[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 12. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Ismételten csak szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban három volt képviselőtársunk hunyt el. Hajdú Zoltán az első szabad országgyűlési választásokon az SZDSZ jelöltjeként szerezte meg lakóhelye és térsége, Fejér megye 6. számú választókerületének mandátumát, és 1998-ig volt a magyar Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt az Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottság, illetve a Társadalmi szervezetek költségvetési támogatását előkészítő bizottság munkájában vett részt. Politikai pályája mellett református lelkészként szolgált, a Keresztyén Ifjúsági Egyesület és az enyingi Tinódi Lantos Sebestyén Református Zeneiskola alapítója volt. Életének 78. évében hunyt el. Serfőző András 1994 és 2006 között három cikluson keresztül volt a magyar Országgyűlés képviselője. Az MSZP jelöltjeként 1994-ben Nógrád megye 3. számú, Szécsényt és térségét magában foglaló választókerületében, majd a megye területi listájáról szerzett mandátumot. Megbízatása alatt az Alkotmányügyi, illetve a Rendészeti bizottság munkájában vett részt. Politikai-közéleti tevékenysége szűkebb hazája, Nógrád megye fejlesztésének ügyét hivatott szolgálni. Életének 71. évében hunyt el. Lusztig Péter az 1994. évi országgyűlési választásokon az MSZP színeiben Baranya megye 1. számú egyéni választókerületében szerzett mandátumot. Megbízatása alatt az Önkormányzati és rendészeti, valamint az Alkotmányügyi bizottságban dolgozott. A Magyar Jogász Szövetség és a Magyar Kriminológiai Társaság tagja volt. 75 évesen hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd frakcióvezetője, Szabó Timea. Megadom a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Eddig több mint 26 ezren haltak meg Magyarországon koronavírusban. Gyerekek maradtak árván, szülők temetik gyerekeiket. Kiderült, lakosságarányosan már hazánkban haltak meg a legtöbben a világon. Összehasonlításképpen: Ausztriában 10 ezren, Horvátországban 7 ezren, Ausztráliában pedig csak 900-an hunytak el. De hogy lehetséges, hogy minden környező országban is, Romániában, Lengyelországban, de még Bulgáriában is kevesebb a veszteség? A válasz nagyon egyszerű: ezekben az országokban a kormányok nem milliárdok ellopásával, nem az ellenzék elleni hergeléssel foglalkoztak, hanem összefogva, közösen a járvány ellen küzdöttek. Nálunk viszont Orbán Viktort a járvány alatt is a lopás és a hazudozás foglalta le. Olyannyira lefoglalta a lopás, hogy még arra sem vette a fáradságot, hogy legalább egyetlenegyszer részvétet nyilvánítson az elhunytak hozzátartozóinak. [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem!]] Orbán Viktor száját egyszer sem hagyta el a kisvárosnyi ember elvesztése után az a mondat, hogy nyugodjanak békében az áldozatok, hogy bocsánatot kérünk azoktól, akiket cserben hagytunk, pedig én, Orbán Viktor tavaly ősszel azt ígértem, hogy aki megbetegszik, azt meggyógyítjuk. Nem. Sőt, Hollik Istvánnak, a Fidesz kommunikációs igazgatójának még sikerült egy olyan posztot is kitennie a 25 ezer áldozat után, hogy „Köszönjük, folytatjuk a munkát”. Ennyire nincs maguknak fogalmuk arról, hogy mi történik ebben az országban, ennyire érzéketlenek az emberek fájdalma iránt. Aznap, amikor ez történik, Orbán Viktor annyit mond nevetgélve, hogy alig várja, hogy végre megihasson egy teraszon egy sört. Ráadásul mindezt úgy mondta, mintha ő valaha eljárt volna sörözni az emberek közé, pedig pontosan tudjuk, hogy ő kizárólag a Karmelita teraszán sörözget. Orbán Viktor soha nem járt az emberek között és soha nem is fog járni közöttük. Hiszen, ha járna, meghallotta volna az orvosok és az ápolók kétségbeesett kiáltását, amikor a hétvégén meglátták a maszk nélküli tömegeket a teraszokon. Az orvosok ugyanis felnyögtek, hogy úristen, három hét múlva kezdődik minden elölről az intenzív osztályokon. Végre egy kis levegőhöz jutottak az egészségügyben dolgozók, de Orbán Viktor ma reggel azt üzente, hogy ne lazsáljatok ti ott a kórházakban, hiszen nemsokára az első oltás után mindenki gyakorlatilag maszk nélkül flangálhat oda, ahova akar, készüljetek ti ott a kórházakban a legrosszabbra. De nem csak ezt kapták ajándékba az egészségügyi dolgozók Orbán Viktortól, a miniszterelnök most már a telefonjukat is le akarja hallgatni és az e-mailjükbe is bele akar nézni. Pár napja kiderült, hogy a kormány megbízhatósági vizsgálatot akar az orvosokról folytatni, amit persze nekik önként kell vállalni, különben azonnal kirúgják őket. Miután az esetből botrány lett, közölték, hogy adminisztrációs hiba történt, a Kórházi Főigazgatóság tévedésből küldte ki ezt a levelet minden kórházba. Adminisztrációs hiba, hát persze, és adminisztrációs hiba volt nyilván az is, hogy valaki megírta ezt a levelet, hiszen nemcsak kiküldték az összes kórházba ezt a levelet, hanem ezt valakinek előtte meg kellett írni. Az a baj, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök teljesen hülyének nézik a magyar embereket. Tudjuk, hogy továbbra is megvan a törvényi felhatalmazás az orvosok, ápolók lehallgatására, csak most éppen jegelik a dolgot, de nem fogjuk ezt hagyni, az orvosok, ápolók nem rabszolgák, nem katonák. [[13.10]] Aztán nézzük tovább, hogy mivel próbálkoztak még az elmúlt héten, hogy a saját felelőtlen döntéseiket és lopásaikat palástolják. Hát, vakcinahatékonysági tanulmányt hamisítottak. A múlt héten én követeltem azt Gulyás Gergelytől, hogy hozza nyilvánosságra, honnan veszi azt, hogy a nyugati vakcinák nem olyan hatékonyak, mint a keleti vakcinák. De ez alatt én nem azt értettem, hogy akkor a kormány hamisítsa meg ezeket a vakcinákról szóló adatokat! Hát, maga Karikó Katalin mondta el azt tegnap, hogy a kormány hazudik ebben a jelentésében! Már várom azt, hogy önök mikor jelentik fel Karikó doktornőt azzal, hogy álhíreket gyárt. Az a helyzet, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy önök újra és újra lebuknak a hazugságaikkal. Tudják, hogy maguk számára eljön a vég, azaz a kormányváltás, ezért pánikolnak, és még az utolsó pillanatokban is kilopják a közvagyont. Hát, pánikoljanak is, ezt üzenjük mi a Párbeszédből; pánikoljanak, ugyanis önök valóban az utolsó napjaikat élik meg a kormányzatban. Készüljenek a váltásra! Köszönöm szépen.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Megint működésben látjuk azt a stratégiát, amelyet egy baloldali stratéga vázolt fel nem olyan rég; egész nyíltan arról beszélt, hogy a baloldalnak az áldozatok hozzátartozói irányába kellene kampányt folytatnia. Végzett egy egészen lelketlen kalkulációt is, kiszámolta, hogy ez egy 200 ezer fős célcsoportot jelent. [[Arató Gergely: A ti emberetek, barátom! A ti tévétekben!]] És mondott még egy megdöbbentetőt ez a baloldali stratéga, azt, hogy a baloldal még nem tudja kellőképpen kihasználni a gyászból adódó fájdalmat. Ezt ő mondta. Na most, ön nemcsak megfogadta ezt a tanácsot, hanem hónapok óta az élére áll ennek a kampánynak a parlamentben. Minden felszólalása, minden akciója azt célozza, hogy a baloldal a stratéga szavaival élve kihasználja a gyászból adódó fájdalmat. [[Szabó Timea: Ez kicsoda?]] Ez méltatlan, érzéketlen és szívtelen. Legalább kicsi lehetne önökben abból az emberségből, amelyet másokon számonkérnek! Azt, hogy mikor győzhetjük le a járványt, az oltások száma fogja meghatározni. Ezért is fontos fegyvertény, hogy a magyar oltási program ütemesen halad, az átoltottsági arány 37 százalék, míg az uniós átlag ennél sokkal alacsonyabb, 21 százalékos. Külön szeretném kiemelni, hogy a fertőzésnek leginkább kitett idősek, közülük a regisztráltak, az ő 91 százalékuk már megkapta az oltást. Ami a statisztikák kérdését illeti. Úgy látom, hogy most megint a statisztikák ügyében indítanak egy álhírkampányt, ez is az oltásellenes kampányuk része. Én természetesnek tartom, hogy a szakemberek értelmezik a statisztikákat, és vitatkoznak is róluk, de ez nem változtat azon, hogy a közzétett adatok tények; nem sejtetések, nem jóslatok, nem elemzések, nem vélemények, hanem tények. És az a táblázat, amelyre ön utal, pont azt bizonyítja, hogy minden Magyarországon használt vakcina hatékony [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] és minden vakcina jobb, mint védettség nélkül elkapni a vírust. [[Kunhalmi Ágnes: Ezt gondolja az ellenzék is, ne hazudozzanak!]] Arra kérem ezért, hogy a statisztikák terén se folytassanak oltásellenes kampányt. Mivel egyre többen kapnak védettséget, ezért lépéseket lehetett tenni az élet újraindítása érdekében. Most, ha jól értelmezem, önök nem támogatják az újraindítást. Tehát nyitást követeltek akkor, amikor felfutó szakaszban volt a harmadik hullám, és zárást akarnának, amikor közelítjük a 4 millió beoltottat. Arra kérem, ha ez így van, akkor tegyenek konkrét javaslatot. Az újraindítási lépéseket az tette lehetővé, hogy ütemesen zajlik az oltási program, az az oltási program, amelyet önök folyamatosan támadtak. Ha maguknak valóban fontos lenne az emberéletek védelme, akkor nem támadnák az oltási programot. [[Szabó Timea: Nyilvánítsanak részvétet!]] Támadták a szakemberek engedélyezési eljárását, támadták a regisztrációt, olyannyira, hogy el is akarták törölni pár nappal ezelőtt [[Szabó Timea: El bizony!]] elbizonytalanító kampányt folytattak egyes vakcinatípusok ellen, de azért magukat beoltatták. Önnek már megvan az oltása [[Szabó Timea: Önnek is!]] de másokat lebeszélt volna. [[Közbeszólások a Párbeszéd és az MSZP soraiból. Arató Gergely: Nem igaz, hazudsz!]] A különbség kettőnk között az, tisztelt képviselő asszony, hogy az itt ülők soha nem beszélték le a magyarokat az oltásokról [[Arató Gergely: Az itt ülők se!]] míg maguk ezt megtették. [[Kunhalmi Ágnes: Senki nem beszélte le a magyarokat!]] És azért oltatták be magukat egyes esetekben soron kívül , mert nagyon jól tudják, hogy minden vakcina, amelyet Magyarországon engedélyeztek, hatásos. A baloldali pártok aknamunkáját nagyon jól szimbolizálja az a parlamenti határozat, amelyet maguk közösen jegyeznek. Az a parlamenti határozat gyakorlatilag betiltott volna egyes vakcinatípusokat. [[Arató Gergely: Ez nem igaz, hazudsz! Dr. Rétvári Bence: Szó szerint ez van benne!]]
Szégyellje magát, képviselő úr!
Ez a határozat negyedéves, azóta ott van az Országgyűlés napirendjén, nem vonták vissza. Tehát maguknak az oltásellenességről papírjuk van. Ezen a határozati javaslaton, tisztelt képviselő asszony, az ön neve is ott van, aláírta. Ha maradt önben egy minimális darabka hajlandóság arra [[Szabó Timea: Senki nem hiszi el nektek ezt!]] hogy beismerje, felelőtlen politikát folytattak, ha maradt önben egy picike felelősség, és maradt önben egy kicsike együttérzés [[Szabó Timea: Részvétnyilvánítás! Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] akkor visszavonja az aláírását. Ha tényleg számít maguknak az emberéletek védelme, ha tényleg törődnének a magyar vállalkozásokkal, akkor visszavonnák ezt a határozati javaslatot. [[Szabó Timea: Akkor adnátok támogatást nekik!]] Most még megtehetik. Ha nem teszik, akkor az csak annak bizonyítéka, hogy a baloldali oltásellenesség ereje és hőfoka semmit, de semmit nem változott. Viseljék a felelősségét! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselőtársaim, hadd jegyezzem meg, hogy könnyekig meg leszek hatva, amikor Arató Gergely először tud tíz percet csöndben végigülni, és hallgatni mások felszólalását. Isten bizony mondom! A következő hozzászóló Csárdi Antal képviselő úr, az LMP részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Orbán Viktor múlt pénteken Brüsszelben tárgyalt az EU-s helyreállítási alap hazai elköltésének módjáról, mikéntjéről, ütemezéséről. Ez rengeteg pénz, 5800 milliárd forint, ami pluszban érkezik az eddigi támogatásokhoz képest. Az előzetes tárgyalások szerint a kormány helyesen egészségügyi fejlesztésekre is költene ebből a forrásból. Itt jegyezném meg, hogy az Orbán-kormány a nemzeti együttműködés rendszerének 11. évében jutott el oda végre, hogy ne mostohagyerekként kezelje az egészségügyet, és valódi forrásokat biztosítson a szektornak. Rettentő szomorú, hogy ehhez egy világjárvány kellett; rettentő szomorú, hogy a szabadságharcaira mindig oly büszke Fidesz persze merthogy Brüsszel nekünk nem szövetségesünk ezt is csak uniós pénzből tudja megoldani. [[13.20]] De érdemes megnézni, hogy miket tervez a kormány, mik az uniós ajánlások, és ezek hogy viszonyulnak egymáshoz. A Bizottságnak jól láthatóan nagyon nem tetszik, hogy a kormány ebből az alapból finanszírozná az egyetemi modellváltásnak csúfolt átalakítást, ami nem más, mint a közvagyon eltulajdonítása. Arról van szó, hogy az állami tulajdonú felsőoktatási intézményeket azok teljes vagyonával együtt magánalapítványokba szerveznék ki. Hazugság a kormány részéről, hogy a felsőoktatás megújításához szükség lenne erre az átalakításra, hogy szükség lenne a magánalapítványokra. Európa legjobb és legszínvonalasabb egyetemei jellemzően állami fenntartású, állami tulajdonban lévő intézmények. Az sem igaz, hogy az egyetemek önkéntesen léptek erre az útra, hiszen a fejlesztési forrásaik hozzáférésével zsarolták meg őket. A modellváltás hangsúlyozása kormányzati hazugság. Ami történik, az nem más, mint az állami tulajdonú egyetemek hatalmas vagyonának, a nemzeti vagyon egy jelentős részének magánkézbe szervezése. A Fidesz azért szervezi ki magánalapítványokba a közvagyont, mert attól félnek teszem hozzá: joggal , hogy ’22-ben elveszítik a választásokat, elveszítik a hatalmukat, és a modellváltást tökéletes eszköznek látják arra, hogy a magánvagyonokba kiszervezett közpénz eddigi gyakorlata tovább folytatódhasson. Gyakorlatilag azt látjuk, hogy ebből a forrásból, mondjuk úgy, hogy megkérdőjelezhető döntések várhatók. Mert mit is mond az az ajánlás, amit az Európai Bizottság megfogalmazott? A csökkentett munkaidős foglalkoztatás megerősítésének és kiterjesztésének javaslatát tette le az asztalra, amiről pontosan tudjuk, hogy Magyarországon a legszűkmarkúbb a kormány ebben a tekintetben, hiszen itthon a munkavállalók 3 százaléka jutott hozzá ilyen típusú támogatáshoz. Csak hogy legyen összehasonlítási alap: Horvátországban ez az arány az 50 százalékot is eléri. De azt gondolom, érdemes észrevenni azt is, hogy a bizottsági ajánlásban egyértelműen le van írva, hogy az álláskeresési járadék időtartamának és mértékének a megnövelése szükséges azon társadalmi célnak az okán, hogy azok a dolgozók, akik szeretnének újra munkához jutni, és három hónap alatt nem sikerült munkát szerezniük, ők is hozzájuthassanak anélkül, hogy egzisztenciális válságba kerüljenek a családjaikkal együtt. Azt gondolom, hogy érdemes kitérni az iskolák digitalizációjára is. Ez is megjelenik az ajánlások között, de nem látjuk, hogy a kormány terveiben ez a szükséges mértékben megjelenne. Pontosan tudjuk azt, hogy a forráshoz képest 5800 milliárd forintról beszélünk mindössze körülbelül 50-70 milliárd forintot vinne el például az általános és középiskolás diákok digitális eszközökkel való ellátása. S akkor minden diák kaphatna például egy tabletet. Nem látjuk azt a célt, azt a támogatási rendszert, ami biztosítaná az iskolák infrastrukturális hálózatát, ami lehetővé tenné, hogy a digitális oktatás sokkal hatékonyabb legyen. Azt gondolom összességében véve, hogy nagyon komoly aggodalmaink vannak a tekintetben, hogy ez az 5800 milliárd forint milyen mértékben, milyen hatékonysággal lesz elköltve. Köszönöm szépen.
A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a következő, a 2021-27 közötti uniós ciklusra vonatkozó pénzügyi keret és az úgynevezett jövő nemzedékek pénzügyi keretének a felhasználási lehetőségei jelentős forrásokat biztosítanak Magyarország számára. Az MFF-ből ez a következő időszakra vonatkozó költségvetés rövidített neve majdnem 11 000 milliárd forintról beszélhetünk, a következő generációra vonatkozó uniós, kifejezetten a koronavírussal összefüggő helyreállítási alap keretében pedig több mint 7000 milliárd forintos forrásokról született már meg döntés. Ez sajnálatos módon nem azt jelenti, hogy ezeknek a forrásoknak az elköltése már megkezdődött volna. Mi igyekszünk gyorsítani az eseményeket. A jelenleg ismert menetrend szerint április 30-áig kell benyújtani azokat a tervdokumentumokat véglegesen ezt a céldátumot az Európai Bizottság határozta meg , amelyek alapján majd a programok el tudnak indulni. Arról tudom a képviselő urat tájékoztatni, hogy ezzel is európai összehasonlításban az élmezőnyben vagyunk. Jelen pillanatban is zajlik, illetőleg az elmúlt hónapokban is folyamatosan zajlott a tervek társadalmi egyeztetése. A magyar Parlament falai között is volt ezzel kapcsolatos konzultáció. Természetesen pártpolitikai alapon ez vitát is jelent, de azt hiszem, annyit már most megállapíthatunk, hogy a 2010 előtti kormányok uniós forrásfelhasználási gyakorlatához képest minden azt követő gyakorlat jobb forrásfelhasználást tesz lehetővé. Szerencsére ezzel összefüggésben politikai nyilatkozatok és immár gazdasági adatok is állnak rendelkezésünkre. Maga Angela Merkel német kancellár mondta azt, hogy Magyarország jól használja fel az uniós forrásokat, megvalósul a konvergencia, és a Moody’s legutóbb nyilvánosságra hozott jelentése is azt igazolta vissza, hogy az uniós források a magyar gazdasági növekedéshez, a GDP-növekedéshez a többi országhoz képest nagyobb arányban járultak hozzá. Tehát ez is egyfajta pozitív visszajelzés a forrásfelhasználásokkal kapcsolatban. Említette az egyetemek megújítását. Bevallom őszintén, nem igazán értem, hogy felelős politikusként, ráadásul olyan ellenzéki politikusként, aki sokszor szólal fel az egyetemek és az oktatás fontossága mellett, hogyan lehet kritikával illetni azt a tervet, amelynek keretében soha nem látott mértékű források mennek a magyar felsőoktatásba. Azért azt rögzítsük és mondjuk el még egyszer, hogy mind az uniós források tekintetében, mind a magyar költségvetési források tekintetében a rendszerváltoztatás óta nem volt még olyan, hogy ilyen mennyiségben források áramoltak volna, és ezek a források a felsőoktatás infrastrukturális és szakmai megújítását célozták volna. Ilyen még nem volt! Sőt, a Helyreállítási Alapból a többi ország gyakorlatát nézve sem látunk olyan területet, ahol ennyi forrás hárulna az oktatásra, és ennyi egészségügyi fejlesztést próbálnának finanszírozni ebből a kormányok. Azt gondoljuk, hogy az oktatásba és az egészségügybe tett befektetések megtérülnek. Még egy dolgot, ha megenged: azt állítja, hogy ön zöldpolitikus, és egyébként ön sokszor szokott önkormányzati kérdésekben is felszólalni. Akkor pedig azt nem értem, hogy itt vannak előttem a prioritási tengelyek, amelyek megjelölik, hogy Magyarország ezeken kívül, tehát az oktatáson és egészségügyön kívül mire szeretne költeni, és itt két területet látok. Az egyik a felzárkózó települések és régiók. Azt gondolom, ha ön valóban foglalkozik önkormányzati ügyekkel, akkor ez olyan terület, a felzárkózás kérdése az önkormányzatok vonatkozásában, ami kulcsfontosságú a következő években. Illetve mint zöldpolitikusnak a figyelmébe ajánlanék a kilenc tengelyből négy prioritási tengelyt; kilencből négyet. Az egyik a vízgazdálkodás, a másik a fenntartható zöldközlekedés, a harmadik az energetika, azzal összefüggésben is a zöldátállás, a negyedik pedig a körforgásos gazdaság kiépítése Magyarországon. Olyan ez a program, olyan ez a dokumentum, tisztelt képviselő úr, mintha ön írta volna. Akkor egy dolgot nem értek, hogy miért támadja, és miért nem támogatja a kormány ezzel kapcsolatos elképzeléseit. Azt gondolom, hogy erre csak egy józan válasz adható, az, hogy ön nem abban érdekelt, hogy ezeket a forrásokat Magyarország minél előbb megkapja, minél előbb fel tudja használni, és hogy az önkormányzatok, a zöldszervezetek, az egyetemek, az egészségügyi dolgozók élni tudjanak egy ilyen nehéz helyzetben ezekkel a forrásokkal, hanem ezzel kapcsolatban politikai purparlét, politikai vitát, politikai hisztériát szeretne kezdeményezni, nyilván azért, hogy ezzel is elhúzódjon a források felhasználása. Szerintünk ez nem jó politika, térjenek le erről az útról. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, a DK képviselője. Most öné a szó öt perc erejéig.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Fideszes képviselőtársaink annyira nem zavarják a parlament ülését, hogy be se jöttek. De hiába dugják a fejüket a homokba, hiába nem akarják hallani az igazságot, akkor is az az igazság, hogy mára már jóval 26 ezer fölött van Magyarországon a koronavírus-járvány miatt elhunyt emberek száma. [[13.30]] Az az igazság, hogy a lakosság arányában Magyarország vesztette el a legtöbb embert a járvány miatt. Az az igazság, hogy hat hete vezeti Magyarország a világ 192 országa között a halálozási statisztikákat. És nemcsak ezért szenved az ország, szenved azért is, mert százezrek vesztették el a munkájukat, mert cégek tízezrei mennek tönkre, mert a nyugdíjasok, a nehéz sorban élő emberek számára is egyre drágább az élelmiszer, egyre drágább a megélhetés. De ha valaki megnézi, hogy mit akar a Fidesz keresztülnyomni itt a parlamenten ezekben a hetekben, akkor azt hinné, hogy ez egy teljesen másik ország. Hiszen a kormány ezen az ülésen sem számolt be a járványügyi helyzetről és a megtett intézkedésekről, miközben erre törvény kötelezi, mint ahogy nem számolt be erről az elmúlt hónapokban egyszer sem. Sőt, meg is ritkították a parlamenti üléseket, hogy az ellenzék kérdéseire is minél kevesebbet kelljen válaszolni. És mi a fontos önöknek a járvány csúcsán? Hát, a közpénz közpénz jellegének elveszítése, kevésbé költői módon: a közvagyon ellopása. A Fidesz olyan, mint a legaljasabb tolvaj, aki a haldokló ágya mellől lopja el a vagyonát. Az ország az életéért küzd, a szó szoros értelmében és gazdaságilag is, önök viszont a saját, a rokonaik, barátaik és üzletfeleik zsebét tömik. Amikor önök kiplakátolják, hogy újraindítják a gazdaságot, akkor arra gondolnak, hogy újraindítják a saját gazdagodásukat. Nézzük az önök hét főbűnét! mind olyan ügy, ami itt a parlament előtt van. Először is haveroknak játsszák ki a felsőoktatás nagy részét, pontosan azért, amiről az államtitkár úr az imént beszélt, mert oda jelentős uniós támogatások érkeznek majd, és ilyen módon tudják ezeket, egyébként az önök által kinevezett komisszárok vezetésével, közbeszerzés nélkül kilapátolni a felsőoktatásból. [[Dr. Orbán Balázs: Na, ne mondjad már!]] És nemcsak az egyetemeket lopják el úgy, ahogy vannak, de ellopnak sok minden mást is, kis hitbizományokat hoznak létre: megy a Mezőhegyesi Állami Gazdaság maradéka, megy a Zichy-kastély, megy a Hajógyári-sziget egyik-másik jó fideszes elvtársnak, most meg itt, ahogy látom a mostani napirendet, majd megy hozzá a Terror Háza is. Létrehozták az úgynevezett Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságát. Tudják, mit jelent ez? Ez azt jelenti, hogy az állam egyik legfontosabb jogkörét, azt, hogy szabályozhat bizonyos tevékenységeket, például a szerencsejátékot vagy a dohányáru-forgalmat, ezt is odaadják néhány haverjuknak, és jól körülbástyázzák ezt az egész rendszert, hogy ellenőrizhetetlen legyen. Sőt, most már odáig vetemednek, hogy egy salátatörvényben direkt célként hirdetik meg az állami vagyon privatizálását, létrehoznak egy újabb fideszes buliszervezetet: maradványhasznosító zártkörűen működő részvénytársaság. Gyönyörű! Tudják, mit fog csinálni ez a szervezet? Az állami vagyont fogja elosztogatni, szétlopni és odaadni az önök haverjának. Beterjesztettek egy költségvetés-módosítást, ahol minden konkrétum nélkül azt kérik, hogy 7,5 százalékra növekedjék a költségvetési hiány, hogy sok száz milliárd forint maradjon arra, hogy egyébként Mé-száros Lőrincnek és egyéb üzletfeleiknek osztogassák, vagy éppen hogy vadászati világkiállítást rendezzenek a járvány idején. És hogyha ez nem lenne elég, azért telefonos kampányt is indítottak, ahol zaklatják a választókat, és azt hazudják nekik, hogy az ellenzék oltásellenes, mert erre van eszük a járvány idején is; a védekezésre, az egészségügy rendbetételére nincsen. És még ehhez van pofájuk kérni a veszélyhelyzet kiterjesztését annak érdekében, hogy zavartalanul folytathassák ezt a tevékenységet. Ez a magyar nép vagyonának, a magyar állam vagyonának szervezett, gátlástalan és pofátlan ellopása. Ez nem marad következmények nélkül, ezért felelniük kell majd! Mindent visszaveszünk, ami az államé, mindent visszaveszünk, amit elloptak, és a bűnösök bűnhődni fognak. És ne mondják azt, hogy ennek nincs köze a járványhoz! Gondoljanak arra, hogy hány életet lehetett volna megmenteni abból [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] a pénzből, amit az elmúlt években elloptak, úgy, hogy azt inkább az egészségügyre költhették volna!
Köszönöm, képviselő úr, lejárt az öt perce. Legyen szíves elfoglalni a helyét, és nagyon koncentráljon arra, hogy bekiabálás nélkül tudja végighallgatni a választ, amit Dömötör Csaba államtitkár úr ad meg.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Azért a lopás ügyében nehezen fogadunk el kioktatást azoktól, akik valóban kijátszották a magyar állami vagyont, akiknek a pártelnöke rendkívül kétes szerepet játszott a privatizációk során. Ezzel szemben a jelenlegi kormány alatt nő az állami vagyon több ezer milliárdos nagyságrendben. Ha igaz lenne egyébként, amit mond, gazdasági ügyekben, akkor nem lenne, nem mondhatnánk el azt, hogy a gazdasági teljesítményt tekintve Magyarországon kisebb a járvány miatti visszaesés, mint az Európai Unióban, akkor nem mondhatnánk el, hogy a járvány ellenére 4 százalékkal nőtt az ipari termelés. Az ön állításával szemben a kormány elsődleges célja a munkahelyek védelme volt, és ebben komoly eredményeket tud az ország felmutatni. Hogyha az uniós országok rangsorát nézzük, akkor nálunk az ötödik legalacsonyabb a munkanélküliség, nálunk ez az arány 4,5 százalékos, az uniós átlag 7,5 azért ez nagy különbség. A beruházások is nagy szerepet játszanak a járványból való kilábalásban, ezért is fontos eredmény az, hogy a GDP-hez viszonyított 28 százalékos aránnyal harmadikok vagyunk az uniós rangsorban. Ezek a tények amelyek tények alapjaiban ellentmondanak annak, amiről ön beszél, és ezek az eredmények nem maguktól hullottak az ország ölébe, kellett hozzá sok millió ember közös erőfeszítése, egy jól haladó oltási program, amely az újranyitást, újraindítást lehetővé teszi, és célzott kormányzati támogatások, mint amilyen a hitelmoratórium, a bértámogatás, a kibővített otthonteremtési program vagy éppen a fiataloknak járó adómentesség, amely nemsokára életbe lép. Tudjuk, hogy a baloldal nem ilyen intézkedésekben gondolkodott, amikor válságot kellett kezelni, de hát annak meg is lett az eredménye. Ami a második fő kérdéskört illeti, az egészségügyi vonatkozásokat, azért abban van valami rendkívüli cinizmus és képmutatás, hogy a baloldal úgy kéri számon a járványügyi védekezésben helytálló szakembereket, hogy bő egy éve semmi mást nem tudnak hozzátenni a közös munkához, csak szűnni nem akaró aknamunkát és egy nagy oltásellenes programot, egy nagy oltásellenes kampányt. Mindig meglepődünk, de még mind a mai napig tudják tetézni a cinizmust. Dobrev Klára például elmegy az ATV-be, és ott szemrebbenés nélkül arról beszél, hogy a Demokratikus Koalíció végig a kormány mögött állt. Még azt is mondta, hogy a sok vitát kiváltó intézkedéseket a Gyurcsány-párt nem kritizálta. Azt hadd kérdezzem már meg öntől, hogy például a mostani felszólalása ennek a keretében értelmezendőe, hogy ez a kormány melletti kiállás, vagy hogy soha nem kritizáltak semmit. Félreértés ne essék! Nekem nincsen azzal gondom, hogyha egy ellenzéki párt a kormányt kritizálja. Ez a dolga. Csak vannak határok, amiket nem kellene átlépni. Önök a járvány ideje alatt gyakorlatilag abban látták a politikájuk lényegét, hogy amit a kormány eldöntött, a járványügyi szakemberek eldöntöttek, annak az ellenkezőjét követelték: ha lélegeztetőgépekről volt szó, akkor kevesellték, ha lett, akkor feleslegesnek mondták, az ágyszámokért aggódtak, de amikor ágyfelszabadításokról volt szó, akkor ezernyi halálesetet vizionáltak, még álmentőst is bevetettek. Bárhogy is álltunk a védekezésben, maguk mindig arról beszéltek, hogy a világ legrosszabbjai vagyunk. Most is ezt mondják. Ezzel nem a mi teljesítményünket tagadják le, hanem a frontvonalban harcolókét. Amikor hatósági áras lett a teszt, akkor azt állították, hogy a teszt mindenhol máshol teljesen ingyenes, ami nem igaz. És aztán elérkeztünk a legsötétebb kampányukhoz, az oltásellenes kampányhoz: az engedélyezési eljárást támadták, petícióztak a vakcinák ellen, betiltást követeltek hivatalos állásfoglalásban a saját oldalukon, parlamenti határozatot terjesztettek elő, eltörölték volna a regisztrációt, és helyben is bojkottálták az oltási programot. Tucatnyi módon akarták elérni, hogy akadozzon az oltási program. Nagy szerencse, hogy a magyarok nem bízták és szerintem nem is fogják bízni az egészségüket és a biztonságukat egy olyan emberre, aki egyszer már rátámadt a saját honfitársaira. Az, hogy ilyen előzmények után még komoly arccal azt tudják állítani, hogy segítették a kormányt és még csak nem is kritizáltak, egy dolgot mindenképpen bizonyít, nem először egyébként: azt, hogy semmiféle morális határvonalat nem ismernek. Ha ismernének ilyet, akkor nem lépnék át állandóan. Tizenegynéhány éve is megtanultuk, hogy nincs olyan veszélyhelyzet, nincs olyan nehéz küzdelem és nincs olyan válságos időszak, amikor a baloldal ne lenne képes rátámadni a saját népére, akkor gumilövedékekkel, most pedig oltásellenes kampánnyal. Tisztelt Képviselő Úr! Ön és a pártelnöke fenyegetőzhetnek itt nyugodtan, de egy dologban biztos lehet: a magyarok, mint ahogy nem felejtették el [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] a 2006-os húzásaikat, az oltásellenes kampányt sem fogják elfelejteni, ebben biztos lehet. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[13.40]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A hétvégén kinyíltak a teraszok, és megtudhattuk, hogy Orbán Viktor és Rogán Antal propagandaminiszter jókedvűen söröztek a Várban. Adódik azért egy kérdés. Messzemenőkig megértem a felszolgálók, vendéglátósok megkönnyebbülését, akiket a kormány az elmúlt hónapokban magára hagyott: szűkmarkúan mérte a támogatásukat, de most hosszú idő után végre kinyithattak, pénzt kereshettek. Megértem mindazok jókedvét, akik hosszú idő után végre kiülhettek egy-egy teraszra beszélgetni barátaikkal, ismerőseikkel úgy, mintha minden visszatért volna a rendes kerékvágásba. Nagyon bízunk benne, hogy az a sok-sok aggodalom, amely orvosok, virológusok részéről a nyitás kapcsán megfogalmazódott, nem válik valóra, mert ahogy egy pécsi víruskutató fogalmazott, a nyitás felelősséggel jár azok irányába, akik még nincsenek beoltva vagy nem estek át a betegségen. De a jókedvre visszatérve: nem értem, hogy mire föl a miniszterelnök és a propagandaminiszter vidámsága. A hétvégén, mindkét napon több mint kétszáz honfitársunk veszítette életét a koronavírus-járvány miatt. Csak összehasonlításképp: a hasonló népességű Ausztriában tizenöten hunytak el egy nap alatt, nem kétszázan. Mire föl ez a fene nagy jókedv, amikor eddig csaknem 27 ezer magyar ember halt meg, a népesség arányában a legtöbb nemcsak Európában, hanem a világon?! A miniszterelnök azt mondta: „A védekezés sikerét emberéletekben mérjük.” Ez lenne a siker? Ennek örülnek, hogy családok tízezrei gyászolnak? Egészen elképesztő! Tisztelt Képviselőtársaim! Meghajtom a fejem az áldozatok emléke előtt, részvétemet fejezem ki a gyászoló családtagoknak, és köszönetet mondok az egészségügyben hősies küzdelmet vívó orvosoknak, ápolóknak. Javaslom ugyanezt kormánypárti képviselőtársaimnak is; ha már önök elrontották a védekezést, legalább ennyit megtehetnének. Tisztelt Képviselőtársaim! A hétvégén a teraszok kinyíltak, de kérdezem tisztelettel: a szakrendelőket mikor nyitják ki, a kórházak műtéti osztályait mikor akarják kinyitni, az onkológiai szűrővizsgálati helyeket mikor akarják kinyitni? Önök embertelen, érzéketlen kormányzást folytatnak tele rossz döntésekkel. Nem voltak hajlandóak tesztelni, pedig így meg lehetett volna fékezni a járvány terjedését, mert megtudhattuk volna, hogy ki beteg és ki nem. Nem adtak 100 százalékos táppénzt, ezért arra kényszerítették az embereket, a fizetésüket féltő embereket, hogy betegen is bemenjenek dolgozni, megfertőzve ezzel a többieket. A Gazdaságvédelmi Alap háromnegyedét vadászkiállításra, űrkutatásra, a budai Vár felújítására, és még számtalan olyan dologra pazarolták, aminek semmi köze a válságkezeléshez. Gyalázatosan kevés bértámogatást adtak, a 300 ezer állástalan ember fele pedig semmilyen ellátást nem kap. Nem segítettek a családoknak sem, a családi pótlék összege 13 éve változatlan. És most mit látunk? Orbán Viktor pénteken Brüsszelben azért lobbizott, hogy az újjáépítési forrásokat ne a magyar emberekre, munkavállalókra, családokra kelljen költeni, itthon pedig a bukásra készülő Fidesz-rezsim fideszes magánalapítványokon keresztül rabolja ki a közvagyont. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt állunk egy szétvert egészségügy és egy padlóra küldött oktatási rendszerrel szemben, és a miniszterelnök arról alkudozik, hogy az Európai Unió pénzét hogyan tudja ellopni. 11 év kormányzás alatt önök az egészségügyön és az oktatáson spóroltak. Eladósodott kórházak, orvos- és nővérhiány, kilométer hosszú várólisták, a járvány közepén elüldözött orvosok és ápolók ezrei ez az önök eredménye. Biztos vagyok abban, hogy nem lenne ilyen rossz a helyzet, ha a Fidesz az elmúlt 11 évben nem csökkentette volna az egészségügyre, az oktatásra és a szociális rendszerre fordított kiadások arányát. Még az orvosok béremelése után sem érjük el az EU átlagát. Kevesebb áldozat, kevesebb leszakadó diák, jobb életminőség lenne ma Magyarországon nem a felső 1 százaléknál, hanem az alatta lévő 99-nél. Az MSZP szerint ezért változtatni kell: gondoskodó, esélyteremtő államra van szükség minél előbb, annál jobb! , közös jövőnkért, Magyarországért.
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy azért figyelmébe idézzem ezen mondatai közben saját európai parlamenti képviselőjüket, Ujhelyi Istvánt, aki nem is olyan régen, pár héttel, pár hónappal ezelőtt, január végén versenyt futott a Momentummal, hogy ki követeli hangosabban a nyitást akkor, amikor Magyarországon a brit vírusmutáns megjelent, és veszélyesebben fertőzött, mint az első és a második hullámban a koronavírus. Akkor az önök európai parlamenti képviselője, a Magyar Szocialista Párt és a baloldal egyik vezető politikusa azt mondta, hogy túl szigorúan korlátoz a hatályos kormánydöntés, nyitni kellene. Így folytatta: „Átgondolatlan volt a kormányzati korlátozások tavaly novemberi elrendelése, felül kellene vizsgálnia a kormánynak a november 11-ei rendeletét. Önök tehát akkor, amikor megjelent Magyarországon a brit vírusmutáns, általános nyitást követeltek volna; nemcsak a teraszokon, hanem mindenhol általános nyitást követeltek volna, tisztelt képviselő úr. Mi történt volna akkor, ha valóban ez történik Magyarországon, és amikor megjelenik a brit vírusmutáns, akkor indul a nyitás? Most teljesen más helyzet van, hiszen azóta több millió embert beoltottak, és szerencsére a kórházban ápoltak száma és a lélegeztetőgépen lévők száma is most már jó ideje, napról napra csökken. De mit mondott ön személyesen, frakcióvezető úr? Ön azt mondta: „A kínai vakcina teljesen vizsgálat nélküli, és szakemberek által meg nem erősített hatékonyságú oltóanyag.” Mit tett volna tehát ön ezzel a nyilatkozatával? Mit tett volna az összes baloldali politikus, amikor aláírták azt az országgyűlési határozati javaslatot, amely megakadályozta volna, hogy orosz vagy kínai vakcinával oltsanak be magyarokat? A mai napig másfél millióval kevesebb honfitársunk lenne beoltva, május végéig pedig három és fél millióval kevesebb honfitársunk lenne beoltva. Amit ön öt percben elmondott, tisztelt képviselő úr, az idevezetett volna: nem a másodikok lennénk az Európai Unióban, hanem feleennyi embernek lenne Magyarországon védettsége. Ön azt mondta, hogy több orvosra és több ápo-lóra lenne szükség. Tisztelt Képviselő Úr! Az önök kormányzásának az elején, 2002-ben 37 295 dolgozó magyar orvos volt 37 ezer! , a kormányzásuk végén 33 943. Mit csináltak önök két cikluson keresztül? Hány orvost űztek el a kórházakból, a rendelőkből, tisztelt képviselő úr? És ezen 33 943-mal szemben 2019-re 41 ezer orvos lett, tisztelt képviselő úr, még annál is több, mint amennyivel önök indítottak. Amikor önök kormányoztak, csökkentették a dolgozó orvosok számát, amikor mi kormányoztunk, akkor igyekeztünk ezt növelni, például bért is emeltünk. Önök miért nem tették meg azt, tisztelt képviselő úr, hogy megduplázzák az orvosok bérét? A Fidesz-KDNP, annak ellenére, hogy minden ország világszerte gazdasági nehézségekkel küzd, azt mondta, hogy ez egy olyan cél, amelyért érdemes többletet, akár százmilliárdos vagy több száz milliárdos többletet is vállalni. Így egy húsz éve dolgozó orvos, akinek tavaly még 510 ezer forint volt az alapbére, most már 1 millió 342 ezer forintot fog keresni a következő esztendőben, a következő utáni évben pedig 1 millió 491 ezer forintot. Aki pedig már 40 éve dolgozik, az tavaly 575 ezer forintot keresett, idén 1 millió 666 ezer forint az alapbére, erre rakódik rá az ügyeleti, egyéb pótlék, és a béremelési program végén, 2023-ban 2,3 millió forintnál is többet, közel 2,4 millió forintot fog keresni. Mi ezt tettük, tisztelt képviselő úr, azzal szemben, hogy önök kamuvideókat gyártottak, meg kamustatisztikákat hoztak napvilágra, nyilvánosságra. Mást sem csinálnak, csak a védekezésben részt vevőket támadják. Azt mondták, hogy kórházi kezelésre szoruló embereket küldtek haza, és tízből kilenc ember emiatt meghalt, és azóta sem tesznek mást, mint támadják az orvosok és az ápolók munkáját, tisztelt képviselő úr. A mai napig nem vonták vissza önök az országgyűlési határozati javaslataikat, mert kettőről is van szó. Azt mondták, az egyiket idézem szó szerint, mert bekiabáltak, hogy nincs ilyen benne: „Ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amit nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség.” Illetve másrészről azt mondták, hogy csak olyan vakcinát hozzanak forgalomba, amelyet az Európai Gyógyszerügynökség is megfelelő minőségűnek és hatékonyságúnak tart. Tisztelt Képviselő Úr! Azzal tehetne az ön frakciója és a baloldal a legtöbbet a védekezés eredményességéért, ha az álhíreket és a valótlanságokat beszüntetnék, ezt a határozati javaslatukat pedig azonnal, még a mai napon visszavonnák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.50]]
Most Jakab Péter következik, a Jobbik részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, képviselőtársak. Még mielőtt belekezdenék, azért van itt valami, ami mellett én nem tudok elmenni szó nélkül. Ez amolyan becsületbeli ügy. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Van önöknél egy hosszú hajú ficsúr, úgy hívják, hogy Deutsch Tamás. [[Dr. Rétvári Bence: Ficsúr!]] Életében ha pár napot…
Képviselő Úr! Mérsékelje magát! Ne sértegessen olyanokat sem, akik a teremben vannak, olyanokat meg pláne, akiknek nem áll módjában válaszolni, meg kikérni maguknak ezt. Hogy jön ön ehhez, hogy bárkit, egy európai parlamenti képviselőt így minősítsen?! [[Z. Kárpát Dániel: Jaj, hagyjuk már!]] Szedje össze magát, és kezdje újra, különben el fogom venni öntől a szót, előre figyelmeztetem. Elegem van a modortalanságaiból… [[Jakab Péter: Megy az idő!]] Visszaadom a szót, kezdheti elölről, mert nem sikerült az első kezdés. Próbálja meg még egyszer! [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] Parancsoljon! Kérem az órát újra visszaállítani. [[Megtörténik.]]
