilátó vagy a drégelypalánki kutyafitneszcentrum. Ezzel szemben a jelenlegi kormány hivatalba lépése után azonnal zéró toleranciát hirdetett a korrupcióval szemben, de közben az ellenzék hemzseg a korrupciós ügyektől. Nézzünk néhányat! Juhász Ferenc közreműködése Fapál Ferenc lakásvásárlásában: hűtlen kezelés miatt bűnösnek mondta ki a törvényszék Juhász Ferencet. Feketekassza a józsefvárosi MSZP-nél. Elrendelték a nyomozást a józsefvárosi MSZP-s feketekassza ügyében. Az eljárást a NAV illetékes igazgatósága folytatja le ismeretlen tettes ellen, számvitel rendjének megsértése és más bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt. Több száz millió forint Simon Gábor számláján. Simon Gáborról, az MSZP volt elnökhelyetteséről 2014. február elején derült ki, hogy több száz millió forintot tart egy bécsi számlán, amelyet nem tüntetett fel vagyonnyilatkozataiban. Később az is nyilvánosságra került, hogy egy bissau-guineai útlevéllel Magyarországon is nyitott számlát, amelyen szintén milliók vannak. A Központi Nyomozó Főügyészség csaknem 100 millió forintos költségvetési csalással és ötrendbeli hamis magánokirat-felhasználás vétségével gyanúsítja az MSZP volt elnökhelyettesét. Hiszékeny Dezsőt hivatali vesztegetés elfogadásával vádolják. Hűtlen kezelés Sukorón: emlékeznek erre az ügyre biztosan, 2015 októberében első fokon befejeződött a Sukoró-per. Tátrai Miklós, a telekcsere-szerződést megkötő volt vagyonkezelő-vezér 4, értékesítési igazgatója 3,5 év börtönt kapott. Gyurcsány Ferenc bizonyára nem véletlenül kiállt mindkettőjük mellett.A korrupció azonban a Jobbiktól sem áll távol, a párt ugyanis mind a mai napig nem tisztázta minden idők legsúlyosabb korrupciós botrányát, a Kovács Béla-ügyet. A Jobbik képviselőjét orosz kémkedéssel vádolják. Vona Gábornak választ kell adnia arra, hogy hogyan és miből kaphatott a Jobbik Kovács Bélától sokmilliós támogatást, ahogy arra is, hogy miért nem vizsgálta ki a mai napig képviselője ügyét, és mit ért az alatt, hogy a KáGéBéla-üggyel kapcsolatban úgy fogalmazott, „Sok mindent hallottam, közte elbizonytalanító dolgokat is, amikre választ várok.” Hát mi is választ várunk, kedves jobbikos képviselők, mint ahogy választ várunk arra is, hogy a Jobbik miért nem tudott elszámolni a közpénzekkel. Ugyanis a Jobbik törvénysértő módon éveken át elmulasztotta közzétenni pénzügyi beszámolóját a Magyar Közlönyben, emiatt a párt ellen a Legfőbb Ügyészség is vizsgálatot indított.De az ellenzék korrupciós ügyeinek nincs vége. Ahol még szocialista polgármester irányít egy települést, ott újból és újból felbukkannak a gyanús ügyek. Ilyen például Szeged. Szegeden a helyi közlekedési kft. számlázott ki több mint 300 ingyenes parkolásra jogosító bérletet. Azt írják, hogy a piaci ár töredékéről állították ki a számlát az önkormányzatnak, de még azt sem fizették ki. Az ügyben hűtlen kezelés miatt nyomoznak. Tisztelt Ház! Látjuk tehát, hogy az kiabál [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] akinek a háza ég, az ellenzék tele van korrupciós ügyekkel. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Felszólalásában ön is utalt rá, hogy a 2002 és 2010 közötti időszak minden idők legkorruptabb kormányzása volt. Igen, elmerengtünk már itt azon a tisztelt Házban, de még mindig nem tudjuk eldönteni, hogy mi is ennek az időszaknak a legtalálóbb szimbóluma, Zuschlag János fantomegyesületei, a pusztába épített alagutak, a térdig érő kilátó, a dombokat átszelő völgyhíd vagy szimplán egy nokiás doboz. Ezt valóban nehéz eldönteni. Egy biztos, a jelenlegi kormány hivatalba lépése után zéró toleranciát hirdetett a korrupcióval szemben. Ezt tükrözi az új alaptörvény is, amely kötelességként nevezi meg az állami vagyonnal való felelős gazdálkodást. Nagy szükség volt erre, mert a baloldali kormányok elherdálták a magyar közvagyont, elég csak az állam által nemrég visszaszerzett csillebérci táborra gondolni. A jelenlegi kormány mindemellett évtizedes adósságot törlesztett akkor, amikor átláthatóbbá tette a pártfinanszírozást. Az új törvény lehetővé teszi, hogy a pártok kampányidőszakban akkora keretből gazdálkodjanak, amely valóban elég egy kampány lefolytatására. Ez biztosítja azt, hogy a pártok mindenféle külső befolyástól függetlenül működhessenek. Ha pedig valaki megszegi a szabályokat, akkor szigorúan felel érte. Az új kormány sokat tett a feketegazdaság elleni harcban is. Ennek egyik kulcsa az online pénztárgép bevezetése, amely megnehezíti a vállalati bevételek eltitkolását, és hozzájárul a feketefoglalkoztatás visszaszorításához is. Egy másik jelentős lépés az elektronikus útdíjrendszer 2015-ös bevezetése. Ennek segítségével megelőzhetők a fuvarozással kapcsolatos áfacsalások. Ez az új rendszer egyébként évi több tíz milliárd forinttal növelheti az áfabevételt. Szeretnék kitérni az új közbeszerzési törvényre is. Még a módosításokkal is elmondható, hogy Európa legszigorúbb közbeszerzési törvénye ma Magyarországon van; szigorúbb, mint bármelyik korábbi, amely Magyarországon hatályban volt. Míg a baloldali kormányok alatt a közbeszerzéseket rendre offshore-cégek nyerték, az új törvény kizárja a közbeszerzésekből az offshore-cégeket. Ma ott tartunk, hogy Magyarországon a közbeszerzések nyilvánosak. Mindenki láthatja, hogy ki indult és ki nyert. Az új törvény mindemellett életszerűbb és könnyebben betartható lett. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány továbbra is mindent megtesz a korrupció visszaszorítása érdekében, a javaslatokat meghallgatja, azonban nem fogadja el a kioktatást olyan pártoktól, akik még a kormányzás terhétől távol kerülve is tele vannak korrupciós ügyekkel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Engedjék meg, hogy a magam nevében áldott karácsonyt és sikerekben gazdag boldog új esztendőt kívánjak mindenkinek! Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes törvényeknek a gazdasági növekedéssel összefüggésben történő módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/8196. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Rogán Antal Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormányának az a célja, hogy minden magyar család minél olcsóbban saját tulajdonú lakáshoz jusson, ezért csökkentjük a lakásépítés áfáját 27 százalékról 5 százalékra. Erről szól ennek a törvényjavaslatnak az egyik legfontosabb eleme, ami azt is jelenti egyben, hogy Magyarországon minden lakásépítés 2016. január 1-jétől kezdve olcsóbbá válik, ha a tisztelt Ház elfogadja ezt a törvényjavaslatot. Úgy kell elképzelni magának az áfacsökkentésnek a pontos technikai ütemezését, hogy értelemszerűen, amikor valaki mások által épített ingatlant vásárol, akkor a végszámla áfatartalma az eddigi 27 százalékról 5 százalékra csökken. Abban az esetben viszont, ha saját tulajdonú lakásépítésekről beszélünk, a kormány egy kiegészítő rendelkezést fog alkotni a jelen törvény mellé, és ott értelemszerűen az építkezés során keletkezett számlák áfatartalmát lehet visszaigényelni a kormány elképzelései szerint építésenként, tehát házanként maximum 5 millió forint erejéig. Mind a kettő lehetővé teszi azt, hogy valóban lényegesen kevesebbe kerüljön egy lakás, illetve egy ház építése Magyarországon. Miért is van erre szükség? Egyik oldalról valóban azért, hogy a magyar családok minél nagyobb számban olcsóbban saját tulajdonú otthonhoz tudjanak jutni. Másrészt látnunk kell azt, hogy Magyarországon a gazdaság számai azt mutatják, hogy nagyon nagy mértékben elmaradt a lakásépítés üteme, mondjuk, ahhoz a Lengyelországhoz képest - és itt az új lakások építésére gondolok -, ahol egyébként hosszú idő óta az új lakások építésére már kedvezményes áfakulcs vonatkozik. [[8.50]] Az a példa, amit a magyar kormány maga elé tűzött ki, az egyébként az európai példák közül talán a lehető legtágabban értelmezhető alacsony áfa, hiszen mint tudjuk jól, az Európai Unión belül nem elég az áfacsökkentéshez egy nemzeti kormány elhatározása, ehhez szükség van Brüsszel jóváhagyására is, szükség van arra, hogy az európai uniós keretekbe is mindez beilleszthető legyen. Éppen ezért, mielőtt a kormány elvégezte az áfacsökkentésre irányuló javaslatát, illetve elkészítette és benyújtotta önök elé, azelőtt tanulmányoztuk a jelenleg működő európai példákat. Itt azt tudom mondani önöknek, hogy a jelenleg működő európai példák közül a leggálánsabb rendszer Lengyelországban működik, és a magyar kormány is ehhez igazította a javaslatát. Lengyelországban a legalacsonyabb áfakulcs 7 százaléknak felel meg, a magyarországi ezzel szemben 5 százalék lesz. Ennek nyilvánvalóan az az oka, hogy Lengyelország kedvezményes áfakulcsként 7 százalékot, Magyarország pedig 5 százalékot alkalmaz. De ezen kívül hozzá kell tennünk azt, hogy Lengyelországban 150 négyzetméterig terjedően a lakásokra, és 300 négyzetméterig terjedően a házakra vonatkozik a kedvezményes áfakulcs, ez pontosan így lesz Magyarországon is. Tehát a 27 százalékról 5 százalékra csökkenő áfa a 150 négyzetméterig terjedő lakásokra, és a 300 négyzetméterig terjedő házakra vonatkozik majd. Ha megnézzük, akkor Lengyelországban, amely hosszabb ideje alkalmazza az alacsonyabb áfakulcsot, 10 ezer lakosra 37,7, azaz közel 38 újlakás-építés jut évente. Magyarországon ezzel szemben ez a szám 8,5-nek felel meg. Ezért azt gondolom, hogy van mit ösztönöznünk az új lakásépítéseken. Hozzá kell tennem, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarországon a lakásépítés csökkenése 2004 óta figyelhető meg. 2004-óta, amikor, talán emlékszünk rá, a szocialista-szabad demokrata kormány kivezette a kedvezményes, államilag támogatott lakáshiteleket, amelyek korábban felpörgették az újlakás-építést, és valóban lehetővé tették a magyar emberek számára, a magyar családok számára az olcsóbb lakáshoz jutást. Ez egy végzetes hibának, egy óriási tévedésnek bizonyult. 2004 előtt még volt olyan év, amikor 40 ezer körül volt évente az újlakás-építések száma Magyarországon, ezzel szemben sajnos ma azzal kell szembenéznünk, hogy ez jelentős mértékben csökkent, összességében Magyarországon az elmúlt időszakban alig 4 ezer lakás épült már évente új, és ugyan megnövekedett a tavalyi esztendőben a lakásépítési engedélyek, tehát a kérelmek száma, tehát egyfajta növekedés várható, Magyarország Kormánya ezt kívánja ösztönözni a lakásépítés áfájának a jelentős mértékű csökkenésével. Szükség van arra, hogy ne csak a mások által épített lakások végszámlájának áfáját csökkentsük, hanem a saját építésű házakra és ingatlanokra is gondoljunk, hiszen ha megnézzük a statisztikát, akkor Magyarországon körülbelül 53 százalékot az építkezések között a saját, az önerős építkezés tesz ki. Ez az arány ugyan változhat, de látszik, hogy Magyarországon nagyon nagy szerepe és jelentősége van az önerőből történő saját építésnek. Ezért koncentrálunk arra, hogy mind a két esetben a kedvezményes áfakulcs minden magyar család számára érvényesíthető legyen. Nem elegendő azonban mindössze a lakásépítés áfáját csökkenteni, hanem ennél tovább mutató lépésekre is szükség van. Éppen ezért ugyanez a törvényjavaslat tartalmazza az építési engedélyezés bürokráciájának a lebontását is. Az építési engedélyek bürokráciáját azért kívánjuk lebontani, mert nemcsak olcsóbban szeretnénk, ha a magyar családok lakáshoz jussanak, hanem azt szeretnénk, ha egyszerűbben is történhetne meg minden építkezés Magyarországon. Ennek érdekében bevezetjük azt a szabályt, hogy a 300 négyzetméter alatti ingatlanoknál nem kell építési engedélyt kérni, hanem ott mindössze egy bejelentési kötelezettség van, ez a bejelentési kötelezettség természetesen azt jelenti, hogy az építtetőnek vagy az általa felkért szakembernek vállalnia kell azt, hogy az érvényes építési szabályzatokat betartják. Viszont itt külön engedélyt nem kell kérni, a bejelentést követően 15 nappal elkezdődhet az építkezés, és azt követően majd a kormányhivatalok feladata lesz, hogy ellenőrizzék, hogy egyébként az építkezés valóban a szabályoknak megfelelően történt-e, de ez gyakorlatilag megegyezik az eddig is érvényes használatbavételi eljárással, tehát azt kell mondjam önöknek, hogy két bürokrácia helyett mindössze egy bürokratikus lépésre lesz szükség, jelentősen leegyszerűsödik a lakóházak építésének építési engedélyezési eljárása. Természetesen a kormánynak további törekvései is vannak, mert egyik oldalról szeretném meggyőzni önöket arról, hogy nemcsak azért van szükség a lakásépítés áfájának a csökkentésére, mert így a magyar családok olcsóbban tudnak lakához jutni, hanem azért is, mert azt gondolom, ha több lakás épül Magyarországon, az sokkal több munkahelyet is jelent. Arra számítunk, hogy a lakásépítés felpörgése akár a következő három évben több tízezer munkahely létrehozására is teremthet lehetőséget. Ez pedig mindenképpen fontos a magyar gazdaság és a magyar családok szempontjából is. Szeretném elmondani önöknek azt, hogy ebben a törvényjavaslatban azt tudjuk vállalni, hogy a következő négy esztendőben, tehát 2016-17-18-19-ben tudjuk érvényesíteni az alacsonyabb áfakulcsot. Azt gondolom, hogy nagyjából reálisan erre az időszakra lehet gazdaságilag előre tervezni, itt lehet látni, hogy mit enged meg a magyar gazdaság teljesítménye és a magyar költségvetés. Nyilvánvaló, hogy erre az áfacsökkentésre akár korábban is sor kerülhetett volna. Mi szerettük volna, de a magyar gazdaság állapotai, a költségvetés helyzete, a 2010-ben a szocialistáktól örökölt, végletesen leromlott helyzetű magyar gazdaság és nagyon rossz állapotban lévő költségvetés, a magas államadósság és az államadósság terhei ezt nem engedték meg. Az elmúlt években komoly munkával jutottunk el odáig, hogy a magyar reformok valóban működnek, a gazdasági növekedés elindult, Magyarországon a foglalkoztatottság szintje jelentősen emelkedett, az államadósság csökkent, a kamatterhek is jelentős mértékben csökkentek. Ma a költségvetés megengedheti magának azt, hogy a lakások áfakulcsának csökkentésével is ösztönözze az otthonteremtést, és segítse a családok olcsóbb lakáshoz jutását. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen túl ez a törvényjavaslat még tartalmaz további három rendelkezést, amelyekre, azt gondolom, részben természetesen a gazdaság élénkítése szempontjából is, részben pedig az év vége szempontjából is szükség van. Ugyanez a törvényjavaslat magában foglalja a helyi iparűzési adóról szóló törvény és a fővárosi forrásmegosztásról szóló törvény módosítását. Itt mindössze két dolgot szeretnék elmondani a tisztelt Háznak. Először is szeretném leszögezni, hogy a kormány teljesíti Tarlós István főpolgármester úr kérését, főpolgármester úr elérte a célját, ez azt jelenti, hogy ha ezt a törvényi rendelkezést a Ház elfogadja, akkor a fővárosi kerületek nagyobb mértékben fognak hozzájárulni a tömegközlekedés finanszírozásához, mint eddig. A főváros és a kerületek tárgyalásai több mint fél éve tartottak, nem jutottak dűlőre. Két álláspont tusakodott egymással, a főváros kérése az volt, hogy a következő két évben évente 2 százalékkal, a kerületek tárgyalási javaslata pedig az, hogy évente 1 százalékkal térítsük el a forrásmegosztást a főváros javára, amit természetesen csak tömegközlekedés finanszírozására lehet felhasználni. A kormány ezért úgy döntött, hogy a mértani közepet választja, és évente másfél százalékkal téríti el a forrásmegosztás arányait a következő két évben a kerületektől a főváros javára, ezzel is javítva a tömegközlekedés és a BKV finanszírozását. Hozzá kell tennem önöknek azt is - és ez a másik dolog, amit szeretnék leszögezni -, hogy ugyanebben a törvényjavaslatban azt is világossá tesszük, hogy a helyi iparűzésiadó-bevételből a fővárosnak először a tömegközlekedést, mint a számára legfontosabb feladatot kell finanszíroznia. Azt gondolom, hogy ezzel egyértelművé válik, hogy minden körülmények között, hiszen a főváros iparűzésiadó-bevétele, főleg ezzel az eltérítéssel együtt is, lényegesen magasabb lesz, mint a BKV finanszírozási igénye, a fővárosi tömegközlekedés finanszírozása a jövőben tartósan is biztosítva van. A másik oldalról szeretném leszögezni, hogy általában is minden városnál leszögezzük azt, hogy az iparűzésiadó-bevétel első helyen két célra, szociális kiadásokra és a tömegközlekedés finanszírozására használható fel, és nem a bérek fizetésére, arra csak a lehető legminimálisabb mértékben, abban a mértékben, amit egyébként más jogszabályok ebből a szempontból az önkormányzatok számára megengednek. Ugyancsak magában foglalja ez a törvényjavaslat a filmtörvény módosítását is. Szükség van erre a módosításra, mert az elmúlt három esztendőben Magyarországon a filmgyártás - mert itt csak a filmgyártásról és nem a filmforgalmazásról beszélünk - a nemzetgazdaság egyik fontos ágazatává vált. [[9.00]] El kell hogy mondjam önöknek, hogy ugyan Európa más országaihoz hasonlóan Magyarország Kormánya is támogatja a Magyarországon történő filmgyártást, filmforgatást, de ha megnézzük a támogatás és a költségvetési bevétel eredőjét, akkor összességében Magyarországnak ebből több költségvetési bevétele van. Az elmúlt években elvégzett elemzések azt mutatják, hogy minden Magyarországon leforgatott filmre elköltött 100 forintból közel 38 forint közvetlen bevételként befolyik az államkasszába. Ehhez képest az állam 20 és 25 forint közötti összeggel támogatja a filmgyártást. Így összességében, azt kell hogy mondjam önöknek, hogy ez a legrosszabb esetben is minden száz forintnál 12,5 forint pluszbevételt jelent a magyar állam számára közvetlen költségvetési bevételként. És akkor még nem beszéltem arról, hogy ez ugyanúgy munkahelyeket teremt, hiszen jelentős összeget, több tíz milliárd forintot költenek el Magyarországon külföldi produkciók leforgatására és gyártására, és ez mind magyar emberek számára jelent munkahelyet, magyar vállalkozások számára jelent bevételt. Ezért a kormány fontosnak tartja, hogy a filmgyártásra vonatkozó jogszabályok egységesek és világosak legyenek, a filmalap finanszírozása minden körülmények között biztosított legyen. Az elmúlt években elértük azt, hogy Magyarország gyakorlatilag Írországgal vagy Angliával van éppen versenyben, közép-európai versenytársainkat jelentős mértékben sikerült lekörözni. Ezt a pozíciót szeretnénk megtartani, ezért szeretnénk biztosítani idén is a filmalap finanszírozását, és a következő években is folyamatosan. Erről szól egyik oldalról a törvényjavaslat. A másik oldalról ennek vannak kifejezetten fogyasztóvédelmi részei is, mint arra tegnap helyesen a Jobbik parlamenti képviselői is felhívták a figyelmet a bizottsági ülésen. Ez a törvényjavaslat tartalmazza azt a rendelkezést, hogy ha valaki egy gyerekfilmet vásárol akár DVD, akár más adathordozó formájában, akkor a rajta található filmelőzetesek nem lehetnek egy magasabb kategóriába besorolt filmelőzetesek, mint egyébként maga az ominózus gyerekfilm. Tehát, ha valaki egy 6 éven aluli gyerekeknek szóló filmet vásárol, akkor nem találkozhat 16 éven aluliak számra szóló filmelőzetessel ugyanezen a DVD-n vagy éppenséggel ugyanezen az adathordozón. Ezt a rendelkezést, ami már sok visszásságot szült, most szintén érvényesíteni szeretnénk ebben a törvényjavaslatban. Továbbá rendezi a törvényjavaslat a hazai mozilátogatási statisztikákat, mivel azokat egy egységes rendszerbe rendezi. Ezért azt gondoljuk, hogy ez a jövőben a hazánkban leforgatott, illetve itt nézett filmekre vonatkozó nézőszámokat egy világos és megbízható statisztikává is teszi. Tisztelt Képviselőtársaim! Emellett magában foglalja a törvényjavaslat a Gazdasági Tanács összetételére vonatkozó szabályok módosítását is. Itt mindössze annyit szeretnénk elérni, hogy a mandátumok lejártával is a Gazdasági Tanácson belül a képviselet minden oldal számára folyamatosan biztosított legyen. Ennek a jövő évi minimálbér-tárgyalások szempontjából is jelentősége van, szeretnénk, ha a minimálbér növekedne, ehhez biztosítani kell a Gazdasági Tanács működőképességét és határozatképességét. És végül tartalmaz a törvényjavaslat a polgári perrendtartásra vonatkozóan is egy módosítást. Erre a meggyőződésem szerint azért van szükség, mert helyes a kormánynak az a célkitűzése, hogy a jövőben a polgári peres ügyeknél az ügyvéd, a bíróság és az ügyészség közötti kapcsolattartás elektronikus formában történjen meg. Szeretném elmondani a tisztelt Háznak, hogy a kormány az ezzel kapcsolatos kötelességét teljesítette. Ez azt jelenti, hogy a vonatkozó rendszer felállt, a tegnapi napon a próbaüzeme is megvolt, és ez a próbaüzem sikeresnek is bizonyult. Azonban Magyarországon még mindig közel ezer olyan ügyvéd van, aki nem rendelkezik elektronikus hozzáféréssel. Tekintettel arra, hogy közel vagyunk az ünnepekhez, azt gondolom, hogy nem biztosítható számukra, hogy ilyen rövid idő alatt ez megoldódjon, így ha a január 1-jei hatálybalépés maradna, akkor ez azt jelentené, hogy értelemszerűen ők kiszorulnának a polgári peres ügyek képviseletéből. Ezért a kormány azt javasolja, hogy a hatálybalépést fél évvel halasszuk el, és egyébként ebben a fél évben pedig, aki akarja, használhassa a rendszert, amely így egyfajta próbaüzemként is működik. Kérem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy különös tekintettel a lakásépítés áfájának a csökkentésére, ezt a törvényjavaslatot támogassák és fogadják el. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc időkeret áll rendelkezésre. Megadom a szót Balla György képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának, nyolcperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság a tegnapi napon, talán nem járok messze a valóságtól, hogyha azt mondom, hogy egy kifejezetten nyugodt hangvételű, érdemi, tartalmi kérdésekkel foglalkozó, konstruktív és alapos vitát folytatott. Sok kérdést feszegettek képviselőtársaim, amire a bizottsági ülésen jelen lévő Rogán Antal miniszter úr érdemi és úgy láttam, hogy az igen jelentős többség számára abszolút elfogadható választ adott. Ez talán látszik a törvényjavaslat támogatottságából is, hiszen a bizottság igen jelentős többsége támogatta a törvényjavaslatot. Hogy egészen pontosan fogalmazzak: a szocialistákon kívül mindenki támogatja, hogy az új lakások áfája csökkenjen. Legalábbis a bizottsági ülésen csak és kizárólag a szocialisták nem támogatták. Látom, hogy LMP-s képviselőtársam rázza a fejét [[Schmuck Erzsébet: Mi se.]] én ezt nem tudhatom, hogy önök támogatják vagy sem, mert a bizottsági ülésen nem vettek részt. [[Szabó Sándor: És ez nem azt jelenti?]] Éppen ezért azokkal az érdemi kérdésekkel, amelyik mindegyikére világos és egyértelmű választ adott miniszter úr a bizottsági ülésen, nem térnék ki. Ellenben kitérnék két dologra, egy álszent magatartásra és egy ügyre, amit egészen egyszerűen nem értünk. Kezdeném talán ezzel. Nem értjük azt, hogy a szocialistáknak miért fáj, hogyha az emberek egyébként lakáshoz juthatnak. Nem értjük, hogy a szocialisták miért követnek el mindent még ellenzékből is azért, hogy lehetőség szerint megnehezítsék az emberek lakáshoz jutását. [[Szabó Sándor: Magatokról beszéljél már, ne a szocialistákról! Dr. Bárándy Gergely: Nem mondtunk ilyet, te is tudod! Az elnök csenget.]] Nem értjük, hogy a szocialisták miért nem képesek egy javaslatot támogatni, ami nyilvánvalóan jó az embereknek, mert olcsóbban juthatnak új otthonhoz [[Dr. Bárándy Gergely: Kiről beszélsz?]] , jó a gazdaságnak, mert fokozza a gazdasági növekedést, és jó a családoknak, mert nyilvánvalóan munkahelyet teremt. Mondhatnánk azt is, vagy gondolhatnánk azt is, hogy ez semmi másból nem adódik, mint egy rosszul felfogott ellenzéki szerepből, ami a szocialistáktól nem ismeretlen: mindent ellenzünk, ami a kormánytól érkezik, még akkor is, ha mindenki másnak egyébként az jó. De azt hiszem, hogy nem erről van szó, és ezért érdemes a dologról beszélni. [[Szabó Sándor: Ne velünk foglalkozzál már!]] Ugyanis az a helyzet, hogy ez nem egy félresiklott szavazás ellenzéki oldalról. Lehetne ezt mondani, hogyha nem lenne előzménye, de mindannyian emlékezhetünk rá, hogy mit tettek 2002 után. 2002-ben a miniszterelnök-jelöltjük többször megígérte, hogy az otthonteremtési támogatásokat folytatni, sőt javítani fogják. Ehhez képest első lépcsőben eltörölték az otthonteremtési támogatásokhoz kapcsolódóan az adójóváírás lehetőségét, a következő lépcsőben pedig megszüntették az egész támogatást. És ezzel nem tettek mást, mint azt, hogy az embereket adósságcsapdába kergették, beindították a devizahitelezést, és akkor küldték el az embereket devizahitelt fölvenni a bankokhoz. Ennek a döntésnek, annak a döntésnek, hogy a szocialisták nem szeretik az embereket támogatni, hogy új lakáshoz jussanak, az eredménye a mai napig hat. Itt lett volna lehetőség, lett volna alkalom arra, hogy a korábbi hibájukat, ha jóvá ne is tegyék, de legalább korrigálni tudják. Érthetetlen és elfogadhatatlan számunkra, hogy még most is elleneznek egy ilyen javaslatot. Ami pedig az álszentséget illeti: természetesen ellenzéki oldalról, baloldali oldalról érkezett egy módosító javaslat, miszerint ne az általuk egyébként sosem támogatott lakásáfa-csökkentést valósítsuk meg, hanem más áfacsökkentést. [[Burány Sándor: Konkrétan?!]] Konkrétan arról van szó, hogy az a Szocialista Párt [[Dr. Bárándy Gergely: Az alapvető élelmiszerek… Az elnök csenget.]] , amely a kormányzása alatt háromszor emelte az áfát, az a Szocialista Párt most sem akar hozzájárulni ahhoz, hogy a lakások áfáját csökkentsük, hanem más áfacsökkentési javaslatot terjeszt a parlament elé. [[9.10]] Most elég annyit is mondani, hogy ha a szocialisták áfacsökkentésről beszélnek, akkor már összeszorul az emberek gyomra, mert pontosan tudják, hogy az hazugság. Ha valaki ez ügyben hazudik, az nyilvánvaló, hogy a szocialisták. Ők voltak azok, akik 2006-ban elkövették a 25 év legsúlyosabb választási disznóságát, mert nemcsak megígértek valamit, amiről tudták, hogy nem fogják betartani, hanem elfogadtak egy törvényt, törvényben csökkentették az áfát, majd a választásokat követően egy hónapon belül semmissé tették ezt a törvényt, az áfát emelték egyszer, kétszer és háromszor. Innentől kezdve, azt gondolom, minden, amit a szocialisták áfacsökkentésügyben mondanak, teljességgel hihetetlen. Arra kérem őket is és minden képviselőtársamat, hogy támogassák ezt a javaslatot, támogassák ezt a törvénycsomagot, mert jó az embereknek, hiszen olcsóbban fognak tudni otthont teremteni, jó a gazdaságnak, mert vélhetően a gazdasági növekedést segíteni fogja, és jó a családoknak, mert munkahelyet teremt. És ne hallgassanak a szocialistákra! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, aki a bizottságban kialakult kisebbségi véleményt ismerteti hétperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerencse, hogy van tíz év képviselői rutinom, mert most nem nagyon tudnék megszólalni Balla képviselő úr felszólalása után, ha kevesebb rutinom lenne, mert úgy nézett ki az ő felszólalása, mintha nem egy bizottsági ülésen ültünk volta, pedig emlékszem, hogy pont egymás melletti székeken foglaltunk helyet. Ugyanis azok az érvek, amelyeket ön a mi szánkba kíván adni, nem hangoztak el, egyszerűen nem volt róluk szó, a bizottsági ülésen ilyen nem volt, ilyet senki nem mondott, mi legalábbis biztos, hogy nem. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is, ha már az áfánál tartunk, és Balla képviselő úr sorolta, hogy mi milyen magasra emeltük: az önök álláspontja szerint még ez sem volt elég magas, mert önök 25 százalékról 27 százalékra emelték fel az áfakulcsot, úgyhogy valószínűleg a szocialisták által bevezetett áfakulcsot önök túlzottan alacsonynak találták, ezért emelték fel 27 százalékra. Ennyit arról, hogy ki az, aki az áfacsökkentés vonatkozásában hiteles és ki az, aki nem. Amit mi javasoltunk, tisztelt képviselőtársaim, az az… - és valóban ezért fogalmazok meg most kisebbségi véleményt a bizottsági üléssel kapcsolatban, és ezt szeretném Balla képviselő úrnak ismét elmondani, mert mi ugyan támogatjuk az áfacsökkentést, bármilyen területen történő áfacsökkentést mi támogatunk. Ugye, Balla képviselő úr, most már azért csak megérti? Ennél világosabban nem tudok fogalmazni: tehát támogatjuk az áfacsökkentést. Az a probléma, képviselő úr, hogy ebben a törvényjavaslatban sok minden más is szerepel. De ami az áfacsökkentést is érinti: mi annyit mondtunk, és a mi módosító javaslatunk, amelyet Gőgös képviselőtársam terjesztett elő most már nagyon sokadszor, nem tudom, ebben a témában ez a hányadik benyújtott törvénymódosító javaslat, arról szól, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentsük - az alapvető élelmiszerek áfáját! Ugyanis biztos, hogy a gazdasági növekedést szolgálja az, ha azt az áfacsökkentést végrehajtják majd, amit önök javasolnak, az azonban, azt gondolom, nem vitás, hogy az emberek életét, ha már áfacsökkentésről beszélünk, a legjobban az könnyíti meg, ami mindenkit érint, az könnyíti meg, ha az alapvető élelmiszerek áfája csökken. Azt gondolom, talán ebben nincs vita közöttünk, és ha ez megtörtént, utána lehet bármi másról is beszélni. Azonban ahogy mondtam, tisztelt Balla képviselő úr, ez a javaslat nem csak az áfacsökkentésről szól. Önök úgy tesznek és úgy csinálnak, legalábbis ön, mert Rogán miniszter úr legalább beszélt arról, persze, azt gondolom, nem az igazságot kiemelve, hogy még miről szól ez a törvény. Sajnos, ez szól például a fővárosról és a BKV finanszírozásáról is, és szól arról, hogy a közlekedési vállalatnak, amikor a főpolgármester úr segítséget kér a kormánytól, a kormány úgy ad segítséget, hogy gyakorlatilag egy fillér költségvetési támogatást nem biztosít számára, hanem azt mondja, hogy oldd meg a saját bevételeid terhére, és gyakorlatilag megcímkézi az iparűzési adónak azt a részét, amelyik a BKV finanszírozásáról szól, és azt mondja, hogy azt másra a főváros nem költheti el. Ez a segítség, Balla képviselő úr? Mondja meg nekem, legyen szíves! Ez az, amivel a fővárosiak életét segítik, hogy azt a bevételt, ami egyébként amúgy is odaáramolna saját bevételként az önkormányzathoz iparűzési adó formájában, gyakorlatilag önök megcímkézik, és azt mondják, hogy csak erre költhető el? És mi lesz azzal a sok más területtel, amire ez a pénz értelemszerűen majd nem költhető el? Ugyanis az, amiről önök beszélnek, és amit a miniszter úr szintén kiemelt, hogy átcsoportosítanak kétszer 1,5 százalékot a kerületek terhére a fővárosnak - igen, ha jól számolom, de javítson ki, miniszter úr, ha tévednék -, körülbelül 6 milliárd forint, és ha én jól tudom, akkor a BKV finanszírozása évi 40 milliárdba vagy még talán ennél is egy picit többe kerül. Ez azt jelenti, tisztelt képviselőtársaim, hogy az a 6 milliárd egy picike törtrészét képezi annak, mint amennyibe egyébként kerül a finanszírozás. Értem, miniszter úr, hogy ezt kérte a főpolgármester - nem 1,5 százalékot, hanem 2 százalékot, ha még meg is találják ezt a számtani közepet, amiről ön beszélt -, de emellett azt is kérte, hogy a többi vonatkozásában a kormány nyújtson segítséget; ezt ön olyan elegánsan elhallgatja. A kormány pedig nem fog segítséget nyújtani, hanem azt mondja, hogy oldja meg a főváros az összes többit a saját bevételeinek terhére. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy olyan álszent megoldás és a budapestiek érdekét semmibe vevő megoldás, amit, azt gondolom, nem lehet támogatni, és ha önök egy törvény keretei között terjesztik ezt elő az áfacsökkentéssel, akkor nyilvánvalóan, ha mi tartózkodunk a törvényjavaslat szavazásakor a Törvényalkotási bizottságban, az nem az áfacsökkentésnek szól, hanem elsősorban ennek a fővárosi megoldásnak szól. Meg még szól sok minden másnak, ami felmerült a Törvényalkotási bizottság ülésén, például annak, amit jómagam emeltem ki: önök például úgy vezetnek be új elektronikus ügyintézési módszereket, hogy egyébként a körülményeket nem teremtik meg hozzá, úgy vezetnek be ilyen új módszereket, hogy mindenki előre látja, hogy a hatályba léptetési időpontra a rendszer nem képes felkészülni. Ezért nem kapnak most fizetést sokan a közszférában, és ezért van az, hogy harmadszor kell elhalasztani azt a hatálybalépést is, amiről most a törvény rendelkezik; az elektronikus bírósági ügyintézésről szólót, ha valaki nem tudná pontosan, miről beszélek, ez is ebben a törvényben szerepel. Márpedig ezt a törvényalkotási módszert, ami arról szól, hogy önök kitalálnak valamit, senkivel nem egyeztetik le, nem készítenek hatástanulmányokat, nem mérik fel, hogy milyen eredményekkel jár, mondjuk, ennek a korai hatályba léptetése, én nem tartom elfogadhatónak. Azt, hogy harmadszor halasztjuk el a hatálybalépést, nem tartom elfogadhatónak, még akkor sem, ha ilyen felemás módszerrel teszik, hogy aki akarja, majd így intézi, aki akarja, majd amúgy intézi. Szóval, tisztelt képviselőtársaim, ne tegyünk úgy, mint ha ez a törvényjavaslat csak az áfacsökkentésről szólna, mert ez a javaslat sok minden másról szól, ami viszont teljes mértékben elfogadhatatlan. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben.Megadom a szót Szatmáry Kristóf képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az expozéban, illetve a felszólalásokban elhangzott, talán lehet olyan szavakkal illetni gazdaságpolitikai szempontból a most előttünk lévő törvényjavaslatot, hogy ennek az évtizednek az egyik legfontosabb gazdaságtörténeti döntése előtt állunk. Ez nem szól másról, mint hogy Európa egyik legalacsonyabb újlakás-építési áfáját kívánja a kormány ezzel az intézkedéssel bevezetni, amely reményeink szerint nemcsak hogy az egyik legalacsonyabb áfakulcsot jelenti, de jelentősen, széles körre kiterjeszti ezt a kedvezményt, illetve egyéb módosításokkal az építési törvényben is olyan változásokat eszközöl, amelyek gyorsítják, javítják a lakásépítési hajlandóságot, kedvet a tervek szerint. [[9.20]] Lehetne akár Márait is idézni, hogy mi végre van ez a törvényjavaslat, de talán ennél gyakorlatiasabb okok láthatók ennek a törvényjavaslatnak az elfogadása kapcsán. Három ilyen ok és három olyan dolog, ami miatt a Fidesz-frakció mindenképpen támogatja a benyújtott javaslatot: az egyik a gazdasági növekedés fenntartása, az ahhoz való hozzájárulás az áfacsökkentésen keresztül; a másik a foglalkoztatás bővítése; a harmadik pedig a magyar családok, a magyar fiatalok lakáshelyzetének javítása, a családalapítás feltételeinek segítése. De talán menjünk végig ezen okokon kicsit részletesebben is. Jól látjuk, hogy Magyarország gazdasági felzárkózása 2010 után megindult. Az elmúlt években olyan 3 százalékos vagy afölötti gazdasági növekedést tudott Magyarország produkálni, ami a korábbi helyzetéhez képest növekedés tekintetében Európa élvonalába hozta a magyar fejlődést. Tette ezt egyébként úgy, nagyon helyesen, hogy ezzel együtt a gazdasági stabilitás, a versenyképesség is növekedni tudott Magyarországon. Természetesen - ahogy ez korábban is elhangzott -, az a sok fontos intézkedés, ami az elmúlt négy-öt évben Magyarországon történt, szükséges volt, de nem elegendő feltétlenül a gazdasági növekedés ilyen magas szinten való fenntartásához. Ugyanis ha az európai fölzárkózást komolyan vesszük és komolyan gondoljuk, akkor valóban az előttünk álló években körülbelül 3 vagy 3 százalék fölötti gazdasági növekedést kell az országnak produkálnia egy alacsony hiány, egy egyensúlyi állapot mellett. Ez a növekedés pedig úgy érhető el, úgy tartható fönn, ha olyan gazdasági szektorokat vonunk be a növekedés motorjába, amelyek jelentős hozzáadott értékkel bírnak. Engedjék meg, képviselőtársaim, hogy azt mondhassam, hogy így a 2010 utáni időszak második ciklusában abban a szerencsés helyzetben vagyunk, hogy egészen más célok és egészen más kihívások állnak a magyar gazdaság előtt, és jó, hogy egy ilyen áfacsökkentés kapcsán kell arról beszélnünk, hogy ez milyen módon nem növeli meg a magyar növekedést, hanem milyen módon tartja fönn a magyar növekedést. És ide lehetne idézni egyébként azt, hogy 2010 után körülbelül a ciklusnak ezen időszakában még arról kellett beszélnünk, hogy a korábbi örökség kapcsán az IMF-nek hogyan fogjuk tudni visszafizetni a kölcsöneit, illetve arról, hogy hogyan fogunk tudni kikerülni a túlzottdeficit-eljárás alól. Szerencsére azokkal a kihívásokkal akkor meg tudtunk birkózni, ami megalapozta azt a gazdasági növekedést, amelynek a fenntartásáról most beszélünk. És mit okozhat, miben látjuk azt, hogy ez segíti a magyar gazdaság növekedését? Az előzetes számítások szerint körülbelül ez az új intézkedés éves szinten akár 100-120 milliárd forint új beruházást generálhat Magyarországon. Ez pedig az éves GDP-t akár 0,2-0,3 százalékkal is növelheti éves szinten, ami, azt gondolom, szükséges is a magyar gazdasági növekedés ütemének fenntartásához. A másik fontos terület, amiben nagyon-nagyon pozitív változásokat várunk az intézkedéstől, az alapvetően a foglalkoztatás bővülése. Jól látható, hogy egy ilyen intézkedés jelentősen fogja növelni az építőipar teljesítményét, és jól tudjuk azt, hogy az építőipar egyébként az egyik legmunkaigényesebb szektor, tehát minden egyes növekedési százalék, ami az építőiparban bekövetkezik, munkahelyek százait, ezreit hozhatja létre. Egyébként a mostani számítások szerint ez az áfacsökkentés - az európai példákat is figyelembe véve - akár évi 5-7 ezer új munkahelyet is jelenthet a szektorban. És miért fontos ezen belül is az építőipar szerepe? Talán ideidézhető a parlamentbe, ha ilyen gazdaságpolitikai kérdésekről van szó, hogy alapvetően a nagy gazdasági tankönyvek, ha lehet így mondani, három olyan szektort ismernek, amelyek képesek az alacsony képzettségi vagy a szakképzés alacsonyabb fokán álló embereket is bevonni a munkaerőpiacba. Egyébként ilyen a mezőgazdaság, ilyen a kereskedelem és a turizmus területe, de a harmadik legnagyobb ilyen terület az építőipar, amely képes egyébként akár korábban inaktív vagy a magyarországi viszonyokat figyelembe véve akár a közmunkások jelentős számát is a piaci munkaerőre átterelni.És mint ilyen, azt gondolom, hogy ennek az intézkedésnek komoly szociálpolitikai hatása is lehet, mivel valószínű egyébként azt, hogy az újonnan keletkező munkahelyek egy része Magyarországon az alacsonyabb képzettségűek köréből kerül ki, de egyébként nem kizárt, hogy ezen munkahelyek egy része a külföldre vándorolt, egyébként az építőiparban dolgozó szakemberek hazahozatalával valósulhat meg. A harmadik jelentős terület, ami miatt mi mindenképpen támogatjuk a javaslatot, alapvetően az - talán lehet, hogy ezzel kellett volna kezdeni, de ez kevésbé gazdaságpolitikai megfontolás -, hogy minél olcsóbban és minél gyorsabban, könnyebben juthassanak hozzá a magyar családok lakáshoz, minél egyszerűbb legyen egy fiatal párnak vagy egy családot alapítani akaró magyar párnak lakáshoz jutnia. Teljesen könnyen kiszámolható, hogy a mostani áfacsökkentéssel az új lakások ára körülbelül 20 százalékkal fog esni, de az sem kizárt, hogy a nagy kereslet miatt ennél még jelentősebben olcsóbban tudnak hozzájutni a fiatalok új lakáshoz. A mostani számítások szerint ez éves szinten körülbelül 5 ezer újonnan megépítendő lakást jelent. Ez 5 ezer család számára biztosít otthont. Egyébként a javaslat kapcsán nagyon fontos elmondani, hogy reméljük - hiszen sok részlet még a kormány előtt lesz -, hogy ez folytatódni tud. Az első tapasztalatok alapján meg kell vizsgálni egyébként, hogy milyen más területeket lehet bevonni. Nagyon fontos része ennek a javaslatnak az, hogy egy áttörést hoz Magyarországon a különböző állami adminisztráció leépítésének területén. Aki már építkezett Magyarországon, az pontosan tudja, hogy nem egyszerű és nem is olcsó dolog minden engedélyt és minden papírt beszerezni egy új ház építéséhez. Itt lényegében a kormány egy gordiuszi csomót vág át azzal, hogy bizonyos négyzetméter alatt lényegében bejelentéskötelessé teszi a házépítést. Ez reményeink szerint nem fogja azt jelenteni egyébként, hogy ellenőrizetlenül épülnek házak, hiszen a felelősséget a tervezőkre teszi, amennyiben a tervezőknek kell vállalni a ház szabályszerű megépítéséért a felelősséget, de biztos, hogy nagyon-nagyon sok időt és pénzt spórol meg azoknak, akik élni kívánnak az új ház építésének lehetőségével. Összességében tehát az áfacsökkentéssel kapcsolatban azt tudom mondani, hogy nagyon bátor lépés, Európa egyik legdinamikusabb lakásépítési támogatását valósítja meg a kormány az áfacsökkentésen keresztül. Itt egyébként még nem kizárt, hogy Brüsszellel is meg kell majd vívnunk a csatáinkat, hiszen ahogy elhangzott az expozéban, Brüsszel bizonyos jóváhagyása, a brüsszeli keretekbe való beillesztés is szükséges, ehhez is a kormánynak egyébként a Fidesz-frakció oldaláról minden támogatást meg kívánunk adni. [[9.30]] Talán még egy terület lenne, amit a benyújtott törvénycsomagból egyébként szeretnék érinteni. Hiszen fővárosiként, budapestiként, XVI. kerületiként a fővárosi tömegközlekedés az egyik legmeghatározóbb nemcsak az én választóim, de azt hiszem, az összes budapesti számára is. Bízunk benne egyébként, ahogy itt elhangzott, hogy az eltelt körülbelül fél évben kicsit holtpályára került tárgyalás, ami a fővárosi kerületek és a főváros között a forrásmegosztás kapcsán kialakult, részben forrása lehet a fővárosi tömegközlekedés támogatásának. Itt is egy kompromisszumos megoldást kíván elérni a törvényjavaslat. A tegnapi nap folyamán egyeztettem polgármesterekkel is azzal kapcsolatban, hogy ez a javaslat az ő számukra elfogadható-e. Azt a visszajelzést kaptam, hogy bár természetesen érinti az összes kerület költségvetését is ez a kétszer 1,5 százalék, de a BÖSZ, a Budapesti Önkormányzatok Szövetsége számára ez egy olyan kompromisszumos javaslat lehet, hogy amennyiben a főváros is a maga részéről megteszi a szükséges intézkedéseket, akkor vállalják a kerületek ezt a hozzájárulást a fővárosi tömegközlekedés fenntartható finanszírozása érdekében. Tehát bízunk benne, hogy egy jó kompromisszum tud létrejönni. Itt talán az a kérdés még nyitva marad, ami a korábbi tárgyalásokon elhangzott. Jól tudjuk, hogy a fővárosi tömegközlekedés nemcsak a fővárost érinti, hanem az agglomerációkat is, és az agglomeráció településeinek hozzájárulása még nyitott marad ebben a kérdésben. Bízom benne, hogy itt az elkövetkező napok tárgyalásai során ez is nyugvópontra került, ez is igazságos megoldást tud eredményezni. Összességében, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt Ház, azt tudom mondani, hogy a most benyújtott javaslat a magyar gazdaság növekedésének fenntartása, a magyar családok minél olcsóbb és gyorsabb lakhatásának elősegítése érdekében a Fidesz-frakció oldaláról mindenképpen teljes támogatást fog kapni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Megszokhattuk, hogy ha a Fidesz egy nap alatt keresztülver egy törvényjavaslatot az Országgyűlésen, akkor résen kell lenni, mert legtöbbször ilyenkor néhány nap múlva derül ki, hogy mi is a törvényjavaslat valódi oka és szándéka a hangzatos jelszavak mögött. Itt is élnünk kell a gyanúperrel, annak ellenére, hogy nem világos rögtön a mai napon, hogy ki lesz ennek a törvényjavaslatnak a haszonélvezője. Mert, ahogy ezt már ellenzéki képviselőtársam elmondta itt az előző percekben, ez a törvényjavaslat nemcsak arról szólt, amit a vezér a kongresszuson beígért, hogy az áfát csökkentjük, hanem széles területekhez hozzányúl, a fővárosi forrásmegosztáson kívül még a filmiparral is foglalkozik egy keveset. Vártam, hogy az expozéban, illetve a Fidesz vezérszónokának szájából elhangzik valami magyarázat erre nézve, hogy ez itt és most miért ennyire fontos, de ennek hiányában kénytelenek vagyunk találgatásokra hagyatkozni. Mert, tisztelt hölgyeim és uraim, a legeslegfontosabb kérdőjel rögtön az építőipar áfacsökkentésével kapcsolatban az, hogy ezt miért csak négy évre csinálják. Ha önöknek ez ennyire fontos, ha az építőipar ennyire stratégiai ágazat, ha a munkahelyteremtés csak és kizárólag ezen keresztül oldható meg, ha a családokat támogatni legjobban úgy kell, hogy az új építésű lakások árát csökkentjük, akkor miért akarják ezt csak négy évig csinálni? Mi az oka annak, hogy eleve úgy nyújtották be ezt a törvényjavaslatot, hogy 2016 és 2019 között lesz négy boldog éve az építőiparnak, amikor a brutálisan magas, világviszonylatban is első helyen álló 27 százalékos áfa helyett csak 5 százalékos áfa fogja terhelni az új építésű lakások árát, akkor miért csak négy évre szól? Ha ennyire fontos nekünk az építőipar, ha ennyire fontosnak tartjuk a munkateremtést az építőipari ágazaton keresztül, ha ennyire úgy gondoljuk, hogy a családok boldogságához vezető legfontosabb feltétel az, hogy legyen egy új lakásuk, amit vásárolhatnak, akkor miért csak a következő négy évben fontos ez? Miért nem fontos ez a Fidesznek 2020. január 1-je után? Ez az első kérdés. Semmilyen magyarázatot nem hallottunk arra, hogy miért ideiglenesen, négy évre vezetik be ezt a rendelkezést. Semmilyen magyarázatot nem hallottunk erre nézve. Azt hittük egyébként, hogy már jól vannak lakva, hiszen a hírek tele vannak azzal, hogy ki mikor, hol vásárolt és mekkora lakást a kormánytagok közül. Azt hittük, hogy már mindenkinek van, a kormánytagok tízéves gyerekének is van lakása. Mégis lemaradt valaki, és kell most a következő négy évben megsegíteni őt egy kevés árcsökkentéssel, hogy új lakáshoz jusson? Vagy annyira fejükbe szállt a kudarc, hogy nem Magyarországon épült fel egy neves autógyártó gyára, hanem Szlovákiában, hogy az autógyártás helyett az építőipar felé fordultak durciból? Vagy Mészáros Lőrinc fejébe vette, hogy a következő években az építőiparban próbál szerencsét? Vagy a miniszterelnök veje szólt az apósnak, hogy most, hogy már megvolt az izzólámpabiznisz, és az informatika sem látszik eléggé kifizetődőnek, mégis szerencsét próbálna az építőiparban négy évig, aztán majd jön a következő biznisz? Hogy még jobban a mi lábunkra tudjon állni? Tényleg érthetetlen! Ha egy szemernyi igazság is van abban, amit önök az előbb elmondtak, hogy miért fontos ez az ipar egésze szempontjából, hogy az egyik ágazatot ennyire komoly segítségben részesítik, ha valóban fontos az, hogy a munkahelyeket ezen az ágazaton keresztül kívánják bővíteni, ha valóban úgy gondolják, hogy a magyar családok megsegítésének ez az egyik legfontosabb záloga, akkor miért gondolják azt, hogy ez csak négy évig fontos az országban? Egészen egyszerűen érthetetlen. A másik érv, ami miatt úgy gondoljuk, hogy ez egy rossz irány, az az, hogy ha megnézzük, hogy Magyarországon a társadalmi problémák közül mi van az első helyen, akkor nem azt találjuk, hogy az építőipar válsága. Nem azt találjuk az első és legfontosabb problémák között. A legfontosabb problémák között olyanokat találunk, mint a dolgozói szegénység növekedése, az egyre több és bonyolultabb adókból álló adórendszer, általában a bürokrácia és ilyenek. Mert ha valóban az emberek boldogulását akarják elősegíteni, akkor miért nem állítják vissza például a minimálbér adómentességét, úgy, ahogy egyébként örökölték a szocialista kormányoktól? Csak úgy látszik, ez csípte a szemüket, és 16 százalékos adóval sújtották azokat a béreket, amelyek korábban nem kellett viseljék a személyi jövedelemadó terheit. Miért nem itt kezdik? Nem olvassák a statisztikai adatokat, hogy 2010 óta az egyik legfontosabb társadalmi problémává a dolgozói szegénység és általában a szegénység növekedése vált? Úgy gondolják, hogy ha egyébként ez az egyik legfontosabb probléma Magyarországon, akkor ahelyett, hogy ezt csökkentenék, az építőipar áfáját, az új építésű lakások áfáját kell csökkenteni? Ez a legfontosabb problémája Magyarországnak? Többször és nemcsak mi, szocialisták, hanem más ellenzéki pártok is szorgalmazták, hogy igen, egy olyan országban, ahol ilyen tűrhetetlenül magas az áfakulcs, 27 százalék, ahol egyébként még az önök beismerése szerint is az éhezés és a szegénység napi szinten jelen lévő probléma, akkor miért nem az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentik 5 százalékra? Ebbe az irányban elmozdult a régióban több ország is. A legfrissebb ilyen útra lépett ország éppen Románia, ahol csökkentették az élelmiszeripari termékek áfáját. Magyarország nem ezen az úton jár, valami oknál fogva Magyarország az építőiparban látja a felemelkedés zálogát, legalábbis a következő négy évben. Nem ebben látták a zálogát az elmúlt öt esztendőben, és nem ebben látják a zálogát 2020 után, amikor az egészet, amit most beterjesztenek, úgy, ahogy van ebben a törvényben, egy tollvonással megsemmisítik. És ahogy drasztikusan csökkenhetnek - ez még nem tény, de csökkenhetnek - az új építésű lakások árai, úgy 2020. január 1-jével meg drasztikusan emelkedni fognak, ez már most látszik, mert önök ezt a törvényjavaslatba így kódolták bele. De hát az összes többi kérdőjel az abból fakad, hogy ha már egyszer ezt beígérték és ennyire fontosnak tartották, akkor miért foglalkoznak még minden mással ebben a törvényjavaslatban? Mi az, amiről nem tudtak ezelőtt három héttel, és most kell egy nap alatt, kivételes eljárásban keresztülnyomi a parlamenten? Nem volt ismert a BKV finanszírozásának problémája? [[9.40]] Tarlós úr nem beszélt erről a Fidesz-kongresszuson, hogy egyszer csak most eszükbe jut, hogy meg kellene segíteni a fővárost? Hát persze, de ezt önök sajátos módon teszik, úgy segítik meg a fővárost, jó szívvel adják a pénzt, mert nem a sajátjukból adják. Nem pluszpénzt kap a kormánytól, hanem egyrészt előírják a fővárosnak, hogy mire költheti a saját pénzét, beleszólnak a független önkormányzatok döntési mechanizmusaiba, de ami még ennél is súlyosabb: a kerületektől vesznek el pénzt azért, hogy a fővárosnak több pénze legyen. Hát persze, hogy jó szívvel adják, mert a kerületi pénzeket adják oda, és nem plusz kormánytámogatást adnak a fővárosnak. Ebben a törvényjavaslatban az építőipari ágazattól, a családoktól, a munkahelyteremtéstől teljesen függetlenül önök egészen egyszerűen megváltoztatják az úgynevezett forrásmegosztás rendszerét, azt az osztozkodási mechanizmust, ami az adóbevételekből a fővárost és a fővárost alkotó kerületeket megilleti. Pici változtatásnak látszik az a másfél százalékpont, amivel csökkentik a kerületi önkormányzatok pénzét - és amivel több pénzzel gazdálkodhat a főváros -, de tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt miniszter úr, az én választókerületemhez tartozó egyik önkormányzatban, Kispesten ez 50 millió forintot jelent mínuszban a következő évben. Ennyit vesznek el Kispest önkormányzatától. Ez Kispesten egynegyede a szociális támogatásra fordítható összegeknek. A szociális támogatásra fordítható összegek egynegyedét önök elveszik egy kerülettől - nem egytől, az összes kerülettől -, hogy a fővároshoz adhassák, mert nem akarnak saját pluszforrásokat kormányzati tartalékokból - az nyilván kell a stadionépítésekre és más egyéb, hasonló dolgokra -, hanem a kerületi pénzből csippentenek le, és azt adják oda Tarlós Istvánnak karácsonyi ajándékként. A kispesti önkormányzatnál jóval nagyobb költségvetési főösszeggel dolgozó kőbányai önkormányzatnál - a választókerületemhez tartozó másik önkormányzatnál - nyilván még ennél is rosszabb a helyzet, hiszen arányaiban több pénzről van szó. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Akkor még nem is beszéltünk arról, hogy a filmiparnak mi köze a családokhoz, a munkahelyteremtéshez és az építőiparhoz és így tovább. Önök szemérmesen hallgatnak arról, hogy egyébként itt a filmiparral kapcsolatos törvényeket is módosítják. Vártam, hogy kiderüljön, hogy ez mitől lett hirtelen stratégiai ágazat, hogy egy nap leforgása alatt, mintegy megvilágosodásszerűen a magyar parlamentnek ezzel a problémával meg kell ismerkednie, és rögtön döntést is kell hozni róla. Őszintén szólva, az érvek között egyet sem hallottam, ami ezt megmagyarázná. Az ember ilyenkor elgondolkodik, hogy megint Andy Vajna szólt valamelyik kormánytagnak, hogy valamit kellene csinálni, mert nincs elég főszerep az asszonynak, vagy valami, és kellene egy kicsit támogatni ezt a tevékenységet és így tovább. [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiból.]] Félreértés ne essék, az adócsökkentés, a lehetőségek növelése jó dolog, feltéve persze, ha nem a máséból adják, hanem a kormány saját bevételeit csökkentik ezzel, csak éppen olyan területeken követik el mindezt, ami nem tartozik a magyar társadalmi problémák első öt legfontosabb problémája közé, és nem tartozik a magyar gazdaság legfontosabb stratégiai ágazatai közé, bár az építőipar valóban egy fontos ágazat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Összefoglalva: egészen egyszerűen elképesztő, hogy önök ebben a törvényjavaslatban egy nap leforgása alatt megkötik az önkormányzatok kezét úgy általában, hogy mire fordíthatják a bevételüket. Egészen elképesztő, hogy önök egy nap leforgása alatt elfogadtatnak a saját törvénygyárukkal egy olyan törvényt itt az Országgyűlésben, ami a kerületektől elvesz pénzt, és ezt adják egy lendülettel a fővárosnak. Egészen elképesztő az, hogy mindezt becsomagolják, mintha kizárólag itt és most csak az építőiparról lenne szó, és még utóbbival kapcsolatban is egészen elképesztő, hogy elhallgatják, hogy mindössze négy évig gondolják ezt a kiváló rendszert fenntartani és működtetni, utána önök ezt el akarják felejteni úgy, ahogy volt. Tisztelt Ház! Ezek azok a problémák, amelyek miatt úgy gondoljuk, hogy a szokásos trükkökkel van dolgunk: a Fidesz elővesz egy dolgot, ami kétségkívül megoldásra várhat, azt megoldja, hogy mellette, mint egy csomagban, lenyomjon az Országgyűlés torkán egy rakás olyan dolgot, ami viszont egészen egyszerűen elfogadhatatlan. Úgy segít egy területen, hogy közben más területekről csoportosít át oda pénzt, ezeket a területeket lehetetlen helyzetbe hozva. Ezért, ezek miatt a kritikák miatt nem tudjuk ezt a törvényjavaslatot maradéktalanul támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Túlzás nélkül egy stratégiai fontosságú javaslat van előttünk, éppen ezért tartom arcpirítónak, hogy a kormányzat az erről való tisztességes tárgyalást lerontja nekünk BKV-val, filmiparral és önkormányzati kérdések megerőszakolásával. Egész egyszerűen nekünk itt most építőiparról, otthonteremtésről, a magyar polgárok, a magyar fiatalok itthon tartásának lehetőségéről, egy olyan klíma kialakításáról kellene beszélnünk, hogy a magyar emberek itt akarjanak és tudjanak élni ebben az országban, ne vándoroljanak el tömegesen. Erre önök beleerőszakolják ebbe a BKV-t és a filmipart, gyakorlatilag lehetetlenné téve egy olyan elegáns vitát, ahol az elegancia bizony az önök részéről hiányzik. Hiszen adott egy kérdés, amiben szerintem összpárti egyetértést és egy többpárti konszenzust lehetne elérni, ebből pedig PR-kérdést csinál a kormány, egy év végi, tulajdonképpen szeretetcsomagnak a bejelentését vitte keresztül, amit nyilván hangsúlyozni fog a média különböző felületein a következő hetekben, hónapokban. Nincs is ezzel baj. Azért mondom, hogy nincs baj, mert pikírt módon megjegyezhetném, hogy a múlt hét csütörtöki miniszteri meghallgatáson jómagam szegezhettem a nemzetgazdasági miniszter úrnak azt a kérdést, kérést és egyben követelést, hogy ugyan már, tessenek a lakásépítések terén a 27 százalékos áfát 5 százalékra csökkenteni. Pár nappal később ugyanez a bejelentés megszületett, és tulajdonképpen egy korábbi jobbikos határozati javaslatnak az eredményét látjuk most itt fideszes köntösbe burkolva előttünk. Nyilvánvaló módon ennek az alapelvét, az irányultságát, az irányát a Jobbik támogatja, és egyértelműen támogatja. Amit fájlalunk, az amellett, hogy beleerőltettek további kérdésköröket, az az, hogy bizony ez a megoldás egyáltalán nem teljes körű. Az egyik pillért, az egyik lábat látszólag rendezik. Korábbi bejelentések alapján közismert, hogy maga a piac, tehát építőipari vállalkozók, vállalkozások egy kedvező áfafordulat esetében, tehát ha az uniós rekorder áfát lakásépítések terén 5 százalékra tetszenének csökkenteni, mint ahogy ebben a tervezetben szerepel, maga a piac lenne az, amely 5-6 ezer új lakás kialakítására lenne képes éves szinten, és lényegében most ez megvalósulhat egy kormányzati intézkedés jóvoltából anékül, hogy önök a kisujjukat is megmozdítanák. És azt is látni kell, hogy miközben a piac számára most lehetővé tesznek bizonyosfajta mozgásokat, mozgástérbővülést, valahol kényszer is volt ez az önök részéről, hiszen Varga Mihálynak volt egy bejelentése, ami számomra nagyon szimpatikus volt, ez az, hogy csökkenteni kell a lakásépítések áfáját. A probléma az, hogy a kormányzat elfelejtett ezután cselekedni. A piac viszont vette az üzenetet, várt az áfacsökkentésre, nagyberuházások fagytak le, kiszáradt egy gazdasági szektor, tehát önök belelavírozták magukat és a magyar építőipart is egy olyan helyzetbe, hogy bizony a fejlesztések jó része leállt, az áfacsökkentésre várva. Hatalmas szerencse, hogy önök megtették ezt a bejelentést, és nagyon örülünk neki, hogy nem egy vagy két év múlva tették meg, éppen ezért nem kellene lerontani egyéb hatásait. Azt is látjuk, hogy miközben az áfacsökkentés a piaci szereplők számára lehetővé teszi azt, hogy új ingatlanokat emeljenek, nézzük meg, hogy mit tesznek önök. Mit tesz Magyarország Kormánya? Vizsgáljuk meg a költségvetését, az elfogadottat, és nézzük meg, hogy abból, mondjuk, hány bérlakás épült Magyarországon az utóbbi egy esztendőben! Tetszenek tudni, mire jutunk? Háromszáznál kevesebb bérlakás épült Magyarországon az utóbbi egy esztendőben költségvetési háttérrel. És ne takarózzanak az önkormányzatokkal, mert az amúgy is kivéreztetett önkormányzatok sokkal nagyobb szerepet, erőn felül vállalnak szerepet bérlakásépítések terén. Ehhez képest Magyarország Kormánya képtelen ezen a területen bármi mérhetőt, még a statisztikai hibahatáron belülit is felmutatni. Most tesz egy helyes intézkedést, ezzel piaci szereplők számára lehetővé tesz bizonyos fajta fejlesztéseket, de ez önmagában még nem biztos, hogy hatalmas könnyebbségként jelentkezik az egyszeri magyar ember számára. Tehát kutya kötelességük lenne azt az állami lábat is emellé tenni, amely nincs, nem létezik. Hiszen önök maguk elismerik, hogy ez az áfacsökkentés, ha akár csak 3 ezer új ingatlan épül ennek köszönhetően, már pozitívba fordítja az önök költségvetési bevételi várakozásait is, hiszen az áfakieséssel szemben számtalan pozitív gazdasági hatás, különböző adóbefizetések, járulékbefizetések állnak. Tehát a helyzet az, hogy 2015-ben 8358 darab új lakás épült, ami egy katasztrofális, szánalmas szám ahhoz képest, hogy ha 40-50 ezer épülne, akkor is csak százévenként tudna kicserélődni a teljes ingatlanállomány. [[9.50]] És mondjuk, az én lakhelyem, Óbuda-Békásmegyer tekintetében tessék már végiggondolni, hogy egy békásmegyeri panelházzal mi lesz 100 év múlva, vagy mi lesz 400 év múlva, hogyha ezen 8 ezres tényszám alapján feltételezzük, hogy csak 400 évente cserélődik az ingatlanállomány? Mert a Fidesz-KDNP kormányzása idejére évente eső új építésű ingatlanok száma alapján 400 évente cserélődnének ki Magyarországon az ingatlanok. Ez egy egyszerű családi ház esetében is nonszensz. Látszik tehát, hogy valamit tenni kellett. Amit most önök tettek, az egy, a piac számára levegőt adó intézkedés, ami már 3 ezer, tehát viszonylag minimálisnak tekinthető új építésű lakás esetén is plusz költségvetési forrásokat generál. Mi ezzel a Jobbik problémája? Az, hogy két éve, három éve, négy éve figyelmeztettük önöket egy ilyen lépés szükségességére, és nemhogy nem tettek semmit, lesöpörték, nemmel szavaztak azon határozati javaslatra, amely ugyanezt célozta, amit most önök megcsinálnak. Tehát mi lehet az oka annak, hogy öt évig tötymörögtek ebben a kérdésben? Öt évig ezeket a kedvező gazdasági hatásokat távol tartották a magyar gazdaságtól, most pedig, amikor valami év végi PR-elemet kellett a valóságshow-jukba találni, akkor hirtelen rátaláltak erre az egyébként nagyon helyes irányú lépésre. Csak azt nem értjük, hogy öt évig mit csináltak ezen a területen? Öt évig miért nem volt fontos a magyar fiatalok itthon tartása? Miért nem volt fontos az, hogy adott esetben a kínálati oldal szélesedjen végre egy kicsit ezen a területen? Azt is látjuk, hogy miközben a piac egy ilyen áfacsökkentés mellett legalább 5-6 ezer új építésű ingatlan tető alá hozására képes, egy eddigi nagyon egészségtelen, egyensúlytalan állapot - csúnya magyartalansággal élve - felszámolásra kerülhet, hiszen eddig a hatalmas áfa-kulcsból kifolyólag tulajdonképpen ott fejlesztettek ingatlanokat, ott érte meg új építésű lakásokat tető alá hozni, ahol 300 ezer forint fölött volt a négyzetméterár. Tehát itt Budapest belső kerületeire gondolhatunk, vidéki nagyvárosok belvárosirészeire vagy az idézőjeles Váci utcáira, de mondjuk, a vidéki nagyvárosok külső peremrészeire már nem, a falvakra, a kistelepülésekre egyáltalán nem. Ha ez az áfacsökkentés most teljes körű lenne, és adott esetben képes lenne ösztönözni, mondjuk, a vidéki családi házak, porták számának emelését, adott esetben újak behozatalát a magyar életbe, akkor teljes körű lehetne, viszont nem teljes körű az, amit önök beterjesztettek, ez hiányzik a csomagból. Továbbra is 350-400 ezer forintos fővárosi négyzetméterár-határ látszik kialakulni, ahol árcsökkenés tulajdonképpen még Budapest külső kerületeiben sem várható a szakmai várakozások alapján, inkább a kínálat szélesedése hosszú távon. Általában egy kétéves piaci várakozást szoktunk az elemzésekben kapni, amikor is a piac megnyugszik, és már látható, hogy a kínálati oldal szélesedése mit jelent. De ez fontos, ezt ne vitassuk el, hiszen teljesen egyértelmű, hogy mondjuk, a budapesti, arcátlanul magas albérletárak esetében nem egy egyszerű, favágóelvszerűen működő árszabályozás a megoldás, hanem az, hogy a kínálati oldalt igenis rendbe kell tenni. És azt is látjuk, hogy önök egész egyszerűen nem vesznek tudomást nagyon komoly társadalmi jelenségekről, amelyekről tárgyaltunk itt a parlamentben, felhívtuk rá az önök figyelmét. Egy példát hadd mondjak: több százezer ingatlan áll ma üresen Magyarországon. Mibe került volna önöknek beletenni egy átfogó otthonteremtési, bérlakásépítési, az építésügyet rendbe tevő törvényjavaslatba azt, hogy ezt a több százezer üresen álló ingatlant felmérik? Szintén piaci becslések állnak rendelkezésre, nem az önöké. Szégyen, gyalázat, hogy Magyarország Kormánya számára nem fontos az, hogy a Magyarországon üresen álló ingatlanállomány mennyiben hasznosítható egy olyan helyzetben, amikor kínálati szűkösség áll fenn, a magyar fiatalok nem tudnak otthonhoz jutni, több százezren kivándorolnak külföldre. Önök számára nem fontos, hogy itt áll egy igazi, valódi rejtett erőforrás, több százezer üres ingatlan. Tudjuk, hogy a piaci becslések szerint 100 ezerre tehető azok száma, amelyek állapota már annyira leromlott, hogy adott esetben még újak emelése is olcsóbb lenne, mint ezek felújítása. De igenis fel kellene mérni, hogy az említett ingatlanállomány közül mennyi található állami tulajdonban, mennyi önkormányzatiban, illetve mi tartozik a magántulajdon szférájába. Fel kellene mérni azt, hogy mennyit lehetne ezekből visszahozni a magyar életbe. És igen, a Jobbik nagyon hiányol egy olyan állami hátterű otthonteremtési és bérlakásépítési programot, ami nem csak a piaci szférára koncentrál; arra is koncentrál, hogy magyar emberek adott esetben bérleti jogviszony alapján el tudják kezdeni az életüket. Nyomott bérleti díjakról, egy állami hátterű kivitelezői rendszerről, központi anyagbeszerzésről, minősített magyar vállalkozókról, magyar építőipari kivitelezésről, mert ha a foglalkoztatást kívánják felturbózni, azt így lehet; és úgy, hogy magyar beszállítókat hoznak vissza hosszú távú szerződésekkel a nemzetgazdaság életébe. Így igaz lenne az, hogy egy újépítésű lakás négy munkahelyet teremtene hosszabb távon is. Ha csak az áfa-csökkentésről beszélünk - és itt ez a „csak” legyen idézőjelben, hiszen ez egy komoly lépés az én szememben -, akkor bizony nem igaz ez a lakásonkénti négy új munkahely. Nem véletlen az sem, hogy önök 5-7 ezer új munkahely létrehozásával számolnak ezen modell szerint, miközben legalább 3-5-6 ezer új építésű ingatlan jöhet be, piaci becslések szerint jövőre már akár 5-6 ezer. De azt is látnunk kell, hogy a foglalkoztatáson nem lehet érdemben változtatni pusztán az áfacsökkentéssel, mellé kell tenni az állami lábat, fel kell mérni az üresen álló ingatlanvagyont. Hogy fordulhat elő az, hogy az önök amúgy átfogónak szánt áfacsökkentése, még egyszer szeretném hangsúlyozni, vidéki porták esetében nem bír ösztönzőkkel: A felújítási tevékenységet végül is teljes egészében mellőzi, és egy olyan rendszer kialakítását láthatjuk, ahol önök a felső középosztálynak kedveznek, az egykulcsos adó kedvezményezettjeit hozzák megint csak helyzetbe, bizonyos nagyvállalkozóknak kedveznek - ugye, milyen ismerős ez az utóbbi évek fideszes törvényhozatalából? És megint csak nem kedveznek gesztus szintjén sem azoknak, akik adott esetben szegényebb sorban élnek, és pontosan annak a célcsoportnak, amely nem tudja elkezdeni lakás, önálló otthon hiányában az életét, ezért külföldre fog vándorolni. Tehát pontosan azt a célcsoportot hibázzák el, amelynek a leginkább kellene segíteni. Ezért mondjuk azt, hogy mi nem vagyunk ellendrukkerek. Jó az áfacsökkentés, támogatjuk az áfacsökkentést, de azt is állítjuk, hogy ez a csomag teljes körűvé tehető lenne, és egész egyszerűen nem értjük azt az elzárkózást, ami önökben megvan. Nem értjük, hogy szinte teljesen ugyanezt benyújtja a Jobbik határozati javaslat formájában, önök elutasítják, behozzák aztán saját köntösben, rendben van. És mi meg fogjuk ezt szavazni, mert felül tudunk emelkedni a pártpolitikai érdekeinken, de a magyar polgárok, választók érdekében igenis elvárnánk azt, hogy mérjék fel az üresen álló ingatlanállományt. Nem ebbe rokkanna bele a költségvetés, hogy tudnánk végre a valódi, rejtett erőforrásunkról. Azt szeretnénk, ha kiterjesztenék a felújítási tevékenység teljes körére is ezt az egészet, hiszen gondoljunk bele, egy életszerű példa: nem feltétlenül a 300 négyzetméteres vagy a 150 négyzetméteres határ közelében mozgó lakásépítés; hiszen ez egy bizonyos társadalmi osztály, egy szerencsés társadalmi osztály számára kedvező. Ne vitassuk ezt el, ne irigyeljük tőlük, viszont segítsünk azoknak, akik a legnagyobb szükséget szenvedik. Adott esetben egy átlagos méretű vidéki porta bővítése merülhet fel, ahol két fiatal, mondjuk, ki tudja próbálni a közös életet, adja isten, hogy még tudjanak vállalni egy gyermeket is abban a közegben. És ilyen esetben mind a felújítások tekintetében, mind az anyagbeszerzés tekintetében olyan kedvezmény kellene hogy illesse őket, ami nem egy 27 százalékos büntetőadó. És ne csak az új ingatlanok építésére, és ott is csak leszűkítve, egy bizonyos szeletre terjesszék ezt ki, hanem teljes körben kellene biztosítani minden magyar ember számára ezt a kedvezményt. És megint csak azt látjuk, hogy ezek a hiányosságok egyszerűen még mindig támogathatóvá teszik ezt a csomagot, csak a kormányzat képtelen előállni egy olyan elegáns ötlettel, amit letesz, megvitat a szakmai szervezetekkel, amelyek sokkal jobban értenek önöknél is, nálunk is ehhez a területhez, hiszen főállásban ezzel foglalkoznak. És adott esetben a jobbító, pozitív javaslatok befogadásával önök most képesek lennének teljes körű konszenzust elérni ezen a területen. Higgyék el, hogy az önök által kizárólagosan fontosnak tartott PR-szempontból is sokkal kedvezőbb lenne az, hogyha egy összegyetértés alapján letett csomaggal meg tudnának jelenni a közvélemény előtt, úgy, hogy helyzetbe hozzák magyar fiatalok, magyar középkorúak és magyar idősek ezreit, tízezreit. Ehhez képest egy leszűkített csomaggal találkozhatunk, amely csak bizonyos szereplőknek, bizonyos szféráknak kedvez. Éppen ezért szólítjuk fel önöket arra, hogy határozottan terjesszék ki a kedvezmények körét mindenkire. A költségvetési hatások egy költségvetési cikluson belül ezek után is abszolút pozitívak lennének; egy kormányzati cikluson belül mérhetően pozitívak lennének. Egész egyszerűen értetlenül állunk tehát az előtt, hogy nem hajlandóak érdemben tárgyalni a jobbító javaslatainkról. Ha már saját köntösbe burkolták azt az ellenzéki elképzelést, amit most behoztak ide, legyen önökben annyi elegancia, hogy merjenek tárgyalni a részleteiről, és merjenek tárgyalni azokról a hosszú távú nemzetstratégiai hatásairól, amelyek által önök lassíthatnák a kivándorlást, amelyek által elősegíthetnék a gyermekvállalást, hogy Magyarország legsúlyosabb problémája, a tragikus népességfogyás is a visszájára forduljon és végre gyarapodásba forduljon. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Mielőtt megkezdi, képviselő asszony, ebben az évben már nem találkozunk. További szép és kellemes időszakot kívánok önöknek. Még egyszer: áldott ünnepet és nagyon boldog új esztendőt! [[Közbeszólások: Köszönjük szépen!]] [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] [[10.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Nekünk, ellenzéki képviselőknek egyre inkább meg kell tanulnunk azt, hogy amikor a kormány valamilyen népszerű dolgot terjeszt az Országgyűlés elé, akkor a javaslat minden betűjét tüzetesen át kell nézni, hiszen rendszerint becsempésznek mellé néhány, a gazdasági hátországot helyzetbe hozó vagy csak simán titkolni kívánt intézkedést. Nincs ez másképp most sem a 8196. számú törvényjavaslat esetében, amelynek már a címe is átverés, a cikkelyek nagy része ugyanis olyan filmipari módosításokat tartalmaz, amiknek nem sok közük van a gazdasági növekedéshez, annál több Andy Vajna érdekeltségeinek megerősítéséhez. A benyújtott törvényjavaslat tehát egy salátatörvény. Megint fontos dolgokat akarnak keresztülverni egy nap alatt. Most, amikor a Quaestor-ügyben éppen megbukott a kormány törvénykészítési gyakorlata, ami jelzi, hogy nem lehet kapkodva, egyeztetés nélkül jó törvényt készíteni, mégis beterjesztenek sürgősséggel egy másik csomagot. Úgy látszik, ez a fajta felelőtlen törvényalkotás a szívükhöz nőtt, nem tudnak tisztességesen, alaposan dolgozni. Áfát módosítani úgy, hogy két hét múlva hatályba lép, egyszerűen elképesztő! Azt mutatja, hogy maguknak fogalmuk sincs a gazdaság működéséről, vagy csak megint a zavarosban akarnak halászni, a meglepetésszerű változtatásokat pedig egyesek lefölözik.Elfogadhatatlannak tartjuk, hogy miközben a kormány már sejthetően korábban döntött erről, remélhetőleg még háttérszámítások is készültek, de önök kivárták a Fidesz kongresszusát, hogy ott Orbán Viktor maga jelenthesse be az intézkedést, majd 24 óra alatt át is tolják az Országgyűlésen. Ezzel elismerték, hogy csupán színházként tekintenek a parlamentre, és az önök értékrendjében egy Fidesz-kongresszus sokkal fontosabb fórum, mint az állampolgárok által megválasztott Országgyűlés. Ez a kapkodás ráadásul az egész intézkedés hatékonyságát rontja, hiszen a piaci szereplőknek esélyük sincs időben felkészülni az új rendszerre, és többek között például ennek fényében lefektetni a jövő évi terveiket. A törvénycsomag legfontosabb lépése a lakásépítés áfájának csökkentése. Egy ilyen lépés elvben akár támogatható eszköz is lehetne, mert élénkíti az építőipart, munkahelyeket teremt egy fontos szegmensben, bővíti a kínálatot egy olyan területen, ahol az kritikusan alacsony, ami egyrészt a lakhatási feltételek romlásához, másrészt a bérleti árak emelkedéséhez, és így sok család helyzetének romlásához vezetett az elmúlt évben. Ugyanakkor ezen a területen nem az új építésű lakások áfájának csökkentése a legfontosabb, nem ennek kellene az első lépésnek lennie. Egyrészt fontosabb volna a lakásfelújítások támogatása akár központi forrásokkal, akár a felújítási tevékenység áfájának a csökkentésével, a felújítások, különösen az energiahatékonysági felújítások ugyanis sokkal gyorsabban növelik a komfortot, javíthatják a lakhatási viszonyokat, és csökkentik a rezsit, mint az új építések. Adott idő alatt többször annyi ember kerülhetne jobb helyzetbe, mint új építésekkel, miközben a mellékhatások, az építőipar és a háttéripar fellendülése ugyanazok. De a kormány, pontosabban Lázár János még azt a 150 milliárdot is elvette, ami erre a célra volt elkülönítve, hogy odaadhassa a Fidesz közelieknek. Másrészt, szintén fontosabb volna állami vagy önkormányzati bérlakások építése vagy kialakítása a meglévő állományból. Az áfacsökkentés ezt csak részben támogatja, mert a meglévő állomány felújítása így nem jön szóba, és a tőkeforrások sem nőnek egy ilyen beruházáshoz, bár a végszámla kisebb lesz 20 százalékkal. További problémánk, hogy az áfacsökkentéssel elsősorban nem azok fognak jól járni, akiket a kétségkívül létező és egyre súlyosbodó lakhatási válság a leginkább érzékenyen érint. Álláspontunk szerint ehhez sokkal célzottabb támogatási formákra lenne szükség, hiszen fennáll a veszélye, hogy az erre fordított költségvetési pénzek nagy része az építőipari vállalkozásoknál és a tehetősebbeknél fog landolni. És ez a veszély nem is kicsi. Megismerhettük már úgy általában az áthárítások gyakorlatát, de ez fordítva is működhet és működik. Szintén fontos és elmaradt lépés az építési szabványok szigorítása, annak garantálása, hogy az újonnan épülő lakások nemcsak újak, de korszerűek, alacsony rezsijűek is legyenek. Az erőforrásokkal való takarékoskodást nem kezdhetjük holnap, mert már ma is kevés van belőlük. De ami miatt ez a javaslat így nem elfogadható, az az, hogy a magánerős építésekre nem vonatkozik, azaz a nagyobb cégeket és a tehetősebb ügyfeleket megtámogatjuk az áfacsökkentéssel, ám ha valakik csak saját magukon segítenének, azt nem - ezt aláhúztam. Ez különösen a vidéki térségekben okoz majd gondot, ahol sorházak vagy tömbházak építésére nincs kereslet, sem arra, hogy valaki egy céget bízzon meg egy komplett ház felépítésével. Így ez az intézkedés is csak a szakadékot fogja növelni a vidék és a város között. Van a törvényjavaslatnak egy olyan része, amely más okok miatt elfogadhatatlan. A 3. § szövege szerint a 300 négyzetméteres új építéseket kiveszik a helyi építési szabályzat alól, csak néhány alapelőírást kell betartani. Ez nonszensz, elfogadhatatlan, hiszen a helyi közösségek megfosztását jelenti azon alapvető joguktól, hogy meghatározzák, mi és milyen épület épülhet a településükön. Ennek alapján minden helyi biztonsági, örökségvédelmi, egészségvédelmi, városképi vagy környezetvédelmi előírást figyelmen kívül lehet hagyni. Úgy gondoljuk, hogy ez az előírás merénylet, ezt így semmiképpen sem lehet elfogadni semmilyen felelősen gondolkodó parlamenti képviselőnek, legyen bármilyen pártállású is. Összefoglalva: talán első lépésnek tekinthető, hogy a kormány mára legalább elismeri a lakhatási válság létezését és az építőipar problémáit, azonban rossz megoldással igyekszik azt kezelni, miközben ennek farvizén számos elfogadhatatlan és sok esetben oda nem tartozó intézkedést is belecsempészett a salátatörvénybe, s mindezt pusztán kommunikációs okokból 24 óra alatt kívánják áttolni az Országgyűlésen. Ezt mi elfogadhatatlannak tartjuk. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat, amit kétperces hozzászólásokkal folytatnánk, de ilyenre jelentkező nincs, így aztán további képviselői felszólalások következnek. A fennmaradt időkeret terhére van erre lehetőség. Az üléstermi táblán figyelemmel kísérhetik, hogy mely frakciónak mennyi ideje van. Elsőként Vágó Sebestyén képviselő úr következik, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Mindig nagy öröm számunkra az, ha egy általunk kitalált dolgot, a mi ötletünket próbálja a kormány megvalósítani. Persze, nagyon sokszor tapasztaljuk azt, hogy egy kicsit torzított formában, de ha mégiscsak előrelépést jelent a témával kapcsolatban, akkor ennek mindenképpen örülünk. Azt kérjük a kormánytól, hogy folytassa az ötleteink megvalósítását, s ha már az áfánál tartunk, az alapvető élelmiszerekre és a gyermekneveléshez szükséges eszközökre is terjessze ki az 5 százalékos áfát, mert ezek azok a lépések, amelyek igazán segítenék a gyermekvállalást, a népesedési helyzet megváltoztatását. A másik nagyon fontos kérdés az, hogy ezt a kérdést minimum két nyomtávon kell kezelni. A másik nyomtáv, amiről Z. Kárpát Dániel képviselőtársam már beszélt, a bérlakásprogram kiépítése. Nagyon jól tudjuk, hogy ez ma nem igazán működik Magyarországon, és azt is látjuk, hogy nagyon sok család számára - beszélhetünk akár dolgozói szegénységről is - ez az egyetlenegy lehetőség arra, hogy az életkezdésbe belevághassanak, vagy valami miatt egy megtört életet újrakezdhessenek. A kormányok nagyon sokszor szeretnek külföldi példákra hagyatkozni, külföldi példákat figyelembe venni, de ha van számunkra egy olyan rendszer, ami a harmincas években már működött Magyarországon, akkor semmi más dolgunk nem lenne, mint ezt a rendszert adaptálni a mai korra. Nem beszélek másról, mint a harmincas években virágzó ONCSA-rendszerről, az Országos Nép- és Családvédelmi Alapról, amelynek egyik része volt a bérlakásprogram kiépítése. Hosszan tudnék erről beszélni, de most csak nagy vonalakban ismertetném. A lényege az volt, hogy kedvezményes áron jutottak bérlakáshoz, és a bérlakás megtartásának, illetve a továbblépésnek voltak feltételei. [[10.10]] Az egyik feltétele volt - a legfontosabb feltétele volt, mondhatnám úgy is - a rendszeres és fegyelmezett munkavégzés, munkába járás, és hogyha valaki ezeket az alapvető normákat betartotta, a feltételrendszernek eleget tett, akkor bizonyos év után, beszámítva az addigi bérleti díjat, megvásárolhatta ezt az ingatlant. Így már nemcsak bérlakásban, hanem saját lakásban tudta tovább folytatni a családi életének a kiterjesztését, könnyebben vállalt gyermeket, a fiatalok könnyebben kezdték az életüket, könnyebben kezdtek a családalapításba, és így segítették abban az időben Magyarország felvirágzását. Tehát ezt a két dolgot szeretném kérni a kormánytól, hogy több nyomtávon vizsgálja ezt az ügyet, akár régi magyarországi példák figyelembevételével dolgozza ki a normálisan működő és nem a mostani bérlakásprogramot, illetve az áfacsökkentést terjessze ki az alapvető élelmiszerekre és a gyermekneveléshez szükséges eszközökre is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Hargitai János képviselő úr, KDNP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk lévő salátatörvénynek mondott törvényjavaslatnak a gerince azok a jogszabályi változások és törvényi változások, amelyek a lakásépítés áfájának csökkentésével függenek össze, és ennek kapcsán módosul néhány építési előírás is.Először az áfacsökkentés fontosságáról szeretnék szólni. A kormány, amikor egy jogszabálytervezettel elénk jön, akkor én azt gondolom, hogy mindig konzekvens ahhoz a társadalompolitikához, amit a kormányzati ciklus elején meghatározott. Ebben az Orbán-kormány családpolitikája mindig rendkívül hangsúlyos tétel, sőt talán ez a társadalompolitikánk központi kérdése, a családok sokoldalú és minél több módon történő támogatása. Akkor, amikor egy áfacsökkentésről beszélünk, én akkor is erre a társadalompolitikai vezérfonalra gondolok, családokat akarunk támogatni. Ez nem kérdés, hogy Magyarországon tradicionális és hagyománya van annak, hogy szeretjük azt, ha saját ingatlanjainkban élünk, ezt azért lehet kiemelni, mert ez Európa boldogabb felén nem feltétlenül ilyen természetes, ahol mobilabbak a társadalmak, ott többen élnek bérlakásokban. De ha Magyarországon tíz emberből tízet megkérdezünk, hogy bérlakásban szeretne-e élni vagy saját tulajdonú ingatlanban, biztos, hogy ezt az utóbbit preferálja. Tehát azok a képviselőtársaim, akik már előttem megszólaltak és azt mondták, hogy mondjuk, figyelemmel kell lenni arra, hogy többen jöjjenek vissza, akik eltávoztak Magyarországról, és ilyenféle koncepciókat kellene az Országgyűlés elé terjeszteni, azoknak ezt tudom mondani, hogy ez is egy eszköz arra, hogy eltávozni akaró fiatalokat újra megnyerjünk az országnak, mert itthon ingatlanhoz tudnak jutni, belátható költséggel, míg mondjuk, Nyugat-Európában, ahol átmenetileg tudásukat hasznosítva dolgoznak, erre sokkal kisebb esélyük van. Miért az építőiparra fókuszál az áfacsökkentés? Én azt gondolom, hogy a kormány teljesen logikusan és jól választott, és nem kapkodva tette ezt, tehát az országgyűlési képviselők nyilvánvalóan nemcsak a parlament tevékenységét figyelik, hanem a kormány tevékenységét is. A sajtó többször tudósított arról, hogy a kormány többször is foglalkozott ezzel a kérdéssel, és szerintem helyesen döntött, amikor úgy döntött, hogy még az idei évben elénk hozza ezt a problémát, és meglépi az áfatörvény módosítását. Senkit nem fog traumaként érni, mondom ezt képviselő asszonynak, még ha januárban életbe is lép ez a törvény, hiszen ez mindenkinek pozitív, kevesebb áfát kell fizetni, akik megrendelőként lesznek a piacon, azoknak megtakarításaik lesznek és joggal kalkulálunk azzal, hogy azok a cégek, akik lakásokat építenek, azoknak pedig több bevétele lesz, dinamizálódik a gazdaság. Tehát mi azt gondoljuk, hogy a családpolitikai céljaink szolgálata mellett egy olyan eszközt is kellett választani, ami gazdaságpolitikai célokat is szolgál. 