Örülök, hogy befejezte. Tehát köszönöm szépen akkor még egyszer a szót. Tehát ez az ember életében ha pár napot dolgozott a Parlament falain kívül, akkor lehet, hogy sokat mondok. Harminc éve élősködik a nemzet nyakán. [[Balczó Zoltán: Jóképű fiatalember!]] És ez a fideszes úrigyerek most mégis arra vette a bátorságot az elmúlt napokban, hogy lényegében lepanelprolizzon mindenkit ebben az országban, aki nem nagy lábon él, mint önök, hanem egyszerűen, hétköznapi módon, akár egy panelben. Mit is mondott, várjunk csak, milyen szót használt? Azt, hogy: vérciki. Igen, ezt mondta a képviselő úr. Tudják, az a helyzet, hogy a mi szavazóinknak egy jelentős hányada bizony egyszerű módon él, hétköznapi módon, többnyire hónapról hónapra, és nem azért, mert nem dolgoznak tisztességesen, hanem pont azért, mert tisztességesen dolgoznak, egyszerű melósként, kisvállalkozóként, tanárként, ápolóként, segédmunkásként és a többi, és persze sokszor panelben élnek, merthogy ma Magyarországon, úgy tűnik, hogy a tisztességes munkának ennyi az értéke. És mégis, a mi szavazóink százszor, ezerszer különb emberek, mint a Deutsch Tamás-féle fideszesek; ezerszer különb emberek, mint önök, mert tisztességesek, és dolgoznak, és nem harminc éve urizálnak, nem harminc éve zabálják nagy kanállal az életet, a közpénzt; nem kastélyban urizálnak; nem helikopterekkel repkednek; nem luxusjachton nyaralnak, ahogy azt önök teszik, azoknak a kisembereknek a pénzéből, teszem hozzá, akik még azért güriznek, hogy egyáltalán működőképes maradjon ez az ország. És akkor önöknek van bőr a képükön ezeket az embereket leprolizni, ezeket az embereket megalázni, csak azért, mert tisztességesen dolgoznak? [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Úgy van! Dr. Lukács László György: Szégyen! Dr. Völner Pál közbeszól.]] Tanuljanak már egy kis tisztességet! Csak azért, mert valaki nem tud tanárként meg ápolóként Dubajba repkedni luxusnyaralásra, meg nem tud méregdrága sportautókat meg milliós karórákat venni? Ismerkedjenek egy kicsit a magyar valósággal, arra kérem önöket, jó?! Lássák már, hogy 11 éve hova juttatták önök ezt az országot! Én emlékszem arra, amikor annak idején önök itt átverték a parlamenten a rabszolgatörvényt, akkor pont Deutsch Tamás mondta azt, hogy nincs ezzel a törvénnyel semmi gond, mert a magyar emberek örömmel túlóráznak. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Mondta ezt egy milliomos [[Dr. Völner Pál: Na, ki?]] akinek semmilyen teljesítménye nincs még ebben az életben. [[Dr. Rétvári Bence: Ki? Ki az? Dr. Fónagy János: Neked bezzeg van!]] És az a helyzet, hogy önök leprolizzák azokat a kórházi dolgozókat, akik ma pont azért túlóráznak ebben az országban, képzeljék el, hogy az ország túl tudja élni ezt az egészet. Tisztességgel, szabadnap nélkül, rossz munkakörülmények között húzzák az igát, és őket is leprolizzák. Leprolizzák azokat a tanárokat, akiket önök visszazavartak a katedrára, védettség nélkül, hátha megfertőződnek. Leprolizták azokat is, akik önök miatt elveszítették az állásukat, a megélhetésüket, a vállalkozásukat, csak azért, mert önöknek százszor fontosabb volt Mé-száros Lőrinc megmentése meg a még meglévő állami vagyon privatizálása, mint az, hogy például megadják visszamenőlegesen a 80 százalékos bértámogatást a bajba jutott dolgozóknak, melósoknak, vállalkozóknak. Bértámogatás helyett kínálnak kedvezményes hitelt a rászorulóknak. Hát, Orbán Viktor veje igénybe is vett belőle 3 milliárd forintot, ugye, a kis Tiborczka, a rászoruló milliárdos. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] És akkor önök azt mondják, hogy Orbán Viktor környezete tisztességesen lett gazdag, tisztességesen lettek milliárdosok? Pont Deutsch Tamás hogy is mondta: a Fideszt támogató üzletemberek életvitelébe pofátlanság beleszólni, merthogy szerinte nekünk ehhez nincs semmi közünk. De, képviselőtársam, az a helyzet, hogy nagyon is sok közünk van hozzá. Nagyon is sok közünk van hozzá! Mert ezek a semmirekellők pontosan a szavazóink pénzéből rázzák a rongyot; a szavazóink pénzéből utazgatnak a Maldív-szigetekre; a szavazóink pénzéből vásárolnak gyémántgyűrűket meg kastélyokat, és közben önök a szavazóinkat prolizzák nagyképűen, mintha az ő szégyenük lenne az, hogy ez az ország idejutott. Nem, képviselőtársak, ez az önök szégyene. Ez az önök szégyene! És ezt most már nemcsak én mondom, de lényegében az önök jóbarátja, a jegybankelnök is elismerte, hogy önök gyakorlatilag végighazudták az elmúlt tíz évet. Matolcsy György maga ismerte el, hogy az elmúlt tíz évben még Románia is sikeresebb ország volt, mint Magyarország értik, Románia?! Úgy, hogy közben önöknek minden létező eszköz ott volt a kezükben, hogy ez az ország végre elinduljon fölfelé. És mégsem az életszínvonal nőtt, csak a korrupció meg az önök arca, a semmire. Úgyhogy vegyenek vissza egy kicsit, ha kérhetem, jó?! Szerénység, elvtársak, szerénység! Deutsch Tamás pedig végre-valahára próbálja ki, milyen a Parlament falain kívül dolgozni, mert azért 55 évesen még mindig pályakezdőnek lenni, na, az valóban vérciki! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön a rászorulók támogatásának kérdését hozta fel. Engedje meg, hogy pár adattal árnyaljam, sőt cáfoljam azt, amit ön az elmúlt percekben elmondott. A kormány célja minden esetben a szegénység felszámolása. A szegénységből a mi megítélésünk szerint a munka jelenti a kivezető utat. Egyre több ember él Magyarországon segély helyett munkából. Mi azt gondoljuk, hogy ez a helyes irány, szemben a baloldallal, aminek ön is része, és amelyik ezzel ellentétes politikát folytat. 2006-2010 között ez azért fontos, mert ez az az időszak, amikor azok voltak kormányon, akikkel ön most egy politikai szövetségben van a háztartások közül a legszegényebbeknek 40 százalékkal csökkent a reáljövedelme Magyarországon; 2010 után a nettó átlagkereset reálértéke a másfélszeresére emelkedett. 2010 után több mint duplájára emeltük a minimálbért; 2010-’19 között 4 millió fővel csökkent azok száma, akiknek egy váratlan kiadás jelentős nehézséget okoz. A szegénység kockázatának kitettek száma az Eurostat adatai szerint 2010 óta 1 millió 280 ezer fővel csökkent, és 2010 óta a cigányság körében is megfeleződött a munkanélküliség. Önöknek a cigánysággal kapcsolatos javaslata, ha jól emlékszem, eddig csupán csak annyi volt, hogy paramilitáns szervezeteket próbáltak a nyakukra küldeni. Ehhez képest, azt hiszem, hogy ez érdemi különbség. [[Z. Kárpát Dániel: Szekunder szégyen…]] Most a helyzet az, tisztelt képviselő úr, hogy a koronavírus-járvány kellős közepén vagyunk, és nyilván ennek van egy életvédelemmel összefüggő dimenziója is, de van egy gazdaságvédelemmel és munkahely-védelemmel összefüggő dimenziója is. Mint arról minden héten szoktunk itt a parlamentben beszélni, mi egy komplex gazdaságélénkítő és munkahelyvédő, illetőleg munkahelyteremtő programot működtetünk, amelynek ugyanúgy része a béremelés, mint az adócsökkentés, a családok támogatása, a 13. havi nyugdíj visszaépítése és további szakpolitikai programok. Ezek a szakpolitikai programok pont a legkiszolgáltatottabbakat igyekeznek védeni. Azt hiszem, legalábbis most már semmiben sem vagyok biztos, de talán abban, hogy a nyugdíjasok, a kiskeresetűek, a családok, a bérből és fizetésből élők a járvány szempontjából a legkiszolgáltatottabbak, talán ezt még ön sem vitatja, na, ezek a célzott programok mind őket igyekeznek támogatni. És tudja, mi ezek között a programok között még egy összekötő kapocs? Nem örülök ennek, de létező összekötő kapocsról van szó: ezen programok egyikét sem támogatta ön és a baloldal az elmúlt években a parlamentben. Ezeknek a programoknak az a sajátossága, hogy az önök számára a politikai pecsenyesütögetés sokkal fontosabb volt, mint hogy adott ponton megnyomják a gombot, és támogassák ezeket a programokat. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból.]] És tudom, hogy szólásszabadság van, különösen a Parlament falai között, de azért mégiscsak minden cselekedetnek van következménye, és azt gondolom, hogy annak is lesz következménye, hogy önök, amikor arról kellett volna dönteni, hogy támogatjáke esetleg az életvédelemmel összefüggő intézkedéseket, a rendkívüli jogrend bevezetését [[Z. Kárpát Dániel: A kilakoltatásokra gondolsz? A 18 ezer családra?]] , akkor királyságról beszéltek. Amikor arról kellett volna dönteni, hogy támogatjáke az eszközbeszerzéseket, akkor önök először tapsikoltak, aztán összevissza beszéltek, majd ellene mentek. Amikor arról kellett volna dönteni, hogy a harmadik hullámot megelőzően mit csináljunk a járványkezeléssel, akkor önök teljes nyitást szerettek volna, és azt követelték nagy hangon. Amikor pedig az oltási programot kellett volna támogatni, akkor önök hátat fordítottak az oltási programnak, és teljes erejüket, teljes politikai súlyukat arra használták föl, hogy egyrészt támadják a védekezésben részt vevőket én is hallottam itt egy-két hete, ahogy a tiszti főorvos asszonyt még ön is személyesen támadja , emellett kiállnak Korózs Lajos mellett, aki szintén a politikai szövetségesük, aki kamuvideókat is gyártott. És teljesen egyértelműen, sajnálatos módon a keleti vakcinák ellen hergelték az embereket. Miközben saját magukat beoltatták, közben a keleti vakcinák ellen hergelték az embereket. Amint a nyilvánosságra hozott statisztikák is mutatják, Magyarországon minden forgalomban lévő vakcina biztonságos és hatékony. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] [[14.00]] Ezért arra szeretném kérni tisztelt képviselő urat, hogy próbáljanak meg változtatni a politikájukon, próbáljanak meg az oltással és ne a politikai pecsenye sütögetésével foglalkozni, próbáljanak meg a koronavírus elleni védekezésben az emberek oldalára állni [[Zaj.]] különben az fog történni, mint az elmúlt egy évben történt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megmérettetnek és könnyűnek találtatnak. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc következik. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az immár több mint egy éve velünk lévő koronavírus-járvány ideje alatt sok fontos tanulságot levonhattunk. De az első szó természetesen a köszöneté, hiszen az orvosok, az ápolók, járványügyi szakemberek, mentősök, szociális területen dolgozók, rendőrök, katonák, logisztikai szakemberek, kormány- és köztisztviselők, pedagógusok és sokan mások megfeszített munkájának köszönhetően tudtuk a harcot felvenni ezzel az alattomos ellenséggel, a vírussal. Láthatjuk, hogy milyen fontos, hogy határozott és cselekvőképes kormány álljon az ország élén, különösen ilyen válsághelyzet esetén. Belegondolni is szörnyű, mi történt volna, ha egy kamuvideós, kamustatisztikus, álhírgyártó, a hatóságokat és a szakembereket támadó és oltásellenes szivárványkoalíció vezette volna az egészségügyi és gazdasági védekezést, akik az önkormányzatokban is egyfolytában veszekednek és egyet nem értésben próbálnak evickélni. Egy fontos tanulság tehát az, hogy a baloldalra nemcsak békeidőben, hanem veszélyhelyzetben sem lehet számítani. A piti politikai érdekeik fontosabbak az egységnél, a védekezésnél, a válságkezelésnél és sajnos még az emberéletnél is. Hiszen a baloldal hazudott a rendkívüli jogrend bevezetéséről, hazudott az intézkedésekről, a statisztikákról, a szakemberekről, hazudott a hatóságokról, az eszközbeszerzésekről és még az életmentő oltásokról is. Magyarország második helyezett az Európai Unióban a lakosságarányos átoltottságot tekintve, bőven megelőzve ezzel a gazdag nyugat-európai tagállamokat. 3 millió 604 ezer ember kapta meg az oltást a mai napig. A kiemelkedő magyar oltási programnak köszönhetően elindulhatott a fokozatos újraindítás. A Gyurcsány Ferenc irányította baloldali nyílt, betiltást követelő, petíciózó, oltásellenes kampány pedig hirtelen átcsapott egy sunyi, az embereket elbizonytalanító, az oltások hatékonyságát és biztonságát aláásni akaró kampányba. A DK korábban például azt mondta, ha Orbán Viktor tovább erőlteti a kínai vakcinát, egymillió beoltott sem lesz. Erre és sok más oltásellenes, elbizonytalanító nyilatkozatra, határozati javaslatra, petícióra a magyar emberek adták meg az egyetlen lehetséges választ: folyamatosan nő a regisztráltak és a beoltottak száma is. Mert a magyar emberek mihamarabb vissza szeretnének térni a normális kerékvágásba, teraszra ülni, múzeumba menni, találkozni egymással, megölelni a szeretteiket, és pontosan tudják, hogy ezt csak az oltás teszi lehetővé. Dobrev Klára nemrég azt nyilatkozta, hogy senki nem mondja, hogy a kínai és az orosz vakcina segít. Dehogynem! Tudósok, hatóságok, szaklapok, statisztikák. Minden Magyarországon engedélyezett vakcina, akár Keletről, akár Nyugatról érkezett, biztonságos, hatékony, életeket ment és segít, hogy magunk mögött hagyhassuk a korlátozó intézkedéseket szépen fokozatosan. A Párbeszéd politikusa, Jávor Benedek tudják, aki tavaly azt mondta, hogy ez egy relatíve ártalmatlan járvány hazárdjátéknak nevezte a kínai vakcina tömeges magyarországi alkalmazását. De uszított ellene például egyenesen rasszista módon Jakab Péter is. Szabó Timea pedig azt állította, hogy az a több millió magyar, aki majd kínai oltást fog kapni, az nem is védett. Láthatjuk, ha a baloldalon múlna, ma sokkal kevesebb beoltott, sokkal több beteg, sokkal távolabbi nyitási időpontok lennének, és szó sem volna most az újraindítás lépéseiről. A baloldal a máig az Országgyűlés előtt lévő határozati javaslattal zárta volna el az embereket a mostani lépésektől, a kijárási tilalom egyre későbbi időpontjától, a teraszoktól, a szolgáltatóktól és hamarosan ennél sokkal több mindentől. Ne legyen kétségünk, egy pillanatig nem nézik az emberek érdekeit, egy pillanatig nem hallgatnak a járványügyi szakemberekre, egy pillanatig nem érdekli őket, hogy az oltás életeket ment. Őket a buksisimogatás érdekli, amit az Apró-villában kaphatnak egy-egy sunyi, az embereket elbizonytalanító beszólásért. A DK, a Jobbik, az MSZP, az LMP, a Párbeszéd és a Momentum a kormány iránti gyűlölettel eltelve, előre megfontolt szándékkal a magyar emberek millióitól venné el az oltás lehetőségét és mindenkitől az újraindítás lépéseit. Mi mindenkit arra kérünk, hogy ne hallgasson az oltásellenes baloldalra, regisztráljon és oltassa be magát; világosan látszik, hogy ez az egyetlen út, ami a normális élethez való visszatérést segíti. Minden Magyarországon elérhető vakcina biztonságos és hatékony. A kormány hét végén közzétett statisztikája is, bár sokan sokfélét akarnak belemagyarázni, egyet biztosan mutat: nincsenek első- és másodrendű oltások Magyarországon, mindegyik használ, és mindegyik biztonságos. Mi mindenkit arra kérünk, hogy regisztrációnkkal, oltásunkkal és fegyelmezettségünkkel szolgáljuk az életet, ne pedig a baloldali halálkampányt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Magyar Levente államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Meglesz a több százezer védekezésben részt vevő magyar honfitársunk munkájának az eredménye. Látszik már a fény az alagút végén, látszik már az elmúlt egy évben tett erőfeszítések eredménye, hiszen ha az oltási kampányt a jelen ütemben tudjuk folytatni, és ennek jelen állás szerint semmi nem szab gátat, akkor május végére elérhetjük azt az állapotot, hogy minden magyar állampolgár, aki kéri az oltást, meg is kaphatja azt, és Magyarország elsőként az európai államok körében, ha a törpeállamokat, a néhány százezres országokat nem számoljuk, akkor el fogja érni azt az állapotot, hogy a teljes vakcináció megtörtént. Ez egy történelmi siker, főleg annak függvényében, hogy milyen hatalmas gazdasági károkat szenved el minden ország nemcsak Európában, hanem a világon, amelyet ez a járvány sújt, és amelyek a járvány gazdasági hatásaival szembesülnek, gyakorlatilag kivétel nélkül. Köszönhető ez az eredmény annak a megfeszített munkának, amit honfitársaink elvégeztek, köszönhető a magyar emberek fegyelmezettségének, köszönhető annak, hogy készek voltak milliók lemondani az életvitelük megszokott rendjéről annak érdekében, hogy elsőként Európában elérjük ezt az eredményt. Miközben mit látunk, ha körülnézünk? Azt látjuk, tisztelt Ház, hogy az Európai Unió legnagyobb és leggazdagabb tagországai kétségbeesetten marakodnak az újabb és újabb vakcinaszállítmányokért, teljes mértékben ki vannak szolgáltatva Brüsszel dilettáns vakcinabeszerzési és -elosztási stratégiájának, miközben Magyarországra csak ezen a hétvégén és a következő napokban milliós nagyságrendben érkezik keleti irányból orosz, illetve kínai vakcina. Néhány nappal ezelőtt 600 ezer vakcinaadag érkezett Kínából, holnap reggel 480 ezer vakcinát várunk Oroszországból, néhány napra rá újabb 400 ezer adagot Kínából, és májusban közel 3 millió adaggal befejezzük a keleti beszerzések jelen fázisát. Magyarország tehát nincsen kiszolgáltatva Brüsszelnek, Magyarország nincsen kiszolgáltatva a vállalati érdekeknek, a brüsszeli bürokraták falak mögötti, ki tudja, milyen logika szerint meghozott döntéseinek. Saját utunkat járjuk, a szuverén magyar külpolitika, lám, meghozta eredményeit, nem függünk a vakcinabeszerzés és az oltási programok tekintetében senkitől. Miközben magyar állampolgárok százezrei dolgoznak nap mint nap a kórházakban, kint az utcán azért, hogy kivergődjünk ebből a helyzetből, miközben a kormány a keleti vakcinabeszerzések révén néhány napon, néhány héten belül el tudja vezetni oda az országot, hogy be legyen oltva a teljes lakosság, legalábbis az a része, aki kéri a vakcinát, eközben az ellenzéktől, ahogyan erről ma is szó volt, nemhogy segítséget nem kapott az ország, hanem sok esetben az az ember érzése, hogy a járványnak szurkolnak egyenesen, amikor manipulált információkkal árasztják el a lakosságot, amikor a saját választóik életét is veszélyeztetik annak érdekében, hogy a kalkulált veszteségek okán vélt politikai haszonra tegyenek szert. Tisztelt Ellenzék! Ezek a veszteségek nem a kormányt gyengítik, és nem önöket erősítik, hanem az országot gyengítik. Amikor önök bizonytalanságot keltenek egyes vakcinákkal szemben, akkor emberek életét kockáztatják, emberek ebbe belehalhatnak, és főleg a saját választóik, akik nyilván nagyobb arányban figyelik azt, hogy önök mit mondanak, azok az emberek, akik önökbe helyezték a bizalmukat, azok vannak most becsapva, elbizonytalanítva és adott esetben életveszélybe helyezve a felelőtlen kommunikációjuk okán. Tisztelt Ház! Mindennap halljuk, hogyan verekszenek európai államok és európai beszerzők egész sorai a vakcináért, eközben Magyarországra százezres tételekben áramlik a keleti vakcina. Magyarország a saját útját járja, Magyarország sikeresen le fogja zárni a vakcinálásnak ezen fázisát, és Magyarország időben meg tudja tenni az előkészületeket az újabb esetleges kihívásokra. [[14.10]] Amikor ősszel Európa legnagyobb országaiban még javában fog folyni az oltás, az első oltási kampány hiszen, ha ma valaki Nyugat-Európában regisztrál, az jó eséllyel őszre vagy az év végére kap időpontot , addigra Magyarország, ahogyan tavaly is tette, időben fel tud készülni az esetleges újabb kihívásokra. A baloldali ellenzékre ezúttal sem számíthatott az ország, mint oly sok történelmi pillanatban, amikor az ország sorsa volt a tét, amikor magyar emberek élete volt a tét, de a kormány és a magyar emberek a helyükön vannak, és elvégezték azt a munkát, aminek köszönhetően Európa első országaként befejezzük a vakcinálást. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most a Fidesz frakcióvezetője, Kocsis Máté következik. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Lassan túl vagyunk a koronavírus-járvány harmadik hullámának csúcsán. Ez annak köszönhető, hogy egyre többen szereznek védettséget Magyarországon, mert a kormány oltási programja eredményes. A vakcinák megvédik az embereket. Minden elbizonytalanítás ellenére minden oltás jó. Ezért csökken a megbetegedések száma. Emlékezzenek vissza, hogy egy évvel ezelőtt ugyanennek a háznak a falain belül még arról vitatkoztunk, beszélgettünk, hogy mikor jönnek a védőfelszerelések, vajon mikor lesz vakcina, hány honfitársunkat kell külföldről hazahozni, és vajon mikor lesz vége ennek az egésznek. Azóta sok idő telt el, nemcsak Magyarország, nemcsak Európa, de az egész világ nagy harcot és küzdelmet folytatott a járvánnyal szemben. Ma a jelen pillanatban ott tartunk, hogy szemben más uniós országokkal, a magyar kormány lépésről lépésre oldja fel a korlátozásokat, és újra tudjuk indítani Magyarországon az életet és a gazdaságot. Sikeres az oltási program, több mint 3,5 millió beoltott magyar, 4,5 millió regisztrált, akik nem dőltek be az elbizonytalanító kampánynak, akik tudják, hogy az oltás életet ment. Magyarország az Európai Unió legsikeresebb oltási programját hajtotta és hajtja végre, időben lépett a magyar kormány, és időben szerezte be a biztonságos vakcinákat. Sőt, ma már egyre több ország választja az itthon is önök által sokat támadott orosz oltóanyagot. Legutóbb a németek, 30 millió darab erejéig. Ha mindenki elfogadja, hogy az oltás életeket ment, akkor összehasonlításként ha már szeretik a statisztikákat -: 37 százalékos az átoltottság Magyarországon, az Európai Unió átlaga 21. Vannak tagállamok, ahol még csak az idős, krónikus betegeket oltják, és van, ahol rajtuk kívül más még csak nem is regisztrálhat a vakcináért, eközben idehaza már minden korosztály felveheti az oltást. Ezúton is arra buzdítok mindenkit, hogy regisztráljon, és oltassa be magát. Van azonban egy jelenség, ami végigkíséri a koronavírus elleni védekezést, ez pedig, hogy önök, a baloldal rendszeresen a támadási felületet keresik. Önök minket akarnak legyőzni, és nem a járványt. Ezt tették a védőfelszereléseknél, az iskolanyitásos vitáiknál miközben egyébként maga a WHO is elismeréssel szólt az iskolanyitási és -zárási kormánydöntésekről is , illetve ugyanezt teszik most a vakcinák kapcsán is. Nem győzöm emlékeztetni a parlament nyilvánosságát Korózs Lajos kamuvideós akciójára, amivel elindította az egész elbizonytalanító kampányt. Szimbolikus és döbbenetes is. Ezenkívül petíciót és parlamenti határozati javaslatot is indítottak az oltások ellen, amit soha vissza nem vontak. Nem tudok felidézni egy pillanatot sem az elmúlt egy évből, amikor kivették volna a részüket a járvány elleni küzdelemből. Önök mérlegeltek. A mérleg egyik serpenyőjében az volt, hogy embereket és életeket mentünk oltások árán, és mindenáron minden embert arra buzdítunk, hogy oltassa be magát; a másikban pedig némi politikai haszon volt, mondván ezt is önök mondták , ha nem sikeres az oltási program, ha sok lesz a halott és sok lesz a fertőzött, az nagyobb politikai esély 2022-ben. Önök az utóbbit választották. Szívtelen és lelketlen politika. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van!]] És amit még szeretnék önöknek hangsúlyozni, ha már szeretik a statisztikákat, hogy nem vezet arról senki sem statisztikát, hogy vajon hány olyan honfitársunkat veszítettük el, akik azért nem oltatták be magukat, mert önök elbizonytalanították. Kettőről tudunk, önkormányzati képviselőről, aki azért halt meg, mert visszautasította a vakcinát. Nem tudjuk, hogy hány száz, hány ezer ember van az elhunytak között, akiket önök bizonytalanítottak el. Óvatosan bánjanak a statisztikákkal! De van 4,5 millió magyar, akinek hálával tartozunk, akinek köszönettel tartozunk, hogy regisztrált. De ami különösen fontos lenne szerintem, hogy van rengeteg orvos, ápoló, akik tisztes, becsületes helytállással, fáradhatatlan munkával küzdöttek az emberéletekért nap mint nap. Vannak katonák, rendőrök, akik fegyelmezetten álltak helyt a védekezésben. És vannak elhunyt honfitársaink határon innen és határon túl. Mindannyiuk tiszteletére javaslom házelnök úrnak, hogy a parlament állva fejezze ki a tiszteletét, elismerését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Frakcióvezető Úr! Az idősebbek tudják, a fiatalabbak esetleg csak értesülhettek róla, hogy ezek a gesztusok 1990 óta szokták borzolni a parlamentben ülők kedélyét. Ezért a jövőre vonatkozóan azt kérem mindenkitől öntől is, meg ellenzéki képviselőtársaitól is , hogy egyébként tiszteletre méltó javaslataikat a házbizottsági ülésen legyenek szívesek elővezetni, ahol van esély a konszenzus kialakítására. Most azzal a feltételezéssel élek, hogy az ön javaslata a ma elhangzottak fényében konszenzust kell hogy élvezzen, ezért kivételes alkalommal, de engedek ennek a nyomásgyakorlásnak, és megkérem a képviselőtársakat, hogy egy percre felállva fejezzük ki tiszteletünket. [[A teremben lévők felállnak.]] Köszönöm. Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Ön is utalt rá, tisztelt képviselő úr, hogy a WHO rendszeresen véleményt mond a magyar járványellenes védekezésről. Legutóbb április 22-én a WHO európai regionális igazgatója mondta azt, hogy Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak, életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, amelynek kérdése túlmutat a geopolitikán. Arra hívta tehát fel a figyelmet a WHO vezetője is, hogy nem politikai kérdésként kell a vakcinákra tekinteni, hanem az életmentés eszközeként. Valahogy ezeket a szavakat a magyar baloldal képviselői, politikusai sosem hallják meg. Az itt ma felszólaló Arató Gergely például azt mondta, nem kérünk olyan vakcinákból, amelyeket európai szakemberek nem is vizsgáltak. Úgy látszik, neki a magyar szakember nem európai szakember, mert hát magyar szakemberek a kínai és orosz vakcinákat is vizsgálták, de nem európaiak a magyar szakemberek. A hírek szerint a hatékonyságuk pedig akár még az 50 százalékot is alig éri el. Azt hiszem, a hét végén nyilvánosságra hozott adatok ezt a részét is cáfolták a mondatainak. Vagy úgy látszik, Fekete-Győr András sem hallotta még a WHO véleményét; azt mondta, ne vegyen orosz vakcinát a kormány, uniós engedély nélkül, mert pénzkidobás. Szerintük tehát az orosz vakcinára fordított pénz, a kínai vakcinára fordított pénz pénzkidobás, szerintünk pedig életmentés. Gyurcsány Ferenc pedig azt mondta: „Nem szeretném, ha a magyar emberek a keleti vakcinákkal való oltásnál kísérleti nyúlként ott lennének.” Nem életmentésként tehát, kísérletezésként tekintett az a Gyurcsány Ferenc az orosz vakcinára, aki még a nappaliját is újrafestette és még a kanapéját is újrahúzatta, amikor Vlagyimir Putyin személyesen látogatta meg, amikor pedig Totó kutyája megnyalta az orosz elnök arcát, akkor nagyon megijedt, nehogy mérges legyen Vlagyimir Putyin. Hát, most így ellenzékből ilyen bátran beszél az orosz vakcina ellen. Ebből láthatjuk, hogy egyetlenegy mondata sem hiteles. Jakab Péter, a most már baloldali Jobbik elnöke pedig azt mondta: „Most Orbán Viktor mivel akarja oltani a magyar embereket? A kínai, elavult technikájú, ki tudja, milyen eredetű vakcinával.” Utána pedig akár képviselőtársai, politikustársai is a baloldalról szépen elmentek az oltópontra, és beoltatták magukat azzal a kínai vakcinával, ami ellen itt a parlamentben vagy a sajtóban nagyon sokan szót emeltek. Ebből is látszik, hogy a baloldalnak semmi sem drága de a vakcinák ügyében talán túl messzire mentek, jobb lett volna hallgatniuk a WHO vezetőjére. [[14.20]] Azt is elismeréssel mondta a WHO regionális igazgatója, hogy az átoltottság jóval az európai átlag felett alakul. Tegyük hozzá, a magyar baloldal mindent megtett mindent megtett! tavaly november óta, hogy ne alakulhasson az európai átlag fölött a magyar átoltottság, mert ahol lehetett, a gyógyszerhatóságot, a védekezésben részt vevőket is támadták, igyekeztek a háziorvosokat is rábírni, hogy ne adják be a keleti vakcinákat. Volt egy baloldali képviselőjelöltjük, aki nyíltan vállalta is, hogy nem adja be, a szakpolitikusuk azt mondta, hogy néha jobb a betegség, mint az oltás. Ezenkívül pedig minden más területen is igyekeznek támadni az oltásokat. Sőt, most már a regisztrációt is támadják, amivel a WHO által elismert módon is sok embert sikerült beoltatnunk. Azt is elmondta Hans Kluge, hogy az iskolákat kell legkésőbb bezárni és legelőször kinyitni. Ezt azoknak a figyelmébe ajánlom, akik a legutóbbi, egy héttel ezelőtti óvatos és fokozatos óvoda- és iskolanyitást támadták, ők is ellentmondanak annak, mint amit a WHO regionális vezetője mond. De korábban a WHO főigazgatója is elismerően nyilatkozott a magyarországi oltási kampány gyorsaságáról, illetőleg Ledia Lazeri többször, még korábban baloldali médiumokban is elismerte, hogy Magyarország eredményesen védekezik. És eközben mivel foglalkozik a baloldal? Folyamatosan álhíreket gyárt. Például a kínaioltás-ellenes baloldal egyik pártelnöke, Schmuck Erzsébet, akit egyébként kínai vakcinával oltottak be, azzal foglalkozott, hogy éppen a szociális intézményeket támadta a saját Facebook-oldalán, teljesen valótlan állításokat fogalmazva meg a tápiógyörgyei szociális intézményről, és egy fényképet is mellékelt ehhez a posztjához. Csakhogy pillanatokon belül kiderült, hogy ez a kép nem Magyarországon készült, hanem Oroszországban készült, egy Moszkva melletti kórháznak az egyik folyosóját mutatja. És a baloldal egyik vezető politikusa a járványhelyzet közepén ezzel illusztrálja egy magyar szociális otthonról szóló hírét, azért, mert valószínűleg ott indul az előválasztáson, és szeretne magának néhány pluszszavazatot szerezni. Ezért a kormányt mindennel támadja, amivel éri, akár kamuképet is kiposztol a Facebookra, azt az érzetet keltve, mintha az Magyarországon lenne, miközben Moszkva mellett található ez az intézmény. Ez a fajta támadása a szociális intézményeknek, az orvosoknak, az ápolóknak, az egészségügyi intézményrendszernek, amit folytatnak, ez halálkampány, ez elfogadhatatlan. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Rig Lajos, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Herczeg Tamás, Fidesz; Varga Zoltán, DK; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Stummer János, Jobbik, Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Burány Sándor, Párbeszéd; Demeter Márta, LMP; Oláh Lajos, DK; Szakács László, MSZP; Kálló Gergely, Jobbik; Hollik István, KDNP; Halász János, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bánki Erik, Fidesz; Steinmetz Ádám, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Witzmann Mihály, Fidesz. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea, független; Keresztes László Lóránt, LMP; Stummer János, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Kálló Gergely, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. április 21-én 14.Bpk.752/2020/7. számon a Pécsi Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra átadtam a Mentelmi bizottságnak. Képviselőtársaim! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a napirend módosítására tett javaslatokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2021. április 27-ei, keddi ülésnapon a közbiztonság erősítése érdekében egyes rendészeti igazgatási törvények módosításáról szóló T/15705. számú törvényjavaslat szavazását követően kerüljön sor az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló T/15715. számú törvényjavaslat szavazására. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Szintén a Fidesz képviselőcsoportja javasolja, hogy a 2021. április 27-ei, keddi ülésnapon az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/15706. számú törvényjavaslat szavazására a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló T/15710. számú törvényjavaslat szavazását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, szintén kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége ezt a javaslatot is elfogadta. A Jobbik képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2021. április 28-ai, szerdai ülésnapon a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról szóló T/15985. számú törvényjavaslat, a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/16000. számú törvényjavaslat, az Európai Unió Bírósága C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló, T/15909. számú törvényjavaslat általános vitájára a határozathozatalt követően 1-3. napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége az indítványt nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Most, 14 óra 28 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására, néhány másodperces szünet után, miután a máshol elfoglaltsággal rendelkező képviselőtársaink gyorsan és csendben elhagyják az üléstermet. [[Számos képviselő távozik a teremből. Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatnánk munkánkat. Felhívom figyelmüket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően azon elhangzott interpellációk esetében, amelyeknél a képviselő az interpellációra adott választ nem fogadta el, a válasz elfogadásáról történő szavazásokra külön, a holnapi határozathozatalok körében kerül majd sor. Ezen bevezető után megadom Nunkovics Tibor jobbikos képviselő úrnak a szót, aki interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ózd három legnagyobb munkáltatójából az elmúlt évben a legnagyobb bezárta kapuit, a második legnagyobb idén szeptemberben kezdi a bezárását. Ezen cégek az önkormányzat bevételeinek is jelentős részét biztosították. Két nagy összeszerelő üzem távozása több mint kétezer fő megélhetését veszélyezteti, ez kétezer ózdi, illetve Ózd környéki családot jelent. A közelben munkahelyet nem találnak, így minden bizonnyal ingázásra fognak szorulni Miskolc, illetve Eger irányába, ami egyébként két-két óra utazással töltött időt jelent naponta. Ez utóbbi esetében, illetve mindkét település esetében egyébként elmondható, hogy nagy valószínűséggel a szülők majd a gyermekeiket arra fogják biztatni, hogy hagyják el Ózdot, mivel itt nem fognak tudni munkahelyet találni. [[14.30]] Nyilván ezek a fiatalabbak majd el fognak menni Eger, illetve Miskolc irányába. A kormány által támogatott, Ózdra ígért üzemek fontosak, és a helyiek egyébként örülnek is neki. Kell, hogy diverzifikált legyen az ózdi gazdaság, viszont létszámban sajnos nem közelítik meg azokat a munkahelyeket, amelyek most otthagyják a várost, és egyébként a profiljuk [[Zaj. Az elnök csenget.]] teljesen más munkaerőt igényel, mint amelyek most jelenleg még megtalálhatóak a városban. Nemrég bejelentettek három új céget, akik a városba mennek, és önök azt kommunikálták, hogy ezek alapján, illetve az önök kommunikációja alapján 550 munkahelyet fognak ezzel teremteni, bár erről kormányhatározat még nem jelent meg. A három cég név nélkül egy betongyártó üzem, amely egyébként teljesen automatizált vagy nagyjából majdnem teljesen automatizált, és 30 fő foglalkoztatását ígéri; egy konténergyártó üzem, amely feltehetően szintén elég automatizált lesz, tehát nem több száz fő foglalkoztatásáról lesz szó; végül egy autóbuszgyártó üzem, akik egyébként beismerték, hogy nagyjából három év lesz, mire az első kapavágás megtörténhet. Tehát itt nem beszélhetünk tulajdonképpen arról az 550 főről ha ezt kicsit jobban megnézzük , akit önök ígértek. Az Ózdi Acélművek területén kívánnak egyébként egy ipari parkot létrehozni, amellyel nem is lenne gond, ha az önkormányzatnak nem lenne egy saját ipari parkja, és ha az önök által tervezett ipari parkra 1,3 milliárd forintot fognak fordítani. Ennek a felét az állam fogja állni, felét pedig egy német multinacionális vállalat. Ha ezt az összeget egyébként a már meglévő ipari park befejezésére fordítanák, akkor az ózdi önkormányzatot is támogatnák azzal, és ezzel az ózdiakat, az Ózd környékieket is támogatnák azzal, hogy ott munkahelyeket lehetne teremteni. Egyébként Ózd városa az önök válságkezeléséig nagyjából 1300 millió forinttal gazdálkodott évente. Ez most 500 millió forintra csökkent le, és most az önkormányzatnak ebből kellene fenntartania magát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem, hogy hogyan kívánják az ózdiak helyzetét megoldani és Ózdot támogatni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldal, azaz az önök segélyezésre épülő politikája helyett a nemzeti polgári kormány célja a munkaalapú társadalom megerősítése. Ennek érdekében hoztuk meg és hozzuk meg most is intézkedéseinket, amelyek megalapozottsága jól látható [[Zaj. Az elnök csenget.]] az elmúlt tíz év távlatából is. Ugyanis az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy amikor az önök baloldali szövetségeseinek kormányzását követően 2010-ben a magyar emberek megbízásából átvettük az ország irányítását, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 48,1 százalékos volt a foglalkoztatási ráta. Ez az ott élő családok és vállalatok kitartó munkájának következtében a koronavírus-járvány kitöréséig 66,8 százalékra emelkedett. A megyei munkanélküliségi ráta az elmúlt tíz év alatt 17 százalékról 5 százalék alá esett vissza. Ha megnézzük az ózdi kistérség munkanélküliségi adatait, akkor hasonló tendenciákat láthatunk. A regisztrált álláskeresők száma az ózdi járásban a korábbi, tartósan tízezer fölüli szintről négyezer főre esett vissza 2020 első negyedévéig, vagyis a járvány kitörése előtti időpontig. Ugyanezen időszak alatt Ózd városában a regisztrált álláskeresők létszáma ötezerről kétezer főre esett vissza. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön baloldali szövetségesei a rendszerváltást követően teljesen elhibázott privatizációval romba döntötték az ózdi kohászkodást is. Ezzel családok sokaságát taszították bizonytalanságba. Forduljon hozzájuk! Ezt a politikát és ezeket az embereket akarja ön személyesen választási szövetségben velük visszahozni a hatalomba. A kormány már többször is segített az ózdiakon. Közel 500 helyi család hosszú távú megélhetését és újabb piacképes termékek gyártásának lehetőségét biztosította azzal, hogy 30 millió euró értékben 20 százalékos részesedést vásárolt az Ózdi Acélműben. Az Ózdról 2020 decemberében levonuló ABB telephelyét megvásároló Wellis Magyarország Zrt. 800 munkahely létrehozását tervezi, amelynek beruházási munkáit már meg is kezdte, ahogyan a gyár leendő dolgozóinak jelentős része is felvételre került már, és betanulási idejét tölti. Az elmúlt fejlesztési ciklusban 2,6 milliárd forint fejlesztési támogatást kapott a város, de a helyi gazdasági szereplők is 2,4 milliárd forint értékben fejleszthették a saját vállalkozásaikat, míg a település megközelítését több mint 4 milliárd forintból segítettük. Az ön által említett, Ózd városa által létrehozott ipari park, tisztelt képviselő úr, jelentős ráfordítás nélkül alkalmatlan bármilyen ipari tevékenység befogadására, ugyanis egy mocsárra épült; egy mocsárra, tisztelt képviselő úr. Csak a talajcsere ezen a területen másfél milliárd forint lenne, de az állandó talajvíz megszüntetése további százmilliókat igényelne. Éppen ezért Riz Gábor, a térség képviselőjének javaslatára a kormány 650 millió forintos támogatást hagyott jóvá barnamezős ipari területek létrehozására, kihasználva az infrastrukturális lehetőségeket, ezzel 2022-ig összesen 550 új munkahely teremtésére. Ugyanis Riz képviselő úr önnel szemben dolgozik, tervei, javaslatai vannak az ózdi emberek számára. Kérem, hogy támogassa képviselő úr munkáját. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszadásra ismét a képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tényleg kezd már nevetséges szintet elérni a propaganda itt a Házban ezekkel az előre megírt felszólalásokkal. Államtitkár úr mindenről beszélt, csak a lényegről nem tulajdonképpen. [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] Tehát önök tettek egy ígéretet egyébként egy most bezáró multinak azzal, hogy bővíteni fogják például a 23-as, a 25-ös és a 26-os útvonalakat. Itt van róla egyébként a kormányhatározat. Ez a mai napig nem történt meg. Önök Ózdot hagyják elszigetelni. Nem csoda, hogy elmennek onnan egyébként a munkaadók, és nem akar majd oda senki menni, ha a város egyszerűen nem megközelíthető, és nincs bekötve az autópályák vérkeringésébe. Ide kell hozni, Ózdra kell vinni a következő ezerfős nagyberuházást, mert a városnak, az ott élőknek, a fideszeseknek, az ellenzékieknek, mindenkinek arra van szüksége, hogy Ózdon tudjon maradni és Ózdon tudjon dolgozni. Maga mindenről beszélt, csak erről nem. Szégyellje magát! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Ha jól értem, akkor virágnyelven azt akarta kifejezni a képviselő úr, hogy nem fogadta el a választ. [[Nunkovics Tibor nemet int.]] Molnár Zsolt, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be szintén az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A kormány döntése alapján ön kormánybiztosként felelős a kínai Fudan Egyetem budapesti campusának megvalósítását célzó projekt megvalósításáért. Ezzel nincs is probléma, ebben a minőségében azonban ön a Hír TV-nek azt a nyilatkozatot tette, hogy a titkosszolgálatokhoz ugyan nem ért ezzel sem lenne probléma , ha azonban egy nagy ország titkosszolgálati tevékenységet akar végezni, ahhoz nem kell egyetem, mert macerás, bonyolult és drága is. Kérdezem a miniszter urat, illetve majd a nevében választ adót, hogy bár ebben a miniszter úrnak kétségtelenül igaza van, hogy a titkosszolgálati tevékenységhez nem kell egyetem, azonban azt is tegyük hozzá, hogy ha egy nagy állam intézménye telepítése közben titkosszolgálati tevékenységet kíván végezni, ehhez egy ilyen egyetem kitűnő fedőtevékenységet is tud folytatni. Szó sincs arról, hogy minden ott tanuló egyetemista a kínai titkosszolgálatnak dolgozna, ne zárjuk ki azonban azt, hogy lesznek köztük olyanok, akik a dolgok természetéből fakadóan hírszerző tevékenységet fognak végezni. Ennek fényében kérdezem tisztelt miniszter urat, hogy ez a vélemény a személyes véleménye, vagy pedig a kormány álláspontja. Ne felejtsük el, hogy egy olyan államról beszélünk, amely a szövetségi rendszeren kívül helyezkedik el a NATO-n, az Európai Unión kívül , és természetesen nagyhatalmi tevékenységet folytat, amiért nem a nagyhatalomra kell ilyenkor haragudni, hanem a fogadó államnak kell olyan helyzetet teremtenie, hogy minimalizálja a nemzetbiztonsági kockázatot. Ezért kérdezem tisztelettel, hogy tervezneke a Belügyminisztériummal és a nemzetbiztonsági szolgálatokkal olyan szoros együttműködést, amely minimalizálja, lehetőség szerint kizárja ezeket a nemzetbiztonsági kockázatokat. Fontosnak tartjáke ezeket a szempontokat, vagy pedig lesz, ami lesz alapon kívánják ezt a kérdést kezelni? Köszönöm szépen a szót.
Ismét Schanda Tamás államtitkár úré a szó. [[14.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön felkészültségét jól jelzi, hogy összekever Palkovics László miniszter úrral, akinek a nevében tudok önnek csak válaszolni, és felszólalását még őszinte aggodalomnak is gondolhatnánk és tarthatnánk, ha nem tudnánk, hogy ön éppen annak a pártnak az utódszervében ül, amelyik évtizedekig szolgálta ki a szovjet titkosszolgálatokat. Ön a tömeggyilkos, kommunista utódpártjaként sző összeesküvés-elméleteket, és próbálja félrevezetni a magyar embereket és a magyar közvéleményt. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a kínai titkosszolgálat az egyetemeken keresztül jelenne meg az országban, akkor bizony mind az Egyesült Államok, mind Nyugat-Európa nagy bajban lenne, mivel a kínai egyetemek a nyugati világ számos felsőoktatási intézményével működnek szorosan együtt. Kérem, hogy ne tévessze meg a magyar közvéleményt! Tisztelt képviselő úr, önt egy cseppet sem érdekli a magyar nemzet biztonsága és jövője, csak a pillanatnyi politikai haszonszerzés reményében kiabál itt kígyót-békát mindenre és mindenkire. Az évek óta súlyos identitászavarral küzdő, folyamatosan Brüsszel kegyeit kereső MSZP azért szívesen ölelkezett, akkor még úgy mondták, hogy a testvéri Kínával. Engedje meg, hogy idézzek: „Ténykérdés, hogy ma a világ Európán kívüli három hatalmi központja: az Egyesült Államok, Oroszország és Kína. Magyarország számára a szövetséges és barát az Egyesült Államok, de Oroszországgal és Kínával is szoros partneri kapcsolatot kell kiépíteni, akkor is, ha nem mindenben értünk egyet velük, mert ez Magyarország érdeke.” Ezt régi-új főnöke, Gyurcsány Ferenc mondta, tisztelt képviselő úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ön vagy nincs tisztában azzal, hogy milyen kutatás-fejlesztési, innovációs és gazdasági jelentősége van annak, hogy a világ egyik legjobb egyeteme létesít campust Magyarországon, vagy szánt szándékkal ekézi a beruházást, figyelmen kívül hagyva a magyar fiatalok és a magyar gazdaság érdekét. A Fudan Egyetem ide fogja vonzani Európa tehetséges fiataljait, együttműködést tesz lehetővé, és a két ország közötti kapcsolatok további kiépülését is segíti. Az ország érdeke, hogy jó kapcsolatok alakuljanak ki Kínával, a magyar cégek pedig meg tudjanak jelenni Kínában a saját fejlesztéseikkel és termékeikkel. Erről is szól ez a projekt, ezért önmagán túlmutató ügy. A fejlesztés hatására felépülő infrastruktúra kínai beruházókat, vállalati kutatás-fejlesztési központokat is vonz Magyarországra, amelyek jelentős beruházásokat generálva komoly gazdaságélénkítő hatást gyakorolhatnak a magyar gazdaságra. A Fudan hazai szerepvállalásával Magyarország regionális tudásközpontjellege is tovább erősödhet. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar felsőoktatás minőségének javítása közös érdek, közös érdek is lehetne, és eddig olyan politikai célkitűzés volt, amelyet senki nem vitatott. Az ideológiai köntösbe csomagolt politikai hisztéria már csak azért is érthetetlen, mivel nem új keletű egyébként az egyetem magyarországi megjelenése, hiszen a Fudan Egyetem már két éve folytat képzést hazánkban a Corvinus Egyetemmel közösen, ráadásul egyébként a campus létrehozása is jó ideje már az asztalon van. Azt szeretnénk, hogy a magyar fiatalok és Magyarország a jövő nyertese legyen, és ezt a célt szolgálja a Fudan Egyetem fejlesztése is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Én gondolom, hogy államtitkár úr már nyilván beoltásra került az elmúlt hetekben-hónapokban, bízom benne, hogy nem ennek a mellékhatása a hallászavar, hiszen én úgy fogalmaztam, hogy a miniszter úrhoz címzett interpelláció, akinek a nevében ön fog választ adni erre a kérdésre. Könnyű helyzetbe hozott, hiszen meg sem kísérelt erre választ adni, hiszen egyvalamit bizonyított, államtitkár úr, hogy ezek szerint miniszteréhez hasonlóan ön sem ért a nemzetbiztonsági kérdésekhez, hiszen nem arról volt szó, hogy a történelem során milyen a viszonyunk a kínai állammal. Egyébként minden tiszteletem a kínai népé és a kínai kultúráé, nem beszélve a kínai ételekről, viszont itt Magyarország nemzetbiztonsági szempontjairól beszéltem, és ez a magyar állam feladata, gondoskodni arról, hogy ne érje sérelem hazánkat, illetve a szövetségi rendszerünket. Erre a kérdésre ön meg sem kísérelt válaszolni, ezért minden tiszteletem ellenére nyilvánvalóan nem fogadom el a válaszát. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Most Varju László következik, aki a DK képviseletében interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez, amely interpellációra az e tekintetben illetékes, feladat- és hatáskörrel rendelkező Miniszterelnökség államtitkára fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az Európai Unió helyreállítási, illetve strukturális alapjainak felhasználása keretében 18 000 milliárd forint körül van az összeg, ami jut nekünk. Ha az önök áldásos tevékenysége folytatódik tovább, akkor Matolcsy úr munkájának eredményeként lesz ez 20 000 milliárd forint is, romlik annyit az euró árfolyama. Az alap fölhasználásáról szóló, az Európai Bizottsághoz e héten benyújtandó tervnek külön fejezete foglalkozik azzal, hogy az országspecifikus ajánlásokat, amelyeket a kormány éveken át egyébként inkább mindent a könyvtárba tett be olvasatlanul… most hirtelen, mintha megvilágosodtak volna, és minden fontossá vált. Most, hogy a Bizottság jelezte, hogy ezek teljesülésére különös figyelmet fog fordítani, hirtelen előkapták őket, és mindent megígértek, minthogy önökön ezt számon fogják kérni. Önök azt állítják: az ügyészség könyörtelen föllépését a korrupció ellen, tiszta közbeszerzéseket, bírói függetlenséget, sajtószabadságot egészen az MTVA épületéig, addig terjedően, önök bármit megígérnek most a pénzért, toronyórát lánccal, csak hogy ennek jussanak a végére. Mindezt szívből lehetne akár helyeselni is mármint az előzőeket , ha nem éppen a miniszterelnöküktől tudnánk azt, hogy nem azt kell észrevenni, amit mond, hanem azt, amit csinál. Kiderül az is, hogy az alap terhére kívánják teljesíteni az orvosoknak ígért szerény illetményemelést, amivel csak az a baj, hogy ezek szerint az ígéretük, amelyet októberben tettek az orvosoknak, minden alapot nélkülözött. A többi aztán szokásos, szó sincs a gazdaság talpra állításáról, mert ehhez egyébként bérkiegészítésre, nyugdíjpótlékra, a munkából kiesőknek százszázalékos táppénzre és álláskeresési járadékra, családipótlék-emelésre, a közfoglalkoztatás bérét emelni, erre lenne szükség ahhoz, hogy ebben valóban történjen valami. Tisztában vagyok vele, hogy az önök korrekt eljárására, önöket erre felszólítani, az nagyjából olyan, mint a bengáli tigrist rábeszélni a vegetáriánus étrendre, éppen ezért két kérdést, hármat szeretnék megfogalmazni. Hajlandóke a továbbiakban érdemi egyeztetést folytatni társadalmi szereplőkkel, köztük ellenzéki pártokkal, önkormányzatokkal ezeknek a forrásoknak a felhasználásáról? Mikor fogják a szükséges jogi lépéseket megtenni, az előterjesztéseket benyújtani a parlamentnek? A harmadik: hajlandóe kötelezettséget vállalni arra, hogy a jövőre esedékes választásokig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] csak az önökre eső részt költik el, és a többit pedig meghagyják a következő kormánynak? Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Orbán Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Megpróbálok válaszolni tisztességesen az ön által feltett kérdésekre. Nem lesz könnyű [[Közbeszólások a DK, az MSZP soraiból.]] , ami nem az én szándékom miatt van így, hanem az ön kérdésfeltevésének a jellege miatt. Egy mondás jutott eszembe, tudja, ne vegye személyeskedésnek, de a „kutya ugat, a karaván halad”, tehát az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos egyeztetések, és nyugodtan lehet szerintem ezt a szót használni, küzdelmek, hónapok óta tartanak. Magyarország és Lengyelország a decemberi európai tanácsi csúcson komoly sikert ért el az önök aknamunkája ellenére. Mi ugyanis nem pártpolitikai és kormánypolitikai alapon gondolkodunk ezekről a forrásokról, ilyen értelemben teljesen más a logikánk, mint az öné, ugyanis ön most is azt kérdezte, hogy miért nem csináljuk azt, hogy később költjük el ezeket a forrásokat. Szerintem fordítva ül a lovon, képviselő úr. Egy világjárvány kellős közepén vagyunk, ez nemcsak az emberéletekre jelent veszélyt, hanem a gazdaság működésére is, meg a munkahelyekre is. Nem az lenne az értelmes, nem az lenne az emberi, nem az lenne az európai, ha önök, baloldali képviselők azon dolgoznának, hogy ezek a források minél előbb megjelenjenek a magyar gazdaságban? [[14.50]] És ön nyíltan fölteszi az interpellációban azt a kérdést, hogy nem lehetnee esetleg az, hogy azokat a forrásokat majd ’22 után költsük el. Ne haragudjon, képviselő úr, itt Magyarországon emberek, Magyarországon vállalkozások szenvednek a koronavírus-járvány miatt, és van egy ilyen uniós helyreállítási alap; önök azzal kapcsolatban sem mondanak igazat, hogy az milyen típusú pénzügyi kötelezettségvállalás. Végső soron az egész alap egy hitel, de a hitelnek van egyelőre számunkra vissza nem térítendő része, azt fontos lehívni, azt gondoljuk, hogy az olyan forrás, ami azonnal meg tud jelenni a magyar gazdaságban, de azt gondoljuk, hogy ebben pedig nemzeti konszenzusnak lenne itt a helye. Egyébként ez a konszenzus kezd kialakulni, csak önök ebben a konszenzusban nem vesznek részt. Hiába küldtünk konzultációra való felkérő levelet több száz szervezetnek, köztük ellenzéki vezetésű önkormányzatoknak, szövetségeseknek, hiába volt itt a Parlament falai között több óráig tartó politikai vita, hogy próbáljunk meg konszenzust kialakítani azokról a területekről, amelyek fontosak a helyreállítás és az újjáépítés vonatkozásában, önök, illetőleg azok a szervezetek, amelyek csak politizálni akarnak, nem pedig a forrásfelhasználást segíteni, egyetlenegy értelmezhető javaslatot nem tettek. Én itt a korábbi napirend előtti felszólalásban is említettem azt a kilenc területet, amelyeket a kormány kiemelt fontosságúnak tart. És hogy még egy kérdésére is válaszoljak: április 30-áig kell a végleges terveket benyújtani. Ezzel Magyarország az elsők között lesz, amely képes ezeket a terveket, több száz oldalas dokumentumokat ajánlom őket tanulmányozásra benyújtani az Európai Bizottságnak. Tárgyalások most is zajlanak, nyugodjon meg, képviselő úr, meg fog születni a kompromisszum az Európai Bizottsággal, ugyanúgy, ahogy korábban is megszületett. Kilenc területről beszéltem. Nem értem, hogy mi a problémájuk ezekkel a területekkel: demográfia, felsőoktatás, felzárkózó települések, vízgazdálkodás, zöldközlekedés, energetika és zöldátállás, körforgásos gazdaság, digitalizáció és egészségügy melyik terület az, ami önök számára nem elfogadható? Mert azt értem, hogy amikor önök kormányzati pozícióban voltak, akkor ezen területek döntő többségébe nem többletforrásokat tettek be, hanem kivonták ezeket a forrásokat. De talán tíz év után nem lenne felesleges tanulni a múlt [[Az elnök csenget.]] elkövetett hibáiból. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Előre szeretném jelezni, hogy nem fogadom el a választ. Már csak azért sem, mert nekem nincs azzal bajom, hogyha a kormány kritizálja az ellenzéket, ez a dolguk, megtehetik, de van egy határ, tisztelt államtitkár úr, amit önök átlépnek, és ez a folyamatos hazugság, amikor ön azt állítja, hogy egy lépést is tettek annak érdekében, hogy ebben legyen társadalmi párbeszéd. Éppen ezért azt gondolom, hogy önök egy olyan morális határt léptek át, amivel bizonyítják azt például, hogy azt a lehetőséget, ami Magyarország előtt áll ennek a forrásnak a felhasználásánál, olyan módon játsszák el, mint ahogy Rákosi Mátyás 73 évvel ezelőtt visszautasította ezt a lehetőséget. És önök, akik meg akarták vétózni ennek az összegnek a felhasználását, erre igazából semmilyen tervet nem készítettek. Az az igazi baj, tisztelt államtitkár úr, hogy cinizmusával inkább ellopni akarják, és nem az a [[Az elnök csenget.]] kérdés, hogy mire használják fel. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Közeledik a hitelmoratórium vége, és a banki elszámolások miatt rengeteg embert ért most nagyon durva meglepetés. Megkapva az elszámolásokat most szembesülnek azzal, hogy a kormány lényegében átverte őket. Megváltásként hirdették a hitelmoratóriumot, miközben az csak növelte az ő adósságaikat. A kormány százezreket vitt bele a hitelek felfüggesztésébe. Felelőssége vitathatatlan, hiszen úgy vezették be az intézkedést, hogy mindenki automatikusan megkapja a felfüggesztést, kivéve, aki ezt direkt nem kéri. És mivel minden csatornán csak a pozitív oldalát hangoztatták ennek az eljárásnak, miszerint a törlesztőrészletek nem nőhetnek, most szembesülnek az emberek azzal, hogy a kamatokat, költségeket egy az egyben rájuk verheti a bank. Emiatt fordulhat elő, hogy tíz hónap halasztás után valakinek akár 25-30 hónappal is megnőtt a hitelfizetési ideje. Mindez azért történt, mert a kormány úgy alkotta meg a rendszert, hogy a bankokat nehogy valamilyen kár érje, azokat a bankokat, amelyek ’18-19-ben 1350 milliárd forintnyi nettó nyereséget értek el. Én azt gondolom, hogy nagyon nincs ez így rendjén. Ennek a védekezésnek a bankok egyáltalán nem részesei. A bankok nem vették ki a részüket a védekezésből, hiszen bármilyen költség éri őket, azt önök vagy visszafizetik, vagy az adósokkal fizettetik meg. Azt gondolom, hogy ennek itt és most vége kellene hogy legyen. Tudnunk kell, hogy meghosszabbítjae a kormány a hitelmoratóriumot, és ha meghosszabbítja, akkor megváltoztatjae úgy a feltételeket, hogy végre ne az adósokat, hanem a bankokat terhelje az ezzel járó költség. Mikor lesz végre az a helyzet, aminek már rég itt lenne az ideje, hogy felhagyva, felmondva az EBRD-paktumot, végre a magyar társadalom oldalára állnak a bankrendszerrel szemben? Az az én tiszteletteljes kérdésem végső soron, hogy önök kit képviselnek: a bankrendszert vagy a honfitársaikat, azokat a választókat, akik önöket megválasztották? Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokban.]]
Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön valószínűleg rosszul értelmezi az idevonatkozó törvényt, és nem rendelkezik megfelelő információkkal, ezért tud a parlamentben ilyeneket állítani. Mint például olyat, hogy a kormány átverte a hitelmoratóriumban részt vevőket. Ez nem igaz! 2,7 millió embert érintett, ebből 1,6 millió ember vette ezt igénybe. 96 ezer hitelszerződéssel rendelkező vállalkozásból 60 ezer szerződés érintett volt a hitelmoratórium bevezetésekor. Valóban nem kellett rászorultsági igazolás, és nem volt különbség az ágazatok között, nem volt különbség aközött, hogy valakinek a jövedelmi helyzete hogyan alakul. Ez a hitelmoratórium lehetősége Európában egyedülálló: minden más országban valamiféle korlátozást adtak, csak Magyarországon nem. A moratórium szó, ezt ön is jól tudja, azt jelenti, ez átmeneti segítség. Ha valakik azt gondolták, hogy ezzel mentesülnek a visszafizetés alól, azok persze tévedtek, de akkor is tudniuk kellett, amikor ebbe beleléptek. Ön valószínűleg ilyen emberrel vagy emberekkel találkozott. Az pedig, hogy a bankok jártak jobban ezzel is, egyszerűen nem igaz. A törvény nem engedi a kamatos kamat ráterhelését, ezáltal azzal, hogy a bankok nem jutottak hozzá ehhez a pénzhez, bevételkiesésük van, ami 2020-ban és 2021. év elején eléri a 100 milliárd forintot. Ez a közvetlen kvázi vesztesége a bankoknak. Ön a kormányt ne vádolja azzal, hogy a bankok pártján áll, hiszen a devizahitelek tekintetében 1000 milliárdot járt ki, ért el a magyar kormány, hogy át kellett vállalniuk végül a bankoknak. Az ön felszólalása nem szól másról, mint riogatásról, riogatásról, hogy emberek, rossz vár rátok, pedig nem igaz, ugyanis akik éltek ezzel a hitelmoratórium lehetőségével, természetesen, amíg nem fizettek, azt a tőketörlesztést és azt a kamatot meg kell nekik majd fizetniük, de a futamidő végén, ennyivel hosszabb lesz nekik a futamidejük. De nem lehet magasabb a törlesztőrészletük annál, mint mikor beléptek a moratóriumba. Ha a szerződése arról szól, hogy egyébként 15 hónapig vagy 10 hónapig volt a hitelmoratóriumban, az alatt változott és növekedett volna egyébként is a hiteltörlesztése, persze, azokat érinti, azoknak magasabb a törlesztés. De azzal, hogy valaki belépett a hitelmoratóriumba, nem járhat rosszabbul, nem fizethet többet. Ha ön ezt nem hiszi el, akkor javaslom önnek a 2020. évi LVIII. törvényt, ami később más törvényben is megjelenik, annak a 13. §-át olvassa el, mind az öt bekezdését, ami teljesen kizárja azt, hogy a bankok bármilyen pluszköltséget, bármilyen kamatos kamatot, bármi egyéb dolgot a tőketörlesztés-növelést kimondottan tiltja a törvény ráterheljék a magyar állampolgárokra. [[15.00]] Egyébként pedig csökkent az ebben részt vevők száma. Többen úgy látják, hogy már most elkezdik fizetni a hiteleket. Az ön állítása hamis. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszra ismét megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Én csak itt kapkodom a fejemet. A helyzet az, hogy a kérdést fel lehet tenni másképp is, és akkor megteszem. A hitelmoratórium növeltee a bankok nyereségét? A válasz erre egyértelmű igen. És vajon más oldalról, más szempontból vagy más időpontban kivettee a védekezésből a magyar bankrendszer az őt illető részt? Nem, nem vette ki, tisztelt államtitkár úr. A helyzet az, hogy az a bevételkiesés, amiről ön beszél, átmeneti, hiszen azt ugyan időben később, de meg fogják fizetni az adósok. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A helyzet az, hogy a moratórium ebben a formájában, ezekkel a részletszabályokkal egy átverés, és azt gondolom, nagyon sokan vannak azok, akik ezt szintén látják, a bőrükön tapasztalják és fizetik, még azok is, akik egyébként az összes fizetési kötelezettségüknek eleget tettek, de nem jelentették be, hogy nem kívánnak részt venni a hitelmoratóriumban. Ezért a válaszát nem tudom elfogadni.
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Tisztelt Ház! A képviselő úr nem fogadta el az interpellációra adott választ. Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Képviselőtársaim! Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Miért asszisztál a kormány hozzá, hogy Kína adóssággal igázza le Magyarországot?” címmel. Tájékoztatom képviselő urat, hogy Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni az interpellációra. Mellár Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az elmúlt napok vezető híre volt az, hogy a Fudan kínai egyetem campust nyit Budapesten. Ezzel kapcsolatosan sok-sok probléma merül fel. Mondhatjuk azt is egyébként, hogy ez a beruházás tulajdonképpen a közgazdászok állatorvosi lova, hiszen annyi hiba van benne, amennyi egyáltalán elképzelhető. Mindenekelőtt az, hogy a magyar adófizetők pénzén, a magyar állam által felvett hitelből fog megvalósulni ez a beruházás akkor, amikor Magyarországon az adósság/GDP hányados rekordmagasságú, 80 százalék fölött volt. Aztán a másik probléma az, hogy ezt a campust a diákvárosban kívánják felépíteni, ott, ahol már van egy érvényes egyezség a főváros és a magyar kormány között, hogy ott a vidéki diákoknak olcsó szállást fognak építeni. Minimum az lenne a feltétel, hogy legyen egy helyi népszavazás, és helyi népszavazás tudjon dönteni erről a kérdésről, hiszen egyébként sérülni fog ez a cél. A következő probléma az, hogy a Fudan Egyetem alapító okiratában szerepel az, hogy a Kínai Kommunista Párt és a kínai állam irányítása alatt áll. Nos, ha ez így van, akkor ez szembemegy Magyarország érvényes Alaptörvényével, hiszen tudományos kérdésekben csak a tudományos közösségnek szabad és lehet véleményt mondani, tehát tulajdonképpen egy olyan projekt fog megvalósulni, ami alkotmányellenes. A következő probléma az, hogy a kínai állami építőipari vállalat fogja ezt megépíteni, az az építőipari vállalat, amely az Afrikai Unió székházát is építette, és kiderült, hogy egy csomó lehallgatókészüléket találtak benne. Tehát komoly nemzetbiztonsági kockázata is van ennek az egész dolognak, és ráadásul egyébként nem fog érvényesülni a multiplikatív hatás, vagyis az, hogy a hazai vállalkozók majd jelentős mértékben tudnak bekapcsolódni ebbe a nagyméretű beruházásba. Ennek kapcsán három kérdésem van államtitkár úrhoz. Az első az, hogy miért adósítja el a kormány Magyarországot egy autoriter rezsim felé. A második az, hogy Magyarország és a Fudan közötti hitelszerződés tartalmaze olyan záradékot, amit a korábbiakban a kínai fél mindig kikötött, amely lehetővé teszi a kínai fél számára, hogy politikai vagy jogszabályi változások esetén költségeket terheljen a magyar félre. Végül a harmadik, hogy a kínai ajánlat 340 milliárd forintról szól, miközben a kormány 540-ről beszél. A kettő között van 200 milliárdnyi különbség. Vajon pontosan ez mit fed le? Mire megy el ez a pótlólagos 200 milliárd? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni önnek. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha már hibákról van szó, találjuk ki, ki mondta ezt! „A marxizmus számomra olyan gondolati keretet adott, amelyben elhelyezhetem szaporodó ismereteimet, amelyhez viszonyíthatom az újonnan megismert elméleteket. Ez mindenképpen hasznos volt, mert a dolgok kaotikus zűrzavarában mindig megvethettem a lábamat egy szilárd ponton. Ugyanakkor korlátot is állított elém, pontosabban szólva olyan szűrőszemüveget jelentett, amely meghatározta, hogy mit és hogyan lássak.” Segítek [[Dr. Mellár Tamás: Én írtam 1983-ban!]] valóban ön írta, Mellár képviselő úr írta ezeket, és ezek után egészen meglepő dolog, hogy ön próbál bennünket kommunistázni. [[Dr. Rétvári Bence: Ejha! Kínos!]] Tisztelt Képviselő Úr! Azt, hogy a baloldal egyetemellenes kampányhadjáratot folytat politikai hasznot remélve, már megszokhattuk, hiszen valójában minden olyan fejlesztést ekéznek és elleneznek, amely Magyarország érdeke és Magyarország sikere. De az, hogy ön egyetemi tanárként is beleáll a lejárató hisztériakeltésbe, az egészen elképesztő és szomorú. Sajnos azt tapasztaljuk, hogy a baloldal, beleértve egyébként önt is, tisztelt képviselő úr, Soros György egyetemén kívül semmilyen külföldi egyetemet nem hajlandó támogatni. Tisztelt Képviselő Úr! A Fudan Egyetem a világ élvonalába tartozik, a 34. legjobb felsőoktatási intézmény, ott van a legjobbak között, az MIT, a Stanford, Harvard, Oxford, Cambridge között. Csak viszonyításképpen, Németország legerősebb egyeteme az 50., tehát a Fudan mögött van, Franciaországé az 52., az orosz egyetemek közül a legjobb a 71. a listán, és Közép-Európa legjobb egyeteme, a Bécsi Egyetem pedig a 150. a rangsorban. Tehát ha egy ilyen súlyú intézmény úgy dönt, hogy Magyarországon kívánja létrehozni az első Kínán kívüli campusát, az kihagyhatatlan alkalom, ilyen lehetőséget nem lehet elszalasztani. Tisztelt Képviselő Úr! Ahhoz, hogy Magyarország a XXI. század nyertese legyen, jó egyetemekre van szükségünk. A célunk pedig világos és egyértelmű: azt szeretnénk, hogy a fiatalok a legértékesebb, a legjobban használható tudást szerezzék meg. Szeretnénk, hogy a nemzetközi rangsorokban kimagasló helyen szereplő és a világ legjobb egyetemei közé tartozó intézmények jelenjenek meg Magyarországon, a Fudan márpedig ilyen, jelen van a nemzetközi akadémiai vérkeringésben, szoros kapcsolatot ápol több nyugati felsőoktatási intézménnyel is. Tisztelt Képviselő Úr! A pénzügyi és kivitelezési kérdésekről pedig világosan elmondtuk, hogy jelenleg döntés-előkészítési szakaszban van, és egy sor nyitott kérdés van még, semmiképpen sem lehet múlt időt használni, amit a képviselő úr itt politikai hisztériakeltés céljából használt. Nincs döntés, nincs szerződés, ezért a nem megkötött szerződés, amiről nincsen döntés, nem tartalmazhat semmilyen olyan feltételt, amivel a képviselő úr a magyar közvéleményt hangolni szeretné. Tisztelt Képviselő Úr! Ön álhíreket terjeszt most is ez a frakciójában nem szokatlan , akkor is, amikor a diákvárossal kapcsolatban ekézi a beruházást, hiszen a kormány tartja magát a fővárossal kötött megállapodáshoz. A diákváros fel fog épülni, ahogyan a Fudan Egyetem is, és a diákvárosban pedig legalább annyi vagy még annál több, az ígértnél több hely is rendelkezésre fog állni a hallgatóknak, amit pedig nemcsak a Fudan hallgatói, hanem bármilyen Budapesten tanuló egyetemi hallgató használhat majd. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon! [[15.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem tudom elfogadni, hiszen a három kérdésből egyik kérdésre sem válaszolt az államtitkár úr. [[Schanda Tamás János: Dehogynem!]] De azért szeretném megjegyezni, hogy az államtitkár úrnak szövegértési problémái vannak, mert az az idézet, amit felolvasott, éppen azt bizonyítja, hogy én kaptam egy marxista képzést, és én azt szűkösnek tartottam és olyannak, amely korlátozza a gondolkodásomat. [[Dr. Rétvári Bence: Hát!]] Ezt 1983-ban írtam le. Azt gondolom, hogy akkor az egy normális leírás volt. De egyébként idézhetett volna az én megfigyelési dossziémból, amelyet „Radikális” néven tartanak nyílván, és abban azt olvashatta volna, hogy 1981. október 23-án nagy nyilvánosság előtt kijelentette, hogy 1956-ban forradalom volt és nem ellenforradalom. Tehát most akkor ki is tulajdonképpen a kommunista ebben az egész történetben? Mert rám szerették volna fogni ezt az egészet. Amikor az ön elvtársai még a KISZ-ben vagy az MSZMP-ben dolgoztak, akkor én már ilyeneket írtam. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Jelezni szeretném, hogy az államtitkár úr kora nehezen tette volna lehetővé, hogy az állampártban ilyenfajta politikai tisztséget viseljen. [[Dr. Mellár Tamás: Azt mondtam, hogy a párttársai!]] Köszönöm szépen. Ezt csak a tények kedvéért mondtam. Tisztelt Ház, a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Milyen új döntéseket hozott a Kormány a családok otthonteremtésének bővítésében?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, Zsigó Róbert államtitkár úr fog önnek válaszolni. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország az Európai Unió tagállamaihoz hasonlóan, tudjuk mindannyian, demográfiai nehézségekkel néz szembe. A gyermekvállalás feltételeit javító családpolitikát folytató országok, köztük Magyarország annak elősegítésére törekszenek, hogy az egyes családokban az általuk tervezett számú gyermek megszülessen, melyhez a közvetlen kormányzati intézkedések mellett társadalmi szemléletváltás is szükséges. Magyarország Kormánya a Fidesz-KDNP-frakciószövetség teljes körű támogatásával az elmúlt 11 évben széles körű családtámogatási rendszert alakított ki, mellyel bizonyította, hogy elkötelezett az irányba, hogy intézkedéseinkkel támogassuk a baloldali kormányok által korábban cserben hagyott, gyermeket vállalni akaró családokat. Mindannyian szomorúan emlékezünk vissza arra az időszakra, amikor a baloldal a gyermekes családokat sújtotta a legnagyobb megszorításokkal. Radikálisan csökkentették a családtámogatásokat, elvették a családi adókedvezményt, az otthonteremtési támogatásokat, gyermekes szülők százezreit tették munkanélkülivé, folyamatosan emelték az adókat és a megélhetési költségeket. Pár héttel ezelőtt olvashattuk a hírt, miszerint 2010 és 2019 között 24 százalékkal nőtt a gyermekvállalási kedv Magyarországon. Ez a legnagyobb fejlődés az EU-n belül. Természetesen nem szeretnénk itt megállni, tovább szeretnénk ezen az úton haladni. Ezekre a számokra mindannyian, minden magyar büszke lehet. Ez a 24 százalék az elmúlt 11 év családpolitikai intézkedéseinek, azon belül is a korábban soha nem látott mértékű otthonteremtési támogatások eredményeiként értékelhető. Ezen intézkedéseink köre most, a járvány időszakában is folyamatosan bővült és bővül. A Fidesz-KDNP-frakciószövetség biztosíthatja az önállóságuk első lépéseit megtevő fiatalokat, a családalapítást tervező párokat és a gyermeket nevelő családokat, hogy számíthatnak Magyarország Kormányára, számíthatnak a Fidesz-KDNP-frakciószövetségre. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy az elmúlt 11 év intézkedésein túl milyen új intézkedéseket hozott a kormány a családok otthonteremtésének bővítése területén. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszony, mint említettem, Zsigó Róbert államtitkár úr fogja a választ megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy ön is elmondta, manapság jobb idők járnak a magyar családokra, mint korábban, hiszen 2010 előtt folyamatosan elvettek tőlük, csökkentették a családtámogatásokat, megszüntették az otthonteremtési támogatást, 2010 óta viszont családbarát fordulat történt Magyarországon. A kormány célja, hogy egyre könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és gyermeket nevelni. 2010 óta két és félszeresére emeltük a családok támogatására fordított összeget a költségvetésben. Mi a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem elveszünk a családoktól, hanem bővítjük a támogatásokat. Hogy néhány példát mondjak: 2021. július 1-jétől a korábbi 70 százalékról a bruttó fizetés 100 százalékára emelkedik a csecsemőgondozási díj. De éppen most szerdán fogunk itt a parlamentben szavazni a 25 év alatti fiatalok személyijövedelemadó-mentességéről, és elkezdtük visszaépíteni a 13. havi nyugdíjat, azt a 13. havi nyugdíjat, amelyet a Gyurcsány-Bajnai-korszakban vettek el az idősektől. Emellett pedig a „gazdaság újraindítása” akcióterv keretében 2021. január 1-jétől elindítottuk Magyarország eddigi legnagyobb otthonteremtési programját. Ennek keretében január 1-jétől az új építésű ingatlanok értékesítési áfája 27 százalékról 5 százalékra csökkent. Ha ehhez CSOK-ot vesznek igénybe, akkor még a fennmaradó 5 százaléknyi áfa összegét sem kell megfizetniük. Azoknak a családoknak pedig, akik saját telkükön saját erőből építkeznek, a kifizetett építkezési és telekszámlák áfatartalmát visszatérítjük összesen legfeljebb 5 millió forint erejéig. Amennyiben egy gyermekvállalás előtt álló pár vagy gyermeket nevelő család január 1-jétől CSOK igénybevételével új vagy használt otthont vásárol, ők teljes egészében mentesülnek a 4 százalékos visszterhes vagyonszerzési illeték megfizetésétől. Szintén 2021. január 1-jétől az állam átvállalja a legalább egy gyermeket nevelő családoktól a meglévő otthonuk felújítási költségeinek felét, maximum 3 millió forintot. Ehhez kapcsolódóan mindazok, akik a felújítás elvégzéséhez nem rendelkeznek megfelelő összegű önerővel, igénybe vehetik február 1-jétől az otthonfelújítási kölcsön konstrukciót is, melynek kere-tében legfeljebb 6 millió forintot vehetnek igénybe tízéves futamidővel és 3 százalékos kamattal. A többgenerációs otthonteremtés támogatásával lehetőséget kínálunk azoknak a családoknak is, akik közös fedél alatt, egymást támogatva, de mégis külön lakrészben képzelik el a jövőjüket. Idén januártól a tetőtér-beépítéshez is igénybe vehető az újlakás-vásárlásra vonatkozó CSOK összegének megfelelő támogatás. Szintén január 1-jétől a gyermekeket nevelő vagy gyermeket váró családok által felvett, kamattámogatott lakáscélú hitelek igénylése kapcsán lefolytatott közjegyzői eljárás díja jelentősen, 55-65 százalékkal csökken. Arról is tájékoztathatom a képviselő asszonyt, hogy április 16-án jelent meg az a kormányrendelet, amellyel tovább bővítjük az otthonteremtési programunkat, ennek következtében például bővül a népszerű otthonfelújítási támogatás, valamint nem szükséges a felújítást egy éven belül elvégezni a már felvett hitel esetében. Mint az általam elmondottakból is látható, a kormány minden eszközzel támogatja a magyar családokat, a gyermekvállalást, a gyermeknevelést és az otthonteremtést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelettel elfogadom az államtitkári választ, és egyben szeretném biztosítani államtitkár urat, miniszter asszonyt és a kormányt arról, hogy a Fidesz-KDNP-frakciószövetség, ahogyan eddig is, a továbbiakban is minden támogatást megad ahhoz, hogy tovább tudjuk segíteni a magyar fiatalokat, azokat is, akik még családalapítás előtt állnak, azokat is, akik már házasok és még gyermekáldás előtt vannak, és azokat is, akik már gyermeket vagy gyermekeket nevelnek, kiterjesztve természetesen a nagyszülőkre, dédszülőkre is, hiszen mi mindig nagycsaládokban gondolkodunk, teljes családban. Egyben szeretném biztosítani a magyar fiatalokat, családokat is, hogy amíg a Fidesz-KDNP kormányoz Magyarországon, ha nehéz helyzet is van az országban, mint például most az elmúlt egy évben egy világjárvány kellős közepén bár azt gondolom, most már a végén járunk, tehát amíg mi kormányzunk , addig nem fogunk a családpolitikai intézkedésekből visszavonni, mint ahogy ezt korábban, 2002 és 2010 között a baloldaliak tették. Köszönöm szépen a választ. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[15.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője… bocsánat, kapom a helyén lévő papírt. Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Fontos lennee a kockázatok kiszűrése miatt az oltások előtti szűrés?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Bizonyára ön is hallott több olyan esetről, akik az oltás után megbetegedtek, sőt rosszabb esetben még kórházba is kerültek. Amellett, hogy rendkívül fontosnak tartom, hogy minél több honfitársunk oltsa be magát, a lehetséges kockázati tényezőket is szükségesnek érzem minimalizálni. Az elmúlt hetekben több megkeresés érkezett felém azzal kapcsolatban, hogy a koronavírus-járvány elleni védőoltás beadását megelőzően segítsek egy teszt elvégzésében, mert szeretnék kizárni azt a kockázatot, hogy vírussal megfertőzve kapják meg a vakcinát. Tekintettel arra, hogy az általános álláspont szerint soha semmivel nem oltunk járvány közepén kivétel a jelenlegi álláspont, amikor tűzben oltásról van szó , például az influenzavakcinát is még a járványt megelőző időben adják be, ezért úgy gondolom, mindenképp fontos és indokolt lenne egy gyorsteszt elvégzése az oltások beadása előtt, s kizárni azt a kockázatot, hogy egy esetleges fertőzöttségre történő vakcinabeadásra kerüljön sor. Az ügyben több neves szakértővel is egyeztettem, akik kivétel nélkül fontosnak tartották az oltás előtti tesztelést. Sajnos, több hír és álhír terjed a különféle vakcinákkal, valamint azok mellékhatásaival kapcsolatban. Vélhetően az esetleges fertőzöttségre való ráoltást a teszteléssel csökkenteni lehetne, ez pedig véleményem szerint növelné az oltásokba vetett bizalmat. Mivel rengetegen vannak, akik tünetmentesen esnek át a fertőzésen, vagy épp az oltás beadásának idején tünetek nélkül fertőződtek a vírussal, az esetleges kockázatok kiszűrése és megelőzése érdekében határozati javaslatot nyújtottam be az Országgyűlésnek, mely szerint ingyenes gyorsteszt elvégzését biztosítsák az oltásra jelentkezőknek. Ezúton kérdezem tisztelt miniszterhelyettes urat, hogy ön szerint is fontos lennee a kockázatok kiszűrése miatt az oltások előtti szűrés. Támogatjáke a javaslatomat? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bizonyára ön is értesült róla, tisztelt képviselő úr, hogy az utóbbi napokban itt járt Magyarországon Hans Kluge, a WHO európai regionális igazgatója, s több mindenkivel találkozott, aki a magyar oltási kampányban részt vesz, s egyáltalán a járvány elleni védekezésről itt a helyszínen tájékozódott. Nem ő az első, hiszen a WHO teljes világra szóló vezetője is már tájékozódott a magyar helyzetről és véleményt nyilvánított, illetőleg Ledia Lazeri is többször beszélt már erről. Mit mondott a múlt héten a WHO európai igazgatója? Azt, hogy Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak, életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, amelynek kérdése túlmutat a geopolitikán. Május végére minden regisztrált megkaphatja az oltást Magyarországon, az átoltottság jóval az európai átlag felett alakul. Amiket tehát a WHO vezetője elmondott, az mind elismerés a magyar oltásban közreműködő orvosoknak, ápolóknak, raktárosoknak, logisztikai szakembereknek, és mindenki másnak, aki a vakcina beszerzésében vagy elosztásában közreműködött, tisztelt képviselő úr. A magyar oltási programot, ahogy az működik és ahogy elérte a második legjobb eredményt Európában, s világszerte is ha nem nézem a városállamokat, akkor a legjobb 15 között szerepel rendre a magyar oltási kampány eredményessége , mindenki elismeri, mindenki azt mondja, hogy más országok számára is példaértékű, hogy hogyan lehet az európai országok sebességének a duplájával haladni az oltási kampányban. Ezért önöket is arra kérjük, hogy ne támadják az oltásokat. Itt nem elsősorban önről beszélek, tisztelt képviselő úr, de ön is visszafoghatná a baloldali képviselőtársait, akik viszont mindent mondtak, ami a csövön kifér. Fekete-Győr András: pénzkidobás az orosz vakcina, Gyöngyösi Márton: emberkísérlet, Gyurcsány Ferenc: kísérleti nyúlként tekintenek rá, az ön frakcióvezetője, Jakab Péter: elavult a kínai vakcina, ki tudja, milyen eredetű, vagy Lukács László György, az ön képviselőtársa: orosz labort fognak csinálni Magyarországból, ellenőrizhetetlen a vakcina. Mindenféle módon, van, aki brutálisabban, van, aki körmönfontabb módon hol a regisztrációt, hol ezt, hol azt, hol amazt, de mindig támadtak az oltás kapcsán úgy, hogy egyébként a legnagyobb egészségügyi világszervezet, a WHO vezetői akár az európai vezetője, amikor idejön, akár a globális vezetője, amikor megnyilatkozik, akár a magyarországi vezetője közül mindenki az elismerés hangján szól, tisztelt képviselő úr. Azt lehetne mondani, hogy az oltás kapcsán a szakemberek, akár magyar, akár nemzetközi szervezetek és szakemberek mindig elismerik a magyar oltási kampányt, a magyar baloldal pedig, bármikor megszólal, mindig támadja, és azzal kapcsolatban mindig valamilyen kifogást fogalmaz meg. Én azt kérem öntől, tisztelt képviselő úr, ha már határozati javaslatokról van szó, hogy győzze meg önmagát és képviselőtársait, hogy mindazok, akik a nevüket adták a baloldal oltásellenes országgyűlési határozati javaslatához, amit mind a mai napig nem vontak vissza, amely azt tartalmazza, hogy kínai vagy orosz vakcinával ne lehessen oltani Magyarországon, azt vonják vissza. Higgye el, az segítene a legtöbbet, ha az oltásokat támadó javaslatukat visszavonnák, tisztelt képviselő úr; pontosan azért, mert minél több oltást tudunk beadni, annál kevesebb ember kerül kórházba, annál kevesebb ember fog megfertőződni, annál kevesebb embernél lesznek súlyos tünetek, és annál kevesebb ember fog elhunyni. Azért óriási felelőtlenség, amit a baloldal tavaly november óta művel, mert ha önökre hallgatott volna bárki ebben az országban, akkor feleennyi ember lenne beoltva Magyarországon, mert nem lennének kínai vakcinák. Akik pedig az önök támogatói közül ténylegesen is hallgattak önökre és visszautasították a kínai vakcinát, s később megfertőződtek, az az önök részéről is egy óriási morális felelősség, hogy a saját támogatóiknál ilyen kampányt vittek, s talán többeket meg is győztek, aminek talán nagyon-nagyon szomorú következményei is lehettek. Arról pedig, hogy kinek lehet beadni az oltást és kinek nem, amire ön is utalt, képviselő úr, minden esetben az oltó orvos dönt. Az oltások alkalmazási előírásai ezt pontosan tartalmazzák, így minden oltandó személynél maga az orvos fogja tudni eldönteni, hogy beadjae azt az oltást, vagy egy másik oltást ad be. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót. Hát, a négy perc után három másodpercben próbált válaszolni államtitkár úr a lényegi kérdésre. Egy kérdőív alapján dönti el az orvos, amelyben a beteg válaszol arra, hogy betegnek érzie magát. Általában nem. De most egy esettanulmánnyal próbálom alátámasztani azt, amit mondtam. Pénteken vittünk be a kórházba egy 90 éves beteget, akinek semmilyen felső légúti panasza, szaglás- vagy ízlésvesztése, láza, köhögése, fulladása nem volt, egyetlen panasza volt, a fáradság és az étvágytalanság napok óta. A 90 éves betegeknek ez általában megvan. A gyorsteszt a helyszínen kimutatott egy erős pozitivitást. S most képzelje el azt a szituációt, hogy amikor egy tüneteket nem produkáló 90 éves embert beoltanak egy aktív vírussal, az milyen következményekkel járhat. Az lett volna az egyszerű kérdés és arra az egyszerű válasz, hogy támogatjáke a gyorstesztekkel való szűrést oltás előtt vagy nem. Igen vagy nem, ennyit kellett volna felelni. Ehelyett ismét felolvasta azt a kormányzati propagandát, amit már napok óta hallunk. De ha baloldali politikusokat keresnek, akkor ne ezen az oldalon tessék kopogtatni, hanem az ön mellett ülő képviselőtársainál, a párttársainál, akik akár még a kommunista államrendszer kiszolgálói is voltak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr, elfogadjae a választ, vagy nem fogadja el?
Nem fogadom el.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadja el az államtitkári választ. Tisztelt Képviselőtársaim! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Milyen ütemben valósulhat meg az újranyitás Magyarországon?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Több mint egy éve lett mindennapjaink része a koronavírus, melyre a magyar kormány példátlan gyorsasággal reagált. Ennek köszönhetően a járvány első hullámában sikerült alacsony szinten tartani a fertőzések számát, miközben számos európai országban az egészségügy teljesítőképességének a határát súrolta vagy meg is haladta azt. [[15.30]] Sajnos azonban az intézkedések világszerte nem tudták megakadályozni a járvány terjedését, és kiderült, hogy a koronavírus elleni küzdelem egyedüli megoldása a hatékony vakcina kifejlesztése. Magyarország jelen pillanatban Európa éllovasai közé tartozik a lakosságarányosan beadott oltások tekintetében. A kormány minden potenciális vakcinagyártóval felvette a kapcsolatot, és alternatív megoldásokat keresett, hogy a minél nagyobb átoltottság mielőbb elérhető legyen. A keleti vakcináknak köszönhetően az elsőre beoltottak száma 2021. április elején elérte a 2,5 millió főt, április 16-án a 3 milliót és a mai napon a közel 3 millió 604 ezer beoltottat. Magyarország sikere ez, köszönet érte minden egészségügyi dolgozónak, köszönet az oltási adminisztrációban közreműködő személyeknek, köszönet az önkénteseknek és köszönet mindenkinek, aki regisztrált az oltásra, hogy mielőbb magunk mögött tudhassuk ezt a vészterhes időszakot. A koronavírus-járvány harmadik hulláma Európa-szerte erősebbnek bizonyult az eddigieknél. A drasztikusan emelkedő betegszám miatt a kormány fenntartotta a védelmi intézkedéseket, és a magyar lakosság példamutató módon együttműködött a szigorítások betartásában. A keleti vakcinának és a felpörgött oltási tervnek köszönhetően a lakosság átoltottságának előrehaladtával a szigoron enyhíteni lehet. A kormány a magyar emberek véleményét figyelembe véve kinyilvánította, hogy elindulhat a lépcsőzetes nyitás, ennek keretében 2021. április 7-én a kijárási tilalom két órával rövidült, a boltok is tovább tarthatnak nyitva, valamint az eddig zárva lévő boltok is kinyithatnak bizonyos járványügyi szabályok betartásával. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A múlt héten az óvodákba, a bölcsődékbe és az alsó tagozaton az iskolákba is visszatérhettek a gyermekek, ami a szülők nagy részének óriási segítséget jelent. A 3,5 millió beoltott elérésekor megnyithatnak a teraszok, és az oltás előrehaladtával a miniszterelnök úr további könnyítéseket helyezett kilátásba. Ezzel kapcsolatban tisztelettel kérdezem a miniszterhelyettes urat, milyen ütemben valósulhat meg az újraindítás Magyarországon. Nagyon szépen köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Schanda Tamás államtitkár úr, miniszterhelyettes úr fogja megadni. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy válaszom elején én is csatlakozzam önhöz, és megköszönjem a védekezésben részt vevők hatékony és kemény, áldozatos munkáját. Köszönet illeti az orvosokat, az ápolókat, az egészségügyben dolgozó minden személyt. Engedje meg, hogy én külön kiemeljem az egészségügyi tanulókat, felsőoktatási hallgatókat, akik részt vesznek a koronavírus-járvány elleni védekezésben, nekik is végtelenül hálásak vagyunk. Tisztelt Képviselő Asszony! A brit vírusmutáns veszélyesebb, több embert képes megfertőzni, ezért a koronavírus-járványnak a harmadik hulláma szerte Európában és szerte a világon erősebbnek bizonyult az eddigieknél, és valóban, ahogy ön is mondta, a vírus elleni egyetlen hatékony fegyver a vakcina, éppen ezért azon dolgozunk, hogy mindenki, aki kéri, a lehető leghamarabb oltáshoz jusson. Valóban a célegyenesben vagyunk, a beoltottak száma 3,6 millió fő, közülük pedig több mint 1 millió 665 ezren pedig a második oltást is megkapták. Ez azt jelenti, hogy Málta mellett Magyarország vezeti az uniós oltási ranglistát, és Magyarország lesz az az európai ország, ahol a leggyorsabban jut vakcina mindenki számára. A magyar lakosság 37 százaléka már kapott oltást, szemben az uniós 21 százalékos átlaggal. Jól állunk, de továbbra is, innen is az a kérésünk minden magyar emberhez, hogy aki még nem kérte az oltást, az regisztráljon és oltassa be magát, hiszen a megfelelő védettségnek az elérése elengedhetetlen ahhoz, hogy Magyarországot biztonságosan újra lehessen indítani. Tisztelt Képviselő Asszony! A vírus nemcsak az egészségünket, hanem a gazdaságot is megtámadta. Nemcsak a gazdaságot, hanem az életet is újra kell indítani, amire a szükséges lépéseket igyekszünk meghozni. A magyar emberek véleményét is megkérdeztük, a nemzeti konzultáció keretében több mint 528 ezer ember mondta el a véleményét, hogy az újraindítás hogyan történjen köszönjük nekik, hogy segítik a döntéseknek a meghozatalát. Ennek alapján készítettük el ugyanis Magyarország újraindítási tervét, amelynek az egyes szakaszai a beoltottak számához igazodik. Tisztelt Képviselő Asszony! Amikor a koronavírus ellen beoltottaknak a száma meghaladta a 2,5 milliót, akkor kinyithattak az üzletek és újraindulhattak a szolgáltatások. Április 19-én, hétfőn kinyitottak az óvodák és az általános iskolák alsó tagozatai, a felső tagozatban és a középiskolákban pedig marad az otthoni digitális alapú oktatás május 10-éig, amikor megnyílnak ezek az intézmények is. 3,5 millió beoltott elérésekor nyithattak a teraszok, így ismét visszakaphattuk az életünknek egy darabját, és a többi üzlethez hasonlóan este fél tízig tarthatnak nyitva a vendéglátóhelyek, a kijárási korlátozás pedig este 11 órára módosult. Annak érdekében, hogy a vendéglátósoknak is könnyebb legyen, az őket terhelő teraszdíjat és a bürokratikus engedélyeket eltöröltük, még akkor is, ha néhány baloldali önkormányzat éppen szigorítani szeretett volna. A magyar oltási kampány jól halad, hamarosan elérhetjük a 4 milliós beoltotti létszámot is, ekkor pedig újabb lépések következnek. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úrnak a részletes válaszát, és tisztelettel elfogadom. Mindannyian érezzük azt, hogy nagyon nagy köszönet és hála az egészségügyi dolgozóknak, az oltásban részt vevőknek, az orvostanhallgatóknak, az önkénteseknek és minden magyar embernek, aki példát mutat a világnak összefogásban, mert azt gondolom, hogy az összefogás és az oltás két olyan eszköz, amivel végleges csapást mérhetünk a vírusra. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Hiszékeny Dezső képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan akarják biztosítani a daganatos megbetegedések korai felismerését a koronavírus-járvány alatt?” címmel. Tisztelt Jegyző Úr! Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes fog válaszolni önnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Néhány nappal ezelőtt derült ki, hogy Kásler Miklós felfüggesztette Magyarországon a népegészségügyi célú onkológiai szűrővizsgálatokat. A gyakorlatot rengetegen kritizálták. A Magyar Hospice-Palliatív Egyesület, a Magyar Rákellenes Liga, a Mályvavirág Alapítvány, a Mellrákfórum, a Nem Vagy Egyedül Alapítvány, a Mellrákinfó Egyesület, a Mell-véd közösség, a Nézőpontváltó Egyesület, a Ráktúlélőkért, hozzátartozókért Egyesület és a Tábitha Gyermekhospice-ház Szociális Alapítvány közös nyilatkozatot írtak alá, amelyben a következőket írták le. Szakmai tudásunk teljes birtokában és lelkiismeretünk szerint kijelentjük, hogy ezek az intézkedések hosszú távon súlyos, a társadalom széles rétegét érintő, komoly egészségügyi kockázatot rejtenek. Hazánk a daganatos megbetegedések tekintetében sem áll jól: százezer lakosra vetítve nálunk halnak meg a legtöbben évente, ráadásul a legtöbb új daganatos betegséget is nálunk diagnosztizálják. Szakmai becslések alapján ezek a megbetegedések és az ehhez kapcsolódó halálozások közel fele megelőzhető volna megfelelő szolgáltatásokkal, a betegség korai felismerésével. Ezt akadályozza meg a szűrővizsgálatok megszüntetése, ez pedig több más egészségügyi szolgáltatás koronavírus miatti korlátozásával és felfüggesztésével együtt jelentősen megnehezíti a betegségek korai felismerését és kezelését. Ez egy olyan átgondolatlan döntés, amely hosszú távon az egyébként is nehéz helyzet további súlyosbodását eredményezi. A fentiekre tekintettel kérdezem a miniszterhelyettes urat: mikor tervezik újra elérhetővé tenni a népegészségügyi célú onkológiai szűrővizsgálatokat? Hogyan akarják pótolni azokat a szűréseket, amelyek a mostani felfüggesztés miatt elmaradnak? Hogyan akarják biztosítani a daganatos megbetegedések korai felismerését a koronavírus-járvány alatt? Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is, mivel erről a sajtóban is sok híradás volt, fontos tisztázni, hogy mi az, ami későbbre halasztódik és mi az, ami nem. Azok a beavatkozások, amelyek felismert rákos betegeket érintenek, természetesen nem kerülnek halasztásra, hanem azokat ugyanúgy elvégzik, mint ha nem lenne koronavírus-járvány. Ezek az életmentő kezelések, az egészség megőrzéséhez szükséges kezelések továbbra is ugyanúgy folynak, ezeket a vizsgálatokat továbbra is ugyanúgy lefolytatják, mint ha nem lenne koronavírus-járvány. Ugyanakkor a járványban látjuk, nemcsak Magyarországon, hanem világszerte is, hogy az egészségügyi intézmények rendkívül leterheltek, illetőleg azok, akik ilyenkor, járvány idején mennek be egy kórházba, magukat is egyfajta fertőzési kockázatnak teszik ki. Ezért nemcsak Magyarország, hanem más országok is döntenek úgy, hogy időben ezeket későbbre halasztják; Angliában ez az időtartam hat hónapig tartott. Magyarországon az első hullám alatt volt már ilyen, tehát ne tegyünk úgy, mint ha ez nem történt volna meg már más országokban vagy Magyarországon is; március 15-étől május 31-éig tartott ez már korábban Magyarországon. De ez csak az egészséges embereknek, a tünetmentes embereknek, a panaszmentes embereknek a népegészségügyi célú vizsgálatát érinti olyan vizsgálatok kapcsán, amelyeket kettő-, illetve háromévente végeznek el, pontosabban: olyan szűrések, amelyekre kettő-, illetve háromévente hívják be az embereket, kétévente a mammográfia- és vastagbélszűrésre és háromévente a méhnyakrákszűrésre. Tehát itt kell erről a pár hétnyi csúszásról beszélnünk, amikor kettő-három évenkénti önkéntes szűrésekről van szó, ahova az embereknek egy jó része szerencsére elmegy, sajnos egy másik része viszont nem megy el. Ez tehát közvetlenül senkinek az egészségét, senkinek az életét nem veszélyezteti, mert itt tünetmentes, egészséges emberekről van szó, de bízzunk benne, hogy nem tesszük ki őket a koronavírus-fertőzés kockázatának, mint ahogy erről sok más országban is döntöttek. Amint véget ért ez a rendkívüli leterheltség a kórházakon, természetesen ezek a szűrések is folytatódni fognak, mint ahogy ez így volt a tavalyi évben is: miután véget ért ez a többhetes időszak, amiről önnek említést tettem, ezután mindenki megkapta az újbóli időpontját; először természetesen azok, akiknek, mondjuk, március-áprilisban lett volna, azokat hívták be utána június-júliusban, és ha a teljes tavalyi évet nézi, tisztelt képviselő úr, akkor azt láthatja, hogy bár volt egy ilyen halasztós többheti időszak, de összességében ezek a szűrővizsgálatok nem voltak kisebb nagyságrendűek, mint az azt megelőző években, sőt ha még régebbre visszamegy, akkor láthatja, hogy nagyobb is, hiszen a vastag- és végbélszűréseket ez a kormányzat vezette be pár évvel ezelőtt. Tehát senkinek az egészsége így nem kerül veszélybe, semmilyen beavatkozást emiatt nem halasztanak el, csak és kizárólag az egészséges emberek esetében vannak ilyen pár hétnyi halasztások, de bízunk benne, hogy ez senkinek nem jelent utána egészségkárosodást. Az viszont fontos, hogy a vastag- és végbélszűrések bevezetésével, amit ez a kormányzat tett meg mert mi hiszünk a szűrésekben, és nemcsak beszélünk róla, mint ahogy azt a baloldali kormányok szokták tenni, hanem lépünk is, és erre komoly erőforrásokat fordítottunk , már most több ezer ember esetében idejekorán sikerült elkezdeni a különböző kezeléseket, és bízunk benne, hogy sokak esetében tudtuk így akár az életét is megmenteni, hogy korábban zajlottak ezek a vizsgálatok. Továbbra is erre fogunk törekedni, és nem arra, mint a baloldal, amelyik kórházakat zárt be vagy kórházi ágyakat épített le, vagy hatezer egészségügyi dolgozót bocsátott el, vagy minden magyar orvostól és ápolótól elvett egyhavi bért. Mi a béremelésekre és a szűrési kapacitásoknak a növelésére fogunk koncentrálni a későbbiekben is. Itt pedig kérem, hogy semmifajta álhíreket ne terjesszenek, itt egészséges emberekről és nem beteg emberekről van szó. Ezeket a szűréseket ebben az évben ugyanúgy el fogják végezni, ahogy a tavalyi évben is egy hasonló átmeneti halasztás után elvégezték ezeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő, jegyző urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Miniszterhelyettes Úr! Én borzasztóan sajnálom, hogy az ön rendelkezésére álló négy perc alatt nem sikerült egyik kérdést sem érintenie, amit én kérdeztem, és nem tudott rá elfogadható választ adni. Azt is nagyon sajnálom, hogy bizonyára abbéli igyekezetében, hogy itt az ellenzéket vagy engem a földbe döngöljön, elfeledkezett a legfontosabb dologról: amiről én kérdeztem, az az emberélet. Azok, akik ebben az ügyben érintettek, meggyőződésem, hogy megalázónak érezték az ön válaszát, ráadásul itt nem egy emberéletről van szó, hanem emberek százainak az életéről. Ezért az ön válaszát nem tudom elfogadni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Hallották, a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Magyarok ezreinek életét kockáztatja az Orbán-kormány” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes fog önnek válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Esküszöm, nem beszéltünk össze szocialista képviselőtársammal, de valójában az interpellációm lényege hasonló lesz, mint amit ő kérdezett. Megadjuk önnek azt a lehetőséget, hogy végre érdemben és normálisan válaszoljon rá. Hozzá kell hogy tegyem, nagyon fájlalom, hogy a miniszter úr nincsen itt, hiszen az én kérdéseim egyik része kifejezetten nem politikai, sokkal inkább személyes, lelkiismereti kérdés lenne, tudniillik egy embertelen kormány embertelen emberminisztere volt az, aki valóban beszüntette a rákmegelőző szűrések lehetőségét. Hadd mondjam el az én személyes példámat! Édesanyámnak egy héten múlott az, hogyha nem megy el, és nem erőlteti a nőgyógyászati rákszűrését, ma nem élne. Tehát ezek után azt mondani, hogy senkit nem ér különben egészségügyi kár vagy kockázat azzal, amit önök tesznek, egyszerűen nem igaz. Ott tartunk, hogy gyakorlatilag ezzel ismerték be, hogy az egészségügy összeomlott, hogy nincsen arra energia, nincsen arra forrás, hogy ezeket a megelőző rákszűréseket fenntartsák. És miről is beszélünk? Az ön főnökéről beszélünk, aki, tudjuk nagyon jól, az Országos Onkológiai Intézetet vezette. És itt hadd jegyezzem meg, hogy különben az új szárnyát pontosan Gyurcsány Ferenccel együtt avatták fel, és ha valaki, akkor ő tudja, hogy milyen veszélyeket rejt az, ha ezeket a vizsgálatokat egyszerűen beszüntetik és elhagyják. De szemmel láthatóan az ön minisztere nem foglalkozik azzal, hogy 26 ezer beteget elveszítettünk, nem foglalkozik azzal, hogy 26 ezer magyar család gyászolja most a Covidban elhunyt fertőzötteket. Ön is, akárcsak a minisztere, hamis és hazug propagandát gyárt, ahelyett, hogy gyászolna, ahelyett, hogy megpróbálná az egészségügyet azt az egészségügyet, amit önök tettek tönkre – talpra állítani. Én azt kérdezném az ön miniszterétől nyilván ön erre nem fog tudni választ adni, de mégis próbálja meg , hogy egyezteti össze a lelkiismeretével, hogy egyezteti össze a hippokratészi esküjével, és hogy egyezteti össze különben a sokat hangoztatott és lobogtatott vallási meggyőződésével azt, amit csinált. Hogy egyezteti össze, hogy rengeteg magyar ember halálos ítéletét írhatják ezzel akár alá, amit most tettek? Erre próbáljon választ adni! Tudom, most majd jönnek a szokásos és ismert panelek. Ezt most hagyja az asztalon, erre nem vagyunk kíváncsiak. Álljon fel, és ismerje be, amit tettek! Álljon fel, nézzen a magyar emberek szemébe, és mondja azt, hogy bocsánatot kérünk! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes úr adja meg. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tudja, jóérzésű ember nem drukkol annak, és nem tesz azért, hogy minél kevesebb embert oltsanak be a hazájában. A magyar baloldal mégis ezt tette: azon dolgozott hónapokon keresztül, hogy minél kevesebb magyar ember kapja meg az oltást; ön személyesen is, az ön pártelnöke is és számtalan baloldali politikustársuk is. Elmondták, november óta azon dolgoznak Brüsszelben, hogy Magyarországon ne legyenek keleti vakcinák. Nem azon dolgoznak, hogy több nyugati vakcina legyen, hanem azon, hogy kevesebb keleti vakcina. Ön szó szerint azt mondta: „A kormány bevizsgálatlan, innen-onnan összeszedett, talán hamisított keleti vakcinákkal próbálja a magyar lakosságot beoltani. A magyar kormány láthatóan eldöntötte, hogy ellenőrizetlen, engedély nélküli, bizonytalan hatékonyságú, kivizsgálatlan, ismeretlen tartalmú és ismeretlen működésű kínai vakcinával akar tömegesen oltani Magyarországon. Ez nyilvánvalóan veszélyes és felelőtlen.” És úgy folytatta: „Ha Orbán tovább erőlteti a kínai vakcinát, egymillió beoltott sem lesz.” [[15.50]] Ahogy az utolsó mondata nem lett igaz, úgy a többi mondata sem igaz, tisztelt képviselő úr, mert önök arra tettek erőfeszítéseket, hogy az embereket elbizonytalanítsák az oltásban. [[Dr. Vadai Ágnes: Ne hazudj!]] Milyen szavakat használt ön az oltásra, a kínai vakcinára? Engedély nélküli, bizonytalan hatékonyságú, ellenőrizetlen, kivizsgálatlan, ismeretlen tartalmú, innen-onnan összeszedett, hamisított. Ön ezt mondta az emberek szemébe, egy olyan vakcinára, amivel világszerte emberek tízmillióit oltották be, hogy hamisított, tisztelt képviselő úr, ne adják be ezt, kedves polgártársak, mert ez egy hamisított vakcina. Aztán még az ATV-n elmondta, hogy hát, önök azért nemcsak egy vakcina ellen kampányoltak, hanem több vakcina ellen is kampányoltak, és erre ön büszke volt még pár héttel ezelőtt is. És ezek után ön lelkiismereti kérdéseket tesz föl. Ön, bűnszövetségben a többi baloldali képviselővel, mást sem tett hónapok óta, mint azt, amit józan ésszel fel nem lehet fogni, hogy hogyan lehet, hogy valaki, egy jóérzésű ember annak drukkoljon, hogy minél kevesebb magyar embert oltsanak be hazánkban. Tisztelt Képviselő Úr! Ez egy iszonyatosan nagy felelőtlenség. Minden Magyarországon alkalmazott vakcina biztonságos. Ami pedig a szűrővizsgálatokat illeti, ön hallhatta, mert az előbb is válaszoltam erre a kérdésre, itt lehetett, amikor elmondtam ezt Hiszékeny képviselő úrnak. Ön azt mondja, hogy ez óriási felelőtlenség meg az egészségügy összeomlásának a beismerése. Akkor ezek szerint Angliában összeomlott az egészségügy hat hónapon keresztül, amíg ezeket a szűrővizsgálatokat nem végezték el, tisztelt képviselő úr? Mert nálunk ez pár hét volt a múlt évben. És bízunk benne, hiszen szerencsére egyre több embert oltanak be, az önök szándékaival ellentétesen, de hála istennek, egyre több ember beoltott, hogy ez szintén csak pár hét lehet. Hat hónap volt Angliában, hat hónap! Ön szerint vége az angol egészségügynek, mert az ott hat hónapig megtörtént? Vagy Angliában rendben van, csak Magyarországon kritizálja, tisztelt képviselő úr? Mert az angol szűrővizsgálat-halasztás egy felelős járványügyi intézkedés ön szerint [[Dr. Vadai Ágnes: Miről beszélsz?]] ugyanaz Magyarországon egy felelőtlen, emberi életeket veszélybe sodró… [[Dr. Vadai Ágnes: Így van… Vezető halálok Magyarországon…]] És erre még rá is bólint, hogy ami Angliában helyes járványügyi intézkedés, az itthon veszélyes döntés. Ez mutatja az önök teljes átpolitizáltságát a járványügy kapcsán. Nincs egy józan mondatuk sem a szűrővizsgálatokról, sem pedig a vakcináról, csak és kizárólag politikai mondataik vannak. Tisztelt Képviselő Úr! Minden ember, aki onkológiai vagy más azonnali beavatkozásra az egészségügyi állapota miatt rászorult [[Dr. Vadai Ágnes: Még jó! Köszönjük szépen!]] az megkapja. Megkapta az előző hetekben is, megkapja a következő hetekben is. [[Dr. Vadai Ágnes: Tényleg? Nagyon jó!]] Itt azokról a szűrővizsgálatokról van szó, amelyeket két-három évente önkéntesen, egészséges embereken végeznek el, ezekben van pár hétnyi halasztás csak. Tudják, ha a baloldal lenne kormányon, akkor ezeknek a szűrővizsgálatoknak a száma is jóval kisebb lenne, mert vastag- és végbélszűrések nem lennének Magyarországon, mert ezzel a polgári kormány bővítette ki a szűrővizsgálatok körét, és mentette [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] már meg eddig is várhatóan több ezer embernek az életét. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Dr. Vadai Ágnes: Ne tessék mondani! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ. Parancsoljon!
Köszönöm, de nem fogadom el. Államtitkár Úr! Ön biztosan jobban emlékszik: az önök kincstárnoka volt az, aki annak idején kijelentette, hogy minden magyar embernek joga ostobának lenni. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Én azt mondom, hogy Simicskának igaza volt, csak ott a gond, hogy maga súlyosan visszaél ezzel a jogával. Ön azt mondja, hogy a baloldal min dolgozik. Tudja, min dolgoztunk? Azon dolgoztunk, hogy maguk, az Orbán strómanjai ne lopjanak el milliárdokat különben a lélegeztetőgép-bizniszből. Azon dolgoztunk, hogy maguk és Orbán strómanjai ne lopjanak el milliárdokat a kínaivakcina-bizniszből. Azon dolgozunk, hogy a magyar emberek végre tisztában legyenek azzal, hogy nekik milyen lehetőségeik vannak, hogy végre tudják meg azt, hogy több millió nyugati vakcina érkezik be az országba, amit maguk valahova eldugnak. [[Derültség a kormánypártok padsoraiból. Dr. Rétvári Bence: Ezt komolyan gondolod?]] Így van. Amikor arról beszélnek, hogy érkeztek kínai szállítmányok, érdekes módon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] miért nincs ott a maga főnöke, amikor megérkezik a Pfizer, vagy megérkezik bármelyik másik vakcina? Maguk félrevezetik a magyar embereket. A maguk lelkén szárad több millió magyar ember halála. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, köztük: Ülj le! Szégyen!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. És tisztelettel arra kérem, hogy máskor gondolja végig, hogy milyen kifejezéseket használ itt a Házban, mert úgy hiszem, hogy a személyeskedésnek egy olyan szintjére süllyedt, ami nem hiszem, hogy itt megengedett. Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor lesz minden korosztály számára széles körűen elérhető online tananyagbázis?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó. [[Balczó Zoltán: De ne a vakcinákról!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A tavalyi iskolabezárásokkal a digitális oktatás terén kisebb reform kezdődött el. Ám a digitális munkarend tapasztalatairól született felmérések alapján leginkább az derül ki, hogy irányítás és tervezés híján a távoktatás sikeressége nagyban múlik az adott iskola eszközellátottságán és a különböző tanárok kreativitásán. A tavalyi évet tehát kisebbfajta káosz jellemezte, és az oktatásirányítás felületein kevés használható tartalom volt elérhető. A digitális tananyagok nem teljes körűek, leginkább csak a középiskolások számára léteznek valódi, interaktív anyagok. Az sem megoldott, hogy mindenki be tudjon kapcsolódni iskolabezárás vagy más otthonmaradás esetén a tanulásba. Idén januárban végre felkerült az EMMI honlapjára egy átfogó módszertani anyag, ami az online, a vegyes és a tantermi oktatás digitális módszertanát tárgyalja, és alkalmazásokra, tartalmakra is ajánlásokat tesz. Ezzel szemben a Nemzeti Köznevelési Portálon továbbra is csak az általános iskola 5. évfolyamától kezdődően találhatóak digitális tananyagok. Az alsó tagozatos tanulók esetén a korosztályi sajátosságok kezelése nehéz helyzetbe hozza a pedagógusokat és a szülőket egyaránt. A pandémia egyik fő oktatási tanulsága az, hogy a kisebb gyermekkel otthon maradó szülők leterhelése megsokszorozódik, hiszen a tanítás folyamatos odafigyelést igényel, ami miatt a munkavégzésük is korlátozott. A fiatalabb gyerekek közül kevesen tudnak önállóan tanulni. Az OECD 2020-as kiadványában is a magyar helyzet hiányosságait láthatjuk. Elmaradásaink vannak a differenciált oktatásszervezés, a tanári szerep átalakulása terén. Ilyen például a marginalizált tanulócsoportokra való különös figyelem, a pedagógusok digitális oktatásra való felkészítése, a tudatosan tervezett hibrid oktatás és a helyzet megkövetelte oktatási ráfordítások biztosítása. Szeretném megkérdezni tisztelt miniszter urat, hogy mikor valósul meg a NAT teljes digitalizációja, gondolva itt az önmotiváló tanulást elősegítő interaktív feladatok közzétételére, illetve hogy áll a pedagógusok felkészítése a digitális kompetenciák terén. Kapnake érdemi segítséget ahhoz, hogy hogyan hasznosítsák a megszerzett ismereteket a saját szaktantárgyaik oktatásában? És végül, de nem utolsósorban: hogyan garantálják az új közismereti tankönyvek szakmai színvonalát, miután kivették a köznevelési törvényből azt a kikötést, hogy a kormánynak ki kell kérnie a rendeletben kijelölt testület véleményét a tankönyvfejlesztés folyamata során? Tisztelettel várom államtitkár úr, miniszterhelyettes úr érdemi válaszát. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes adja meg. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, idén az Apáczai-díjat jelképesen a gyerekükkel otthon tanuló szülők is megkaphatják, hiszen nagyon sokan vették át a járvány időszakában a tanároktól a feladatok egy részét, és a feladatok a tanároknál is teljesen újak lettek. Nagyon sok tanárnak többlet-erőfeszítése volt, hogy a diákokat digitálisan is tudja oktatni. A világ minden részén nyilván egy új feladat volt a digitális oktatás, pláne ilyen hosszan, több héten vagy több hónapon keresztül. Ezért elismerés illet mindenkit, a diákokat is, a tanárokat is, a szülőket is, hogy a megváltozott körülményekhez alkalmazkodtak. Erre azért volt szükség, hogy időt nyerjünk a vírussal szemben, a járvánnyal szemben, és minél kevesebb találkozás révén tudjuk csillapítani a járványgörbét. Ugyanakkor az elmúlt tíz év nem volt hiábavaló, tisztelt képviselő asszony. Amikor elindult 2010-ben a mi kormányunk, akkor a magyar háztartások 51 százalékában volt széles sávú internet. Ez 86 százalékra emelkedett tíz év alatt, tehát igencsak megemelkedett a széles sávú internettel rendelkező családoknak az aránya. Ha az ön által említett OECD kimutatását nézzük, a magyar tanulók 98,5 százaléka rendelkezik internet-hozzáféréssel a tanuláshoz, amíg az OECD-átlag csak 96,5 százalék. Tehát jobbak vagyunk az OECD-átlagnál is, köszönhetően az elmúlt évek digitális robbanásának. Itt azért volt egy digitálisjólét-csomag és sok minden más, ami segített ebben, illetőleg a tanuláshoz szükséges otthoni körülmények biztosítottsága 90 százalék fölötti. Ebben az OECD-felmérésben olyan országokkal vagyunk egy szinten, mint Dánia, Norvégia, Svédország, Hollandia, Svájc, Ausztria, Finnország, Németország vagy Anglia, de megelőzzük Franciaországot, Spanyolországot vagy Olaszországot. Erre azért büszkék lehetünk, hogy a digitalizáció terén olyan helyzetben voltunk most már a tavalyi járványkitöréskor, ami biztosított bizonyos többletlehetőségeket. [[16.00]] Több tízmilliárd forintot fordítottunk digitálistartalom-fejlesztésre is és eszközvásárlásra is. Az iskolákban sávszélesség-bővítésre és mindenhol wifi-kiépítésre került sor. Több mint százezer eszközt tudtunk kiszállítani, asztali számítógépeket, notebookokat, táblagépeket, ezenkívül nyolcezer eszközt a fenntartókon keresztül, több ezer számítógépet pedig az akciócsoporton keresztül juttattunk el a járvány idején. További 18 ezer eszközt ebben a tanévben a Klebelsberg Központ tudott megvásárolni, így a kölcsöneszközigényeket az iskolákban javarészt ki tudtuk elégíteni. A nemzeti köznevelési portálon vagy a Sulinet digitális tudásbázison is megtalálhatók azok a tananyagok, amelyek szükségesek a tanuláshoz. Itt valamire hadd hívjam föl a figyelmét! Amikor 2010-ben jártunk, és piaci alapú tankönyvfejlesztések voltak, akkor a tanároknak még az is tilos volt, tisztelt képviselő asszony, hogy a piaci tankönyvkészítőknek az egyes tankönyvoldalait lefénymásolják a tanáriban és azt kiosszák a diákoknak, mert minden oldalát ezeknek a jogszabályok, a szerzői jogok védték, és még fénymásolni sem volt lehetősége a tanároknak az iskolában használt tankönyveket. Ezzel szemben, amióta állami vezetésű és állami fenntartású a tankönyvfejlesztés, azóta nemcsak hogy fénymásolni lehet ezeket ingyenesen, de fel is kerültek digitálisan a nemzeti köznevelési portálra, mindenki letöltheti és nyomtathatja szabadon, diák is, tanár is, szülő is, érdeklődő is. Ez a különbség a piaci szabályokkal megbéklyózott és a privatizáció áldozatául esett tankönyvpiac és a mostani tankönyvfejlesztés között, hogy most már olyan tananyagok voltak, álltak rendelkezésre, amelyeket akár digitális tananyagként, akár nyomtatott tananyag digitális változataként mindenki ingyenesen használhatott és szabadon hozzáférhetett. Sokkal nehezebb helyzetben lettünk volna, ha a piaci tankönyvszolgáltatók diktálták volna a szabályokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és nem lett volna ez mindenki számára szabadon hozzáférhető. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a választ. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát sajnos nem tudom elfogadni, mert csak részben válaszolt a kérdéseimre. Én nem vontam kétségbe, hogy a széles sávú internet elérhető, nem is volt benne ebben a felszólalásban, amit előtte írásban ön már látott, hanem egyszerűen az egyéb kérdéseimre nem válaszolt. Nagyon remélem, hogy az elmúlt időszakban és ami még ezután következik, sokkal inkább fel fogunk készülni az esetleges tantermen kívüli oktatásra, ha és amennyiben ez újra előfordul, akkor sokkal felkészültebben kell ehhez hozzáállnunk. Én magam is gyakorló szülő vagyok, a gyermekem harmadikos, úgyhogy megtapasztaltam mind második, mind harmadik osztályban a tantermen kívüli oktatás hátrányait főként és néhány előnyét is, ami igen kevés. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő asszony nem fogadta el az interpellációra adott választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációkkal kapcsolatos határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Most áttérünk az azonnali kérdések órájára. Arra kérném képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Tisztelt Ház! Jakab Péter frakcióvezető úr és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Jakab Péter frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Hát, már ne haragudjon, miniszterelnök úr, de én még egy ilyen gyáva alakot, mint ön, nem láttam! [[Felzúdulás, közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Férfi maga egyáltalán?! Vagy egy gyerek, aki ha rosszat csinál, ha elszúr valamit, akkor inkább másra keni az egészet? Elszúrta a válságkezelést? Elszúrta. [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Frakcióvezető úr, amennyiben megpróbálja ugyanebben a stílusban vinni a kérdéseket, akkor el kell vennem a szót, mert személyes sértés, képviselő úr, ahogy beszél.