2014 egy lezárt időszak a mi életünkben, ott már van zárszámadásunk, abban az évben, 2014-ben 3,7 százalék volt a gazdaság növekedése. Azt hiszem, Európában ez a harmadik legjobb növekedési mutató volt, Közép-Kelet-Európában pedig az elsők voltunk. Nyilvánvalóan szeretnénk itt maradni, nagyon nehéz itt maradni, de jó lenne itt maradni. Ezért a kormány amellett, hogy társadalompolitikai céljait meg akarja valósítani, keresi ehhez azokat a gazdaságpolitikai eszközöket és lépéseket, amelyek mindkettőt egyszerre szolgálják, és azt gondolom, hogy a lakásépítések ösztönzése egy ilyen cél. Ha több lakás épül, akkor több munkahely jön létre, a több munkahelyből több bevétele lesz a kormánynak, az ott dolgozók, a lakásokon dolgozók személyi jövedelemadót fizetnek a költségvetésnek, nekik jövedelmük lesz, nem kell ezt hosszasan indokolnom. Egy olyan eszköznek gondoljuk, ami a legjobb módon szolgálja a gazdaság növekedését. Tehát ez a lépéssor, ahogy említettem, amellett, hogy társadalompolitikai céljainkat is szolgálja, itt a családtámogatásokra gondolok, szolgálja egyszerre a gazdaság növekedési céljait is. Azt gondolom, ez egy merész lépés, hogy 27-ről 5 százalékra csökkentettük az áfát, vannak olyan ismereteink, hogy ott, ahol eddig is 5 százalék volt ez az áfakulcs, mondjuk, Lengyelországban, ott Kelet-Közép-Európában a legtöbb lakás épül. Nálunk eddig a legkevesebb épült, muszáj ezen a tendencián változtatni, és joggal reméljük azt, hogy el tudunk mozdulni, mondjuk, a lengyel számok irányába. Varga Mihálytól hallhattunk az elmúlt napokban egy olyan tájékoztatást, hogy ha 3 ezer lakással több épülne egy évben, akkor már ez a lépés költségvetési bevételcsökkentést hozna. Tehát azt gondolom, hogy el fogja érni a kormány azt a célját, amit szeretne, hogy úgy segíti a családokat, hogy a költségvetési bevétele se csökken, mert mind a kettő egyszerre fontos cél. Nyilvánvalóan amellett, hogy az áfát csökkentjük, mert ettől azt reméljük, hogy több lakás fog épülni, a kormány indokoltnak látta, hogy az építési szabályzatokon is változtasson. Nemrég beszéltünk a bürokráciacsökkentésről, ezzel kapcsolatban is elfogadtunk már több törvényt itt a parlamentben. Tudom és önök is tudhatják, hogy a közigazgatási eljárási törvény átfogó reformja is készül. Abban a törvényjavaslatban majd megfogalmazódnak olyan törekvések, amelyek egyike már itt visszaköszön. Magyarország tradicionálisan egy nagyon bürokratikusan működő, az igazgatása egy nagyon bürokratikusan működő igazgatás, ezen változtatni kell. Ehhez merészség kell, és azt gondolom, hogy ez a változtatás meg fogja hozni a gyümölcsét. Magyarországon eddig nem nagyon volt példa arra, hogy az igazgatás a hallgatásával döntsön, mert itt gyakorlatilag ezt teszi. Hogyha 300 négyzetméternél kisebb családi házat akar valaki építeni, akkor ezt csak bejelenti az építési hatóságnak, és az építési hatóság ezt tudomásul veszi. Ez nem azt jelenti, hogy a hatóság eszköztelen, mert a hatóság ellenőrzési lehetőségei változatlanul megmaradnak, és nyilvánvalóan ellenőrizni is fogja, jelesül a kormányhivatal építési hatósága, hogy a jogszabályokat betartva történik-e ott az építkezés. De az fontos, aki már foglalkozott ilyen kérdésekkel az igazgatás oldaláról, akkor tudja jól, hogy ez egy mennyire macerás, bürokratikus rendszer, főleg amikor elektronikusan kellett a tervezőknek az egész eljárásokat produkálni a kormányhivatal megfelelő egységeinek. Jó, hogy oldottunk ezen a rendszeren, és jó, hogy azt merjük mondani, hogy tudomásulvétellel is tudunk dönteni. Attól se félek, hogy amikor a helyi közösség kollektív akarata megszab építési előírásra szabályokat, ezzel az eljárással csorbulna. A szakhatóságok lehetőségei csorbulnak, de a szakhatóságokat egyébként is, azt gondolom, hogy minden módon korlátok közé kell szorítani ezekben az általános eljárásokban, mert indokolatlanul bürokratikussá teszik az eljárásokat, és azt remélem, hogy amikor a Ket. elénk kerül - a közigazgatási eljárási törvényről beszélek -, a Ket. is ezt a koncepciót fogja képviselni. Tehát én nem aggódom a helyi közösség kollektív akaratának érvényesülése miatt, én helyeslem ezeket a bürokráciát csökkentő és észszerűsítő lépéseket. Talán szót kell még említeni egy másik beterjesztett törvényhelyről, ez az iparűzési adóval foglalkozó kérdéskör. Fővárosi ember nem lévén, vidéki emberként is fontosnak tartom azt a polémiát, amit én a sajtón keresztül figyelek, amikor Tarlós főpolgármester úr megszólalásait hallgatom. Én örülök annak, hogy ő elérte a célját, és a főváros többletforrásokhoz fog jutni a tömegközlekedés működtetéséhez, ami ebben a nagyvárosban nyilvánvalóan fontos. Vidékiként azt nem értem, hogy ez a város miért működik 23 vagy 24 városként, amikor valójában ez csak egy város. Amikor a kerületi képviselők vagy a kerületek érdekében megszólaló képviselők itt most nehezményezték azt, hogy x kerületnek ez nem tudom, mennyi pénzébe kerül, valószínűleg az ő kerületükben élő polgárok, amikor villamosra vagy metróra szállnak, nem azon gondolkodnak, hogy ki finanszírozza ezeket a költségeket, hanem egy jó tömegközlekedést akarnának. [[10.20]] Tehát azt gondolom, hogy ez egy észszerű kompromisszum, elfogadható a kerületeknek, és nyilvánvalóan érdemi segítséget jelent ez a másfél százalékos átcsoportosítás a fővárosnak is. Hogy részben megkötjük az önkormányzatok kezét, hogy mire fordíthatják az iparűzésiadó-bevételeket, ezt sem gondolom tragikusnak. A törvény úgy fogalmaz, hogy különösen ezekre a területekre. Ez azt jelenti, hogy ezekre a területekre hangsúlyozottan kell figyelni. A főváros esetében ez a közlekedés, a települési önkormányzatok esetében ezek a szociális kiadások. Máskor az ellenzéki képviselők általában azért emelnek szót, a szociális kiadások biztosítása érdekében emelnek szót, most egy törvényalkotási aktussal ennek ilyen szempontból nyomatékot adunk. Az is teljesen racionális, hogy az iparűzési adó felhasználásánál egy féket is beépít a kormány ebbe, és gyakorlatilag azt mondja, hogy amikor bérjellegű kifizetéseket tennétek ti, önkormányzatok, na, ott sem szaladhat el veletek a világ. Tehát az iparűzési adót nem azért szedik a települések, hogy ebből bérjellegű kifizetéseket finanszírozzanak döntő módon, hanem ahogy most a törvény fogalmaz, elsősorban szociális kiadásokat, más kiadásokat, a főváros esetében pedig közlekedési kiadásokat. Azt gondolom, hogy az előttünk lévő törvénynek ez a gondolkodása, veleje ezen a két területen, és mivel ahogy fogalmaztam, a társadalmi-politikai céljainkat segíti ez a törvénytervezet, és azt is remélem, hogy a gazdaságpolitikai céljainkat is segíti, ezért a KDNP-frakció örömmel vette az elénk kerülő törvénytervezetet, és azt támogatni is fogjuk. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Gőgös Zoltán képviselő úr, MSZP.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Sok szó esett már ma az áfacsökkentésről, ami ennek a törvényjavaslatnak az egyik legfontosabb eleme. Talán egy olyan ügy vagy egy adalék nem került szóba, ami az általunk benyújtott módosító javaslatot tovább erősítené. Ez az élelmiszer-biztonsági kockázatok Magyarországon. Reggel megint az volt az egyik fő érv, hogy ugyanott, ahol néhány, talán másfél évvel ezelőtt közétkeztetésbe is került lépfenés hús, ugyanannál vállalkozónál, ahol ez akkor eladásra került, most újra találtak ilyen állatot. Ez két dolog miatt érdekes. Az egyik, hogy nyilván ezek az újsütetű aranykalászos tanfolyammal fölruházott gazdálkodók nem értenek ehhez a szakmához. Ez teljesen nyilvánvaló, ugyanis sehol máshol ilyen probléma Magyarország területén évtizedek óta nem volt. A másik, hogy nem tudni, honnan származnak ezek az állatok, ugyanis hortobágyi vizsgálódások kapcsán megint ráakadtunk olyan fülszámokkal rendelkező állományra, érdekes, egy nagy nyertesnél, akiknek az állományánál a fülszám olyan cégé volt, ami három éve nem létezik. Ezek nagyon veszélyes dolgok, és ez csak azért függ össze az áfaüggyel, mert ha hivatalos rendszerben működő vállalkozások ilyen konkurenciával néznek szembe, akkor biztos, hogy halálra vannak ítélve, és biztos, hogy az óriási haszon fejében elcsalt áfa erre is kihatással van. Emiatt nagyon-nagyon megfontolandó lenne, hogy abban az élelmiszerkörben, ami a legnagyobb fogyasztást érinti, mindenképpen csökkentés legyen. Én a Gazdasági bizottság előtt voltam az előbb a módosító javaslatunkkal, amely ezt részletesen taglalja, de ehhez a törvényjavaslathoz is benyújtottuk ugyanezt a módosító indítványt. Azt javaslom, hogy mindenképp meg kellene fontolni, hogy főleg a kiváltó vagy helyettesítő termékeknél folytatni kellene az áfacsökkentést. Ezt tegnap a miniszter úrnak mondtam: nem nagyon hiszem, hogy létezik a világon olyan ország, ahol a baromfihúsnak meg a sertéshúsnak különböző áfája van. Ez egyszerűen elképesztő! Ilyet nem szoktak tenni, ugyanis eltolja a fogyasztást az egyik irányába, mert lényegesen jobb árpozícióba kerül, ami szerintem nem helyes. Tehát legalább annyit meg kellett volna tenni, és még mindig nem késő szerintem, mert ezer trükkel lehet élni, hogy legalább ezt az egy tételt pótoljuk. Ez olyan 6-7 milliárd forintos kiesés egyébként rövid távon, hosszú távon meg szerintem semmilyen. Én emellett mindenképpen kardoskodnék, és talán így karácsony előtt érdemes is lenne megfontolni, de ha most nem sikerül, miután a nagy fogyasztási időszak most lemegy, talán húsvétig még mindig van erre idő, de nem szabadna abbahagyni ezt a folyamatot. A másik, hogy nem egészen értjük, és gondolom, majd a zárszóban miniszter úr erre pontos és világos választ ad, tegnap a TAB-ülésen elmondta, hogy nemcsak az új építésű lakásokra lesz igaz ez az áfacsökkentés - és itt Erzsike hozzászólására reagálnék -, tehát tegnap az hangzott el, hogy a magánerős építkezéseknél gyűjtött számlából is visszaigényelhető lesz 5 millió forintig. Ez azt jelenti, hogy nagyjából 30 milliós háznál a teljes áfa visszaigényelhető. Ez egy nagyon pozitív része lenne a dolognak, sőt azt mondom, ez lenne az igazán pozitív része. A törvényjavaslatban ez nincsen, de a miniszter úr tegnap azt mondta a TAB-on, hogy kormányrendeletben ezeket a dolgokat lehet szabályozni. Én is úgy gondolom, hogy elvileg lehet magát a technikáját, hogy hogyan lehet ezt megoldani, de azért lenne jó, ha ez megerősítést nyerne, mert ma reggel a helyettes államtitkár a tévében nem erősítette meg ezt a mondást. Rákérdeztek, miután én tegnap este jeleztem nem nyilvánosan, illetve azt hiszem, nyilvánosan is mondtam, hogy erre is készül a kormány, amiről nem mindenki tudott eddig. Ma reggel rákérdeztek a helyettes államtitkárra, és azt mondta, hogy sok mindent vizsgálnak, de ezekben nincsen döntés. Azt gondolom, hogy miután egy döntés előtt vagyunk, és az nem kérdés, hogy áfacsökkentést támogatni kell, az más kérdés, hogy ebben a törvényjavaslatban nagyon sok galád dolog is benne van, tehát így majd az egésznek a megszavazásáról azért nyilván mindenkinek el kell gondolkodnia, hogy mi legyen ezzel. Persze, ismerve a propagandaminisztériumot, amit most éppen miniszter úr vezet, nyilván megoldja, hogy innentől kezdve aki ezt nem szavazza meg, az az áfacsökkentés ellen van, pedig csak a forrásátcsoportosítással nem ért egyet meg a film- és egyéb ügyekkel, amelyek galád módon ebbe a törvénybe ugyanúgy belekerültek. Csak általában ezt az embereknek sok milliárdért lehetne egy évben elmagyarázni, az pedig csak a Fidesznek áll rendelkezésére. Úgyhogy jó lenne, ha erre a zárszóban vagy nem tudom, akár most menet közben még a miniszter úr pontos választ adna. Hozzáteszem, működött már ilyen rendszer Magyarországon. Annak egy hibája volt - és most reményeink szerint, miután nagy a rés, ez nem következik be -, hogy inkább számla nélkül csináltattak mégis mindent, mert egyszerűbb volt az élet, mintha gyűjteni kellett számlát és utána visszaigényelni. Nem tudjuk, hogy ez lesz-e a reakció, de azért itt elég nagy különbség van, ennyit már nem biztos, hogy egy kisiparos is el tud engedni a díjából, ha valaki nem kér számlát. Sokat fehérítene az ügyön, és főleg most, így kombinálva az elektronikus építési naplóval, ámbár ha nem lesz építési engedély, akkor nem tudom, az majd hogy lesz, de ennyire… - gondolom, a mai vita erről kellene hogy szóljon, de ennyi idő alatt nyilván azt nehéz lesz eldönteni, hogy az építésiengedély-mentesség milyen egyéb dolgokkal jár, amiről én is azt gondolom, hogy felesleges bürokrácia, nem kell. De arra is figyelni kell azért, hogy vannak olyan övezetek, ahol műemlékek, egyebek vannak, és a bejelentési kötelezettség paramétereit kell akkor úgy szabályozni, hogy azért abban tartalmilag sok minden benne legyen úgy, hogy nyilván nem biztos, hogy azt most egy engedélyeztetési eljárásnak kell alávetni, de hogy ezek ne maradjanak el, meg senki nem szeretné, gondolom, ha Mekk Elek módjára építenék a házakat csak azért, hogy egyszerűsítsünk. Úgyhogy én ezekre szeretnék itt menet közben választ kérni és elsősorban még arra - még egyszer mondom -, hogy ezt az élelmiszeráfa-ügyet valahogyan bele kellene ebbe a rendeletbe vagy ebbe a törvénybe rakni. Ott a módosító, meg kell szavazni. Szerintem hibás számítást mondtak nekem a Gazdasági bizottságban, hogy nem 100 milliárd körüli rövid távú költségvetési problémát okoz, hanem 150-et. Szerintem a sertést is beleszámították, ami már egyébként benne van, tehát lehet, hogy azzal együtt az több, maga a baromfi meg 7-8 milliárdot jelent. Én ezt még mindig napirenden tartanám, és meg kellene oldani ezt ebben a törvényjavaslatban, ha már egyszer megnyitottuk. Az egyéb ügyekre meg - hogy most akkor tényleg vonatkozik-e a magánerős építkezésre - jó lenne, ha a miniszter úr világos választ adna, mert nem mindegy. Várják ezt a választ, mert most már terjed azért ez a dolog, és sok a félreértés itt, ezen a területen. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tulajdonképpen a hozzászólások inspiráltak, hogy megszólaljak. Azt gondolom, hogy sokkal, de sokkal átgondoltabban kellene törvényeket ide behozni. Konkrétan ennek a ma tárgyalt törvénynek a vonatkozásában nem tudom eldönteni, hogy most tulajdonképpen áfakérdésként kezeljük ezt az egészet vagy pedig lakhatási válságként, tehát a lakhatásban akarunk kérdéseket megoldani. [[10.30]] Ha áfakérdésként kezeljük… - márpedig nagyon valószínű, hogy ez így merült fel, mert miniszter úr is az áfacsökkentést emelte ki leginkább, amire büszke ennek a törvénytervezetnek a kapcsán, hogy az Európai Unióban mi leszünk az elsők, 5 százalékos áfa lesz itt. Viszont, ha áfakérdésként kezeljük ezt az egész ügyet, akkor teljesen jogosak azok a felszólalások, hogy ha áfát csökkentünk - amiről tudjuk, hogy a 27 százalék nagyon-nagyon magas, nemcsak az Európai Unióban, hanem a világban is -, akkor meg kellene gondolni, hogy az áfacsökkentésnél vajon az új építésű lakások áfájának a csökkentése 27 százalékról 5 százalékra, ez-e az első, vagy pedig netalántán az alapvető élelmiszerekhez kell hozzányúlni, mert az országban nő a szegénység, nagyon sok az olyan ember, az olyan kereső, aki a minimálbér alatt keres bőven, és bizony nekik nagyon-nagyon fontos, hogy mennyiért jutnak hozzá a napi élelmiszerhez, a napi betevő falathoz. Tehát ezt el kellett volna dönteni előtte. Úgy gondolom, hogy ezt az egész kérdéskört sokkal inkább lakhatási válságként kellett volna kezelni, és ilyen módon kellett volna behozni az Országgyűlés elé. Ehhez viszont előtte kellene egy átfogó felmérés, hatástanulmány a kormány részéről, hogy vajon a lakhatási válságnak melyek a legsúlyosabb problémái, melyek azok a rétegek, akik nem jutnak lakáshoz, akik albérletben küszködnek, akiknek az albérleti díj elviszi a fizetésük kétharmadát, vagy netalántán itt az elmúlt napokban szintén eléggé felszínre jött, hogy talán 40 ezren élnek az utcán, tehát sok embernek nem jut fedél a feje fölé. Tehát ilyen szempontból ezt végig kellene gondolni, hogy ha a lakhatási válságot akarjuk kezelni, akkor mik a legfontosabb problémák. Miniszter úr azt is mondta, hogy a kormánynak kiemelt prioritása, hogy ma Magyarországon mindenkinek saját tulajdonú háza, lakása legyen. Lehet, hogy a változó körülmények függvényében ezt is végig kellene gondolni, mert a saját lakás, tehát ha valaki valahová épít, akkor az a mobilitását jelentősen lecsökkenti. Márpedig a mai világban Magyarországon is előfordul, hogy bizony az egyik térségből a másikba kell elmenni, hogy valaki munkahelyet kapjon, munkája legyen, dolgozhasson. Ehhez viszont szükség lenne olyan rendszerre, mint ami számos nyugati országban is megtalálható, hogy a lakóhelyén túl máshol átmenetileg x évre könnyen tud lakást bérelni. Tehát ezt a koncepciót végig kellene gondolni, hogy megváltoztak a körülmények, vajon az-e az első, hogy mindenkinek saját építésű lakása legyen vagy sem. A kérdés az is, ami majdnem biztos, hogy bérlakásra szükség van. De a bérlakásnál nem feltétlenül csak azokra az elemekre kell gondolni, hogy valaki rászorult szociális bérlakás… - olyan típusú bérlakás is lehet, ami megközelíti majdnem a piaci albérleti díjat, hogy mobilabbá lehessen tenni az embereket. Tehát ezt az egészet végig kellett volna gondolni, és először egyfajta koncepciót kellene, azt gondolom, ha érdemi lépést akarunk tenni, az Országgyűléssel megvitatni, és akkor biztos sokkal kevesebb problémánk lenne bizonyos törvények beterjesztésével, ha megfelelő előkészítés után készülnek ezek a tervezetek. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Most kétperces felszólalási kör következne, de kétperces felszólalásra senki sem jelentkezett, így aztán normál szót kérő képviselői hozzászólásokkal folytatjuk a munkát. Hegedűs Lorántné, képviselő asszony, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én a magam részéről az előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsán két pontról szeretnék beszélni. Az első ilyen téma, amit most szeretnék felhozni, ez az egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység kérdése. Valójában azt, hogy mit jelent ez az egyébként nem kis horderejű kérdés, illetve probléma, hogy ez mit fog okozni a magyar építőiparban, a magyar építési tevékenységekben, nem tudhatjuk, hiszen maga a lelke ennek az egész javaslatnak a bejelentés, ami majd kormányrendeletben lesz szabályozva, ott lesz részletezve, hogy mivel kell dokumentálni a bejelentést, mi az eljárásrendje ennek az egész történetnek, de mivel erről a kormányzat semmifajta tájékoztatást nekünk nem adott, így igazából nem is nagyon tudom, hogy miről tudunk ebben a kérdésben vitatkozni. Pontosabban: annyit lehet tudni, amennyit Lázár miniszter úr nemrégiben elárult, nevezetesen, hogy olyan módon akarják drasztikusan egyszerűsíteni az építési engedélyezési eljárásokat, hogy bizonyosfajta mintatervek lesznek, amiből majd az építtető választhat, mint egy palettából vagy mint egy étlapról, és annak kapcsán azt a bizonyos mintatervet kell majd valamilyen módon adaptálni az adott telekre, az adott domborzati viszonyokhoz, és így tovább, és ez lesz maga az a bejelentési eljárás, ami alapján majd építkezni lehet. Megmondom őszintén, nem tudom, mennyire jutott el a kormányzat jelen lévő és rendkívül tisztelt képviselői számára, de az építésztársadalom eszméletlenül fel van háborodva ebben a kérdésben, nevezetesen azért, mert teljes joggal úgy gondolják, hogy egyszerű művezetőnek lesznek ledegradálva azok az építészkollégák, akik nem kevés időt, energiát fektetve a szaktudásuk elnyerésébe, sok éven át tanulták egyetemen azt, amit önök majd most mintatervekbe akarnak csak egyszerűen lebutítani, leegyszerűsíteni, és egyszerű művezetővé degradálni az egyébként egyetemi diplomával rendelkező építészeket. A mintatervek kérdése nem fogja megoldani azt a problémát, hogy épülnek ma Magyarországon olyan építmények, amik a közízlésnek - mert bármilyen furcsa, meglepő és elgondolkodtató, de még mindig van ilyen, hogy közízlés Magyarországon - nem felelnek meg. Elég csak a Városliget leendő építményeire gondolni, azokra a múzeumokra, amelyek durván leegyszerűsítve egy nagy radiátorra emlékeztetnek vagy egy ronda kockára, és így tovább, tehát sok minden fölmerülhet az emberben, hogy mire hasonlítanak ezek az egyébként tervpályázatokon nyertes művek. Mindenesetre az biztos, hogy a közízlésnek mint olyannak, nem felelnek meg. Ezért tehát én nem gondolom, hogy a mintatervek gondolata minden problémát, ami ma a magyar építészetet jelenti, meg fog oldani és orvosolni fog, az viszont biztos, hogy a jelenlegi, mondjuk, 12 ezer, kamarai tagsággal rendelkező építész jelentős része egy másodperc alatt munkanélkülivé lett téve ezáltal, tehát ezáltal biztosan nem fog majd felpörögni a magyar gazdaság. De ezen túl is számtalan tisztázatlanság van. Itt az előbb a képviselőtársaim már vetettek fel olyan gondolatokat, amelyeket nagyon remélem, hogy valamilyen módon majd ez a bizonyos kormányrendelet tisztázni fog, mert még egyszer mondom, számtalan probléma merülhet fel. Ami azonban egyértelmű, az az, hogy durván lebutítják a helyi építési szabályzatot, illetve annak mellékletét képező szabályozási terveket azáltal, hogy azokat… - az OTÉK, a jegyzőkönyv számára mondom, hogy ez a 253/1997. számú kormányrendelet tartalmaz mint egyébként kötelező elem, amit a helyi építési szabályzatnak tartalmaznia kell egy-egy telekre vonatkoztatva. Felsorolom, hogy miket kell tehát kötelezően a helyi építési szabályzatban, illetve szabályozási tervben rögzíteni. Így például a kialakítható telek legkisebb területét, a beépítési módot, a beépítés legnagyobb mértékét – magyarul, a beépítési százalékot -, a beépítési magasság legnagyobb mértékét, a közműellátottság módját és mértékét, a zöldfelület legkisebb mértékét, az építménynek, amit oda elhelyeznek az adott telekre, a rendeltetését, illetve azt a rendeltetést, amit biztosan nem lehet az adott telken elhelyezni, továbbá a terepszint alatti építés mértékét és helyét, és ez azért fontos, mert ez összefüggésben van a szintterületi mutatóval, amit szintén az OTÉK egyébként bizonyos építési övezetekhez konkrétan meghatároz. Tehát a megengedett legnagyobb építési sűrűség tulajdonképpen a szintterületi mutató. [[10.40]] Továbbá lehetőségként még biztosítja a törvény, hogy a helyi értékvédelmi rendelet bizonyos előírásait, például így a hagyományos formák, színek, hagyományos építőanyagok, a hagyományos növénykultúrák előírását adott esetben egy-egy építés során, illetve annak környezete kialakítása során figyelembe kell venni. De ugyanígy a helyi értékvédelmi rendeletek meghatározhatják a kilátás- és rálátásvédelmet is. Önöket ez abszolút nem érdekli, a jelenlegi törvényjavaslat szerint az ilyen egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység során csak és kizárólag az előbb felsorolt sok-sok szempontból csak az építési módot kell majd figyelembe venni, a beépítés legnagyobb mértékét és a beépítés magasságát. Ennyi. És bocsánat, még egy dolog: a szabályozási vonal. Ez a dolog azért vicces - mert a szabályozási vonal mit jelent? A laikus testvérek kedvéért egy kis ismétlés, tisztelt miniszter úr: a közterület és a nem közterület határát jelentő vonal. Még jó, hogy ezt önök beleírják, hogy ezt figyelembe kell venni, mert képzeljük el, hogy az egyszerű bejelentési eljárás alapján ezek szerint lehetne adott esetben a közterületre is építkezni? Tehát ez egy tautológia, teljesen felesleges előírás, hiszen teljesen nyilvánvaló és egyértelmű, hogy másnak a telkére, adott esetben a közterületre, tehát a közösség által birtokolt területre nem építkezünk. A másik pedig, továbbra is azt kell mondjam, hogy rendkívül szakszerűtlen megfogalmazás - és aki ezt a törvényjavaslatot szövegezte, valószínűleg életében nem beszélt építésszel vagy nem kérte ki a szakma véleményét -, hogy vagylagosan van megfogalmazva: beépítési mód vagy építési hely, amit figyelembe kell venni majd az egyszerű bejelentés során, illetve annak az elbírálásakor. A beépítési mód például lehet - megint csak a laikus testvérek kedvéért, ismétlésképpen elmondanám - oldalhatáron álló beépítés, szabadon álló, zárt sorú, ikres és így tovább. Viszont az építési hely fogalma azt jelenti, hogy be kell tartani kötelezően az elő-, oldal-, illetve hátsókertet, bizonyos védőtávolságokat, illetve egyéb jogszabályi előírásokat, illetve a szabályozási terv további előírásait, és ott helyezhető el az épület. Tehát két, egymást abszolút nem fedő fogalom, és mégis vagylagosan van megfogalmazva a törvényben. Én úgy gondolom, hogy ez egy komoly hiba, nem ártana javítani, legalább egy „és”-t betenni a kettő közé, mert mind a kettőt figyelembe kell venni adott esetben. Mert összességében, azt kell hogy mondjuk, az, ami jelenleg a törvényben van, nem old meg semmit, nem rendez semmit, kizárólag csak ellentmondásokat fog tartalmazni, illetve ellentmondásos jövőképet vetít elénk, egy rendkívül hevenyészett normaszöveg, ami összességében káoszt fog okozni. És valljuk be, ahogy Schmuck Erzsébet képviselőtársam is elmondta, durván csorbítja a helyi közösségek önrendelkezési jogát, rendeletalkotási szabadságát. Tehát ezt a részt én javaslom átgondolni, illetve kivenni, mert így, ebben a formában értelmezhetetlen. A másik dolog, amire nagyon röviden szeretnék még kitérni, ez a BKV finanszírozása. Önök arról beszéltek eddig, a szlogenek nagy része arról szólt, hogy Magyarország jobban teljesít. Na, akkor lássuk most, Magyarország hogyan teljesít jobban számok tekintetében, például a BKV helyzetén. Villamosok átlagéletkora: 35 év, de vannak 48 éves villamosaink. A HÉV-nél 39 év az átlagéletkor, de vannak 49 éves HÉV-jeink is. A metrónál - az Alstomokat leszámítva - 32 év az átlagéletkor. 671 kilométer sín van, aminek egy jelentős része kritikus állapotban van, azért kell egy csomó helyre kitenni a lassújel táblát, tehát gyakorlatilag nem mehetnek olyan gyorsan a villamosok, ahogy tudnának, mert kisiklanának egyébként. Kritikus állapotban van műszaki értelemben jelenleg a BKV, és azt kell hogy mondjuk, hogy a szükséges karbantartások, beruházások elmaradásának az üzemeltetésre gyakorolt kockázata igen jelentős. Folyamatos a vagyonvesztés jelenleg a BKV-nál, s mivel ez nem pótlódik, tehát évről évre halmozódik ez a vagyonvesztés. A műszakilag indokolt beruházás költsége éves szinten 76 milliárd forint lenne. Ehhez képest, amit most önök adnak úgymond - ezt csupa idézőjelbe mondom -, ez 1,5 milliárd forint, ami szintén nem egy plusz-, pótlólagos forrás, hanem a kerületektől elvont forrás, mert körülbelül százmilliárd forintból gazdálkodhat IPA szinten Budapest. Ennek egyébként jelentős részét, gyakorlatilag 8 milliárd forintot ebből éves szinten egyébként is a BKV-ra, illetve a közösségi közlekedésre fordított. Tehát ebben semmi újdonság nincs. Nem beszélve arról a kis ellentmondásról, hogy nem köteles egyébként ezt a részét, a további forrást, amit most úgymond biztosítanak önök, a közösségi közlekedésre fordítani a főváros, csak különösen, így van leírva a törvényjavaslatban. Tehát itt is egy komoly ellentmondást érzünk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Normál szót kérő képviselői felszólalásra… [[Nem érkezik jelzés.]] jelentkezőt nem látok. Viszont két percre Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett. Tisztelettel felhívom a figyelmet, hogy a két perc az 1 perc 22 másodperc jelen esetben. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy érzem, hogy elegendő lesz az 1 perc 17 másodperc is arra, hogy felhívjam a kormányzat figyelmét arra a nagyon fontos hiányosságára, amely a reakciója hiányosságában rejlik, miszerint szembesítettük azzal a ténnyel, hogy az előző elfogadott költségvetés tekintetében kevesebb mint 300 bérlakást tudott produkálni egész Magyarország tekintetében. És ne mutogassanak az önkormányzatokra, mert itt az állami hátterű bérlakásépítésről beszélünk! Amikor tehát arról próbálunk itt értelmes eszmecserét folytatni, hogy Magyarországon hogy lehet az ingatlanfejlesztéseket, a lakásépítéseket, a bérlakásprogramot és különböző szociális szempontokat együttesen kezelni, akkor azt látjuk, hogy önök - még egyszer mondom - egy piaci lábat most erősítenek, egyébként nagyvállalkozókat is erősítenek ezáltal, de az állam óvó, gondoskodó kezét szinte teljesen kiveszik a rendszerből, kint hagyják, még pontosabban. Adódik tehát a kérdés, hogy mikor lesznek hajlandók végre felmérni az üresen álló ingatlanvagyont [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Nem ez a cél.]] mikor lesznek hajlandók a felújítási tevékenységre, a bővítésre is olyan kedvezményeket foganatosítani, amelyek következtében érdemben előre lehet lépni ezeken a területeken; de ami a legfontosabb: mikor lesznek képesek elmozdulni onnan, hogy éves szinten átlag pár száz bérlakást tudjanak biztosítani, amikor a nemzetgazdaságból fájó módon hiányzik ez a rendszer. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Így van!]] Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Az összevont vitát, tisztelt Országgyűlés, lezárom. Megkérdezem miniszter urat mint előterjesztőt, kíván-e reagálni. [[Rogán Antal feláll.]] Rogán Antal miniszter úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Igyekeztem figyelmesen hallgatni a hozzászólásokat, és ha megengedik, akkor reagálnék is most ezekre. Szeretném azzal kezdeni, azt továbbra is megerősíteném, hogy Magyarország Kormányának alapvető célja, hogy Magyarországon mindenki saját tulajdonú lakáshoz juthasson, ha lehet, olcsóbban és könnyebben, mint ahogy ezt jelenleg megteheti. [[Gőgös Zoltán: Ez nem fog menni!]] Ezért döntöttünk úgy, hogy elsősorban az új építésű lakások esetében mérsékeljük az áfát, méghozzá jelentősen, 27 százalékról 5 százalékra. És itt szeretném azt is világossá tenni, hogy a saját építésű lakóházaknál, az új építésű lakóházak esetében érvényesíteni fogjuk azt a szabályt, amelyik arról szól, hogy az új építésű, 300 négyzetméter alatti alapterületű lakóházak építésénél az építtető család vagy magánszemély értelemszerűen a közben keletkezett számlák áfatartalmát visszaigényelheti, méghozzá lakóházanként maximum 5 millió forint erejéig. Erre egyébként a jelenlegi törvény ad felhatalmazási lehetőséget a kormány számára, és ezt kell a törvényhez kapcsolódó végrehajtási rendeletben tisztázni a kormánynak. A kormány készen áll arra, hogy az ezzel kapcsolatos végrehajtási rendeletet a 16-ai kormányülésen - amennyiben a parlament most a döntést meghozza - megtárgyalja és értelemszerűen meghozza. Azt is szeretném elmondani önöknek, hogy mi egy komplex otthonteremtési programban gondolkodunk. Ez tehát azt jelenti, hogy a kormány át fogja tekinteni az otthonteremtéshez kapcsolódó többi támogatási formát. Itt sokan a lakásfelújítás kérdését hiányolták. Én azt tudom mondani önöknek, hogy a kormány pont a tavalyi évtől elkezdve támogatja a lakásfelújítást Magyarországon, hiszen visszahoztuk a családi otthonteremtési kedvezményt, amit egyébként még pont a szocialista kormányok szüntettek meg. Ez a családi otthonteremtési kedvezmény eddig gyakorlatilag szinte csak használt lakás felújítására volt felvehető. Ott jelentős szerepet játszottak az energetikai szempontok a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésénél, viszont az elmúlt féléves tapasztalatunk az, hogy ez megnehezíti az igénybevételt. [[10.50]] Ezért szeretném azt elmondani önöknek, hogy a családi otthonteremtési kedvezmény rendszerét is át fogja tekinteni a kormány. Ehhez nem szükséges a parlament törvénymódosítása, ehhez mindösszesen kormányrendelet módosítása szükséges, erre sor kerül a 16-ai kormányülésen, és ott értelemszerűen tárgyalni fogunk arról, hogy a CSOK igénybevételi feltételeinek a könnyítését is megoldjuk, és valószínűleg az összegét is meg fogjuk emelni. Ennek a részleteit viszont majd a 16-ai kormányülést követően tudjuk bejelenteni, hiszen a kormánynak ezt előbb meg kell tárgyalnia, és a lehetőségeket mérlegelve döntést kell hoznia. Itt meg kell mondjam önöknek, hogy amikor az ember egy jó célt tűz ki maga elé, akkor természetesen azt is mérlegelnie kell, hogy ehhez a költségvetés milyen feltételei adottak. Magyarországon azért van ma mód, lehetőség áfacsökkentésre, mert kimásztunk abból a súlyos gazdasági, költségvetési és adósságválságból, amiben 2010-ben örököltük ezt az országot és örököltük az államháztartást. 2010-ben elképzelhetetlen lett volna bármiféle áfacsökkentés, azt kell hogy mondjam önöknek. Ott az elsődleges cél az volt, hogy a magyar családok megélhetési költségeit csökkentsük, ezért kezdtük azzal, hogy visszahoztuk a gyerekek után járó adókedvezményt, mérsékeltük a személyi jövedelemadót, majd azt követően bevezettük a rezsicsökkentést, és a következő lépés lehet egy otthonteremtési program minél több elemének a megvalósítása, és azt gondolom, ezáltal a családok otthonhoz jutásának a támogatása.Itt ma a költségvetés állapota szerencsére - mert a magyar reformok működnek, mert vannak munkahelyek, nőtt a foglalkoztatás, javultak a költségvetés adóbevételei - lehetővé tette azt, hogy a költségvetés most ebben a formában fordítson végre 2016-tól áfacsökkentésre is jelentős összegeket, ezt pedig, mi azt gondoljuk, most az új építésű lakásoknál tudjuk első körben megoldani; a használt lakások felújítását viszont értelemszerűen támogatni fogjuk, vagy gondolkodunk minden más támogatási formán. Itt azt hozzátenném önöknek, hogy természetesen lehet bérlakásépítésen is gondolkodni, csak azért ugyanabból a pénzből, amiből egy bérlakást lehet létesíteni, a támogatási rendszeren keresztül öt-hat család otthonhoz jutását lehet segíteni. El kell dönteni, hogy melyiket akarjuk támogatni: egy családot akarunk otthonhoz juttatni egy bérlakáson keresztül, vagy öt másikat saját tulajdonú otthonhoz juttatni abban a formában, hogy egyébként növeljük a családi otthonteremtési kedvezményt, csökkentjük az áfát, széles körű támogatásokat vezetünk be. Ha megengedik, mi inkább öt családot szeretnénk önálló otthonhoz juttatni, mint egyet, ezért választottuk ezt a támogatási formát. Aztán, tisztelt képviselőtársaim, én látom - és tegnap ezt már a Törvényalkotási bizottság ülésén is tisztáztuk, itt is szeretném nyilvánvalóvá tenni -, hogy ahogy a TAB ülésén, természetesen itt az Országgyűlésben sem fogja támogatni a kormány az áfacsökkentés kiterjesztésére irányuló szocialista javaslatokat. És csak a fejemet tudom csóválni, ezt elmondtam már tegnap is, azt gondolom, ez a magatartás, amit önök itt áfacsökkentés ügyében tanúsítanak, valóban a képmutatás és a kétszínűség iskolapéldája, sőt magasiskolája [[Gőgös Zoltán: Ettől még lehetne szavazni!]] mert önök voltak azok [[Gőgös Zoltán: Ez a szegény embert nem érdekli!]] akik egyébként jelentősen megemelték az alapvető élelmiszerek áfáját: először 12 százalékról 15 százalékra, aztán 15 százalékról 20 százalékra, aztán 20 százalékról 25 százalékra. [[Gőgös Zoltán: Gyenge duma!]] Úgyhogy arra kérem önöket, itt még némi időt töltsenek el, amíg nem javasolnak újabb áfacsökkentést. [[Gőgös Zoltán: Januárban!]] Legalább annyi időt várjanak ki, amennyi időn keresztül folyamatosan emelték az áfát, amíg egyébként kormányoztak. [[Gőgös Zoltán: Ez nagyon otromba válasz, miniszter úr!]] Azt is hozzátenném Gőgös képviselő úrnak, hogy egyébként a családi házaknál [[Az elnök csenget.]] a saját építésűeknél annak az ominózus számlából való visszaigénylési lehetőségnek a megszüntetését - amiről itt beszélgettünk, amit ön annyira szorgalmaz, és amit most meg is fogunk csinálni - egyébként szintén önök végezték el 2004-ben. Tehát ha nem szüntették volna meg, csak a hibáit javítják ki esetleg [[Gőgös Zoltán: Nem adtak vissza semmit!]] akkor lehet, hogy ez a gyakorlat jól működhetett volna az elmúlt egy évtizedben is; pontosan 11 éve van, hogy önök ezt megszüntették. Úgyhogy megértem a szorgalmazását, de azért hozzátenném, hogy itt a saját hibájukkal ebben a formában nézzenek szembe. [[Bangóné Borbély Ildikó: Magára gondol?]] Aztán hadd beszéljek az építési engedélyezési eljárások egyszerűsítéséről. Azt gondolom, itt a kormányt világosan és egyértelműen a bürokráciacsökkentés vezérli, szerintem mindenkinek Magyarországon az a célja, hogy egyszerűbben tudjon lakást építeni. [[Gőgös Zoltán: Míg valakire rá nem dől a ház!]] Én itt megértek minden bürokratikus szempontot, amit önök képviselnek, és ma az a vicces helyzet van, hogy a bürokrácia érdekeit az ellenzéki képviselők képviselték itt a teremben. [[Gőgös Zoltán: Ez komolytalan, miniszter úr!]] Azt gondolom, ez tényleg egy nagyon vicces helyzet; a kormány ezzel szemben a bürokrácia csökkentésében érdekelt, és ezért nyújtotta be az idevonatkozó törvényjavaslatot. Sajnálom, hogy Hegedűs képviselő asszony nincs már itt… [[Gőgös Zoltán: Ezért esznek a gyerekek lépfenés húst!]] Gőgös képviselő urat hadd kérjem arra, hogy ne kiabáljon közbe! [[Az elnök csenget.]] Én tisztelettel végighallgattam, egyetlenegyszer sem szóltam közbe. [[Gőgös Zoltán: Jobb lett volna menet közben válaszolni!]]
Kérem szépen, hogy tiszteljék egymás szavát!
Köszönöm szépen.
Ezenkívül a miniszter úr figyelmét tisztelettel felhívom, hogy Hegedűs képviselő asszony jegyzőként itt üldögél mellettem.