Tehát megmentette az emberéleteket, miniszterelnök úr? Nem mentette meg. Ön azt ígérte, hogy a védekezés sikerességét emberéletekben méri, és hogy mindenért vállalja a felelősséget. Miniszterelnök úr, ebben az országban meghalt 26 ezer magyar. Lakosságarányosan világelsők vagyunk halálozásban. Közel félmillió honfitársunknak már nincs állása, akinek van, az is alig keres valamit. Miniszterelnök úr, itt lenne az ideje, hogy férfiasan vállalja a felelősséget, de ön inkább kisgyermek módjára gyáván másra mutogat: Brüsszel a hibás, Soros a hibás, az ellenzék a hibás, én vagyok a hibás. Itt mindenki hibás, épp csak ön nem. Ön, miniszterelnök úr, 2010 óta kétharmaddal irányítja ezt az országot, ez ugye, megvan? Tehát nem én irányítom, hanem ön. Ráadásul egy éve felhatalmazási törvénnyel teszi mindezt, vagyis önnek minden anyagi és jogi eszköz a kezében van ahhoz, hogy kezelje a válságot, és mégsem kezeli. Haverok meg foci! Csak ez számít, ugye?! A felcsúti focicsapat tavaly naponta kapott 21 millió forint támogatást, miközben a magyar melósok nem kaptak semmit. Azon a héten, amikor Magyarországon megdőltek a halálozási rekordok, ön bement a közrádióba, és arról beszélt, hogy a magyar válogatott edzőjének meg a csapatkapitányának mi lenne a dolga. Ahelyett, hogy arról beszélt volna, hogy önnek mi a dolga, hogy hogyan akarja menteni az életeket meg a munkahelyeket. Nem tudom, miniszterelnök úr, lehet, hogy jobban járnánk, ha ön lenne a szövetségi kapitány, de azzal vert meg bennünket a Jóisten, hogy kormányfő lett, és egészen addig, amíg az marad, ez az ország mindig veszteni fog. Márpedig én egy győztes országot akarok! Érti?! Egy győztes országot! Ehhez viszont az kell, hogy ön most már vonuljon le a pályáról. Úgyhogy, miniszterelnök úr, hajlandó cserét kérni, vállalva a felelősséget, ahogy ígérte, vagy másra mutogat?
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy az elmúlt 24 órában elhunyt 176 ember, van 1936 új fertőzött, az aktív fertőzöttek száma 258 218. Lélegeztetés nélkül kezelünk a kórházainkban 5661 beteget, lélegeztetéssel 782 főt. A beoltott személyek száma 3 603 901; befejezett immunizálás, vagyis két oltás: 1 665 067 honfitársunk. Reményeink szerint napokon belül elérjük a 4 millió beoltottat, május első hetében a 4,5 milliót, és június elején képesek leszünk arra, hogy akár 7 millió 700 ezer embert is beoltsunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A halál, az komoly dolog, kellő komolysággal kell róla beszélni. Mindenki, aki meghal, valakinek az édesanyja vagy az édesapja, esetleg gyermeke, lánya, fia, unokája vagy éppen testvére. Ezért, ha halálról van szó, akkor kellő komolysággal kell beszélni. A Jobbik frakcióvezetője azonban faragatlan és nyegle módon beszél. Ezt a beszédmódot mi visszautasítjuk. Mi a halottainkat megsiratjuk, nekik a végtisztességet megadjuk és imádkozunk értük. A hozzátartozóikkal együttérzünk és segítjük őket. Az országot pedig újraindítjuk, mert az élet élni akar, és az életet is tisztelni kell. Köszönöm a figyelmüket. [[Hosszan tartó, nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
És akkor miniszterelnök úr vállalja a felelősséget, vagy jön továbbra is a süket szöveg arról, hogy az ellenzék oltásellenes, csak azért, mert biztonságos vakcinákat akarunk? [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Miniszterelnök úr, önök nemrég azt mondták, hogy a fiatalabbak nyugodtan összevissza fertőzhetik egymást, abból nem lesz baj. Aztán meghalt 26 ezer magyar. Akkor önök most víruspártiak? A világon egyedülálló módon ön telt házas futball-Eb-t akar rendezni Magyarországon, bezsúfolva egy stadionba 67 ezer, akkor még lehet, hogy nem is védett embert. Akkor önök most víruspártiak? Önök a kínaivakcina-beszerzésbe beszerveztek egy adóelkerülésben jártas fideszes céget, amelyik már most milliárdokat kaszál a víruson. Akkor önök most víruspártiak, miniszterelnök úr? Ez így nem fog menni! Miközben látom, hogy még mindig nem érti, hogy vége, kész, nincs tovább, ön megbukott. Hogy mondjam, hogy megértse? [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Várjon csak! [[Egy piros lapot mutat fel.]] Így már érti? [[Derültség és taps a Jobbik soraiban. Felzúdulás és közbekiáltások a kormánypárti sorokból.]] Miniszterelnök úr, ez nem egy vakcinaigazolvány, de ígérem, hogy jövőre mehet vele az öltözőbe lesz rajta rács is.
Úgy látom, frakcióvezető úr, hogy önt nem érdekli a házszabály. Ugyanis bárminemű ilyen típusú felmutatáshoz előre való bejelentés szükséges, emiatt kénytelen vagyok önt figyelmeztetni. [[Zaj, közbekiáltások az ellenzéki és a kormánypárti padsorokból.]] Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. [[16.10]]
Köszönöm, elnök úr. Ami a halálozások számát és arányát illeti, mindenkinek felhívom a figyelmét, hogy elérhető az európai uniós adatszolgáltatás. [[Dr. Vadai Ágnes: Ahova önök teszik bele az adatokat.]] Bátran tájékozódjanak onnan! Mindenki elolvashatja, nyilvános. Láthatják a mai jelentésből is, hogy Magyarország az európai átlag alatt van, a középmezőnyben hátulról a kilencedik. Ennyit a halálozási helyezésekről. Amikor önök az egészségügyet támadják, akkor nem mondanak igazat. Önök igazságtalanul támadják az orvosokat, az ápolókat és a mentősöket is [[Felzúdulás az ellenzéki pártok soraiból. Az elnök csenget.]] mert a magyar egészségügy, szemben azzal, amit önök állítanak… [[Jakab Péter: Ki inasozza őket? Ki az inas?]] A magyar egészségügy, szemben azzal, amit önök állítanak, képes ellátni a betegeket. [[Dr. Vadai Ágnes: Tényleg? Jakab Péter közbeszól.]] És ezért mi, a nemzeti oldal pártjai [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nemzetellenes, nem nemzeti!]] a mentősök, az ápolók és az orvosok mögött állunk, és támogatjuk az ő munkájukat. Azonban önök oltásellenesek, és ez az igazi veszély [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] mert lebeszélik az embereket az oltások felvételéről, és aki lebeszéli az embereket az oltás felvételéről [[Jakab Péter ismét egy piros lapot mutat fel. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Idő!]] és esetleg azok az emberek ebbe belehalnak, azoknak az embereknek az életéért önök viselik a felelősséget. Igen, az oltásellenesek, vagyis az önök lelkén is emberéletek száradnak. [[Közbeszólás az ellenzéki pártok soraiból, köztük: Idő!]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Sza-kács László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért nem az emberekre költik?” címmel. Szakács László képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Miért nem az emberekre költi? Azt is kérdezhettem volna: miért vette el az emberek asztaláról a pénzt? Hiszen nagyjából egy éve jelentették be azt a történelmi, soha nem látott, aztán végül is úgy lett, hogy egy ilyen hol nem volt gazdaságmentő csomagot, aminek nagyjából az egyharmada ment el az emberekre, a többi meg elment oligarchákra, űrkutatási programra, minden másra, de nem az emberekre. Hogy egypár példát mondjak: nem emelték meg az álláskeresési támogatást 9 hónapra, de nagyjából 100 milliárdos nagyságrendet költöttek a Budapest-Belgrád kínai projektre. Nem emelték meg az álláskeresési támogatás összegét sem, a gyetet sem, a gyedet sem emelték meg, a családi pótlékot sem emelték meg, de a Mátrai Erőműre bőven költöttek 75 milliárdot, MotoGP-pályára 60-at, MVM-re 250 milliárd forintot. Többet költöttek az MVM-re, mint amennyit összesen költöttek a magyar munkahelyek megvédésére, amit a magyarosított kurzarbeit-programban önök kiutaltak. Viszont itt nincs vége. Holnap kezdődik a szavazás arról a programról, ahol nagyjából ezermilliárd forintnyi közvagyon el fogja veszíteni a közvagyonjellegét. Emlékszünk még erre az érvelésre. Gombamód nőnek az alapítványok, önök pedig teszik bele a közvagyont, hogy ezzel majd fideszes katonákkal telerakott kuratóriumok legyenek azok, akik gazdálkodnak, akiket le se lehet váltani. Ha véletlenül majd maga visszahívja őket, akkor majd maguk közül választanak egy másikat, és ezekben az alapítványokban lesz majd a köz vagyona, a közös, a miénk. Mi szüksége van, mondjuk, a Mathias Corvinus Collegiumnak a révfülöpi kikötőre? Az csak további forrásokat fog majd igényelni a közösből, a miénkből, és látszik, hogy itt önök építenek valami mást, ahol a közvagyonból magánvagyon lesz. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Ha jól értem, a kérdés a járvány idején nyújtott támogatásokra irányult. Erről önnek, tisztelt képviselőtársam, a következő tájékoztatást tudom adni. Kétszer adtunk bértámogatást a járvány idején. Először az első hullám idején, akkor 16 611 vállalkozásnak adtunk 198 ezer munkahely megmentésére 33 milliárd forintot. És tavaly november óta pedig 27 772 vállalkozásnak adtunk közel 76 milliárd forintot. Az utóbbi támogatásból 170 047 munkahelyet védtünk meg, az egy főre jutó átlagos támogatás a második esetben 443 555 forint volt, a vállalkozások ezenfölül kaptak még beruházási támogatást, 3100 milliárd forint értékben garanciát vállaltak a Széchenyi-kártya-program, az Eximbank kárenyhítő hitelprogramja, a Garantiqa-krízisprogram és a Magyar Nemzeti Bank növekedési hitelprogramjának kere-tében. A kisvállalkozások 10 millió forintos kamatmentes gyorskölcsönt kapnak, amit három évig törleszteni sem kell, és ezt már több mint 4 ezer vállalkozás igényelte. Ezenkívül felére csökkentettük az iparűzési adót, eltöröltük az újrainduló éttermek teraszdíjait, és májusban is folyósítjuk az újraindítás mellett a bértámogatást. Amit lehetett, a magyar kormány megtett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Szakács László képviselő urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Pontosan felsorolta azt, ami nagyjából az egyharmada annak a pénznek, amit erre szántak, s ugyanebből a keretből ment, ezt ön is jól tudja, én is jól tudom, űrkutatásra meg agancskapura a vadászkiállításon, 60-70 milliárd forintokért, amit elvettek önök az emberek asztaláról, valójában erről van szó. De a kérdésem arra is vonatkozik, önök most ezermilliárd forintnyi közvagyont kiszerveznek a közösből, a miénkből. Miniszterelnök úr, a kormányának melyik részében nem bízik? Miért kell ezt kuratóriumokra bízni? Miért nem bízik a saját kormányában? Mitől lenne ettől rugalmasabb a döntéshozatal, mert kuratórium fog róla dönteni? S nem utolsósorban miért most? Jövőre választások lesznek? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Egyelőre maradnék az első kérdésnél, ami a támogatásokat illeti, aztán majd a későbbiekben szívesen válaszolok az egyetemekre vonatkozó megjegyzésekre is, hiszen jön még ilyen. Azt mondta, hogy én is tudom, ön is tudja. Valóban, ismerjük egymást, hiszen ön elég sok évet lehúzott itt képviselőként, lehúztunk együtt. Ha arról van szó, hogy hogyan kell kezelni a válságot, akkor önnek egyszer lehetősége volt, hogy ebben részt vegyen. Most ismertetem, hogy ön a válságkezelés időszakában miket szavazott meg képviselőként a parlamentben. Ön megszavazta a 13. havi bér elvételét. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Ön megszavazta a szocialista kormányok alatt a 13. havi nyugdíj elvételét. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Ó, jaj!]] Ön személy szerint megszavazta a gyes időtartamának csökkentését. [[Folyamatos moraj a kormánypártok soraiban.]] Ön személyesen igent mondott a fizetős egészségügyre. Ön megszavazta az ingatlanadót. Ön megszavazta a tandíjat. Ön megszavazta az áfaemelést, és végül támogatta a szocialista kormányt az IMF-hitel felvételében. Ha válságkezelésről van szó, akkor nem tőlünk, hanem önöktől kell félteni az országot, mert válság idején önök nem adtak, csak elvettek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Vadai Ágnes képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja, miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Elképedve hallgattam az ön pénteki, Kossuth rádióban előadott előadását. Egy vidám, kacarászós miniszterelnököt hallottunk, aki arról értekezett, hogy hogyan fog sört inni egy teraszon. Egy nagyon élénk, röhögcsélő miniszterelnök beszélt ott, egy olyan ország miniszterelnöke, amely országban lakosságarányosan a vírusban a legtöbben halnak meg a világon. [[Dr. Semjén Zsolt: Nem igaz!]] Egy olyan ország miniszterelnöke beszélt, ahol ma még nem tudjuk, hogy hányan fognak meghalni azért, mert nem kaptak megfelelő egészségügyi ellátást, és ahol még nem látható az, hogy mi a kormány poszt-Covid egészségügyi stratégiája. Értem én, hogy ön jól akarta magát érezni ott, a Kossuth rádióban, egy közpénzből fizetett mikrofonállvánnyal, de a jóisten áldja már meg, miniszterelnök úr, nincs mit ünnepelni. Ön pénteken arról beszélt, hogy nem politikai verseny tárgya a halottak száma, mégis ön volt az, aki versenyt csinált ebből, hiszen nem is olyan régen meg azt mondta, hogy a védekezés sikerét a megmentett életek számában tudjuk mérni. Hát, mérjük, lássuk az eredményeket! Miniszterelnök Úr! A helyzet az, hogy Magyarországon haltak meg a legtöbben lakosságarányosan a vírusban. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem igaz!]] , és nem a harmadik hullámban, hanem a járvány teljes ideje alatt. [[16.20]] És ma még megjósolni sem lehet azt, hogy hányan haltak meg és hányan szenvednek azért, mert nem kapnak megfelelő egészségügyi ellátást. És péntek reggel sem arról beszélt ön, hogy hogyan lesz jobb a magyar egészségügyi ellátás, és mikor fognak újraindulni az onkológiai szűrővizsgálatok egy olyan országban, ahol vezető halálok a rák. Nem! Ön arról értekezett, hogy ki fog ülni inni egy pohár vagy egy korsó sört. Értem, ön szereti a sört, ezt megtudtuk a pénteki interjúból. Az elmúlt években a törvényekből és a költségvetésből megismerhettük a kormány tagjainak a hobbiját: foci, vadászat, csontkeresés, pacal. Na, most árulja el, legyen szíves, nekünk, hogy ki az ön egészségügyi minisztere, akinek most le kell mondania! Ha ön az, nekünk az is jó.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Ha jól értettem a képviselő asszony kérdését, arra kíváncsi, hogy mivel töltöm a napjaimat. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem!]] Szeretném önt tájékoztatni, hogy a válság kezdete óta minden napunkat azzal töltöttük, egész a legutóbbi terasznyitásig, de minden napunkat azzal töltöttük, hogy magyar emberek életét mentsük meg. Hogy a kórházak működjenek, a háziorvosok működjenek, hogy legyen vakcina, és be tudjuk oltani az embereket. Minden gondolatunkat és percünket ez kötötte le. És azt kell mondanom, hogy ha megnézi az átoltottsági arányt, akkor láthatja, hogy Magyarország ezzel a feladattal jól birkózott meg, hiszen a beoltottság arányát tekintve Magyarország Európában első-második helyen van. Eközben meg kellett persze küzdenünk önökkel, ez igaz, mert önök egyfolytában akadályozták a védekezést: kamuvideókat készítettek, hamisítottak, hazudoztak, és megpróbálták aláásni az egészségügybe vetett bizalmat. Vissza kell utasítsam azt, amit ön itt az előbb mondott: a magyar egészségügy ellátja a betegeket, a legjobb orvosaink vannak, a legjobb ápolónőink vannak, a legjobb mentőorvosaink vannak, és kiválóan teljesítenek, és mindenkinek megmentik az életét, akinek egyáltalán megmenthető az élete. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem!]] Elismeréssel tartozunk nekik és nem pedig vádaskodással. Önök folyamatosan vádolják az egészségügyben dolgozókat, pedig bárkivel is beszél, aki kijött a kórházból, mindenki elmondhatja, hogy csak jót, csak együttérzést, csak szeretetet, csak segítséget kapott az egészségügyi dolgozóktól. Visszautasítom az ön részéről őket ért rágalmakat. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Ismerjük az ön szövegét, ön összevissza hazudozik. Jobb lett volna, ha az idejét tényleg a Karmelita erkélyén töltögeti, és nem jön ide be a Parlamentbe! Önök táblázatokat manipulálnak, amit Karikó Katalin kellett hogy kijavítson. Önök olvasói levelet mutattak be tanulmányként. Csak egy dologról feledkeznek el, hogy ezen az oldalon ülnek olyanok, akik beszélnek nyelveket, és nem szorulnak az önök külügyi sportriporterének meglehetősen hézagos nyelvtudására. [[Szászfalvi László: Jaj, jaj, jaj!]] Mi nem bízunk az önök onkológus miniszterében, aki leállítja a daganatos megbetegedések szűrővizsgálatát. És ne haragudjon, miniszterelnök úr, mi nem bízunk, és nem hiszünk önnek sem, hiszen látjuk, hogy önnek a foci meg a foci-Eb sokkal fontosabb, mint a magyarok egészsége. Én elhiszem, hogy vannak még olyan szektások, akik bedőlnek ennek a rossz dumának [[Szászfalvi László: Gyurcsány!]] , de a magyarok többsége ezt már nem hiszi el. És ön pénteken tiszteletet kért és követelt az embereknek. Akkor tegye már meg, hogy meg is adja nekik, és nemcsak az élőknek, hanem megadja a tiszteletet a halottainknak is! Köszönöm szépen. [[Kunhalmi Ágnes: Nem törődik a halottak tiszteletével! Szórványos taps az ellenzék soraiból. Nagy zaj. Az elnök csenget.]]
Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. A képviselő asszonynak köszönöm a kérdését. Azt tudom válaszolni, hogy sokkal jobban haladnánk a védekezésben, ha önök nem lennének oltásellenesek. [[Dr. Vadai Ágnes: Fejezd már be a hazudozást!]] A legnagyobb veszélyt ma a védekezésre önök jelentik, mert oltásellenesek. Ezt onnan is lehet tudni, hogy ha az ember előveszi azt a határozatot, amelyet önök nyújtottak be ide, és amellyel meg akarták akadályozni a kínai meg az orosz vakcina befogadását, ennek a beadványnak Gyurcsány Ferenc után a második aláírója éppen ön volt, képviselő asszony. [[Kunhalmi Ágnes: Kilencezren meghaltak az országban, még nem volt vakcina!]] Arra kérem önöket, ne akadályozzák a védekezést, és hagyjanak fel az oltásellenes politikával. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kunhalmi Ágnes Képviselő Asszony! Egyszer már mondtam, hogy a közbekiabálás a szépségét árnyalja. [[Dr. Vadai Ágnes: Ezt most fejezzük be!]] Úgyhogy maradjunk ennél, higgye el, én ezt fönntartom ma is. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem volt szexista…]] Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon! (Szabó Sándor elfoglalja helyét a jegyzői székben.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Remélem, egyetértünk abban, hogy a nemzeti vagyon a magyar embereké, azt semmilyen indokkal nem lehet szétlopni. Önök most soha nem látott támadást indítottak a közvagyon lenyúlására, az emberek kifosztására [[Szászfalvi László: Jaj, jaj!]] , legalább ezermilliárd forintos vagyonnagyságról van szó. Még arra sem veszik a fáradságot, hogy a közvagyont pénzért árusítsák, hogy valami aprópénz befolyjon a kasszába, hiszen nagyon nehéz időket élünk. Önök most azt tervezik, hogy ingyen játsszák át a vagyonkezelő alapítványoknak a nemzet még megmaradt vagyonát. Ráadásul ezek az alapítványok 2022-től megkapják az alapítói jogokat is, és onnantól kezdve az államnak már semmilyen beleszólása nem lesz az átadott értékek további sorsába. Az alapítványok bármit csinálhatnak majd a vagyonnal, még akkor is, ha önöket a választók 2022-ben leváltják. Nagyon meglepő az is, hogy az alapítványok létrehozását példátlan cinizmussal indokolják. Hogy egy példát hozzak: itt van a jövő nemzedékek földalapítvány létrehozása, amelynél arcátlanul a jövő nemzedékek érdekeire hivatkoznak, miközben nemcsak több ezer hektár földet és erdőt akarnak eltulajdonítani, hanem hagyományos lófajtáinkat is ki akarják sajátítani. [[Moraj a kormánypártok soraiból.]] Ugye, nem hiszi el miniszterelnök úr, hogy a magyar felsőoktatás fejlődéséhez, a magyar kultúra megőrzéséhez vagy akár a hagyományos lófajtáink génvagyonának gyarapításához ezek a vagyonkezelő alapítványok és ezek kuratóriumai fognak garanciát biztosítani? [[Dr. Semjén Zsolt: De, de!]] Egy kérdésem van, miniszterelnök úr: hajlandóe az embereket megillető nemzeti vagyon lenyúlását megakadályozni? Miniszterelnök úr, nekem elegendő, ha csak igennel vagy nemmel válaszol.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Orbán Viktor miniszterelnök úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által idehozott példa mutatja a legjobban, hogy miért nem érthetek egyet önnel. Ön a jövő nemzedékének alapítványát hozta példaként. Ez egy ménesbirtok, Mezőhegyesen, ezt az önök szövetségesei privatizálták. Önök adták el közvagyonból. [[Szászfalvi László: Hoppá!]] Mi vásároltuk vissza. Tehát egy olyan példát hoz a közvagyonra nézve negatívként a mi esetünkben, ahol önök adták el a közvagyont. [[Szászfalvi László: Gyurcsánnyal beszéld meg!]] Önök adták el, mi pedig visszaszereztük. És ráadásul, hogy ismét egy tévedésre felhívjam a figyelmét, a jövő nemzedék alapítványa esetében például a földvagyon nem tud átmenni alapítványi tulajdonba, mert azt szintén az önök szövetségesei, a volt kommunisták akarták, hogy a jogi személyek földtulajdont szerezhessenek, amit mi akadályoztunk meg. Úgyhogy ez nem lesz lehetséges a jövőben sem. Arra kérem önt, ha már ilyen provokatív hangon kérdez engem, előtte legyen kedves és tájékozódjon. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó.
Miniszterelnök úr, a ménesbirtok előtt azért szeretném elmondani, hogy önmagában már az is egy durva dolog, hogy önök kétharmados többséggel fognak szavazni a vagyonkezelő alapítványokról. De az meg elfogadhatatlan [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , az pedig elfogadhatatlan teljességgel, hogy önök a kuratóriumnak odaadják az alapítói jogokat, Fidesz-katonákkal ültetik teli, akik majd utána, ha valaki kiesik, újabb fideszes pártkatonákat fognak a kuratóriumba beültetni, és bármit csinálhatnak a vagyonnal, bagóért eladhatják, bármit csinálhatnak! Ez az embereknek a meglopása! A ménesbirtokhoz pedig annyit, most csak azt tudom mondani, nyilván nem mi voltunk, az LMP, aki privatizálta, de ha valaki privatizálja, azért legalább kap valamennyi pénzt, valamennyi pénz bejut az államkasszába. De önök nem privatizálják, hanem ingyen akarják odaadni egy alapítványnak. Ez szégyen, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra Orbán Viktor miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr. [[16.30]]
Köszönöm, elnök úr. Kínosan érzem magam, mert kénytelen vagyok a képviselő asszonyt arra emlékeztetni, hogy folyamatosan téved. Tehát olyasmiről beszél, ami nincs, vagy nem úgy van. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Először is, ön félreértésben van, mert a magyar kormány az állami egyetemeket nem adja magántulajdonba. Másodszor: az alapítványok vagyona csak közcélra, oktatási tevékenységre fordítható. És hogy ismét említsek egy privatizációs példát: amikor 2010-ben megnyertük a választást, és kormányt alakítottunk, az első dolgom az volt, hogy el kellett mennem Moszkvába, mert az önök szövetségesei, akikkel most együtt ülnek [[Közbeszólásra:]] igen, igen, igen, akikkel együtt ülnek kijátszották a MOL 25 százalékos tulajdonrészét egy Szurgutnyeftyegaz nevű cégnek. Azt kellett visszaszerezni. Úgyhogy úgy kezdtük a kormányzást, hogy először visszaszereztük a MOL 25 százalékát, ami közvagyon lett, és most nem privatizáljuk, mint önök, valahova, hanem betesszük a magyar egyetemekbe. És ez így van jól. Köszönöm szépen. [[Schmuck Erzsébet: Ingyen. Közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Hosszan tartó taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr és Szabó Timea frakcióvezető asszony, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Szabó Timea frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, fussunk neki még egyszer ennek a halálozási dolognak, mert úgy látszik, ön nem érti. Magyarországon 26 ezren haltak meg a járvány óta összesen. Ez lakosságarányosan a legmagasabb szám a világon, csak hogy értse! Ausztriában 10 ezren haltak meg, Horvátországban 7 ezren, Norvégiában 740-en, Ausztráliában pedig 900-an összesen, de lakosságarányosan még Lengyelországban, Romániában, Bulgáriában és Montenegróban is kevesebben haltak meg. Ön ehhez képest mit csinál? Röhögcsélve sörözik, és arról álmodozik, hogy milyen jó lesz már végre a Karmelita teraszán üldögélni. Amikor ez történt, miniszterelnök úr, akkor önnek azt kellett volna mondania, amit tavaly szeptemberben mondott, hogy ne aggódjon senki, mert aki megbetegszik, azt meggyógyítjuk, ha pedig mégsem, akkor a felelősséget a kormány vállalja. Szó szerint azt mondta: „de elsősorban én”. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Nem igaz!]] A magas halálozás szoros összefüggésben van azzal, hogy önök az elmúlt tíz évben teljesen lepusztították az egészségügyet. Csak márciusban az új kényszerszerződések miatt 5500 orvos és ápoló hagyta el az egészségügyet. Ezt önök saját maguk ismerték el most, az uniós pénzekről szóló Helyreállítási Alap dokumentumában, amit önök írtak az Uniónak. Felolvasom, csak hogy világos legyen: „A betegek közvetlen ellátásában részt vevők száma, a pályát elhagyók nagy száma, illetve a pályát kevesebben választók nagy száma miatt mostanra már nem tekinthető elégségesnek a biztonságos betegellátás biztosításához.” Ezt önök írták. Azaz elismerték, hogy nem biztosították a megfelelő egészségügyi ellátást. Ezért haltak meg Magyarországon ennyien, a világon lakosságarányosan a legtöbben. Miniszterelnök úr, még egyszer felteszem azt a kérdést, amit képviselőtársaim: ki vállalja a felelősséget azért, hogy Magyarország a legrosszabbul teljesített a világon? Ön vagy Kásler Miklós? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Meg kell ismételnem; elnézést kérek ezért, de az igazság az, hogy sajnos az ellenzéki képviselők, a baloldali képviselők nem mondanak igazat. Ha megnézik az Európai Unió nyilvántartását javaslom, hogy tegyék ezt , ott összehasonlító táblázatokat fognak találni, amelyek pontosan föltárják, hogy mi a helyzet. Különböző országok különböző elvek mentén vezetik a nyilvántartásaikat. Amiről ön beszél, az a magyar nyilvántartás, ahol mindenkit egyébként Covid-fertőzésben meghaltnak tartunk nyilván, aki a halál pillanatában fertőzött volt. A többi ország nem így tartja nyilván a halottakat. Csak azokat tartja nyilván, akik a Covid-fertőzés miatt haltak meg. Ezt a különbséget orvosolja és küszöböli ki az Európai Unió nyilvántartása. Azt kell tehát mondanom, az egy nyilvános adat, ön nem mond igazat, valamilyen okból, ami mögött én politikai számítást sejdítek, ön valótlant állít. A helyzet úgy fest, hogy Magyarország az európai összevetésben a középmezőnynél hátulról, tehát a legjobb pozícióból számolva a kilencedik helyen található. Ez a tény. Erről tudok önökkel beszélni, erről tudunk vitatkozni, hazugságokról sajnos nem. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Az az igazság, miniszterelnök úr, hogy ön hazudik, és ezt politikai indíttatásból teszi, azért [[Az elnök csenget.]] mert nem hajlandó elismerni, hogy ön semmi mással nem foglalkozott az elmúlt egy évben, mint a lopással, az emberek megvezetésével [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] és az ellenzék elleni hergeléssel. Semelyik másik országban ezt nem csinálták. Egymillió főre vetített lakosságarányos halálozásban nézze meg az Európai Unió statisztikáit bizony Magyarország az első. [[Balla György: Nem igaz! Hazudsz! Dr. Rétvári Bence: Nem így van!]] Ők is és mi is beveszünk mindenkit, akik meghaltak Covidban. Ön ehhez képest mit csinál? Beszél mindenről. És ha már álhírgyártás, miniszterelnök úr: annál nagyobb álhírgyártás nincsen, mint hogy önök meghamisították a vakcinák hatékonyságáról szóló tanulmányt. Karikó Katalin mondta azt, hogy önök hazudtak. Ez a legnagyobb szégyen! Mindent megtesznek a hatalmuk megtartása érdekében: lopnak, hazudnak, csalnak, de ennek véget fogunk vetni. [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás a KDNP soraiból: Gyurcsány!]]
Frakcióvezető Asszony! A személyeskedés sehova nem vezet, az csak egy színvonalat jelent vagy színvonaltalanságot. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Arra a kérdésre, amit a képviselő asszony tett föl, hogy mit csinálunk, mit csinálok én személyesen, azt tudom mondani önnek, hogy minden erőnket megfeszítve azért dolgozunk, hogy legyen elegendő vakcina; a Magyarországra megszerzett vakcinákat megfelelő rendben szétosszuk, és eljuttassuk oda, ahol azokat be tudják adni az embereknek. Ezzel foglalkozunk nap mint nap. Háborús időket leszámítva ilyen logisztikai műveletet egy országnak szinte soha nem kell végeznie. Köszönet a rendőröknek, köszönet a gyártelepen, raktártelepen dolgozó rakodóknak, munkásoknak, közigazgatási szakembereknek, orvosoknak, hogy ez a logisztikai művelet, amely félháborús logisztikai művelet, szerintem európai mércével mérve is sikeresen zajlik. A halál ellen és a fertőzés ellen, a vírus ellen csak az oltás segít. De önök oltásellenesek. Itt van az ön képviselőtársa, aki aláírta a beadványt az orosz vakcina ellen, majd beoltatta magát orosz vakcinával. Ez sokat elárul önökről. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Ki állhat „Az Ördög Ügyvédje” nevezetű blog mögött” címmel? Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy… [[Jelzésre:]] Itt van az államtitkár úr, elnézést kérek. Budai Gyula képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A rendőrség gyanúsítottként hallgatta ki Gyurcsány Ferenc adócsaló, bűnöző ügyvédjét, Czeglédy Csabát, az „Ördög ügyvédje” blogon megjelentek miatt indult zsarolási ügyben. A sajtó birtokába került jegyzőkönyv szerint a nyomozók közölték Czeglédyvel, hogy az „Ördög ügyvédje” nevű Facebook-oldal kezelője Győr-Sopron megye területére koncentrálva hirdetéseket kért a 2019-es önkormányzati választásokon, amelyek költségét az ő bankszámlájáról fizették. Kérdésemre a legfőbb ügyész megerősítette, hogy Czeglédyt a nyomozó hatóság hatrendbeli bűnsegédként különleges adatra elkövetett visszaélés vétsége, valamint háromrendbeli bűnsegédként elkövetett személyes adattal visszaélés vétsége miatt hallgatták ki. A Fővárosi Főügyészség megerősítette, hogy az ügyben jogsegélykérelemmel fordultak mind a svájci, mind pedig az amerikai igazságügyi hatóságokhoz, ugyanis a nyomozók az USA-ban találták meg a blog szerverét, svájci pedig az a bankszámla, amelyről a Facebook hirdetett posztjait fizették. Czeglédy ugyan tagadja a vádakat, ám a Facebookon mindenki tudja egy hivatalos oldal tartalmait kizárólag olyan személy tudja hirdetni, aki annak az oldalnak jogkörrel felruházott adminisztrátora, ráadásul el kell menteni a terhelendő hitelkártya adatait. A nyomozók így bukkantak rá arra, hogy az „Ördög ügyvédje” blog hirdetése esetén Czeglédy Csabához köthető hitelkártyáról történtek a fizetések. A hatóságok tehát egyértelműen kimondták, a pénz nyoma Gyurcsány Ferenc adócsaló, bűnöző ügyvédjéhez vezet. A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy ki állhat az „Ördög ügyvédje” nevű blog mögött. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiban. Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Völner Pál miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy azt képviselő úr említette, az ügyészi tájékoztatásból kiderült, a közölt megalapozott gyanú a nyomozás során beszerzett bizonyítási eszközökön, így a tanúvallomásokon és az okiratokon nyugszik, az eljárás tárgyát képező pénzügyi műveletre vonatkozó ténymegállapítás más államtól kért nemzetközi bűnügyi jogsegély teljesítésének eredményeként közölt adatokon alapul. A büntetőügyekben más államokkal folytatott együttműködést a két- és többoldalú nemzetközi szerződések és a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény szabályozza. A magyar igazságügyi hatóság az eljárási jogsegély iránti megkeresésben bármely, a büntetőeljárási törvény szerinti eljárási cselekmény elvégzését kezdeményezheti. Ezen túlmenően Magyarország és az Egyesült Államok, valamint Svájc között fennálló két-, illetve többoldalú megállapodások teljeskörűen biztosítják a felek közötti gyors és közvetlen eljárási jogsegélyek teljesítésének lehetőségét, amelyek mihamarabb hozzájárulhatnak ahhoz, hogy kiderüljön az igazság Czeglédy Csaba ezen büntetőügyében is. A kérdés persze továbbra is az, hogy Gyurcsány Ferenc és pártja miért véd ennyire egy adócsaló ügyvédet, miért kerül sor több tízmilliós baráti kölcsönszerződésre Czeglédyék cége és a Gyurcsány-cégek között, amelyeket Dobrev Klára írt akkor alá, s amelyeknek szintén tisztázatlan volt az eredete. Ha megkárosították az embereket, talán a kárt is meg kellene téríteni, de tudjuk, hogy ilyen nem történt, és 2010 előtt sem tették. Gondolhatunk Zuschlag Jánosra, Hagyó Miklósra, Simon Gáborra, a Sukoró-ügyekre, és folytathatnám a sort: ausztriai bankszéfek, svájci számlák, aranyrögök, deviza. Ez a mai baloldal sajnos. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Budai Gyula képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A Czeglédy Csaba ellen indult büntetőügy vádirata szerint Czeglédy Csabától egy kilogrammnál több aranyat foglaltak le egy titkos ausztriai széfben, most pedig előkerült egy titkos svájci bankszámla, amelyről Czeglédy Csaba finanszírozta az „Ördög ügyvédje” nevű blog hirdetéseit. És akkor még itt van Simon Gábor, az MSZP volt választmányi elnökének titkos ausztriai számlája, ahol több száz millió forint pártpénzt rejtegettek. Titkos széfek, titkos svájci bankszámlák, Ausztriában elrejtett százmilliók, ez jellemzi ma a baloldalt. Ebbe még az is belefér, hogy Gyurcsány adócsaló ügyvédjét indítja a DK a szombathelyi előválasztásokon, azt a Czeglédy Csabát, aki ellopott 6,3 milliárd forintot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon! [[Szilágyi György közbeszól.]]
Még egy kapcsolat a Czeglédy-ügyben, tisztelt képviselőtársaim. Varju László a napokban úgy nyilatkozott, hogy bízik benne, a bíróság igazságos ítéletet hoz az ügyében, amelyben őt garázdasággal és súlyos testi sértéssel vádolják a tévészékházban történt dulakodás során okozott sérülés miatt. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ez egy másik válasz!]] Képviselő úr zavaró körülményként értékeli, hogy eredeti ügyvédjét, a szintén DK-s politikus Czeglédy Csabát felfüggesztette az Ügyvédi Kamara, ezért a perben csak egyszerű civilként segítheti őt. Üzenjük Varju képviselő úrnak, hogy nagyon sok becsületes ügyvéd kolléga van a szakmában, akik nem vádlottként szerepelnek különböző bírósági eljárásokban, talán közülük is választhatna. A baloldal Czeglédyhez való ragaszkodása eszünkbe juttatja a régi mondást: elvtárs, segítsd a lebukottakat! De ha a Facebook-bejegyzésekre gondolunk, akkor az is eszünkbe juthat, hogy a hazug embert hamarabb utolérik, mint a sánta kutyát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Igen vagy nem?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön decemberben azt mondta, hogy a tao sikertörténet, és hogy nincsen sport álmok nélkül. Aztán márciusban szembejött a rémisztő valóság: a hazai megrendezésű Európa-bajnokságon az U21-es labdarúgó-válogatottunk nulla ponttal, három vereséggel, 2:11-es gólkülönbséggel esett ki, pedig az elmúlt tíz évben az adófizetők pénzéből több száz milliárd forintot költöttünk arra, hogy a fiatalokat megtanítsák focizni. Ennek eredménye, mint láthatjuk sportszakmai eredményt mondok , nulla, illetve 2:11. A taopénzek felhasználása tehát nem sikertörténet, hanem rémtörténet. Az NB I.-ben ma már 60 százalékban külföldiek játszanak, ők veszik el a helyet a magyar tehetségek elől, és ön még azt is megengedi, hogy évi 500 millió forint bevételig kedvezményesen adózzanak. Nos hát, a „nagy pénz, kis foci” jelenség irritálja a magyar embereket, és sajnos, miniszterelnök úr, azt kell mondanom önnek, hogy a Takács Mihály-féle tanácsadói önt becsapják, a magyar embereket pedig meglopják; mert ha ez nem így lenne, ha ez nem így lenne, akkor jutna pénz például gyermekosztályra a marcali kórházban és a megígért CT-készülékre is igaz, Móring képviselő úr? Tisztelettel kérdezem miniszterelnök urat, ön elégedett a labdarúgóklubok utánpótlás-nevelő teljesítményével? Igen vagy nem? És amennyiben nem, hajlandóe felelősségre vonni azokat, akik eltékozolták eredménytelenül az adófizetők milliárdjait? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úrnak és bárki másnak is állok rendelkezésére a munkaidőm után, ami azért nem olyan nagy idő, hogy bármiről beszélgessek, ideértve a magyar labdarúgás ügyeit is. Szeretném azért világossá tenni, hogy ez a magyar parlament ülésterme, ahol felelősségi viszonyok vannak [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , érdemes tehát komolyan fölvetnünk egy témát, érdemes vele komolyan foglalkozni. Szeretném világossá tenni, hogy egyetlen sportág esetében sem mindegy, hogy vízilabdáról van szó, vívásról, gyeplabdáról, tollaslabdáról vagy labdarúgásról , egyetlenegy sportág eredményességéért sem visel semmilyen felelősséget egyetlen képviselő vagy kormány sem, hacsak maga nem sportoló, ugyanis a magyar sport szervezésének alapelve, hogy a sportágak szakmai kérdéseiért a sportági szakszövetségek viselik a felelősséget. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] A kormány minden sportágnak segítséget nyújt. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: És a Tenisz Szövetség?!]] 16 sportággal kötöttünk ezelőtt 8 évvel sportágfejlesztési megállapodást, ha az olimpia megtörtént volna, már idén ezeket újabb 8-12 évre megkötöttük volna. Az olimpia halasztása miatt, majd az olimpia után ismét le fogunk ülni minden sportági szakszövetséggel, mindenkivel meg fogunk állapodni, világos célok mellé támogatásokat fogunk rendezni, és azt kívánjuk, hogy ne csak a magyar élsport, hanem a mögötte álló utánpótlás, ahonnan az akadémiai világ is jön minden sportágban, minél több fiatal magyar számára biztosítson kulturált sportolási lehetőségeket. Ez a célunk. Nekünk ennyi a felelősségünk. Egyes sportágak eredményességéért a sportági szakszövetségek tartoznak felelősséggel, ezt nem tudjuk átvállalni, sem én személyesen, sem a kormány, sem pedig a parlament. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Steinmetz Ádám képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Azért engedje meg, hogy megköszönjem a fáradozásait a sport, a sportélet iránt, függetlenül attól, hogy most a sportági szakszövetségre hárítja ezt a feladatot. A magyar adófizetők kiemelten támogatják a sportot, de tegyük világossá azt is, hogy a sok pénz nem segítette a labdarúgást, hanem éppen ellenkezőleg, megrontotta azt. Miniszterelnök úr, félő, hogy minden igyekezete ellenére ki fog alakulni egy labdarúgást szerető társadalomból egy labdarúgást megvető társadalom. Miniszterelnök úr, ha nem változtat ezen a rendszeren, ha nem vonja felelősségre a tékozló fiúkat, ha nem vonja felelősségre azokat, akik ahogy ön fogalmazott a sportolókban nem a fantasztikus tehetséget látják, hanem csupán a pénzszerzés lehetőségét, akkor, kérem szépen, vége a magyar sportnak, összeomlik. [[Dr. Gyüre Csaba: És ki a felelős?]] És ki ezért a felelős? ezt kérdezem én. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem én, hajlandóe változtatni, vagy ezt majd az új kormánytól várhatják el? Higgye el, ez nem fog elmaradni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A viszonválaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr! [[16.50]]
Volna megjegyzésem a személyes jellegű kitételeire is, tisztelt képviselő úr, de ezt most idő hiányában megtartom magamnak, hanem inkább komolyan veszem a kérdését, amely azt a komoly szakmai problémát érinti, hogy vajon a magyar kormánynak a sportágak támogatását a nemzeti szövetségeken keresztül vagy inkább a klubokon keresztül kelle elsősorban művelnie. Én 11 évvel ezelőtt ezzel a kérdéssel mint kormányzati kérdéssel, szembesültem. Konzultáltam mindenkivel, klubokkal és szakszövetségekkel, és akkor azt a választ kaptuk, az volt az általános magyar álláspont, hogy a magyar kormány ne lépjen közvetlen támogatási kapcsolatba a klubokkal, még ha ilyen időnként elő is fordul, ne ez legyen a pénzelosztás elve [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , hanem a pénzelosztás elve az legyen, hogy a sportági szakszövetségeken keresztül történjen mindez. Fejlesztési programokat hirdetünk meg időnként nagyobb kluboknak, de még egyszer mondom, a sportra fordítandó pénzek elosztásának elve, hogy a költségvetés ezt a sportági szakszövetségeknek adja, ez a főszabály, és utána ők osztják szét úgy, ahogy azt helyesnek és a hatékonyság szempontjából kívánatosnak látják. Én azt javaslom, hogy ezen a rendszeren ne változtassunk. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Simicskó István frakcióvezető úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A baloldal már sohasem változik? Miért árusítják ki ismét a baloldali városvezetők az önkormányzatok vagyonát?” címmel. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó. [[A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kolping atya úgy fogalmazott a XIX. században, hogy nagyon fontos dolog felismerni a saját korának a bajait, és orvosolni is. Ezt kérte a Jóistentől. Különösen fontos ez napjainkban, a világjárvány időszakában. Nyilván, a magyar kormány eszerint jár el és járt el, és eszerint fog eljárni a jövőben is, fölismeri a bajokat, igyekszik orvosolni ezeket, védőfelszereléseket szerez be, védőoltásokat szerez be, oltási terv alapján halad magas színvonalon, Európa élmezőnyébe tartozóan az oltás. Mit tesz ezzel szemben, mit ismer fel a baloldal? Folyamatos bizonytalanságot kelt és generál az oltásokat illetően, kamuvideókat gyárt, bitcoinbányászatot hajt végre, és eközben folyamatosan támadja és kritikával illeti a kormány védekező tevékenységét. De, tisztelt képviselőtársaim, mit látunk még ezen túl? Azt látjuk, hogy bizonyos baloldali polgármesterek akár Újbudán, akár a VIII. kerületben, akár a III. kerületben is önkormányzat számára fontos vagyont kívánnak értékesíteni. Így van ez Újbudán is, többek között gellérthegyi villát akarnak értékesíteni, a volt házasságkötő termet a Gellért téren, az albertfalvi piacot, és hosszú a sor, hogy milyen ingatlanokat kívánnak értékesíteni. Mi lehet ennek az oka, tisztelt képviselőtársaim? Mi segít a tisztánlátásban, a megértésben? Nekem egy brit tudós írása akadt a kezembe, aki az elmetérképezés nagy atyja, bizonyos Tony Buzan, aki azt mondta, hogy az emberi agy jobb féltekéje felelős az emberi érzelmekért, a szolidaritásért, az empátiáért, a segítségnyújtásért, a bal oldal pedig a kritikai észrevételekért, a pragmatikus, gyakorlatias, számszaki, pénzügyi technikákért. Csak nem ez az oka annak, hogy bizonyos baloldali polgármesterek eszerint járnak el, a bal agyféltekéjük működik, és bizony a kiárusításra és a vagyon megszerzésére adták a fejüket? Kérdezem, tisztelt miniszter úr, hogyan látja a baloldali polgármesterek önkormányzati vagyonnal kapcsolatos téziseit és álláspontját. Válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A válaszra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Országgyűlés! Frakcióvezető úr először a járvány elleni védekezés ügyét említette. A XI. kerületi polgármester sajnos éppen egyike volt azoknak, akik külön sajtótájékoztatón hívták fel a figyelmet arra, hogy bizonyos oltóanyagokkal az emberek ne oltassák be magukat. Tehát ez az oltásellenesség, amely a baloldalt jellemzi, az önkormányzati szinten is megnyilvánult. Eközben viszont, úgy látjuk, hogy a rendkívüli jogrendben indokoltan biztosított polgármesteri jogokat sokszor használják arra az önkormányzati vezetők, beleértve a XI. kerület vezetőjét is, hogy olyan ingatlanokat idegenítsenek el, értékesítsenek, amelyek egyébként korábban fontos bevételt jelentettek az önkormányzatok számára. Míg éppen azon folytatunk egy vitát más baloldali polgármesterekkel, hogy ez lakás céljára szolgáló ingatlanok esetén kifejezetten kívánatos, és érdemes az eddigieknél tovább is lépni, és vannak kerületi vezetők, akik ebben nem osztják a mi álláspontunkat, addig, úgy tűnik, hogy ha komoly bevételekre lehet szert tenni egy-egy, egyébként az önkormányzat számára fix bevételt jelentő ingatlan hasznosításából, akkor már osztják a kormány véleményét, sőt messze túl is lépnek azon, és ezeket még akkor is értékesítik, ha amúgy rendszeres bevételektől esik el ezáltal az önkormányzat. Valóban, azt tapasztaljuk, hogy olyan kerületekben, beleértve a XI. kerületet is, ahol többéves vagy akár egy évtizedet is meghaladó jobboldali önkormányzati vezetés után milliárdok maradtak a kasszában, és a ’19-es önkormányzativezető-váltást követően ezek az összegek rendelkezésre álltak, ott most már vagyonfelélés zajlik mindenféle világos koncepció nélkül. Azt reméljük, hogy a választópolgárok értékelni fogják ezt. Ami az önkormányzatoknál is nagyon veszélyes, és komoly károkat okoz, az az országban csődhöz vezetne. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Simicskó István frakcióvezető urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Én azt hiszem, hogy ez már régen nem a rendszerváltás előtti baloldali spontán privatizáció, ez már egy tudatos és célzott kiárusítás, amely bizonyos baloldali önkormányzatoknál előkészítésre került; egyfajta XXI. századi eredeti tőkefelhalmozás veszélyét látjuk mindebben. Én úgy látom, hogy 2019-ben az önkormányzati választásokon nem erre kaptak felhatalmazást a baloldali városvezetők. Úgyhogy ezúton is arra a kérem a kormányt, hogy legalább ami az önkormányzati vagyon ezen része emberek bevonásával történő esetleges eladását jelenti, egyáltalán a konzultációt jelenti és a vagyon megőrzését a közösség számára, ott mindenképpen járjon közbe, és óvja meg az újbudai önkormányzat ilyen értékű vagyonát is. Nyilván más vonatkozik az önkormányzati bérlakásokra, hiszen az fontos, hogy a bérlő kapjon lehetőséget arra, ha meg kívánja venni a lakását, de ez jóval több annál, mintsem hogy az önkormányzati lakások értékesítésre kerülnének. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bízunk abban, hogy a nyilvánosságnak is van ereje, a XI. kerület ingatlanértékesítési terveiről most az Országgyűlésben volt szó, de a XI. kerületben és Budapesten is folyik egy jelentős vita. Mi továbbra is csak azt tudjuk javasolni az önkormányzati vezetőknek, hogy miközben az helyes, ha a bérlők válnak tulajdonosokká akkor, amikor egy lakás céljára szolgáló ingatlanról beszélünk, addig azoknak az ingatlanoknak az eladása, elherdálása, amelyek az önkormányzat működéséhez azáltal járulnak hozzá, hogy jelentős bevételt biztosítanak, rendkívül megfontolandó, sőt ellenjavallt. Bízunk benne, hogy a nyilvánosság előtt zajló vita, frakcióvezető úrnak ez a felszólalása is ahhoz járul hozzá, hogy egy önkormányzat, különösen annak vezetője egy olyan időszakban, amikor egyedül dönthet a képviselő-testület nélkül, meg fogja fontolni, hogy ezeket az értékes vagyontárgyakat, amelyek hosszú távon is az önkormányzat működéséhez, fennmaradásához, bevételéhez hozzá tudnak járulni, érdemese elherdálni, vagy pedig jobb lenne megtartani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból. A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Önöknek már semmi sem szent!?” Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat, államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem… [[Bangóné Borbély Ildikó bólint.]] Nagyon szépen köszönöm. A képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önöknek többet kellene forgatni, olvasni a saját Alaptörvényüket, mert úgy látszik, hogy nem ismerik. Az Alaptörvény X. cikke (2) bekezdése értelmében „Tudományos igazság kérdésében az állam nem jogosult dönteni, tudományos kutatások értékelésére kizárólag a tudomány művelői jogosultak.” [[17.00]] Gyógyszerekkel kapcsolatos kutatási alapelv pedig, hogy minden releváns körülményt figyelembe kell venni, nem lehet válogatni azok közül az információk közül, amelyek alapján a hatásokat ismertetik. Vasárnap jelent meg az itthon alkalmazott koronavírus elleni vakcinák utáni megbetegedéseket és halálozásokat összesítő táblázat a kormány honlapján. Erre még Karikó Katalinnak is szükségessé vált, hogy reagáljon, mert nagyon sokan megkeresték itthonról. Azt láthatjuk, hogy nem értjük, hogy miért volt most erre szükség, államtitkár úr. Önök vádolják a baloldalt, az ellenzéki képviselőket folyamatosan, hogy bizonyos vakcinák ellen hergelik a magyar lakosságot. Most önök mit csináltak a hétvégén? Miért volt most erre szükség, államtitkár úr? Önök verik a mellüket folyamatosan, hogy hány ember regisztrál napról napra, meg hogy mekkora az átoltottság Magyarországon. Próbálná az ember ellenzék oldaláról is, mert ha kalap van rajtunk, az a baj, ha nincs rajtunk kalap, meg az a baj, mert önök folyamatosan azt mondják, hogy oltásellenesek vagyunk. Azért tesszük ki a posztjainkat, hogy megkaptuk a védőoltást, mert arra akarjuk ösztönözni az embereket, hogy ők is vegyék fel a védőoltást, mert az egyik sikeressége a járvány megfékezésének az, hogy beadatják az oltásokat. Erre önök mit csinálnak? Ha mi ezt csináljuk, az a baj. Sőt, már azt kell feltételeznem, hogy önöknek az a legnagyobb problémájuk, hogy a baloldali politikusok egyáltalán oltatják magukat. De, tisztelt államtitkár úr, mondja már el nekem, hogy erre most miért volt szükség, hogy elbizonytalanítsák a magyar választókat: azok, akik eddig nem regisztráltak, most már nem tudják eldönteni, hogy kinek higgyenek. Államtitkár úr, miért csinálták ezt? Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azért elég nagy fantáziára van szükség ahhoz, hogy elhiggyük azt, amit ön mondott. Ön azt mondta, hogy önök oltáspárti nyilatkozatokat tesznek. Hadd olvassam föl Tóth Bertalan pártelnökének oltáspárti nyilatkozatát: „A kínai vakcina teljesen vizsgálat nélküli és szakemberek által meg nem erősített hatékonyságú oltóanyag.” Elég hosszú listám van. Arató Gergely: „Nem kérünk olyan vakcinából, amelyeket európai szakemberek nem is vizsgáltak,” mert a magyar szakember nem európai szakember „és a hírek szerint a hatékonyságuk pedig az 50 százalékot sem éri el.” Ilyen és hasonló megnyilvánulások: emberkísérlet, elavult technikájú vakcina, pénzkidobás, „akkor sem adatnám be magamnak, ha jóváhagynák”, sőt, van, aki büszke volt arra, hogy nem is regisztrált. Tehát, tisztelt képviselő asszony, önök folyamatosan minden irányból támadják a vakcinákat, mert nyilván abból remélnek politikai hasznot, hogyha a járvány elhúzódik. Hogy miért hasznos ennek a táblázatnak a megismerése? Ez nem egy tudományos szakcikk, tisztelt képviselő asszony, hanem egyszerűen egy táblázat, a tények, a valóság, minden sora valós, senki nem állította és nem is tudja állítani, hogy bármelyik szám nem lenne valós. Hogy miért kellett ezt kitenni, arra viszont nagyon szívesen válaszolok önnek. Azért kellett kitenni, hogy lássák a magyar emberek, hogy minden vakcina biztonságos és minden vakcina hatékony, és hogy cáfoljuk azt az állítását az önök baloldali szakpolitikusának, hogy jobb a fertőzést megkapni, mint bizonyos vakcinákat magunknak beadatni. Ez a táblázat pontosan az önök oltásellenes retorikájának a cáfolata, hogy igenis minden oltás, bármelyiket is ajánlják föl az embereknek, minden egyes oltás alkalmas arra, hogy megvédjen minket a vírustól, és csökkentse minimálisra annak a kockázatát, hogy valaki elkapja vagy esetleg súlyosabb következménye legyen a vírusnak. Azt kérjük önöktől, hogy ha tényleg egy másodpercig is komolyan gondolják azt, hogy a magyar emberek adassák be maguknak bármelyik védőoltást, akkor vonják már vissza azt az országgyűlési határozati javaslatukat [[Kunhalmi Ágnes: Leszavazta…]] amely expressis verbis azt írja, hogy ne engedélyezzék Magyarországon a kínai és orosz vakcinákat. Ezt az egy lépést tegye meg, képviselő asszony, hitelesítené minden mondatát, amit itt elmondott! De nem teszi meg, ezért hiteltelen, mert nem vonja vissza a saját oltásellenes határozati javaslatát itt az Országgyűlésben. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt. Parancsoljon, képviselő asszony!