Elnézést kérek! Hegedűs képviselő asszony közben a pulpitusra ment. Tehát a képviselő asszonynak azt tudom mondani, hogy én megértem minden egyes mondatát, amit elmondott, de egyrészt itt nincs szó ezekről a mintatervekről, tehát itt semmilyen mintatervet nem írunk elő a 300 négyzetméter alatti ingatlanoknál. Itt az alapvető cél pontosan az, hogy a lehető legegyszerűbb legyen az eljárás, ezért nincs építési engedély, csak egy bejelentési kötelezettség. A bejelentési kötelezettség kapcsán pedig szerintem pontosan pluszmunkája, sőt -felelőssége is lesz az építész szakmának, mert az építésznek kell vállalnia, hogy betartja a helyi építési előírásokat, és annak megfelelően készíti el a tervet, amely a bejelentés alapjául szolgál. Tehát ez semmiben nem korlátozza az ő döntési szabadságát. Nekem az a meggyőződésem egyébként, hogy nem korlátozza a helyi közösségek szabályalkotási jogát sem. Részt vettem magam is polgármesterként jó néhány ilyen építési szabályzatnak a megtárgyalásában. Azt kell mondjam önöknek, annál bürokratikusabb eljárást keveset ismerek, és egyébként abban a négy-öt mutatószámban, amit itt felsoroltunk, egyébként végül is a helyi építési szabályzat összes eleme össze kell hogy sűrűsödjön. Ha valaki ezt betartja, akkor a helyi építési szabályzatot is gyakorlatilag teljes egészében betartja. És itt a bürokrácia csökkentése szerintem mindannyiunk számára egy rendkívül fontos érdek. Végül engedjék meg nekem, hadd mondjam a többi részére nézve, tehát a nem lakásépítésre vonatkozó részeinél ennek a törvényjavaslatnak, hogy kicsit azt érzem, hogy amikor önök itt az ülésteremben szót kértek, akkor önöket egész egyszerűen a kákán csomót keresés szándéka vezérelte. Most őszintén! Mi a probléma a forrásmegosztás vagy akár az iparűzési adó módosításával? Több pénzhez jut ezáltal a főváros a BKV finanszírozására vagy nem? [[Gőgös Zoltán: Nem kérdezték meg a kerületeket, miniszter úr!]] Egyértelműen több pénzhez jut hozzá. [[Gőgös Zoltán: Kiéből? A kerületéből?]] És többek között önök voltak azok, én még emlékszem, akik többször szorgalmazták, hogy egyébként a kerületek is adjanak be több pénzt a fővárosi kasszába. Aztán a másik oldalról hadd tegyem hozzá azt, hogy én azt gondolom, a kormány óriási összegeket fordított az elmúlt években is a fővárosra: átvállaltuk a BKV adósságát, ez körülbelül 150 milliárd forint; átvállaltuk a teljes adósságát egyébként a fővárosnak, az körülbelül 270 milliárd forint. Ha csak ezeknek a kamatterheit nézem, amitől megszabadítottuk a Fővárosi Önkormányzatot, az már önmagában valahol 25 és 30 milliárd forint környékén szóródik. Ha ezt a pénzt visszafordítanák egyébként a BKV finanszírozására, akkor már sokkal kevesebb problémánk lenne. Támogattuk a 4-es metró befejezését, a 2-es metró teljes felújítását, a kormány ott áll a 3-as metró felújítása mögött teljes értékű készfizetési garanciával, a kormány százmilliárdos nagyságrendben finanszíroz buszokat, új villamosokat a főváros számára. Csak amíg itt ültünk a teremben, éppen most jelentette be a nemzetgazdasági miniszter, hogy a nemzetgazdasági tárca külön 4 milliárd forintból vásárol elektromos autóbuszokat a főváros számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kell hogy mondjam önöknek, ez szinte folyamatos, állandóan részt veszünk a járműállomány teljes körű és minél szélesebb megújításában. Itt viszont az biztos, hogy ez a törvényjavaslat ebben a formában garantálhatja a BKV működését. Persze lehet azt mondani, hogy másra is kell fordítani a főváros adóbevételeiből, de én azt tudom mondani önöknek, hogy ha visszafordítjuk: nem ez a legfontosabb feladata a fővárosnak? Hát ezt hallottuk minden alkalommal! Ezért azt kell mondjam önöknek, és itt Hegedűs képviselő asszony figyelmét hívom fel arra, hogy az ön által idézett szakasz az elején van a törvénynek, de egy későbbi szakaszában világosan ott szerepel, hogy a Fővárosi Önkormányzat az őt megillető 52,5 százalékból a helyi közösségi közlekedési feladat ellátásához szükséges összeget kell hogy biztosítsa, tehát ez egy teljes körű garancia a BVK finanszírozására a következő időszakban. Végül: őszintén szólva, én nem látom, hogy az összes többi résznél mi is lenne a probléma, mert azt gondolom, igazán érdemi indokot nem tudtak felhozni a törvényjavaslat többi szakaszával szemben. Ezért arra kérem önöket, mivel érdemi indok itt ebben a formában nem hangzott el, én pedig a mellette szóló érveket már előterjesztőként is elmondtam, hogy különös tekintettel a lakásépítés áfájának csökkentésére, de egyébként a többi szakaszra vonatkozóan is, támogassák ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását itt a tisztelt Házban. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra mai ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 12 órától interpellációkkal folytatjuk munkánkat. Addig, tehát 12 óráig szünetet rendelek el. [[Szünet: 11.00 12.08Elnök: dr. Latorcai JánosJegyzők: Hegedűs Lorántné és dr. Tiba István]]
Megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy szavazókártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Akinek netalán nem jól jár az órája, szeretném tájékoztatni, hogy 12 óra már elmúlt, és legyen szíves az óráját hozzáigazítani a parlament órájához. Interpellációk következnek. Figyelmet is fogok kérni. Tukacs István képviselő úr, az MSZP képviselője interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Dagadó egészségügyi botrányok” címmel. Tukacs István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Itt, a Parlament falai között ellenzéki képviselők rendre felvetik az egészségügy problémáit, és rendre kapnak olyan válaszokat, amelyekkel a kormánytöbbség azt jelzi, hogy az egészségüggyel alapjában véve minden rendben van. A probléma azonban csak az, hogy ez nincs így. A legutóbbi időszak néhány, egyébként már botrányba hajló ügye azt húzta alá, hogy valami nagyon nincs rendben a magyar egészségügyben és különösen a kórházakban, a fekvőbeteg-ellátásban. Sorolok néhány nevet: Szent László, Szent István, Szent János, Szent Imre. Orvosok, ápolók állnak fel és hagyják ott az intézményt. Hírek szólnak arról, hogy egyes szobákban csoportosítani kell a betegeket, hogy rájuk tudjanak egyáltalán pillantani. Pótolhatatlan orvosok távozásáról szólnak a hírek, akiknek távozásával a gyógyulás kerül veszélybe. Persze, nemcsak ott, az intézményekben jelentkezik a baj, hanem immár az utcán is. Az egészségügy érdekvédői és képviselői sorozatban nyújtanak át petíciókat, követeléseket, javaslatokat a kormány képviselőinek, de az új államtitkártól sem kaptak érdemi választ arra, hogy milyen változás várható náluk. Távoznak; naponta ketten-hárman távoznak az egészségügyből külföldre, és nem áll szándékukban rövid úton visszajönni. Hiányoznak. De ez nem csoda, mert a tegnapi napon, amikor a Független Egészségügyi Szakszervezet demonstrált, ezt a lapot is megkaptam a kezembe tőlük. [[Felmutatja.]] Egy dolgozó átlagbérének 1 százaléka áll raja, kimondani is szörnyű: 3643 forint. Bérek kellenek, fizetésemelés kell, azért, hogy oldjuk azt a méltatlan és méltánytalan hálapénzrendszert, ami most létezik, hogy itthon tartsuk őket, hogy lehetőség szerint színvonalas ellátást biztosítsunk. Fizetésemelés kell ahhoz érdemben, hogy a munkájukat, ha nem is megnyugtató körülmények között, de legalábbis valamivel nyugodtabban tudják végezni. És persze nemcsak értük szól ez, hanem a betegekért, hiszen az egészségügy nemcsak az orvosról, nemcsak az ápolóról, a szakdolgozóról szól, hanem a betegről, aki gyógyulni akar. Államtitkár úr, lehet, hogy a kiemelt ellátásokat biztosító kormánytagoknak és állami vezetőknek szóló ellátások szemüvegén ez másképpen néz ki, mégis azt kérdezem, mit fognak érdemben cselekedni az egészségügy problémáinak megállítása érdekében. [[Folyamatos zaj, mozgás.]] Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Addig nem megyünk tovább, amíg el nem foglalják a helyüket. Tessenek szívesek leülni, vagy akinek megbeszélnivalója van, az menjen ki, és az üléstermen kívül folytassa azt! Egyszerűen nem lehet rendesen hallani azt, ami a képviselői felszólalásban elhangzik. Az elhangzottakra, már nem az általam elmondottakra, hanem amit az interpelláló kérdésében hallottunk [[Derültség.]] , Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A megfogyatkozott MSZP-frakciónak csak azt tudnám mondani, hogy véghetetlen képmutatás az, amit a Szocialista Párt tesz. Most, amikor ellenzékben van, többletjuttatásokat követel az egészségügyben dolgozóknak, teszem hozzá, mi ezen dolgozunk, nemcsak követeljük, hanem igyekszünk meg is tenni ezt a nemzeti össztermék növekedésénél nagyobb mértékben. De amikor kormányon voltak, akkor nem rendszerszintű megoldásokra törekedtek, hanem kórházakat privatizáltak, és ezzel sodorták veszélybe az ott dolgozókat. Azt nézze meg, hogy mekkora hátrányt jelent ez most is Egerben vagy Hatvanban, vagy máshol, ahol privatizálták a kórházakat, és hány orvos ment el! Akkor elvették a 13, havi fizetést, nemhogy nem emelték, de csökkentették minden egészségügyi dolgozó bérét. És rendszerszintű megoldás helyett csak távol akarták tartani a betegeket a kórházaktól, vizitdíjat, kórházi napidíjat vezettek volna be azért, hogy minél kevesebben menjenek be gyógyulni, és minél többeket vonjanak el a gyógyulás útjáról. Ezek után nagy büszkén kiáll a Magyar Szocialista Párt, miután bérben és GDP-arányos támogatásban is kiállították már a választók, az OECD is róla a szegénységi bizonyítványt, hiszen nem a mostani kormány, nem kormányhoz köthető bármilyen szakértő, hanem az OECD mondta, hogy a szocialista kormányok alatt 2,3 százalékos forráskivonás volt az egészségügyből. [[12.10]] 2010 után ebben is trendforduló következett, és nemcsak hogy csökkent a kivonás mértéke, nemhogy megszűnt a kivonás, hanem forrásbővítés volt az egészségügyben, és ehhez még nem számítom hozzá azt az 500 milliárd forint értékű egészségügyi fejlesztést, amelyek befejezésére általában ebben a félévben kerül sor. Ehhez képest nekünk van egy hosszú távú képünk az egészségügyről, amelynek első lépéseit igyekeztünk már most megvalósítani. Így például ezt a 27 százalékos béremelést, amelyre jelenleg fedezetünk volt. Azt mondtuk, hogy mi hitelből nem merünk fizetésemeléseket vállalni, de ahogy nő a nemzeti össztermék, márpedig az 2013 óta érezhető mértékben nő, úgy annál nagyobb arányban vállaljuk az egészségügyi béremelést. Nem vitatjuk, hogy az ápolóknak, az orvosoknak ennél több járna azért a munkáért, amit elvégeztek, de nem vállaltuk azt, hogy adósságból, hitelből finanszíroznánk ezeket a béreket. Az idei évben a korábbi 95 ezer egészségügyi dolgozó mellett, még ezeken felül további 77 ezer embernek, akik betegágy mellett dolgoznak és műszakpótlékuk, éjszakai pótlékuk van, további béremelésére teremtettünk fedezetet, így a korábbi 75 milliárdos vállalásunk mellett az idei évben még 5 milliárdot, a jövő évben pedig 12 milliárd forint pluszt fordítunk az egészségügyben dolgozók bérére. De nem csak ezen a téren léptünk előre, tisztelt képviselő úr. Ön is nagyon jól tudja, hogy az elvándorlás leginkább a fiatal orvosokat veszélyezteti, az idősebbeket is, de legnagyobb mértékben a fiatal orvosok azok, akik mobilak, és adott esetben elmennek vidékről Budapestre, Budapestről vagy Nyugat-Magyarországról pedig külföldre. Éppen ezért indítottuk el a rezidenstámogatási programot, amely révén most már több ezer rezidenst sikerült itthon tartani. Ennek a számai megmutatkoznak abban is, hogy amikor önöktől átvettük a kormányzást, akkor évente a szakképzésbe belépő rezidensek száma 420 volt. Ez a tavalyi évben 904-re emelkedett, és idén, amikor módosítottuk is a rendszert, és már nem a kórházak fizetik, hanem a központi költségvetésből fizetjük a bérüket, akkor meg kellett emelni 1338-ra a felvehető rezidensek keretszámát. Vesse össze ezt a két számot! 420 és 1338. Az önök eredménye, hogy hova vitték le az egészségügybe belépő, dolgozni itt, Magyarországon akaró rezidensek számát, és mit ért el ez a kormányzat. Vagy nézze meg azt, tisztelt képviselő úr, hogy hány orvos kért munkavállalási engedélyt külföldre! Ebből vonja le a külföldi állampolgárságú orvosok számát; egyébként örvendetesen kétszeresére nőtt azok száma, akik ide jöttek dolgozni, Magyarországra. Ha csak azt nézi meg, hogy hány magyar orvos kért első alkalommal külföldi munkavállalási engedélyt, önöknél ez 755 volt, most 432-re csökkent. Ennyivel kevesebb orvos vándorol el. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez természetesen nem jelenti azt, hogy ne kéne folytatni a béremelések politikáját, de ez csak a Fidesz-KDNP-nek sikerült, önök csak csökkenteni tudták az egészségügyben dolgozók bérét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Tukacs István képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr! [[Zaj a kormánypárti padsorokból. Közbekiáltások: Igen! Igen! Az elnök csenget.]]
Tisztelt Elnök Úr! Gratulálok a Fidesz-frakciónak, hogy ennyire jónak találják az egészségügy helyzetét. Államtitkár úr az elmúlt héten azt válaszolta nekem a Szent Imré-s kérdésre, hogy miniszterelnöki szintű fizetést kapnak ezek a felállt aneszteziológusok [[Dr. Rétvári Bence: Van ilyen, így van!]] és én hozzáfűztem, hogy bizonyára akkor kalandvágyból mennek el a kórházukból. Szégyen! Azóta abban a kórházban még hat orvos állt fel! Államtitkár úr, a valóságot kellene figyelni! A valóság pedig a Szent János Kórház omló orvosi szobájának az interneten keringő képe, nem az, amit ön mond. És a szakdolgozónak egy falat kenyeret nem adnak a boltban azért, hogy ön hasonlítgatja az elmúlt évhez. Én megnéztem az OECD-táblázatot. Másképpen van. Fordítsa meg, és akkor majd látni fogja [[Zaj a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: Mert ha megfordítom, fordítva van!]] hogy mennyi pénzt vontak ki önök az egészségügyből. Ezt javasolnám. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Elnök úr, nem fogadom el a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem, elfogadják-e önök. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen, 32 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Rabosítható-e az internetes demokrácia?” címmel. Kepli Lajos képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Siófok városa az utóbbi időben több hírrel is a média érdeklődésének középpontjába került, éspedig sajnos nem kiváló strandjai vagy híres turizmusa miatt, hanem a polgármesterváltás óta az előző városvezetés csontvázai hullanak ki a szekrényből. Hangfelvétel került elő, amelyen az exfideszes polgármester, Balázs Árpád győzködi az akkori fideszes országgyűlési képviselőjelöltet arról, hogyan fogja a Közgép egy hulladékválogató-beruházáson keresztül megfinanszírozni az ő kampányát. Vagy beszéljünk a Balaton-Parti Kft. elhíresült korrupciógyanús ügyleteiről, amelyben a jelenlegi polgármester, Lengyel Róbert tett sorozatos feljelentéseket, és amelyben az ügyészség szintén nyomoz. [[12.20]] A város exfideszes polgármesterénél, Balázs Árpádnál azonban nem ezek verték ki a biztosítékot, hanem egy közösségi oldalon megosztott bejegyzés, amely szerint gyanúsan áron alul kelt el egy siófoki belvárosi önkormányzati tulajdonú lakás. A történet innentől meglehetősen érdekes fordulatot vesz. Balázs Árpád ugyanis mindenkit feljelentett, aki a saját közösségi oldalán ezt a neki tetsző bejegyzést megosztotta. Majd, egyébként még megdöbbentőbb módon, az ügyészség ezt az egyébként magánvádas bűncselekményt átveszi, és közvádas eljárásban folytatja tovább azon személyek rabosítását, tehát bűnügyi nyilvántartásba vételét, akik megosztottak egy bejegyzést a saját Facebook-oldalukon. Csak azért, mert egy számukra tetsző bejegyzést megosztottak. Egy demokráciának hazudott országban szerintem ez elképzelhetetlen. Közvádlóként lépett fel tehát az ügyészség. Bűnözőként kezelik ezeket az embereket. Ez egy felháborító, ámde minden ízében fideszes megoldás. Hogy miért? Ha nem tudod befolyásod alá vonni vagy nem tudod cenzúrázni az internetet, akkor lépjél fel a megfélemlítés eszközével! Félemlítsd meg azokat, akik megosztanak egy bejegyzést, rabosítsd őket, és majd legközelebb nem teszik meg! Miféle megoldás ez, tisztelt államtitkár úr? A bejegyzést a mai napig ennek ellenére - vagy talán pontosan ezért - közel háromezren osztották már meg, tiltakozásul a szólásszabadság korlátozása ellen. [[Németh Szilárd István: Ne viccelj már!]] Kérdezem a kormányt: fontos-e önöknek a szólásszabadság intézménye? Nem elég, hogy korrupciós ügyletektől hemzseg a kormány, önök még azt is szankcionálják, aki ezt az önök fejére olvassa? [[Németh Szilárd István: Hát még a Jobbik!]] Mennyit kell eltűrni egy közszereplőnek? Ha kétes ügyleteit a fejére olvassák, el kell-e tűrnie? Mert véleményünk szerint igenis el kell tűrnie. Tervezik-e cenzúrázni az internetet vagy más módon korlátozni tovább a szólásszabadságot, mégpedig azért, hogy a közösségi oldalakra visszaszorult szólásszabadság ellen végső támadást intézzenek? Azért, hogy az egyébként a kormánypropaganda szánalmas szócsövévé silányult közmédia akadálytalanul végezhesse agymosó tevékenységét. Mert jelen pillanatban ennek vagyunk sajnos szemtanúi Magyarországon. Mit akarnak, államtitkár úr? Az 50-es éveket szeretnék vissza? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Az elhangzottakra Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Különösen fontos alkotmányos érdek, hogy a polgárok és a sajtó bizonytalanság, megalkuvás és félelem nélkül vehessenek részt a társadalmi és politikai vitákban. A politikai véleménynyilvánítás fokozott védelme mind a közügyekben megfogalmazott értékítéletekre, mind pedig a közügyek körébe tartozó tényállításokra vonatkozik. A demokratikus jogállam intézményeinek és a demokratikus közéletet hivatásszerűen alakító politikusoknak a szabad bírálata, működésük, tevékenységük ellenőrzése és kritikája - legyen ez akár rendkívül éles hangú vagy támadó - a társadalom tagjainak, az állampolgároknak, illetve a sajtónak olyan alapvető joga, amely a demokrácia lényegi eleme. A közhatalmat gyakorló személyek és közszereplő politikusok esetében a személyiségvédelem korlátozottsága mindenki máshoz képest szélesebb körben minősül szükségesnek és arányosnak. Az Alkotmánybíróság hangsúlyozta ugyanakkor, hogy mindez nem jár az érintettek emberi méltósága, magánélete és jó hírneve védelmének kiüresedésével. A közhatalmat gyakorló személyeket és a közszereplő politikusokat is megilleti a személyiségvédelem, a közéleti szereplők is igényelhetnek jogi védelmet a hamis tényállításokkal szemben. A büntető törvénykönyv ezért a társadalmi együttélésből fakadó követelményekre tekintettel megvonta a szólásszabadság határait, és rágalmazás miatt rendeli büntetni azt, aki valakiről más előtt a becsület csorbítására alkalmas tényt állít, híresztel vagy ilyen tényre közvetlenül utaló kifejezést használ. Ennek megvalósulási formája sokféle lehet, így a személyes közlésen túl az újságcikkben különféle közösségi oldalakon, illetve az internet egyéb lehetőségeit kihasználva történő elkövetés egyaránt lehetséges. A rágalmazás megvalósulásánál nem feltétel, hogy a becsület csorbítására alkalmas tényállítás, híresztelés tartalmilag valótlan legyen, következésképpen e bűncselekmények valós tény állítása esetén is megvalósulhatnak. Ugyanakkor a közügyekkel összefüggő szólásszabadság, a közérdekű bírálat követelménye, a társadalmi igazság olyan fontos érdek, amelynek érvényre jutását a jognak is biztosítania kell. A büntető törvénykönyv ezért büntethetőséget kizáró okként határozta meg azt, ha a közügyek vitatásával összefüggő, becsület csorbítására objektíve alkalmas tényállítás valónak bizonyul. A hivatalos személy társadalmi megbecsülésének és emberi méltóságának büntetőjogi védelméhez fokozott társadalmi érdek fűződik. Ez a hatályos szabályozásban kifejeződik azáltal, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény a hivatalos személy sérelmére, hivatalos eljárása alatt elkövetett becsületsértést és rágalmazást közváddal üldözendő bűncselekménynek minősíti, illetve e két bűncselekmény közváddal történő üldözését írja elő abban az esetben is, ha azt nem a hivatalos személy hivatalos eljárása alatt, de azzal szoros összefüggésben, a hivatalos eljárás miatt követik el. Jelezni kívánom, hogy az Igazságügyi Minisztérium nem jogalkalmazó szerv, így hatásköre nem terjed ki arra, hogy a folyamatban levő ügyben döntést hozzon, továbbá arra sem, hogy a felekre vagy bármely közhatalmi szervre nézve kötelező állásfoglalást adjon ki. Az interpelláció büntetőjogi vonatkozásait illetően csak a hatályos szabályozásra vonatkozó általános tájékoztatást áll módunkban nyújtani. A folyamatban levő ügyben a nyomozás felügyeletét az ügyészség látja el; az Alaptörvény 7. cikk (1) bekezdése alapján a legfőbb ügyészhez kérdést lehet intézni. Köszönöm a figyelmet. Kérem a képviselő úrtól válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] bekezdése alapján a legfőbb ügyészhez kérdést lehet intézni. Köszönöm a figyelmet. Kérem a képviselő úrtól válaszom elfogadását. (Taps a kormánypárti padsorokban.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Államtitkár Úr! Szakmai nyelven szólva ez egy hatalmas bullshit volt, amit ön most itt elmondott nekem, és érdemben nem válaszolt a kérdésemre. Önök az elmúlt 25 évben az MSZP-vel karöltve felépítettek egy olyan rendszert, amely arról szól, hogy mindenkinek féltenie kell munkáját, egzisztenciáját és most már személyes szabadságát is akkor, ha nem tesz hűségesküt a Fidesznek vagy az éppen aktuális, hatalmon lévő kormánynak. Ezt a rendszert a Jobbik fogja felszámolni, kormányra kerülve maradéktalanul. Mindenki az érdemei alapján nyerje el a neki megfelelő pozíciót, ne pedig a kormányzati kötődése alapján! És most, mivel elég nagy nyilvánosság előtt vagyunk, államtitkár úr, megteszem én is azt, amit közel háromezren megtettek, és megosztom én is az inkriminált bejegyzést saját Facebook-oldalamon. Elindulhat az eljárás, jöhet a rabosítás, jöhet a mentelmi jog felfüggesztése, állok elébe! Köszönöm szépen. A választ nem fogadom el. [[Nagy taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, a képviselő úr az államtitkári választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Sallai R. Benedek és Szél Bernadett képviselők, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Nem elég, hogy keveset keresnek, még késve is jutnak a bérükhöz a közszféra dolgozói?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó, parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Úgy tűnik, már eljutottunk odáig, hogy már nemcsak a béremelés okoz nehézséget a kormánynak a közszférában, de a bérek időben történő átutalásával sem képesek önök megbirkózni. Ráadásul itt most nem egy egyszeri hibáról van szó. Önök közel 900 ezer állami dolgozót tartanak olyan helyzetben, amelyben nem kapják meg időben a jogos bérüket, nem kapják meg a fizetésüket, több százezer dolgozó késve kapta meg ebben az országban a novemberre járó bérét is [[Lázár János: Ez nem igaz! Csak az igazat tessék mondani!]] és vannak olyan emberek is, akik fizetésének csak egy részét utalták át [[Zaj. Az elnök csenget.]] , ráadásul mulasztások vannak a túlórapénzek, az utazási költségtérítések és a jutalmak kifizetésében is. Tudják, én most azért interpellálom a mélyen tisztelt kormányt, hogy végre legyen lehetőségük önöknek ezekkel az emberekkel szóba állni, és érdemben elmondani, hogy egyrészt bocsánatot kérnek tőlük, másrészt kivizsgálják ezt az esetet, és a harmadik az, hogy garanciát vállalnak arra, hogy soha többet ilyen nem fog előfordulni. Ugyanis a legfelháborítóbb ebben az egészben pontosan az, hogy a mai napig senki nem vállalta a felelősséget azért, hogy ezek az emberek nem kapták meg időben a bérüket. Az Államkincstár és az intézmények gyakorlatilag egymásra mutogatnak. Az Államkincstár mossa kezeit, ők nem tehettek róla, az itézmények viszont az Államkincstárt hibáztatják, és az új bérszámfejtési rendszerre való áttérést okolják. Csakhogy a kormány eközben egyetlen szót sem szól, nem kérnek elnézést, nem ígérnek azonnali intézkedést, nem keresik a felelősöket. Az NGM helyettes államtitkárától annyi tellett, hogy azt mondta, hogy lehetséges - idézem -, hogy az egyes költségvetési szerveknél „történt valami” - így az idézet -, a másik idézet szerint „sajnálatosnak tartják a történteket, és kérik a megértést”. [[12.30]] Tudják, tisztelt uraim és hölgyeim, ha annyi lenne ezeknek az embereknek a fizetése, mint önöknek, akkor lehet, hogy nem okozna nekik problémát az, hogy nem kapják meg időben a bérüket. [[Balla György: Neked mennyi a fizetésed?]] De a közszférában hetedik éve gyakorlatilag befagyasztották a béreket, béremelés nem volt, apró pótlékokat kaptak, akik egyáltalán kaptak. És most itt vannak ezek az emberek karácsony előtt úgy, hogy önök tartoznak nekik a bérekkel. Eközben persze tudom, hogy vannak olyan minisztériumok, tisztelt miniszter úr, ahol vannak jutalmak, vannak bőven kiegészítések. De mi van ezzel a 900 ezer emberrel? És hozzá szeretném tenni, hogy a múlt heti kormányinfón gyakorlatilag a hazugságig eljutottak, azt mondták, hogy a pénzek kifizetése folytonos. Tudják, hogy miről van szó? A KLIK még azt se képes megmondani, hogy hány emberről van szó. A KLIK azt mondta, idézem, hogy aránytalanul sok munkával lehetne összeszedni az adatokat. Ilyen helyzet van! A KLIK egy ilyen helyzetben azt képes mondani, neki sok munkába kerülne megtudni, hogy hány embert nem fizettek ki. Tudják, mit vár önöktől az LMP? Három dolgot: 1. kövessék meg a dolgozókat; 2. azonnal vizsgálják ki a helyzetet; 3. vállaljanak garanciát arra a felelősök megtalálásával, hogy ilyen soha többet nem fog előfordulni. S akkor most tisztelettel kérdezem önöket, hogy önök mit csinálnak ebben a helyzetben, mire számíthatnak ezek a dolgozók.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony interpellációs kérdésére Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Úgy gondolom, hogy ön ismét nem készült fel egy interpellációra a kellő mélységben, ugyanis interpellációjában tényeket és valóságokat ferdít el, vagy egyszerűen nélkülözi azokat. Úgy gondolom, hogy egy negatív, szenzációhajhász ellenzéki politikus képében tűnt most fel az interpelláció elmondása során, különösen amikor olyanokat emleget, hogy közel 900 ezer állami dolgozót hónapok óta tartanak bizonytalanságban. Vagy amikor azt mondja, hogy több százezer dolgozó késve kapta meg a novemberre járó bérét. Úgy gondolom, hogy önt vagy a pártját nemhogy több százezer ember nem kereste meg, hanem valójában egyetlenegy panaszos sem. [[Gőgös Zoltán: Azért, mert kör‑e-mailben megtiltottátok! Tilos nyilatkozni!]] Ön a médiából eltúlzott híreket ollózta össze az interpellációja során. Valójában mik a tények? Az, hogy a Magyar Államkincstár 2015 novemberétől egy új, korszerű, a XXI. század kihívásainak is megfelelő illetményszámfejtő rendszerre tér át, egy ilyen programot vezet be, és már évek óta készül az átállásra. Ez Magyarországon 900 ezer embert érint, valamint több mint 12 ezer intézményt. Több száz millió adatot kellett feldolgozni ahhoz, hogy az új rendszer - amely egy modern, naprakész rendszer - működni tudjon, és a számfejtések, illetve az utalások időben megtörténjenek. Az átállásra november 5-16. között került sor. Azt senki nem állítja, hogy az átállás, egy ilyen horderejű munka problémamentesen valósulhat meg. Ilyen sehol a világon nem történhet meg, mert - még egyszer hangsúlyozom - egy akkora horderejű programról és adatról van szó, hogy szinte természetes, hogy hibák történnek. Az új illetményszámfejtő rendszerre való áttérés következtében egyes intézményeknél előfordulhatott, hogy egy-két nappal később kapták meg a bérüket, ez azonban még a törvényes határidőn belül van. Az intézményi gyakorlattól és a szokásoktól eltérően egy-két napos késés előfordulhatott. Jelzem, hogy a törvény szerint a hivatásos állományúak minden hónap 5., a közalkalmazottak pedig minden hónap 10. napjáig kapják meg a munkabérüket, és ez teljesült a novemberi bérkifizetések során is. Egyébként a Kincstár egy e-mail rendszert alakított ki, amelyen jelezni lehetett, hogy kinek van problémája. December 7-ig 23, december 7-12. között pedig 61 megkeresés, bejelentés érkezett, amelyeket a Kincstár minden esetben alaposan kivizsgált, és a megfelelő választ megadta. Azt tudom önnek mondani, hogy a rendszer a finomhangolását követően tökéletesen működőképessé fog válni, és olyan illetményszámfejtő rendszer kerül bevezetésre, amely naprakészen fogja mutatni a dolgozók adatait, nem pedig a régi, úgynevezett térítményezési rendszer fog működni. A jövő évtől valóban egy XXI. századi illetményszámfejtő rendszer fog a közalkalmazottak és a köztisztviselők körében működni Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Nem fogadom el, tisztelt elnök úr. Felháborító az, amit a kormány csinál. Miről beszélnek? A XXI. század nem arról szól, hogy nem fizetjük ki időben a dolgozók bérét. A XXI. századnak pontosan arról kellene szólnia, hogy vannak munkavállalói jogok és rendes bérek vannak. Felháborítónak tartom, hogy egyes állami dolgozók - tanárok, ápolók, szociális dolgozók s a többi - hiába várnak a bérükre. Féléves elmaradásokról beszélünk, tisztelt államtitkár úr. Féléves elmaradásokról! És önök nem vállalják a felelősséget, nem vizsgálják ki ezeket, gyakorlatilag semmit nem csinálnak. Azt mondják, hogy törvényes határidőn belül volt. Én azt gondolom, hogy ha az egyik minisztériumban 3 milliárdot el tudnak szórni mindenféle jutalékokra meg bónuszra azért, mert egyesek segítettek önöknek gyorsan kiszórni az EU-s forrásokat, akkor ne csinálják már meg a másik állami dolgozóval, hogy azt a kevés bért se kapja meg időben. Figyeljenek már arra, hogy állami dolgozó és állami dolgozó között nem lehet különbség. Nem lehet azt csinálni, hogy a kormány egyik része azt mondja, hogy bármennyi jutalom van, a másik meg azt mondja, várjon a dolgozó arra, hogy az éhbérét megkapja. Ilyet nem lehet csinálni, tisztelt államtitkár úr. Vizsgálják ki és cselekedjenek érdemben, ezt várjuk önöktől.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, hogy elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Halász János képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Debrecen-München közvetlen légi járat. Mit jelent az új járat Hajdú-Bihar megye és Kelet-Magyarország számára?” címmel. Halász János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Bizonyára ön is emlékszik még arra, hogy mennyi akadállyal, ellenségeskedéssel, rosszindulattal kellett megküzdenünk Debrecenben ahhoz, hogy újból megnyithassa kapuit a repülőtér. Az első Orbán-kormány idején, 2001-ben végre nemzetközi repülőtérré válhatott. Aztán megint olyan idők jöttek, amelyek nem kedveztek sem az embereknek, sem a gazdasági fejlődésnek. Debrecen városa azonban felismerte a repülőtérben rejlő gazdasági lehetőségeket, ezért folyamatosan fejlesztette azt. Majd a polgári kormány újabb győzelme után új lendületet kapott a repülőtér fejlődése. Míg 2011-ben mindösszesen 19 ezren vették igénybe a repülőtér szolgáltatását, 2014-ben már 145 ezer volt az utasforgalom, az idei évben pedig várhatóan a 180 ezret is el fogja érni, azaz csaknem megtízszereződött az utasforgalom. A debreceni repülőtér Kelet-Magyarország legfontosabb és egyben legnagyobb forgalmú légi kikötőjévé vált, a budapesti Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér után a második legforgalmasabb. A további növekedésre jó lehetőséget ad, hogy 2016 áprilisától a világ egyik legnagyobb légitársasága, a Lufthansa hetente három alkalommal közvetlen járatot fog indítani Debrecen és München között, ami remélhetőleg segíteni fogja a régió fejlődését. Debrecen városa az elmúlt években a stratégiai partnerével együtt összesen 7 milliárd forintot fordított a repülőtér fejlesztésére, és úgy látszik, a befektetett munka egyre inkább megtérül. Tisztelt Államtitkár Úr! Az is mutatja, érdemes volt küzdeni, hogy a debreceni légikikötő a Wizz Air bázisrepülőterévé vált. A forgalom- és utasszám-növekedés mellett a repülőtér gazdaságra, munkahelyteremtésre gyakorolt hatása is kiemelkedő, s mindemellett a repülőtér jelentős mértékben növeli térségünk gazdasági és turisztikai vonzerejét. A nemzetközi repülőtér ittlétének köszönhetően az elmúlt 15 évben Debrecenben és régiójában sok olyan cég telepedett meg, amelyek több száz vagy ezer főt alkalmaznak. A város tudatos gazdaságfejlesztési politikájának eredményeképpen további cégek választják Debrecent befektetésük helyszínéül. [[12.40]] Azaz új munkahelyek létesülnek, a befizetett helyi adók révén a város gazdasági stabilitása növekszik, a megvalósuló városi életminőséget javító beruházások révén nő a városunkban élők életminősége és életszínvonala, amiknek hatására további befektetők telepedhetnek meg Debrecenben. Ezt nevezhetjük példás fejlesztésnek, ahol az igazi győztesek a debreceniek, a magyar adófizető polgárok. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, mit jelent az új járat Hajdú-Bihar megye és Kelet-Magyarország számára. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tasó László államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A legjobban pontosan ön és az ön mellett ülő Kósa Lajos tudja, hogy milyen erőfeszítésbe került Debrecennek, hogy a polgári kormány segítségével a repülőteret helyzetbe hozza, és hogy mekkora befektetést kellett ahhoz eszközölniük, hogy most abba a helyzetbe kerüljön a debreceni repülőtér, amilyenben most láthatjuk. Számos energia, amely belefektetésre került, nem veszett kárba, hiszen láthatjuk, hogy nemcsak Debrecennek, nemcsak Hajdú-Bihar megyének, hanem Kelet-Magyarországnak is igazi gazdasági bázisa és központja a repülőtér, és jól tudjuk, hogy azok a tőkeinjekciók, amelyek érkeztek a magánbefektetőktől is, azok egyértelműen azt szolgálják, hogy a multimodális központ kiépítése befejeződjön, és természetszerűen behozzuk a nagyvilágot Debrecenbe és a térségébe. Az elmúlt években, mint jól tudják a tisztelt jelenlévők is, még charterjáratokkal indult el a debreceni repülőtér útja és története, ma már egészen más a helyzet. Jól mondta, és pontosan tudja debreceniként, hogy milyen fontos állomások következtek be az elmúlt években, és azt is pontosan tudja, hogy ezek az állomások igazából csak bemelegítést jelentettek. De természetszerűen Debrecen repülőtere számára, Debrecen és a megye számára az is fontos, hogy valamennyi közlekedésfejlesztési beruházás megvalósuljon, és természetszerűen azok, amelyeket a magyar kormány költségvetésből támogat, az integrált közlekedésfejlesztési operatív programból tudunk megvalósítani uniós forrásokkal, illetve amelyek magántőkéből keletkeznek, azok mind-mind-mind megvalósuljanak. Akkor fog növekedni tovább az utasforgalom, amit remélnek és terveznek is, hogy 2020-ra akár egymillió lehet az utasok száma, ez egyértelműen azt jelenti, hogy tovább fokozódik a térségre a figyelem. Jönnek a befektetők, és érzéseink szerint nemcsak Debrecent, hanem a térség egészét fel fogják fedezni, és a vidékfejlesztés során kitárulkoznak értékeink és kincseink is. Növekednek a munkahelyek, ez természetszerű, nemcsak a repülőtéren, hanem mindenhol máshol, ahol a közlekedés szempontjából érintettek lehetnek, és természetszerűen azok a helyek is látogatottabbá válnak, amelyek vonzották egyébként is az idegenforgalmat. Úgy néz ki, hogy Debrecennek ez a bemelegítő korszaka lassan a végéhez ér, és felmennek a centerpályára Magyarországgal együtt, és olyan küzdelmeket tudnak megvívni a további fejlődés érdekében, amelyek kedves és kellemes küzdelmek lesznek, hiszen egyértelmű versenyt jelentenek majd másokkal szemben.Kárpátalja, Erdély és a Felvidék is versenyben van azokért a lehetőségekért, amelyek egyébként ott fognak majd kulminálni ezen a repülőtéren. Versenyben vagyunk a térségiekkel és térségi repülőterekkel szemben is, de természetesen ezek egészséges versenyhelyzetek. Biztos vagyok benne, hogy Debrecen ki tudja használni azokat az előnyöket, amelyeket a támogatások során begyűjthet majd, és természetszerű, hogy ez megindítja a benti, belső, térségbeli gazdasági erők mozgását is. Nemcsak külföldről várunk lehetőséget, hanem más környékről is. Bentről is, magunkban is van még akkora erő, hogy ezt tovább tudjuk fokozni. Természetesen Magyarország számára rendkívül fontos a debreceni nemzetközi repülőtér fejlődése, hiszen Magyarország egyik bázisa Debrecen, és a térségbeliek számítanak ránk. Véleményem szerint valóban ez az időszak lesz, amely következik, amely igazán be fogja mutatni, hogy Debrecen törekvése, a megye áldozatvállalása és a magyar kormány segítsége valóban megérte a pénzét, megérte a lehetőséget, ki tudjuk ezt használni. Én bízom abban, hogy Debrecen polgárai kellőképpen fogják súlyozni és értékelni a törekvéseket a jövőben is, mint ahogy most is látom a debreceni önkormányzat törekvéseit, amelyek megegyeznek az előző önkormányzat törekvéseivel. Jó munkát kívánok Debrecennek, sok sikert és természetszerűen mindenkinek boldog karácsonyt. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Halász János képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát elfogadom, és egyúttal szeretnék is kérni öntől valamit. Bizonyára emlékszik, múlt héten nagy köd volt Debrecenben, és az egyik londoni járat nem tudott ott hol leszállni, Budapesten kellett landolnia ennek a járatnak. Ilyen előfordul, minden repülőtéren vannak extrém időjárási helyzetek. De azt is tudjuk, hogy Debrecenben egy olyan automatikus leszállító egység van, ami 800 méter magasságra hozza le a gépeket, onnan nagy ködben sokkal nehezebb biztonságosan leszállni. Létezik olyan leszállító egység is, ami már 250 méter magasságra szállítja le automatikusan a gépeket. Ha egy ilyen lenne Debrecenben, a repülésbiztonság is sokat javulna, sokat segítenénk ezzel a repülőtérnek, ezért kezdeményezek egy egyeztetést önnel, hogy hogyan tudunk ilyen fejlesztés felé elmozdulni. Köszönöm, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Nem igaz, hogy nem találnak magyar szakembert” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter úr válaszol. Heringes Anita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! A Paksi Atomerőmű működésében, ahogy többször is elmondtam, mindig a biztonság az első. Ezt nem írhatja felül semmilyen gazdasági és politikai érdek. Miniszter úr, még egyszer nyomatékosan felhívnám a figyelmét arra, hogy a Paksi Atomerőmű nem játék. Vezetéséhez nemcsak menedzserszemlélet kell, hanem szakértelem is. A vezetőknek együtt kell élni az ott dolgozók gondjával, bajával, és még ahhoz is értenie kell, hogy hogyan működnek a paksi blokkok. A mindennapos működéshez egy nyelvet kell beszélnie a dolgozóknak és a vezérigazgatónak. Hiszen Pakson a vezérigazgató felel a mindennapos működésért. Minden héten hétfőn cégvezetői ülésen tárgyalják meg az adott hétre vonatkozó, az erőmű üzemeltetéséhez kapcsolódó napirendeket. Az egyes területek vezetői előző hét péntekig benyújtják előterjesztéseiket, amelyet a vezérigazgatónak és az igazgatónak is megküldenek. Ezt az akár több száz oldalnyi magyar szakmai előterjesztést kell átolvasniuk a felelős cégvezetőknek hétfőig. Mégis, hogyan fog önök szerint zökkenőmentesen üzemelni az erőmű, ha nem egy nyelvet beszél a vezérigazgató és azok, akik alá tartoznak? Majd egy szinkrontolmáccsal fog együtt élni a vezérigazgató úr, akit önök kiszemelnek majd külföldről, és a nap minden órájában vele fog együtt élni és fordítani? A kiszivárgott hírek szerint Hans-Peter Villis volt a kiszemelt német menedzser. Ő az, aki miatt valószínűleg az energiaszektorban lévő állami vállalatok vezetőinek bérét milliókkal emelték. A hírek szerint mégis ő nem vállalja ezt a szerepet. Seszták Miklós miniszteri meghallgatásán azt mondta, hogy december 31-ig tárgyalnak erről a kérdésről, és eldől, ki lesz a vezérigazgató. Nagyon kérjük, ne politikai döntés szülessen a Paksi Atomerőmű vezérigazgatói posztjáról! Nagyon kérjük, szakmai döntést hozzanak, a helyi vezetők megkérdezésével! Sajnos Pakson egyszer már megélték az erőműben dolgozók, hogy önök eltávolították a tisztelt és megbecsült előző vezérigazgatóját az erőműnek, különösebb, racionális indok nélkül. Most ő a 80 százalékkal megválasztott polgármestere a városunknak, a Fidesszel szemben. A lakosok a mai napig tisztelik, becsülik, pártállástól függetlenül. A mostani vezérigazgató úr is az erőműben kezdte a szakmai munkáját fiatal mérnökként. Végigjárta a ranglétrát, és most majdnem egy éve bizonytalanságban várja, hogy mikor váltják le. Kérem a Pakson dolgozók nyugalma érdekében, most itt valljanak színt, valljon színt miniszter úr: mi a tényleges oka a leváltás lebegtetésének? Tényleg nem ismernek egy olyan magyar szakembert sem, aki ért a paksi blokkok üzemeléséhez? Ha nem, akkor az ott dolgozókat meg kéne kérdezni, szerintem szívesen segítenek.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony interpellációs kérdésére Lázár János miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Igen tisztelt Képviselőház! Szeretném megköszönni képviselő asszonynak az ismételt, immár sokadik interpellációját és kérdését úgy, mint aki Paks ügyében jártas, és a Paksi Atomerőmű működését, és most már úgy látom, a kormány szándékait is részletesen ismeri. Szeretném megköszönni, hogy elsősorban a szakszervezetek és a menedzsment bevonásával Paks város érdekeit és az atomerőmű érdekeit folyamatosan megjeleníti, és azt is nagyon köszönöm, hogy az ellenzéki képviselők sorából támogatja a Paksi Atomerőmű megmaradását és kapacitásfenntartását. Ez nagyon fontos, hiszen ez össznemzeti ügy, mármint hogy a Paksi Atomerőmű kapacitása megmaradjon, és az atomerőművet ne kelljen bezárni. Ha megengedi, akkor ezt azért is nagyon lényeges dolognak tartom, és a kérdése kapcsán válasznak szánom, hogy amennyiben létrejön a jelenlegi atomerőmű mellett egy újabb atomerőművi kapacitás, akkor adja magát a kérdés, hogy az új atomerőművi kapacitást, az épülő blokkokat ki fogja üzemeltetni és ki fogja működtetni. A magyar kormánynak egyértelmű álláspontja, hogy állami tulajdonban lévő működtetőre és üzemeltetőre van szükség, és nekünk az a szándékunk - más ilyen szándékot és javaslatot nem látok, holott lehetne, de az a szándékunk -, hogy a Paks I.-ben jelen pillanatban az atomerőműben dolgozó kollégákra bízzuk az új atomerőművi kapacitás működtetését. [[12.50]] Ez egy nagyon fontos dolog, mert ez azt jelenti, hogy aki ma Paks I.-en dolgozik, annak a következő 60 évre megvan a munkája, megvan a munkahelye. Ez több ezer munkavállaló számára pozitív hír, holott nyilván csak elméleti szinten, de mégis megvolna annak a lehetősége, hogy teljesen új csapatnak a szervezésével próbálkozzunk, de mi nem ezt az utat akarjuk járni. A szakszervezetekkel találkozva mindenkit megnyugtattam: Paks II. működtetésében és üzemeltetésében Paks I. szakembereire számítunk. Ami a konkrét kérdéseit illeti, ha megengedi, sorba mennék rajtuk. Arra kér, hogy ne legyen politikai döntés a Paksi Atomerőmű vezérigazgatójáról. Nem politikai döntés fog születni, megnyugtathatom. Arra kér, hogy szakmai döntést hozzunk. Megnyugtatom, hogy szakmai döntés fog születni, és hazai és nemzetközi tekintélynek örvendő szakember kerül megbízásra. Azt is el tudom önnek mondani, hogy akceptáljuk Süli János jelenlegi polgármester, korábbi vezérigazgató munkáját, ráadásul a jelöltünket úgy elverte, mint jég a határt, tehát így politikailag is megállja a helyét a megállapítás, vezérigazgató úrral jó az együttműködésünk. A javaslatát, ami talán arra vonatkozik, hogy Süli János legyen az új vezérigazgató, azért nem tudom akceptálni, mert a paksiak megválasztották polgármesternek, egyébként mérlegelés tárgyát képezhetné. Ha személyi javaslatot kíván tenni, akkor azt köszönöm szépen. Azt mondja, hogy valljak színt itt és most, ezen a helyszínen, hogy mi az oka a tényleges leváltásnak. Amikor Hamvas vezérigazgató úrral találkoztam, akkor ő jelezte nekem például azt - a szakmai koncepcióváltás mellett -, hogy rövidesen nyugdíjba kíván vonulni, tehát találnunk kell egy új vezérigazgatót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a miniszteri választ. Parancsoljon!
Nem tudom elfogadni egy dolog miatt [[Zaj, derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] , és elmondom, hogy miért. Egyrészt nem Süli Jánost javasoltam vezérigazgatónak, hiszen megtisztel minket, hogy ő a polgármestere most a városunknak, tiszteli, becsüli mindenki. Tényleg csak a múltjukból kifolyólag nem tudom elfogadni, abból, ahogy leváltották Süli János vezérigazgató urat, úgy, hogy több ezer ember aláírta az ott dolgozó emberek közül, hogy hadd maradjon vezérigazgató, hiszen tisztelték és becsülték. Egy éve lebegtetik azt, hogy ki lesz a vezérigazgatója a Paksi Atomerőműnek, pont ezért az ott dolgozó emberek izgulnak attól is, hogy mi lesz velük. Csak azt látják, és azt érzik, hogy fölöttük ma önök döntenek, és attól félnek, hogy politikai döntés fog születni. Ezért kérjük, hogy tényleg szakmai döntés szülessen, magyar szakember irányítsa a Paksi Atomerőművet, hiszen egy nyelvet kell beszélni az ott dolgozóknak és annak az embernek, aki ezt vezeti. Éppen ezért kérem, hogy nyugtasson majd meg minket még ebben az évben és az ott dolgozókat, hogy nyugodtan karácsonyozhasson mindenki. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő asszony nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 110 igen szavazattal, 21 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné képviselő asszony, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Törvénytelen a földadó” címmel. Hegedűs Lorántné jegyző asszonyt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! 2015-től létezik az önkormányzatoknak egy új adóztatási lehetősége, a települési adó. Sajnálatos, hogy az önkormányzatok alulfinanszírozottsága egyre inkább rá is kényszeríti a településeket, hogy az építményadó, telekadó, kommunális mellett ezt az új adót is, illetve ennek egy sajátságos mutációját, a földadót is bevezessék. Ezzel kapcsolatban hozott a Kúria nemrég egy rendkívüli fontosságú határozatot. Előzetesen az alapvető jogok biztosa vizsgálatot indított Balmazújváros településiadó-rendeletével kapcsolatban, majd ezek után fordult a Kúriához, mivel megállapítása szerint a rendelet felsőbb jogszabályba ütközik. Indoklása szerint azért, mert az önkormányzat bevezette a mezőőri járulékot is, így a helyi adókról szóló törvény alapján a termőföldet már más közteher nem sújthatja, tehát arra a települési adó nem vethető ki. A Kúria egyetértett ezzel az érveléssel, és emellett kifejtette határozatában még azt is, hogy amennyiben a földtulajdonos őstermelőként vagy gazdasági társaság tagjaként vállalkozási tevékenységet folytat a termőföldjén, úgy e tevékenysége kizárja, hogy alanya lehessen a települési adónak. Bár a Kúria határozata elvileg csak Balmazújvárosra vonatkozik, de más önkormányzat településiadó-rendeletét is érintheti. Itt szeretném megjegyezni, hogy annak idején, a Htv. módosításának vitájában már kifejtettük azon álláspontunkat, miszerint egy célzott vizsgálat a települési adó alaptörvény-ellenességét is megállapíthatná, csakúgy, mint más törvényekkel történő ütközését. Egykori érveinket hadd soroljam fel itt és most! Ezt az adóformát az Alaptörvény nem is ismeri, csak a helyi adót nevesíti, a települési adó pedig, tudjuk, hogy nem az, valamint a jelenlegi szabályozásban gyakorlatilag semmilyen kerete sincsen az adómegállapítási jognak, ami a jogbiztonság teljes hiányát eredményezi, azaz gyakorlatilag bármilyen nagyságrendben megállapítható a földadó, határ a csillagos ég. Továbbá annak idején a nagy kapkodásban elfelejtették az új adónemet az önkormányzati törvényben is nevesíteni, így az nem tartalmazza, nem is ismeri mint saját bevételi formát, akkor pedig miként könyvelhető el egyáltalán. Tisztelt Miniszter Úr! Mindezek alapján kérdezem: törvényességi felügyeleti eljárási körükben az illetékes kormányhivatalok mikor léphetnek már, mikor vonatják vissza a földadórendeleteket? Egyáltalában, mikor helyezik hatályon kívül a települési adó fogalmát? Meddig kell még a keményen dolgozó kisembereknek megfizetniük a botcsinálta törvénykezés árát? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igaz, nem az önkormányzatokért felelős minisztert interpellálta, ami az önkormányzati adókat illeti, de mégis, engedje meg, tisztelt képviselőtársam, hogy a kormány nevében egy megjegyzést tegyek, ami az önkormányzatok adókivetési jogával kapcsolatos. Az a meggyőződésem és a kormány célja és szándéka is, hogy az önkormányzatok gazdasági szabadságát, helyi gazdasági szabadságát megpróbáljuk biztosítani. Ennek az a feltétele, hogy az önkormányzatok számára, amennyiben ez az Európai Unió által megszabott adójogi szabályoknak és a magyar adójogi szabályoknak megfelel és összeegyeztethető - utalok itt az iparűzési adóval kapcsolatos folyamatos kételyekre -, amennyiben a jogi feltételek fönnállnak, a képviselő-testületek számára, 3200 magyar önkormányzatban biztosítani kell a szabad adóztatásnak, a szabad adókivetésnek a jogát. [[Gőgös Zoltán: Utána akkor mi­ről szavazunk?]] Meggyőződésem szerint ez korlátozhatatlan, Alaptörvényből következő jog, amely megillet minden önkormányzatot. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Akkor miről szavazunk? Szór­ványos taps az MSZP soraiban.]] Az állam rosszul teszi, ha az önkormányzatok adókivetési jogát különböző partikuláris célok érdekében korlátozza. Mi nem mondunk annál többet, mint hogy az önkormányzatnak több adókivetési joga van, mint korábban, nem mondjuk, hogy milyen adót kell kivetnie, csupán azt mondjuk most is, a kormány által beterjesztett iparűzésiadó-törvény módosítása jó példa erre, hogy elsősorban a helyi adót szociális kiadásokra, és ahol közösségi tömegközlekedést kell finanszírozni, ott pedig arra kell fordítani. De egyébként nem is címkézzük meg, tehát van egy helyiadóbevétel-tömeg, amellyel a települési önkormányzat szabadon gazdálkodhat. Mi értelme lenne egyébként a települési önkormányzatoknak, ha ezt a mozgásteret nem hagynánk meg? Képviselő asszony azt mondja, hogy nincs, aki döntést hozzon, parttalan, illetve nincs jogszabályi keret. Már hogyne lenne?! A helyi képviselő-testületek a demokrácia játékszabályai alapján a helyi kérdésekben törvényhozóként járnak el, helyi rendeletek útján szabályozzák az adókivetési lehetőséget, ezt ne vonja kétségbe. Azt remélem, hogy a Jobbiknak nincs olyan törekvése, hogy az önkormányzati jogokat csorbítaná, elvonná az önkormányzatok adókivetési jogát vagy elvonná a döntési lehetőségét. Az egy nagyon fontos vita, amit a képviselő-testületek minden évben lefolytatnak annak érdekében, hogy mennyi legyen a helyi adó, és abban igenis lehet innoválni, igenis lehet terhelni a lakosságot, attól függően, hogy mi a teherbíró képesség és attól függően, hogy mi a jogi keret. Természetesen a Kúria döntését ismerjük, természetesen a Kúria döntését követtük, és természetesen a Kúria az ön állításával ellentétben nem zárja ki a helyi adó kivetési jogát, még akár a földadót sem zárja, hanem a kereteit és feltételeit szabályozza. Például, akit az állam adómentessé tesz, azt helyben nem lehet adóztatni, és a kettős adóztatás tilalmát is érvényesíti. Hét vizsgálat folyik jelen pillanatban, 23 önkormányzati rendeletnek a felülvizsgálata zajlik, s a kormányhivatalokat arra utasítottam, hogy minden helyi önkormányzati adórendeletet ebből a szempontból vizsgáljanak át a Kúria döntése után. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a miniszteri választ.
Nem, nem tudom elfogadni a miniszteri választ, nagyon sajnálom, és azt is nagyon sajnálom, hogy a miniszter úr nem figyelt oda arra, amit kérdeztem, és azt meg még inkább sajnálom, hogy nem ismeri a helyiadó-törvényt, hiszen a helyiadó-törvényben teljesen egyértelmű és nyilvánvaló, hogy ez az adóforma nem számít helyi adónak, ez egy másik, további adótípus, ezt úgy hívják, hogy települési adó. [[13.00]] Igen, azért fordultam önhöz, hiszen ön a kormányhivatalokért felelős miniszter, és pontosan a kormányhivataloknak kéne ebben az ügyben eljárni, kellett volna már sokkal korábban eljárni, hiszen maga Fazekas miniszter úr is elmondta, hogy milyen keretei lehetnek szerintük ennek az adóforma-kivetési jognak, de önök nem tettek semmit, bűnös módon hagyták, hogy egy csomó település ezt az adóformát bevezesse. Egyébként meg, ha gazdasági szabadságról beszél, miniszter úr, tudja, mit? Adják vissza a gépjárműadó elvett 60 százalékát, akkor majd lesz gazdasági szabadság! [[Moraj a Fidesz soraiból.]] Adják vissza az szja helyben maradó 8 százalékát, és akkor majd lesz gazdasági szabadság! [[Moraj a Fidesz soraiból. Közbeszólás ugyanott: Ne tessék kiabálni!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő asszony nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 110 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodó szavazattal elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Hoffmann Rózsa képviselő asszony, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Sikeres-e a fémlopás elleni küzdelem?” címmel. Hoffmann Rózsa képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Gondolom, ön fog válaszolni. Közel két év telt el a fémkereskedelemről szóló 2013. évi CLX. törvény elfogadása óta, amely jelentősen szigorította az ágazatra vonatkozó szabályozást, és azt a célt tűzte maga elé, hogy meggátolja a színesfémlopásokat és az illegális kereskedelmet.Érdemes felidézni, tisztelt képviselőtársaim, hogy a fémlopások visszaszorításának érdekében a szabályozással mit is tűztünk magunk elé ki célul. Néhány a legfontosabb változtatások közül: legyenek szigorúbbak az ellenőrzések, és ezeket vezessék be; emelkedjenek a büntetési tételek; az engedélyezési, raktározási feltételek is szigorodjanak, és végül javuljon a hatóságok közötti együttműködés. A törvény elfogadása óta nagy megelégedésünkre szolgál, hogy olyan híreket lehet hallani, amelyek szerint a fémlopás vagy az illegális fémkereskedelem jelentős mértékben visszaszorult. Köztudott volt, hogy korábban igen érzékenyen érintette ez a probléma egyebek mellett a közszolgáltatókat.Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy tájékozódtam, hogy a fémkereskedelemről szóló 2013. évi CLX. törvény hatálybalépése óta a közszolgáltatók helyzete lényegesen javult. A biztonság érdekében tett erőfeszítések, valamint a szigorodó törvényi szabályozás együttesen az eddig eltelt viszonylag rövid időszakban érzékelhető eredménnyel járt. A MÁV-nál például, amely talán a leginkább veszélyeztetett, ám fontos közszolgálati szerepe miatt kiemelten védendő szolgáltató, két év alatt a hatodára csökkent a kábellopások száma, a fémlopásoké pedig a harmadára esett vissza. A Budapesti Közlekedési Vállalat tájékoztatása szerint a fémlopások száma itt is jelentősen visszaesett, köszönhetően a BKV és a rendőrség hatékony együttműködésének, amely az elmúlt időszakban több sikeres razziában öltött testet. Itt jegyezném meg, hogy a közlekedés biztonságának fenntartása továbbra is nagyon fontos cél kell hogy legyen. Elvárjuk tehát és joggal, hogy a további nagyon szigorú ellenőrzés is megvalósuljon, ezzel az esetleges bűncselekményeket előzzük meg, és teremtsük meg a maximális utasbiztonságot. Tisztelt Államtitkár Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Az elmúlt időszak tapasztalataiból látszik, hogy csökkentek a lopások. Tisztelettel kérdezem, hogy az érintett hatóságok milyen fémkereskedelmi ellenőrzéseket és milyen eredménnyel hajtottak végre. Vannak-e új fejlemények, és remélhetjük-e a pozitív tendencia folytatását? Tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony interpellációs kérdésére Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A fémkereskedelemről szóló szabályozás közel kétéves kihirdetését követően ma is sikeres törvénynek mondható, és a végrehajtása is sikernek örvend, hiszen valóban úgy, ahogy ön is elmondta, a fémlopások visszaszorítása és az illegális fémkereskedelem felszámolása terén eredményeket tudunk felmutatni.A 2015. január 1-je és november 4-e közötti időszakban összesen 2045 darab fémkereskedelmi ellenőrzést hajtottak végre, amelyből 948 esetben állapítottak meg az eljáró pénzügyőrök jogsértést. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal a feltárt fémkereskedelmi jogsértések eredményeként összesen 955 millió 862 ezer forint fémkereskedelmi bírságot szabott ki. A NAV vámszervei összesen 137 esetben derítettek fel illegális fémkereskedelmi tevékenységet. A fémkereskedelmi ellenőrzések során több mint 8,7 tonna fémkereskedelmiengedély-köteles anyagot foglaltak le a pénzügyőrök. Természetesen azért, hogy ez a siker tovább folytatódjon, a Nemzetgazdasági Minisztérium is mindent megtesz. Folyamatos egyeztetések vannak a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal annak érdekében, hogy megfelelő jogértelmezések szülessenek, és az ebből eredő végrehajtás is egységes és egyértelmű legyen. A NAV-nak más szervekkel is kiváló kapcsolatai vannak, így a rendőrséggel és a Környezetvédelmi Felügyelőséggel is. A minisztérium több szakmai szervezettel áll kapcsolatban, és folyamatosan értékelik a törvény végrehajtását, az esetleges változtatásokat, módosításokat. Több egyeztetésre került sor az NGM, a NAV és több közszolgáltató között is, például a MÁV-val, a BKV-val és az ELMŰ-vel is. Az általuk elmondottak alapján nagymértékben csökkentek a káraik. Például a BKV kára, amely 2012-ben 178 millió forint volt, az idei évben kevesebb mint 12 millió forintra mérséklődött. Ugyanez a helyzet a MÁV-nál, ahol 2012-ben még 883 esetben történt a vasutat érintő lopás, illetve kár, ez 2015-ben ez ideig mindössze 109-re csökkent. Ugyanez mondható el az ELMŰ esetében is, ott a kár mértéke 2012-ben még 380 millió forint volt, ma már ez a szám 20 millió forint alá csökkent. Hasonló eredményeket mondanak el az E.ON-nál és a Vízművek esetében is. Azt gondolom, hogy ezek a számok is megkérdőjelezhetetlenül bizonyítják a fémtörvény sikerét. Természetesen a minisztérium, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal is és az illetékes szakmai szervek is mindent megtesznek annak érdekében, hogy ez a pozitív tendencia tovább folytatódjon, és Magyarországon teljesen sikerüljön felszámolni a fémlopást és megszüntetni az illegális fémkereskedelmet. Köszönöm képviselő asszony figyelmét és interpellációját. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztában vagyok azzal, hogy itt, az Országház falai között sokszor történelmi jelentőségű, súlyos dolgokról esik szó, ehhez képest a kábellopások, a fémlopások nagyon jelentéktelen témának tűnnek, ami esetleg derültséget is kelthet néhányakban. Ugyanakkor a „Ne lopj!” parancsa és ennek betartása egy évezredes parancs, és nagyon fontos, hogy a biztonságunkat szolgálja ennek a törvénynek a jó végrehajtása. Államtitkár úr meggyőző válaszai, amelyek 318 millióról 20 millióra történő csökkenésről vagy 178 millióról 12 millióra történő csökkenésről szóltak, megnyugtatók a tekintetben, hogy nem kell attól tartanunk, hogy a felelőtlen fém- és kábellopások miatt a biztonságos közlekedésünk, ne adj’ isten, az életünk is veszélyben lesz. Kívánom önöknek, hogy továbbra is sikeresen folytassák ezt a munkát. A válaszát köszönettel elfogadom. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ. Megyünk tovább. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Idő nincs?]] Kovács József képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Kiemelt figyelmet érdemelnek és kapnak hazánkban a fiatalok” címmel. Kovács József képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP számára elsődleges, hogy minden köznevelésben részt vevő gyermek lelki és testi egészségének megőrzése és erősítése mellett ugyanolyan magas szintű ismeretekben részesüljön az iskolákban, bárhol is éljen az országban. Ezt a célt hivatott szolgálni számos bevezetett változtatás is, mint például a fiatalok egészségmegőrzését segítő, 2015 januárjában életbe lépett menzarendelet, vagy a térítésmentes tankönyvellátás bevezetése felmenő rendszerben. A gyermekek testi és lelki egészségének megőrzése és erősítése mellett kiemelt figyelmet fordítunk a fiatalok munkaerőpiaci elhelyezkedésére is. Huszonkétezer pályakezdő elhelyezkedése vált lehetővé a munkahelyvédelmi akciótervnek köszönhetően. Örömteli, hogy az elmúlt években Magyarországon csökkent az ifjúság munkanélküliség szintje, miközben az eurozónában ez tovább nőtt. A Fidesz-KDNP jelentős hangsúlyt fektet a rezidensek és fiatal szakorvosok itthon tartására is. Kiemelt kormányzati cél, hogy valamennyi, a szakorvosképzést Magyarországon megkezdeni szándékozó fiatal bekapcsolódhasson a programba. A fentieken túl 2011 óta a rezidenstámogatási program is elérhető Magyarországon. Az ösztöndíjprogram bevezetése óta folyamatosan csökken a külföldi munkavállaláshoz hatósági bizonyítványt kérő orvosok száma. A háziorvosi letelepedési pályázat keretében 2014 augusztusában a legalább 12 hónapja betöltetlen háziorvosi körzeteket betöltő orvosok letelepedésének támogatására is pályázat került kiírásra, 80 üres praxis került betöltésre. Tisztelt Államtitkár Úr! Milyen eredményei vannak a meghirdetett rezidensi ösztöndíjaknak és az ezzel összefüggő támogatási programoknak, és milyen intézkedéseket tesznek a fiatal szakorvosok itthon tartása érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem véletlenek azok a számok, amelyekről a képviselő úr is beszámolt. Ha megnézzük az Európai Unióban az ifjúsági munkanélküliség átlagát, akkor azt látjuk, hogy az 20,6 százalék, Magyarországon pedig 16,2, tehát több mint 4 százalékkal jobb a magyarországi adat, mint az európai uniós átlag. Ahogy a képviselő úr is említette, ez nemcsak helyi adottságokon múlik, hanem kormányzati fellépésen, márpedig a munkahelyvédelmi akciótervnek sok minden más célcsoport mellett a fiatalok is kiemelt célcsoportjai voltak, a 25 év alatti munkavállalók ugyanúgy, ahogy a gyesről visszatérő anyák vagy a tartósan munkanélküliek, a szakképzetlenek vagy a nyugdíj előtt álló védett korúak. Így a 25 év alattiak körében átlagosan az elmúlt időszakban 158 412 fiatal után vették igénybe a munkahelyvédelmi akcióterv kedvezményeit. Ez azt jelenti, hogy a kormány 22,9 milliárd, tehát 23 milliárd forint értékben támogatta azt, hogy a munkáltatók fiatal, 25 év alatti munkavállalókat alkalmazzanak. Ezért csökkent az európai uniós szint alá Magyarországon az ifjúsági munkanélküliség, és szintén fontos, hogy az ifjúsági garanciaprogram pedig 200 milliárdos további forrást jelent a fiatalok munkahelyteremésének támogatására. A képviselő úr is a fiatal orvosok itthon tartásával kapcsolatos kormányzati intézkedésekről kérdezett. Ön is nagyon jól ismeri a rezidenstámogatási programot, összességében 2500 fiatal orvost sikerült ezzel itthon tartani, és már ki is ment az első olyan évfolyam, aki már rezidenstámogatási programban vitte végig a rezidenséveit, éppen ezért ezt folytatjuk a szakorvosok esetében, ahol egy plusz 151 ezer forintos juttatást kapnak, előtte pedig rezidensként 100 vagy kiemelt program esetén 200 ezer forintos pluszjuttatást kaptak.Azt láthatjuk, hogy míg 2010-ben egy átlagos rezidensjövedelem, amikor elkezdte valaki az orvosi pályáját, valahol 130 ezer forint környékén volt, most már ezekkel az ösztöndíjakkal 400 ezer forint környékére sikerült felvinni. Nyilvánvalóan ezek nem hasonlíthatók össze egy angliai vagy svédországi fizetéssel, de ha megnézzük, hogy hogyan alakult az elmúlt években, akkor érezhető a pozitív elmozdulás. És ez a pozitív elmozdulás egyébként a külföldi munkavállalási engedélyt kérő fiatal orvosok számában is tetten érhető, hiszen a korábbi 755-ös számról összesen 432-re, tehát majdnem felére csökkent azoknak a fiataloknak a száma, akik külföldön kérnek első munkavállalási engedélyt, mellette pedig örvendetesen a külföldről itt tanuló orvosok száma növekedett. Ennek köszönhető, hogy a szakképzésbe belépő rezidensek száma már több mint kétszerese annak, mint ami volt öt évvel ezelőtt. Ez nem a véletlen műve, hanem azoknak az intézkedéseknek, amelyeket a kormányzat tett. Hadd számoljak be arról, hogy a jövő évi költségvetésben is 6 milliárd forint környéki összeg, ennél talán egy kicsivel magasabb is az, amit a kormányzat levesz a kórházak válláról, hiszen idén, az év második felétől kezdve már a rezidensek fizetését nem a kórházaknak kell kigazdálkodni, hanem a központi költségvetésből fizetjük. Nemcsak a képzésük, de most már a fizetésük is központi költségvetési forrásból megy.Megszűnt az érdekellentét a kórházban dolgozó idősebb orvosok és a fiatal orvosok között. Nincsen köztük harc a státusokért, és nem kell azon gondolkozzon egy kórházi vezető vagy gazdasági igazgató, hogy milyen idősebb orvos béréből kell levonni azt, amit esetleg egy fiatalabb orvosért fizet, hiszen a fiatal orvosoknak, a rezidenseknek a fizetését a központi költségvetés állja. Ezáltal bízunk benne, hogy nemcsak magasabb fizetése, de több hely is lesz a rezidensek számára, ahol el tudnak helyezkedni, hiszen ez is nagyon sokszor problémát jelentett, hogy nem volt státus, amit be tudjanak tölteni. Azt hiszem, hogy ebben az emelkedésben, amit mondtam, látszódik, hogy az a fajta orvosutánpótlás, ami hiányzott a 2010-es évet megelőző időszakból, most visszaemelkedni látszik. Úgyhogy kérem, hogy válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy gondolom, sokunk számára rendkívül megnyugtatóak voltak az elhangzottak, de ennél még az is sokkal fontosabb, hogy a pályakezdő fiatalok és az érintett fiatalok számára is ugyanilyen megnyugtatóak legyenek az itt elhangzottak. Remélem, hogy ezt a megkezdett utat tudjuk folytatni, és megtisztelő válaszát köszönettel elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Ezzel az interpellációs időszak végére értünk. Most ügyrendben jelentkezett Tóbiás József frakcióvezető úr. Az ő felszólalása következik. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP-képviselőcsoport nevében kérem az elnök urat, hogy félórás szünetet rendeljen el, és ez idő alatt pedig kezdeményezem rendkívüli házbizottsági ülés összehívását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy most öt perc szünetet tudok engedélyezni, mert a házelnök úr már délután 16 óra 30-ra, az önök kezdeményezését követően összehívta a rendkívüli házbizottsági ülést, amit én úgy pontosítanék, hogy 16 óra 30-kor leghamarabb, ugyanis az azonnali kérdéseket követően. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Miért? Indoklás!]] Tóbiás József!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az ügyrendi vitához hozzá lehet szólni. [[Közbeszólások: Igen!]] Köszönöm.
Frakcióvezető úr, amennyiben az elnök úgy ítéli meg, hogy ügyrendi vitát kell arról tartani. [[Dr. Bárándy Gergely: Ez egy ügyrendi vita.]] Úgy gondolom, egy rendkívüli házbizottsági ügyben frakcióvezető úr nem jelezte a témát, a témának a súlyát ennek megfelelően nem tudom mérlegelni, csak az a lehetőségem van, hogy egy kérés ügyében döntsek. Amennyiben frakcióvezető úr a témát is megjelöli, akkor annak szellemében tudok dönteni. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Most már késő!]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Igazándiból soha nem késő. A T/8196. számú törvényjavaslatról szeretném, ha a házbizottsági ülésen tárgyalás lenne, annak érdekében, hogy mind az Alkotmánybíróság határozata, mind pedig Áder János köztársasági elnök felhívása alapján a magyar Országgyűlés térjen vissza a jogalkotás Alaptörvény által elfogadott betűjéhez, normájához, és fejezze be azt a gyakorlatot, ami a salátatörvény alkotásával kapcsolatban megfosztja a frakciókat attól, hogy véleményt nyilvánítsanak olyan kérdésekről is, amelyek nem illenek össze. [[13.20]] És jelen pillanatban csak egy olyan salátatörvény van - bár az elmúlt két hétben ez már a második eset, amely napvilágot is látott -, amiben önök össze nem illő törvényeket egymással összepárosítva próbálnak döntést hozni, kivételes eljárásban. Szeretném mondani, tisztelt elnök úr, hogy a miniszterelnök bejelentése valójában az áfacsökkentésről szólt, amelyet természetesen a Magyar Szocialista Párt frakciója támogatna, de szó sem volt arról, hogy közben a főváros iparűzési adójára, a települési önkormányzatok iparűzési adójára, valamint az épített környezet megváltoztatására vonatkozó módosításokat is ugyanebben a törvényben kívánják megoldani. Azért kezdeményezem a rendkívüli házbizottság ülését, hogy ezt vegyék le napirendről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Frakcióvezető úr, a tegnapi nap folyamán a parlament kivételes eljárásban megtárgyalta a törvényjavaslatot, így nincs lehetőségem arra, hogy levegyem a szavazási rendről. Úgyhogy megyünk tovább. Leghamarabb 16 óra 30-kor, de [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból, többek között: Nem is volt benyújtva!]] azt követően, az azonnali kérdéseket követően tudunk rendkívüli házbizottsági ülést tartani. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból: Szégyen!]] Most pedig folytatjuk munkánkat. [[Dr. Tóth Bertalan: Öt perc szünet?]] Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyáikat megfelelően elhelyezték-e. Határozathozatalok következnek. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból: Öt perc szünet?]] Mielőtt azonban a szavazásra sor kerülne, azt a most már szűk öt perc szünetet engedélyezem, amihez már hozzájárultam. Viszont kérem képviselőtársaimat, hogy ha nem fontos, ne hagyják el a helyüket, tartózkodjanak az ülésteremben. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Letelt az ötperces szünet. Kérem, foglalják el helyüket. Ismételten arra kérem valamennyiüket, hogy ellenőrizzék, kártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem a soros jegyzőket, foglalják el helyüket itt az emelvényen. [[Megtörténik.]] Soron következik az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6444. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6444. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 166 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásárólszóló H/6445. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6445. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 171 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.30]] Soron következik a tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről szóló T/8157. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8157/8., összegző jelentését pedig T/8157/9. számon terjesztette elő. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/8157/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 59 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/8157. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 154 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a gazdasági növekedéssel összefüggésben történő módosításáról szóló T/8196. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8196/6., összegző jelentését pedig T/8196/7. számon terjesztette elő. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/8196/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/8196. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 154 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételével egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt Kiegészítő Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/7376. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7376/6., összegző jelentését pedig T/7376/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7376/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 197 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7376/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 196 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló T/7392. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7392/6., összegző jelentését pedig T/7392/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a tisztelt Országgyűlés a Törvényalkotási bizottság T/7392/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta.Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, a benyújtott törvényjavaslat úgy módosult, hogy nem maradt minősített többséget igénylő rendelkezése. Ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7392/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény, valamint az azzal összefüggő törvények módosításáról szóló T/6983. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6983/14. számon, összegző jelentését pedig T/6983/15. számon terjesztette elő.Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. és 3., a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 4., 5. és 6. módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Schiffer András indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 6. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 134 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Apáti István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[13.40]] A 3. számú módosító javaslat Schiffer András indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 66 igen szavazattal, 131 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 4. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Apáti István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 133 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett nem tartotta fönt. Az 5. számú módosító javaslat szintén Apáti István és Hegedűs Lorántné indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 133 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett nem tartotta fönt. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az összegző módosító javaslat 7. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és csak ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslat 7. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 15. § (2) bekezdésének jogtechnikai módosítását javasolja. Az MSZP kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 7. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdésének jogtechnikai módosítását javasolja. Az MSZP kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 7. pontját. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 194 igen szavazattal, 3 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól döntünk. Arra figyelemmel, hogy a 3. pont elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/6983/14. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 67 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/6983/14. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 131 igen szavazattal, 68 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a módosult törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának „igen” szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazás két részletben fog lebonyolódni. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6983. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését 131 igen szavazattal, 68 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6983. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 131 igen szavazattal, 68 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvénynek a közös önkormányzati hivatalokkal összefüggő módosításáról szóló T/6976. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6976/7. számon, összegző jelentését pedig T/6976/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2., a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek képviselő úr indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 3. számú módosító javaslatot. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 130 nem ellenében és 9 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 3. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné képviselő asszony indítványa. A fenntartáshoz szintén minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 134 nem ellenében és 34 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának „igen” szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/6976/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak a minősített többség szabályai szerint! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében és 30 tartózkodás mellett nem fogadta el.Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslatot, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának „igen” szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6976. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését 131 igen szavazattal, 68 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6976. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 0 igen szavazattal, 199 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló T/7408. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7408/18. számon, összegző jelentését pedig T/7408/19. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 12. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a 9. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 8. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. [[13.50]] A 12. számú módosító javaslat Ikotity István indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 9. és 8. számú módosító javaslatokat. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Tóbiás József és képviselőtársai indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 8. számú módosító javaslatot. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 69 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Sneider Tamás indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7408/18. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak a minősített többség szabályai szerint! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 132 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/7408/21. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérem, figyeljenek, mert nem fogják érteni! Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7408/21. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7408/21. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket igen szavazattal nélkül, 167 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem fogadta el. Soron következik a választójoggal nem rendelkező személyek nyilvántartásával kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/7394. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7394/5. számon, összegző jelentését pedig T/7394/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 4. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7394/5. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 159 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7394/5. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 159 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/7394/7. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7394/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 160 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7394/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 160 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő… [[Közbeszólások. Jelzésre:]] Köszönöm. Elnézést! Egy lapot nem forgattam meg. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/7409. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7409/15. számon, összegző jelentését pedig T/7409/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4., 7. és 10. számú, az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 8. és 9. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Schiffer András és Ikotity István javaslata. Ennek elfogadása kizárja a 3. számú módosító javaslatot. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 161 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. A 3. számú módosító javaslat Tóbiás József és Bárándy Gergely indítványa. A fenntartáshoz itt is minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 66 igen szavazattal, 132 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Schiffer András és Ikotity István indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[14.00]] A 10. számú módosító javaslat Ikotity István indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 69 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Mirkóczki Ádám indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 32 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Mirkóczki Ádám javaslata. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 163 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2., 4., 5. és 15. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7409/15. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 129 igen szavazattal, 45 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7409/15. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 2 igen szavazattal, 171 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslatot, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7409. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezését 131 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elutasította. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7409. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 0 igen szavazattal, 170 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elutasította. Soron következik a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló T/7389. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7389/4., összegző jelentését pedig T/7389/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7389/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 196 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/7389/6. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7389/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 197 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7389/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik az egyes közjogi jogi személyekkel összefüggő törvények módosításáról szóló T/7834. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7834/7., összegző jelentését pedig T/7834/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Gyüre Csaba képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Gyüre Csaba képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7834/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 137 igen szavazattal, 57 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7834/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló T/7821. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7821/8., összegző jelentését pedig T/7821/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Magyar Zoltán és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Magyar Zoltán és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[14.10]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7821/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen, 68 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7821/11. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 130 igen, 68 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a nemzeti akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló T/6987. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6987/8., összegző jelentését pedig T/6987/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Szilágyi György és Kepli Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen, 161 nem szavazattal, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/6987/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen, 35 nem és 26 tartózkodó szavazattal elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6987/11. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen, 35 nem szavazattal, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőit érintő törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/7396. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7396/5., összegző jelentését pedig T/7396/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7396/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen, 1 nem szavazattal, 58 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7396/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen, 1 nem és 59 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Soron következik a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény, valamint a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/7378. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7378/8., összegző jelentését pedig T/7378/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. módosító javaslat Szilágyi György és Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen, 131 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Szilágyi György és Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen, 131 nem és 28 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat is Szilágyi György és Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen, 131 nem és 28 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7378/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 128 igen, 62 nem és 5 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7378/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 128 igen, 59 nem és 5 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Soron következik az építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről és egyes törvényeknek az építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint a késedelmes fizetésekkel összefüggő módosításáról szóló 2013. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló T/7830. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7830/5. számon, összegző jelentését pedig T/7830/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7830/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 158 igen, 30 nem és 6 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7830/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 156 igen, 29 nem és 6 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Soron következik az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló 2006. évi LIX. törvény és az egyes adótörvények módosításáról szóló T/7831. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7831/5., összegző jelentését pedig T/7831/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7831/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen, 37 nem és 27 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7831/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 127 igen, 27 nem és 40 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. [[14.20]] Következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló T/7397. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7397/5., összegző jelentését pedig T/7397/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7397/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 126 igen szavazattal, 63 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7397/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/7395. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7395/5. számon, összegző jelentését pedig T/7395/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7395/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 156 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7395/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 180 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes közúti és vasúti közlekedéssel, valamint fogyasztóvédelemmel összefüggő törvények módosításáról szóló T/7401. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7401/17. számon, összegző jelentését pedig T/7401/18. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 8. és 10., valamint a 13. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 8. számú módosító javaslat Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 125 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 10. számú módosító javaslat Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat is Volner János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7401/17. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7401/20. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes szociális, gyermekvédelmi, családtámogatási tárgyú és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/7402. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7402/24. számon, összegző jelentését pedig T/7402/25. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 20. számú, a Jobbik képviselőcsoportja a 15., 16. és 19. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a 8., 9. és 13. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 20. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 9. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és Korózs Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 15. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén és Sneider Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 16. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén és Sneider Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 19. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén és Sneider Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 8. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és Korózs Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és Korózs Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 67 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7402/24. számú összegző javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 182 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7402/26. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 189 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.30]] Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/7404. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7404/12., összegző jelentését pedig T/7404/13. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 4., 5. és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. Az 5. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 4. és 6. számú módosító javaslatokat. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 136 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 137 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 136 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/7404/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 159 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/7404/15. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 158 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 32 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről - 2013. februártól 2015. februárig terjedő időszakról - szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/7372. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/7372. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 159 igen szavazattal, 35 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy a Fidesz képviselőcsoportja javaslata alapján a sportról szóló 2004. évi I. törvény sportrendezvények biztonságával összefüggő módosításáról szóló T/7832. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra ezen az ülésünkön nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e Staudt Gábor, Jobbik, és képviselőtársai által „A büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosításáról” címmel, T/7825. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 24 igen szavazattal, 167 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Heringes Anita, MSZP, képviselő asszony által „A hazai hulladékgazdálkodási rendszer problémáinak azonnali megoldásáról” címmel, H/6522. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 66 igen szavazattal, 125 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Demeter Márta és Harangozó Tamás MSZP-s képviselőtársaink által „A Magyar Honvédség létszámhiányának megszüntetéséhez szükséges halaszthatatlan intézkedésekről” címmel, H/7668. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 66 igen szavazattal, 124 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal nem vette tárgysorozatba.Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Schiffer András LMP-s képviselő úr által „A közpénzből finanszírozott társadalmilag káros propaganda megtiltásához szükséges törvénymódosításokról” címmel, T/5326. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 65 igen szavazattal, 125 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett LMP-s képviselő asszony által „Az egyenlő bér programról” címmel, H/6925. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 64 igen szavazattal, 124 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. A határozathozatalok végére értünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel innen föntről már ebben az évben nem találkozunk, engedjék meg, hogy áldott, boldog karácsonyi ünnepeket és békés, örömteli új esztendőt kívánjak valamennyiüknek! Az elnöklést átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak, munkánkat pedig folytatjuk. Köszönöm. [[14.40]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Az áldott karácsony előtt folytassuk még a munkánkat, kérem, foglalják el a helyüket. [[Zaj.]] Foglalják el a helyüket, kérem a kedves képviselőtársakat. Tisztelt Országgyűlés! Gőgös Zoltán, a Magyar Szocialista Párt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Számíthatnak-e önre a pápaiak, miniszterelnök úr?” címmel. Gőgös Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A közelmúltban két nagyon szomorú hír jelent meg a médiában a magyar élelmiszeripar helyzetével kapcsolatban. Az egyik hír az volt, hogy egy fővárosi nagykereskedés, ahol húsdarabolást és bontást is végeztek, az ellenőrzés után bezárásra került nagyon komoly higiéniai problémák miatt, illetve az alapanyagok jelölési hiányosságai miatt, majd utána, miután állítólag ezeket pótolta, újraindulhatott. A másik hír pedig az volt, hogy Magyarország egyik legrégebbi húsipari vállalkozása Pápán ismét felszámolási eljárás alá került. [[Móring József Attila elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] A két hír úgy függ össze, hogy amíg az egyik vállalkozásnál rengeteg problémát találtak, és semminek nem feleltek meg, ami előírás a magyar húsfeldolgozásban, a másiknak négy nemzetközi licence van, minden olyan feltételnek, ami a magyar termékek megfelelő minőségű előállítását lehetővé teszi, megfelel. Az első vállalkozásnál mondhatnám azt is, hogy a húsbolt meg a horgászbolt keveredett, mert a csontkukac meg a csonti együtt volt - ezt tegnap is mutattam itt az áfa kapcsán -, ezt csak azért mondom, miniszterelnök úr, mert ez nem egy normális világ. Tehát az a nem normális, hogy ez a vállalkozás újraindulhatott, szerintem ez az egyik probléma. A másik, hogy nem tudunk egyszerűen olyan környezetet teremteni úgymond közösen sem, hogy egy nagy múltú vállalkozás életben tudjon maradni ilyen gengszterizmussal szemben, ugyanis ők nagy valószínűséggel semmiféle közterhet nem fizetnek, hiszen a jelöletlen állatok után, gondolom, az adót maximum védelmi pénzként szedik be tőlük, de egyébként biztos, hogy nem tartják be azokat a szabályokat és a járulék- és adófizetési szabályokat sem. Ezért én azt kérdezem, miniszterelnök úr, hogy hajlandók-e változtatni azon a helyzeten, ami ezt előidézi, és hajlandók-e megsegíteni egy olyan vállalkozást, most mondjam azt, hogy ismét, amelyik nem bírja ezekkel a gengszterekkel való összehasonlításban a megmérettetést. Erre szeretnék választ kérni.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Az a szokatlan helyzet állt elő, hogy egyetértek önnel, s arra a kérdésére, hogy „Számíthatnak-e önre a pápaiak, miniszterelnök úr?”, azt válaszolom, hogy igen, számíthatnak ránk az emberek, így a pápaiak is számíthatnak ránk. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Gőgös képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Azt gondolom, hogy majd a tetteket meglátjuk, de ha már így beszédbe elegyedtünk, akkor hadd kérdezzek még egy más ügyet. [[Derültség.]] Az egyik, hogy a „Földet a gazdáknak” programban egyetért-e azzal, hogy az egyik államtitkárának a felesége komoly földterületet vásárolt - L. Simon László felesége -, akivel, úgy tudom, hogy vagyonközösségben vannak, hogy ez volt-e a cél. A másik, hogy ha igaz, hogy nagyjából 2 ezer hektár állami földterületen Mezőhegyesen mintagazdaság lesz, ahol 400 volt/új munkahely alakul, hiszen megtartják a munkahelyeket - legalábbis miniszter úr ezt ígérte a városban -, akkor miért nem ez a modell, és miért nem 80 ezer új munkahelyet teremtenek a 400 ezer hektár állami földön, és miért adják el, miközben az is kiderült, hogy az Alkotmánybíróság a szabad felhasználását az ilyen bevételeknek alaposan bekorlátozta. Ha megtenné, hogy erre is válaszolna nekem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Ha már szóba elegyedtünk egymással [[Derültség.]] , akkor most hagyjuk figyelmen kívül azt az apróságot, hogy nem házszabályszerű a beszélgetésünk - de mindegy is, ha csak egy szóba elegyedésről van szó meg karácsony is van, akkor miért ne? Ha jól értem, ön arról beszél, hogy a földárverések során a magyar kormány egyik államtitkárának felelőssége is licitált. [[Közbeszólások: Felesége.]] Bocsánat, felesége licitált. Szeretném mondani, hogy az a szó, hogy nyert, az ebben az összefüggésben nem értelmes szó, mert ez nem lottó, ki kell fizetni. Tehát a magyar kormánytól soha senki nem nyert semmit. Ha valamit valaki meg akar venni, azt ki kell fizetni az arra előírt és mindenki számára kötelező szabályok szerint, és ha egyébként az államtitkár felesége így tett, akkor gratulálok neki, jól tette. Ahhoz a kérdéshez, hogy mi a szándékunk Mezőhegyesen, és hogy a szándékunk miért különbözik más, az ország más területein megmutatkozó szándékainktól, erre a bonyolult kérdésre azt a választ adom önnek, hogy azért, mert Mezőhegyesen egy ménesbirtokról van szó, és a kormány úgy döntött, hogy az ország számára fontos egy, két, három ménesbirtokot megtartja és megerősíti. Ennyi van, minden ménesbirtokot megtartunk, és nem az a szám a pontos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amit ön mondott, hanem, ha jól emlékszem, akkor 3 ezer hektár földet rendelünk hozzá majd ehhez a ménesbirtokhoz. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor, a Jobbik képviselője, frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Terítsük ki a kártyákat! Mitől gazdagodik a miniszterelnök úr környezete?” címmel. Vona Gábor képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Amikor legutóbb volt alkalmam öntől kérdezni, akkor arra voltam kíváncsi, hogy miért van az, hogy az ön környezetében lévő emberek hihetetlen módon gazdagodnak az elmúlt években, gondoljunk itt Habony Árpádra, Mészáros Lőrincre, Andy Vajnára. Annak tudható be ez, hogy ők a legtehetségesebbek, legszorgalmasabbak, legtisztességesebbek, vagy annak tudható be, hogy az ön környezetében vannak, ne adj’ isten, esetleg annak, hogy bizonyos korrupciós ügyletekben vesznek részt, amikkel kapcsolatban, mondjuk, a hatóságok félretekintenek? Én ezt a kérdést, ezt a súlyos kérdést tettem föl, de miniszterelnök úr nem válaszolt, hanem azt mondta, hogy akkor kérdezzek ilyet, mielőtt egy ilyet megkérdeznék öntől, előbb válaszoljak arra, hogy mi igaz a Kovács Béla elleni vádakból. Ha a miniszterelnök úr egy ilyen súlyos kérdést föltett nekem, én úgy gondolom, hogy kötelességem válaszolni, úgyhogy ezt meg is teszem, de egyébként, miniszterelnök úr, önnek is kötelessége volna válaszolni egy ilyen kérdésre. De akkor válaszolok előbb én. [[14.50]] A Jobbik soha semmilyen országtól, Oroszországtól sem kapott anyagi támogatást, és nem is fog, mert számunkra a függetlenség megőrzése az egyik legfontosabb alapérték. A miniszterelnök úrnak viszont válaszolni kellene továbbra is a kérdésemre, mert a kérdés továbbra is fennáll, nemcsak engem izgat, hanem az egész országot izgatja ez a kérdés, és volna is javaslatom, miniszterelnök úr, hogy hogyan döntsük el ezt a kettőnk között fölmerült vitát méltó és tisztességes módon. Azt javaslom, hogy állítsunk föl két vizsgálóbizottságot. Az egyik vizsgálóbizottság vizsgálja a Jobbik esetleges orosz támogatásának kérdését, miniszterelnök úr, önök adják ennek a vizsgálóbizottságnak a vezetőjét, bármit nyugodtan kérdezzenek, állni fogunk a kérdések elébe. És állítsunk föl párhuzamosan egy másik vizsgálóbizottságot, ezt engedelmükkel vezetnénk mi, mi is feltennénk nagyon sok kérdést, ami pedig az ön környezetébe tartozó személyek elmúlt években történt meggazdagodását vizsgálná. Én azt gondolom, hogy ez a két vizsgálóbizottság így párhuzamosan tisztába tudná tenni ezeket a kérdéseket, és mind az ön kérdésére választ kapna a magyar társadalom, mind az én kérdéseimre választ kapna a magyar társadalom. Úgyhogy nagyon kíváncsian várom a miniszterelnök úr válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Jó ötlet, hogy ne csak a képviselők kérdezhessenek a miniszterelnöktől, hanem a miniszterelnök is tőlük az azonnali kérdések órájában, de most én nem élek ezzel a lehetőséggel. Azt azonban világossá szeretném tenni, hogy nem javaslom a magyar politikai életnek, hogy akár a rendőrség, akár az ügyészség jogkörét át akarja venni. Ha jól fejtem meg az ön itt körmönfontan előadott mondatait, akkor ön lényegében korrupcióval vádol bennünket, ezért szeretném világossá tenni, hogy semmifajta korrupciót nem tűrök el, nem tűrtem el a múltban és nem tűrök el a jövőben sem. [[Gőgös Zoltán: Jó masszív tető van itt!]] Abban pedig szeretném megnyugtatni, hogy amikor a kormány és én személy szerint döntést hozok, mindig csak az ország érdekét tartom szem előtt. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ezt olvasni kell…]] Ha ezt nem hiszi - amit sajnálnék -, kérdezze meg azokat, akik valaha azt gondolták, hogy lehet másként is dönteni; kérdezze meg például az ön újsütetű támogatóját! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Azt a vádat pedig, hogy az ország miniszterelnöke üzletemberekkel [[Dr. Schiffer András: Ki az?]] , vállalkozókkal, munkaadókkal találkozik, kapcsolatot tart, sőt tárgyal - gyakran szoktak bennünket ezzel vádolni -, bizarr vádnak tartom. Aligha hihetem önnek, hogy ön nem ezt teszi; nem lehet úgy politikát csinálni, országot vezetni biztosan nem, hogy egy lakatlan szigeten ücsörgünk vagy úgy csinálunk. Azt is felhozta, hogy állítólag a kormánnyal együttműködő vállalkozók, akiket egyébként ön csak per „fideszesnek” emleget, gazdagszanak. Ezért megnéztem az ország leggazdagabb embereiről készült nyilvános rangsorokat. Az első tíz legnagyobb magyar között nem találtam fideszest, pedig tizedik éve kormányozzuk Magyarországot. Ennek fényében az ön vádját nevetségesnek tartom, és javaslom, akkor beszéljünk erről komolyan, ha az első tízben már legalább öt fideszes lesz. Attól tartok, ez nem holnap lesz. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Vona Gábor frakcióvezető úrnak.