Államtitkár úr, első voltam a tévében, még önök előtt is, aki azt mondtam, hogy az orosz vakcinát is beadatom magamnak, hogyha meglesz az orosz vakcina, mert minden jobb a betegségnél, a lélegeztetőgépnél, meg annál, hogy belehaljunk. [[Dr. Rétvári Bence: Akkor vonja vissza!]] Kunhalmi Ágnes is folyamatosan ezt mondta. És ne hazudjanak most már összevissza! Államtitkár úr, miért akarják az emberekkel elhitetni, hogy mondjuk, a nyugati vakcina kevésbé jó? [[Dr. Rétvári Bence: Nem akarjuk elhitetni!]] Ez a táblázat ezt sugallta. Kinek adták be a Pfizer-vakcinát? Az idős, beteg embereknek, az idősotthonban lévőknek, az egészségügyi dolgozóknak, a BM-dolgozóknak, kapaszkodjon meg, a kismamáknak, a terhes kismamáknak. És most kinek fogjuk beadni? A 16-18 éves korosztálynak. Akkor ne akarják már a bizonytalanságot most az emberekben elültetni, hogy most a nyugati vakcina rosszabb, mert Gulyás Gergely személyesen kimondta, hogy jobbak a keleti vakcinák a nyugati vakcinánál! Ezt akarja Karikó Katalin és a szakma megcáfolni. A szakma tudja, államtitkár úr! És most, amikor önök arról beszélnek, hogy önök a nagy oltáspártiak hát, önök terjesztenek álhírt, ez volt az egyik legdurvább álhír az egész járvány alatt, ami táblázatot hét végén kiposztoltak a hivatalos kormany.hu oldalra! Államtitkár úr, legalább egyszer nézzenek már tükörbe, és szálljanak magukba, és ne hergeljék tovább az embereket, mert ez pont nem használ a járvány elleni küzdelemnek! Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból. Dr. Rétvári Bence: Kicsit lejárt az idő.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az ön másfél perce egy tipikus oltásellenes, járványt elhúzó felszólalás volt. A kormány kitett egy statisztikát, amely azt mutatja, hogy minden oltás megvéd a járvánnyal szemben. És ön mit csinál? Felszólít a parlamentben, és azt mondja, hogy lám, lám, emberek, egyik oltás veszélyesebb, mint a másik. [[Kunhalmi Ágnes: Dehogy mondott ilyet, ugyan már!]] Kiforgatja a teljesen egzakt, világos számokat, amiket a kormány kitesz azért, hogy az embereket megnyugtassa, hogy mindegyik vakcina biztonságos. Önök viszont ezt is arra használják föl, hogy az embereket hergeljék a vakcinák ellen, tisztelt képviselő asszony. Fejezzék ezt be! Amikor végre van egy olyan számsor, amire mindnyájan büszkék lehetünk, mindnyájan magyarok, és arra is büszkék lehetünk, hogy a regisztrált emberek 73 százaléka megkapta ezeket a vakcinákat, és azt szeretnénk, hogyha még többen regisztrálnának, és az összes regisztrált 100 százaléka megkapja [[Kunhalmi Ágnes: Jobboldali emberek nem regisztrálnak!]] akkor ön ne forgassa ki ennek a táblázatnak a teljesen világos számait! Azt tudjuk, hogy a helyesírással problémái vannak, ne legyenek a matematikával is, tisztelt képviselő asszony! [[Kunhalmi Ágnes: Milyen nemtelen!]] Ne forgassa ki, és ne mondja azt, hogy ezek magas számok, mert ezek alacsony számok. Ezek azt bizonyítják, hogy az oltások révén sikerül a magyar emberek biztonságát növelni. Ne arra használja ezt, hogy oltásellenes politikusként a vakcinák ellen, bármelyik ellen hangolja továbbra is az embereket! Ez azt mutatja, hogy a magyar oltások biztonságosak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]] (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 17 óra 7 perc van, az azonnali kérdések órájának a végére értünk. Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáira kerül sor. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy a pandémiás helyzetre vonatkozó biztonsági szabályokat az ülésteremben továbbra is szíveskedjenek betartani. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a településtervezéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15397. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most a vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Tisztelt Képviselő úr! 15 perc az időkerete. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a településtervezéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15397. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodó szavazat nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat legfőbb célja nem más, mint az, hogy az önkormányzatok jelenlegi jogköreinek megőrzése mellett átlátható és korszerű, digitalizációra alapuló településfejlesztési és településrendezési szabályozás jöjjön létre. A módosítással továbbá erősödik a jogbiztonság követelménye is, hiszen a beruházók, az építtető családok, a tervezők és a hatósági szakemberek naprakész, azonnal hozzáférhető, transzparens, digitális építési paraméterekhez juthatnak az érintett ingatlanok vonatkozásában. A törvényjavaslat értelmében az önkormányzatok által elkészítendő fejlesztési és rendezési dokumentumok száma racionalizálódik, településenként egy fejlesztési és egy rendezési típusú terv fog készülni. [[17.10]] Ennek megfelelően a településfejlesztési koncepciót és az integrált településfejlesztési stratégiát a településfejlesztési terv, a településrendezési eszközöket pedig a településrendezési terv váltja fel. Kivezetésre kerül a településszerkezeti terv, viszont megmarad és megerősödik a helyi építési szabályzat. Megjegyzendő, hogy a vidéki települések esetében a helyi építési szabályzat minősül majd a településrendezési tervnek, a fővárosban pedig a fővárosi rendezési szabályzat, a kerületi építési szabályzatok és a Fővárosi Közgyűlés által elfogadott speciális helyi építési szabályzatok például a Duna-partra vagy a Városligetre vonatkozóan pedig együtt jelentik majd a településrendezési tervet. Fontos kiemelni azt is, hogy a településszerkezeti tervben szereplő szabályozó elemek nem szűnnek meg, hanem átkerülnek a helyi építési szabályzatba. Ezzel szerepük még erősödik is, hiszen a szerkezeti terv önkormányzati határozattal került elfogadásra, ami így nem tekinthető jogszabálynak, a helyi építési szabályzat viszont önkormányzati rendelet, azaz jogszabály, amely az érintettekre nézve jogot és kötelezettséget lesz képes megállapítani. A településfejlesztési tervet és a településrendezési tervet együttesen településtervnek nevezhetjük, mivel azok egymásra tekintettel és egymással összhangban készülnek, módosulnak. A településtervek minimális tartalmi követelményeinek meghatározásával lehetőség nyílik arra, hogy a szakmailag indokolt esetben, különösen a községeknél és a kisvárosoknál, egyszerűsített tartalmú tervek készüljenek. A törvénymódosításnak éppen ez az egyik meghatározó nóvuma, miszerint a kistelepülések a mainál sokkal egyszerűbb tervet is készíthetnek, ami jelentős adminisztratívteher-csökkentést eredményezhet számukra. Tisztelt Országgyűlés! Hangsúlyozandó, hogy a megfelelő átmeneti időszak biztosításával egységessé és digitálissá válik a fejlesztési és rendezési tervek egyeztetése, a jogszabályban meghatározott adatok szolgáltatása, valamint az elfogadott tervek közzététele. Éppen ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem Orbán Balázs államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Dr. Orbán Balázs: Nem.]] Nem. Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd önnek a rendelkezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra lehetőség nincs. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örültem volna, ha most a Törvényalkotási bizottság előadója legalább megemlíti egy szóval dr. Bándi Gyulának, az alapvető jogok biztosa jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesének figyelemfelhívását, amelyet ezen törvényjavaslat kapcsán tett. Ő ugyanis kijelentette, hogy ez a törvény jelen formájában alaptörvény-ellenes, mert olyan jogokat von el az önkormányzatoktól és helyez állami központi kormányzati szintre, amelyek széles körű társadalmi és egyéb szakmai vitákat nélkülöznek. Mi már az általános vitában is felhívtuk a figyelmet, hogy ez a javaslat semmi másra nem jó, csak arra, hogy az önkormányzatok jogköreit ismételten csorbítsák. Nem ez az első alkalom, amikor arról beszélhetünk, hogy a helyi építési szabályzatokba önök belenyúlnak. Hoztak ugyanis egy olyan fantasztikus intézményt, mint a kiemelt állami beruházás, amely alapján, ha egy területet ennek kijelölnek, akkor egész egyszerűen felülírják az építési szabályokat, és eljuthatunk odáig, hogy a Balaton partján például betonmonstrumok készülhetnek, és eljuthatunk odáig, hogy az építménymagasságot megduplázzák, esetleg megemelik a beépíthető felületet és csökkentik a zöldfelületet. De erről önök nem beszélnek, mert önöknek semmi más nem fontos, csak még a magyar állam, a köz vagyonának kisajátítása és kizsákmányolása, ezen túlmenően az oligarchák és a haverok kitömése ezekkel az ingatlanokkal. Igazán kíváncsi lennék tehát arra, hogy mit szólnak önök Bándi Gyula figyelemfelhívásához, és miért nem ejtünk itt, a parlamentben erről szót. Nagyon bízom benne, hogy államtitkár úr csatlakozik a vitához, és erre a kérdésre választ fog adni. Mert nekünk mindannyiunknak az a célunk, mind a 199 képviselőnek az a célja, hogy a magyar embereket képviselje, erre tettük le az esküt. De önöknek ez nem fontos. Az a fontos, hogy még az utolsó lépésekkel ezeket a területeket kisajátítsák és ezeknél idézem meghatározó nóvum, hogy a kistelepülések egyszerűsített településtervezési eszközöket hozhatnak. Ez ennek az egész jogszabálynak a lényege? Hát, nem! Az a jogszabály lényege, hogy önök megint elvesznek egy jogkört az önkormányzatoktól, hogy majd önök meg fogják mondani, az adott településen mi épülhet fel és mi nem. Ja, hogy ez majd önöknek baromi jó lesz az elkövetkezendő években? Hát, nagyon nagyot tévednek! Az önkormányzatoknak, a helyi demokráciában megválasztott képviselő-testületeknek minden esetben feladata és jogköre kellene hogy maradjon az, hogy az elkövetkező időszakban is ők határozhassák meg, mi épül fel és mekkora az adott településen, önök pedig ne beszéljenek és ne szóljanak bele abba, hogy az adott településen mi épül. Ez a jogszabály ezt célozza. A Balaton partján is folyamatosan kijátsszák az építési szabályokat a fideszes polgármesterek, lásd Tihany. Az egész elképesztő! Elad az önkormányzat 750 millió forintért egy területet azért, hogy ott majd egy 120 szobás luxusszálloda épüljön. Megint tesznek önök nagy ívben a természetvédelmi engedélyekre, már nem is kellenek környezetvédelmi engedélyek, úgy lehet a Balaton partján kikötőket építeni. Erről kellene beszélni, hogy hogy jutottunk el idáig, hogy a Balaton, a nemzeti kincsünk esetében sem számít önöknek, hogy környezetvédelmi engedélyek, iszaposodási, áramlástani vizsgálatok vannake, a kormányhivatal ezek nélkül kiadja az engedélyeket, a vízjogi engedélyeket. Eljutottunk idáig?! Hát, a településtervezési eszközöknek erről is kell szólniuk, hiszen fontos az, hogy Magyarország valamennyi településén a helyben élők, a helyben megválasztott tisztségviselők, polgármesterek és képviselő-testületek dönthessenek arról, hogy mi épül az adott településen. Tehát most nagyon szépen kérem államtitkár urat, válaszoljon arra, hogy mit gondolnak önök Bándi Gyula figyelemfelhívásáról. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Balázs államtitkár úr kért szót. Parancsoljon!
[[Széttárva a kezét:]] Hát!
De ha véletlen volt, semmi probléma!
Nem, nem, nagyon jó! Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Nem tudom, a politikai pályára készülő országgyűlési képviselőknek, bár nem mindenki készül politikai pályára, aki országgyűlési képviselő, azt gondolom, szokták azt mondani, és szoktuk mondani egymás között is, hogy elszakmázza a felszólalását. Tehát túl szakmaira sikerült. Az jutott eszembe önt hallgatva, hogy ezt a hibát ön most nem követte el, nem sikerült túlszakmázni a felszólalását. A probléma körülbelül ott kezdődik, hogy ezek szerint az önök képviselői nem vettek részt a Törvényalkotási bizottság ülésén. Nem tudja, tisztelt képviselő asszony, hogy mi történt a TAB ülésén. Ugyanis a TAB ülésén megtárgyalásra került és tulajdonképpen vita nélkül ment át a TAB-módosító javaslatokba az a pont, amely Bándi Gyula biztoshelyettes úr felvetéseit rendezi. Tehát ezt, úgy gondolom, innentől kezdve lehet, hogy politikai alapon lehet vitatni, de tényalapon semmiképpen nem lehet. Két módosítást is tartalmaz a javaslat. Ha esetleg később kíváncsi rá, a 4. és a 6. módosító pont volt a TAB-nál. Egyrészt a jövőben a településtervek készítése, módosítása során a továbbiakban is teljesíteni kell a stratégiai környezeti vizsgálatra vonatkozó szabályokat, másrészt a településrendezési illeszkedési követelmények területi hatályának megállapítása szintén az önkormányzatnál marad. A 3. pont pedig egy koherenciazavar, és egy kormányrendeletben kezelhető. Az, amit ön állít… Az a baj, amit a miniszterelnök pár órával ezelőtt mondott: ha nem vagyunk azonos tényalapokon, akkor nem tudunk szakmai vitát folytatni ebben az egyébként fontos kérdésben. Szerintem ez egy fontos törvényjavaslat, mert egyszerűsítést tartalmaz, éppen a kistelepülésen élők számára fontos elektronizációt tartalmaz közigazgatási hatáskörökkel összefüggésben, amit általánosságban mindig szoktunk támogatni, pártpolitikai vitát nem szokott generálni. Csak egy dolgot hadd mondjak önnek! Ha igaz lenne az, amit ön állít, hogy ez bármilyen módon érinti az önkormányzatok hatáskörét, akkor ebben a törvényjavaslatban módosítani kellene a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi törvény 13. § (1) bekezdés 1. pontját, mert aszerint helyi közügy a településfejlesztés és településrendezés, a fejlesztési és rendezési dokumentumok elfogadása testületi hatáskörből át nem ruházható önkormányzati feladat. [[17.20]] Tekintettel arra, hogy a törvényjavaslat ezt a pontot semmilyen módon nem érinti, ezért fel sem merülhet definíció szerint, jogalkotási, szakmai szabályok szerint, hogy bármilyen módon érinti a helyi önkormányzatok hatáskörét. Szerintünk is fontos a környezeti hatásvizsgálat, szerintünk is fontos az, hogy a helyi településképpel összefüggésben az önkormányzati hatáskörök megmaradjanak. De ne haragudjon már, azért, mert önök politikai hisztériát szeretnének minden ilyen ügyből csinálni, mi szeretnénk tovább haladni a digitalizáció, az egyszerűsítés és a normális jogalkotás keretei között. A gondom az, tisztelt képviselő asszony, hogy az ilyen típusú felszólalások és az a mulasztás, hogy a Jobbik képviselői nem vesznek részt érdemben a Törvényalkotási bizottság ülésén, ellehetetleníti ezt a magyar parlament számára fontos munkát. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az a helyzet, hogy ez a törvényjavaslat nem szakmai, hanem politikai indíttatású, és képviselőtársammal egyetértve azt tudom mondani, hogy az önök politikai szándékát célozva sok tekintetben csökkenti az önkormányzatok mozgásterét. Ezt az általános vitában képviselő asszony is és jómagam is részletesen elmondtuk, részletesen megalapoztuk az állításainkat, és önök ezeket érdemben nem tudták cáfolni. Továbbra is azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció továbbra is elutasít minden olyan törvényjavaslatot, amely ilyen módon csökkenti az önkormányzatok mozgásterét, ezért erre természetesen nemmel fogunk szavazni. Ugyanakkor engedjenek meg egy kis eltérést ettől a tárgytól, bár nem jelentős eltérést. Ez a törvényjavaslat ezer szálon kötődik az önkormányzatok jogaihoz, az önkormányzatisághoz. Ezért azt gondolom, hogy muszáj megemlékeznünk, meg kell emlékeznünk arról, hogy az elmúlt időszakban egy nagyon súlyos veszteség érte a magyar önkormányzatiságot. Olvashattuk a hírt, hogy április 16-án hosszas betegség után, mindössze 48 éves korában elhunyt Köteles László, aki 25 éven keresztül volt Komlóska település polgármestere. 1994-ben választották polgármesterré, akkor a legfiatalabb magyar polgármester volt, mindössze 21 évesen kapta azt a megtisztelő megbízatást, hogy egy kistelepülés polgármestere lehessen. El tudjuk mondani, hogy akkor egy elnéptelenedő, rendkívül nehéz helyzetű kis aprófalu vezetésével bízták meg, és az alatt a 25 év alatt, amíg ő betöltötte ezt a megtisztelő tisztséget, sikerült fejlődő pályára állítani ezt a kistelepülést. S el tudjuk mondani, hogy sok szempontból országos mintává válhatott Komlóska települése, és bizonyos szempontból még turisztikai látványossággá is. S azt is el tudjuk mondani, hogy Köteles László nemcsak a szülőfaluja iránt volt elkötelezett, hanem általában a magyar vidék nehéz helyzete ellen és főleg a kistelepülések jobb helyzete érdekében küzdött eredményesen, sikeresen és tiszteletreméltóan. Több nagyon fontos országos mozgalom, országos kezdeményezés fűződött a nevéhez, például az, amikor kiálltak a kistelepülési posták mellett. Ehhez a mozgalomhoz, ehhez az akcióhoz több száz kistelepülés kapcsolódott. A komlóskai önfenntartó ökofalu modellel a falumegújítás magyarországi díját is elnyerték 2013-ban, majd 2014-ben Svájcban átvehették a falumegújítás európai díját is. Köteles László 2018-ban a Lehet Más a Politika és az Új Kezdet Párt szövetsége nevében az LMP országgyűlési képviselőjelöltje is volt. Innen a magam és a frakcióm nevében szeretném együttérzésemet kifejezni az elhunyt Köteles László családja felé, és azt tudom mondani, hogy Isten nyugosztalja a polgármester urat, és köszönjük szépen azt a sok-sok munkát, amit 25 év alatt nemcsak Komlóska településért, hanem a magyar kistelepülésekért végzett. Egyetértve önökkel azt gondolom, hogy megérdemli Köteles László ezt az elismerést azért, amit végzett. Azt gondolom, hogy ez nem politikai kérdés, és mélyen egyetérthetünk abban, hogy elismerés illeti Köteles László munkáját. Még egy dologról szeretnék beszélni a törvényjavaslat kapcsán. A Törvényalkotási bizottságban több más módosító javaslat is beérkezett, és most itt szeretnék egy pozitív fejleményre utalni amellett, hogy minden erőnkkel küzdünk az olyan törekvések ellen amint már említettem is , amelyek az önkormányzatok mozgásterét csökkentik, és nemmel fogunk szavazni erre a javaslatra. Ugyanakkor érkezett egy módosító javaslat Simicskó képviselő úrtól, amely 2019 őszén egy LMP-s képviselő, Kreitler-Sas Máté LMP-s újbudai képviselő indítványa volt. Képviselő úr akkor a civilekkel egyetértésben a testület elé terjesztette azt a javaslatot, hogy a Hamzsabégi sétány legyen hivatalosan is zöldterület, tehát a területfejlesztési dokumentumokban szereplő főútminősítés végre kerüljön törlésre. Úgy tudom, hogy ezt a javaslatot 2019 őszén a teljes képviselő-testület támogatta, tehát politikai színezetektől függetlenül ebben egyetértett a testület. S igaz, hogy másfél év után kerül az Országgyűlés elé ez a módosítás, de én azt gondolom, hogy ez mindenképpen egy sikeres lépésnek tekinthető, mi legalábbis sikernek tekintjük az LMP helyi szervezete és a helyi civilek szempontjából is. Ezt a lépést tehát üdvözölni tudjuk, hogy a Hamzsabégi sétány ilyen módon hivatalosan nemcsak a valós funkcióját tekintve, hanem a hivatalos besorolás szerint is zöldterület lesz. Ennek mindenképpen örülünk. Mi ezt szimbolikusan egy szavazással is szeretnénk kifejezni, ezért ezt a pontot külön szavazásra kértük. Ezek mellett viszont önmagára a törvényjavaslatra az LMP országgyűlési frakciója nemmel fog szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Úgy gondolom, helyénvaló dolog volt, hogy megemlítette Köteles László polgármester urat, akinek kis adalékként az egyházi karitatív tevékenysége is kiemelkedő, de úgy is mondhatnám, hogy párját ritkító volt. Isten nyugosztalja! A következő felszólaló a KDNP-ből Simicskó István frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Keresztes frakcióvezető úr nagyjából már beharangozta a hozzászólásom okát. Valóban azért kértem szót ma itt a parlamentben, mert egy fontos újbudai ügyre szeretném fölhívni a figyelmet, és szeretném megköszönni a kormány nyitottságát és támogatását, hiszen valóban egy olyan fontos szempont került be a törvényjavaslatba, amely módosult ezen szempontok alapján, amely az újbudai emberek számára, főleg a Hamzsabégi utat és a sétányt igénybe vevő emberek számára kiemelten fontos. Engem is megkerestek a fogadóórámon és más fórumokon szóban és írásban is, és több alkalommal tárgyaltam az ott élő emberekkel. Létrehoztak egy egyesületet is annak érdekében, hogy a korábbi besorolás, a közlekedési övezetbe tartozó besorolás változzon meg zöldterületi övezetté. A Polgárok a Pályán az Élhető Környezetért egyesület létrehozói, aktivistái több ízben tájékoztattak arról, hogy mi az ő elképzelésük, elvárásuk. Én nagyon fontosnak tartom, hogy az Újbudán élő emberek számára kellő képviselet legyen, és Újbuda országgyűlési képviselőjeként az elmúlt időszakban is többször szót emeltem azért, hogy az ő életminőségük, életlehetőségeik javuljanak, tegyünk meg mindent ezért, és ne felejtsük el, hogy kiktől kaptuk a bizalmat és a lehetőséget. Nyilván mindenki a maga körzetét képviseli, az ott élő emberek érdekei szerint igyekszik eljárni. Ez helyes, és én is erre törekedtem az elmúlt 23 évben. Sok eredmény van mögöttünk. Újbuda egy rendkívül dinamikusan fejlődő kerület, a főváros nyugati kapuja. Fontos, hogy élhető és családbarát hangulat legyen továbbra is a kerületben. Fontos, hogy a fejlesztések róluk szóljanak, az újbudai emberekről, és fontos, hogy azokat a kérdéseket, azokat a problémákat, amelyeket ők fölvetnek, kellő módon képviseljük, és aszerint hozzuk meg a döntésünket nyugodt lelkiismerettel. Nyilván az a szerencsés, ha egy fejlesztés találkozik az ott élő emberek szándékával, akaratával, és magukénak is érzik mindezt. Sokféle érdek van, de igyekezzünk ezek között olyan kompromisszumot találni, amely elfogadható és mindenki számára élhető környezetet teremt. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018. évi CXXXIX. törvény, a Magyarország és egyes kiemelt térségei területrendezési tervének a 2. számú melléklete tartalmazza az ország szerkezeti tervét, a törvény 7. számú melléklete pedig a budapesti agglomeráció területrendezési tervét, amelyek a Hamzsabégi út nyomvonalán közúti fejlesztéseket irányoztak elő. Ezt sikerült megváltoztatnunk, hiszen azzal, hogy átsoroltuk, és a kormány megértette ennek a jelentőségét s ez tényleg nagyon tiszteletreméltó , ez az átminősítés megtörténik. Hamarosan szavazunk erről a héten. Ez nagyon fontos dolog, hiszen zöldövezeti besorolásba kerül át ez a területrész, ami garanciát és lehetőséget jelent arra, hogy az ott élő emberek azt a zöldövezeti részt, azt a parkegyüttest és sportolásra alkalmas lehetőséget megtarthassák. Úgy érzem, hogy ez egy nagyon fontos dolog mindannyiunk számára. [[17.30]] Többször egyeztettem Gulyás Gergely miniszter úrral, aki mindig is nyitott volt arra a szándékra, hogy igenis megértse ezt a problémát, és örülök annak, hogy végül ilyen módon rendeződni látszik ez a folyamat. Én remélem, hogy ez az öröm mindenki számára az lesz, az ott élő emberek számára különösen. Sikeres volt a helyi kezdeményezésük is, azt kell hogy mondjam, és úgy látom, hogy közös összefogással sikerül megóvnunk a Hamzsabégi úti zöldterületjelleget és a zöldterületet. A kormányzat meghallgatta a kérést, és figyelembe veszi az újbudaiak véleményét, kérelmét, az álláspontjukat magáénak vallja. A törvényjavaslat módosításra kerül, a kormányzat pedig mindent megtesz a jövőben a beruházással érintett Hamzsabégi út menti park színvonalas, a környéken élők igényeit maximálisan kiszolgáló közparkká fejlesztése érdekében. Én csak szeretném megköszönni Gulyás Gergely miniszter úrnak, megköszönni az államtitkár úrnak a pozitív hozzáállását, a Törvényalkotási bizottságnak a tevékenységét és mindenkinek, aki ezt a kérést megértette és támogatni fogja majd. Bízom benne, hogy egy sikeres szavazáson lehetünk majd túl az elkövetkező napokban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak adok szót ismét, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Továbbra is fenntartom, hogy ez a jogszabálytervezet nem szakmai, hanem egyértelműen politikai célokat szolgál. A 76. §-ról is elfelejtettünk beszélni, pedig nagyon fontos, hogy a vízpartszabályozási terv miniszteri rendeletben való megvalósítása szintén egy nem leegyeztetett, szakmailag nem támogatott és az önkormányzatok jogköreit csorbító intézkedés. Ez tökéletesen beleilleszkedik abba a politikába, amit önök a Balaton mentén folytattak. A vízpart-rehabilitációs terveket már évek óta egyeztetik az önkormányzatokkal. Igen, több mint negyven önkormányzattal kell egyeztetni, szó se róla, ez nagy feladat. De eljutottunk odáig, hogy most már nem akarnak önök senkivel sem egyeztetni, hanem amit a miniszter úr majd gondol, az lesz itt a vízpart-rehabilitációs tervben és a vízpartszabályozási tervben. Ez pedig nagyon-nagyon nem tesz jót a Balaton-parton zajló folyamatoknak, mert, tudják, a Balaton mindenkié. Hogyha a Balaton mindenkié, mert közkincs, az azt jelenti, hogy az embereknek szabad bejárást kell biztosítani a Balaton-partra, bejárható partszakaszokat. De ha önök ezt a szabályozási tervet kiveszik az önkormányzatok kezéből, akkor eljutottunk odáig, mint ami a Club Aligával is történik, hogy egy partszakaszon, ami a TNM-rendelet szerint még parti sáv, ott éppen 16 telket parcelláztak föl, közvetlenül a vízparton. Ez azt jelenti, hogy amíg az előző időszakban az önkormányzat várományosa volt ennek a területnek, és kialakíthatott volna ott egy szabadon bejárható parti sávot, ott most majd 16 apartmanház fog egymás után sorakozni. Önök ehhez adják a nevüket, amikor ezt a jogszabálytervezetet elfogadják majd a holnapi napon, nekünk erre nemet kell mondani. Azt nem értem, hogy önök, akik felesküdtek arra, hogy a magyar nép érdekeit szolgálják és a magyar nemzet a fontos, akkor önök hogy engedhetik és hogy adhatják a hozzájárulásukat 16 telek felparcellázásához közvetlenül a Balaton partján. Hogyha önök ezt a jogszabályt elfogadják, akkor az önkormányzatoknak elveszik azt a jogkörét, hogy a helyi építési szabályzatokat meghatározzák, ezt önök rendeleti úton fogják meghatározni. Hiába mondják, hogy nem ez van benne a jogszabályban, ismerjük az önök törvényalkotását: mindig azt kell néznünk, hogy mi van a sorok mögött. Hát, ez van a sorok mögött, hogy hogyan tudják még jobban engedélyezni azt, hogy az egyes területeken a kormányzat mondja majd meg rendeleti szinten, hogy mi épülhet. Ez egész egyszerűen felháborító! Meg kellett volna hallgatni az önkormányzatokat, le kellett volna folytatni egy széles körű szakmai és társadalmi vitát, de önök ezt elmulasztották, és ezzel a magyar emberek ellen mennek, az önkormányzatok ellen mennek. Ez a törvény elfogadhatatlan, természetesen a holnapi napon nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, tisztelt képviselő asszony. Ugyancsak ismételten szót kért Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elnézést, hogy ismét hozzászólok, de Simicskó képviselő úr felszólalása indított abba az irányba, hogy egy kérdést feltegyek. Nagyon örvendetes, ezt már említettem, hogy másfél évvel az LMP helyi indítványa után, de végre megvalósul ez a törvénymódosítás, ez örvendetes. Beszélt a képviselő úr a zöldterületek megvédésének fontosságáról. Az álláspontját szeretném kérni az ügyben, hogy van egy tervezett projekt, a Ferencváros-Kelenföld vágánybővítési projekt, ezer fa kivágásával járna ez a projekt. Mi az álláspontja erről a képviselő úrnak? Ugyanígy az LMP ezt megfogalmazta már helyi szinten, hogy szükséges lenne, hogy a kormány felülvizsgálja ezt a projektet. Ismétlem, ez a vágányfejlesztési projekt ezer fa kivágását jelentené, és az a helyi kollégáinknak a nagyon határozott álláspontja, hogy egy ennyire sűrűn lakott területen elfogadhatatlan egy ilyen projekt megvalósítása. Ezért is lenne nagyon fontos, hogy a kormány átgondolja ezt a fejlesztési projektet, de nyilván iránymutató lenne, hogyha megismerhetnénk a képviselő úrnak a véleményét ezzel kapcsolatban. Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Simicskó István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Bár egymás kérdezése általában az azonnali kérdések, interpellációk vonatkozásában történik, de hát voltam én miniszter, akkor elég sokat kérdeztek. Nyilván ez egy rendhagyó műfaj, de szívesen válaszolok. Mi, kereszténydemokraták mindig is amellett voltunk, vagyunk és leszünk is, hogy a teremtett világot megőrizzük a gyermekeink, unokáink számára, hogy ezt a bolygót, ezt a Földet minél tovább élvezhessék az emberek és az emberiség egésze. Ezért minden fakivágás nyilván egy fontos döntés, amellett fejlődnie kell a fővárosnak, és az életmódunk is változik. A változások az életünk velejárói. Az biztos, hogy ha kivágnak egy fát, akkor mindig ültetni kell helyette legalább egyet, ha nem kettőt. Tehát én azon vagyok, az az általános álláspontom, hogy igenis a Jóisten által ránk bízott értékekért felelősek vagyunk, ezt meg kell óvnunk. Fontos, hogy fenntartható fejlődés legyen, és ez beletartozik abba, hogy igen, a zöldkörnyezetet is meg kell óvnunk és meg kell védenünk. Tehát én a projekt minden részletét és minden elemét nem ismerem pontosan, nyilván az adott kormányzati szereplőt kell majd megkérdezni erről, ha erről tájékoztatást kíván kapni, általánosságban tudom elmondani a véleményemet. Igen, én magam is természetkedvelő ember vagyok, nagyon sokat járok erdőbe, a családommal kirándulunk, futunk, és a többi, sportolunk. Tehát nekem nem idegen az, hogy fát ültessünk, jómagam is már elég sok fát ültettem. Egyébként a kormányzatnak, az Agrárminisztériumnak olyan programja van jelenleg, hogy jelentős mértékben növeli a fásítást, az erdőtelepítést Magyarországon, és számos önkormányzat is partner volt ebben, hiszen mi Újbudán is rengeteg fát ültettünk az elmúlt időszakban, még a fideszes városvezetés időszakában. Én fontosnak érzem, pártállásra tekintet nélkül, hogy igenis minél több zöldövezeti rész legyen, és minél több fát, virágot ültessünk, amellyel szebbé tesszük a környezetünket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A rendelkezésre álló időkeret adta korlátoknak megfelelően Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak is szót adok. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ökológiai bomba ketyeg a Balatonnál. Ezt már nemcsak én mondom, hanem a Balatoni Limnológiai Intézet vezetője is, aki azt mondta, hogy be kellene húzni a kéziféket. Ez a jogszabálytervezet, ami előttünk van, nem arra utal, hogy be kell húzni a kéziféket, hanem önök még jobban ráturbóznak arra, hogy a haveroknak és az oligarcháknak területeket biztosítsanak közvetlenül a Balaton partján, ezzel kiirtanak nádasokat, kivágnak fákat, hogyha azok útban vannak. Egyébként az iszaposodástól sem riadnak vissza, merthogy kikötők kellenek azoknak a luxushajóknak és luxusjachtoknak, amivel majd ott leparkolnak közvetlenül az apartmanházaik mellett. Ez a jogszabálytervezet erről szól. Lehet azt mondani, hogy nem ez van leírva, de tudjuk, hogy ez a mögöttes szándék. Önök még a Balatoni Limnológiai Intézet vezetőjére sem hallgatnak, pedig tényleg be kellene húzni végre a kéziféket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel további felszólalásra senki sem jelentkezett, a vitát lezárom. Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy zárszót kíván mondani. Megadom a szót, tisztelt államtitkár úr. 15 perc az időkerete, mivelhogy az expozé adta lehetőséggel nem kívánt élni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Bocsánat, nem zárszóként szerettem volna elmondani, hanem hogy esetleg reagálni is tudjanak rá, de erre most akkor így van lehetőségem. Ha megengedik, a vitát szeretném folytatni meg árnyalni. Tehát az a helyzet, hogy tényleg, a kormány nevében valóban foglalkozunk ezekkel a Miniszterelnökség keretei között, feladat- és hatáskörünk a zöldügyek, a budapesti ügyek, a balatoni ügyek, nálunk van a kormányhivatalok irányítása, ezért találkozunk ezekkel a történetekkel. Azt hiszem, hogy azt tudom mondani, legalábbis nem kételkedem az önök jó szándékában, hogy egy platformon vagyunk, mindannyiunknak fontosak a zöldterületek, mindannyiunknak fontos a zöldterületek fejlesztése, annak XXI. századi módon történő fejlesztése. [[17.40]] És a Balatonnal összefüggésben is kulcsfontosságú az, hogy a fejlesztéseket, amelyek szintén fontosak a tó körül élők és az ott lakók számára, az ökológiai szempontokkal egységbe hozzuk. A probléma ott van, hogy amikor viszont cselekedni kellene és sok olyan önkormányzat van, ahol az önök politikai szövetségesei viselik az önkormányzás felelősségét , amikor fákat kellene ültetni, amikor zöldterületi fejlesztési terveket kellene végigvinni, operatívan esetlegesen hosszú évekig tartó módon menedzselni, akkor az derül ki, hogy bizony a beszédben önök nagyon-nagyon jók, csak a tettekben meg nagyon-nagyon gyengén teljesítenek. Budapest szerintem ennek az egész történetnek egy állatorvosi lova, ahol a főpolgármester úr és a mérhetetlen társadalmi támogatottságú pártja a zöld megmentő szerepében tetszeleg, miközben a kormánynak egyrészt hazai költségvetési forrásokból, másrészt uniós forrásokból, konkrétan ahhoz, hogy történjen végre valami zöldfejlesztés Magyarországon, arra kellett javaslatot tenni, hogy átvegye ezeket a fejlesztéseket, és majd ő megvalósítja, mert ha rá várnánk, azon túl, hogy Karácsony Gergely belovagol, és azt mondja, hogy ide nekem az utolsó fát is, akkor nem történne semmi. A Balaton esetében is azért azt szeretném az önök figyelmébe ajánlani hogy mondjam… , szóval, hogy intellektuálisan meg várostervezési szempontból egy komoly mérlegelési feladat, hogy melyek azok a fejlesztések, amelyek összhangban vannak egyrészt a településeken élők, a Balaton melletti településeken élők érdekeivel, másrészt összhangban vannake a tó ökológiai sajátosságával és fenntarthatóságával. Na most, az a baj, hogy az a hisztérikus hang, ami ezzel kapcsolatban kialakult, viszont nem tesz jót az ezzel kapcsolatos szakmai vitának, mert mint látják, ha van olyan fejlesztés, ha van olyan projekt mindegy, hogy magánbefektető, mindegy, hogy jobboldali, mindegy, hogy baloldali , amelyik esetében nem elfogadható, nem jó irány az, amerre a tervező vagy a kivitelező viszi a fejlesztést, akkor a kormány kész lépni, de azokat a fejlesztéseket, amelyek viszont a tónak a javát szolgálják, nem érdemes egy politikai purparléval megakasztani. Ha megengedi, arra szeretném önöket kérni meg sarkallni, hogy az ilyen típusú törvényjavaslatok tárgyalása során is ezt az alapos mérlegelést végezzék el. Lehet, hogy én látok rosszul a pályán, de végigolvasva ezt a törvényjavaslatot, azt látom, hogy a józan ész talaján állva, a normalitás talaján állva, és egyébként a bizottsági meg a TAB-módosítókat is figyelembe véve, ebben a törvényjavaslatban nincs olyan pont, ami ne lehetne támogatandó, nincs olyan pont benne, a biztoshelyettes állásfoglalásának is eleget tettünk. Egyébként önök szoktak mindig a kistelepülési önkormányzatok jogaival, lehetőségeivel érvelni ebben a parlamentben. Ez pont a legkisebb településeknek segít, mert egyszerűsít; mert értelmetlen párhuzamosságok vannak a rendszerben; mert itt vagyunk a XXI. században, és nincs digitalizáció; mert olyan típusú adminisztratív terhet ró a kistelepülésekre a hatályos szabályozás, ami teljesen felesleges. És igazából önök erre a módosításra mondják azt, hogy nem. És akkor meg olyan érveket hallok… én megértem. Szóval, ez a törvényjavaslat egyrészt egy salátatörvény-javaslat, ami azt jelenti, hogy összetett kodifikációs értelemben, másrészt nyilvánvalóan az ellenzéki pártoknak nincs olyan kodifikációs apparátusa, mint amilyen a kormánynak van. Arra szeretném kérni önöket, hogy ha szakmai kérdésekben félreértések vannak, akkor forduljanak hozzánk, szívesen válaszolunk önöknek. Ugyanúgy, ahogy az előző pont esetében is Potocskáné képviselő asszonnyal tisztáztuk a félreértéseket, ezt a másik félreértést is hadd tisztázzam! Szerintem ez jól mutatja azt, hogy megint elbeszélünk egymás mellett. Lehet, hogy a napirend előtti felszólalásoknál jól néz ki a tévé kamerái előtt, de itt nem sok értelme van. Önök kifogásolják, ha most jól értem, hogy hova vonultunk vissza. Tehát most rendben van a törvényjavaslat, de hogy az eredeti törvényjavaslat 76. §-ában van egy felhatalmazó rendelkezés, na, az a trójai faló. Most odáig szűkítettük a vitát, ha jól értem, ami alapján majd az egész Balatont le fogjuk, nem tudom, domesztoszozni meg betonozni, ahogy önök ezt elképzelik, vagy ahogy a sajtóban szeretnék láttatni. Azt hadd tegyem önök számára egyértelművé, hogy azok a rendeletek, amelyekről önök is beszélnek, 2004 óta léteznek. Tehát ezek a rendeletek mind a 44 balatoni település esetén, a vízparti rehabilitáció vonatkozásában jelen pillanatban is hatályosak. Arról van szó, hogy az eredeti tervek szerint folyamatban van egy hosszú távú szakmai átalakítása a szabályozási környezetnek, leginkább az egyszerűsítéssel összefüggésben, de ezt megállítottuk; pontosan azért, hogy több mozgástere maradjon az önkormányzatoknak, mert jelen pillanatban hiába írnak bele valamit a helyi építési szabályzatba, a fölöttes miniszteri rendelet, amely 2004 óta van hatályban minden balatoni település vonatkozásában külön rendelet , magasabban áll a jogforrási hierarchia szintjén, ezért hiába döntene egy Balaton-parti település úgy, hogy zöldterületet szeretne növelni, a jelen hatályos szabályok szerint ezt nem teheti meg. Mi ezt nem tudjuk módosítani, mert a szabályozás átalakítása miatt egy felhatalmazó kikerült a rendszerből, és ezt a felhatalmazót szeretnénk visszatenni. Tehát valójában ez arra enged lehetőséget, hogy ha vannak Balaton-parti önkormányzatok, települések által kezdeményezett változtatások, akkor azokat végig tudjuk vinni a szabályozáson, és ha majd az ezzel kapcsolatos társadalmi vita lezárul, akkor tudunk a szabályozás egészére tekintettel egy új koncepciót elfogadni. Természetesen az azzal kapcsolatos szakmai vitát majd akkor le tudjuk folytatni, és az előzetes társadalmi egyeztetéseket is le tudjuk folytatni, de ez valószínűleg 2022 előtt nem aktuális. Tehát azt szeretném kérni önöktől, mielőtt félreértjük egymást, és mielőtt rosszízű és rossz irányba menő beszélgetés alakul ki, hogy előtte ezeket a kodifikációs sajátosságokat érdemes szakmai szinten kitisztázni, és akkor ez pont egy olyan törvényjavaslat lehet, ahol kormánypárt és ellenzék egyet tud érteni, pártpolitikai logikán túlmutató egyetértést tud kialakítani. E nélkül csak azt tudom itt rögzíteni a Parlament falai között, hogy számomra teljesen érthetetlen és irracionális módon a kormánnyal való politikai egyet nem értés miatt önök egy olyan törvényjavaslatot nem támogatnak, amely zöldít, amely digitalizál, és amely a kistelepülések mozgásterét segíti. [[Potocskáné Kőrösi Anita: És kisajátít!]] Ezt pedig egyszerűen nem értem, hogy miért van így. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a közbiztonság erősítése érdekében egyes rendészeti igazgatási törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15705. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Először a vitában a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Az időkeret 15 perc. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a közbiztonság erősítése érdekében egyes rendészeti igazgatási törvények módosításáról szóló T/15705. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 5 nem és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat összesen húsz törvény kisebb-nagyobb módosítását kezdeményezi. A javasolt módosítások közül több uniós jogharmonizációs kötelezettségünkből fakad, míg másokat a gyakorlati tapasztalatok tettek szükségessé. Néhányat röviden ismertetnék. Az európai uniós határvédelmi rendelet, a Frontex-rendelet módosítása kapcsán szükséges jogharmonizáció képezi a javaslat legterjedelmesebb részét. A Frontex-rendeletet ugyan közvetlenül alkalmazzák a tagállamok, de a hatékony működés érde-kében szükség van a hazai jogszabályok kiegészítésére is. A módosítások emellett azt a célt is szolgálják, hogy a Frontex-műveletekben való részvétel a korábbiaknál egyszerűbb legyen a magyar rendőrök számára, és így tovább nőhessen hazánk biztonsága. Szintén uniós szabályokra vezethető vissza az a módosítás, amellyel bevezetésre kerül a huzamos tartózkodási kártya, amely a tartózkodási engedéllyel azonos formátumú, biometrikus adatokat is tartalmazó okmány lesz. [[17.50]] Ezt a kártyát az Európai Gazdasági Térség állampolgárainak harmadik országbeli családtagjai kapják majd a korábbi okmányaik helyett. A szélesebb adattartalmú új okmánytípus bevezetése kapcsán természetesen a vonatkozó adatkezelési szabályok is kiegészítésre kerülnek. További idegenrendészeti tárgykörű módosításokat tartalmaz a javaslatcsomag a tartózkodási engedélyhez kapcsolódó egyes eljárási szabályok terén. Ezek célja a hatékonyabb adminisztratív működés megteremtése, mindemellett pedig kiegészítésre kerülnek a menekültügyi őrizet szabályai is. Szeretném kiemelni a szabálysértési törvény és a Btk. módosítását, amely az engedély nélküli járművezetés eddigieknél szigorúbb szankcionálását tenné lehetővé. A szabálysértési alakzat ezentúl szabálysértési elzárással is büntethető lenne, és ha azt járművezetéstől való eltiltás hatálya alatt követik el, akkor szabadságvesztés is kiszabható lenne. Továbbá a kirívó társadalomra veszélyesség miatt bűncselekménynek minősülne az az eset, amikor az engedély nélküli járművezetést szabálysértési eljárásban vagy büntetőeljárásban kiszabott járművezetéstől eltiltás hatálya alatt követik el. A társadalomra veszélyességhez igazodva minősített esetként rögzíti azonban a javaslat azt, ha a cselekményt büntetőeljárásban kiszabott járművezetéstől eltiltás hatálya alatt követik el. Ez a javaslat az utóbbi néhány hónap nagy nyilvánosságot kapott és közfelháborodást is kiváltó esetei miatt kifejezetten időszerű, és itt azt gondolom, hogy bár nincs a teremben, de mindenképpen meg kell említenünk, hogy Molnár Zsolt MSZP-s képviselőtársunk egyik korábbi indítványán alapul. A rendvédelmi szervek hivatásos állománya ideiglenes átrendelésének időtartamát bővítő javaslat pedig, azt gondolom, tolerálható mértékű megterhelést jelent, azonban a rendvédelmi feladatellátás rugalmasságához nélkülözhetetlen, és ez a jelenlegi veszélyhelyzeti körülmények között elsődleges fontosságú kell legyen. Tisztelt Ház! Úgy vélem, hogy a közbiztonság erősítéséhez az előttünk fekvő javaslatcsomag minden elemében hozzá tud járulni, éppen ezért az támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Most megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy most kíváne felszólalni. [[Kontrát Károly: Nem, köszönöm.]] Köszönöm szépen, hogy nem. Tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, képviselőtársaim, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Akkor most kérdezem meg az államtitkár urat, hogy röviden vane szüksége a zárszóra. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Igen. Parancsoljon!
Csak annyira, tisztelt elnök úr és köszönöm a szót , tisztelt Országgyűlés, hogy arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot, valamint az egységes javaslatot támogatni szíveskedjék a szavazásnál. Köszönöm szépen a figyelmüket és a támogatásukat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, tisztelt államtitkár úr. Tisztelt Ház! A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/15706. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatást érintő törvények módosításáról szóló T/15706. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen és 10 nem szavazat mellett, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat legfőbb célja, hogy rendelkezzen egyes állami tulajdonban álló vagyontárgyak tulajdonjogának átruházásáról a kedvezményezettek által ellátott közfeladatokhoz szükséges feltételek biztosítása érdekében, másrészt pedig hogy a jogalkalmazói tapasztalatok alapján az egységes jogértelmezés érdekében szükséges, a következőkben röviden bemutatott törvények módosító rendelkezéseit megalkossa, valamint hogy az elmúlt időszakban a nemzeti vagyont, a vagyongazdálkodás szereplőit érintően bekövetkezett változásokat a javaslatban szereplő jogszabályokon átvezesse. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat négy darab állami tulajdonú, Bakonybél belterületén elhelyezkedő ingatlan és Budapest II. kerületében lévő ingatlanok ingyenes tulajdonba adására vonatkozóan, illetve egyes vagyonkezelőkre vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket, továbbá módosításokat irányoz elő többek között a csődeljárásról szóló, a vízgazdálkodással, a postai szolgáltatásokkal kapcsolatos és az állami vagyonról szóló törvények tekintetében. Az Erzsébet-táborokról szóló törvény módosítása értelmében az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány közfeladatként a jövő nemzedékének védelme érdekében gyermek- és ifjúsági programokon való részvétellel, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével összefüggő feladatokat, valamint az ezekhez kapcsolódó szervezési, lebonyolítási, oktatási és képzésszervezési teendőket lát el a központi költségvetésből biztosított támogatás felhasználásával. A vízgazdálkodásról szóló törvény az állami tulajdonban lévő vizek és vízi létesítmények ingatlanaira bejegyzett kezelői jog ingatlan-nyilvántartásból történő törlésének elősegítése érdekében kerül kiegészítésre azért, hogy a törvényben kijelölt vízügyi igazgatósági vagyonkezelők vagyonkezelői joga az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre kerüljön, és a vízügyi igazgatóságok az érintett ingatlanokkal kapcsolatos vagyongazdálkodási feladataikat az állami vagyonról szóló jogszabályoknak megfelelően láthassák el a jövőben. Tisztelt Ház! A javaslat az ismertetett célokhoz hasonlóan még további módosításokat is kilátásba helyez, amelyek szintén támogatandók. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Most tisztelettel megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy… [[Dr. Fónagy János: A végén, köszönöm, elnök úr.]] Köszönöm szépen, az államtitkár úr tehát a zárszóban kíván majd válaszolni az elhangzottakra. Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Ház! Arról tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most elsőnek megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, azt magyarra fordítja, és utána magyarul folytatja, végül nemzetiségi nyelvén köszön el az ülésen részt vevő tisztelt képviselőtársaitól. Parancsoljon, nemzetiségi képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges „Zu bestimmter Anordnung über die Verwaltung von Vermögenswerten und zur Änderung bestimmter Gesetze zur Verwaltung von Vermögenswerten und nationalen Finanzdienstleistungen” mit Nr. T/15706 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/15706. számú, az „Egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról” című törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, a bizottság módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. A törvényjavaslat 17. §-a közvetlenül a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 25. § (6) bekezdését módosítja, nevezetesen a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában lévő nemzetiségi köznevelési intézmények ingó és ingatlan vagyon tulajdonjogának az eredeti tulajdonosra történő automatikus visszaszállásának garanciális feltételeit pontosítja, egészíti ki. [[18.00]] Ez a pontosítás a helyi és az országos nemzetiségi önkormányzatoknál összesen 8 nemzetiség görög, horvát, német, roma, román, szerb, szlovák és szlovén , összesen 78 település összesen 104 nemzetiségi köznevelési intézményét érinti. Ezen intézményeknél a nemzetiségi önkormányzatok részére történő tulajdonjog-átadások helyzetéről az általános vita során részletesen tájékoztattam a tisztelt Házat. Összefoglalóan megállapítható, hogy a 104 nemzetiségi köznevelési intézmény több mint 90 százalékában a tulajdonjog-átadás már vagy sikeresen lezárult, vagy folyamatban van, és néhány héten belül várhatóan rendben lezárul. Mindössze 8-10 olyan intézmény van, ahol egyedi problémák miatt bírósági eljárás, örökségvédelmi eljárás, jelentősebb számú tagintézmény, egyebek az átadás várhatóan hosszabb időt fog igénybe venni. Ezen nemzetiségi köznevelési intézmények tulajdonjog-átadása a fenntartó nemzetiségi önkormányzatoknak egy újabb jelentős és sikeres lépés a nemzetiségi oktatás-nevelés autonómiájának biztosítására. Mindezek után, visszatérve a konkrét törvénymódosításra, a 17. § a vagyonelemek tulajdonjogának eredeti tulajdonosra történő visszaszállását egyrészt kiegészíti azzal az értelmezéssel, hogy a vagyonelemek elidegenítése esetén az azok helyébe lépő vagyonelemek tulajdonjoga is visszaszáll az eredeti tulajdonosra. Másrészt a tulajdonjog visszaszállásának az eseteit kiegészíti további két ponttal, idézem: „c) a fenntartói jog központi költségvetési szerv vagy települési önkormányzat részére kerül átadásra, vagy d) az ingatlanon a nevelési-oktatási feladat ellátása megszűnik”. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Mindkét módosítással egyetértünk, szükségesnek tartjuk, mivel az úgymond alapesetek, vagyis a fenntartó jogutód nélküli megszűnése, illetve a köznevelési intézmény megszűnése mellett az eredeti tulajdonosra vonatkozó garanciákat kiterjeszti azon speciális esetekre is, ha 15 év elteltét követően a fenntartó valamely vagyonelemet esetleg elidegeníti, illetve, ha az intézmény nem szűnik meg, de valamely ingatlanon a nevelési-oktatási feladat ellátása megszűnik. Ez utóbbi elsősorban ott fordulhat elő, ahol a nemzetiségi köznevelési intézménynek egy vagy több tagintézménye van, és valamelyik tagintézményében megszűnne az oktatás-nevelés, de reméljük, hogy ezt a garanciát nem kell majd alkalmazni. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/15706. számú, „Egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról” című törvényjavaslattal egyetért, és az elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre szószólónak, képviselő úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy ki kíván hozzászólni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon röviden fogok hozzászólni ehhez a javaslathoz. Azt tudom mondani, és egyébként ez több képviselőtársamtól is elhangzott az általános vita során, hogy a törvényjavaslatban megfogalmazott nagyon sok feladattal vagy nagyon sok céllal természetesen maximálisan egyetértünk, és ezek nyilván támogatható és támogatandó célok. Ugyanakkor nagyon sok aggodalmunk fogalmazódik meg, én azt gondolom, hogy megalapozottan, az államnak azon gyakorlata tekintetében, hogy milyen módon szervezi ki a közvagyont különböző alapítványokba és a különböző célok ellátása tekintetében, és itt a kellő garanciákat hiányoljuk. A másik oldalról önmagában nagyon komoly aggodalommal figyeljük ennek a törvénynek a visszapótlási követelményekkel kapcsolatos módosításait, már csak ezért sem tudnánk megszavazni. Tehát itt alapvetően nem a deklarált célokkal van problémánk, hanem alapvetően a részletek és a hiányzó garanciák miatt nem fogjuk tudni támogatni. Igazából amiért szót kértem, az a lehetőségnek a kihasználása, hogy itt van államtitkár úr, és akkor egy kérdést tudok megfogalmazni. Egy nagyon fontos, mondhatjuk, hogy most az ország előtt álló egyik legfontosabb problémáról van szó, és ami összefüggésben van a nemzeti vagyonkezelésért felelős miniszternek a feladatkörével és felelősségi körével. Nagyon sokszor beszéltem már itt az Országgyűlés előtt arról, hogy milyen súlyos helyzetbe került a víziközmű-szektor Magyarországon, és hogy több ezer milliárd forintos forráshiány állapítható meg, hogy itt a legfontosabb közszolgáltatást biztosító alapvető infrastruktúra, az ivóvízhálózat és a szennyvízhálózat felújítása, karbantartása és pótlása megvalósulhasson. Múlt év nyarán meglepő módon és pozitív módon egyébként miniszterelnök úr is elismerte, hogy ezermilliárdos nagyságrendben kell bevonni forrásokat. És akkor említette miniszterelnök úr, hogy majd az európai uniós fejlesztési forrásokból, az újjáépítési alapból lesz lehetőség ezt a nagyon fontos feladatot ellátni. Ugyanakkor most a kormány elkészítette ezt a bizonyos fejlesztési dokumentumot, amit április végéig kell benyújtani, és most nem szeretnék ennek a részletes kritikájába belemenni, nyilván ez nem idetartozik, ugyanakkor abból látható, hogy ezekből az irányokból nem érkezik forrás. Tehát a korábbi tervek és miniszterelnök úr által kinyilatkoztatott megoldási javaslatok nem valósulnak meg, és párhuzamosan a másik irányból sem látjuk a törekvést, hogy a kormány forrásokat biztosítana a legfontosabb infrastruktúra, az ivóvízhálózat fenntartására és működtetésére. Hogyan látja, államtitkár úr, milyen forrásból fogja tudni megoldani a kormány ezt a rendkívül sürgető feladatot? És honnan fogják előteremteni a 15 éves távlatban hiányzó, 1500-3000 milliárd közé becsült hiányzó összeget? Tehát ez az összeg a meglévő forrásokon túl hiányzik, mondhatjuk, ez egy szakmai konszenzus, hogy ezermilliárdos nagyságrend hiányzik. Odáig eljutottunk már, hogy miniszterelnök úr is elismeri, de egyelőre nem látjuk, hogy a kormány honnét fogja pótolni. Úgyhogy, ha ezzel kapcsolatban tud információt adni, az nyilván számomra is fontos, hogy erre a kérdésre választ kapjak, de nyilván nem ez a legfontosabb, hanem az, hogy az önkormányzatok fenntartásáért felelősök, a Magyar Víziközmű Szövetség és a teljes szakma kapjon valamiféle információt, valamiféle impulzust a kormány részéről, hogyha most az európai uniós fejlesztési forrásokból nem, akkor honnét fogja a kormány előteremteni. Köszönöm szépen előre is, hogyha erre válaszol, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nehéz helyzetbe kerül az ellenzéki képviselő, hogyha meg kívánja őrizni a szakmaiságát, és 2010 óta egyre nehezebb ezt a kihívást teljesíteni. Most megint egy olyan javaslat fekszik előttünk, ahol egyébként egy általam tisztelt szakember kell hogy most előterjesztőként vagy a kormány nevében védje azt, ami álláspontunk szerint védhetetlen. Neki nyilván más lesz erről az álláspontja. De azt látom, hogy egy nagy törvényjavaslatban összehozni ingatlanokat, festményeket, sporttartozásokat és még a posta ügyét is, legalábbis érdekes műfaji kiterjesztése a salátatörvénynek, főleg egy olyan napon, amikor a parlamenti hangulat is inkább annak ágyaz meg, hogy különböző propagandisztikus kijelentések feszülnek egymásnak, és hitviták folynak. Hallottunk ma már itt olyan képtelenséget, miszerint a magyar népesedési helyzet pozitív irányba fordult volna. Sajnos nem így van. De olyan ordas propagandahazugságok jönnek szembe egy fogyatkozó, sajnálatos módon az erejét veszítő országban, amelyek egészen elképesztőek. Képviselő asszony például a trendfordulóról egy olyan év után beszélt, amikor Nagykanizsa lakosságának megfelelő magyarral lettünk kevesebben, és amikor először elmondták ezt a hagymázas dolgot, ami sajnos nem igaz, bárcsak igaz lenne, ezt egy olyan hónapban tették, amikor egy hónap alatt Siklós lakosságának megfelelő magyart veszítettünk el. És beszélnek egyébként olyan torzított statisztikák alapján, amelyeket egy kicsit mélyebben meg se kell vizsgálni, csak megkapirgálni, és képviselő asszony is rájön, hogy ha bemegy a MNB-hez, Matolcsy úrhoz, és a mostani születésszámokat kiterjeszti a jövő Magyarországára, akkor megkapja, hogy 30-40 év múlva egy hat és fél milliós ország leszünk a mostani születésszámok alapján. És ezt nem én mondom, hanem például az MNB szakértői műhelye. Tehát nagyon nehéz visszajönni a nyugodt, higgadt szakmaiság talajára, amikor olyan kijelentések hangzanak el, amelyeket révülettel próbálnak védeni kormánypárti képviselőtársaim, de számokkal, tényekkel megvédeni nem tudják azokat. Most is azt látjuk, hogy különböző, gyönyörű szépen megfogalmazott célok mentén állami vagyonelemek átadása, mondhatnám csúnyábban: átjátszása zajlik, példának okáért egy olyan üdülőt újíthat fel Mészáros Lőrinc és csapata, amelyet egyébként az állam elajándékoz, és azt látjuk, hogy minden egyes úton-útfélen mintha a Trónok harcát néznénk. [[18.10]] Tehát a függönyök mögött, az ajtók mögött mindenhol szőke fürtök, kék szemek, egy Lannister mindenhol megjelenik. Ugyanezt csinálják önök: egy fideszes stróman, befektető, kivitelező jóbarát valahogy minden befektetés környékén előbb vagy utóbb megjelenik. Azt látjuk az ilyen saláta típusú megoldásoknál, hogy ha államtitkár úr elénk áll azzal, hogy a beteg gyermekek érdekében bővíteni szeretne bizonyos kapacitást, és ehhez egy vagyonelemet át kell adni, szerintem minden épeszű magyar képviselő, főleg a nemzeti érzelműek ezt támogatják, én is támogatnám azonnal. A gond az, amivel önt is kellemetlen helyzetbe hozzák, hogy egy salátát kell elénk raknia, ahol keveredik a beteg gyermekek érdeke és Mészáros Lőrinc beruházása, vagy éppen az a gyermeküdültetési helyszín, ahol évek óta nem folyik gyermeküdültetés, de a kormányzat most erre hivatkozással akarja rendezni a terület sorsát. Azt látom az utóbbi hónapokban, hogy Magyarország Kormánya elkezdett készülni a saját bukására. Ez önmagában még egy érthető reakció lenne, hiszen nagyon sok ilyen kormány van az európai politikai életben, minden kormányzás előbb-utóbb véget ér; gondolom, önök sem számítanak arra, hogy a világ végéig és az idők végezetéig tart majd a regnálásuk, de azt is látjuk, hogy az utóbbi hónapokban és egy-két évben egy IMF-hitel nagyságú terhelést foganatosítanak Magyarországon. Egy IMF-hitel nagyságrendű pénzösszeggel terhelik a magyar emberek kasszáját és a költségvetést. Hiszen, ha visszaemlékszünk az IMF-hitel összegeire, akkor azt látjuk, hogy a tartozás csúcsán nagyjából egy 3500 milliárd forintos tételről volt szó, egy olyan gazdaságpolitikai korszakban, aminek én egyáltalán nem vagyok rajongója. Én akkor nyugodtam meg, amikor az IMF-hitelt végre kinőttük, elengedtük, és az ország megszabadult ettől. De álmomban, sőt rémálmaimban sem gondoltam volna, hogy a Fidesz-KDNP egy IMF-hitel nagyságú terhet zúdít a magyar emberek nyakába, mert ha összeadok négy tételt, pontosan ez a nagyságrend és összeg jön ki. A négy tétel közül az első az orosz hátterű mega paksi hitel. A második a Budapest-Belgrád című őrület kínai hátterű hitellel. A harmadik a kínai egyetem ügye, ahol szintén maga a hitelkeret is több mint 450 milliárdra rúg, plusz még az az idézőjeles zsebpénz, amit Magyarország Kormánya beletett. És ha hozzátesszük még az alapítványokba átjátszott vagyonelemek értékét, a négy tényezőből nagyságrendileg a korábbi IMF-hitel összege jön ki. És hogy miért adja létjogosultságát az IMF-hitel összegével való összehasonlítás, mind a négy tétel hosszú távon a magyar adófizetők zsebéből húzza ki ezeket az összegeket, az átjátszott vagyonelemek tekintetében kimutatható módon elérnek egy olyan helyzetet, hogy tisztelet a kivételnek, de többnyire fideszes összetételű kuratóriumok fogják elbírálni a sorsát olyan vagyonelemeknek, amelyeket most a nemzeti vagyonról szóló törvény értelmében mi, országgyűlési képviselők is elvileg hangsúlyozom, elvileg ellenőrizhetünk. Ez megváltozik, és a kuratóriumok összetétele is úgy módosulhat, hogy ha kiesik egy fideszes pártkatona, akkor saját maga a kuratórium jelölheti majd ki azt a pótharcost, aki szintén vélhetőleg a kormánypártiakhoz lojális módon fogja ezen vagyonelemek felügyeletét ellátni, nem megakadályozva azt, hogy a vagyonelemek kijátszása magánzsebekbe megtörténjen. Önmagában nem az alapítványi forma ellen vagyunk, mondjuk, egy egyetem esetében sem, hiszen piacpárti közgazdászként egyértelműen úgy gondolkodom, hogy műfaji kérdés az, hogy milyen formában működik, az legyen hatékony. Azzal van bajom, ahogy önök csinálják mindezt. Önmagában nem egy nemzetközi hitelre alapított infrastrukturális beruházással van baj, mert épeszű nemzetgazdaság normálisan működő tőkét beenged az országába akkor, ha ez a közteherviselés alapján áll. A Budapest-Belgrád őrült beruházás tekintetében, több száz év alatt sem megtérülő beruházás tekintetében nem látjuk ezeket a megtérülési számításokat. A kínai egyetem esetében még könnyebb a dolgunk, hiszen maguk kormánypárti szakértők deklarálták azt, hogy kínai vendégmunkásokkal, magyar adófizetők pénzéből, külföldi egyetemet fognak emelni Magyarországon, amelyről önök mondták el, a saját szakértőik, hogy a Corvinusról és más, egyébként elitnek szánt egyetemek elől képesek elszívni még a hallgatókat is, hiszen a hallgatói létszám korlátos, korlátozott. Azt látjuk, hogy ezen folyamatok ellenére teszik ezt a kártételt a nemzetgazdasággal a piacon. Összességében tehát nem túlzás kijelenteni, az IMF-hitel brutális összegét megközelítő terhelést foganatosít a Fidesz-KDNP a magyar emberek pénztárcájának a terhére, és teszi mindezt egy nemzeti sziruppal leöntve, de ennek a gazdaságpolitikának nemzeti érdekképviselethez köze nincsen, hacsak nem arról van szó, hogy elfelejtették definiálni, hogy melyik nemzet érdekeit képviselik, hiszen a kínaiak egészen biztosan nagyon örülnek ezeknek a befektetéseknek. Mi, az önök jobboldali ellenzékeként, keresztényszociális érzékenységgel megáldva, vigyázni fogunk a magyar emberek pénztárcájára, és egyáltalán nem fenyegetőzés, amit mondok: az őrületet vissza fogjuk csinálni, meg fogjuk védeni önöktől a magyar embereket. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztő Fónagy János államtitkár úrnak, válaszoljon az elhangzott kérdésekre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm képviselő úr velem szemben táplált jóindulatát, viszonzásul hadd mondjam én is, hogy ön ennél többre képes, tehát ön ennél szakmailag jobb, mint amit itt elmondott. Csak próbáltam követni, hogy a beteg gyermekektől az IMF-ig, a népszaporulattól a Trónok harcáig, Trónok harcától a kuratóriumi arcokig, a keresztényszociális érzéstől, szóval, nagyon sok érdekes dolgot felhozott. Engedje meg, hogy válaszként csak annyit mondjak, amit ennek a törvényjavaslatnak a korábbi vitájában egyébként egy hasonló felvetése kapcsán mondtam. Ennek a salátának egy szakmai érve van, nevesül az, hogy egy kormányzati intézmény törődik ezekkel a kérdésekkel, és ilyenkor kapunk lehetőséget, hogy azokat az ügyeket, amelyek különböző időtartamú előkészítés után a törvényhozás fázisába jutnak, azokat idehozzuk. De különböző, valóban különböző ügyek, különböző előkészítettséget igényelnek. Van, amelyik és ebben önnek teljesen igaza van viszonylag könnyen támogatható, hiszen olyan, hogy nyilvánvaló, hogy egyetértés van benne; van, ami politikai nemtetszést vált ki. Ez ezeknek a salátáknak a sajátja, kodifikátorként én sem vagyok rá büszke, de a törvényhozás munkatempója ezt, ha nem is magyarázza, de indokolja. Keresztes képviselő úrnál abban nincs közöttünk vita, hogy a XXI. században Magyarország talán egyik legjelentősebb természeti kincse az iható és öntözhető víz, és minden, ami ezzel összefüggésben van, az ivóvízhálózat, a vízbázisok, a szennyvíz, az öntözhetőség és a többi, de ideteszem akár a nagyfolyami medrek vízkormányzási részeit is, kétségtelenül nagyon fontos dolog. Igaza volt miniszterelnök úrnak, aki ön is idézte elmondta, hogy ezek nagyon fontos dolgok, rendkívül sokba kerülnek, ezért ezeket igen megfontolt előkészítés után kell megtenni, hiszen aki ezekben a kérdésekben rossz irányba indul, az nagyon nagy hibát vét. Foglalkozik vele a kormány, és amikor odajut a kérdés, akkor azt a magyar Országgyűlés elé fogja hozni. Hogy milyen forrásból talán képviselő úr tette föl a kérdést , hogy a kormány honnan teremt rá pénzt: a kormány nem teremt pénzt, a dolgozó társadalom teremt pénzt, a munka világa teremt pénzt. Nyilvánvaló, hogy ezt csak adóból és olyan pénzekből lehet, vagy ha a lehetőség olyan, akkor az uniós pénzekből, de alapjaiban abból lehet ezeket megcsinálni, mint ahogy eddig is ezekből csináltuk akár az elmúlt évtizedek árvízvédelmi töltéseit, akár a vízkormányzást, akár a vízkárelhárítási terveinket. Mindezek mellett összegezve azt kérem, megköszönve a Magyarországi nemzetiségek bizottságának és a Törvényalkotási bizottság munkáját, kérem az Országgyűlést, hogy a T/13672. számú törvényjavaslatot az ahhoz benyújtott összegző módosító javaslattal együtt támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.20]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15709. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló T/15709. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 18 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az állam egyes kizárólagos gazdasági tevékenységi körébe tartozó, illetve egyes közhatalmi jellegű szabályozó tevékenységeinek szabályozását és felügyeletét ellátó, az Országgyűlésnek alárendelt önálló szabályozó szervként működő szabályozó tevékenységek felügyeleti hatóságának a létrehozása. A hatóság létrehozása a hatóság feladatkörébe utalt gazdasági szektorok, illetve tevékenységek szabályozásának, felügyeletének hatékonyabbá tételét célozza, a hatóság hatásköreinek megerősítése, a függetlenség növelése, illetve a felügyeleti pozíciók stabilizációja révén. A javaslat elfogadásával a létrejövő hatóság biztosíthatja a közjót fokozottabban szolgáló, hatékony, erős és egységes piacszabályozást az érintett területeken. A benyújtott törvényjavaslat értelmében a hatóság feladatkörébe kerülnek az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer feletti felügyelet gyakorlásával és szabályozásával, valamint a felszámolói névjegyzék vezetésével és szabályozásával kapcsolatos, jelenleg az igazságügyi miniszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladatkörének részét képező feladatok, továbbá a szerencsejáték-szervezés és a dohánytermék-kiskereskedelem engedélyezésével, hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával, valamint a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység és a dohánytermék-nagykereskedők egyes tevékenységei hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával kapcsolatos feladatok. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondott lényegi célkitűzésekre figyelemmel a Ház asztalán fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő nevében itt ülő Schanda Tamás államtitkár urat, hogy most vagy később kíván majd szólni. [[Jelzésre:]] Később. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem leszek hosszú, viszont azt előrebocsátom, hogy ez az egyik leggyalázatosabb törvényjavaslat, amit nemcsak hogy az elmúlt hetekben, hanem az elmúlt tíz évben az Országgyűlés elé terjesztettek. Itt semmi másról nem szól a törvényjavaslat, ami az önök szándéka, hogy nemcsak a közvagyont, nemcsak az egyetemeket, de nagyon fontos kormányzati funkciókat is kiszerveznek, s politikai irányítás alá helyeznek. Ez egészen elképesztő és pofátlan lépéssorozat, amit csinálnak, és ezt súlyosbítja, hogy mindezt egy rendkívül súlyos válság idején, a járvány kritikus időszakában teszik. Azt tudom mondani, hogy szégyelljék magukat, tisztelt államtitkár úr, hogy önök meg merik tenni ezt a gyalázatot! Gyakorlatilag egy párhuzamos hatalmi struktúrát, egy mélyállamot építenek ki, annak egy nagyon fontos lépése ez a gyalázatos törvényjavaslat. Konkrétan olyan funkciókat szerveznek ki, amik jelenleg is minisztériumi, kormányzati ellenőrzés alatt vannak és ott is van a helyük. A későbbiekre nézve ez nyilvánvalóan összefügg azzal, hogy a jövő évben Magyarországon országgyűlési választások lesznek. Egészen cinikus, hogy önök létrehoznak egy hatóságot, annak az elnökét és a négy helyettesét bebetonozzák gyakorlatilag kilenc évre, még azt is meghatározzák, hogy 4,5 milliós fizetést kell adni, helyetteseknek 4 milliós fizetést. Ez egészen elképesztő! Nincs mit szépíteni ezen a törvényjavaslaton. Mondhatjuk, hogy ha egy javaslatot kell felmutatni, ami az önök politikai gondolkodását és cselekvését jól szimbolizálja, akkor ez lehetne az egyik, amivel alá lehetne húzni. Azt tudom mondani, hogy meg fogjuk találni a jogi lehetőséget arra, hogy ezt a gyalázatos lépéssorozatot, amennyiben a jövő évben önöket elzavarják a magyar választók, akkor jóvá tegyük, és ezeket a fontos funkciókat ismét visszahozzuk a kormányzat jogkörei közé, illetve azt a vagyonkimentést vagy vagyonkiszervezést, amit egyébként nagyon sok más ma tárgyalandó törvényjavaslattal is folytatnak, azt is helyrehozzuk, és a közvagyon ismét közvagyonjellegű lesz, és ismét meglesz a lehetősége a magyar választók által felhatalmazott kormánynak, hogy azok fölött ellenőrzést gyakoroljanak, hasonlóképpen az országgyűlési képviselőknek is visszaadjuk ezt a lehetőséget. Természetesen az LMP frakciója ennek megfelelően nemmel fog szavazni erre a törvényjavaslatra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Héjj Dávid képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen. Látom, Z. Kárpát képviselőtársam is visszaért, és még tudott gombot nyomni. Bár nem ez volt az eredeti szándékom, de a képviselő úrnak azért röviden hadd mondjam el, hogy bár a hatóság elnökét a miniszterelnök fogja kilenc évre kinevezni, azonban az Alaptörvény önálló szabályozó szervekre vonatkozó rendelkezésével összhangban a hatóság kizárólag az Országgyűlésnek tartozik majd beszámolással. Tehát az Országgyűlésnek beszámolási kötelezettséggel fog tartozni. A hatóság elnöke a hivatal tevékenységéről a tárgyévet követő év május 31-éig számol be az Országgyűlésnek, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyűlés feladattal rendelkező bizottságának. Megértem a félelmeit, de azért azt gondolom, hogy ezt mindenképpen érdemes hozzátenni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt kell mondjam, hogy amennyire fontos a téma, annyira furcsa ilyen késői órán erről tárgyalni. De jegyezzük meg magunk között szólva, hogy azt a spontán privatizáció időszakát idéző vagyonkimentést, illetve gazdasági ágazatok kimentését, átjátszását, amit a kormány az utóbbi években csinál, nyilván nem a véletlen szülte. Nyilván van egy B terv, egy B forgatókönyv, hogy mit tesz majd ez a kormány választási vereség esetén. Egyértelműen látszik, hogy az a célja, egy az, hogy minél nagyobb vagyonelemeket tudjon a saját ellenőrzésébe vonni, majd az alatt tartani, másrészt pedig minél több olyan személyt tudjon bebetonozni, akiről úgy gondolja, hogy ha nem is kétharmados, de mondjuk, legalább 50 százalék plusz egyet elérő ellenzéki nemzeti egységkormány majd nem tud elmozdítani. Álláspontom szerint ez egy hiú ábránd, hiú vágyakozás, nem fog sikerülni ennek a kormánynak ciklusokon átívelő módon bebetonozni olyan embereket, akik bizonyították, hogy nem a szakmához, hanem a párthoz lojálisak, de ezt a pártállami berendezkedést talán alkotmányjogászok tudják a leginkább vitatni és mellette is érvelni. Nem hiszem, hogy ennek a napirendnek a tárgya lenne mindez, tehát nem is akarok ebbe az irányba messzebb elvonulni, mint ameddig megtettem. Azt viszont el kell mondjam, hogy a dohányiparág és a szerencsejáték mellett itt inkább az állampolgárok szubjektív mindennapi érzetét irritáló jelenségekre figyelhetünk fel. Az a kaszinófétis például, amit ez a kormány produkált, egészen elképesztő. Én Óbudán élek, és ott az egyik kormányzati érdekeltségű kaszinó előtt még a második hullám csúcsán is tömött sorokban lehetett sorba állni a borítékba rakott nyereményjátékos őrületekért meg sorsjegyekért, és végtelenül irritáló módon, amikor már semmilyen szakmai vagy járványügyi előírás nem tette volna lehetővé, önök a jóbarátaik üzletágait és egységeit még akkor is kedvezményezték. Azt látjuk ugyanakkor, hogy nagyon sokszor hivatkozik ez a kormány mélyállamra, és arra, hogy egyfajta deep state-et építenek fel. Vele szemben világszinten egy háttérhatalom igyekszik ármánykodni Orbán Viktor és minisztereivel szemben. Mi viszont azt látjuk belföldön, hogy pontosan a Fidesz-KDNP igyekszik egy párhuzamos államapparátust kiépíteni, és igyekszik a saját mélyállamát megvalósítani. Azt látjuk, hogy minél több helyen próbálnak szakmai szervezetekbe saját embereket bebetonozni. Most is egy kilenc évre történő kinevezésről és egy ciklusokon átívelő valamiről beszélünk tehát semmiféle visszafogottság nem tapasztalható ez ügyben a kormányzat részéről , belekényszerítve az ellenzéket olyan, az alkotmányosság és a legalitás határain belüli jogi megoldásokba, amelyek majd képesek elejét venni annak, hogy a Fidesz-KDNP ciklusokon átívelő módon mindent uralni akarjon. [[18.30]] A hozzám tartozó szakterület inkább a végrehajtások felügyeletét érintő, tehát a harmadik lába ennek a javaslatnak. Itt viszont én küzdősporttal foglalkozó emberként nem vagyok egy félős valaki, de itt rettegek. A javaslat ezen részétől én rettegek, mert 2010 óta látom azt, hogy a végrehajtói szakág… Tisztelet a kivételnek, mert biztos, hogy vannak közöttük becsületesen, minden piaci előírást betartva munkálkodó személyek vagy éppen közszereplők, de a többségről el kell hogy mondjam, nemcsak a piaci vadhajtások köszönhetők nekik, hanem azok az egyértelmű túlfutások és túlburjánzások is, amelyek embertelenek, amelyekhez nemzeti érzelmű ember egyszerűen nem adhatja a nevét, és amelyekhez nem adhatnák a nevüket önök sem. Egyetlen kormánypárti képviselő sem. Nem volt még önök között olyan férfias jellem, és én remélem, hogy Schanda államtitkár úr lesz az első, aki feláll, és el meri nekem mondani a szemembe, hogy hogyan képzelték ezt el önök, hogy egy járványügyi veszélyhelyzet közepén, amikor beszélünk hitelmoratóriumról, helyesen, beszélünk munkabérpótlásról, a kieső bérek pótlásáról és vitázunk ennek volumenéről, helyesen, mégis előfordulhat az, hogy a legkisebb nyugdíjak és a minimálbér tekintetében végrehajtók, emberek tízezreit érintő módon elvonják a jövedelem 33 vagy 50 százalékát. Egy járványügyi veszélyhelyzetben, amikor nem pótolható a kieső jövedelem, és amikor egy védőpajzsot pont a legnehezebb helyzetben lévők fölé kellene húzni és elé tartani annak érdekében, hogy ez a válsághelyzet ne tegye őket tönkre. És önök egész egyszerűen nem merték elmondani nekünk vagy a szemünkbe nézni, és kifejezni azt, hogy miért engedik a végrehajtók hasonló túlfutásait. Nagyon sokszor kétes jogügyletek mentén fordul elő mindez, de a minimum elvárás az lenne és benyújtottam az ezt illető javaslatot, államtitkár úr, tehát szakmai vitát tudunk erről folytatni , hogy a minimálnyugdíjak és a minimálbér esetében vagy még jobb lenne a garantált bérminimumig ne lehessen 33, illetve 50 százalékos végrehajtói letiltásokat foganatosítani egészen a járványügyi veszélyhelyzet végéig. Tehát egyfajta moratórium vonatkozzon erre is, a legnehezebb sorban élő honfitársainkat védenénk meg ezzel. Ez egy olyan, alapvetően humanitárius megközelítésű javaslat, benne van persze a Jobbik keresztényszociális érzékenysége, de akkor is egy politikamentes javaslat. Erről kutya kötelességünk lenne érdemi vitát folytatni, ugyanakkor azt látjuk, hogy most a végrehajtók felügyeletét is igyekszik kiszervezni a kormányzat, ezt saját hatáskörben akarja még hosszú ideig adott esetben kilenc évig tartani. Miért? Hogy fordulhat elő az, hogy ennyi év összejátszás, EBRD-paktum után, amit a kormány megkötött a bankokkal, garantálva nekik, hogy nem terheli őket egy forinttal sem a károsultak helyzetének rendezése érdekében , miért higgyük azt ennyi év összejátszás után, hogy valami pozitív irányú változás következik be ettől a kiszervezéstől? Nem tudjuk ezt elhinni, egyértelműen arra szólítjuk fel tehát a kormányzatot, hogy ne játsszon össze a végrehajtókkal ebben a szellemben, és ne próbálja a felügyeletük kiszervezésével menteni a menthetetlent, amit csinálnak, hanem szabályozza ezt a piacot. Mi nem elpusztítani akarjuk a végrehajtói szakágat, bár a Jobbik berkein belül felmerült már egy szakmai javaslat még korábban Staudt Gábor kollégámhoz volt köthető , amelynek a lényege az volt, hogy az önálló bírósági végrehajtó intézménye szűnjön meg, adott esetben Magyarország vagy a magyar állam próbálja azt a feladatot ellátni, amit most piaci alapon olyan emberek látnak el, akik extraprofitot realizálnak magyar emberek nyomorán. Ez megengedhetetlen lenne egy valódi nemzeti kormányzás alatt. Önöknél ez mégiscsak előfordul, válaszokért kiált tehát minden elhangzott kérdés, és teszem hozzá, minden elhangzott vád, mert honfitársaink tízezreiről van szó, akik a legnehezebb élethelyzetben, a járványügyi veszélyhelyzet közepén annak vannak kitéve, hogy adott esetben a jövedelmük felét is elvonják. Ez, kérem szépen, nonszensz! Járványhelyzet közepén ki kell nyújtani feléjük a kezünket, ezt várom el tehát önöktől is. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztők nevében itt ülő Schanda Tamás államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm egyrészt először is Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, hogy kiválóan összefoglalta a törvényjavaslatnak a célját, és azt, hogy miért is gondoltuk azt, hogy ennek a törvényjavaslatnak az Országgyűlés előtt van a helye. Én az idő kímélése érdekében nem is ismételném meg képviselő úrnak a szavait, aki, mondom, kiválóan összefoglalta, hogy mi ennek a törvényjavaslatnak a célja. Ráadásul erről a törvényjavaslatról egy hosszú vitát folytattunk itt a plenáris vita során, és sajnálom, hogy akkor többek között Keresztes képviselő úr sem volt itt, így az LMP-frakció álláspontját nem volt lehetőségünk megismerni a plenáris vita során. Örülök annak, hogy legalább így, most a második olvasat során van lehetőségünk egymással beszélgetni erről a valóban fontos kérdésről. Egy olyan kérdésről, aminek, én azt gondolom, hogy nagy jelentősége van, hiszen világos és egyértelmű, hogy mi a kormányzat célja. Azt szeretnénk, hogy egy olyan intézményrendszer jöjjön létre, amelyik megerősíti a fogyasztóvédelmi hatósági ellenőrzési és felügyeleti jogköröket, és a köz érdekét szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalást biztosít egy olyan hatóságnak a felállításával és létrehozásával, amelyik képes lesz gyorsabban és hatékonyabban reagálni a társadalmi és gazdasági folyamatokra. Ráadásul mindezt úgy, hogy közben valódi bürokráciacsökkentés is megvalósul, hiszen mind az állampolgárok, mind pedig a vállalkozások számára egy transzparensebb és egységesebb jogi környezet jön létre, átláthatóbb folyamatokkal. Bevallom őszintén, azt a politikai megközelítést is nehezen tudom érteni, amit képviselő úr itt felhozott. Ritka az olyan ellenzék, amelyik azt teszi ki a táblára, hogy „több kormányt, kevesebb Országgyűlést”, hiszen itt valójában arról van szó, hogy kormányzattól átkerülnek jogkörök egy Országgyűlés alá rendelt hatósághoz. Önök pedig csak azért, hogy ebben az esetben is ellentmondjanak a kormánynak, csak azért is, hogy ne támogassanak egy kormányzati javaslatot, még azt a világon soha nem látott helyzetet is előidézték, hogy több kormányzati befolyást, több kormányzati hatáskört követelnek. Én bevallom őszintén, hogy nem értem ezt az ellenzéki magatartást, de természetesen elfogadom. Az a kérésem, hogy máskor is biztassanak bennünket arra, hogy több hatáskörrel és több jogosítvánnyal rendelkezzünk, vagy legalább, amikor veszélyhelyzet van, akkor adják meg az ehhez szükséges felhatalmazást, hogy a kormány rendelkezzen a megfelelő hatáskörökkel. Ezt az egyet kérem, hogy amikor veszélyhelyzet van, akkor is ugyanígy gondolkozzanak, hogy a kormány kapjon meg minden hatáskört, amire a döntéshozatalhoz szükség van. Erre a következő időszakban lesz lehetőségük, hogy ezt bizonyítsák. Másrészt azt is látom, tisztelt képviselő úr, Keresztes frakcióvezető úr és Z. Kárpát képviselő úr, hogy olvasták Schiffer András publicisztikáját; úgy látszik, hogy abból készültek is, itt a mélyállammal kapcsolatos elképzeléseiket megosztották. Ez egy intellektuálisan izgalmas olvasmány volt, és érdemes lenne róla valóban intellektuális vitát folytatni, talán alaposabban és mélyebben, mint ahogy frakcióvezető úr ezt itt megfogalmazta. De azt gondolom, hogy Schiffer volt képviselő úr írásai mellett érdemes például Pokol Bélát is olvasni, és érdemes más olyan írásokat is olvasni, amelyek világosan és egyértelműen bemutatják, hogy semmifajta összefüggése nincsen egyébként a mélyállami létezésnek és egyébként az Országgyűlés alá rendelt hatóság létrehozásának. Ez világos és egyértelmű. Elvi lehetetlenség egyébként, hogy a kormányzat és az Országgyűlés többsége akarjon létrehozni mélyállami struktúrát. Ugyanis a mélyállam nem ezt jelenti. Az valami egészen mást jelent, amiről én szívesen folytatok önökkel politikafilozófiai vitát, de lehet, hogy ezt nem ennek a törvényjavaslatnak a vitája kapcsán érdemes lefolytatni. Másrészt engedjék meg, hogy Z. Kárpát képviselő úrnak arra is felhívjam a figyelmét, hogy amikor hitelmoratóriumról meg kilakoltatásról beszél, akkor azért egy csekély önvizsgálatot, legalább egyszer, képviselő úr, meg lehetne tartani. Ugyanis önnek februárban volt lehetősége arra, hogy segítse a magyar családokat és támogassa a hitelmoratóriumot és ön mit csinált? Nyomott egy hatalmas nagy nemet. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] [[18.40]] Képviselő úr, ön mondott egy hatalmas nagy nemet. Ha ön és az ön frakciója van hatalmon meg az a baloldali katyvasz, amibe bekéredzkedtek, akkor, tisztelt képviselő úr, nem lenne hitelmoratórium. Nem lenne hitelmoratórium, ez a helyet. Ez a helyzet! Tehát minden olyan hozzászólás, amikor ön a hitelmoratóriumról meg a kilakoltatásról beszél, akkor én föl fogok állni, és el fogom mondani azt, hogy szégyellje magát, mert legalább öntől, ha mástól nem is, öntől a Jobbik-frakcióban vártuk volna azt a karakánságot [[Z. Kárpát Dániel: Tőlünk kaptátok az ötletet.]] , hogy azt mondja Jakab Péter frakcióvezetőnek, hogy ezt nem, ezt azért már ne csináljuk, és megnyomja a gombot, és támogatja a hitelmoratórium fenntartását. Ezt öntől egyébként elvártuk volna; sajnos még ön sem merte ezt a bátorságot a baloldali kórusból kiénekelve megtenni. Másrészt engedje meg, képviselő úr, hogy arra is fölhívjam a figyelmét, hogy ugyan színpadias volt, ahogy arról beszélt, hogy a sorsjegyek miatt a kaszinók előtt sorok álltak, csak az a probléma, hogy ön is tisztában lehetne, csak nem nézett utána, meg jobbnak tűnt ilyen teátrális módon itt az Országgyűlésben felszólalni, hogy a kaszinókban nem árulnak sorsjegyet. Tehát az egészen biztos, hogy sorsjegyért nem álltak sorba, tisztelt képviselő úr, mert az ön állításával ellentétben egy darab sorsjegyet nem lehet kapni semmilyen kaszinóban, sem járvány alatt, sem járványon kívül. Tehát jól látszódik, hogy ön egy színpadi pillanatért képes volt egy teljes képtelenséget állítani itt az országgyűlési vitában. Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmet, hogy a vezetők kinevezésében semmifajta különleges dologról nincs szó. Az Országgyűlésnek most is vannak olyan, az Országgyűlés alá rendelt hatóságok és szervezetek, amelyek hasonlóak lesznek ennek az új hatóságnak a felállításával, ahol pontosan ugyanezek a szabályok érvényesülnek, pontosan ugyanezek. Szó szerint ugyanezek szerepelnek. Tehát, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy megint csak azt kell hogy mondjam, hogy nincsen semmi látnivaló, nincsen semmi különleges helyzet. Pontosan azt a szabályozást valósítjuk meg, mint minden más esetben is. A végrehajtók kapcsán pedig még egy mondatot engedjen meg, tisztelt képviselő úr. Az a helyzet, hogy a jelenlegi szabályozásnak sem tárgyi, sem alanyi, sem eljárási szempontból nem tárgya eljárási szabályok megváltoztatása, tehát itt igazából ilyen típusú változtatás a törvényjavaslatra nem irányul. Azt egy másik vita során érdemes lehet természetesen lefolytatni. Azt remélem, hogy minden kérdésre válaszoltam, azokra is, melyek itt most elhangoztak, azokra a kérdésekre is, amelyek a plenáris vitán nem kerültek elő, ezért aztán nem tudtuk részletesen megvitatni, és abban bízom, hogy bár érzékelem azt, hogy nem minden frakció tökéletesen elégedett és teljes mértékben támogató álláspontot foglalt el a törvényjavaslattal kapcsolatban, de egyrészt reménykedem abban, hogy sikerült eloszlatnom a felmerült kételyeket, és ezt követően a képviselő urak és a frakciók tudják támogatni a benyújtott törvénymódosítást. Másrészt pedig azt is látom, hogy semmifajta egyéni képviselői módosító indítvány nem érkezett a törvényjavaslathoz, ami, azt remélem, hogy azt mutatja, pont amit Z. Kárpát képviselő úr mond itt a hátam mögött, hogy ami tökéletes, azt nem érdemes kijavítani. Tehát alapvetően jól mutatja, hogy alaposan kidolgozott és széles konszenzussal támogatható javaslatról hozhat az Országgyűlés döntést. Éppen ezért, elnök úr, arra kérem már csak a képviselő hölgyeket és urakat, hogy a zárószavazáson támogassák majd a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnap ülésnapon kerül sor. Soron következik a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15710. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[Folytatás 191/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. április 26. hétfő 191/2. szám Országgyűlési Napló
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló T/15710. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 10 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat egy olyan sajátos, az Alaptörvény 38. § (6) bekezdésében nevesített sui generis, tehát egyedi jellegű alapítványi forma létesítését teszi lehetővé, amely az alapító által rendelt vagyonnal és az ebből származó jövedelemmel, az e törvényjavaslatban meghatározott közfeladatok ellátása érdekében a közfeladathoz rendelt vagyonjuttatás és finanszírozás mellett professzionális szintű vagyonkezelést folytat. A közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok speciális jogalanyok. A közfeladat-ellátás körében egyrészt közjogi funkciót látnak el, ugyanakkor státuszukat tekintve magánjogi jogalanyoknak tekinthetőek. Az Alaptörvény 38. § (6) bekezdése szerint a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány létrehozásáról, működéséről, megszüntetéséről, valamint közfeladata ellátásáról sarkalatos törvény rendelkezik. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, engedjék meg, hogy kiemeljem néhány fontosabb ismérvét a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak. Az első az, hogy legfontosabb jellemzője, hogy csak közérdekű formában alapítható, és bíróság általi bejegyzésére csak úgy kerülhet sor, hogy a közérdekű vagyonkezelő alapítványt az általa ellátott közfeladat tételes meghatározásával sarkalatos törvény közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvánnyá minősíti. A második: a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány gazdasági tevékenységként a javára rendelt, illetve általa e célból bizalmi vagyonkezelésbe vett, valamint egyéb forrásból származó vagyona kezelését alapítványi célként végzi, vagyonával ennek megfelelően a felelős gazdálkodás követelményeinek szem előtt tartásával és ennek sérelme nélkül, de a más alapítványtípusok gazdálkodási korlátaihoz képest szabadon gazdálkodhat. A harmadik: fontos rámutatni arra is, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány csak jelentős vagyonnal és tőkeerővel működtethető, különösen, hogy ezt a stabil gazdasági alapot a közfeladat minőségi és zavartalan ellátása is megkívánja. Éppen ezért megalapításukhoz az alapítvány javára rendelendő vagyon legkisebb mértékének megállapítása vált szükségessé, amit a szabályozás tőkeminimumnak nevez. A törvényjavaslat az alapítvány számára előírja a befektetési szabályzat elkészítését, amelyben az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának alapvető előírásait kell rögzíteni. A negyedik: a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány javára rendelt vagyon bármilyen vagyonelemből állhat. Fontos, hogy a vagyongazdálkodás ellenőrzése céljából az alapító okirat e vagyonelemeket, vagyontárgyakat az azonosíthatóságuk érdekében a lehető legnagyobb pontossággal megjelölje. Az ötödik: a javaslat a vagyonnövelés intézményével megteremti annak lehetőségét is, hogy az alapító okiratban foglaltaknak megfelelően az alapító, illetve a csatlakozó további vagyont bocsásson az alapítvány rendelkezésére azzal a céllal, hogy e vagyonjuttatással az alapítvány alapításakor, illetve csatlakozásakor rendelt vagyonát növelje. A hatodik: a törvényjavaslat speciális rendelkezést tartalmaz az alapítvány szervezetére nézve. [[18.50]] Így például a kuratórium tagjainak kötelező létszámát legalább öt természetes személyben állapítja meg, továbbá kötelezővé teszi a felügyelőbizottság létesítését, illetve állandó könyvvizsgáló kijelölését is. A hetedik: arra az esetre, ha az alapító rendelkezése folytán az alapítói jogokat is a kuratórium gyakorolja, a törvényjavaslat gondoskodik arról, hogy az alapítvány alapító okiratában foglalt céljainak és a törvényjavaslat rendelkezésének megfelelő működését az alapító által erre kijelölt alapítványi vagyonellenőr kísérje figyelemmel, akinek feladata a vagyongazdálkodás és a törvényes működés külső ellenőrzése. Tisztelt Ház! Az alapítvány részére történő vagyonjuttatás mind a közfeladat-ellátás, mind pedig a működőképesség alapja. A vagyonjuttatás, vagyonrendelés szükségszerűen csak ingyenes lehet, és a juttatott vagyon lényegi eleme, hogy az alapítvány tulajdonába kerüljön, vagyoni értékű jog esetében annak jogosultjává az alapítvány váljon. Igazodva azonban az általános alapítványi szabályokhoz, az alapító okiratban fel kell tüntetni az állam által ingyenesen juttatott vagyonelemet, társasági részesedést, beleértve az ezután járó kifizetéseket is. Szintén a vagyonjuttatás körében kerül rögzítésre az is, hogy az alapítvány az alapító, adott esetben az állam által ingyenesen juttatott vagyonelemekkel közfeladatának ellátása érdekében szabadon gazdálkodhasson, azzal az alapítvány a felelős gazdálkodás követelményeinek sérelme nélkül, a vagyoni kötöttségektől függetlenül rendelkezhessen. Ez a szabály erősíti ugyanis az alapítvány magánjogi jogalanyiságát, ugyanakkor lehetősége van az alapítónak, adott esetben az államnak a vagyonjuttatás során többletfeltételeket is előírni. Tisztelt Országgyűlés! Kiemelendő a törvényjavaslat azon garanciális szabálya is, amely az alapítványi vagyon megőrzését célozza, ugyanis a vagyon megóvása érdekében az alapító az alapító okiratban meghatározhatja azt a mértéket, amely alá az alapítványi vagyon nem csökkenhet. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy később, a végén kíván megszólalni Schanda Tamás államtitkár úr. [[Jelzésre:]] Schanda Tamás államtitkár úr a végén kíván szólni. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15710 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem véleményünket a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló T/15710. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-i ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és egyhangúlag megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslatokkal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló T/15710. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja, javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket! Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az imént hozzászóló fideszes képviselőtársam már nincs jelen. Az egész sokatmondó, hogy egy fideszes képviselő az iménti törvényjavaslat vitája kapcsán elmondta, hogy neki bőven elég az, ha az Országgyűlés különböző, a kormány által kilenc évre most bebetonozott hatóságok vezetőjének a beszámolóját hallgathatja, de semmilyen módon a kiszervezett funkciók tekintetében már beleszólása nem lesz. Ez gyalázat, erre ezt tudom válaszolni egyébként államtitkár úrnak is. Mi azt gondoljuk, hogy a kormányzati funkciókat nem lehet fideszes politikusok által választott kinevezett hatóságokba, sem pedig közalapítványokba kiszervezni, ahogy a közvagyont sem lehet az úgynevezett vagyonkezelő közalapítványokba szervezni. Az egészen gyalázatos, hogy az ezekkel kapcsolatos törvénymódosítást, illetve alaptörvény-módosítást önök a válság kritikus időszakában hozták be. Ez sokat elmond önökről, hogy önök mivel foglalkoznak valójában akkor, amikor egy ilyen szörnyű válság, egy ilyen világjárvány érte el Magyarországot, gyakorlatilag a közvagyon kilapátolásával, kiszervezésével foglalkoznak. Jól látható az eddigi gyakorlatukból, hogy milyen cél vezeti önöket: konkrétan fideszes politikusokat, sok esetben kormánytagokat vagy éppen önökhöz közel álló embereket neveznek ki a közvagyont, ilyen módon már a közvagyon jellegét elveszítő hatalmas vagyonelemeket felügyelő alapítványok élére olyan módon, hogy őket vissza se lehet hívni, legalábbis az önök szándéka szerint nem lehet visszahívni. Azt gondolom, elég sokszor az általános vita során is, illetve korábban már kapcsolódó konkrét döntések során nagyon világosan elmondtuk az álláspontunkat. Én most arról szeretnék beszélni, hogy hiányolta államtitkár úr a módosító javaslatokat. Ehhez a törvényjavaslathoz benyújtottam egész pontosan hét módosító javaslatot, és ezeket szeretném ismertetni. Azt gondolom, meglepetést sem okoznak ezek a javaslatok. Arra vonatkoznak, hogy az alapítói jogokat, tehát alapvetően a kormány irányában, a kormánynál most meglévő alapítói jogokat ne lehessen átadni a kuratóriumnak, tehát ne történhessen meg az, hogy az alapítvány tekintetében minden fontos döntést ezután majd a kuratórium hozhasson meg, az önök által gyakorlatilag visszahívhatatlan, bebetonozott fideszes politikusok. A javaslatok egy része erre vonatkozik. Szintén nagyon fontos elem, hogy az ellenőrző funkciót ne a kuratórium által kinevezett személy gyakorolhassa, hanem az az alapító joga lehessen, hogy ha már ilyen alapítvány létrejön, ezzel alapvetően nem értünk egyet, de ha már létrejön egy ilyen alapítvány, akkor annak az ellenőrzését ne egy olyan személy vagy cég végezze el, amit a kuratórium bíz meg, tehát a saját maguk ellenőrzésére megbízzanak valakit. Szintén nagyon fontos, és megdöbbentő, hogy ezzel kapcsolatban is módosító javaslatot kell benyújtani, hogy az alapítványokba kiszervezett vagyonnal kapcsolatos célok meghatározása alapvető kritérium legyen. Látható, itt nagyon sok kiszervezés, nagyon sok alapítvány, nagyon sok ilyen, úgynevezett vagyonkezelő alapítvány van előttünk, és például a MOL jelentős részesedésével kapcsolatos alapítvány esetében még ezt sem határozták meg, hogy milyen célokra lehet az adott kiszervezett közvagyont felhasználni. Tehát gyakorlatilag az alapítvány kuratóriuma bármilyen célra felhasználhatja ezt a közvagyont. Ez egészen gyalázatos! Ez semmi másról nem szól, mint a közvagyon kilapátolásáról, kirablásáról. Nagyon sokatmondó lesz egyébként, a holnapi napon ezek közül a javaslatok közül, amennyit csak tudtunk, kikértünk külön szavazásra, így meglesz a lehetősége az Országgyűlés fideszes és KDNP-s képviselőinek, hogy ilyen módon kifejezzék a szándékukat, és világosan véleményt nyilvánítsanak arról, hogy mit gondolnak a közvagyon feletti ellenőrzésről, hogy ezt Magyarország Országgyűlésének, a kormánynak kell megtenni, vagy a fideszes kurátoroknak, akiket önök készülnek kinevezni a most létrejövő alapítványok élére. Fazekas képviselő úrtól szeretnék kérdezni. Ön egy egyetem kuratóriumába kapott kinevezést mint kormánypárti politikus. Azt szeretném kérdezni öntől, hogy megfogalmazódotte az ön kinevezésével kapcsolatban egy olyan ugye, egy kormánypárti politikusról van szó , hogy jövő évben, amennyiben kormányváltás lesz, lemondjon önként a kuratóriumi tagságáról, illetve ha megfogalmazódott, akkor miért nincsenek meg a jogi garanciái ennek, és hogy ön egyetérte azzal, hogy a mostani kormány által kinevezett kurátorok akár az egyetemeket fenntartó alapítványok, akár a vagyonkezelő alapítványok tekintetében olyan korláttal szembesüljenek, mindössze olyan korláttal szembesüljenek, hogy 80 éves korukig tudják betölteni ezt a tisztséget. Ön nem gondoljae, hogy például az egyetemeket fenntartó alapítványok esetében az egyetemi szenátusnak kell megadni a lehetőséget, hogy adott esetben visszahívja a kurátorokat, illetve amikor szükséges, akkor a pótlásukról gondoskodjon, továbbá a visszahívás feltételeit meghatározza? [[19.00]] Kíváncsian várjuk majd, hogy a kormánypárti képviselők milyen módon szavaznak a szavazásra külön kikért módosító javaslatokról. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztők nevében Schanda… [[Dr. Fazekas Sándor: Jelentkeztem, hogy reflektálni akarok.]] Bocsánat, nem láttam a képernyőn. Akkor megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Megszólítva érzem magam, és meggyőződésem, hogy szükséges, hogy reflektáljak arra, amiket ön itt elmondott. Engem meglep az, hogy mennyire szűklátókörűen és hozzá nem értően kezeli ön egy olyan egyetemi átalakítás lényegét, ami szerintem évtizedek óta a legnagyobb horderejű a magyar felsőoktatásban. Jó pár reform volt már, amin komoly társadalmi viták folytak, megoldásokat kerestek kormányok, dolgoztak ki reformokat, és látszott az, hogy a magyar felsőoktatás, hogy is mondjam, pozícióit vesztette évről évre, lépésről lépésre a világ élmezőnyéhez képest, és ezen a folyamaton akar most az átalakítás változtatni. Ennek a részleteire nem akarok kitérni. Az jól látható, hogy azok a konkurens egyetemek és főiskolák, amelyek a világban jellemzőek, olyan komoly anyagi háttérrel rendelkeznek, amelyeket a költségvetési keretek között gazdálkodó magyar intézmények aligha tudtak magukénak az elmúlt időszakban. 2000 környékén még az első képviselői ciklusomban volt szerencsém Finnországban egyszer tájékozódni egy kétoldalú államközi, parlamentközi út részeként. Megkérdeztem, hogy ott az egyetemek milyen költségvetési támogatásban részesülnek. Azt mondták a partnereink, hogy nem kapnak költségvetési támogatást, az egyetem a cégekkel kötött szerződéseiből, a saját vagyonából, a vendéghallgatók befizetéseiből tud gazdálkodni, és abból igazából fönntartja önmagát. Tehát vannak olyan külföldi modellek, amelyek, azt hiszem, hogy ennek a mostani reformnak, átalakításnak a kidolgozásánál is komoly szerepet kaptak. Meggyőződésem, hogy a legfontosabb az, hogy a magyar felsőoktatás, egyetemi képzés a lehető legmagasabb szintű legyen, a legkomolyabb háttérrel rendelkezzen, és ha a működési formának a változását az alapítványi struktúrák felállítása jelenti, amelyek kellő törvényi garanciára támaszkodhatnak, akkor szerintem ez az irány egy helyes irány, és ebbe bele kell vágni. A Covid mint járvány, világjárvány rendkívül nagy probléma, de nem hiszem, hogy akadálya lehet annak, hogy a magyar állam fontos döntéseket, stratégiai döntéseket hozzon, ez esetben itt a tárgybani törvényjavaslat vonatkozásában. Ami az ön kérdését illeti, hogy mikor mondok le, vagy mikor mond le egy kuratóriumi tag, aki esetleg nemrégen kapott még felkérést: tisztelt képviselő úr, én abból indulok ki, hogy ha az embernek feladata van, akkor azt a feladatot el kell végezni. Ha van egy bizalom az irányába, amelyhez kapcsolódik az, hogy valamilyen, akár kuratóriumi tagságot vagy más megbízatást el kell látnia, akkor azt legjobb tudása szerint kötelessége ellátni. Ne vegye dicsekvésnek, de én, aki nyolc évig voltam vidékfejlesztési, tehát földművelésügyi miniszter és környezetvédelmi miniszter, az Európai Unió akkori agrárminiszteri tanácsában és környezetvédelmi tanácsában is némileg „korelnöknek” is számítottam, meggyőződésem, hogy a legjobb tudásom szerint a lehető legtöbbet tehetem abban az alapítványi kuratóriumban, ahova a kinevezés mint bizalom irányomba megnyilvánul. De valamennyi területen, amelyen én dolgozom, ebből indulok ki, nem pedig aktuálpolitikai és egyéb megfontolásokból. Ami pedig a szenátus viszonyát illeti, tisztelt képviselő úr, egészen odáig az ön felszólalását tudtam követni, de már ne haragudjon, ez eléggé következetlenség, és a gondolkozás komoly hiányosságaira utal az ön esetében az, hogyha ön abból indul ki, hogy egy szenátus egy fenntartói jogokat gyakorló alapítvány kuratóriumi tagságával, kuratóriumi tagjaival kapcsolatban valamilyen döntést hoz. Ezek egymástól független szervezetek döntően. Tehát szerintem ez az okfejtés több szempontból is hibádzik. De én bízom benne, hogy az a működési modell, amely egyébként Nyugaton bevált, jó pár példa mutatja ezt, amelynek Magyarországon is már néhány hónapos gyakorlata rendelkezésre áll, a jövőben fogja majd bizonyítani a létjogosultságát, és ezáltal a magyar felsőfokú képzés csak nyerhet és csak erősödhet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László frakcióvezető úrnak; közel egy perce van.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Önök 2010 óta folyamatosan kormányoznak. Eddig miért nem foglalkoztak a felsőoktatás fejlesztésével? Kinek a felelőssége az, hogy ma Magyarországon egy doktori fokozattal rendelkező egyetemi adjunktus bruttó fizetése 277 ezer forint? Ezt ön méltónak tartja-e? Óriási károkat okoztak már önök 10 év alatt, 11 év alatt a magyar felsőoktatásnak. A bizonytalan helyzet miatt és a megalázóan alacsony oktatói és kutatói bérek miatt rengetegen hagyták ott a felsőoktatást, olyanok, akik egyébként erre tették föl az életüket. Mi köze a fejlesztésnek a fenntartóváltáshoz? Egyébként ön nem megfelelően alapozta meg a mondandóját. A legjobb, a legjobban és legelismertebben működő európai egyetemek jellemzően államiak, és a legtöbb egyetem esetében most is a magyar adófizetőknek kell majd finanszírozni, egyedül az egyetemeket érintő döntések tekintetében viszont majd egy önök által politikai alapon kinevezett kuratóriumnak lesz jogköre. Önök nem az egyetemek autonómiáját biztosítják ezzel a döntéssel, hanem az önök által kinevezett alapítványok kuratóriumának az autonómiáját. [[Az elnök csenget.]] Ezt minden erőnkkel elutasítjuk, és 2022-ben, amennyiben felhatalmaznak minket a magyar választópolgárok, akkor helyre fogjuk állítani...