Miniszterelnök úr, lehet, hogy az első tízben az imént említett urak még nem szerepelnek, de nagyon jól haladnak ebbe az irányba [[Orbán Viktor: Nem hiszem!]] és sajnálom, hogy nem értette meg a javaslatomban rejlő lehetőséget, mert ez egy lehetőség az ön számára is, hogy tisztázza azokat a vádakat, igen, azokat a korrupciós vádakat, amelyeket nemcsak én, hanem Magyarország számtalan állampolgára megfogalmaz. [[Lázár János: Tisztázta!]] Volna lehetőség a kártyákat kiteríteni az asztalra: két vizsgálóbizottság lenne, az egyiket önök vezetnék, és a Jobbik esetleges orosz támogatását vizsgálná, a másikat mi vezetnénk, miniszterelnök úr, és az megvizsgálná, hogy az ön környezetébe tartozó személyek meggazdagodása - mert ne tagadjuk, igenis ezek az emberek látványosan meggazdagodtak - az ő tehetségüknek, szorgalmuknak, tisztességüknek köszönhető-e, vagy valami másnak köszönhető. Ezt szeretnénk megvizsgálni, szerintem ez egy korrekt javaslat, nem körmönfont javaslat, és amikor most egy percben majd a miniszterelnök úr válaszol, nemcsak az fog eldőlni, hogy ön támogatja-e ezt a javaslatot, miniszterelnök úr, hanem az is el fog dőlni, hogy önnek tiszta-e a lelkiismerete vagy fél. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Amennyiben támogatja, az ön lelkiismerete tiszta; amennyiben nem támogatja, miniszterelnök úr, az ön lelkiismerete nem tiszta. [[Taps a Jobbik soraiban. Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Köszönöm a jókívánságokat. Azért kellő szerénységgel azt szeretném mondani, hogy ahhoz, hogy ön személy szerint vagy a Jobbik bennünket bátorságtesztnek vessen alá, meg kell még enni néhány gombócot. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Másodsorban azt szeretném mondani, hogy megismétlem: nem vagyok hajlandó Romániát csinálni Magyarországból. [[Dúró Dóra: Mert elszámoltatják a politikusokat!]] Nem vagyok hajlandó arra, hogy mindenfajta rendkívüli eljárásokban és egyebekben elvonjam a bűnüldözésre följogosított államhatalmi szerveknek a jogköreit. Bár önök a parlamentből azt akarnak csinálni, jól látom, de ez a törvényhozás helye és az emberek számára fontos döntések helye, ezért nem áll módomban ilyen akciókhoz segédkezet nyújtani. Ellenben szeretném önt biztosítani arról - csak azért, mert egy kicsit unjuk már itt az önök állandó vádaskodásait -, hogy nem fogunk adósok maradni, azt az elvet követjük, hogy amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. Tele vannak bűnözőkkel. Önök mögött bűnözők álltak. [[Dr. Staudt Gábor: Kicsoda?]] Önöket bűnözők támogatják. Önök egy kitartott párt. Azt javaslom, hogy álljanak a nyilvánosság elé, és ezt fedjék föl. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, a Lehet Más a Politika képviselője, frakcióvezető úr, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyészhez: „Holló a hollónak?” címmel. A legfőbb ügyész úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Belovics Ervin legfőbbügyész-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] A frakcióvezető úr jelzi, hogy igen. Schiffer András képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Hát úgy tűnik, folytatjuk, tudniillik a héten a kormány kedvenc napilapjában megjelent egy cikk [[Közbeszólás.]] , hogy azért nem lehet tudni - a Habony-közlönyről beszélek, mert volt egy bekiabálás, hogy melyik az -, hogy Simon Gábornak honnan lett az a rejtélyes 200 milliója a bécsi bankszámlán, mert Svájc mentőövet dobott az MSZP egykori második emberének, és nem hajlandó jogsegélyt adni. Ezzel szemben a helyzet viszont az, hogy létezik egy 2005/60/EK irányelv, azonkívül pedig egy 2000/642. európai tanácsi határozat, amely alapján Magyarországnak is van egy úgynevezett financial intelligence unitja, tehát egy pénzügyi hírszerző egysége, és ez nem más, mint a Tállai András felügyelete alatt álló Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a NAV, és a NAV-nak elvileg rendelkeznie kell azokkal az információkkal, amely információkkal az osztrák társszerv rendelkezik. [[Lázár János közbeszól. De­rült­ség a kormánypártok soraiban.]] Az osztrák társszervnek elvileg a rá vonatkozó és Magyarországon is hatályban lévő pénzmosás elleni szabályok alapján nemcsak hogy azonosítania kellett ezt a személyt, hanem arról is nyilatkoztatnia kellett, hogy hogyan került a bécsi bankszámlára ez a pénz. Tehát továbbra is az a kérdésem: meddig kell még várni arra, hogy a magyar közvélemény megtudja azt, hogy egyáltalán [[Lázár János közbeszól.]] honnan lett az egykori szocialista államtitkárnak és képviselőnek ez a rengeteg pénze ezen a rejtélyes bécsi bankszámlán? A másik kérdésem az, hogy úgy néz ki, hogy lassan ugyan, de vége felé közeledik a Hagyó-per. Hogy történhet az, hogy lefolyik egy eljárás, jogerős befejezés előtt állunk, úgy tűnik, hogy lassan glóriát raknak Hagyó Miklós és társai feje fölé, a fideszes elszámoltatás csúfosan megbukott, viszont egyetlen embert a nyomozó hatóság egyszer sem indítványozott kihallgatni, és ez az ember nem más, mint Hagyó Miklós, illetve Mesterházy Ernő főnöke, Demszky Gábor? Hogyan folytathatták le ezt az eljárást úgy, hogy Demszky Gábornak még az egészsége felől sem érdeklődött az ügyészség? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. [[Lázár János: Jó kérdés volt!]] Válaszadásra megadom a szót Belovics Ervin legfőbbügyész-helyettes úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az egyik kérdése a Simon-üggyel kapcsolatos. Engedje meg, hogy tájékoztassam arról, hogy ebben az ügyben a nyomozás befejezés előtt áll, és rendkívül rövid időszak alatt megszületik a döntés, nyilvánvalóan vagy a vádemelés kérdéskörében, vagy pedig az eljárás megszüntetése kérdésében. Részletesebb tájékoztatást azért nem adhatok, mert - ahogy az előbb is említettem - az érdemi döntés meghozatalára hamarosan sor fog kerülni; akkor nyilvánvalóan a nyilvánosságot is tájékoztatni fogja az ügyészség. A Hagyó-üggyel kapcsolatban: ez az eljárás, ahogy a képviselő úr is említette, bírósági szakban van, és várhatóan jövő év elején érdemi döntés születik. Én úgy gondolom, hogy az ügyészség egészen biztosan nem emelt glóriát a Hagyó-per vádlottjainak a fejére, ellenkezőleg: azért került sor velük szemben a vádemelésre, mert az ügyészség megítélése szerint valamennyiüket büntetőjogi felelősség terheli. Az ügyben Demszky Gábor kihallgatására pedig nyilvánvalóan azért nem került sor, mert a történeti tényállás tisztázása során arra adat, hogy Demszky Gábort büntetőjogi felelősség terheli, nem merült fel. Ha felmerült volna, akkor nyilvánvalóan a személyétől függetlenül ugyanaz az eljárási rend került volna érvényesítésre. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm, legfőbbügyész-helyettes úr. Válaszadásra megadom a szót a frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! A szomorú helyzet az, hogy újfent nem válaszolt egyetlen kérdésemre sem. Az, hogy a Simon-ügy érdemében önök milyen döntést fognak hozni, valóban az ügyészség autonóm hatásköre. Engem egyetlen dolog érdekel mint adófizető parlamenti képviselőt, hogy hogy a… [[Derültség.]] , hogy lehet az, hogy az elmúlt egy év nem volt arra elegendő, hogy azt a kérdést megfejtse az ügyészség, hogy ez a 200 millió forint hogyan került Simon Gábor bankszámlájára. 2001 óta nagyon szigorú pénzmosás elleni rezsim van, nemcsak az Európai Unióban, hanem az OECD valamennyi tagállamában. Megvannak azok, én is hivatkoztam azokat az európai uniós normákat, amelyek alapján Magyarországon az adóhatóságnak az osztrák társhatóságtól eredően rendelkeznie kell ezzel az információval. Erről önök miért nem tudnak? A másik kérdésben: hogyan lehet végigvinni úgy egy eljárást a főpolgármester tanácsadójával, illetve a főpolgármester-helyettessel szemben, hogy közben az ő főnöküket még csak tanúként sem hallgatják ki? Ezekre a kérdésekre várnék választ. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a legfőbbügyész-helyettes urat.
Köszönöm szépen. Akkor megpróbálom még egyszer megismételni, hogy talán konkrétabb legyen a válaszom. Nyilvánvaló, hogy tisztázni fogja az ügyészség azt, hogy ez a pénz hogyan és miként került az érintett személy számlájára. Akkor, amikor a vádemelésre sor kerül, az is nyilvánvaló, hogy az ügyészség erről a közvéleményt tájékoztatni fogja. Addig nem tudom képviselő urat sem tájékoztatni. Amennyiben képviselő úr rendelkezik olyan adatokkal, amelyek Demszky Gábor büntetőjogi felelősségének megállapítását megalapozhatják, akkor pedig nagyon kérem képviselő urat, tegyen eleget törvényi kötelezettségének, tegyen feljelentést, és ebben az esetben az érintett személy büntetőjogi felelősségét is megvizsgáljuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, legfőbbügyész-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd István, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „A szegedi parkolási mutyi” címmel. A miniszter úr válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, Németh Szilárd képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A DK-tól az MSZP-n, az Együttön, LMP-n át a Jobbikig néhány héttel ezelőtt itt egy korrupciós vitanapot folytattunk le a parlamentben, ahol azonban kiderült az igazság, hogy valójában a jelenlegi ellenzék van tele korrupciós ügyekkel. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Ezt egyébként még az Európai Bizottság hatpontos korrupciós országjelentése is megerősítette. Sőt, itt van a legújabb ügy, ami szintén az MSZP-hez köthető, „Parkolási botrány a szegedi városházán” címmel jelent meg tudósítás a helyi és az országos sajtóban. Idézek ebből a cikkből: „Nem elég, hogy Szegeden 2008 és 2012 között összesen több mint 300 ingyenes parkolást biztosító bérlethez jutott egy körülírható társaság, mint megtudtuk, a helyi közlekedési kft. érthetetlen okokból a piaci ár töredékét számlázta az igazolványokért az önkormányzat részére, amit azonban a városháza mind a mai napig nem fizetett ki.” Az eljárásban egyébként két gyanúsított van, és a cikk szerint ez a korrupciós ügy, az MSZP-hez köthető korrupciós ügy magát Botka Lászlót, MSZP-s városvezetőt is elsodorhatja. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Kérdezem államtitkár urat, igaz-e, hogy ebben az ügyben tényleg elindult hűtlen kezelés kapcsán a Nemzeti Nyomozó Irodánál a nyomozási eljárás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. [[Gőgös Zoltán: Karcsi! Neked is van számlád Pápán, vigyázz!]]
Köszönöm a szót. Elnök úr, kérem, hogy Gőgös Zoltánnal tartassa be a házszabályt, ha kérhetem... [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. – Az elnök csenget.]]
Öné a szó, államtitkár úr. Hallgatjuk.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném megerősíteni az ön által feltett kérdésekre válaszolva, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda hűtlen kezelés bűntettének megalapozott gyanúja miatt indított nyomozást. Ebben a nyomozásban már nyomozati cselekmények is megtörténtek. Három személy gyanúsítotti kihallgatása történt meg. Egyéb nyomozati cselekményeket is foganatosítottak, ezeket most a nyomozás érdekeire tekintettel nem tudom ismertetni, de meg tudom erősíteni az ön által elmondottakat. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Egyetértek államtitkár úrral, hogy minden esetben alkalmazni kell a miniszterelnök úr által is említett, a kormányzat által ebben a témakörben elhatározott, a korrupció témakörében elhatározott zéró tolerancia elvét. Nagyon örülök, hogy a szegedi parkolási botránynál is ezt az elvet alkalmazzák. Csak tanulságul néhány ügyet hadd soroljak föl, amelyek itt a parlament előtt is nyilvánosságot kaptak. A honvédségi lakásmutyi Fapál Lászlótól egészen Juhász Ferencig, vagy a csillebérci ügytől egészen a csepeli kettős gyilkosságig, nokiás és whiskys dobozokba rejtett kenőpénzeken át Simon Gáborig vagy a Jobbikhoz juttatott orosz-iráni pénzekig. És vannak képviselőik is, akiknek már a mentelmi jogát felfüggesztették, az MSZP-s képviselő, Hiszékeny Dezső, és a jobbikos európai parlamenti képviselő, Kovács Béla ellen. És azokkal szemben, akik vétenek a zéró tolerancia ellen, nagyon keményen el kell járni a hatóságnak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol senki nem állhat a törvények fölött. Akik megsértik a törvényeket, azoknak viselni kell a következményeket. A kormány, úgy, ahogy ön mondta, valóban zéró toleranciát hirdetett a korrupció ellen. De nemcsak meghirdette ezt a zéró toleranciát, hanem olyan intézkedéssorozatot vezetett be és hajtott végre, amelynek eredményeképpen megvalósítható az a cél, hogy 2020-ra Magyarország a korrupcióval legkevésbé fertőzött országok rangsorában legyen. Tisztelt Képviselő Úr! Furcsa egyébként, hogy az ellenzék nem szavazta meg azokat a törvényeket, amelyek ezeket a célokat elősegítették volna, a szocialisták nem szavazták meg például a Nemzeti Nyomozó Iroda létrehozásáról szóló törvényt, amit 2010 végén fogadott el a parlament, és 2011. január 1-től jött létre ez a szervezet, amelynek pontosan legfontosabb feladata a korrupcióellenes küzdelem. Ez önmagáért beszél, képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Szegényre lopott ország, avagy kinek a rokonát tisztelhetjük a törvénymódosítások mögött?” címmel. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Ön sok elképesztő dolgot állított mostanában a beszédeiben. A Diaszpóra Tanácson elmondott beszédében például ismét a hanyatló Nyugat gazdasági és katonai összeomlását vizionálta. Mondjuk, ezt szerintem betudhatjuk annak, hogy Habony Árpád egyik ibizai útján írt beszédét olvasta ott fel. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Annak is van némi szolid bája, amikor ön olyan miniszterelnökként mutat utat a határon túl élő magyarjainknak, akinek a kormányzása alatt három szegednyi honfitársunk hagyta el az országot. De kétségtelenül a személyes kedvencem ebből a beszédéből az - idézem -, hogy ön szerint „javul az alsó középosztály helyzete Magyarországon”. Miniszterelnök Úr! Ön melyik filmet nézi, mondja meg őszintén? Az elmúlt öt évben a szegények helyzete és a szegénység százalékos aránya Magyarországon évről évre nőtt. Ma 32,4 százalékon áll, azaz minden harmadik ember vagy szegény, vagy a szegénységnek kitett. Több mint félmillió határainkon kívül él és dolgozik. Szerintem nincs mire büszkének lenni, miniszterelnök úr. A magyar emberek szerintünk azonban nem saját hibájukból szegények, a magyar emberek azért szegények, mert Magyarországot szegényre lopják. Mert például olyan gyáva és korrupt vezetői vannak, miniszterelnök úr, akik Iránban 140 üzletemberrel tárgyalnak, mutyiznak, üzleteket kötnek, miközben itt, a parlamentben a kormány által beterjesztett törvényben megszavazzák, hogy a kedves rokonaik újra a közbeszerzési húsosfazékhoz ülhessenek.A konkrét személyes kérdésem miniszterelnök úrhoz a következő. Az ön tudtával, beleegyezésével vagy konkrét utasítására fogadták el azt a törvényt, ami alapján a kormánytagok rokonai újra a közbeszerzéseken hizlalhatják a bankszámlájukat? [[15.10]] Kérem, tisztázza miniszterelnök úr, hogy önnek személyesen volt-e fontos ez a módosítás, vagy valaki másnak. Ha másnak, legyen kedves név szerint megjelölni, hogy melyik kormánytag volt az, akinek ez a módosítás olyan fontos volt. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Amikor a kormány dönt, törvényjavaslatot terjeszt be, kizárólag az ország érdekét nézi. De mégiscsak, tisztelt hölgyeim és uraim, tegyük fel azt a kérdést, hogy ki is beszél itt. Beszél itt egy olyan képviselő, és kérdez bennünket, aki nem tud válaszolni arra a kérdésre, hogy vajon miért nem voltak az önök kormányzásának idején olyan szigorú szabályok életben, mint most [[Gőgös Zoltán: Sokkal szigorúbbak…]] miért nem voltak olyan szigorú szabályok érvényben, amelyeket rajtunk követelnek. Miért fordulhatott az elő, hogy az önök kormányzásának idején Gyurcsány Ferenc úgy lehetett miniszter, hogy közben a felesége az EU-s milliárdokról döntő Nemzeti Fejlesztési Hivatal elnökhelyettese volt? Képzelje el, mit kapnék én, ha ezt megengedném magamnak! [[Derültség a Fidesz soraiban. Lázár János közbeszól.]] Továbbá, tisztelt hölgyeim és uraim, Gyurcsány Ferenc saját tulajdonában lévő cége 2007-2008-ban olcsóbban vásárolhatott áramot más vállalkozásoknál, miközben a villamos energia árát önök a duplájára emelték. Ki lopta itt szegényre ezt az országot? Amikor mindez történt, ön csendben maradt. Miért tette, képviselő úr? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Valószínűleg azért [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] miniszterelnök úr, mert közülünk ön ül itt 26 éve, és szerintem az önt minősíti, hogy egy ilyen kérdésre nem válaszol nekem, hanem gyurcsányferencezik. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Válaszolt!]] Szerintem beszéljük meg egymás között, szerintem eltévesztette a házszámot. [[Dr. Semjén Zsolt: A ti miniszterelnökötök volt!]] Ez az egyik és elég komoly oka ennek, miniszterelnök úr, hogy én csöndben voltam, nem voltam itt, a Ház falai között, ön itt volt. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Közös lista!]] De akkor nézzük konkrétan, ha már személyeskedik a válaszadás helyett! Az én hétvégi házam végén áll egy stadion 4 milliárd forintért vagy az öné mögött, miniszterelnök úr? Az én fogorvosom kapott 2,2 milliárd forint támogatást vagy az öné, miniszterelnök úr? [[Lázár János: A tied is kaphatott volna!]] Az én gázszerelőm lett néhány év alatt az egyik leggazdagabb magyar, és jelentette be múlt héten, hogy 1,3 milliárd forintért fog földeket vásárolni, aki öt-hat évvel ezelőtt még egy gázszerelő volt és egy falu polgármestere, vagy az öné, miniszterelnök úr? Szerintem az öné, tehát mindenképpen önnek kéne válaszolni az eredeti kérdésemre is meg ezekre is. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Nem karácsonyra kívánom önnek, hanem úgy általában, hogy egyszer próbálja ki, milyen az, amikor stadion áll a kertje végében. [[Derültség a Fidesz soraiban.]] Olyan, mintha egy autópálya közlekedne ott. De ha már a vádaskodásaival rákényszerít arra, azt is el kell mondanom, képviselő úr [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] hogy ön a Paksi Atomerőmű igazgatósága tagjaként mintegy hárommilliós pártfizetést kapott attól a cégtől, amely állami. [[Felzúdulás a Fidesz soraiban. Moraj az MSZP soraiban. Dr. Harangozó Tamás: Másfél év alatt!]] Szép kis pártfizetés! És akkor még önnek áll feljebb. A pártfizetést felvette a közpénzből, most meg a szegények nevében szónokol. [[Dr. Harangozó Tamás: Tiszteletdíjnak hívják és másfél év alatt!]] Biztos, hogy jól van ez így, képviselő úr? [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Harangozó Tamás: Szánalmas vagy! Ez Felcsúton a vakolatra se elég!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Meddig még?” címmel. Mirkóczki Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Abban talán egyetérthetünk, hogy Magyarország legnagyobb társadalmi feszültsége a cigány-magyar együttélésből fakadó konfliktusok miatt ilyen állapotú, amilyen, és talán abban is egyetérthetünk, hogy az elmúlt 25 évben, kormányoktól függetlenül, a cigány integrációs programok szinte mindegyike zsákutcás volt és megbukott. Ha azt vesszük, hogy a kívánt eredmény mi lett volna az integráció tekintetében [[Dr. Harangozó Tamás távozni készül. Kósa Lajos: Harangozó, ho­va mész? Dr. Harangozó Tamás: Hiányzom, fiúk? Az elnök csenget.]] , akkor mindenképpen megállapítható, hogy csődöt mondott az összes ilyen integrációs program. S talán abban sincs köztünk vita, hogy mindez hiteles, felelős politikai vezetés nélkül nem is lesz másként, és különös tekintettel igaz ez a cigányság politikai vezetésére nézve. Amíg ott nem lesz következetes, hiteles, becsületes vezetés, addig eredménytelen lesz minden ilyen program. Bizonyára ön előtt is ismert, hogy idestova öt éve az Országos Roma Önkormányzat ügyei hogyan és miként folynak, és bizonyára ön előtt is ismert, hogy az ön személyes kinevezettje, Farkas Flórián és az ő közvetlen köre milyen szerepet tölt be ezekben a botrányos ügyekben, és lassan ma már nem telik el úgy nap, hogy egy-egy újabb galádság ki ne derüljön. Azt hiszem, az is beszédes, hogy az ön minisztere, Lázár János nem véletlenül fogalmazott úgy, hogy bár a kormány stratégiai partnert lát az Országos Roma Önkormányzatban és a cigányságban, ellentétben a NAV-val és a rendőrséggel; azt gondolom, hogy egy miniszter szájából ez sokkal durvább, semmint azt elsőre bárki gondolná. Azt gondolom, hogy annak, ami a magyar cigánypolitikát jellemzi ma, hogy nem lehet tőle elválasztani a lopást, a csalást, a hazudozást, a korrupciót és minden egyéb botrányos ügyet, ennek van felelőse. A miniszterelnök úrtól én azt szeretném kérdezni, hogy ön meddig tűri mindezt, és mit kíván tenni annak érdekében, hogy ez megváltozzon. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót válaszadásra Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
A kiindulóponttal nem tudok vitatkozni, tekintettel arra, hogy valóban, a cigány kisebbségi önkormányzatot hosszú-hosszú évek óta - és ezekbe az évekbe a mi kormányzásunk öt éve is beletartozik - folyamatos belharcok jellemezték. Úgy látom, hogy az egymással ott lökdösődő és viaskodó felek nem nagyon válogatnak az eszközeikben. Sajnálatos, hogy ez így van. Ebből azonban azt a következtetést, amit ön levont, én nem vonnám le. Tehát az az állítás, hogy a cigányság javára folytatott integrációs politika megbukott, szerintem egy erős következtetés. Azt sem akarom állítani, hogy kiderült róla, hogy sikerült. Azt akarom mondani, hogy folyamatosan dolgozni kell annak érdekében, hogy ez a kérdés jó irányba dőljön el. És itt nagyon sok munkánk van még. Azt gondolom, hogy a cigány polgártársainkra ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint ránk, az ő önkormányzataikra ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a mieinkre, a törvényeket be kell tartani, és azoknak az embereknek az érdekében kell dolgozni, akiknek az önkormányzatát ők vezetik. Ettől nem tekinthetünk el. Én a magam részéről mindent meg fogok tenni annak érdekében, hogy a törvénytisztelet mindenhol érvényesüljön, és azért is mindent meg fogok tenni, mert nem drukkolok a cigányság ellen, hogy sikerüljön az a cigány integrációs program, amelyet egyébként a magyar kormány most már hosszú évek óta támogat, finanszíroz és mellszélességgel mögötte áll. Azt kívánom, hogy ön is inkább kívánjon nekünk sikert. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ebben egyetértünk. Szerintem minden épeszű ember Magyarországon a cigányság integrációjának sikeréért szurkol. Azonban szeretném hangsúlyozni, hogy ez felelős politikai vezetés nélkül, akár a többségi társadalom szempontjából, akár a kisebbségi politikusok tekintetében nem fog működni.Az én konkrét kérdésem az volt, hogy mit kíván tenni ön személyesen az Országos Roma Önkormányzat ügyében, illetve a cigány politikai elit azon része tekintetében, akik elkövetik ezeket a galádságokat. Én szeretném emlékeztetni miniszterelnök urat, hogy Farkas Flóriánt, akit nem kis mértékben terhel a felelősség azért az állapotért, ami idestova öt éve zajlik a cigány integráció tekintetében [[Lázár János: Na-na-na! Lassabban!]] ön egy személyben nevezte ki, másnak nincs lehetősége Farkas Flóriánt ilyen szempontból [[Lázár János: Önkormányzati vezetőt?]] felelősségre vonni, ön viszont megteheti, és a minisztertársai, illetve a képviselőtársaik is megtehetik, amikor mentelmi jogról kell adott esetben szavazni. [[Lázár János: És ehhez mi köze az önkormányzatnak? Ne vicceljetek már!]] Én értem a politikai lojalitást, és ha úgy vesszük, a lojalitást én erénynek tartom. Az azonban, amit ebben az ügyben önök művelnek, sokkal inkább bűnpártolás már, mint lojalitás. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót a miniszterelnök úrnak.
Ez egy komoly ügy, kár, hogy kétszer három percünk van mindösszesen ilyen komoly kérdésekre, és csihi-puhira fecséreljük el az értékes időt, de kezd a beszélgetésünk rossz ízt fölvenni, ezért szeretném azt világossá tenni, elsősorban a magyarországi cigányság felé, akik biztos figyelnek most bennünket, hogy önkormányzatoknál sajnos elő szokott fordulni ilyen-olyan-amolyan jogszabálysértés. [[15.20]] A települési önkormányzatoknál is elő szokott fordulni. De ez nem ok arra, hogy ha egy település önkormányzatával szemben jogi eljárás van, akkor olyan hangon beszéljünk, mintha azzal megbélyegeznénk azokat, akik ott laknak. Most kezdtünk itt már lassan úgy [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] beszélni a cigány önkormányzatról, mintha az lenne a baj vele, hogy cigány, és nem [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között Szávay István: Az a baj velük, hogy lopnak!]] pedig az, nem az lenne a baj, hogy [[Dúró Dóra: Lopnak!]] egység helyett széthúzás van, és törvénytisztelet helyett, úgy tűnik, hogy ott mindenfajta problémák is felmerültek. A kormány felelősségét, meg az én személyes felelősségemet ebben az ügyben azért nem áll módomban vállalni, mert éppen mi voltunk azok, akik megszüntettük az összeférhetetlenséget a parlamenti képviselőség és az önkormányzati vezetés között. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Jaj! Közbe­szólás a Fidesz padsoraiból: Így van! Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hollik István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „A baloldal tele van korrupciós ügyekkel” címmel. A miniszter úr Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadót.
Köszönöm, elnök úr, elfogadom.
Igen. Öné a szó, Hollik képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem telik el úgy nap, hogy ne jönne velünk szembe egy-egy újabb, ellenzékhez köthető korrupciós ügy. Éppen a mai nap híre, hogy Simon Gábor nem járult hozzá ahhoz, hogy a magyar ügyészséget tájékoztassák a svájci bankszámlájáról. De folytathatjuk a sort a nemrég elítélt Juhász Ferenccel, vagy éppen a titokzatos józsefvárosi MSZP-s feketepénztárral, vagy éppen Hiszékeny Dezső képviselő úrral, aki ellen vesztegetés gyanúja miatt büntetőeljárás van jelenleg is folyamatban. De persze ne feledkezzünk meg KáGéBéláról sem! [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között: Világos!]] Tehát nem túlzás azt állítani, hogy az ellenzék teli van korrupciós ügyekkel. És nemrég kiesett egy újabb, nagyon régi csontváz a szocialisták korrupciós szekrényéből: a csillebérci gyermektábor ügye, ami nekünk, fiataloknak kifejezetten fájó ügy. Csillebérc mutyizós privatizációjából is látszik, hogy a baloldal nem ma kezdte a korrupciós szakmát. [[Mirkóczki Ádám elfoglalja jegyzői helyét.]] A gyermektábor lenyúlásánál, érdekes módon, ismerős arcokat találunk. Ott volt Gyurcsány Ferenc, Nyakó István vagy éppen Varju László is, akik akkor a KISZ, Demisz vagy éppen az úttörőszövetség vezetőiként játszották ki - most már a bíróság által is jogellenesnek ítélt módon - ezt az igen értékes állami vagyontárgyat haveri kezekbe. Viszont a nemrég megszületett bírósági döntés végre kimondta: érvénytelen volt az az ajándékozási szerződés, amivel a baloldalhoz köthető emberek le akarták nyúlni a csillebérci gyermektábort. Államtitkár Úr! Bár a bíróság már több mint két hónapja meghozta ezt a döntését, az állam még mindig nem tudta birtokba venni ezt a gyermektábort. Mi ennek a késlekedésnek az oka? Meddig kell várjunk arra, hogy 25 év után Csillebérc végre visszakerüljön a jogos tulajdonosához? Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ebben a rendszerváltás koráig visszanyúló, és azt hiszem, a rendszerváltás korabeli spontán privatizáció és az utána ezt fedő szocialista kormányzati tevékenység kiemelt példájának tekinthető ügyben, az elmúlt hetekben, most már mondható az, hogy két hónapban, rengeteg szocialista és DK-s politikus neve felmerült, akár Gyurcsány Ferencé, akit ön is említett, aki a KISZ Központi Bizottság utolsó titkára volt, és az egyik utolsó döntése volt, mint kiderült, a bíróság által is érvénytelen döntése a KISZ-nek, hogy átjátszotta ezt az ingatlant. De ott van Varju László, Nyakó István, Nagy Nóra egykori képviselő, Butor Klára egykori pártigazgató, majd Rácz Péter, akik ebben az ügyben is és a Szocialista Pártban is nyakig benne voltak. És az elmúlt két hónap során semelyikük egyetlen nyilatkozatával sem cáfolta ezeket a vádakat. Rácz Péter ellen jogerős bírósági döntés van, amelyik büntetőügyben elmarasztalta őt. Az elmúlt két hétben se nem cáfolták ezeket a vádakat, se nem léptek semmit annak érdekében, hogy a fiatalok visszakapják a csillebérci 4,5 hektárt. Pedig van ott szabadtéri színpad, szállás, rengeteg, több mint 1500 férőhellyel, futballpálya, futópálya, medence, kosárlabdapálya, röplabdapálya, sportcsarnok, éttermek, rendezvénytermek, iroda és raktár. Mindezeket jogtalanul, már két hónapja a bíróság jogerős döntését követően birtokolják ezek a Szocialista Párthoz köthető politikusok vagy volt politikusok. Ezzel mindennap 3,5 millió forintot vesznek el a magyar fiataloktól, mert ezeknek a szolgáltatásoknak ennyi az értéke. Havonta 100 millió forint az, amit ezek a szocialista politikusok elvesznek a magyar fiataloktól, mert nem hajtják végre a magyar bíróság jogerős döntését. Ezért innen is arra szólíthatjuk fel őket, hogy 25 évig egy jogsértő állapotot hoztak létre, a szocialista kormányok alatt perelhúzó magatartással meg akarták akadályozni, hogy az igazság kiderüljön és a bíróság meghozza a döntését; most, hogy már végleges döntés született 15 évi pereskedés után, ne vegyenek el a fiataloktól napi 3,5 millió forintot, havi 100 millió forintot, hanem minél hamarabb hajtsák végre a magyar bíróság jogerős ítéletét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Hollik képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Szeretném egy nemrég kiderült tényre felhívni képviselőtársaim figyelmét. A csillebérci gyermektábor egyik legértékesebb vagyoneleme a csillebérci vadászház volt. Ezt 1997-ben, természetesen szocialista módon, mélyen áron alul értékesítették. És ennek a vadászháznak az 50 százalékos tulajdonrésze, hogy, hogy nem, egy olyan kínai üzletemberhez került, akinek a hazai kézbesítési megbízottja Varju László, jelenleg is aktív DK-s képviselő úr felesége volt. Az Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség nemrég kérdést tett fel Varju Lászlónak. Azt kérték, hogy Varju László tisztázza a viszonyát ehhez a kínai üzletemberhez. Sajnos a képviselő úr nem tartózkodik a teremben, de most ezt az alkalmat mégis felhasználnám arra, hogy megkérjem őt, nyugtasson meg bennünket, hogy az említett üzletembert nem strómanként használta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót. Aki az interneten böngészett az elmúlt hetekben, láthatta azt a képriportot, amely bemutatta a csillebérci tábor állapotát, hogy milyen állapotban fogja a magyar állam visszakapni ezt, hiszen valószínűleg sejtették, hogy ezt az ebül szerzett dolgot nem tudják megtartani. Annyi hasznot kiszedtek belőle, amennyit tudtak hétről hétre, hónapról hónapra, és utána leromlott állapotban, szörnyű körülmények között, beomló, beázó tető, omladozó falak mellett fogják visszaadni azt, amit teljesen jó állapotban, ingyenesen játszottak ki az állami közvagyonból és próbáltak magánvagyonná tenni. Annyira próbálták, mint arról már a parlamentben is szót ejtettünk, hogy egy, Butor Klára egykori MSZP-s pártigazgató által vezetett alapítványhálózathoz juttatták volna az úttörőszövetség alapszabálya szerint. Butor Klára és Gál J. Zoltán voltak ketten azok, akik az őszödi beszéd hangfelvételét őrizték. Ők ketten voltak azok, akik az után a bizonyos beszéd után elvitték azokat az adathordozókat, akik birtokolták ezt, és nem tudjuk, hogy pontosan melyikőjüktől került ki utána, és melyikőjük nyomán ismerte meg a teljes nyilvánosság. Nem tudjuk, mi volt ezen emberek hallgatásának az ára az elmúlt években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor bírják már végre távozásra Farkas Flóriánt a közéletből?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az LMP az elmúlt időszakban az Országos Roma Önkormányzat és a Türr István Képző és Kutató Intézet által megvalósított felzárkózási projektekről sorra bizonyította be, hogy felvetik a korrupció gyanúját, és óriási pazarlásokkal működnek. A botrányoknak meg is neveztük a politikai felelősét: Farkas Flórián fideszes országgyűlési képviselő, miniszterelnöki biztos, az ORÖ korábbi elnöke. Javasoltuk, hogy szüntessék meg Farkas Flórián pozícióját, hiszen semmi szükség egy olyan miniszterelnöki biztosra, akinek a területén hétről hétre új botrányok robbannak ki, gyanús ügyek, százmilliós pazarlások, felelőtlen gazdálkodások.De ami legutóbb kiderült Farkas Flóriánról, az még komolyabb kérdéseket vet fel. Egy nyilvánosságra került hangfelvételen a miniszterelnöki biztos a következőt mondta, idézem: „Én holnap olyan tárgyalásokat fogok bonyolítani, amikből konkrétan el tudjuk indítani ezt a mentor- és szövetkezeti programot.” A mentorprogram el is indult. Az egyik projekt keretében havi 250 ezer forintot kapnak a Nemzetgazdasági Minisztériummal szerződött mentorok, akik történetesen az Országos Roma Önkormányzatban Farkas Flórián emberei és a jelenlegi elnököt leváltani szándékozó képviselők. Őket buzdította Farkas Flórián az ORÖ közgyűlésének szétverésére is. Egyáltalán, hogyan lehetséges az, hogy az ORÖ képviselőinek felét mentorként foglalkoztatja a Nemzetgazdasági Minisztérium? Itt nemcsak ez a botrány, hanem az is, hogy minden jel szerint állami pénzeket adnak arra a célra, hogy roma politikusokat megvesztegessenek, Farkas Flórián támogatása érdekében. És mi ez az 1,4 milliárd forintos bírság, amit idéztem az imént? Ez hivatalosan terhelni fogja az ORÖ-t. Tisztelt Ház! Ki ez a Farkas Flórián? Egyik kezével zsíros mentori szerződéseket osztogat a haverjainak, a másik kezével milliárdos bírságokra bünteti az ellenfeleit. Ha ez nem korrupció [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] akkor micsoda? Meddig falaznak még neki? Várom válaszát. [[15.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselőtársam! Többször mondtam már, ha ragaszkodnak hozzá, akkor persze lehet a parlamentből mindenfajta egyedi ügyek fórumát létrehozni, de ez méltatlan helyzetekhez fog vezetni. Ugyanakkor nem tudunk mit tenni, mert nem mehetünk el szó nélkül álságos dolgok mellett. Önök itt előhozták ezt a cigány önkormányzati ügyet, a Jobbik képviselője faggat engem a cigány önkormányzat kapcsán, egy olyan párt, amelynek ott ül a soraiban egy olyan ember, aki az ország egyik legnagyobb cégtemetőjéhez köthető és sokmilliós kárt okozott a magyar költségvetésnek. S akkor abból a pártból ekézik a cigányokat. Biztos, hogy ezt akarjuk? Biztosan nem akarjuk, hogy vizsgálatok legyenek, a vizsgálatok végeredményét várjuk ki? Ebben az esetben például még európai uniós vizsgálat is van. Ha megvan a vizsgálat eredménye, akkor azt tekintsük át, és ha van mondanivalónk, akkor a vizsgálatok tudatában, fényében beszéljünk erről értelmesen. Ehelyett még a vizsgálatok le se folytatódtak, már vádaskodás, gyalázkodás és mindenfajta támadások vannak. Lehet ezt csinálni, mi nem zárkózunk el ettől, mi nem az MDF-kormány vagyunk, mi felvesszük a kesztyűt, és szeretnénk világossá tenni, hogy minden vizsgálatot le fogunk folytatni, minden kérdésükre meg fogunk válaszolni, a vizsgálatok eredménye nyilvánosságra lesz hozva, és akkor értelmesen tudunk beszélni ezekről az ügyekről. És addig senkit sehonnan nem fogok elmozdítani. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Ikotity képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az előbb idézett mondatot hosszabban kifejtem. „Mert én holnap olyan tárgyalásokat fogok bonyolítani, amiből konkrétan el tudjuk indítani ezt a mentor- és szövetkezeti programot, függetlenül attól, hogy ők átadják vagy sem. Viszont az az 1,4 milliárd forintos bírság amiatt, hogy nem adták át, hivatalosan terhelni fogja az ORÖ-t, amit nagyon sajnálunk. Ez azt jelenti, hogy állami támogatásban ők nem is fognak részesülni.” Tisztelt Miniszterelnök úr! Azért tettük fel ezt a kérdést, azért keressük és neveztük meg a politikai felelőst, mert pontosan az ellenkezője van annak, amit ön felvetett: ennek a felzárkózásnak, ennek az integrációnak működnie kellene. És pont azáltal nem működik, hogy ezeket a pénzeket - ezt az előbb idézett hangfelvétel is bizonyítja - nem megfelelő módon költik el. Ha ennek nem Farkas Flórián a politikai felelőse, ahogy azt önök állítják, akkor nyilvánvalóan ön az. Kérem, hogy járjon el ebben az ügyben annak érdekében, hogy a roma integrációs felzárkózás meg tudjon történni.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat.
Ismételten azt javaslom, hogy a magyar parlament ne vegye át a bűnüldöző szervek munkáját. Most is csak azt tudom mondani önnek - túl azon, hogy nem is értem azt a bonyolult dolgot, amit előadott, hogy ki, hogyan, kinek mit mondott és mi micsoda; bevallom őszintén, én kevésbé vagyok az átlátóképesség birtokában, mint a cigány önkormányzat tagjai -, hogy szeretném világossá tenni, mi minden emberünket, aki felelősségteljesen egy döntést hozva munkát vállalt, egész addig, amíg őt valamilyen eljárásban hibásnak nem mondják ki, mindig meg fogjuk védeni. Nem tudunk mit tenni! Értse meg, hogy én nem mozdíthatom el a cigány önkormányzat éléről a cigány önkormányzat vezetőjét. Hogy jönne ez? Farkas Flórián képviselő urat pedig hiába támadják itt századszor meg százhatodszor, meggyőződésem - a konkrét ügy vizsgálatának majd később megismerendő eredményétől függetlenül -, hogy Farkas Flórián sokat tett a magyar cigányság érdekében. Ezt a munkát nagyra értékeljük, a támadásokkal szemben majd megvédi magát, nem szorul rá a mi védelmünkre, és egész addig számítani fogok az ő munkájára és minden cigány ember munkájára, amit a cigányság integrációjának az érdekében végez, amíg ennek valamilyen jogi akadálya nincs. Úgyhogy számítok a munkájára, sok sikert kívánok neki is és a magyarországi cigányság minden vezetőjének is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Hogy halad a gazdálkodók földtulajdonhoz jutását segítő program?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A Mezőgazdasági bizottság ma reggel 8 órakor kezdte az ülését Lázár János miniszter úr meghallgatásával. Az ellenzéki képviselők, mint mindig, hozták a formájukat: az MSZP riogatott, mint mindig, hogy megszűnnek a munkahelyek, elszegényedik a vidék, riogattak, mint annak idején a 23 millió románnal. A Jobbik a pillanatnyi kenyéradója érdekét védve gyakorlatilag elismerte, hogy ők is ugyanezt tennék, ugyanígy tennének, csak abban reménykednek, hogy egyszer majd eljön az ő idejük is. Tisztelt Miniszter Úr! Sallai R. „trágyahordó” Benedek [[Derültség.]] azt fogalmazta meg, hogy a magyar földet elkótyavetyélte a kormány. Adódik a kérdés: tisztelt miniszter úr, hány földterület kelt el eddig, mekkora ezeknek a területeknek az összterülete, mekkora bevétel várható ezekből a területekből, mire kívánja fordítani az állam az eladott földekből befolyó összeget, milyen árbevétel folyt be eddig, mik a tapasztalatai a tárcának, a külföldiek kezébe kerül-e a magyar föld, fennáll-e ennek a veszélye, valamint várható-e, hogy folytatódik a „magyar földet a magyar gazdáknak” program? Köszönöm, miniszter úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Pócs János képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Eredményes a „Földet a gazdáknak” program, hiszen közel 10 ezer gazda tudott eddig földet vásárolni. Erről örömmel tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, mert azt hiszem, hogy a magyar gazdák irányában megnyitott rendkívül jelentős lehetőség ez, amely egyúttal mutatja azt, hogy a magyar vidék, a magyar földművesek boldogulása mennyire fontos az Országgyűlés, a kormány számára. Köszönöm a kérdést azért is, mert valóban sok politikai támadás éri a földértékesítési programot az ellenzéki gazdaellenes koalíció részéről. [[Zaj az ellenzéki sorokban.]] S az is látható, hogy ezek mögött a támadások mögött részben külföldi érdekek, valamint hazai nagybirtokosok érdekei húzódnak meg, akik mindent elkövetnek azért - az ellenzék pedig beállt ebbe a küzdelembe -, hogy a magyar föld bárkinek a kezébe, csak ne a magyar gazdák kezébe kerüljön. A program jelenleg ténylegesen úgy áll, hogy összesen 7500 árverezett földrészletből értékesítésre került 4800, 2500 gazda tudott földet vásárolni, és a 3 hektár alatti földeknél is több mint 7 ezer vételi ajánlat érkezett, ahol a szerződéseket hamarosan meg tudjuk kötni. Így mintegy 100 ezer hektár került értékesítésre. A 100 ezer hektárból külföldiek összesen 700 hektárt nyertek a liciten - a külföldiek részben magyar-külföldi kettős állampolgárok -, s itt a helyben lakó gazdák kezében van a lehetőség arra, hogy éljenek az elővásárlási jogukkal, és ezek a földek magyar tulajdonban maradjanak. Ezt a földtörvény biztosítja számukra, amelynek a vitájában elmondtuk, hogy a magyar földeknél a legfontosabb védelmet maguk a gazdák jelentik a földbizottságaikkal és a vásárlási-elővásárlási jogaikkal egyaránt. 2016-ban a program folytatódik a megmaradt területeken, gyümölcsösökön, halastavaknál, osztatlan közös területeknél. A bevételt pedig - amely jelenleg 110 milliárd forintra tehető és az állami vagyont gyarapítja - földvásárlásra kell fordítani, és ez is fog történni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége Pócs képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelettel elfogadom a válaszát azzal a kiegészítéssel, amit a gazdák üzennek a magyar parlamentnek. Azt üzenik a magyar gazdák, hogy ők nem pénzt kérnek, nem támogatást kérnek, nem várnak semmilyen előnyt, sőt vállalják a napi árat, vállalják a plusz 10 százalék felárat, vállalják a licitet, csak dolgozni szeretnének. Hiteleket és adósságot vállalnak. S tisztelettel kérik a magyar parlament képviselőitől, egyenes gerinccel, büszke tekintettel, hogy az ellenzéki politikusok a listázást, a kuláklistázást fejezzék be. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Amikor a gazdákat a kormányhivataloknál és a különböző újságcikkekben listázzák, az pontosan annak a kuláklistázásnak az előzménye , amely ezt az országot egyszer már tönkretette és a tenni akarókat elkergette az országból. Tisztelt Miniszter Úr! A gazdák azt várják tőlünk, hogy folytatódjon a „magyar gazdáknak magyar földet” program. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg Fazekas miniszter urat. [[15.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Látom, hogy egyesek már nem is karácsonyi, hanem szilveszteri hangulatban vigadnak itt egy nagyon komoly téma kapcsán. [[Közbeszólások.]] Szerintem ez méltatlan a „földet a gazdáknak” programhoz, sértés a magyar gazdatársadalom irányában, és jól mutatja azt, hogy az ellenzék milyen mélyre süllyedt. [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] Az ellenzék ebben a parlamentben az ősz folyamán egyetlenegy jó szót sem volt hajlandó elmondani a magyar gazdákról. A magyar gazdák nem is számíthattak önöktől másra, mint modern kori kuláküldözésre, a munkájuk lebecsülésére, gyalázkodásra, arra, hogy semmibe veszik a magyar gazdák érdekeit. (Gőgös Zoltán közbeszól.) Látszik az, hogy a trágyahordásban egyesült az ellenzék; ez volt a leginnovatívabb ötlet a kolompolást követően, amit fel tudtak mutatni. [[Gőgös Zoltán közbeszól. Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] Az ellenzék ebben a parlamentben az ősz folyamán egyetlenegy jó szót sem volt hajlandó elmondani a magyar gazdákról. A magyar gazdák nem is számíthattak önöktől másra, mint modern kori kuláküldözésre, a munkájuk lebecsülésére, gyalázkodásra, arra, hogy semmibe veszik a magyar gazdák érdekeit. (Gőgös Zoltán közbeszól.) Látszik az, hogy a trágyahordásban egyesült az ellenzék; ez volt a leginnovatívabb ötlet a kolompolást követően, amit fel tudtak mutatni. (Gőgös Zoltán közbeszól. - Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.) De a magyar gazdák látják ezt a helyzetet, ők nem demonstrálnak, hanem elmennek az árverésekre, és földet vásárolnak, és ez így lesz jövőre is. (Gőgös Zoltán közbeszól.) A jövő év egyébként a kertészkedés éve; én azt javasolom, Gőgös képviselő úr, mert az idegeit mintha megzilálta volna ez a földkérdés, menjen el egy kicsit kertészkedni, egyébként is mindig közbekiabál. A múltkor azt emlegette, hogy a gazdák a legelőt kapálják. Hát, azt javasolom, kapáljon egy kicsit, kertészkedjen, meg fog nyugodni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán tapsol. Közbeszólások az MSZP és a Jobbik sora­iban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Folyamatos zaj.]] Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Hol a határ?” címmel. Megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Hóman Bálintnak, a Horthy-korszak vallás- és közoktatás-miniszterének önök szobrot szeretnének, szerettek volna állítani. A mai hír szerint a civil szervezet még azt mondta, hogy fel fogja állítani ezt a szobrot, annak ellenére, hogy Cser-Palkovics úr erről az elmúlt időszakban visszakozólag nyilatkozott. Nagyon szomorúan vettem tudomásul vagy láttuk azt, hogy az Igazságügyi Minisztériumban sajnos még Navracsics Tibor, aki a tanárom volt, akitől azt tanultam, hogy jobb- és baloldali demokratáknak vannak olyan határok, ahol együtt kell hogy megfékezzék bizonyos szélsőségek előretörését, még ő rendelt el 15 millió forintot erre a szoborra. Hóman Bálint antiszemita volt. Politikája vállalhatatlan jobb- és baloldali demokratáknak egyaránt. Kormánytagként elhagyta a száját Hóman Bálintnak: tudtára kell ébrednünk végre, hogy a zsidó, ha kivételezett is, sőt a zsidó származású és zsidó kapcsolatú személy is ellensége kell hogy legyen a mai kormányrendszernek. Hóman lényegében kényszer nélkül vett részt a magyar zsidók jogfosztásában, szerepe volt a zsidótörvények előkészítésében, melyeket aztán meg is szavazott, és javasolta a zsidók kitelepítését. Tudja, önök most úgy csinálnak - és hallom Cser-Palkovics urat is -, mintha ott se lennének, mintha a Fidesznek ehhez semmi köze nem lenne. Pedig nagyon jól tudjuk, hogy ott vannak; ott vannak a Szabadság téri náci emlékműnél [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] ott vannak bizony a kettős, a rasszista megnyilvánulásoknál, ott vannak a rasszista oktatáspolitikai intézkedéseknél [[Lázár János: Rasszista oktatáspolitika?]] , és még nagyon sok helyen. Azt szeretném megkérdezni öntől, miniszterelnök úr: támogatja-e ön a szobor felállítását? Mi a véleménye arról, hogy egyáltalán felvetődik az ön - aki egy jobboldali demokrata - kormányzása alatt, hogy egy ilyen embernek ma szobrot állítsunk? Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban. Köz­beszólás a Jobbik soraiban: Bírósági döntés? Mi a helyzet?]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Sajnálom, hogy ezt az egyébként fontos kérdést is egy ilyen pofozkodás és csihi-puhi keretében kell a magyar parlamentnek megtárgyalnia. Sajnálom, hogy nincs időm kifejteni, amit mondani fogok. Kérem, hogy ne vegye személyes sértésnek, de a dolog mégiscsak úgy áll, hogy a mi érzéseink szerint az antiszemitizmus elleni harcot nagyban kompromittálja, hogy annak az élén rendszeresen egy másik diktatúra utódpártjának a képviselői mennek. Ez a helyzet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ez azért probléma, mert ilyenkor reflexszerűen fölmondják a magyar emberek azokat a szobrokat, amelyek a kommunista diktatúrát szolgáló embereknek állíttattak, és ahelyett, hogy értelmesen beszélnénk az antiszemitizmussal összefüggő kérdésekről, máris eltévedtünk. A helyzet úgy fest, hogy nem tologatom én ezt a felelősséget természetesen sehova, a tények világosak: van egy civil szervezet Székesfehérváron, amelyik úgy döntött, hogy ilyen szobrot akar állítani. Benyújtott egy kérvényt; a kérvény egyébként nem jutott el a legmagasabb döntéshozók szintjéig, ilyen értelemben hírbe hozni bármelyik képviselőt szerintem vagy a kormány bármely képviselőjét egyszerűen nem fair. De függetlenül attól, hogy eljutott-e vagy sem, miután a kormányzásban a felelősséget politikai alapon kell vállalni, amelyik tárcának a vezetőjéhez ez tartozott, annak kell vállalni a felelősséget; de ennél rosszabb hírem is van a magam számára, mert a kormány működéséért a politikai felelősséget pedig a miniszterelnöknek kell vállalni, így akárhogyan is, az ennek a civil szervezetnek juttatott támogatásért a felelősséget végső soron én viselem, még ha úgy gondolom, hogy egyébként személy szerint vétlen is vagyok ebben az ügyben, de ez nem oszt, nem szoroz. Örülök annak, hogy a civil szervezet ma ezt a gordiuszi csomót átvágta, visszaküldte, vagy legalábbis úgy döntött, hogy visszaküldi azt a pénzt, amit a kormánytól kapott, és ezzel a kormányt az ezzel kapcsolatos vita alól tehermentesítette. Köszönöm szépen a döntésüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak.