Köszönöm szépen. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Képviselő Úr! Én úgy látom, hogy a végére ön már teljesen elbizonytalanodott, mert, ne haragudjon, olyan intézkedéseket a felsőoktatással kapcsolatban ezen a kormányon számonkérni 2010 utáni évekre vonatkozóan, amikor az országnak a világgazdasági válságból, az önök jelenlegi szövetségeseinek a pusztításából gazdaságban, kultúrában, művelődésben ki kellett jönni, talpra állni, szóval, ez legalábbis megalapozatlan. Nyilván ahhoz, hogy a felsőoktatásban vagy más ilyen komoly rendszereknél nagy változások legyenek, az országnak egy erőgyűjtési fázisba kell érnie. És akkor tud vagyont adni, akkor tud költségvetési támogatást adni a magyar állam, hogyha ez már rendelkezésre áll. Ez a vagyontömeg nőtt meg, ez teszi lehetővé azt, miniszterelnök úr erre utalt is a MOL kapcsán, hogy most a kellő pillanatban egy ilyen átalakítás megtörténjen. Még egy dolgot szeretnék elmondani önnek, tisztelt képviselő úr. Én nem látok egyetlen politikai kinevezettet sem. Nem tudom, hogy ön miért mond ilyeneket. Tessék megnézni az életrajzát azoknak, akik ezekben az alapítványi kuratóriumokban vannak! Kétségtelen, vannak közöttük politikusok is, de korábbi pályájuk, felkészültségük, szakmai múltjuk mutatja azt, hogy korábban is eredményesek voltak, a politikában is eredményesek voltak, és szakmai tapasztalataikra, közéleti tapasztalataikra nagyon hasznos, hogyha ezekben az alapítványokban lehet támaszkodni. Én egyetlen politikai kinevezettet sem látok. Olyanok legfeljebb önöknél lennének Gyurcsány Ferenc és köre vonatkozásában, akiknél semmiféle szakmai hozzáértés nem nyilvánul meg, legfeljebb ilyen provokációkat és politikai lózungokat hallunk. Köszönöm. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát most zárom le. Megadom a szót az előterjesztők nevében Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy ne azt a zárszót mondjam el, amivel eredetileg készültem, mert Fazekas miniszter úr kiválóan összefoglalta a törvényjavaslat célját és értelmét, én méltatlan lennék miniszter úr után megismételni ezeket a gondolatokat, és inkább megpróbáljak a vitában elhangzottakra reflektálni, még akkor is, hogyha az elhangzott érvek és elhangzott mondatok nagyban hasonlítanak ahhoz, amit a plenáris vita során már lefolytattunk egymással, többek között Keresztes frakcióvezető úrral is. Engedjék meg, hogy már csak a közös emlékezetünk érdekében, a jegyzőkönyv kedvéért is felhívjam arra a figyelmet, hogy érdekes ellenzéki magatartást folytat továbbra is Keresztes frakcióvezető úr, hiszen újfent több kormányzati hatáskört és kevesebb autonómiát kíván, részben az Országgyűlésnek akar kevesebb jogkört, részben pedig a felsőoktatási intézményeknek. Talán azt is kiírhatja a képviselő úr, hogy minden jogosítványt a kormánynak. Ez egy érdekes javaslat és érdekes felvetés, de mégis azt gondolom, hogy célszerűbb azt az irányt követni, amit a törvényjavaslatok generálisan tükröznek, amit a kormány az Országgyűlés elé behoz. [[19.10]] Arra is fel kell hívnom a figyelmet most már nem először, és bizonytalan vagyok benne, hogy frakcióvezető úr számára megfelelő módon fogom tudni elmagyarázni, mert többször kudarcot vallottam már… A törvényjavaslatot is többször próbáltam már értelmezni a frakcióvezető úr számára, ráadásul nem csak én tettem erre kísérletet, nemcsak a mai napon, hanem az előző parlamenti napok különböző politikai vitái során, hogy teljesen kamu, teljesen álhír, teljesen alaptalan felvetés, amit a frakcióvezető úr is rendszeresen harsog és mond, ahogyan többen a baloldali padsorokból, sajnos ő is beállt ebbe a baloldali kórusba, hogy itt valami kiszervezésről és privatizációról lenne szó. Tisztelt képviselő úr, ha megnézi a törvényjavaslatot, akkor teljesen világos és egyértelmű, hogy itt egy közfeladat-ellátással terhelt vagyon kerül átadásra egy közcélra létrehozott vagyonkezelő alapítvány számára. Itt semmifajta magánvagyon nem keletkezik, nem lehet ezt a vagyont bármire használni, nem lehet ezt a vagyont hazavinni, ahogy az ön politikai szövetségesei egyébként hazavitték az állami vagyont, nem lehet semmi másra használni, mint arra a közcélra, amelynek az elérése érdekében létrehozza az Országgyűlés ezt a vagyonkezelő közalapítványt. Tehát még egyszer mondom: felesleges ilyen álhíreket terjeszteni egyrészt, képviselő úr, másrészt az érdemi vitát is ellehetetleníti, ha nem igaz vádakkal illetnek bennünket. Én nagyon szívesen folytatok önnel órákon keresztül politikai és szakmai vitát. Ezt rendszeresen meg is tesszük, van szerencsénk egymás témáival foglalkozni, és frakcióvezető úr jellemzően engem talál meg a különböző értékes hozzászólásaival és felvetéseivel. Nekem nagy megtiszteltetés, hogy ezekre minden egyes alkalommal válaszolhatok. De csak akkor tudunk értelmes vitát folytatni, tisztelt frakcióvezető úr, ha tényekről beszélünk, és arról beszélünk, ami le van írva a jogszabályban. Ha nem arról beszélünk, hanem valami egészen másról, amit önnek valami összeesküvés-elméletként vagy nem tudom baloldali közös mantraként ismételgetnie kell sajnálom, ha ez a feladata , akkor arról nem tudunk értelmes vitát folytatni, mert nem igaz dolgokról nem lehet értelmes vitát folytatni. Szeretném arra is felhívni a figyelmet, tisztelt frakcióvezető úr, hogy az a kérdés, amit ön az autonómia kapcsán felhozott, az egy izgalmas kérdés, és valóban összefüggésben van egyébként a kuratóriumok kérdésével. Nekem azonban meg kell erősítenem azt, amit Fazekas miniszter úr mondott, és amit már szintén többször próbáltunk önnek elmondani, hogy alapvetően e kuratóriumok létrejöttekor olyan emberek kerülnek be azokba, akik a helyi gazdaságnak, az akadémiai szférának és a közéletnek meghatározó tagjai. Nem pártpolitikai szempontok dominálnak, tisztelt képviselő úr. Tudom, hogy önöknél mindent a pártpolitika dominál, egész egyszerűen az ön pártjának a túlélését jelenti, hogy kettő vagy négy helyet tudnake megcsípni a következő választások során, de itt mégiscsak arról van szó, hogy ez nem politikai kérdés. Ez komolyabb kérdés, az egyetemeink jövője a magyar fiatalok jövőjét jelentik és a gyerekeink jövőjét jelenti, képviselő úr, hogy olyan egyetemeken tudnake tanulni a mi gyerekeink, amelyek felkészítik őket az életre, és amelyek valóban versenyképesek és nemzetközi szinten is megállják a helyüket. Azt gondoljuk, hogy kutya kötelességünk, morális kötelezettségünk, nemzetstratégiai célunk, hogy a saját felsőoktatási intézményeinket, a magyar felsőoktatási intézményeket a lehető legjobban fejlesszük. Ezért mindent meg kell tennünk. Jobb modellt, jobb intézményi struktúrát kell kialakítani, ahol hatékonyabban, szabadabban tudnak dolgozni, és a szükséges forrásokat is mellé kell tenni. Mi ezt tesszük, képviselő úr. Sok száz, sok ezer milliárd forintnyi fejlesztési forrást adunk az intézményeknek, és annak meg örülünk, hogy olyan struktúrában fogják ezt végrehajtani, ahol ez a pénz a lehető leghatékonyabban tud hasznosulni. Mindezt egy olyan kuratórium fenntartói támogatásával, dinamizálásával szükség van ezeknek az intézményeknek a dinamizálására , amely érdekelt abban, hogy ez az intézmény ott, helyben sikeres legyen, hogy ez az intézmény ott, helyben a helyi kiválóságot elősegítse, hogy ez ott, helyben a helyi gazdaságnak, a közéletnek, a kulturális életnek, a különböző humán szolgáltatásoknak egy valós központjává váljon. Mi ezt szeretnénk. Ön pécsi. Azt szeretnénk, ha a pécsi egyetem sokkal sikeresebb lenne, sokkal eredményesebb lenne, és ezért minden tőlünk telhetőt meg fogunk tenni, még akkor is, ha ön ellenzi. Akkor is segíteni fogjuk a pécsi egyetemet, ha ön nem veszi figyelembe egyébként a pécsi szenátus döntését. Akkor is segíteni fogjuk a pécsi egyetemet, ha ön nem fogja fel azt, hogy az egyetemet segíteni kell abban, hogy a lehető leghatékonyabban tudjon működni és a legeredményesebb tudja a magyar fiatalokat felkészíteni a munkaerőpiacra vagy akár a tudományos életre is. Másrészt, ha konkrét nevekről beszélünk, képviselő úr, ön mindenhol pártpolitikát lát. Én ezt értem, de az, hogy Veres Pál, Miskolc baloldali polgármestere, akit ön segített hatalomra… [[Dr. Keresztes László Lóránt ingatja a fejét.]] Az LMP támogatta a polgármestert. Nem támogatta? Azt mondja, hogy nem támogatta Miskolc baloldali polgármesterét? Csak mert akkor más mozit nézünk, képviselő úr. Az önök polgármestere bekerül a Miskolci Egyetem kuratóriumába. Ez mióta a mi pártpolitikai célunk, hogy egyébként baloldali polgármesterek bekerüljenek? Nem lehet, nem ez alapján vizsgáljuk a kuratóriumokat. Vagy Szili Katalin. Szili Katalint sem lehet jobboldali elhajlással vádolni, tisztelt képviselő úr. Nem hiszem, ha megnézi Szili Katalin önéletrajzát, akkor azt látná, hogy ő mondjuk, a Fidesznek lett volna valaha is a tagja. Tehát, képviselő úr, álhírekkel, álmondatokkal vitát folytatni nem tudunk, mert a tények nem támasztják alá, amit ön mond, hanem azt támasztják alá, amit mi mondunk. De lehetne mondani Csányi Sándort. Csányi Sándor mióta fideszes politikus? Nem értem, tisztelt képviselő úr, sem a személyi, sem az elméleti hátterét annak, amit ön a kuratóriumok kapcsán állít. Szintén nem értem az autonómia kapcsán, hogy miért csökkenne az autonómiája a felsőoktatási intézményeknek, és miért ne növekedne. Képviselő úr, eddig is a fenntartó döntött jó pár olyan kérdésben, amit ön kritizál. A fenntartó eddig a kormány volt. Ön me-gint azt mondja, hogy több kormányzati döntésre van szükség és kevesebb autonómiára. Ezt mondja. Mi pedig azt mondjuk, hogy az intézményeket fel kell szabadítani a bürokratikus előírások alól, és ehhez tesszük meg a pénzügyi autonómia növelését. Szabadabban fognak működni, nem az államháztartás alá fognak tartozni, ezt talán még ön sem tagadhatja. Szervezeti autonómiáról is beszélhetünk. Képviselő úr, ha szabadabban kialakíthatják, hogy milyen módon tudnak ők helyben hatékonyan működni, lehet, hogy máshogy kell a pécsi egyetemnek működni, mint a debreceninek, nem? Vagy akár a Nyíregyházi Egyetemnek, vagy a győri egyetemnek. Lehet, hogy másképp kell működni, és ha a szervezeti autonómiával más modelleket találhatnak ki és máshogy működhetnek, az szabadabb működést tesz lehetővé, képviselő úr. Munkáltatói autonómiát is ismerünk. Az is növekedni fog, tisztelt képviselő úr. A munkáltatói autonómia messzemenőkig növekedni fog. Elszakadunk a rugalmatlan központi szabályozástól, és egy rugalmasabb szabályozás jön létre, amely lehetővé teszi, hogy a világ vezető oktatóit, tudósait, kutatóit bevonjuk a magyar felsőoktatásba, és ők képezhessék a magyar fiatalokat. Képviselő úr, ne akarja ezt elvenni a magyar felsőoktatási intézményektől! Bár ezt most éppen nem említette, de gyakran emlegetni szokták a kutatási és az oktatási autonómia kérdését, itt meg teljesen egyértelmű és világos a helyzet. Van egy Alaptörvényünk, tisztelt képviselő úr. Az Alaptörvény világosan kimondja, hogy a felsőoktatási intézmények kutatási és oktatási autonómiával rendelkeznek. Tehát mindazok a felvetések, amelyeket ön mondott, teljesen alaptalanok, és ezért abban bízom, hogy legalább most, a vita végén sikerül eloszlatnom az önben felgyülemlett rengeteg indulatot, kételyt, és sikerül meggyőznöm arról, hogy ha már nekem nem is akar hinni, bár azt remélem, hogy minden kérdésére sikerül válaszolnom, akkor legalább higgyen azoknak az intézményeknek, akik akarják ezt a változtatást és akarják ezt a módosítást. Tisztelt Képviselő Úr! Felvetett a felsőoktatás kapcsán olyan kérdéseket, hogy miért nem történt eddig ez meg, és miért most történik meg. Erre is Fazekas miniszter úr szerintem nagyon kiváló választ adott. [[19.20]] Én ezt csak néhány apró mondattal egészíteném ki. Képviselő úr, nem gondolja azt, hogy szégyenletes dolog ezt rajtunk számonkérni egy olyan frakcióból, amelyik most azért dolgozik, kimondva, vállalva, teljesen büszkén a mellére tűzve, hogy Gyurcsány Ferencet és az ő politikai körét segítse vissza a hatalomba? [[Dr. Keresztes László Lóránt: Ez nem így van!]] Képviselő úr, ha mástól nem hallja, akkor tőlem hallja meg, ön azért dolgozik, hogy azok jöjjenek vissza a felsőoktatás irányába. Ön ezért dolgozik. Ne haragudjon, ön egy kis párt tagja. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem kisebb, mint a KDNP!]] Azok fognak visszajönni a hatalomba. Ezért dolgozik ön személyesen nap mint nap, ezért ül itt most a parlamentben. Azért vitatkozik velünk, hogy azok jöjjenek vissza a hatalomba, akik bevezették a tandíjat a magyar felsőoktatásban, akik PPP-konstrukciókkal adósították el a magyar felsőoktatási intézményeket, ami az intézményeknek nem volt jó, a mai napig nyögjük, egyébként a vállalkozóknak a másik oldalon meg jó volt. Azokat akarja visszasegíteni, akik elvettek egyhavi bért a felsőoktatásban dolgozóktól is. Hát, képviselő úr, ezek után bennünket számonkérni?! Még akkor is, ha abban egyetértünk önnel, hogy bár jelentősen emeltük a felsőoktatásban dolgozók bérét, jelentősen emeltük a doktoranduszok ösztöndíját, de ez még nem elég. Tőlem olyat nem fog hallani, hogy ez elég. Szeretnénk többet adni, többet emelni, még több forrást a rendelkezésükre bocsátani. Ezt segíti a modellváltás. Ez fogja lehetővé tenni azt, hogy jobb fizetéseket tudjunk adni, több pénzt tudjunk odajuttatni, és lehetőség szerint minél inkább be tudjanak kapcsolódni az ipari kutatásba is, a gazdaságba is, amivel pedig hosszú távon is biztos megélhetést kap az intézmény is és az ott dolgozó oktató, kutató kollégák is. Képviselő úr, éppen ezért az a kérésem, hogy ne bennünket támadjon, hanem lássa be, hogy jobb, ha a mi politikánkat támogatja, jobb, ha támogatja ezt a változtatást. Jobb, ha segíti az intézmények autonómiájának az erősödését, mint ha azért küzd, hogy a baloldalt ezt a teljesen bukott baloldalt, a felsőoktatásban teljesen lejáratódott baloldalt, amelyik ott ártott és ott rontott a magyar felsőoktatásnak, ahol csak tudott, hol szándékosan, hol hozzá nem értésből segítse vissza a hatalomba. Éppen ezért arra kérem, képviselő úr, hogy támogassa ezt a törvényjavaslatot, és biztassa arra a frakcióját, s mintegy utolsó próbálkozásként a baloldali frakciótársait is próbálja meggyőzni, hogy ők is támogassák ezt a módosítást, hiszen ez segít a magyar felsőoktatási intézményeknek, és segít a magyar fiataloknak. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Hauszmann Alapítványról és a Hauszmann Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15711. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Hauszmann Alapítványról és a Hauszmann Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15711. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a kiváló építész, Hauszmann Alajos életművének, építészeti és kulturális hagyatékának fenntartása és gondozása, egységes gyűjteménnyé rendezése, a Hauszmann Emlékház létrehozása, valamint a hagyományos szépmíves mesterségek komplex oktatási, kutatási és dokumentációs tudásközpontjának és élményközpontjának megvalósítására irányuló tevékenység előmozdítása. Az alapítvány emellett támogatói programokat indít a hagyományos mesterségek művelői számára. A jelen törvényjavaslat rendelkezik egyrészt az alapítvány létrehozásáról, másrészt a feladatok ellátásához szükséges, az alapító részéről juttatásra kerülő állami vagyon biztosításáról. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztő kíváne felszólalni. [[Schanda Tamás János: Köszönöm, most nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, de jelentkezőt a képernyőn nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezért a vitát lezárom, és újólag megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne a vita végén megszólalni. [[Schanda Tamás János: Igen.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Fazekas miniszter úr szavaihoz most sem tudok mit hozzátenni, így csak arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnap kerül sor. Soron következik a Szegedi Tudományegyetemért Alapítványról, a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány és a Szegedi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15712. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Szegedi Tudományegyetemért Alapítványról, a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány és a Szegedi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15712. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények intézményfejlesztési terveiben a 2021-es év elejétől már számos esetben megjelent a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégia által meghatározott modellváltási irány, amelynek célja az egyetemek versenyképességének elősegítése. 2021 elején tíz egyetem, köztük a szegedi egyetem szenátusa is kifejezte azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Szegedi Tudományegyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntéseiben rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra került Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány létrehozásával kapcsolatos teendőkről, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Az előterjesztés továbbá tartalmazza a szegedi, korábban Kaáli Intézetként működő, meddőséggel összefüggő egészségügyi szolgáltató tevékenységet végző szolgáltatónak a Szegedi Tudományegyetem részére történő átadását és a feladatellátáshoz szükséges ingatlanok vagyonkezelésbe adását, így rendezi a magyarországi orvos-egészségtudományi egyetemeken működő mesterséges megtermékenyítési központok sorsát is. Tisztelt Képviselőtársaim! A Szegedi Tudományegyetem a tervek szerint a világ legjobb négyszáz tudományegyeteme közé kerülhet 2025-re, kiválósági területei pedig a legjobb kétszáz között lesznek. Az egyetem a digitális oktatás referenciaintézménye lesz, gazdaság- és társadalomfejlesztési funkcióival pedig a dél-alföldi térség megújításának központjává válhat. Bízom abban, hogy ezek az elképzelések valóra válnak. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[19.30]]
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy a végén… [[Jelzésre:]] Köszönöm, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, Ritter képviselő úr.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15712 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Szegedi Tudományegyetemért Alapítványról, a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány és a Szegedi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15712. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság további, módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor a napirendhez szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, melyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be. Nevezetesen a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) bekezdése előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint modellváltás alatt lévő, közalapítványi fenntartásba kerülő egyetemeknél, mint a napirend tárgyát képező Szegedi Tudományegyetem, a közalapítványok, esetünkben a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány, átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd például az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki idézem -: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, nemzetiségi képzés tekintetében a Szegedi Tudományegyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Szegedi Tudományegyetemért Alapítványról, a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány és a Szegedi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15712. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja és javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm a figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Ritter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. A vitában, azt gondolom, hogy részletesen kifejtettem álláspontomat szegedi képviselőként, hogy hogyan és miként éltük mi meg a városban ennek az alapítványi működési formának a kialakítását. Elmondtuk azt, hogy hogyan tapasztaltuk meg azt a szenátusi ülést, ahol tulajdonképpen semmilyenféle jogszabályt nem tartottak be, szmsz-sértések voltak, és tulajdonképpen felvétel készült arról, hogyan zsarolta meg a rektor az egyetemi dékánokat, hogy a különböző karok nem kapnak majd pénzt fejlesztésre, hogyha egyébként nem tudják támogatni az alapítványi működést. Elmondtuk azt is, hogy itt nem csupán arról van szó, hogy az állam helyett majd egy tulajdonképpen örök időkre szóló kuratórium fogja majd a fenntartói jogokat gyakorolni, hanem arról is szó van, hogy tulajdonképpen a szegedi egyetem száz évvel ezelőtt alakult, a polgárok nagyon komoly anyagi felajánlást tettek. Nagyon szomorúan tapasztaltuk azt, hogy a kormány az egyetemhez ezer szállal fűződő Szeged várost és annak polgárait erről az elképzeléséről, hogy alapítványi formában működne a jövőben az egyetem, érdemben semmiféle formában nem tájékoztatta, szomorú, hogy a párbeszédre nem is keresett alkalmat. Azt is elmondtam, hogy tulajdonképpen egy felmérést is végeztünk a városban. A városban az emberek kétharmada nem támogatta a tudományegyetem alapítványi működését, mint ahogy nem támogatja azt sem, hogy örök időkre szóló kuratóriumok működtessék a Szegedi Tudományegyetemet. Végezetül azt is elmondtuk, hogy mi azt látjuk, hogy ez a fenntartóváltás tulajdonképpen nem a közjót szolgálja, lényegében örök időkre akarja bebiztosítani a Fidesz hatalmát. Hiszen pontosan tudjuk, hogy a kuratóriumokban fideszes képviselők, fideszes tisztségviselők fognak majd helyet kapni, és egyetértve képviselőtársammal tulajdonképpen azt látjuk, hogy a hatalom átadása, áthelyezése történik meg a következő időre. Természetesen nem fogjuk támogatni az előterjesztést. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szabó Sándor képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Igen, az a feladatunk ellenzéki képviselőként, hogy itt viszonylag nyugodtan, higgadtan hallgassuk végig a kormánypárti felszólalásokat, még akkor is, ha olykor személyeskedő, rendkívül, mélyen cinikus hangvételűvé kezd válni, mint azt az imént megtapasztalhattam öntől. [[Dr. Fazekas Sándor: Te is személyeskedtél!]] Ugyanakkor akkor is következetesen elmondjuk, hogy valójában mi az, amit önök művelnek. Tehát amit most csinálnak, az nem a felsőoktatás fejlesztése, az nem modellváltás, ez az egyetemek, az egyetemi döntéshozatal, az egyetemi ingatlanok, az egyetemi vagyon kiszervezése és politikai irányítás alá helyezése. Azt se próbálják elmagyarázni, mert aki utánanézett a dolgoknak, az látja, hogy itt semmiféle koncepció nincs e mögött. De hogyha megnézzük, hogy önök 2010 óta mit műveltek, látható, hogy önök folyamatos támadás alá helyezték a felsőoktatást, látható a Szegedi Tudományegyetemről beszélünk , hogy itt 2008 és 2018 között nyolcezer fővel csökkent a hallgatók létszáma a Szegedi Tudományegyetemen. Tehát látható, hogy az elmúlt tíz évben mindenképpen erőt veszítettek, egyébként főleg a vidéki felsőoktatási intézmények. Az egészen elképesztő, hogy nem olyan régen, a múlt év júniusában még Palkovics miniszter úr is arról nyilatkozott, hogy a legnagyobb vidéki tudományegyetemeket nem fogja érinteni ez a modellváltás. És egyébként itt hosszasan vitatkoztunk még körülbelül egy évvel ezelőtt Bódis államtitkár úrral, aki szintén arról beszélt, hogy a legnagyobb vidéki egyetemek esetében szó sincs még erről, és a további modellváltások is akkor történhetnek meg, hogyha az első néhány intézmény modellváltása, kiszervezése után az érdemi tapasztalatokat össze lehet gyűjteni. Ehhez képest láthatóan rohamtempóban, egy hirtelen ötlettől vezérelve önök belezsarolták ezeket az egyetemeket az önök által modellváltásnak hívott, általam kiszervezésnek hívott folyamatba. De nem igaz az, hogy ezeknek az egyetemeknek, főleg a nagy vidéki tudományegyetemeknek a szenátusai amellett döntöttek, hogy igen, ez történjen meg így, ahogy a törvény betűiben olvashatjuk, hogy gyakorlatilag egy önök által igenis, bármit is állít az államtitkár úr, politikai alapon kinevezett komisszárok által visszahívhatatlanul vezetett kuratóriumok hozhassanak meg minden döntést az egyetemeket érintően. [[19.40]] Ön hazudozhat itt, államtitkár úr, egyetemi autonómiáról, de az, amikor olyan törvényeket hoznak ide a Ház elé, hogy az alapítvány kuratóriuma minden egyetemet érintő döntést magához vonhat, akkor ez valójában csak hazugság. Tehát milyen egyetemi autonómia az, amikor a kuratórium dönthet adott esetben az egyetem költségvetéséről; amikor a kuratórium dönthet a szervezeti és működési szabályzatról, tehát meghatározhatja, hogy például a szenátusnak milyen jogkörei lehetnek; amikor a kuratórium dönthet adott esetben még a rektori pályázat kiírásáról is? Önök gyakorlatilag ezeket a hatalmas, óriási vagyonnal rendelkező és óriási szellemi potenciált jelentő egyetemeket kiszervezik, és odaadják fideszes kádereknek. Ez egészen elképesztő és gyalázatos! Ön hosszasan szónokolhat arról, hogy mennyire fontos a felsőoktatás fejlesztése. Hát, erről nem szónokolni kellett volna, hanem 2010 óta megtenni kétharmados felhatalmazással. Önöknek minden felhatalmazása és lehetősége megvolt, hogy fejlesszék a felsőoktatást, de ezt elmulasztották. Szégyen és gyalázat, államtitkár úr! Ön elégedett a saját teljesítményükkel? 2010 óta kormányoznak. Jelen esetben, jelen helyzetben, 2021-ben egy doktori fokozattal rendelkező adjunktusnak 277 ezer forintos bruttó fizetése van. Önök erre voltak képesek 11 év alatt? Ez gyalázatos! Önöknek semmi más szándéka nincs, mint az uniós fejlesztési forrásoknak a megszerzése, illetve az azok fölötti döntéshozatal és a rendelkezés megszerzése. A Szegedi Tudományegyetemnek egyébként ezt mondjuk el még egy ilyen összegző vitában is körülbelül 22 ezer hallgatója van. Az ország egyik legfontosabb egyeteméről beszélünk, óriási hagyománnyal, óriási értékekkel, óriási szellemi potenciállal. Körülbelül 9 ezer munkavállalója van, tehát több ezer család életét határozza meg, több ezer család megélhetését biztosítja az egyetem; ezek közül 1700 fő oktató. Elképesztően értékes ingatlanok tartoznak a Szegedi Tudományegyetemhez. Önök ezt a hatalmas értéket, ezt a patinás egyetemet, ezt az óriási hagyományokkal rendelkező, nagyszerű egyetemet most egyszerűen kiszervezik. Ez példátlan és gyalázatos! Szidhatja ön a 2010 előtti kormányokat, én nagyon sokszor meg szoktam tenni, és rengeteg kritikát megfogalmazok az akkori kormányok tevékenységével kapcsolatban. És hozzáteszem, ne aggódjon látom, nagyon aggasztja önt, hogy mi lesz jövőre a választáson , mi nem azért dolgozunk, hogy az a 2010 előtti időszak jöjjön vissza; mi azért dolgozunk, hogy az önök nemzetáruló kormánya bukjon meg, de utána egy egész más politikát lehessen érvényesíteni; semmiképpen nem a 2010 előtti állapotokhoz fogunk visszatérni. De még azok a kormányok sem vetemedtek volna arra, hogy ilyen aljas módon kiszervezzék és politikai irányítás alá hajtsák az egyetemeket. Azt pedig, államtitkár úr, nem tudom, milyen jelzővel illessem, én nem akarok személyeskedni, ahogyan ön megtette, hogy az én pártomra utal, és az én pártom erejével viccelődik én ezt nem tenném az ön helyében. A múltkor kiderült számomra, egy picit meglepett, de nyilván fontos információ, hogy a KDNP nevű pártformáció alelnöke. Hát, tisztelt államtitkár úr, ez a párt gyakorlatilag élősködőként felkapaszkodott a Fidesz testére, és úgy tesznek, mintha társadalmi támogatottsággal bíró politikai szerveződés lenne, holott önök egy tagozat, egy ilyen kommunikációs szinten létező tagozat. Az én pártom háromszor jutott be az Országgyűlésbe a választók jóvoltából, háromszor önállóan jutott be az Országgyűlésbe. Én ezért nem bántom az ön pártját, de arra kérem, hogy ön is tisztelje meg a választók döntését, tisztelje meg a választók 2018-as döntését, amikor 7 százalékos eredménnyel az LMP-t felhatalmazták arra, hogy ebben a magyar Országgyűlésben elvégezze a munkáját. Ezért kérem, államtitkár úr, a felszólalásaiban próbáljon visszatérni a szakmai tartalomra, visszatérni azokra a törvényekre, amelyekről itt beszélünk, ne a személyeskedés irányába vigye el, és ne próbáljon egy ilyen értelmetlen pártpolitikai vitát belecsempészni. Azt gondolom, egy KDNP-s politikus részéről ez nem túl egészséges dolog. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem volt szándékomban hozzászólni a vitának ebben a szakaszában, de Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, akit egyébként nagyra becsülök, és eddigi higgadt hozzászólásait némi túlzással üde színfoltnak is tekintettem az ellenzéki oldalon, mégis arra késztet, hogy reflektáljak néhány dologra. Hát, tisztelt frakcióvezető úr, azt javaslom, legyen szíves, nézze már vissza a felvételt majd itt a mai, az ön számára lehet, hogy fárasztó délután és este után. Ön folyamatosan személyeskedik, olyan embereket komisszároz le itt Gyurcsány hónalja alól, olyan embereket minősít, akik szerintem személyek, ugye [[Schanda Tamás János: Így van!]] , anélkül, hogy közöttük bármilyen szempontból is differenciálna. Ez az egyik dolog. A másik pedig az, tisztelt képviselő úr, hogy érdemes lenne végignézni valamennyi kurátor életrajzát, és akkor ön is szembesülne azzal, hogy amit állít, az ráadásul valótlanság is, politikailag is, és a tények mezején sem állják meg a helyüket. A következő dolog pedig az egyetemi autonómia. A joganyagból is látszik, a minisztériumokhoz képesti modellváltásból, az alapítványi struktúrából is látszik az, hogy az egyetemek autonómiája növekedni fog az elkövetkező időszakban, tehát a hivatalos állami szervezetektől elmozdul egy társadalmasított és szakmai irányba. Ez a modellváltásnak egy fontos eleme, illetve közelebb kerül a gazdasághoz, közelebb kerül ahhoz a társadalmi közeghez, amelyben az egyetemek működnek. És nem lehet véletlen, ha jól láttam, hogy itt tíz egyetem szenátusa fejezte ki azt, hogy ezt a modellt hajlandó felvállalni, hajlandó élni azzal a lehetőséggel, amit a jogalkotó megteremt. Azt hiszem, ezt az autonóm döntést tiszteletben kell tartanunk. Itt volt egy MSZP-s képviselő, már kiment, de elég súlyos szavakat is használt, ez megér egy külön hozzászólást, azt hiszem. Ez is buzgalom, a demokrácia hősének tűnik már a DK, amelyik felméri azt, hogy Szegeden milyen a közhangulat egy egyetem alapítvánnyá alakulásával összefüggésben. Nem tudom, arról volte felmérés Szegeden, amikor csökkentették az egyetemi munkatársak bérét egyhavival. Volt arról felmérés Szegeden? És akkor még tudnék néhány olyan példát mondani, amelyiknél biztos, hogy érdekes eredmények jöttek volna ki. Tehát én attól tartok, hogy az MSZP-t nem a demokrácia hősének kell tekintenünk ebben az esetben, hanem olyanoknak, akik nem tudom, hány éven keresztül az egyetemeknél semmilyen lényeges, előremutató intézkedést nem voltak képesek felmutatni, ugyanakkor most itt a partvonalról még el akarják mondani azt, hogy mit kellene máshogy csinálni. Sajnálom, hogy a képviselő úrnak az egyéb hivatalos elfoglaltságai nem tették lehetővé azt, hogy itt legyen. Gyanítom, hogy ő szegedi, talán többet érdemelne a téma az ő szempontjából meg a szegediek szempontjából is. Én erre az egyetemre, a Szegedi Tudományegyetemre jártam, és azért is tartottam fontosnak, hogy hozzászóljak, mert ez az egyetem a megalapítása óta korszerű, versenyképes felsőoktatási intézménye volt ennek az országnak, és ahhoz, hogy ez a jövőben is így legyen, és azokat a célokat, amelyeket kitűzött bekerülni a legjobbak közé, tudásközpont legyen, versenyképes diplomát adjon , el tudja érni, ez a modell szerintem garanciát ad. Ezért is célszerű az, ha ezt támogatjuk, ahogy említettem, mint olyat, amely bővíti az egyetemek autonómiáját, szorosabbra fűzi a kapcsolataikat akár az alapítványokon, akár másfajta oktatási programokon keresztül a gazdasági, társadalmi és kulturális befogadóközeggel. Ezért is fontos, hogy ez a modellváltás végigmenjen. Persze, el lehet itt még mondani százezerszer, hogy kiszervezés meg egyebek. Nem akarok ilyen nyelvtani vitába bonyolódni, de tisztelt képviselő úr, mint parlamenti képviselő, jogalkotó, ugye, ön sem vonja kétségbe, hogy Magyarországon akár a felsőoktatás viszonyainál, akár más életviszonyoknál alapítványnak, minisztériumnak, egyesületnek, nem tudom, minek hívjuk a konkrét irányító szervezetet, de a mostani javaslat kapcsán is a parlament törvényalkotási joga szabja meg az intézményi működések alapjait, és a kormánynak a rendeletalkotása, a minisztériumnak a normaalkotási jogosítványai kellő garanciát adnak arra, hogy egy alapítványi forma jogilag jól körülhatárolt keretek között dolgozzon. Így az ön által felvetett aggályok, legalábbis azt hiszem, tárgytalanok, és egy olyan működési modellt sikerül majd választani, erre már utaltam, amely külföldön már jó néhány esetben bizonyított. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Fazekas képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót, ha kéri, államtitkár úrnak. [[Schanda Tamás János jelzésére:]] Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy mindenekelőtt megint megköszönjem Fazekas miniszter úrnak a kiváló előadását, amelyben bemutatta az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat célját. Nem vagyok méltó ahhoz, hogy ezt érdemben kiegészítsem, hiszen minden fontos részletet tartalmazott, azokat a pontokat is, amelyek az Országgyűlés munkája során változtak és kiegészítésre kerültek. [[19.50]] Köszönöm Ritter képviselő úrnak is a jobbító javaslatát, és köszönjük, hogy ezzel is segíti a munkánkat. Viszont engedjék meg, hogy néhány ponton megpróbáljak azokra a kritikákra, észrevételekre is reagálni, amelyeket a baloldali képviselők a baloldalról próbáltak megfogalmazni, és tették ezt annak ellenére, hogy ezekről szintén, azt gondolom, részletes és kimerítő vitákat folytattunk az elmúlt időszakban. Engedjék meg, tisztelt képviselő urak, hogy kezdésképpen azért azt jelezzem az önök számára, hogy furcsának tartom azokat a vitákat, amelyekben önök bennünket azzal vádolnak, hogy nem tiszteljük és nem akarjuk megfelelően támogatni és segíteni a felsőoktatási intézményeket; megfogalmazzák ezeket a kritikákat úgy, hogy valójában önök nem tisztelik ezeknek az intézményeknek az autonómiáját és a saját szabadságát. [[Dr. Keresztes László Lóránt felé fordul.]] Képviselő úr, ha ön azt mondja, hogy a felsőoktatás autonómiájában hisz, akár ön mondja ezt, akár Szabó képviselő úr, ha önök azt mondják, hogy hisznek a felsőoktatás autonómiájában, akkor az mégis hogy merülhet föl, hogy fordulhat elő, hogy az egyetem legfőbb döntéshozatali szervének, a szenátusnak a véleményét önök semmibe veszik? Miért gondolja… itt van nálam, itt van nálam a szegedi egyetem szenátusa összes tagjának, azoknak a komoly embereknek, komoly tanároknak, vezetőknek a neve és munkásságának a leírása, akik például a Szegedi Tudományegyetemen, a Szegedi Tudományegyetem szenátusában ott vannak döntéshozóként ha gondolja, felolvasom önnek, de fel tud menni az internetre szerintem ön is, és meg tudja találni. Itt nagyon komoly emberekről beszélünk, komoly szakmai életutakról, az egyetem iránti komoly elköteleződésről, azokról, akiknek az életük, legtöbbször az életük egyébként a saját egyetemük, akik nem akarnak jobban semmi mást, mint a saját intézményüket fejleszteni, azt akarják, hogy jobb legyen annak az intézménynek és jobb legyen annak a diákjainak, hogy jobban, szabadabban, eredményesebben tudják végezni a saját oktatói és kutatói munkájukat. És ön ezeknek az embereknek a döntését vonja kétségbe. Ön autonómiaellenes, ön felsőoktatásiintézmény-ellenes, ön semmibe veszi az egyetemen dolgozó professzoroknak, tanároknak, kutatóknak, dolgozóknak a véleményét, képviselő úr. Ezt teszik. Felállnak az Országgyűlésben, több autonómiát követelnek, és önök az elsők az elsők! , akik egyébként mindent elkövetnének, hogy semmissé tegyék az egyetemi döntéseket. Ez a helyzet, képviselő úr, és ezért érthetetlen az a politika, amit önök folytatnak. Mi valóban nem terveztük újabb intézmények modellváltását. Meg tudom erősíteni önnek, amit mindig a fejemre olvas most már nyolcadik alkalommal; én nyolcadik és tizedik alkalommal is el fogom mondani, Palkovics miniszter úr teljesen jogosan mondta azt, amikor ön idézi, teljesen jogosan mondta azt, hogy nem kívánjuk több felsőoktatási intézmény modellváltását kezdeményezni. Nem is tettük. A felsőoktatási intézmények szenátusai kérték, javasolták, hogy ezekre a modellváltásokra kerüljön sor. A lehetőséget ismerték, a lehetőségről beszélgettünk velük, de alapvetően ők kérték, ők kezdeményezték, ők javasolták. Ön meg feláll országgyűlési képviselőként, és okosabbnak gondolja magát, mint a Szegedi Tudományegyetem teljes szenátusa. Számomra ez értelmezhetetlen. Számomra értelmezhetetlen, hogy szocialista és más baloldali, ilyen LMP-s, más baloldali képviselők alapvetően meg akarják kérdőjelezni a szenátusok tagjainak a döntését. A Szegedi Tudományegyetem világos döntést hozott, képviselő úr: 29 igen, 16 nem, 7 tartózkodás, túlnyomó többsége, messze túlnyomó többsége egyetértett a modellváltással, és kezdeményezte. És ön ezek után itt a parlamentben meg akarja kérdőjelezni. Képviselő úr, ez érthetetlen, és jól mutatja azt az álságos politikát, amit önök folytatnak, hiszen önök valójában egyetemellenesek és autonómiaellenesek. Ez a helyzet, tisztelt képviselő úr. Másrészt az érvei sem állnak meg. Én az előbb és nem ismételném meg magamat a késői órára tekintettel, csak nem szabad függőben hagyni ezeket a mondatokat , képviselő úr, én legutóbb is, az előző törvényjavaslat vitájánál is részletesen ismertettem önnel, hogy a különböző típusú autonómiák szempontjából hogyan erősödik minden autonómiatípusban az egyes felsőoktatási intézmény, minden szempontból hogyan növekszik egyébként a szabadsága, a mozgástere, a lehetősége. De arra is hadd hívjam fel a figyelmet, amit szintén számtalanszor megtettem, csak ön valamiért nem akarja meghallani, hogy itt fenntartóváltásra kerül sor; egyébként a fenntartó döntött eddig is a rektorról, a költségvetésről. Ön szerint eddig úgy nézett ki, hogy az intézmény összeállította a költségvetését, majd egyébként amilyen nagyot álmodtak, olyan sok mindenre költhették? Hát dehogy, képviselő úr! Értem, hogy önnek még nem volt lehetősége kormányzati tapasztalatot szerezni, de azért azt ön is beláthatja, hogy ha az állam a fenntartó, akkor egyébként az államnak a fenntartói funkciójánál fogva a költségvetés elfogadásával kapcsolatban is számtalan számtalan! joga, kötelezettsége és felelőssége van, tisztelt képviselő úr. Ugyanez igaz egyébként minden más olyan kérdésre a rektorra, az szmsz-re, és lehetne még sorolni , amelyek kapcsán ön egyébként különböző autonómiasértésekről próbál beszélni, miközben itt, mondom még egyszer, nem csökken, hanem növekszik a felsőoktatási intézményeknek az autonómiája és a lehetőségei. Másrészt ön itt megkérdezte tőlem, hogy büszkék vagyunke a felsőoktatás kapcsán a teljesítményünkre. Képviselő úr, én azt gondolom, hogy igen. 2014-ben elkészült a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című stratégia, ’16-ban azt frissítettük Palkovics miniszter úr vezetésével akkor még felsőoktatásért felelős államtitkár volt, én akkor is együtt dolgozhattam már vele, hiszen egy minisztériumban dolgoztunk , és büszkék vagyunk arra, hogy azóta is fokozatosan és tervszerűen megyünk előre a stratégia végrehajtásában, ahol egyébként már szintén meghatároztuk, hogy szükség van a felsőoktatási intézmények működési környeze-tének a megváltoztatására. Le volt írva benne, ott szerepel benne feketén-fehéren, tisztelt képviselő úr, és igen, mi ezek után tükörbe tudunk nézni, bár tudjuk, hogy még sok feladatunk van erről is szólnak egyébként ezek a benyújtott jogszabályjavaslatok , de tükörbe tudunk nézni; amit nem tudom, hogy ön hogy tud megtenni, mondom még egyszer, úgy, hogy ön egy olyan felsőoktatásért dolgozik, bárhogy próbálja nemcsak a közvéleményt, hanem én elhiszem, hogy akár saját magát is becsapni azzal, hogy ön nem a bukott baloldali felsőoktatás-politikát akarja visszahozni, de ön ezért dolgozik nap mint nap, hogy jöjjön vissza a tandíj, jöjjenek vissza PPP-k, jöjjenek vissza a fizetéscsökkentések, jöjjön vissza mindaz, ami rombolt a magyar felsőoktatásban. Képviselő úr, a közvéleményt sem tudja becsapni, de azt remélem, hogy saját magát sem, ezért én igazából sajnálom önt, és nem számonkérni szeretném. És ha ön negatívan vette egyébként az ön pártjára vonatkozó megjegyzéseket, akkor az inkább egy ilyen együttérzés akart lenni az ön kétségbeejtő helyzetben és nehéz helyzetben lévő pártjának a kapcsán. Én értem, hogy önnek ilyen álláspontokat kell képviselnie, mert nehéz helyzetben vannak, és ezzel próbálom önt felmenteni, mert ön sem gondolhatja komolyan mindazokat, amiket egyébként önnek el kell mondania itt az Országgyűlésben. Én pont önt akartam ezzel egyébként védeni és segíteni. Arra meg egyébként bár nem a mai vitához tartozik, nem is beszélnék róla hosszan én büszke vagyok, hogy annak a Barankovics-pártnak vagyok a tagja és lehetek a tagja, amely még a kommunizmus előtt is működött és a rendszerváltás után is fontos feladatokat látott el. Képviselő úr, én erre büszke vagyok, és egyszer, egy más szituációban szívesen beszélgetek önnel a magyar kereszténydemokráciának a múltjáról, jelenéről és jövőjéről is. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és kérem az Országgyűléstől, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítványról, a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítvány és a Magyar Táncművészeti Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15713. számon a parlamenti informatikai hálózaton megtalálható. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, s mielőtt megadom a szót Fazekas Sándornak, a bizottság előadójának, az ülés vezetését átadom Hiller alelnök úrnak. Fazekas képviselő úr, öné a szó. [[20.00]] (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítványról, a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítvány és a Magyar Táncművészeti Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15713. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021. év elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya, illetve igénye. A 2021. év elején tíz egyetem szenátusa, köztük a Magyar Táncművészeti Egyetem fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Magyar Táncművészeti Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, valamint az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos teendőkről. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyetem küldetése a táncművészeti képzésben részt vevő növendékek és hallgatók teljes körű oktatása, valamint művészeti nevelése, méghozzá nemzetközi, rendkívül magas színvonalon. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Jó estét kívánok! Folytatjuk a munkát. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Schanda Tamás János nemet int.]] Schanda államtitkár úr jelzi, hogy nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki szólni? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Kötelességem megkérdezni, bár logikusan felesleges, hogy államtitkár úr kíváne most valamit mondani, reflektálni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelettel kérem az Országgyűléstől a törvényjavaslat támogatását.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Dunaújvárosi Egyetemért Alapítványról, a Dunaújvárosi Egyetemért Alapítvány és a Dunaújvárosi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15714. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság mondhatja el a véleményét. A bizottság előadója Fazekas Sándor képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Dunaújvárosi Egyete-mért Alapítványról, a Dunaújvárosi Egyetemért Alapítvány és a Dunaújvárosi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15714. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési tervében a 2021. év elején jó néhány esetben megjelent a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás igénye. A 2021. év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon szándékát, hogy az egyetem jövője egy közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Dunaújvárosi Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Dunaújvárosi Egyetemért Alapítvány létrehozásával kapcsolatos feladatokról, továbbá az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos teendőkről. Tisztelt Ház! A Dunaújvárosi Egyetem a hazai nukleáris ipar tudásplatformjának szervezője, legfontosabb képzési és innovációs bázisa, amely az iparági szereplők kiemelt tudásszolgáltató szervezetévé kíván válni, mivel célja, hogy a térség gazdasági felsőoktatásának és szakképzésének elismert bázisa legyen. Minderre tekintettel kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, kíváne most szólni? [[Schanda Tamás János nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek; kétperces felszólalás nincs. Kíváne valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne valamit mondani? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm egyrészt Fazekas miniszter úr kiváló bemutatóját a javaslattal kapcsolatban, másrészt pedig arra kérném az Országgyűlést, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tisztelt Országgyűlés. Soron következik az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15715. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság mondja el véleményét. Ismét megadom a szót Fazekas miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló T/15715. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány az Eszterházy Károly Egyetem szenátusának kezdeményezésére támogatja az egyetem fenntartóváltását. A fenntartóváltással az egyetem a Magyar Katolikus Egyház oktatási intézményévé válik, és az Egri Főegyházmegye fenntartásába kerül. Ezzel egy időben kerül sor a feladatellátáshoz kapcsolódó vagyon átadására, valamint a felsőoktatási intézmény elnevezése Eszterházy Károly Katolikus Egyetemre változik. Tisztelt Képviselőtársaim! A XXI. század elején egy modern világnak megfelelő, de a tradíciókra, értékekre építő struktúra teljesedhet ki az egyetemnek a főegyházmegyéhez kerülésével. A főegyházmegye szempontjából ezáltal újra létrejöhet a különböző szintű intézmények római katolikus egyházon belüli szerves egysége. Az egyetem egyrészt biztosítani fogja az egyházi intézmények szakember-utánpótlását, másrészt lehetőséget teremt a főegyházmegyének arra, hogy az általános iskolától a doktori képzésig terjedően a teljes oktatási palettán biztosítson képzési lehetőséget. Stratégiai cél az egyetem nemzetközi pozíciójának erősítése, az oktatási és kulturális területeken egyaránt. Minderre tekintettel kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén, németül ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon! [[20.10]]
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15715 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló T/15715. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor ehhez a napirendhez is szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, amelyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be. Nevezetesen a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) pontja előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint modellváltás alatt lévő, jelen esetben egyházi fenntartásba kerülő egyetem, mint a napirend tárgyát képező Eszterházy Károly Egyetem, esetünkben az Egri Főegyházmegye átveszi az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a fenntartó dönt majd például az egyetem stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki, idézem: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, nemzetiségi képzés tekintetében az Eszterházy Károly Egyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló T/15715. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja és javasolja a tisztelt Háznak is. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Nagyon szépen köszönöm. Most képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólás nincs. Szólásra jelentkezett Fazekas Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azért tartottam fontosnak, hogy hozzászóljak ehhez a rendkívül fontos döntéshez, amely holnap kerül szavazásra, mert meggyőződésem, hogy van ennek egy jelképértéke, hiszen Egerben katolikus egyetem jön létre az Országgyűlés döntését követően az egri egyetem és az egyház együttműködésének összehangolt döntéssorozatának eredményeként. Az egri líceumot bizonyára mindenki látta, egy gyönyörű történelmi épület, és ha nagyon röviden akarok fogalmazni, akkor bizonyára mindenki ismeri azt, amit az idegenvezetők mondtak, a turisztikai kiadványok tartalmaznak, hogy azt annak idején egy nagyszerű magyar hazafi, Eszterházy Károly egy katolikus egyetem céljára építtette, nem kímélve saját és a püspökség erőforrásait. Hiszen az volt az elgondolás, hogy legyen egy több fakultással rendelkező felsőoktatási intézmény az ország keleti részében is. Sajnos ezt a tervet nem sikerült valóra váltani, a bécsi udvar nem engedte; orvosképzés is indult, megvonták a doktoricím-adományozási jogot tőle. Tehát ez a rendkívül nemes és fontos intézményfejlesztés annak idején nem valósulhatott meg. Később létrejöttek az egyetem intézményei, de az már egy más történet. Tehát a bécsi udvar meghiúsította ezt a kezdeményezést, és ezért is fontos az, jelképes igazságszolgáltatás is a történelemtől, ha úgy tetszik, a katolikusok számára, az Egri Főegyházmegye katolikusai és valamennyi magyarországi katolikus számára, de valamennyi, a magyar értékekben, értékrendben hívő ember számára, hogy itt létrejön majd a katolikus egyetem, biztosítva azt, hogy a térség ezáltal erősödjék, és versenyképes tudással, magas szintű tudással rendelkező fiatalok tudjanak majd a magyar érdekekért dolgozni, tenni, családot alapítani, megállni helyüket a piaci versenyben, elhelyezkedni a legkülönbözőbb szektorokban, legkülönbözőbb szakterületeken. Bízom benne, hogy az Országgyűlés holnap a tervezetet el fogja fogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne most szólni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magam is csak Fazekas miniszter úr szavaihoz tudok csatlakozni, és igyekszem nem feltartani a Ház működését, de mégiscsak egy olyan törvényjavaslatról van szó, amelynek önmagán túlmutató jelentősége van, és valahogyan a történelmi igazságtételhez is kapcsolódik. Egy szimbolikus ügyről van szó, hiszen az Egri Főegyházmegye fenntartásába kerül az egri Eszterházy Károly Egyetem, és katolikus intézményként működik majd a továbbiakban. Itt magam is csak azt tudom megerősíteni, hogy nagyon hálás vagyok a sorsnak azért, hogy magam lehetek itt a kormány nevében és képviselhetem, az eddigiekben is képviseltem, a mai nap is ezt a törvényjavaslatot. Őszintén bízom abban, hogy pont a történelmi előzmények, a történelmi múlt és az intézmény nagyon sajátos fordulatokban gazdag története okán még azok a baloldali képviselők is támogatni fogják a holnapi nap során ezt a törvényjavaslatot, akik mindenfajta vélt indokok kapcsán más intézmények fenntartóváltását nem támogatják. De ugye, itt nem egy alapítvány fenntartásába, hanem a katolikus egyház Egri Főegyházmegyéjének a fenntartásába kerülne ez a felsőoktatási intézmény, így őszintén bízom abban, és a vitában sem volt alapvetően jelentős ellenállás, így őszintén bízom abban, és arra kérem különösen a baloldali frakcióban helyet foglaló országgyűlési képviselőket, hogy közös ügyként támogassuk ezt a törvényjavaslatot. Hiszen az egyetem saját maga úgy döntött, hogy szeretné kérni, hogy a fenntartóváltásban ő is érintett legyen, és a katolikus egyház Egri Főegyházmegyéje legyen az új fenntartója, és a főegyházmegye pedig ezt a feladatot örömmel vállalja. Egy olyan főegyházmegye, amelyik egyébként jelentős és példaértékű intézményfenntartói tapasztalattal rendelkezik akár a köznevelés, akár a szakképzés területén, tehát érti az oktatás működését, és jól ki fogja egészíteni a köznevelési tevékenységét is például az a pedagógusképzés, ami az Eszterházy Károly Egyetemen megvalósul. Így tényleg csak annyit szeretnék kérni, elnök úr, és itt be is fejezem, az Országgyűlés minden tagjától, hogy a holnapi nap során támogassa a benyújtott törvényjavaslatot, mert egy önmagán túlmutató ügyről van szó, egy szimbolikus történetről. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki hozzászólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. [[20.20]] Államtitkár úr előbb elmondott gondolatait tekintheteme zárszónak? [[Schanda Tamás János bólint.]] Köszönöm szépen. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15716. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Törő Gábor képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15716. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021 elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. Ez év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Az Eszterházy Károly Egyetem szenátusa támogatta az intézmény fenntartóváltását, valamint a Sárospataki Comenius Campus kiválását, így új intézményként került létrehozásra a Tokaj-Hegyalja Egyetem. A kormány a Tokaj-Hegyalja Egyetem működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyetem fejlesztése a nemzetközi szőlész-borász képzéssel, a comeniusi értékeket hordozó pedagógusképzéssel, a sokrétű turisztikai oktatási programokkal és a kulturális örökség kutatását művelő, de azt aktívan innováló tevékenységekkel hosszú távon alkalmas a város és a térség társadalmi és gazdasági felzárkóztatására. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Államtitkár úr kíváne most szólni? [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T 15716 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15716. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és egyhangúlag megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor ehhez a napirendhez szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, amelyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be. Nevezetesen a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) pontja előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint modellváltás alatt lévő, közalapítványi fenntartásba kerülő egyetemeknél, mint a napirend tárgyát képező új Tokaj-Hegyalja Egyetem, a közalapítványok esetünkben a Tokaj-Hegyalja Egyete-mért Alapítvány átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd például az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, nemzetiségi képzés tekintetében a Tokaj-Hegyalja Egyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15716. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja és ezt javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Parancsoljon, államtitkár úr!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a vitában elhangzottakat, és Törő képviselő úr, illetve Ritter képviselő úr mondatait. Nekem csak annyi feladat jutott, hogy nagy tisztelettel arra kérjem az Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítványról, a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány és a Budapesti Gazdasági Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15717. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Törő Gábor képviselő úr a bizottság előadója. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítványról, a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány és a Budapesti Gazdasági Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15717. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021 elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. Ez év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. [[20.30]] Ezért a kormány a Budapesti Gazdasági Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! A Budapesti Gazdasági Egyetem Közép-Európa vezető alkalmazott tudományok egyeteme, amely közösségek építésével és velük együtt hoz létre és oszt meg releváns tudást hallgatóival, üzleti partnereivel és a társadalom szereplőivel. Többek között célja a régióban is kiemelkedő turisztikai tudásközpont létrehozása. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most szólni. [[Nincs jelzés.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek. Kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Csak arra kérem nagy tisztelettel a parlamentet, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány és a Pécsi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15718. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleménye hangzik el. Tájékoztatom önöket, hogy ott kisebbségi vélemény ismertetésére is sor kerül. Megadom a szót Törő Gábornak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány és a Pécsi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15718. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben a 2021. év elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. A 2021. év elején tíz egyetem szenátusa fejezete ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Pécsi Tudományegyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! A Pécsi Tudományegyetem Európa leghatékonyabb térségfejlesztő felsőoktatási intézménye lesz. Képzési, kutatási, innovációs és betegellátási kiválóságára építve a Dél-Dunántúl gazdasági és társadalmi megújítását, illetve fejlesztését szolgálja. Kérem ezért a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben maximum. Keresztes László Lóránt képviselő úr, frakcióvezető úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Elnézést, hány perces időkeretem van?