Tudja, miniszterelnök úr, azért a kérdésre csak nem tudott válaszolni mégsem, hogy akkor tulajdonképpen mi a véleménye arról, hogy Hóman Bálintnak az ön kormányzása alatt szobrot állítanak-e. Tudja, miniszterelnök úr, a világon kétféle politikus van: vannak a haszonlesők, és vannak az értékorientáltak. A haszonlesők cinikusak, bármi belefér az adott pillanatban, és utána a következő pillanatban annak az ellenkezője is. Az értékorientáltak tudják, hogy a világ bonyolult, és nem is próbálják meg azt hazudni a saját választóiknak, hogy nem az. [[Folyamatos zaj.]] Az értékelvűek alkotnak, létrehoznak valamit, és megváltoztatják a világot; a haszonlesők csak learatják a babérokat, és felélik mindazt, amit mások létrehoznak. Miniszterelnök úr, kérem, ne lépje át azt a határt, amit nem kellene, mert akik erre az útra lépnek, azokat ez önmagukat is fel fogja emészteni előbb vagy utóbb. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott.
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Tisztelettel meghallgattuk a képviselő asszony véleményét, és kellő udvariassággal azt kell mondanom, hogy mi, akik a patkónak ezen az oldalán ülünk, úgy gondoljuk, hogy értékelvű politikából, politikai bátorságból és kiállásból nem szorulunk kioktatásra, különösen nem a volt kommunista párt utódpártja részéről. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Úgy van! Bangóné Borbély Ildikó: Hányan ülnek közülük…?]] Ennyit a bennünket kioktató hangnemről. Bocsánatot kérek, hogy egy hölgynek kell ezt mondanom, de kénytelen vagyok elmondani itt, mert ez becsületbeli kérdés. [[Bangóné Borbély Ildikó: A névsort el kellene olvasni!]] Az én személyes véleményem - ha már kérdezett erről, és szép feladat húsz másodperc alatt kifejteni ebben a történelmi kérdésben a személyes véleményemet - meglehetősen egyszerű, mert a magyar miniszterelnök az alkotmányra teszi le az esküjét. Az alkotmány ebben a vonatkozásban két tényt tartalmaz. Az első, hogy az állampolgároknak joguk van szervezeteket létrehozni, szerveződni, önálló döntéseket hozni, és ezt a jogukat a miniszterelnök nem veheti el, nem is fogom elvenni. Másodsorban: nem támogatok olyan szoborállítást, ezért nem fogok támogatni személy szerint egyébként Horthy Miklósnak történő szoborállítást sem, aki egyébként a magyar alkotmány szerint egy olyan időszakban volt politikai vezető, amit a magyar alkotmány világosan úgy határoz meg, hogy Magyarország elvesztette a nemzeti szuverenitását. 1944. március 19-én elvesztettük a szuverenitásunkat, 1990. május 2-án pedig visszanyertük. A két időszak között megszállt ország voltunk; persze a megszállt hatalmakkal való kollaborálásnak különböző okai, minősége, mélysége és egyebek lehetnek, ezekbe nem kívánok belemenni, csak azt a tényt rögzítem, hogy olyan politikusnak nem támogathatja a kormány a szoborállítását, aki elnyomókkal működött együtt, és kollaborált Magyarország elnyomóival, akármilyen egyéb érdemei is vannak. [[Kósa Lajos: Horn Gyulának sem!]] Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Közbeszólások az MSZP soraiban. Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Latorcai János alelnök úr korábbi bejelentését megerősítve bejelentem tehát, hogy az MSZP kezdeményezésére a Házbizottság rendkívüli ülését 16 óra 30 perckor a főemelet 37-38. számú termében tartja. Kérem a frakciókat, hogy a szükséges képviseletről gondoskodjanak. Mielőtt áttérünk a kérdésekre, kettő perc szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] [[15.50]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, hogy aki úgy gondolja, hagyja el az üléstermet. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mikor juthatnak hozzá megtakarításaikhoz a Honvéd Egészségpénztár tagjai?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Miniszterelnökség már több írásbeli és szóbeli kérdésemre, valamint interpellációimra adott válaszában kifejezte elkötelezettségét a Honvéd Egészségpénztár brókerbotrány következtében bajba került tagjainak a megsegítésére. Örvendetes, hogy az ügyben meghökkentő érzéketlenségről tanúbizonyságot tévő Belügyminisztériummal és Honvédelmi Minisztériummal szemben a Miniszterelnökség elismeri a probléma súlyát és az állami segítség szükségességét. Azonban a szép szavak és a gesztusértékű politikai üzenetek megfogalmazása nem segít az egészségügyi célra félretett megtakarításaikat elvesztő katonákon, rendészeti és nemzetbiztonsági dolgozókon. Önök hónapokon keresztül ígérgették, hogy megoldást fognak találni a problémára. Ezzel szemben egészen mostanáig, az Országgyűlés idei utolsó üléséig nemhogy a megoldást jelentő törvényjavaslatot nem terjesztették elő, de arra még csak kötelezettséget sem vállaltak, hiszen leszavazták az MSZP határozati javaslatát, amely kijelölte a lehetséges megoldást, és kötelezte volna a kormányt a szükséges törvény előterjesztésére. Nagyon átlátszó kifogás, hogy ebben az ügyben az uniós jogra meg mindenféle jogi nehézségekre hivatkoznak. Az Alkotmánybíróság Quaestor-ügyben hozott döntése után világos, hogy igenis van mód a pénzügyi botrányok következtében kárt szenvedett emberek megsegítésére. Továbbra is érthetetlennek tartom, hogy a kormány miért éppen akkor vonakodik a szükséges jogi szabályok megalkotásától, amikor az saját méltánytalanul kárt szenvedett katonáinak és rendvédelmi dolgozóinak megsegítését szolgálná. 1,8 milliárd forintról van szó, államtitkár úr, és most egész nap sorolhatnám, hogy mi mindenre költöttek már el 1,8 milliárd forintot, de itt nem ezer főről, nem kétezer főről beszélünk, hanem több mint 27 ezer katonáról, honvédségi, rendvédelmi, nemzetbiztonsági dolgozóról. A probléma mára már nem tűr halasztást. Ezért kérdezem az államtitkár urat, mikor és hogyan fognak segíteni a Honvéd Egészségpénztár bajba jutott tagjainak. Mikor fogják benyújtani az Országgyűlésnek a Honvéd Egészségpénztár tagjainak megsegítéséről szóló törvényjavaslatot? Ne kifogásokat keressünk, államtitkár úr, hanem a megoldást! Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen, hogy immár több írásbeli és szóbeli kérdést követően ismét lehetőséget ad a szólásra ebben a kérdésben. Azonban mivel a kérdés tartalma nem változott, ezért a válasz sem tud változni.De engedje meg, hogy egy konkrét jogszabályi helyet megjelöljek, ami talán megmutathatja az irányt, akivel önnek küzdenie kell. Ez pedig nem más, mint az Európai Bizottság, hiszen az ön által is hivatkozott törvény, amely a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szól, tartalmaz egy kitételt. Ez a kitétel nem a magyar Országgyűlés döntéséből fakadóan került ebbe a törvénybe, hanem a 2014/49-es EU-irányelv szerint, amely kimondja, hogy a betétbiztosítási rendszerek által történő kártalanításból a nyugdíjalapok betétesei ki vannak zárva. Ahogy azt ön is említette, a Quaestor-ügy rendezésére a kormánynak volt egy javaslata, ez egy teljesen más jogi helyzet, amelyben részben vissza is kellett lépnie, hiszen az Alkotmánybíróság azt mondta, hogy káron nem lehet nyerészkedni, tehát a Quaestor-ügy esetében is egy teljesen egyedi elszámolási rendszert kell bevezetni. A kormány abban a tekintetben elkötelezett, hogy a Honvéd Egészségpénztár mintegy 27 ezer érintettjének az ügyét kezelje. Erre jelen pillanatban még nincsenek meg a jogi fórumok. Köszönöm szépen. [[Demeter Márta: Kifogás, államtitkár úr! Oldják meg valahogy! Taps a kor­mánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „A Jobbik nemet mond a vidékpusztító vasúti járatritkításokra. Önöknél miért siklanak ki a szakmai, gazdasági, társadalmi észérvek?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amiatt, hogy az elképesztően drága, de ennek ellenére másfél évet csúszó és az utasoknak még további majd’ kétéves tortúrát tartogató Budapest-Esztergom-szakasz teljes korszerűsítése 2017 vége előtt nem fog befejeződni, sok ezren mérgelődnek. Amiatt, hogy a 30 milliárdba kerülő, de mégis a kivitelezési hibák állatorvosi lovaként mutogatható Siófok-Zamárdi-szakasz hibáinak nincs felelőse, rengetegen fel vannak háborodva.A vasútbarátok és a kötöttpályás közösségi közlekedést igénybe vevők szintúgy megdöbbentek a MÁV következő évre tervezett ámokfutó járatritkítási szándékán. Ugyan az eredeti brutális nyesegetésről az illetékes letettek, de maga a vezetőkben felmerült szándék is botrányos, hiszen a rurális térségekben nem ugyanazokat a kihasználtsági és utasszám-paramétereket kell alapul venni, mint a főváros térségében. Mivel egyre több vidéki ember kényszerül nem helyben intézni az ügyeit, és egyre inkább felveti ez annak az igényét, hogy a közlekedést versenyképes közösségi közlekedéssé formáljuk át, itt komoly kérdésekre kellene államtitkár úrnak választ adnia. Többek között arra, hogy a rövidlátó pénzügyi szempontok helyett a munkába, iskolába menő, családi kapcsolatokat ápoló utasok érdekét kell szolgálni. A Jobbik elítéli a vélt vállalati profit magyar emberek érdekei elé való helyezését, ezért kérdezzük az illetékesektől, hogy mikor szakítanak a szociálliberális korszak vasútvonal-bezárásainak fenyegető eszmeiségével. Hiszen ellenzékben még pont azt hangoztatták, hogy a tényleges megtakarítás a vonalbezárások és nyilván a járatmegszüntetések kapcsán is nevetségesen alacsony összeg. Ezért kérdezzük, hogy az utasok feje felett Damoklész kardjaként lebegtetett járatcsökkentéssel szemben miért nem inkább az integrált kínálati, ütemes, kiszámítható és mobilitást biztosító menetrend megteremtése felé tesznek lépéseket. Nem gondolják, hogy a fokozottan balesetveszélyes, telített közutakkal szemben a környezetbarát, jóval kevesebb negatív externáliát termelő közösségi közlekedés kiterjesztése a vidék népességmegtartó erejének növelése szempontjából is alapvető fontosságú lenne? Köszönöm a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kivételesen egyetértünk: a vasút nem egy vállalati kérdés, ez egy nemzetgazdasági ügy. Épp ezért a magam részéről furcsállom a felvetését. 2010 óta a Fidesz-KDNP-kormány egyetlenegy vonalat nem szüntetett meg, sőt a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok által bezárt 37 vonalból emlékezetem szerint 11-et visszaindítottunk. Az évente két alkalommal esedékes és most decemberben végrehajtott menetrend-módosítások minden időszak után esedékesek, és éppen az ön által szorgalmazott célokat szolgálták. Volt, ahol az ütemességet növeltük, volt, ahol az örvendetesen egyre több utas miatt zsúfolt vonatokat igyekeztünk gyakorítani a menetrendben. A vasút vonzerejének növelése érdekében javítunk az eljutási lehetőségeken. Képviselő úr, amiről ön beszél, az a napi, közel 2900 járatból 47 olyan járatot illet, ahol időlegesen tíz fő alatt volt az utasok száma, és valóban ezek kimaradtak jelenleg a menetrendből. Ez minimális módosítás, és ismétlem, az évente kétszer esedékes menetrendbővítésbe minden esetben belefért. Egyébként az itt megtakarított összegeket kifejezetten az ön által említett és szorgalmazott célokra használtuk fel. [[16.00]] Ez a menetrend semmilyen tekintetben nem vezetett vasutas munkavállalók elbocsátásához, sőt örömmel kell arról számot adnom, hogy hosszú évek óta valóban a korábbi kormányok által folyton szorgalmazott létszámleépítések helyett a vasút jelenleg munkaerőhiánnyal küzd, és dolgozók tucatjait, százait kész felvenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberei erőforrások miniszteréhez: „Gyermekmunka a közmunkaprogramban?” címmel. Ha jól érzékelem, akkor kettejük közül Ikotity István fogja feltenni a kérdést. Tessék, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Megdöbbentő jelenségre figyelt fel egy hazai kutató, állítása szerint egyre több család kényszerül választásra aközött, hogy kiskorú gyerekét iskolába járassa, vagy 16 évesen kenyérkeresővé tegye. Egy tiszaigari fiú esetében is ez történt, a szakmunkástanuló édesapja agyvérzést kapott, és kerekes székbe került, az édesanya pedig betegség miatt szintén munkaképtelen volt. A két szülőnek két gyerekről kellett gondoskodnia. A család szorult helyzetében úgy döntött, hogy kiveszi a 16 éves gyereket a szakmunkásképzőből, hogy elmehessen dolgozni. A fiú a közmunkaprogramban kötött ki a nyolc általános végzettségével. Mindezt az tette lehetővé, hogy önök 16 évre szállították le a tankötelezettségi korhatárt. Gyermekmunkásokat csináltak azokból a fiatalokból, akikkel nem tud mit kezdeni az iskola, és akik a túlélési esélyt jelentik a nyomorban élő családjuknak. Azt hiszem, nem kell bizonygatnom, hogy mi véd jobban a leszakadástól, a szegénység biztos újratermelődésétől; vagy hogy mi lesz azzal a 16 éves gyerekkel, aki hasznosítható végzettség nélkül kerül ki a munkaerőpiacra, és esik egyből a közmunka csapdájába. A KSH napokban megjelent szegénységi jelentésében az áll, hogy 2014-ben a legfeljebb általános iskolát végzettek között csaknem minden második fő él szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben. Ismétlem, minden második!Önök szerint tényleg az szolgálja a gyerek hosszú távú érdekét, ha beterelik a közmunka zsákutcájába? Továbbra is jó döntésnek tartják a tankötelezettségi korhatár leszállítását? Még mindig azt mondják cinikusan, hogy aki tanulni akar, az továbbra is megteheti? Kérdésem az, hogy tesznek-e bármit a gyermekmunka visszaszorítása érdekében? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arra kérem képviselő urat, hogy józanul szemlélje a helyzetet, és ne a kormány felelősségévé tegye azt, ami nem a kormány döntése. A kormány kibővítette a szociális ellátások rendszerét, ön is tudja, hogy aki nehéz helyzetben van, az naponta többször ingyenesen kap enni az iskolában, az ingyenesen kapja meg a tankönyvet az iskolában, hogy a szüleinek ez anyagi megterhelést ne jelentsen. Hogy ki meddig járatja a gyermekét iskolába, az a szülők és a gyermek közös döntése. Ez egyáltalán nem a kormányzat felelőssége, hogy adott konkrét esetben a gyermek és a szülők hogyan döntenek, az csak az ő felelősségi körükben értelmezhető. Az Alaptörvényünk is a „Szabadság és felelősség” fejezetében foglalkozik pontosan ezekkel a kérdésekkel. Mindenkinek meg van adva a nagyon széles körű szabadsága, hogy mit tegyen, bármelyik utat választja, az államtól nagymértékű segítséget kap, de hogy konkrétan mit dönt, az nem az állam felelőssége, hanem az adott állampolgár felelőssége, éppen ezért ilyen döntési helyzetekben nem lehet az embereket törvényekkel egyikre vagy másikra kötelezni. Ezt ott, akkor a szülő és a gyermek vagy a szülők és a gyermek így döntötték el. Ha bármilyen más utat választottak volna, akár a települési támogatások keretében fokozott támogatásra számíthatott volna nyilván az, aki valamilyen okból nem tud munkába állni. A védelmi rendszerünket igyekeztünk megerősíteni, hogy akár intézményekben, akár támogatásokban is, de jövedelemkompenzáló és kiadáskompenzáló támogatásokat egyaránt kapjanak. Azért erősítettük meg plusz ötmilliárd forinttal a szociális ellátások rendszerének hátteréül szolgáló költségvetési sorokat, hogy pontosan az ilyen nehéz helyzetekben mindenkinek tudjunk segíteni. Bármelyiket is választják, akár valaki munkát kíván vállalni, abban is nagyobb mértékben támogatja a kormányzat, ma már beszéltünk erről, több mint 22 milliárd, közel 23 milliárd forinttal támogattuk a munkahelyvédelmi akciótervben a 25 év alatti munkavállalókat; nyilván nem a gyermekmunkát, hiszen a gyermekmunkát a törvények Magyarországon tiltják, csak a törvényes korban lehet munkát végezni. Ha valaki azt választja, hogy fiatalon dolgozni kezd, az állam azt is támogatja. Ha valaki azt választja, hogy tanul, akkor az állam azt is támogatja, de hogy melyiket választja, az egyéni vagy családi döntése. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Hazánk érdeke és a párizsi klímacsúcs” címmel. Bartos Mónika képviselőt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! A múlt héten lezárult az ENSZ 21. klímakonferenciája. A magyar nemzeti delegáció tagjaként elsősorban az Interparlamentáris Unió rendezvényére érkezve jómagam is bepillantást nyerhettem a folyamatokba. Azóta sok levelet kaptam, amelyek egybehangzóan az örömről szólnak, és beszámolnak arról, hogy a küldöttek tapsviharban törtek ki, ugráltak, egymás nyakába borultak, amikor a 195 országnak sikerült egyetértésben elfogadnia a megállapodást. Ferenc pápa történelminek nevezte a pillanatot. Nem meglepő az a feszültség és felfokozott várakozás, ami a párizsi egyeztető tárgyalásokat övezte. Hiszen egy olyan globális egyezmény elfogadását vártuk a párizsi klímacsúcstól, amelynek betartásával sikerül csökkenteni az éghajlatváltozás mértékét, és amely felváltja a 2020-ban lejáró kiotói egyezményt. Egy olyan dokumentumot vártunk, ami a fejlett és fejlődő országokra egyaránt vonatkozik, egy dokumentumot, ami cselekvésre ösztönzi a 195 részt vevő országot azért, hogy változtasson civilizációs formáján. Az emberiség jelenlegi társadalmi és gazdasági berendezkedései ugyanis nem fenntarthatóak. Nem adnak lehetőséget Földünk elfogyasztott természeti erőforrásainak újratermelődésére, sok esetben az emberi erőforrás regenerálódására sem a társadalomban. Ezért is fontos, hogy az emberiség átugorja saját árnyékát és együtt, közösen cselekedjünk. A párizsi megállapodás talán vissza tudja adni a hitet önmagunkban, de valódi hitelét a megvalósítás adja majd. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezért kérdezem öntől, melyek a párizsi klímacsúcs azon eredményei, sikerei, amelyek hazánkat is érintik, cselekvésre ösztönöznek, hazánk érdekét szolgálják. Megtisztelő válaszát várom, és előre is köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Bartos Mónika képviselő. Megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Asszony! Valóban, a párizsi megállapodás betöltötte a legfőbb célt, hogy az ENSZ keretegyezményének a legjobb kereteket tudjuk megszabni, és a kiotói egyezmény után a következő évtizedben, 2020-tól 2030-ig egy új klímapolitikai keretet tudjunk felállítani. A 195 ratifikáló és aláírási szándékával jelentkező ország betöltötte azt a szerepet, amit célul tűztünk ki. Azaz a Föld felmelegedése a következő időszakban 2 Celsius-fok alatt maradjon, sőt, itt ugye, a másfél Celsius-fok is felmerült mint esetleges szándék. Tekintettel arra, hogy gazdasági érdekcsoportról van szó és gazdasági érdekekről, nagyon nehéz ilyenkor harmonizációt találni a felzárkózó országok és a fejlett országok klímapolitikájában. De ami nagyon jól sikerült, az az, hogy ez a szerződéskötés elindult. A következő két év feladata, hogy a pontos, végrehajtásra váró feladatokat kidolgozzuk Magyarország esetében is, és megállapítsuk a három alapvető kritériumot, vagyis a szén-dioxid-kibocsátási kvóta, a megújuló energia és az energiamegtakarítás területén azokat a feladatokat, amik garantálják, hogy a párizsi klímacsúcs eredményei meglegyenek. Fel lett állítva egy finanszírozási rendszer, mint tudjuk, valamennyi ilyen végrehajtási elemnek a legfontosabb része, hogy pénzügyi kereteket találjunk ehhez. A cél érdekében a magyar kormány kétszer egymilliárd forintot ajánlott fel a Zöld Klíma Alapba, és a Zöld Klíma Alap egyik vezetői posztját is mi töltjük be, ami pont a fejlesztésekkel foglalkozik a következő időszakban. A következő időszak egyik legfontosabb feladata, hogy jövő év április 22-én New Yorkban aláírjuk a párizsi megállapodást elfogadó okiratokat, hogy majd ezt követően, a ratifikálási folyamat után hathatós lépéseket tudjunk tenni. [[16.10]] Bízunk benne, hogy ez az optimizmus, ami most Párizsban tapasztalható volt, a következő évtizedben is kitart. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Szabó Zsolt államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Vásárosnamény nagyon messze van Budapesttől? Avagy miért nem történik semmi az Eötvös József Általános Iskolával?” címmel. Tukacs István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Vásárosnamény persze messze van Budapesttől, mindannyian tudjuk, a keleti határ mentén egy megyei méretekkel mérve közepes város. Szép város. Azonban ezelőtt egy fél évvel nagy kár érte. Egy júliusi vihar megrongálta az iskoláját, az Eötvös Józsefet, 50 milliós kárt okozott, elvitte a tetőt, és a tornatermet is jelentősen rongálta. Azóta eltelt fél év. Most decembert írunk. Annak az iskolának meg nincs teteje. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezt a hozzászólást felhasználhatnám persze arra, hogy ezt a gólemet, amit Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak neveznek, szekáljam, szerintem teljes joggal, de mégsem ezt akarom. Azt akarom, hogy egyrészt ez a monstrum, ami arra hivatott, hogy iskolákat tartson fenn, most már változzon, az isten szerelmére, hiszen ha bármelyikünk házát megrongálja a vihar, akkor mi rendbe hozzuk, mert jó gazdák vagyunk. Felteszem, még a vásárosnaményi önkormányzat is hamarabb rendbe tette volna, hiszen a saját iskolájának az állapota, a jó állapota az ő érdeke.Mégsem erre akarom azonban felhasználni ezt a hozzászólást, hanem arra, hogy sürgessem. Azt hiszem, hogy fél év meg a tél elég nyomós indok arra, hogy sürgessem. Sürgessem azt, hogy legyen már tető azon az iskolán. Nem akarok demagóg lenni és nem akarok példálózni, hogy persze, ha Budapesten ért volna iskolát kár, akkor mi lenne, mert ez tényleg a vidék és a főváros oktalan szembeállítása lenne. Államtitkár úr, mondjon jó hírt, a vásárosnaményiek örülni fognak ennek. Ennek reményében pedig szeretnék a még bent lévő képviselőtársaimnak, az itt lévőknek, elnök úrnak és a vendégeinknek is kellemes ünnepeket és boldog új évet kívánni. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból. Hartyányi Jaroszlava tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban feltűnő, hogy egy nyári viharkár kijavítása vajon miért húzódik ilyen hosszú ideig, és hogyan kerülhet egy bürokratikus útvesztőbe egy ilyen nem egyszerűnek, de azért közepesen bonyolultan megoldhatónak tűnő ügy, és ahogy utánajártam ennek a kérdéskörnek, minden fölmerült itt, ami csak elhúzhatta a befejezését ennek a munkának.Amikor a vihar történt, akkor még az önkormányzat volt a működtetője ennek az iskolának, de úgy döntött, ahogy ötévente erre a törvény lehetőséget ad, hogy átadja a KLIK-nek a működtetést, éppen ezért nyilván a nyári hónapokban ezzel annyit nem foglalkozott, mondván, hogy úgyse tudja befejezni, a KLIK pedig már egy két hónapos viharkárral együtt kapta meg magát az intézményt, és akkor kezdte elindítani az eljárást. Ebben azzal találkozott szembe, hogy statikai szakvéleményt kérjen-e, van-e szükség építési engedélyre vagy sem. Ezt a szakvéleményt megkérte, a szakvélemény megérkezett. Közben persze az iskolaév elindult, éppen ezért megoldották a gyermekek elhelyezését a szemközti művelődési házban, ott is tanul pár osztálynyi gyermek. Kiderült a szakvéleményből közben, hogy nincs szükség építési engedélyre, és akkor elkezdték a közbeszerzési eljárást lefolytatni, hiszen nem kell építési engedély. Műszaki és jogi szempontú jóváhagyása ennek az eljárás-előkészítésnek megtörtént. Ez így nyilvánvalóan nem nyugtat meg senkit, aki ott azokba a termekbe járna, amik helyett most a művelődési házba járnak, úgyhogy azt kell hogy mondjuk, hogy itt kötelességünk ezt felgyorsítani, hiszen így is már sokat vártak. Szerencsére a tornaterem használható állapotban van a tájékoztatás szerint, de ezeket az osztálytermeket is a KLIK-nek minél hamarabb használhatóvá kell tenni. Mi a magunk részéről mindent, amit ehhez meg tudunk adni, a helyi KLIK-vezetőknek meg fogunk adni, és utasítjuk őket a minél gyorsabb eljárásra, mert arra van szükség, hogy minél hamarabb a diákok birtokba tudják venni a felújított és befedett tantermeket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Ön szerint milyen lesz a vidéki emberek karácsonya?” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ismételten próbát teszek a sok manipulált statisztika okozta álomvilágból való kizökkentésére, hozok egy kis valóságot.Ön azt mondja, hogy a Jobbik kelti folyamatosan a rémhíreket egy olyan közegben, ahol a közbiztonság javul, rend van. Ha ez így van, akkor nem értem, milyen rend része az, hogy egy 17 éves fiatalkorú bűnöző képes végigrabolni több intézményt, majd betör egy lefekvéshez készülő vak, idős bácsihoz, akit megöléssel fenyeget, ha nem ad neki cigarettát. Történt ez Göncön. Szintén egy fiatalkorú bűnöző rabolja végig Alsózsolcát, közben véletlenül betéved egy alvó idős bácsihoz is, és felszólítja értékei átadására. Természetesen verés jár, ha ezt nem teszi meg. Szintén az önök rendjéhez tartozik, hogy a rendőr mellbe rúgásáért csupán egy felfüggesztett jár Miskolcon. Ön szerint ez mennyire alázza meg a rendőrt? Ha a saját rendőrét bántalmazó bűnözőn nem képes az állam példát statuálni, akkor mit várhatunk a mentősre, tanárra, idős emberre rátámadók esetében?Ilyen közbiztonsági körülmények között készül Magyarország vidéki lakosságának egy jelentős része a karácsonyi ünnepekre. Nyilván tisztában vannak vele, hogy a lopásból élők is feltöltik a kamrát, így megcsappanhat az otthoni készlet, vagy rosszabb esetben egy verést is kapnak ajándékba.Tovább keltem a valószínűleg valótlan rémhíreket. A külföldön vendéglátásban dolgozó magyar fiatalok tömege kénytelen végigdolgozni az ünnepeket és szeretteiktől távol ünnepelni a karácsonyt. A felmérések szerint egy másik tömeg készül a következő években elhagyni az országot, mert kilátástalannak látja a jövőjét itthon. Háziorvoshiánnyal küzd a vidék.Arra kérném miniszter urat, amikor a steril, biztonságos környezetében ünnepli a karácsonyt, gondoljon a félelemben és szegénységben élő honfitársaira és a kilátástalan magyar helyzet miatt külföldre kényszerültekre, és talán rádöbben a valóságra, és a jövőben változtat politikai hozzáállásán.Kérdezném: a tények ellenére sem gondolja, hogy mégis valami probléma lehet a közbiztonsággal? Nem gondolja, hogy az időseknek egész évben, de különösen így az ünnepek közeledtével a legnagyobb ajándék a biztonságos otthon lenne? Várom megtisztelő válaszát, és én is boldog karácsonyt és áldott ünnepeket kívánok minden képviselőtársamnak. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Arra a kérdésére, hogy ön szerint milyen lesz a vidéki emberek karácsonya, én azt a választ adom, hogy abban bízom, hogy minden magyar ember karácsonya, éljen akár vidéken, éljen akár Budapesten, a szerettei körében szeretetteljes, békességes karácsony lesz, és teljesül mindazon vágya a karácsonnyal kapcsolatban, amit ő saját maga számára megfogalmazott, és mindezek a vágyak és teljesülések biztonságos körülmények között történnek. Ezért dolgozik a rendőrség, ezért dolgozik a Belügyminisztérium, ezért dolgozik Magyarország Kormánya, ezért dolgozik Magyarország Országgyűlése. Szeretnék köszönetet mondani itt az Országgyűlésben mindenkinek, aki ezt a fontos célt elősegítette ebben az évben, ebben a parlamenti esztendőben, hiszen valamennyien, akik ezt tették, ezzel Magyarországot, a magyar emberek érdekeit szolgálták. Ami pedig a bűncselekményeket illeti, szeretném elmondani, hogy a rendőrségnek elsődleges célja a bűncselekmények megelőzése, hiszen azt a bűncselekményt, amit nem követnek el, nem kell kinyomozni, szokta mondani a klasszikus vagy szokták a klasszikusra hivatkozva mondani, és valóban, annak nincs sértettje, annak nincs kárvallottja, ez a legfontosabb cél. Ezért a rendőrség összefog a polgárőrséggel, az önkormányzatokkal, civil szervezetekkel, egyházakkal, hogy ezt a célt meg tudja valósítani. De szeretném azt is elmondani, hogy az országos rendőrfőkapitány úr nemrégiben fokozott rendőri ellenőrzést rendelt el Magyarország egész területére, minden településére, pontosan annak a célnak a megvalósítása érdekében, hogy lehetőleg minden bűncselekményt vagy minél több bűncselekményt megelőzzünk. Amit pedig nem tudunk megelőzni - ilyen is van sajnos -, azzal kapcsolatban pedig az a célunk, hogy a tetteseket elfogjuk és bíróság elé állítsuk, a bíróságok pedig megfelelő, súlyos ítéletet hozzanak. Én arra kérem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a jövőben is támogassák azokat az intézkedéseket, javaslatokat, törvényjavaslatokat, amelyek a magyar emberek biztonságát szolgálják. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és én is áldott ünnepeket kívánok mindenkinek. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirendi pontunk utolsó kérdése következik. Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miként emlékezünk a száz évvel ezelőtti háború hősi halottaira?” címmel. Firtl Mátyás képviselő urat illeti a szó. [[16.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A XX. századot megelőző idők háborúi földi pokollá változtatták az abban érintettek életét, de olyan mélységű és társadalmi érintettségű, gyilkos erejű háború, mint az 1914-ben kezdődő első világháború, korábban nem volt elképzelhető. A háborús centenárium négy éven át tartó megemlékezései között adódik a lehetőség, hogy méltó emléket állítsunk a harctéren elesett, elfeledett katonáink előtt. 661 ezer elesett katonára emlékezünk az első világháború kapcsán. Ezek a katonák a hazáért estek el, azért, hogy mi, elesett hősök fiai, unokái, dédunokái száz évvel a háború után Magyarországon élhessünk és boldogulhassunk. Ez a szám hozzávetőlegesen annyi élet, ahány Magyarországon összesen született 2009-től napjainkig. Magyarországon az első világháború előtt nem létezett intézményesült és szabályozott hadisírgondozás. A hősi halottak örök nyugalomra helyezésének szabályozását és az elesettek sírjai gondozásának szükségességét pont a modern, gépesített háború tömeges embervesztesége tette elkerülhetetlenné. A magyar Országgyűlés által 1917-ben hozott, a most dúló háborúból hazatért küzdő hősök emlékének megörökítéséről szóló 8. törvénycikk elrendelte, hogy a késő utókor hálás kegyelettel őrizze meg azok áldott emlékét, akik életükkel adóztak a veszélyben forgó haza védelméért, és kimondta, hogy minden város, község anyagi erejének megfelelően méltó emlékművön örökítse meg hősi halottainak nevét. A hősök emlékét mindig fel kell frissíteni. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, tervez-e a kormány a centenárium alkalmával emléket állítani a hősi halottaknak. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Firtl képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem illendőségből mondom azt, hogy mennyire fontos az, amit képviselő úr elmondott. Említette az áldozatok számát, 661 ezer fő. Soha Magyarországon egyetlenegy háborúban nem halt meg annyi ember, mint az első világháborúban, és ehhez hozzátehetjük a hadifoglyoknak és az eltűnteknek a számát, ami további 743 és 734 ezer ember a sebesültekkel együtt. Soha ennyi katonánk nem halt meg, és Budapesten egyetlenegy emlékmű nem áll, amelyik az ő áldozatukat, az ő hőstetteiket szimbolizálná, és arra emlékeztetne minket. Az első világháború után, ahogy ön is utalt rá, elkészültek különböző emlékművek. Budapesten is a különböző haderőnemeknek különféle emlékművei vagy létrejöttek, vagy megterveződtek, egypár létrejött, egypár nem jött létre, nagyon sokat a háború pusztításai miatt nem láthatunk már Budapesten, a maradékot pedig utána a kommunista államhatalom távolította el, mert azt mondta, hogy az első világháború az uralkodó osztályoknak volt a háborúja, éppen ezért azután a kommunista rendszer nem tud ezzel történelmi folytonosságot vállalni. De nekünk kötelességünk száz évvel az első világháború után ezt megtenni. Nem hiszem, hogy sok másik nemzet lenne a világban, amelyik ne ápolná ennyire a hősök emlékét, mint ahogy mi mulasztásban vagyunk az első világháború hőseivel kapcsolatban. Ezért volt fontos, hogy az Első Világháborús Centenáriumi Emlékbizottság, amelyet a kormány hívott életre és maga a kormány kiírt egy pályázatot összességében 20 millió forintos díjazással annak érdekében, hogy ha már ezt az elmúlt időszakban nem tettük meg, akkor száz év után a magyar történelem legnagyobb véráldozatú, katonai véráldozatú háborújának - hiszen a második világháborúban feleannyi magyar katona hunyt el, mint az első világháborúban -, nos tehát, legalább száz évvel az események után állítsunk méltó emléket, legyünk büszkék a magunk hőseire. Úgy gondoljuk, hogy ez az emlékmű az első világháborúban elesett magyar hősöknek az emlékműve kell hogy legyen. Ez csak kiegészíti azt, hogy az elmúlt években már 112 helyi emlékművet felújítottunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] további 50-nek a felújítására a támogatást megadtuk, azt a munkát is tovább kell vinni [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] de én nagyon bízom benne, hogy erre a pályázatra megfelelő szintű pályaművek fognak érkezni, és nem ér véget úgy a százéves megemlékezéssorozat, hogy ne kapna ez a 661 ezer honfitársunk méltó emléket, mert aki az életét áldozta a hazáért, az méltán tarthat igényt az utókor emlékezetére és kegyeletére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Zsigó Róbert képviselő úrnak, államtitkár úrnak, aki napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „200 éve született Veres Pálné, a magyar polgári nőnevelés nagy alakja” címmel. Öt percben öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hazánk jó hírét minőségi, Európa-szerte elismert oktatási rendszerünk és intézményeink méltó módon öregbítik. Az elmúlt esztendőkben a kormány olyan intézkedéseket hozott, amelyek hosszú távon szolgálják, biztosítják a hazánkban tanuló diákok képzéséhez szükséges hátteret. Nincs azonban jövő múlt nélkül, éppen ezért rendkívül fontosnak tartom, hogy mai sikereink gyökereit ne engedjük feledésbe merülni.Tisztelt Országgyűlés! Jubileumi dátumhoz érkeztünk, ugyanis december 13-án ünnepeltük Veres Pálné Beniczky Hermin születésének 200. évfordulóját. Ez alkalomból ragadtam meg a lehetőséget, hogy emlékezést tegyünk hazánk egyik kimagasló hölgyének munkássága és erőfeszítései előtt, aki a magyar polgári nőnevelés nagy alakja. Két évszázaddal ezelőtt hazánkban a nőknek nem nyílt lehetőségük arra, hogy magasabb szintű oktatásban is részt vehessenek. Szinte hitetetlen, hogy az a tudás, amely ma már alapvető jogaink egyike, nem volt minden ember számára elérhető. Ennek ellenére Veres Pálné olyannyira érdeklődött a tudományok iránt, hogy ifjúkorától kezdve önszántából tanult és informálódott mind a politika, mind a művészet- és természettudományok területén.Az évek alatt elsajátított tudás és tudni akarás vágya olyan értelmiségi baráti kört vonzott köré, amelyben nőként egyedülálló szerepet töltött be. Értelmiségi nőként élt egy olyan világban, amelyben a műveltség és a szellemi javak a férfiak privilégiumai voltak csupán. Az általános közfelfogás alapján az oktatási rendszer is ily módon működött, amelyben a nők nem jutottak egyenjogú szerephez. Még maga Madách Imre, Hermin asszony jó barátja is a következőképpen vélekedett az akadémiai székfoglalójában, idézem: „A nő korábban fejlődik, de teljes férfiúi érettségre sohasem jut, könnyebben felfog és tanul, de teremtő géniusz hiányában az emberek irányadó szellemei közé nem emelkedik, a művészetet és a tudományt előre nem viszi.”Tisztelt Képviselőtársaim! E sorok olyan felháborodást és tenni akarást váltottak ki, amely Veres Pálné egész hátralévő életét végigkísérte. Talán mondhatjuk, hogy ettől a pillanattól változott meg alapjaiban a magyar oktatási rendszer, s ezzel párhuzamosan elindult egy olyan folyamat, amely új irányt mutatott a nők s velük együtt egyébként a férfiak életében is. Hermin asszony a kor eszméinek ellenére felismerte, hogy a nőknek is lehetőséget kell biztosítani ahhoz, hogy tanulmányaikat magasabb szinten folytathassák, szakmát szerezhessenek, és önálló keresetre tehessenek szert. A valós társadalmi igény ellenére az ország vezetői szilárdan elutasították a leányiskola alapításának ötletét, az elvi, anyagi és eszközbeli akadályok ellenére mégis kitartott elhatározása mellett és Deák Ferencet meggyőzve sikerült a parlamentben is támogatást szereznie. Ezzel 1868-ban adományokból megalapította az Országos Nőképző Egyesületet, amellyel megkezdődtek a leányoktatás reformálásának munkálatai. Egy évvel később nyitotta meg kapuit az első magyar felsőbb leányiskola, amely idegen nyelveket, szakmát és széles körű ismeretek elsajátítását biztosította a növendékek számára. Veres Pálné elhivatottságát jól szemléltetni az a tény is, hogy a tantervet, a tanítási órák anyagát is saját maga állította össze. Fáradhatatlan munkája és a közjóért végzett tevékenysége meghozta a várva várt gyümölcsét, egyre több anyagi támogatáshoz jutott, ezáltal korszerűbb körülményeket és eszközöket biztosíthatott a tanulói számára. A társadalom pozitív fogadtatása és az intézmény jó híre országszerte és a határon túl is híres volt, így egyre ütemesebben haladt a létszámnövelés és az épület bővítése. Az 1870-es évek elején kialakult a négyosztályos alsóbb népiskolai oktatás, majd a polgári iskolai képzés is. Közben folyamatosan növelték a felsőbb iskolai szinten tanulható szakmák körét, ezzel biztonságot és lehetőséget adva a nők munkavállalási igényeinek. Veres Pálné az életét a nők oktatásának előremozdítására szentelte. Az a céltudatosság, kitartás és erő, amellyel véghezvitte eszméit, példátlan jelentőséggel bír a mai magyar képzés, munkavállalás és az egyenjogúság területén. Emlékezzünk Veres Pálné Beniczky Herminre most és minden olyan alkalommal, amikor a közjó érdekében végzett munkánk során akadályokba ütközünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.30]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szabolcs Attila képviselő úr, a Fidesz részéről: „210 éve a székely hősök nyomában” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hősök nem teremnek minden bokorban. Hiába dübörög a modern kor, hősöket nem vehetsz le a hipermarketek polcairól, és még az okostelefonról sem tölthetsz le. Hősökkel nem lehet kufárkodni. Szerencsére a Jóisten minden nemzettel, néppel egyenlően bánt, mert hősök mindenhol teremnek, ahol őrzi, tartja a hitet, a nyelvet, a kultúrát és a hagyományt a nép.Tisztelt Képviselőtársak! Van Európában egy magyar nép, a székely, amelyet nagyon kinézett magának a Jóisten. Mert hősökkel jócskán megáldotta. Ezer éve védi ez a nép Európát, esküjét mindig megtartotta, országa védelméért ereje felett adta vérét. 210 éve, 1805. december 2-án sem azt mondta Telnicén, az austerlitzi csata egyik helyszínén a székely huszár vagy gyalogos határőr: hadnagy úr, nem érek rá, nem adom az életem. A székelyek ezer éve nemcsak tudják, hanem gyakorolják a fő szabályt: a haza minden előtt. Képviselőtársaim! A múlt mindig üzen a jelennek. Üzeni a történelem vaskos tapasztalatait, amelyből jövő épülhet. Ma Európában nem halk üzenet, hanem kiáltó szó a székely katonák áldozatának üzenete. Európa határait meg kell védenünk. Kultúránkat, keresztény gyökereinket óvnunk kell. Európának most nagy szüksége van a székelyes viselkedésre. Ahogy ők tartják-mondják: vigyázd a határt, védd a hazát! Tisztelt Országgyűlés! A székelyek ezer éve életüket adják mások szabadságáért is, önzetlenül. A XXI. században is csak azt kérik, amit évszázados hagyomány diktál, és uralkodók, népek, országok vetettek papírra - ígéretként. Az őshonos székely közösségeknek joguk van rendelkezniük a szülőföld és a kulturális örökség kínálta erőforrásokkal. Csak így nagyobb az esély, hogy egyben tartsák családjaikat, közösségeiket. A székelység autonómiája a hétköznapi életben lenne igazán tetten érthető, és meggyőződésem, hogy lelki, szellemi erősödést és anyagi biztonságot, az előrelépés lehetőségét teremti majd meg. Tartsuk szem előtt, hogy az autonómia ügye nem ábránd és nem valami szélsőséges hóbort. Ez az egyetlen esély, hogy megbirkózzunk a történelmi felelősséggel. Tisztelt Ház! A székelyek nem kérnek mást, csak önkormányzást. Azt, ami Európa minden őshonos nemzetének, népének joga: önrendelkezést, európai autonómiát. Áldott karácsonyt és boldog új esztendőt valamennyi székely és más határon túli magyarnak! Sok erőt és bölcsességet a megmaradásukért vívott harchoz! Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm, Szabolcs Attila képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs jobbikos képviselő úr: „Somogyország karácsonyfája alá” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztában vagyunk azzal, hogy Somogyország Jézuskája nem túl gazdag, mégis jó eljátszani azzal a gondolattal, hogy mit is kellene ott találjunk Somogy megye képzeletbeli karácsonyfája alatt.Kormánypárti képviselői felszólításra én ugyan nagy buzgalommal igyekszem elhinni, hogy „ilyen gazdasági fellendülés és ilyen munkahelyteremtés Európában meg a világon nincs, mint Magyarországon”. De azért először mégiscsak egy jó nagy csomag kellene, telis-teli munkahellyel, és nem csupán a sokszor valóban a túlélést jelentő, no meg jó esetben a munka világába való visszatérést és reszocializációt jelentő, sokszor viszont csupán a statisztikát kozmetikázó közmunkás állásokkal. Mert tudjuk, ha munka van, akkor minden van.Csakhogy Somogy a negyedik legrosszabb a megyék rangsorában, a megyeszékhely, Kaposvár pedig utolsó a Dunántúlon. Választókerületem, a halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorított Dél-Somogy községei közül öt falu ott van a legrosszabb munkanélküliségi rátát produkáló tíz somogyi település között, Barcs és Kadarkút pedig sereghajtó megyénk városainak sorában. Nem túl fényes országos rekorddal is dicsekedhetünk, mivel Rinyabesenyő és Somogyaracs mutatói első és harmadik helyet jelentenek a legtragikusabb foglalkoztatási eredmények képzeletbeli dobogóján.Szeretnénk egy másik dobozt is, amiben valódi közbiztonságot kapnának az itt élők, hogy az elöregedő kistelepülések faluvégi házikóiban se rettegéssel teljenek a magányos idősek estéi. Hogy két lábon járó, emberbőrbe bújt sakál soha többé ne verjen agyon nyugdíjas nénit, soha többé ne égessen el elevenen nyugdíjas bácsit kevéske kis nyugdíjáért, becsületes munkából összekuporgatott kis vagyonkájáért. Hogy ilyesféle fenevad soha többé ne vehesse el az elsötétített kirakatok mögött rettegő egyetlen fiatal eladólány ártatlan életét se.Örülnénk egy harmadik csomagnak is, amiben ott lenne a bérfelzárkóztatás ajándéka. Mert bizony elég szomorú, hogy már a visegrádi államokhoz képest is szégyenteljesen alacsony országos átlagnak is csupán a 83 százaléka cincog ott a somogyi munkások folyószámláin. És sajnos igaz ez az átlagnyugdíjakra is. A havi 117 ezres hazai szinttől egy tízessel elmaradva a hó végi bevásárlások alkalmával igencsak érzik a somogyi nyugdíjasok az eggyel kevesebb Szent István hiányát. Hálásak lennénk egy negyedik dobozért is, amiben a kisiskolák megmaradása rejlene. Ne történhessen meg újra az a gyalázat, mint ami Niklán, Berzsenyi falujában megesett. Hiszen a korábban tízmilliókért felújított, eredményesen működő iskola kazánjának kéménye néhány, minisztereink által nagyon kedvelt Silka zakó árából felújítható lett volna, és most akkor nem kellene félszáz gyereket naponta buszoztatni.Tudom, hogy mohók vagyunk, de azért szívünk csak repesne egy ötödik ajándékos csomagtól is, amiben ott lapulna az úthálózat nem csak propagandaszinten észrevehető fejlesztése. Jó száz évvel ezelőtt, amikor Jókai Mór megyénkben járt, elszörnyülködve volt kénytelen megállapítani, hogy ilyen rossz utak még Boszniában sincsenek. Ha most jönne errefelé, ezt legfeljebb annyival módosítaná, hogy a viszonyítási alapként szolgáló Boszniát Albániára módosítaná. Mi ott délen, kérem tisztelettel, reménykedve várjuk legalább a 6-os út megreparálását.A hatodik dobozba korrupciómentes közéletet szeretnénk, hogy holmi majd’ milliárdos adósságot maga előtt görgető, de ennek ellenére gyanús körülmények közt százmilliókat eltapsoló önkormányzati cégek gazdálkodása, akarom mondani, garázdálkodása miatt soha többé ne kelljen annyi ügyben feljelentést tenni, aminek megszámolásához egy kezünk ujja sem elegendő.Örvendenénk annak is, ha egy hetedik doboz nem a nagybirtokos haveroknak, az ezer hektárokon terpeszkedő és a valódi kérges tenyerű kisgazdáknak a „hogy mersz te is licitálni, meglásd, megnézheted magad” pofátlanságát odavakkantó zrt.-Döbrögiknek tartogatna földmutyi formájában további ajándékot, hanem inkább a rengeteg, nehéz helyzetben lévő vagy a 40 százaléknyi, kihalásra ítélt településnek hozna végre valódi segítséget nyújtó szociális és demográfiai földprogramot.Sajnos, nagyon hosszan lehetne sorolni, de leginkább ennek a megyének, Somogynak egy olyan korfára lenne szüksége, ami egy igazi karácsonyfára hasonlít. Erről majd, a tragikus demográfiai helyzetről, ami azt a megyét is sújtja, ahonnét én érkeztem, még Novák Előd képviselőtársam a mai nap folyamán itt beszélni fog. Szóval, nagyon sok mindenre szükségük lenne a Somogy megyei polgároknak, de időm lejárt, és tényleg nem akarok túlságosan telhetetlennek tűnni. Ezért én is áldott, békés karácsonyi ünnepeket és boldog új esztendőt kívánok mindenkinek! Köszönöm a figyelmet, köszönöm a türelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Ander képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselőcsoportból: „Ünnepek előtt” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Én kimondottan a fideszes képviselőtársaimhoz és férfitársaimhoz szeretnék szólni. Már azt gondoltuk, hogy ez az év eltelik nagyobb olyan botrány nélkül, amikor valamelyik fideszes képviselő elmondaná nekünk, nőknek, hogy mi a feladatunk, és miért is jöttünk mi világra. [[16.40]] De hát sajnos nem telt el. Sajnos azt kell mondani, hogy karácsony előtt sikerült megint a közvéleményt felborzolni. Élt ezen a világon egy nő, aki úgy gondolta, hogy neki nem azt az utat kell választania, hogy férjhez menjen és gyermeket szüljön, hanem azt az utat kell választania, hogy minél több embert meg tudjon menteni, gyerekeket, időseket, betegeket és rászoruló embereket. Ezt az embert úgy hívták, hogy Kalkuttai Teréz anya. Lehet, hogy nem szült egy gyermeket sem, de sokkal többet megmentett élete során, sokkal-sokkal többet, mint ha felnevelt volna a saját családjából kettőt, hármat vagy négyet. Kalkuttai Teréz anyának volt úgymond nyolc parancsolata. Én ezt kívánom önöknek, tisztelt fideszes képviselő urak, és főleg Kövér László házelnök úrnak karácsonyra nagy szeretettel.1. Amit évek hosszú során felépítettél, egy másodperc alatt romba dőlhet. Ne törődj vele! Te csak építs!2. Ha valakinek segítesz, az emberek haragudni fognak rád. Ne törődj vele! Te csak segíts annak, akinek szüksége van rá!3. Minden tőled telhetőt tégy meg a világért! Ezért rúgást kapsz cserébe. Ne törődj vele! Te csak tedd, ami tőled telik!4. Azt a jót, amit ma cselekszel, holnapra elfelejtik. Ne törődj vele! Te csak tedd a jót!5. A becsületesség, a tisztesség és az igazmondás támadhatóvá tesz. Ne törődj vele! Te csak légy becsületes, tisztességes és őszinte!6. Az ember észszerűtlenül gondolkodik, helytelenül cselekszik és önző. Ne törődj vele! Te csak szeresd felebarátodat!7. Ha jót teszel, azt mások úgy tekintik majd, hogy hátsó szándék vezet. Ne törődj vele! Te csak tedd a jót!8. Ha céljaid vezérelnek, hamis barátaid és igaz ellenségeid lesznek. Ne törődj vele! Te csak kövesd céljaidat!Életútja és személyisége példát mutat mindegyikünk számára, és példát kell hogy mutasson így karácsony előtt minden ember számára. Én is kívánok a magam és a Magyar Szocialista Párt nevében minden kedves állampolgárnak békében, meghitt szeretetben áldott, boldog, békés karácsonyi ünnepeket és boldog új évet! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Firtl Mátyás képviselő úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjából: „Civitas Fidelissima - a szellemiekben, alkotásban hűséges polgárok közössége” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! December 14-e az 1921-es soproni és Sopron környéki népszavazás évfordulója, 2001 óta kormányrendelet szerint is a hűség napja, Sopron legrangosabb ünnepe.Felszólalásomnak ez az évforduló adja az alkalmat, és az, hogy advent második vasárnapján telt házas megnyitóval nyílt meg a Soproni Képzőművészeti Társaság idei adventi tárlata, amelyen a Soproni Füzetek 2015. évi számát is kézbe vehette Sopron közönsége. A két eseményt a soproni hűség kapcsolja egybe. Sopron a leghűségesebb város, mondhatnánk így is: a leghűségesebb polgárok közössége. Hűségük már 1277-től eredeztethető, amikor IV. László királyunk szabad királyi várossá nyilvánította Sopront a magyar királyhoz való hűségéért. Ez a város polgári létének és hagyományainak meghatározójaként évszázadokon keresztül formálta a város szellemiségét és kulturális életét. A leghűségesebb polgárok közössége minden területen az állhatatosság és következetesség szellemében alkotott, így az irodalmi életben, a zenében, a képzőművészetekben is. A hűség napja és így advent kapcsán is ezért szeretném ma méltatni Sopron hűséges irodalmárait és a jelenlegi Soproni Irodalmi Társaság jeles személyiségeit is. A maiak méltó utódai Frankenburg Adolfnak, a XIX. század reformévei tevékeny emberének, aki német névvel, de magyar szívvel Sopronban Irodalmi Kört alapított, a magyar irodalom felvirágoztatásának melegágyát. Mindennek kiemelkedő példája a soproni irodalmi élet máig tartó története, így nagyjai között a közelmúltban elhunyt Sarkady Sándor író, költő, műfordító, szerkesztő, tanár, Sopron díszpolgára, és Bősze Balázs író, költő tevékenysége, akik évtizedeken keresztül életben tartották a Soproni Füzeteket, amelyet éppen Sopron szabad királyi várossá válása 700. évfordulóján, 1977-ben indítottak. Az 1897-ben alakult Soproni Képzőművészeti Kör utódjának, a mai Képzőművészeti Társaságnak évről évre megrendezett adventi tárlatán mindig a sorozat értékes, értékmegőrző példányát adta a kezünkbe a két alkotó. Sarkady Sándor szerkesztésében és Bősze Balázs kiadói munkájának köszönhetően értéket és egy hiteles kulturális keresztmetszetet kapott évtizedeken keresztül a város. A soproni és egyben egyetemes értékek szellemi-kulturális erőteréből táplálkozott irodalomszolgálatuk. Irodalomtörténet, kultúrtörténet, művelődéstörténet ez, az évkönyv komolyságával, de az irodalom igényességével. Tisztelt Képviselőtársaim! Sopron idei adventi tárlatán bebizonyosodott, hogy az említett szellemi erőtér ma is működik, és cselekvésre készteti a küldetést folytatókat. A soproni és egyetemes irodalmi életnek vannak folytatói Sopronban, így ebben a körben is jól ismert és elismert Zentai László, aki Sopronban elsősorban évtizedek óta költőként számon tartott irodalmi egyéniség, továbbá Hegyi Ferenc író, akiket szerkesztőként T. Horváth József segített: így jelenhetett meg a Soproni Füzetek 2015. évi kiadványa. A soproni irodalom hűségeseinek köszönhetően így folytatódhat a magyar irodalomtörténetnek a Sopronban eddig írt fényes fejezete, ami érték, de erőt is ad a mindennapok küzdelmeire, és mindannyiunkat lélekben is megerősítő kincse. A soproni megnyitó zárómondataiban Bősze Balázs költő egy évekkel ezelőtti megnyitó beszédéből idéztem: „Alkotó lelkű, természetű emberként a teremtett meglévőből alkotunk ugyan, ám ezzel mégiscsak mi közelítjük meg leginkább a Hatalmasat, a mindenség Teremtőjét.” Így kívánok áldott adventet e Ház falai között. Boldog karácsonyt és boldog új évet!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjából: „A pedagógusok visszaállítanák a szabad tankönyvválasztást a diákok érdekében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Az elmúlt időszakban is több pedagógus keresett meg minket a tankönyvválasztékkal kapcsolatban. Közeledik a tankönyvrendelési időszak, és nagyon aggódnak a tankönyvkínálat további szűkülése miatt. Elmondták, hogy a tanárok sok esetben még a könyvtárból vagy korábbi kiadványok fénymásolatával tudják ugyan használni a régi jól bevált tankönyveket és a hozzájuk tartozó feladatgyűjteményeket, de hamarosan ennek is vége lehet. Sőt, előfordul az is, hogy a szülők veszik meg a jó könyveket, és viszik be titokban az iskolákba. A tanárok elmondták, hogy nem kérnek az OFI-s kísérleti tákolmányokból vagy az államosított tankönyvkiadók rossz minőségű tankönyveiből. Kérik vissza a szabad tankönyvválasztás jogát, valódi kínálatból szeretnének választani. Ők tudják, hogy miből tudnak hatékonyan dolgozni, hogy mi a legjobb a diákoknak. Azt akarják, hogy az oktatásirányítás megbízzon bennük, megbízzon a választásukban. Az LMP korábban is sokat foglalkozott a tankönyvekkel kapcsolatos minőségi kifogásokkal. [[16.50]] Nem csupán egy-egy, a tankönyvekben előforduló hibákról van szó, hanem tendenciózus minőségi kifogásokról, a kiadványok nehéz taníthatóságáról, általános tankönyvszerkesztési kérdésekről. Hadd idézzek egy engem kereső pedagógustól: „Remekül hangzik az ingyenesség, csakhogy a rászorulók régebben is ingyenesen vagy támogatással kaphattak és nem csak kölcsönbe tankönyveket. Csakhogy akkor még a régebbi jó könyvek közül választhatott a pedagógus, és a szegény gyerekek is ingyen vagy támogatással kaphatták meg a számukra megfelelő könyveket. Most sok nehéz sorsú, de tisztességesen élő romát is megalázott a kormány, bár be kell érniük a rossz könyvekkel, és örülniük kell annak, hogy ingyen kapják azokat a rossz minőségű könyveket. Korábban megvolt a lehetőség arra, hogy a szegény gyerekek is minőségi tankönyvből tanulhassanak, persze, ha ingyen kapjuk, nem panaszkodhatunk, eltűrjük a megaláztatást. Nem igaz, hogy az egységes könyvek esélyegyenlőséget hoznak. Ellenkezőleg! A jó anyagi körülmények között élő gyerekek szülei a kötelező állami könyvek mellé meg fogják venni a jó könyveket, és azokból tanulhatnak majd a diákok, a szegényeknek pedig marad az állami tankönyv, tovább mélyítve a szakadékot. Ezzel megaláznak, lenéznek és még mélyebbre taszítanak sokunkat. De nem ez a megoldás szerintem, hogy a tehetősebbektől elveszük a jó könyveket, hanem az, hogy mindenkinek meglegyen a lehetősége a jó könyvek használatára.” Egy másik, minket megkereső pedagógus pedig a következőket írta, idézem: „A szabad tankönyvválasztás visszaállítása az oktatás egyik kulcskérdése, a tanítás, tanulás hatékonyságának egyik kulcskérdése. Ez nem pártpolitikai ügy, hanem szakmai. A tanárok nem fogják merni felemelni a szavukat, mert félnek a fenntartó haragjától. Ám a szülők összefoghatnának gyermekeik védelmében és az ő érdekükben. Ha őket sikerülne meggyőzni, mit is jelent az ingyenesség, pontosabban arról, hogy mennyibe is kerül nekik ez az úgynevezett ingyenesség, milyen árat fizetnek azért, talán jobb belátásra kellene bírni a kormányt, vagy legalábbis rá lehetne venni arra, hogy adjon vissza egy szeletet a szabadságból.” Valaki egyszerűen kerekperec azt mondta nekünk, idézem: „Ez ügyben egyetlen cél és követelés lehet, vissza a szabad tankönyvválasztást. Az OFI vackait mi, tanárok nem kérjük, és ebből nem engedünk.” Tisztelt Ház! Az LMP ezúton tolmácsolja a pedagógusok véleményét és kérését itt a parlamentben is a kormánynak. Kiállunk a tankönyvkínálat visszaállítása és a szabad tankönyvválasztás mellett. Nem csupán azért, mert a jelenlegi szűkített tankönyvkínálat, benne az OFI sok helyen hibás kísérleti tankönyveivel, rossz minőséget képvisel, és nem akarjuk, hogy a gyerekek rossz tankönyvekből tanuljanak. Ha csak egy-kettő, de valójában jó tankönyv közül lehetne választani évfolyamonként és tantárgyanként, az is rossz lenne. Azért is képviseljük a szabad tankönyvválasztás elvét, mert a diákok, pedagógusok, iskolák különböznek. Sokféle igény van, sokféle pedagógiai módszer lehet eredményes, nem lehet mindenkit egy kalap alá venni. Ezért van szükség sokféle tankönyvre. Bízunk a pedagógusokban, akik ki tudják választani osztályuknak a legmegfelelőbb tankönyveket. Ezért kell a széles választék. Lehetnek kísérleti tankönyvek, lehetnek államosított kiadók, de ne szorítsák ki a többiek könyveit. Ha valakinek az OFI-s könyv a megfelelő, akkor válassza azt szabadon, korlátok és kényszerek nélkül. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Mennyi levegőjük van még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az év zárónapján, már parlamenti tekintetben, fontos így a befelé tekintés napjaiban elemeznünk egy olyan helyzetet, amely a társadalom szociokulturális mélyszöveteibe évtizedekig kiható módon itt lesz jelen velünk. A migrációs krízis tekintetében elmondhatjuk tehát, hogy igaz, hogy egy kilenc hónapos fáziskéséssel, de a Jobbik sokszori felszólítására végre a magyar politikum jó része felismerte, hogy egy tervezett lakosságcsere zajlott, zajlik Magyarországgal szemben, és azt is elmondhatjuk, hogy ebben az évben végre a cselekvés útjára sikerült lépni, amelynek árnyalatairól természetesen eddig is sokat vitatkoztunk, ezután is nagyon sokat fogunk. Mint említettem, kilenc hónap csúszással egy fizikai határzár kiépítésére is sor került. Az alapötlet Toroczkai László ásotthalmi jobbikos polgármestertől származik, nagyon örülünk annak, hogy végül ebből lett valami, és hát ennek a kivetülése, pozitív hatásai már érezhetőek az európai térben is a tekintetben, hogy Magyarország látszólagos renitens magatartása most már követőkre talál. Jegyezzük meg ugyanakkor, hogy számos tekintetben Magyarország indokolatlanul volt Európa éltanulója, amit például a regisztráció tekintetében tettünk, nem biztos, hogy ilyen sokáig fenntartható módon kellett volna tenni. De azt is láthatjuk, hogy hosszú távon életterünket meghatározó döntéseket kell hoznunk, a közeljövőben kell ezeket meghoznunk, már csak azért is, mert ha mostanában az ember akár kormányoldalra veti a pillantását, akár európai uniós oldalakra, relokálás tekintetében még mindig azt látja, hogy 2017 szeptemberéig Olaszország 306, Görögország pedig 988 személyt toloncoltatna, telepíttetne ide vissza Magyarországra. Lehet, hogy ezt nem kvótának hívják, lehet, hogy más az elnevezés, de egészen biztos, hogy Nyugat-Európa, annak centrális országai meg fogják keresni a módját, hogy szétterítsék ezt a problémakört, Magyarországnak pedig minden létező védelmi eszközt fel kell használni annak érdekében, hogy a genderideológia-féle őrületek ne tudjanak meghonosodni Magyarországon, annak érdekében, hogy ne kelljen semleges neműeknek illemhelyeket kialakítanunk, annak érdekében, hogy senki ne tervezhessen olyat, mint Skandináviában, ahol éppen most 30 ezer migráns letelepítésére készülnek, hogy a befogadó épületekről távolítsák el a keresztény jelképeket, a kereszteket, mert az zavarja az új honfoglalókat. Magyarországon nem merülhet fel, hogy hasonló jelenségeknek teret engedjünk. Bízom benne, hogy a teljes magyar politikum képes lesz egy olyan közös nemzeti minimumot létrehozni, amely a hasonló lakosságcsere, annak szándéka és annak előkészítése, felmerülése esetén a legkeményebben tud lépni a hasonló jelenségek ellen. Azt is látni kell, hogy ezen külső erőtérrel szemben bizony Magyarországról egy elképesztő és fokozott mértékű kivándorlás is tapasztalható. A héten itt kicsit megalázó vita folyt a parlamentben azt illetően, hogy 300 ezer, 350 ezer, 500 ezer honfitársunk van-e kint. Volt olyan fideszes képviselő, aki azt is sérelmezte, hogy kivándorlónak nevezzük az illetőket, hiszen ők európai polgárok, akik élnek a jogaikkal. Teljesen mindegy, hogy milyen árnyalatot használunk, a történelemkönyvekben hosszú távon azt fogják számon kérni a magyarországi politikai eliten, hogy hagyta-e kiüresedni a hazáját, vagy pedig képes volt megtartani azt, és aztán gyarapodó pályára állítani. Éppen ezért azt mondjuk, hogy így év végére a karácsonyfa alá értékeljük azt a keveset, ami van, adott esetben, mondjuk, az új lakások áfatartalmának csökkentését, még ha csonka módon csinálta is meg a kormányzat a jobbikos ötletnek ezt a részét, hiszen mi a felújítások, bővítések tekintetében is megkönnyítettük volna a magyar családok életét. Arra szólítjuk fel önöket, hogy ezekben a napokban, amikor az ember kicsit befelé fordul, hosszú távú céljait átértékeli, elemzi, akkor lássák be, hogy Magyarország elképesztően nagy problémája a népességfogyás, amit csak tetéz a tragikus kivándorlás, csökkentsék tehát a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfatartamát is, az alapvető élelmiszereké mellett, hiszen az lenne a célunk, hogy azon magyar családok dolgán könnyítsünk, ahol nem a harmadik, nem a negyedik gyermek a kérdéses jelen pillanatban, hanem az első vagy a második. Éppen ezért mondhatjuk el, hogy bár ma folyt egy szakmainak mondható vita az új építésű lakások áfacsökkentéséről, mi, jobbikosok odatettük volna a fa alá, és odatesszük a képzeletbeli fa alá azt a programot is, amely egy állami hátterű otthonteremtési és bérlakásépítési programon keresztül minden magyar fiatalnak teret, lehetőséget, megmaradási lehetőséget nyújt Magyarországon, hosszú távon pedig annak az esélyét is, hogy ha akarják vállalni azokat a bizonyos gyermekeket, akkor tudják vállalni őket, hiszen a mi történelmi felelősségünk az, hogy Magyarország gyarapodó pályára álljon. Ennek szellemében kívánok áldott, békés karácsonyt és sokkal boldogabb új esztendőt mindannyiuknak! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tilki Attila képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából: „A Közép-európai Kezdeményezés skopjei parlamenti közgyűlése magyar szemmel” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[17.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2015. december 9-11. között került megrendezésre a KEK parlamenti közgyűlése Skopjéban. A Közép-európai Kezdeményezés a térségbeli hasonló regionális kezdeményezések között a legnagyobb múlttal és a legtöbb tagállammal rendelkezik. 1989. november 11-én Ausztria, Jugoszlávia, Magyarország és Olaszország budapesti külügyminiszteri találkozója eredményeként jött létre. Akkor a résztvevők kinyilvánították a gazdasági, tudományos és kulturális együttműködés fontosságát. A szervezetnek jelenleg 18 tagállama van: Magyarország, Szlovákia, Csehország, Lengyelország, Koszovó kivételével a Nyugat-Balkán, Ausztria, Olaszország, Szlovénia, Horvátország, Románia, Bulgária, Ukrajna, Moldova és Belorusszia. A szervezet Triesztben olasz finanszírozású állandó titkársággal rendelkezik. A KEK deklarált célja a részt vevő államok közötti regionális együttműködés erősítése és az egyes országok segítése az európai integráció útján. Elnöksége naptári évenként, általában rotációs alapon változik. Magyarország 2013-ban, a közép-európai év keretében látta el azt, 2014-ben Ausztria követte hazánkat, az idén pedig a macedónok látják el az elnökséget, 2016-ban várhatóan bosnyák elnökség lesz. A parlamenti közgyűlés egyik napirendje a Balkánra és az Európára nehezedő példátlan migrációs nyomás közös kezelésének lehetősége volt. Ehhez a napirendhez szóltam hozzá a Lukács László jobbikos képviselőből és jómagamból álló magyar delegáció tagjaként. Felszólalásomban elmondtam, hogy Magyarország a jelenkori történelem legnagyobb migrációs nyomásával szembesült az idén, 2015. év eleje óta közel 400 ezer illegális határátlépő került elfogásra, illetve 177 ezer személy nyújtott be menedékkérelmet. A helyzet ugyanakkor nem kezelhető csupán magyar vagy uniós kérdésként. Álláspontunk szerint a különböző útvonalak keltette kihívások földrajzilag kiegyensúlyozott módon kezelendők, különben a szervezett bűnbandák csak átszervezik az útvonalaikat. Szoros együttműködésre van szükség a migránsokat kibocsátó és a tranzitországokkal. Ahogy azonban a magyar miniszterelnök az október 25-ei vezetői találkozón jelezte, Magyarország már nem része az útvonalnak, hiszen a szerb és a horvát zöldhatár lezárásával a migrációs áramlások áthelyeződtek. Mi minden segítséget megadunk, amit tudunk a probléma megoldásához a szomszédainknak, és változatlanul hangoztatjuk a megoldásra vonatkozó javaslatainkat. A macedónoknak például pont rendőri segítséggel segítettünk. Magyarország szerint az uniós intézkedéseknek is elsőként a határok megfelelő őrizetéből kell kiindulnia. Támogatjuk a külső határok megerősítésére irányuló elképzeléseket. Magyarország kész ebben aktív segítséget nyújtani. Meggyőződésünk, hogy a menekültek befogadását elsősorban a konfliktusokkal terhelt határos országokban kellene segíteni. Ez talán visszafoghatja az Európa felé a válságövezetek szomszédságában lévő menekülttáborokból a romló életkörülményekre és a korlátozott munkavállalási lehetőségre hivatkozva elindult tömegeket. Fontos, hogy a válságövezetek szomszédságában minél nagyobb és hatékonyabb támogatást nyújtsunk, valamint az, hogy megerősítsük a tranzitállamok menekültügyi, migrációs, határigazgatási kapacitásait. Fontos volt, hogy a konferencián elmondjuk, Magyarország nem örömmel és nem önszántából kényszerült az ideiglenes biztonsági határzár megépítésére, azonban nem engedhettük meg azt, hogy migránsok tömegei a zöldhatárt használják a schengeni térségbe való bejutásra. Hangsúlyoztam, hogy minden egyéb híresztelés ellenére csak a zöldhatár került lezárásra, azzal a céllal, hogy a hivatalos határátkelőhelyek felé tereljük a migránsokat. A jelenség dinamikáját mutatja, hogy a szerb zöldhatár lezárása után két nap alatt áthelyeződtek az útvonalak Horvátország felé, egyértelmű tehát, hogy a beáramló tömegeket hivatásos embercsempészek szervezik, és instrukciókat adnak, hogy hogyan ne működjenek együtt a hatóságokkal. A KEK parlamenti divíziójának éves közgyűlésén egy közös nyilatkozatot fogadtunk el, amelyben megerősítettük a tagállamok szorosabb együttműködését a migrációs kérdésekben. A Nyugat-Balkán országainak és az EU tagállamainak folyamatosan egyeztetni kell, valamint hangsúlyoztuk a regionális együttműködések fontosságát, a térségre gyakorolt gazdaságfejlesztési szerepét. Aláhúztuk, hogy a határon átnyúló fejlesztések segítik a jószomszédi kapcsolatokat, az önkormányzatokat és az embereket közelebb hozzák egymáshoz, és elősegítik a balkáni országok európai integrációját. Én is szeretnék mindenkinek áldott, békés, boldog karácsonyt kívánni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport, „750 éves Simaság” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés elnöke, Kövér László részvételével emlékeztek arra Simaságon, hogy a település 750 éves múltra tekint vissza. A Répce-sík középső részén, a Metőc- és a Pós-patak összefolyásánál található község olyan ünnepséget szervezett, amely méltó volt az eltelt évszázadokhoz. 1265 volt az az esztendő, amikor Sághot először említették oklevélben mint királynéi birtokot. Ahogy olvashatjuk a falu saját magát bemutató ismertetőjében, a településnek történelme során számos elnevezése volt. 1338-tól Egyházasságnak hívták a községet, jelezve, hogy templommal bír. Királyi szolgáló népek éltek itt, akik pecsenye- és kenyérsütéssel rótták le szolgáltatási kötelezettségüket, mivel a települést 1378-ban Pecsenyesütőságnak, 1597-ben pedig Kenyérsütőságnak nevezték. 1458-59-ben Sopron vármegye törvénytartó gyűlésére itt került sor. 1357-ből származik Simaháza első okleveles említése Simonháza néven. Az 1600-as évek végén a kisebb köznemesi családokat nagy jelentőségű család váltotta fel a birtoklásban, a Festeticsek. Nevükhöz fűződik a falu teljes szerkezetének átépítése. A tolnai Festeticsek sok kiváló hazafit adtak a nemzetnek, akik országunk történetében is jelentős dolgokat vittek végbe. Közülük is páran Ságon születtek, és vannak, akik itt is vannak eltemetve. A birtokot Keszthelyre költözésük után 1840-ben eladták a rokonságban lévő Széchenyieknek. 1874-től 1916-ig a herceg Hohenlohe-Waldenburg család lett a birtokos. Időközben 1907-től a település megkapta a Felsőság elnevezést, majd a húszas évek végén Simaháza és Felsőság egyesítésével hozták létre a mai Simaság elnevezést. 1929-től Eörsi Balogh Brunó tulajdonába került az uradalom, majd Varga Bálint kőszegi fakereskedőé lett. 1945-től államosították a kastélyt és az épületeket. A kommunizmus évtizedei alatt a terror Simaságot is elérte: 1953-ban négy embert végeztek ki a falu lakói közül koholt vádak alapján, és hét embert börtönöztek be hosszú évekre. Családokat raktak az utcára, szakítottak szét, barátságokat romboltak le. Tisztelt Országgyűlés! A XXI. században Simaság bizalommal és építő szándékkal tekint a jövőbe, ugyanakkor büszke a múlt értékeire. Nem feledkezik el a Festeticsekről, történetének nagy pillanatairól, és nem feledkezik el az áldozatokról sem. Molnár László polgármester a 750 éves évfordulós ünnepségen így fogalmazott: „A mai értékválsággal küzdő világban bizony kevesen tudatosítják, mekkora dolog az, hogy egy olyan község polgárai lehetnek, ahol az emberi értékek nem egy-két emberöltőre nyúlnak vissza, hanem immár 750 évre. A történelmi gyökerek és az elődök hagyatéka óriási büszkeséggel kell hogy eltöltsön bennünket, mai simaságiakat. A 750 éves évforduló napját ne keressük a naptárban. Keressük a szívünkben; láthatatlan ünnep ez, amikor emlékezünk történetünkre, felmenőinkre, hagyományainkra. Vegyük elő a képeket, a történeteket, és beszélgessünk azokról, ez legyen a különbözés a hétköznapoktól. Az emlék nem csomagolható, nem címkézhető, mégis tudható a létezése.” Így beszélt tehát Simaság első embere. Molnár Lászlóval egyetértve kívánom, hogy a múltból erőt merítve sikerrel vegyék a jövő kihívásait a simaságiak. Isten éltesse a település minden polgárát! Áldott karácsonyt, boldog új évet nekik és minden magyarnak Vas megyében és szerte a nagyvilágban. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Oktatási alvilág és kamuprofesszor. Orbitális szélhámosság Sümegen?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalásom apropója az, hogy a napokban napvilágra került a média által és általunk felderített olyan galádság, ami véleményem szerint itt a Ház falai között is megér pár mondatot. Azokat a kérdéseket, amelyek itt elhangoznak, természetesen elküldtük a minisztériumba is, és válaszokat várunk rájuk, de nemcsak mi, hanem az ott élők, illetve a településvezetők is. Ez a csalárdság egy úgynevezett jövőegyetemből indult ki. A jövőegyetem kitalálója a Jeruzsálemi Szent János Szuverén Máltai Lovagrend Autonóm Perjelségek Szövetsége, amely szervezetnek a Magyar Máltai Szeretetszolgálathoz semmi köze nincs. [[17.10]] A szervezetet többek között Popper György terjesztette Magyarországon, ez 2003-ban volt. A tagságban feltűnt többek között Hunvald György és Schmuck Andor is. A szervezetet például többek között Matolcsy-alapítványok pénzelik. Ez is nagyon érdekes. A Külügyminisztérium közleményt adott ki annak idején, hogy kifejezetten elhatárolódik ettől az állovagrendtől. Ez a lovagrend alapított egy úgynevezett jövőegyetemet - Pro Deo State University, rövidítésben PDSU -, amelyiknek a dékánja úgynevezett dr. Kertész-Bakos Ferenc, akinek nevéhez több botrány is kapcsolódik, például többek között a „Hol a diploma?” Tehát ez az állovagrend tartja fenn a PDSU-t, amelyik létrehozta a jövőegyetem-projektet. Sátoraljaújhelytől hogy juthatunk el Sümegig? Kertész-Bakos az elmúlt években több alkalommal járt önkormányzatoknál egyetemalapítási ötletekkel; a próbálkozások közös vonása volt a kiszemelt ingatlanok megszerzésének szándéka. A PDSU először Sátoraljaújhelyen kívánt termelő népfőiskolát alapítani. Utána következett Vác, ahol tudásváros néven kívántak egyetemi központot kialakítani, egy használaton kívüli plázában. Itt már előkerült a John Henry Newman Intézet neve is, ami elmondásuk alapján a szlovákiai Danubius Egyetem szárnyai alatt működött. A tervek szerint egy multifunkciós keresztény egyetemi campust kívántak létrehozni, 5,5 milliárdos beruházás keretében. Mivel a váci polgármester, Fördős Attila nem adta áldását az ügyre, a Newman Intézet közleményben megtámadta őt. Nem maradt válasz nélkül, a váci polgármester nem hagyta magát, és azokra az alaptalan vádakra ismét reagált. És érdekes módon ez az iskola elköltözött onnan, hűlt helyét találták. A későbbiekben felröppent a hír, hogy ők Pécsen is szeretnének egy ugyanilyen intézményt megalapítani, ugyanígy jövőegyetemnek hívják, az egykori bőrgyár területére, ahova be lett bejegyezve a székhelye is, ugyanúgy a szlovákiai Danubius Egyetemmel együttműködve. A Pécsi Tudományegyetem határozottan cáfolta, hogy kapcsolatuk lenne a jövőegyetem-projekttel. A Pécsi Egyházmegye is közölte, hogy sem az egyházmegyének, sem a magyar katolikus egyháznak nincs köze az amúgy önmeghatározása szerint keresztény ihletésű John Henry Newman jövőegyetem-projekthez, és a kezdeményező személye nem ismert sem hazai, sem nemzetközi tudományos körökben. Így jutott el a jövőegyetem-projekt Sümegre, ahol már a felsőoktatási törvényben megjelent koncepciónak köszönhetően a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola segítségével kívánták a közösségi főiskoláikat létrehozni. A polgármester közleményt adott ki, miszerint Sümegen a budapesti Wekerle Sándor Üzleti Főiskola közgazdász alapképzéseihez kapcsolódó médiaszakos felsőoktatás lesz - projektmenedzser, gazdálkodásmenedzsment és marketingképzések indulnak 2015 szeptemberétől. Hozzáteszem, hogy a létrehozásukat szabályozó végrehajtási kormányrendelet csak 2015. november 27-étől lépett hatályba. Elmondta, hogy ez lesz az egyik első olyan, úgynevezett közösségi főiskola, amely az új felsőoktatási törvény alapján nyitja meg kapuit. Az aláírásra június 29-én került sor a sümegi városházán, érdekes módon abban az időpontban a John Henry Newman Oktatási Központ Kft., mint a sümegi közösségi főiskola egyik fenntartója, végrehajtás alatt állt. Nagyon sok olyan dolog van, amit még el tudnék mondani, de sajnos az időkeretem nagyon rövid. Amit elmondtam a felszólalásom elején, ezeket a kérdéseket mind az Oktatási Hivatalnak, mind a minisztériumnak elküldtük. Bízom benne, hogy érdemi választ kapunk rájuk, és a szükséges intézkedéseket meg fogják hozni. Ezek után egyetlenegy dolgom maradt így az ünnepek közeledtével, hogy áldott, békés karácsonyi ünnepeket és boldog új évet kívánjak én is önöknek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Rig Lajos képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr a Jobbik-képviselőcsoportból: „Milyen nemzetiségű lesz Magyarország első szülöttje 2016-ban?” címmel. Öné a szó, Novák Előd jobbikos képviselő úr.
Tisztelt Országgyűlés! A legnagyobb születésünnepre készül az ország, karácsonyra, hiszen jelenleg még keresztény és Magyarország vagyunk, de ha a tendenciák folytatódnak, akkor könnyen lehet, hogy a század végére kisebbségbe kerül a magyarság a saját hazájában. A 30 éves nőknek már a 60 százaléka gyermektelen, ami azért is probléma, mert az anya életkorával párhuzamosan exponenciálisan nőnek az egészségügyi nehézségek, például a már népbetegségnek minősülő meddőség vagy a Down-kór, ezért minél előbb, annál jobb.És mindezek után nem csoda, hogy a 40 évesek körében már a nők 40 százaléka gyermektelen. És hogyha ezek a tendenciák folytatódnak, akkor a nem is olyan távoli jövőben a nők többsége soha életében nem fogja megtapasztalni, átélni a nők legszebb hivatását, az anyaságot. A nők többsége papírforma szerint a jövőben nem fog egyetlenegy gyermeket sem szülni Magyarországon, bizony. Bár a magyarság fennmaradásához a 2,1-es minimálisan szükséges termékenységi rátával szemben a hírek 1,4-ről szólnak, de tegyük hozzá, hogy valójában ebben benne foglaltatnak azok a törvényben is nemzetiségként, kisebbségként nyilvántartott csoportok, amelyek még ha esetleges kettős-hármas identitásuk révén bizonyos mértékben a magyar nemzet részét képezik is - mint ahogy nekem is vannak horvát felmenőim, van horvát ősapám sok száz évre visszamenőleg -, de mégis ki kell mondani, hogy ma Magyarországon a cigányság népességrobbanása nélkül, ha azt leszámítjuk, akkor valójában 1 környékén van az a bizonyos termékenységi ráta, amellyel kapcsolatban sajnos hivatalos adatok nincsenek. Annyit tudunk, amit Pokol Béla alkotmánybíró a kiváló könyvében meg mert már írni évekkel ezelőtt, hogy a cigányság generációnként megduplázódik, miközben, tegyük hozzá: a magyarság megfeleződik, hiszen már 1 környékén, 1 alatt van az egy magyar nőre jutó gyermekek száma. És ezzel párhuzamosan gazdasági menekültként közel 1 millió aktív korú magyar ember, dolgozó magyar ember ment el Nyugatra. És hogyha figyelembe vesszük a kivándorlást, az elöregedő társadalmat, a cigányság népességrobbanását és az eltartók és az eltartottak arányának ebből a három okból adódó torzulását, a durva megváltozás miatt nemhogy a nyugdíjrendszer, de az egész társadalombiztosítás, az egész államháztartás összeomlása fenyegeti Magyarországot. Az, hogy kisebbség lehetünk tehát a saját hazánkban a század végére, az csak az egyik nemzetstratégiai veszély. A másik, hogy akármilyen ország is lesz itt, egy ilyen elöregedő, kivándorló és a cigányság népességrobbanásával is együtt élő társadalom teljesen működésképtelenné fog válni, hogyha a jelenlegi demográfiai trendeken nem változtat a mindenkori kormányzat.A Jobbik ezért volt olyan bátor, hogy kimondta a programjában, hogy sok egyéb probléma mellett mégis mi a magyarság legnagyobb problémája. Nem az egyik legnagyobb, hanem a legnagyobb probléma a katasztrofális demográfiai folyamat, a nemzethalál, ami felé robogunk. Persze, nemcsak a magyarságot fenyegeti a kihalás veszélye, hiszen például az egyik fősodratú hír címében olvashatjuk, hogy kihalás fenyegeti a nagy fehér cápát - így szól a cikk címe -, másutt pedig láthatjuk a fehér oroszlánért vagy a fehér fülesfácánért megkongatni a természetvédők vészharangját. Azonban én úgy gondolom, hogy nekem, akár csak az Országgyűlés Népesedéspolitikai albizottságának elnökeként is, feladatom a fehér ember kihalófélben lévő állapotára is felhívni a figyelmet. Persze, ha félünk a rasszizmus olcsó vádjától, akkor csak, mondjuk, a fehér cápáért szabad aggódnunk, én azonban az olcsó vádaktól nem félek, legfeljebb a fehér cápától vagy a fehér oroszlántól, ezért igenis meg kell kongatnunk a harangot. Összeurópai problémáról beszélünk akkor, amikor a bevándorlókkal is szembe kell nézni, és azzal is, hogy a jelenlegi kormányzat - minden ellenkező híresztelésével ellentétben - igenis a bevándorlók letelepítésében gondolkozik, hiszen amikor még nyáron a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése szerint 59 ezer bevándorlónak biztosítanak munkavállalási engedélyt, akkor még nem egészen értettük, hogy miről lesz szó. Azonban most, amikor már megjelent több százmillió forintos kormányzati pályázat annak érdekében, hogy a migránsok vállalkozási tevékenységét is ösztönözzék, akkor már egyértelmű, hogy a szavak mögött valójában mire játszik a kormányzat. Én ezért szeretném felhívni a kormány figyelmét a radikális változás szükségességére. [[17.20]] Végül itt az Országgyűlés ez évi utolsó felszólalójaként egy jelenleg még keresztény és magyar országban szeretnék mindnyájuknak boldog, áldott karácsonyt és általában is születésélményekben gazdag, szebb jövőt kívánni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan február 15-én kerül sor. Ezúton jómagam is megköszönöm egész éves munkájukat. Ez a nap a kívánságok és a jókívánságok napja is volt. Engedjék meg, hogy valamennyi képviselőtársam nevében köszöntsem mindazokat, akik figyelemmel kísérték a munkánkat, és köszöntsem azokat is, akik a választókerületben, a Képviselői Irodaházban és itt, a világ egyik legszebb munkahelyén segítik nap mint nap a munkánkat. Tehát köszönöm a munkatársaknak a munkáját, és kívánunk nekik is, családjuknak is áldott, békés karácsonyt és boldog új esztendőt. Az ülést bezárom. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Az ülés 17 óra 21 perckor ért véget.]]