Hetes.
Köszönöm szépen. Valóban, a mai napon már sokadszor hallgattuk meg, mondhatjuk, ugyanazt a sablonszöveget itt az egyetemi kiszervezések ügyében. Ugye, én azt gondolom, hogy ahányszor ezt halljuk itt a kormány részéről, és most nem képviselő úrra gondolok, hanem az azt megelőző vitákban ahányszor államtitkár úrtól és a kormánypárti képviselőktől hallhattuk, annyiszor tisztába kell tenni azt, hogy valójában mi történik itt. Tehát itt nem modellváltás történik a felsőoktatásban, hanem az egyetemek, az egyetemi döntéshozatal, az egyetemi vagyon és az egyetemi ingatlanoknak a kiszervezése történik meg. Ez legyen világos! És egészen elképesztő és elszomorító, hogy ebben a folyamatban, és erről már vitáztunk itt a mai estén, már bekerültek, sorra kerültek a legnagyobb vidéki tudományegyetemek is, ugye, Szeged, Pécs és Debrecen tudományegyetemei, amelyek azon túl, hogy az ország legfontosabb egyetemei közé tartoznak, óriási szerepet töltenek be az adott városok, az adott megyék, sőt az adott régiók gazdasági és társadalmi éle-tében. Jellemzően a legnagyobb foglalkoztatókról beszélünk, több ezer családnak adnak megélhetést, és ez természetesen maximálisan igaz a Pécsi Tudományegyetemre is. Pécs, Baranya és az egész dél-dunántúli régió egy válság sújtotta térség, mondhatjuk, nagyon-nagyon régóta az Európai Unió húsz legszegényebb, leggyengébben teljesítő régiója között van a Dél-Dunántúl, és elmondhatjuk azt is, hogy Baranya igen nehéz helyzetben van. Pécs városáról szintén nem kell hosszan beszélni, arról, hogy mindenki tisztában legyen vele, hogy milyen nehéz gazdasági helyzetben van. A Pécsi Tudományegyetem messze-messze Pécs legfontosabb gazdasági szereplője, a legfontosabb foglalkoztatója, óriási szerepe lesz abban, hogy Pécs gazdaságát új alapokra helyezzük, és megpróbáljuk nemcsak a várost, nemcsak a megyét, de az egész régiót is a fejlesztés útjára állítani. Az egyszerűen nem igaz, hogy ez a folyamat egy önkéntes felajánlkozás volt a Pécsi Tudományegyetem részéről. Abban a szerencsés helyzetben voltunk, hogy viszonylag transzparens módon történtek ezek a szenátusi ülések és a különböző megbeszélések itt a kiprovokált, kikényszerített modellváltás tekintetében, és bizony megfogalmazták az egyetemi vezetők is, hogy egy nagyon erőteljes nyomásgyakorlás jelent meg a kormány részéről. De nem is kell az egyetemi vezetők kimondott gondolataira hagyatkozni, hiszen nem olyan régen a szakbizottság, az Országgyűlés szakbizottságának az ülésén Vinnai képviselő úr egész pontosan megfogalmazta, hogy mi folyik itt az egyetemek kiszervezése mögött. Kerek perec elmondta Vinnai képviselő úr, hogy nagyon ajánlott a modellváltás, hiszen amelyik egyetem a modellváltásból kimarad, az a fejlesztési forrásokról is lemarad. Teljesen világos volt egyébként az egyetemi szenátus és egyébként a kari tanácsok döntéseinek megfogalmazásakor is, hogy abba az irányba próbáltak meg az egyetemi képviselők és az egyetemi döntéshozók elmozdulni, amit úgy véltek, hogy talán a kisebb rossz. Teljesen világos volt a kormányzati diktátum, teljesen világos volt a kormányzati szándék. Tehát gyakorlatilag belezsarolták az egyetemeket ebbe a folyamatba. Ugyanakkor a Pécsi Tudományegyetem esetében, és itt visszautalok államtitkár úr gondolataira, nagyon határozottan megfogalmazódott az, hogy bizony az egyetemi szenátusnak vannak elvárásai. Tehát nem egy biankó csekket akartak adni a kormánynak, hogy a kormány belátása szerint vezényelje le ezt a kiszervezési folyamatot, hanem bizony megfogalmazták azt, hogy az egyetemi szenátusnak vagy a legfontosabb döntéshozó szervnek meglegyen a lehetősége beleszólni a kuratórium szerkezetébe. Ne az idők végezetéig legyenek kinevezve ezek a kurátorok, bizony legyen lehetőség a visszahívásra, és legyenek megfogalmazott, a törvény betűjében is megfogalmazott garanciák arra, hogy az egyetemi szenátus döntéshozatali jogai mind a tudományos, mind a szakmai kérdésekben, minden olyan kérdésben, ami az egyetem jövőjét alapvetően meghatározza, biztosítva legyenek! Ez nem valósult meg. Tehát itt, tisztelt államtitkár úr, önök mennek szembe az egyetem szenátusának világosan kimondott szándékával, és mi egyébként, hozzám hasonlóan Mellár képviselő úr is, benyújtottunk olyan indítványokat az Országgyűlés elé, amik az egyetemi polgárság, az egyetemi vezetők által megfogalmazott garanciális elemeket próbálták érvényesíteni, és erre önök mondtak nemet, tisztelt államtitkár úr. Tehát önök vették semmibe a pécsi egyetem esetében is a nagyon komoly szakmai múlttal rendelkező szenátoroknak vagy az egyetemi szenátus tagjainak a döntését; és mi próbáljuk meg képviselni. Tehát valójában az ön állításával szemben, tisztelt államtitkár úr, az ellenzéki képviselők küzdenek azért, hogy meg lehessen védeni az egyetemi autonómiát. Önök arról beszélnek, hogy a felsőoktatás fejlesztésének ez valamiféle záloga lenne, hogy most a fenntartóváltás megtörténik, és az állami egyetemeket, azok teljes vagyonával együtt ilyen magánalapítványokba szervezzék ki. Nos, ezt egyébként az önök kommunikációs igazgatója cáfolta meg, amikor itt ezeknek a kiszervezéseknek az általános vitája volt. Hollik képviselő úr elismerte, hogy igazából önmagában ez nem jelent semmit. Tehát az, hogy megtörténik a fenntartóváltás, az még önmagában nem jelent fejlesztést. [[20.40]] De egyébként, ha megnézzük, hogy a legjobban működő és a legelismertebb európai egyetemek jellemzően állami fenntartásúak, akkor ez a tény is cáfolja az önök gondolatát, hogy ez a fenntartóváltás és a kiszervezés, az alapítványi kiszervezés lenne bármilyen módon a feltétele a fejlesztésnek. Ez nem igaz. Az egyetemek esetében valóban szükség van arra, szükség van olyan reformokra, amelyek a hatékonyabb működés irányába hatnak. Ezt ugyanakkor meg lehet csinálni a kiszervezés nélkül is, meg lehet csinálni anélkül, hogy önök egy magánalapítványba pakolják ki az egyetemet, és fideszes politikusokat ültessenek visszahívhatatlanul az egyetemek élére. Tehát ez egy szemenszedett hazugság, hogy ezzel az egyetemek fejlesztését akarják megalapozni. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön azt mondta, hogy a tükörbe tudnak nézni, és büszkék arra, amit 2010 óta a felsőoktatás terén elértek. Én pedig azt tudom mondani erre, hogy szégyelljék magukat! Elmondtam már a ma esti korábbi vitákban, hogy hány és hány fővel csökkent a felsőoktatásban tanulók száma. Egyébként körülbelül el tudjuk mondani, hogy a három nagy vidéki tudományegyetem esetében az önök kormányzása alatt körülbelül 30 ezer fővel csökken a hallgatók száma. Tehát három nagy vidéki egyetemről beszélünk. És az önmagában szégyenteljes adat, amit már említettem, hogy most jelenleg, 2021-ben egy doktori fokozattal rendelkező egyetemi adjunktusnak a bruttó fizetése 277 ezer forint, ez az önök szégyene, tisztelt államtitkár úr. És pontosan az önök gyalázatos, felsőoktatást érintő politikája miatt hagyták el sajnos ilyen sokan azt a hivatást, amit választottak maguknak, és amely hivatással összefüggésben rengeteg időt töltöttek tanulással és kutatással. Tehát végső soron azt tudom mondani, hogy megalapozatlan, amit önök állítanak, ez nem önkéntes folyamat volt: belezsarolták az egyetemeket ebbe a folyamatba, és azokat a világos és az egyetemi szenátusok által megfogalmazott garanciákat veszik semmibe, amelyek által az egyetemek, az egyetemi döntéshozók egyébként hozzájárultak ehhez a folyamathoz. Tehát önök csapták be az egyetemi szenátusokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T 15718 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány és a Pécsi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló, T/15718. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és egyhangúlag megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor ehhez a napirendhez is szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, melyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be. Nevezetesen, a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) pontja előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint modellváltás alatt lévő, közalapítványi fenntartásba kerülő egyetemeknél, mint a napirend tárgyát képező Pécsi Tudományegyetem, közalapítványok esetünkben az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, a nemzetiségi képzés tekintetében a Pécsi Tudományegyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a jelen, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány és a Pécsi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15718. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja, javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm figyelmüket! Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Szólásra emelkedhet Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném idézni azt a gondolatot, amit önök utoljára megfogalmaztak a felsőoktatást érintően akkor, amikor még ellenzékben voltak. Ez a 2009-es európai parlamenti választási programjukban olvasható, idekapcsolódó gondolat, ami úgy szól, hogy a tudásnak elsődlegesen a hazai, anyagilag alapvagyon és hozzárendelt működő tőke és szellemileg politikamentes kuratóriumok független egyetemekre kell épülnie. Tehát amikor önök fölhatalmazást kértek 2010 előtt a magyar választóktól, akkor még önök elismerték, hogy politikamentes kuratóriumok irányában gondolkodnak abban az esetben, ha modellváltásra kerül a sor. Ehhez képest mit csinálnak? Láthattuk, hogy az elmúlt időszakban a már úgynevezett modellváltás irányába taszított egyetemek esetében sorra nevezték ki konkrétan a kormánytagokat, sorra nevezték ki a fideszes pártpolitikusokat, illetve nevezték ki a Fideszhez közel álló embereket, volt politikusokat, volt tisztségviselőket, adott esetben önkormányzati embereket mind a kuratóriumba, mind pedig a felügyelőbizottságokba. Az iménti vitában érdekes megnyilvánulásokat hallottam. Államtitkár úr, Varga Judit miniszter asszony kinevezése nem politikai döntés? Vagy Szijjártó Péter miniszter kinevezése szintén nem politikai döntés? Önök kormánytagokat neveztek ki egyetemeket fenntartó kuratóriumokba. Ez hogyan van? Tehát az önök bizalmát most élvezik nyilvánvalóan ezek a kormánytagok, de ha 2022-ben kormányváltásra kerül a sor, akkor ezek a jelenlegi kormánytagok érezni fogják azt, hogy ők már nem bírják az akkori kormány bizalmát? Akkor visszaadják a tisztségüket? Megfogalmazódotte bármiféle elvárás azzal kapcsolatban az önök által most kinevezett kormánytagok, kormánypárti politikusok esetében, hogy egy kormányváltás esetén ők önként mondjanak le a kuratóriumi tisztségükről? Ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés. És mivel indokolja ezt a pálfordulást, tisztelt államtitkár úr, hogy önök 2009-ben, amikor még ellenzékben voltak, akkor egyértelműen, világosan a programjukban, a nyilvánosságra hozott programjukban megfogalmazták, hogy politikamentes kuratóriumokra van szükség. És akkor említettem már, hogy a pécsi egyetem szenátusi döntése viszonylag transzparens, átlátható eljárásban történt. Miseta Attila rektor elmondta, hogy a szenátus bizonyos peremfeltételek meghatározása mellett támogatja a modellváltást. Ilyen feltételekként sorolta, hogy a szenátus részéről beleszólás a kuratórium szerkezetébe; ne örök életre válasszák a kurátorokat, és legyen visszahívási lehetőség. Hol vannak ezek a garanciák, tisztelt államtitkár úr? Ön többször kifejezte, hogy az egyetemek autonómiáját fontosnak tartják, az egyetemi szenátusokat tisztelik. Hol vannak ezek a garanciák? Miért nem a szenátus által meghatározott módon és a szenátus által javasolt személyeket jelölik az egyetemek akár a pécsi egyetem, akár a többi egyetem kuratóriumába? Miért fideszes politikusokat jelölnek? Miért nem lehet az önök szándéka szerint visszahívni ezeket a pártpolitikusokat? Miért nem határoznak meg egy meghatározott időt, ameddig ezek a politikusok, ezek a személyek betölthetik a kuratóriumban a mostani tisztségüket? Szintén visszakanyarodva a pécsi egyetemre: több rendezvény, az információhiány és az érdemi megbeszélések lehetőségének hiánya miatt több online rendezvény is megrendezésre került. Az egyiken több mint nyolcszáz fő vett részt: egyetemi dolgozók, egyetemi hallgatók vettek részt ezen a több órán át tartó online rendezvényen, ahol az egyetemi szenátus tagjai is felszólaltak, egyetemi oktatók. [[20.50]] Itt egy nyilvánvaló informális véleménynyilvánító szavazást tartottak a részt vevő egyetemi polgárok, és elsöprő többséggel utasították el az önök diktátumát. Ezt miért nem vették figyelembe? Továbbmegyek. A Pécsi Tudományegyetemnek körülbelül 20 ezer hallgatója van. Azért itt is megjegyezném, hogy az önök nagyon erőteljesen idézőjelbe tett áldásos tevékenységének köszönhetően az önök tízéves, lassan 11 éves kormányzása alatt 10 500 fővel csökkent a Pécsi Tudományegyetem hallgatóinak a száma. Konkrétan tudom, hogy a megalázóan alacsony oktatói bérek miatt rengetegen hagyták el az egyetemi oktatói hivatást vagy a kutatói hivatást. Hasonlóképpen egyébként Pécs népességvesztéséhez hasonló arányú, hasonló mértékű az egyetem visszaesése ilyen szempontból, hogy látható, hogy tragikusan döbbenetes folyamat ez, hogy ilyen nagy mértékben csökkent az egyetemi hallgatók száma Pécsen. De mégis, ennek az egyetemnek óriási szerepe van mind a város, mind a régió életében. Az egyetemnek 7 ezer dolgozója van, közel 1900 oktatója, több ezer pécsi család megélhetését biztosítja az egyetem. Hosszan sorolhatnánk a különböző képzési központokat akár Kaposvár, Szombathely, Szekszárd, Zalaegerszeg esetében is. Tehát látható, hogy nemcsak az egyik legfontosabb vidéki, nemcsak az egyik legfontosabb magyar egyetemről van szó, de Pécs, Baranya és az egész régió életének egyik legfontosabb szereplőjéről, a legfontosabb gazdasági szereplőről és messze a legfontosabb foglalkoztatóról. A Pécsi Tudományegyetem éves költségvetése messze meghaladja a Pécs megyei jogú város önkormányzatának a költségvetését. Tehát itt nemcsak egy egyetemről beszélünk, hanem egy rendkívül fontos szereplőről, a város gazdasági életének, kulturális és tudományos életének a legfontosabb szereplőjéről. Tisztelt Államtitkár Úr! Amit önök csinálnak, az gyalázat. Néhány hét alatt egy diktátumot végigvertek a szenátuson, de még az így a szenátus által megfogalmazott kritériumokat is semmibe vették. Semmilyen módon nem biztosítják azokat az elvárt feltételeket, az elvárt garanciákat nem építették be a rendszerbe, amelyeket maguk az egyetemi döntéshozók is megfogalmaztak. Azt tudom mondani, tisztelt államtitkár úr, hogy egy ilyen fontos intézmény, egy ilyen fontos vidéki tudományegyetem esetében semmilyen módon nem lehetett volna döntést hozni egy nagyon-nagyon széles körű társadalmi konszenzus nélkül. Ebben a kérdésben nem lehetett volna ilyen gyalázatos diktátumot végrehajtani, ilyen gyalázatos döntést hozni. Ebben a kérdésben csak olyan döntés, olyan lépés lehetett volna, amit nemcsak maga az egyetemi vezetés, hanem maga az érintett térség társadalma, az érintett térség döntéshozói és közéleti szereplői is elfogadnak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a vitában elhangzottakat. Jó, hogy erről a kérdésről a késői óra ellenére is tudunk beszélni. Engedjék meg, hogy megpróbáljam magamat visszafogni azokban a kérdésekben, amelyekről a képviselő úrral itt most már órák óta vitatkozunk én most már sokadszorra mondom el az érveimet, és a képviselő úr mintha nem akarná meghallani ezeket a szempontokat, nem akarná meghallani egyébként a kérdéseire adott válaszokat , ezeket csak nagyon-nagyon óvatosan próbáljam megismételni, mert úgy látszik, a képességeim korlátosak abból a szempontból, hogy megértessem frakcióvezető úrral, képviselő úrral, hogy a kérdéseire megvannak a megfelelő válaszok. Egy-két dologban fontos, hogy részben reagáljak, részben pedig valóban véleményt tudjunk cserélni. Egyrészt ön újra és újra a kiszervezésről és a közvagyonnak valamifajta magánosításáról beszél. De, képviselő úr, ezt számtalanszor megvitattuk már, hogy ez egy nevetséges álhír. Ez egy nevetséges álhír, amit ön kizárólag azért szajkóz és azért ismételget folyvást itt az Országgyűlésben, a Facebook-oldalán és azokon a felületeken, amelyeken megjelenik, és teszik ezt a baloldali képviselőtársai is, mert nem akarják elismerni, hogy itt nagyon nem erről van szó, és nem akarják belátni, hogy itt egészen más a helyzet, hanem megpróbálnak ebből valamifajta politikai purparlét és politikai tőkét kovácsolni. Csak azért vagyok szomorú, és azért kell ezt itt most elmondanom, mert szerintem mélységesen bántó dolog az, hogy egy ilyen komoly kérdésről, mint a felsőoktatási intézmények versenyképesebbé tétele, amely tekintetében én tényleg azt hiszem, Magyarország jövője, a magyar fiatalok jövője ezen a kérdésen múlik, erről egy ilyen alacsony színvonalú vitát vagyunk kénytelenek folytatni, amelyben önök újra és újra nem igaz vádakkal illetnek, nem bennünket, hanem a törvényjavaslatot, ami le van írva, világos és egyértelmű. A magyar nyelv szabályai, a jogszabályok értelmezhetősége, minden alapján világos és egyértelmű. Szó sincs arról, hogy a közvagyon magánvagyonná válna. Nem tudunk érdemi kérdésekről beszélni, nem tudunk arról beszélni, hogy hogyan tudunk segíteni az intézményeknek abban, hogy jobbá váljanak, hogy versenyképesebbé váljanak, hogy egy jobb felsőoktatás legyen Magyarországon, mert önök valami politikai boszorkánykonyhában, a DK vagy a baloldal centruma környékén, tudom, önök messze vannak ettől, de mégis ott a központban, ahol a valódi döntések születnek a baloldalon, kitalálták, hogy akkor most ezt kell témává tenni, hogy itt valamilyen oknál fogva a közvagyonból magánvagyon lesz. De hát ez nem igaz, képviselő úr! Bárhányszor mondja ezt el, attól még nem lesz ez igaz. Nem erről van szó. Világos, hogy itt egy közfeladattal terhelt vagyonátadásról van szó egy közérdekű vagyonkezelő alapítvány számára, ahol kizárólag a közfeladat ellátásához lehet felhasználni a meglévő vagyont. Csak arra lehet felhasználni, semmi másra. Arról szól, hogy ezt a vagyont arra lehet használni, amit az Országgyűlés egyébként feladatául szab ezeknek az alapítványoknak, jelen esetben a pécsi egyetemnek. Erre lehet felhasználni. Mondhat itt bármit, de ez van ide leírva. Kár ezzel terhelni a magyar közbeszédet, kár ezzel hergelni egyébként a magyar felsőoktatás szereplőit, még akkor is, ha önök azt gondolják, hogy rövid távon ez valamifajta hasznot hozhat önöknek politikai szempontból, miközben itt valójában egy sokkal komolyabb kérdésről van szó, egy nemzetstratégiai kérdésről van szó, és kár, hogy erről ennyit kell beszélni, és újra és újra minden törvénynél meg kell hallgatni az önök teljesen félrevezető hozzászólását. Abban viszont egyetértünk, csak hogy egy ilyen dolgot is mondjak több ilyen dolgot szeretnék mondani, mert vannak egyetértési pontok közöttünk, frakcióvezető úr , az egyik a pécsi egyetem szerepe. Valóban, a régió szempontjából a pécsi egyetemnek meghatározó szerepe van nemcsak az oktatás területén, nemcsak a kutatás területén, hanem van társadalmi felelősségvállalása, van egy harmadik missziója, szerepe van a gazdaságban, szerepe van a kulturális életben, szerepe van a különböző humán szolgáltatások ellátásában, szerepe van a művészetekben. Egy meghatározó intézményről van szó. Ezért szeretnénk mi ezt az intézményt fejleszteni, pont ezért, és pont ezért nem értem, hogy ön pécsiként miért nem ismeri fel, hogy Pécsnek, a régiónak és mindenkinek, aki ott él, ez egy jó ügy. Önnek is abban kellene érdekeltnek lennie, hogy hogyan lehet a Pécsi Tudományegyetemet még jobbá tenni, versenyképesebbé tenni, a gazdasághoz jobban közelíteni, hogy még több beruházást tudjon odavinni, közelebb vinni egyébként a pécsi emberekhez, hogyan lehet valójában az egyik meghatározó intézményévé tenni a régiónak. Mi ebben hiszünk, és ezzel az ambícióval rendelkezünk. És nemcsak mi rendelkezünk ezzel az ambícióval, tisztelt képviselő úr, hanem a szenátus is. Ezért különösen fontos az, itt vannak nálam a számok, 29 igen, 9 nem és 1 tartózkodás mellett ez messze több mint kétharmad, tisztelt képviselő úr, frakcióvezető úr, messze több mint kétharmad! , így támogatta a szenátus, hogy kezdeményezzék a modellváltást. Én nem tudom, hogy hol él ön, és van egy sejtésem, hogy persze borzalmasan nehéz lehet, és ezért tudom önt felmenteni, borzalmasan nehéz lehet önnek ebben a baloldali összefogásban, ahol a zsarolás, a megfélemlítés, egymás átvágása, úgy látszik, napi gyakorlat, én ezt megértem. [[21.00]] És azt is megértem, hogy ön abból indul ki, hogy az élet ilyen. De, képviselő úr, azért itt komoly emberekről van szó. Itt van nálam a pécsi egyetem szenátusa, és tudtam, hogy itt önnek Pécs fontos, itt van az összes szenátusi tag, ha gondolja, meg is mutatom. Mutassa meg, hogy ön szerint ezek közül a komoly emberek közül, egyetemi tanárok, professzorok, docensek, dékánok, rektorok, ki zsarolható! Kit tudok én megfélemlíteni vagy kit tudunk mi megfélemlíteni? Ki az az ember, ki az ezek közül az emberek közül, aki ön szerint zsarolható? Én nem tudok egyet sem. Én nem tudok egyet sem! Én életemben nem zsaroltam meg egyébként senkit, de végképp nem a felsőoktatási intézményből bárkit. Én értem, hogy önnek nem könnyű, meg ahhoz szokott hozzá, hogy zsarolgatjuk egymást, meg így lehet érdeket érvényesíteni, meg így lehet valamit elérni. De az a kérésem, hogy ezt ne feltételezze rólunk. És ha még rólunk feltételezi is, ezt is elfogadom, feltételezi rólunk, akkor ne feltételezze az egyetemi szenátorokról, ezek komoly emberek, hogy ők egyébként nem tudták, hogy mit választanak, hogy ők egyébként a modellváltást miért kezdeményezték, és hogy miért hisznek abban, miért ambicionálják azt túlnyomó többségükben nem egyhangúan, ez látszódik, nem egyhangúan, de túlnyomó többségében miért ambicionálják azt , hogy egy modellváltás segítségével egy hatékonyabb, szabadabb, függetlenebb, autonómabb felsőoktatási intézmény munkatársai, vezetői legyenek. Én csak ezt szeretném megérteni, és arra szeretném kérni, hogy ne vonja kétségbe ezt a szándékukat. Higgye el, önnek is sokkal sikeresebb lesz a pécsi politikai karrierje, ha nem vonja kétségbe egyébként a helyi nagyszerű professzorok, egyetemi emberek döntését. És, tisztelt képviselő úr, ez az egyetem döntése. Az egyetem működésében a képviseleti demokrácia érvényesül, ahogy itt az Országgyűlésben is. A képviseleti demokráciának megvan a maga működése. Értelmetlen kétségbe vonni a pécsi egyetem munkatársainak, oktatóinak, hallgatóinak a döntését csak azért, mert ön tud néhány száz vagy néhány tucat nem tudom, pontosan mennyi egyetemi oktatót vagy hallgatót, aki pont nem ért ezzel egyet. De a többség jól láthatóan, a demokratikus játékszabályok alapján jól láthatóan amellett döntött, hogy ambicionálja azt a célt, hogy a pécsi egyetem versenyképesebb legyen és fejlődni tudjon. És, tisztelt képviselő úr, nagyon sok feladat van még abban, hogy ez meg is valósuljon, és ebben sincs közöttünk egyébként vita. Ezt is elmondtam ma már önnek, de szívesen megismétlem. Örülünk annak, hogy sikerült a felsőoktatásban dolgozók bérét emelni, a doktoranduszok ösztöndíját emelni, vagy egyébként a hallgatók ösztöndíját emelni. De ez nem elég, szeretnénk, hogyha még többet kereshetnének, ebben egyetértünk. De ehhez is hozzájárul a modellváltás. Hozzájárul a modellváltás, mert egy jobb struktúrában, egy szabadabb struktúrában, egy hatékonyabb struktúrában tudják elkölteni a hazai forrásokat, a gazdasági szereplőkkel közösen megszerzett forrásokat és akár az európai uniós forrásokat is. Képviselő úr, éppen ezért nem érdemes támadni ezt. És még egyszer el kell hogy mondjam önnek, hogy azért itt mégiscsak arról van szó, hogy azzal szemben, amit ön mondott, a világ tíz legjobb egyeteme közül hét alapítványi formában működik. Mégiscsak arról van szó, hogy azzal szemben, amit ön mondott, a fejlesztési forrásból nem maradnak ki azok az intézmények, amelyek nem kezdeményezték a modellváltást, és nem kerülnek oda. Nem kerülnek ki, ez alaptalan rágalom, soha nem mondtunk ilyet! Tessék elolvasni a nyilatkozatainkat! Mondtunk valaha ilyet? Nem mondtunk! Képviselő úr, nem mondtunk, nem mondtunk, nem igaz! [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Nem igaz vádakkal illet bennünket, nem mondtunk ilyet. Nem mondtunk ilyet! A fejlesztési források minden felsőoktatási intézmény számára elérhetőek. Azt gondoljuk és azt hisszük, hogy egy modellváltást követően jobb struktúrában, hatékonyabban tudják ezeket a forrásokat felhasználni, hogy valóban jobb egy új tömlőbe önteni a bort, mint egy régi tömlőbe; jobb, erről szól ez a javaslat. Arról is szól, tisztelt képviselő úr, sokadszorra olvassa a fejünkre ezt a politikai alapon kiválasztott kuratóriumot vagy valamilyen mesét, amit önök most hasznosnak tartanak megint csak mondani az érdemi vita helyett, mert úgy látszik, hogy érdemben meg nem tudnak belekötni ebbe a javaslatba; tehát én elmondtam már önnek. Egyrészt nincsenek még a kuratóriumok kinevezve, még létre sem jöttek az alapítványok, és ön már egyébként azt mondja, hogy mi majd azt fogjuk csinálni. Értelmezhetetlen! Ha meg tapasztalatról beszél, meg azokról a nevekről, amelyek kapcsán egyébként már történt bejelentés és kommunikáció, elmondom még egyszer, bár ezt is elmondtam ma már; képviselő úr, a kuratóriumokba három irányból kell hogy érkezzenek, pont azért, amit ön is mondott, amiben egyetértünk, hogy van regionális jelentősége egy ilyen egyetemnek: jöjjön a gazdasági szektorból, jöjjön az akadémiai szektorból és jöjjön a közélet világából. Azt mondjuk, hogy ebből a három szférából kell hogy érkezzenek a kuratóriumi tagok, ezt mondjuk. És függetlenül bárkinek a pártpolitikai véleményétől vagy akár politikai párthoz való kapcsolódásától, vannak ilyen kurátorok az egyes kuratóriumokban, függetlenül. Nekem fogalmam sincs, hogy a már modellváltott intézmények egyes kuratóriumi tagjai milyen párthoz tartoznak. Egy-kettőről tudom, de a nagy részükről fogalmam sincs. Akik gazdasági világból jönnek vagy a tudomány világából jönnek, hát, nem azt nézegetjük, hogy kinek milyen a párttagkönyve. Ennek önöknél van jelentősége. Nálunk ennek nincs jelentősége, képviselő úr. És ne mondja már nekem azt, elmondom még egyszer, de ne mondja már nekem azt, hogy Veres Pál, Miskolc polgármestere jobboldali fideszes pártkatona, ne mondja már! Ön dolgozott azért, hogy Miskolc polgármestere legyen, ön meg az ön pártja. Ezek után azt mondja nekünk, hogy egyébként ő fideszes pártkatona? Ne csináljuk már ezt egymással! Tehát, képviselő úr, én azt gondolom, hogy azok a vádak, amikkel ön folyamatosan illeti ennél a törvényjavaslatnál és más törvényjavaslatoknál is a modellváltást, nem igazak. Érdemi vitát akkor tudunk folytatni, hogyha ezen nem igaz vádak helyett valódi kérdéseket vet föl, tisztelt frakcióvezető úr, azokról van értelme beszélni, de itt most csak újra és újra azt tudom önnek megerősíteni, hogy amiket mond, azok tételesen nem igazak, minden pont cáfolható. Annak örülök persze azért, hogy van néhány pont, ahol egyet tudunk érteni egymással; azt remélem, hogy innen folytatható, vagy abból az alapból folytatható, és ha ön valóban a pécsi emberek, a Pécsi Tudományegyetem javát akarja, akkor jobb belátásra tör, és a holnapi napon büszkén támogatja ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Makovecz Campus Alapítványról, a Makovecz Campus Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról, valamint állami tulajdonban álló ingatlan ingyenesen történő tulajdonba adásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15719. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményének ismertetésére kerül sor. Törő Gábor képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Makovecz Campus Alapítványról, a Makovecz Campus Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról, valamint állami tulajdonban álló ingatlan ingyenesen történő tulajdonba adásáról szóló T/15719. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A Makovecz Campus Alapítvány létrehozásának célja a Collegium Professorum Hungarorum és a Piliscsabai Collegium létrehozása, a pedagógus-, egészségügyi és szociális kötelező ágazati továbbképzések fejlesztése, a továbbképzésben részt vevők támogatása. Ezenkívül kiemelt célja továbbá a piliscsabai campus épületeinek megóvása a nemzeti identitástudat és az összetartozást erősítő, értékmegőrző, tudományos és társadalmi feladatok érdekében. [[21.10]] Közfeladatot ellátó vagyonkezelő alapítvány létrehozása során az alapító, illetve a csatlakozó biztosítja a közfeladat ellátásához szükséges vagyonelemeket és finanszírozási eszközöket. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés továbbá rendelkezik a Magyar Vezetőképző Alapítvány működéséhez szükséges ingatlan tulajdonjogának az MVA részére történő ingyenes tulajdonba adásáról is. A tulajdonjog átadására az MVA szervezet számára a közfeladatainak elvégzése, a jövő nemzedékek érdekeinek és szükségleteinek kielégítése céljából kerül sor, hogy a Magyar Vezetőképző Alapítvány elősegítse a keresztény szemléletű oktatást, képzést, közreműködjön gazdasági és egyéb képzések, kollégiumok, szakkollégiumok kialakításában, működtetésében, az érdeklődőknek gazdasági és egyéb irányú képzést nyújtson, nemzetközi együttműködések révén közreműködjön a nemzetközi oktatási és képzési programok megvalósításában Magyarországon. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Schanda Tamás János: Nem.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót, kétperces hozzászólásra nincs mód. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagy tisztelettel arra kérem az Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Én is köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Testnevelési Egyetemért Alapítványról, a Testnevelési Egyetemért Alapítvány és a Testnevelési Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15720. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményét halljuk. Törő Gábor képviselő úr a bizottság előadója. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Testnevelési Egyetemért Alapítványról, a Testnevelési Egyetemért Alapítvány és a Testnevelési Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15720. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021 elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. Ez év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Testnevelési Egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésével rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Testnevelési Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyetem fő célja a nemzetközi élvonalhoz tartozó, versenyképes magyar testkultúra teljes területén való képzést biztosító felsőoktatási intézmény megteremtése. Az egyetem az oktatás-képzés, kutatás-fejlesztés és szolgáltatások olyan egységét kívánja megvalósítani, amely alapvetően a magyar testnevelés és sport előrelépését támogatja. A mai kor számára a részben üzleti alapokon nyugvó működtetés, a társadalmi és gazdasági környezet által megkívánt mechanizmusokba kapcsolódás potenciális lehetőséget jelent a fenntartható gazdálkodás, a hatékony üzemeltetés, egyúttal a sikeres működés, valamint az oktatási és kutatási alaptevékenység fejlesztése érdekében. Ezért az egyetem olyan működési modellt tervez kialakítani, amely alkalmas a megfelelő és elengedhetetlen egyensúly beállítására azzal, hogy az állam által biztosított források mellett szolgáltatásokkal is támogassa a közhasznú és közérdekű feladatok körét. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, kíváne most szólni? [[Schanda Tamás János: Nem.]] Nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jöhetnek, kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az elhangzottakat Törő képviselő úrnak, és nagy tisztelettel arra kérem az Országgyűlést, hogy a holnapi napon támogassa a zárószavazás során is a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítványról, a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány és a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15721. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleménye jön. Törő Gábor képviselő úr a bizottság előadója. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítványról, a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány és a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15721. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az egyes felsőoktatási intézmények megnyitott intézményfejlesztési terveiben a 2021. év elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. Ez év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Semmelweis Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! 2030-ra a Semmelweis Egyetem Európa öt legsikeresebb, a gyógyító tudományokkal foglalkozó egyetemévé válik, illetve a világ 28 ezer egyeteme közül a legjobb száz közé kerül. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, kíváne most szólni? [[Schanda Tamás János: Nem.]] Nem. A Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jönnek, kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen az elhangzottakat, illetve az egész törvényjavaslat teljes parlamenti vitája során megfogalmazottakat. Nekem már csak az a megtisztelő feladat maradt, hogy kérjem a tisztelt Országgyűlést a törvényjavaslat támogatására. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. A vitát lényegesen rövidíti, hogy elnöklök. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tájékoztatom önöket. Most soron következik a MOL Új Európa Alapítvány létrehozásáról és a részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15722. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság következik, előadója Törő Gábor képviselő úr. Tessék! [[21.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a MOL Új Európa Alapítvány létrehozásáról és a részére történő vagyonjuttatásról szóló törvényjavaslatról szóló T/15722. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság és a MOL-csoport széles körű támogatási rendszere hosszú évek óta segíti a sportolók, a művészek mellett a legkülönbözőbb hátrányos helyzetű társadalmi csoportokat és a helyi közösségeket egyaránt. Ezen túl gazdaságfejlesztési programok, környezet- és klímavédelmi, fenntarthatósági tevékenységek, kutatások támogatását is biztosítja majd a jövőben. A közös célok hatékony megvalósítását szolgálja a közfeladatot ellátó közérdekű alapítványként létrehozni kívánt MOL Új Európa Alapítvány. A törvényjavaslat alapján az alapítványt a magyar állam és a MOL Nyilvános Részvénytársaság 50-50 százalékos arányban hozza létre. Az alapítvány közfeladatának ellátásával és közérdekű céljainak megvalósításával közvetlenül összefüggő tevékenységet végez, amely keretében az alapítók által rendelt, valamint az alapítványhoz csatlakozók és adományozók által juttatott vagyont kezeli. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Köszönöm szépen. Előterjesztőként államtitkár úr? [[Schanda Tamás János: Nem.]] Jelzi, hogy nem. A Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jöhetnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy mondatot hadd mondjak az előzőekhez: nekem megtiszteltetés, hogy Hiller elnök úr elnöklése alatt tárgyalhatjuk ezeket a törvényjavaslatokat, és ezért különösen hálás vagyok a sorsnak. A másik, amit el kell mondanom a törvényjavaslat kapcsán: köszönöm szépen a most elhangzottakat, illetve a korábban elmondottakat, és nagy tisztelettel arra kérem az Országgyűlést, hogy ezt a fontos törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Rudolf Kalman Óbudai Egyetemért Alapítványról, a Rudolf Kalman Óbudai Egyetemért Alapítvány és az Óbudai Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15723. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleménye jön. Megadom a szót a bizottság előadójának, Herczeg Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan az előző törvényjavaslatokkal kapcsolatos előterjesztések ismertetése során is elhangzott, az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021 elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. 2021 elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új közfeladatokat ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány az Óbudai Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Rudolf Kalman Óbudai Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos célokról és feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt években a termelési folyamatok motorja a hálózatba kapcsolt, egymással kommunikálni tudó eszközöket is bevető technológiai forradalom. E változásokat összefoglalóan a negyedik ipari forradalomnak, vagy röviden ipar 4.0-nak nevezik a szakemberek, és most már így tartja számon a köznyelv is. Az egyetem célja, hogy nemzetközileg is meghatározó módon legyen a negyedik ipari forradalom, az ipar 4.0 egyik legfontosabb tudásközpontja a hazai műszaki felsőoktatási intézmények között. Ezért is kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen a szót.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr kíváne most szólni? [[Schanda Tamás János: Nem.]] Jelzi, hogy nem. A Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások jöhetnek, kétperces hozzászólás azonban nincs. Kíváne valaki felszólalni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magam sem tudtam volna szebben elmondani a törvényjavaslat célját, mint Herczeg képviselő úr, így csak arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék.
Köszönöm szépen. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nyíregyházi Egyetemért Alapítványról, a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány és a Nyíregyházi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15724. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés az előterjesztést. Elsőként a Törvényalkotási bizottság jön. Herczeg Tamás képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Ismét köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Nyíregyházi Egyetemért Alapítványról, a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány és a Nyíregyházi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló törvényjavaslatról szóló T/15724. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az imént is elmondtam, az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben 2021 elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. 2021 elején tíz egyetem, köztük a Nyíregyházi Egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Nyíregyházi Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyetem számos szakterületen képez hallgatókat, így agrár- és bölcsészettudományi, gazdaságtudományi, informatikai, műszaki, művészetközvetítési, pedagógusképzési, sporttudományi, társadalomtudományi, természettudományi képzési területeken. A Nyíregyházi Egyetem tehát a hazai felsőoktatás tíz képzési területtel rendelkező intézménye, mely magas szintű, sokoldalú, multi- és interdiszciplináris képzéssel, alap- és alkalmazott kutatással és fejlesztéssel járul hozzá az egyetemes tudomány és a magyar társadalom, azon belül is elsősorban a kelet-magyarországi régió fejlődéséhez. Ennek okán is tisztelettel kérem a Házat, hogy támogassa a javaslatot.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr! [[Schanda Tamás János: Majd később.]] Később. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadója következik, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon! [[21.30]]
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15724 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Nyíregyházi Egyete-mért Alapítványról, a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány és a Nyíregyházi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15724. számú törvényjavaslat kapcsán. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor ehhez a napirendhez is szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, melyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be. Ennek értelmében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) bekezdése előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint a modellváltás alatt lévő, közalapítványi fenntartásba kerülő egyetemeknél, mint a napirend tárgyát képező Nyíregyházi Egyetem, a közalapítványok esetünkben a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd például az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a (3a) bekezdéssel egészül ki, mely szerint „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, nemzetiségi képzés tekintetében a Nyíregyházi Egyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Nyíregyházi Egyetemért Alapítványról, a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány és a Nyíregyházi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15724. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja, javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Képviselői felszólalások jöhetnek, kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nekem sem maradt más feladatom, mint hogy arra kérjem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Jövő Nemzedék Földje Alapítványról, a Jövő Nemzedék Földje Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról és az ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15725. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleménye jön, amelyet Herczeg Tamás képviselő úr, a bizottság előadója mond el. Tessék!
Nagyra becsült Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Jövő Nemzedék Földje Alapítványról, a Jövő Nemzedék Földje Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról és ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/15725. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A termőföld, az erdők és a vízkészlet, a honos növény- és állatfajok, a nemzeti és helyi hagyományok, illetve a kulturális értékek mindannyiunk közös örökségét képezik, amelyek védelme, gyarapítása és a jövő nemzedékek számára való átörökítése az állam és minden magyar ember kötelessége. A Jövő Nemzedék Földje Alapítvány célja mindezen közfeladatok ellátása, a vagyonkezelésében lévő mezőgazdasági és erdőgazdasági földek megőrzése és átörökítése a jövő nemzedékek számára, ehhez kapcsolódóan pedig a Ménesbirtok Zrt. vagyonkezelői jogának gyakorlása. A törvényjavaslat elfogadása esetében az alapítvány a minta- és tangazdaságok fejlődését előmozdítva megvalósítja a közép- és felsőfokú agrárképzés intézményfejlesztési céljait, támogatja az agrároktatás infrastrukturális fejlesztését, erősíti, fejleszti annak gazdasági, társadalmi és nemzetközi kapcsolatait. Az alapítvány célja továbbá a védett őshonos magyar lófajták genetikai értékének megőrzése. Az alapítvány az államtól elkülönült szervezet, és éppen ez a különállás jelenti a biztosítékát annak, hogy a termőföldet kormányzati ciklusoktól, aktuális politikai vagy gazdasági érdekektől függetlenül tudja megőrizni az utánunk jövő nemzedékek számára. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később. A Kulturális bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Van egy tudományos-fantasztikus könyv, Asimov írta, az a címe, Alapítvány és Birodalom. Az jutott eszembe akkor, amikor kiderült, hogy a kormány az állami vagyont fideszes alapítványokba akarja kimenteni. Így akarnak önök is birodalmat építeni 2022-re, amikor majd elveszítik a választást. Csakhogy ez a történet se nem tudományos, se nem fantasztikus, ez a szomorú magyar valóság. Gyalázatos eljárás ez, mert felrúg minden demokratikus szabályt. A Fidesz-KDNP a saját zsákmányává kívánja tenni az országot. Amikor legutóbb ezt itt a parlamentben a Mezőhegyes Ménesbirtok kiszervezése kapcsán szóvá tettem, Lázár János úgy próbált kisiklani a konkrét válaszok elől, hogy a Ménesbirtok fejlesztéseit ecsetelte, és meghívott, hogy látogassam meg a gazdaságot. Az igazi kérdés azonban nem az, hogy milyen beruházások valósultak meg ott, hanem hogy miért nem maradhat állami kézben ez a páratlan nemzeti kincsünk. Választ erre azóta sem kaptam, ezért most megismétlem. A feltett konkrét kérdéseimre konkrét válaszokat várok. Nem a szokásos fideszes vagdalkozásra és visszamutogatásra számítok, hanem a konkrét kérdésekre adott konkrét és pontos válaszokra. Kezdjük ott, hogy a Mezőhegyes Ménesbirtok csak egy kézben tud működni, csak így fenntartható. Az egyik legfontosabb teendő tehát, hogy a terület egyben maradjon és ne cincálják szét a befektetők. Ennek még néhány éve is reális veszélye volt, amikor Simonka György és köre darabokra akarta szabdalni és felvásárolni a Ménesbirtok értékes földjeit. Jó, hogy ez nem történhetett meg, ennek azonban megvolt az ára, ez pedig Lázár János kormánybiztos úr térnyerése. Ő, miután elvesztette befolyását a hódmezővásárhelyi önkormányzatban, most Mezőhegyesen állami pénzből elkezdte fejleszteni a Ménesbirtokot, majd az új alapítványon keresztül próbálja megszerezni azt. Lázár János kormánybiztos legfontosabb mondata az volt, hogy a birtok nem lesz eladható, ugyanakkor a javaslat az állam részére 90 napos elővásárlási jogot állapít meg. Akkor most hogy is van ez? [[21.40]] Hisz az elővásárlási jognak általában az a lényege, hogy ha azzal a jogosult nem él, akkor azt bárki megvásárolhatja; ebben az értelmezésben a birtok tehát eladható lesz. Az első konkrét kérdésem tehát az, jól érteme, hogy a tulajdonos eladhatja azt a Ménesbirtokot, amit ingyen kapott az államtól. A második kérdés a Ménesbirtok finanszírozásával kapcsolatos. A T/15710. számon benyújtott, közfeladatokat ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló javaslat 1. §-ának (4) bekezdése nagyon érdekesen fogalmaz, szó szerint idézem: „Magyarország mindenkori költségvetésének tervezésekor előresorolt tényező a közfeladatokat ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok vagyonkezelés útján történő, illetve a közfeladat ellátásához közvetlenül szükséges finanszírozási feltételeinek a biztosítása.” Ez magyarul azt jelenti, hogy az alapítványé minden haszon és előny, a nyereséget nem hozó területet viszont továbbra is az állam finanszírozza. Nem tudok szabadulni a gondolattól, hogy a Fidesz-kormány azért intézi ezt így, hogy a választási vereségük után az új kormány nyakába lőcsöljék a közfeladatokkal járó kiadásokat, miközben a kiszervezett vagyon által keletkezett nyereség pedig a fideszes alapítványé. A második kérdésem tehát az, igaze, hogy az olyan közfeladatokat, mint a lótenyésztés vagy a tanoktatás, nem az alapítvány bevétele fogja finanszírozni, hanem a magyar állam. A harmadik aggályos terület a foglalkoztatás. 2016-ban még maga Lázár János is azt mondta, hogy Mezőhegyesen minden emberre szükség van, minden dolgozó munkájára igényt tart. Ehhez képest azóta semmi sem javult, sőt romlott a helyiek foglalkoztatottsága: csaknem 200 embert bocsátottak el, és a helyi lakosokat importált munkaerőre cserélték. Lehet ezt persze egyedi esetként magyarázni, de 200 ember esetében nehezen tudom elképzelni, hogy mindenkinek probléma volt a magatartásával vagy éppen a szakmai tudásával. Szeretnék tehát arra is konkrét választ kapni, hogy a kormánybiztos úr kinevezése óta hány embert bocsátottak el, és hány mezőhegyesi munkavállalója van most a Ménesbirtoknak. Egyszerű kérdések ezek, ezért konkrét és egyértelmű választ várok. Lázár János további ígérete volt, hogy a felújítások során lehetőséget kapnak a helyi vállalkozások is. Ehhez képest a munkálatok során a legtöbb megbízást a várostól teljesen idegen vállalkozók kapták. A konkrét kérdésem ebben az esetben is egyszerű: mekkora volt a kivitelezők között a helyi vállalkozók aránya? Feltűnő, hogy az alapítványi kiszervezés nem tér ki a mezőhegyesi műemlék épületekre, azok felújítására és állagmegóvására, ráadásul a törvényből az is kikerült, hogy az épületek műemlékvédelem alatt állnak. Csak nem arról van szó ebben az esetben is, hogy a fenntartási költségeket az állam nyakán hagyja a működés hasznát lefölöző fideszes alapítvány? Kérdezem tehát, hogyan, milyen pénzből képzelik ezeknek az ingatlanoknak a fenntartását, állagmegóvását. A legnagyobb veszélyt pedig a végére hagytam, azt a veszélyt, ami Mezőhegyesnek és polgárainak a szabadságát illeti. Az állami vagyonok alapítványi kiszervezése általában egy egyetem vagy egy város teljes területének egy kis részét érinti, Mezőhegyes esetében azonban a településnek és környékének a 80-90 százaléka kerül alapítványi befolyás alá. Ez azt jelenti, hogy gyakorlatilag megszűnik a település függetlensége, Mezőhegyes szinte teljes egészében fideszes magánkézben lévő hűbérbirtokká válik, a továbbiakban az ott élők és dolgozók mindenben ki lesznek szolgáltatva az alapítványnak. A mostani terjeszkedést látva soha nem lehet tudni, hogy kinek az ingatlanjára fognak szemet vetni. A helyi tulajdonosok földjei körbe lesznek véve az alapítvány által birtokolt területekkel, nincs semmi biztosíték arra, hogy nem akadályozzák őket semmiben. Ez pedig együtt járhat azzal, hogy a tulajdonosok rákényszeríthetők lesznek arra, hogy eladják a földjüket. Ugyanez érvényes bizonyos majori lakóépületekre is: több olyan lakás van, ahol a tulajdonos, ha kilép az ajtó elé, máris az alapítvány területére lép. Az alapítvány belefolyhat az egész város fejlődésébe. Ekkora hatalomkoncentráció birtokában bármilyen vállalkozás ellehetetleníthető, lassan senki sem érezheti magát biztonságban, bárki bármelyik pillanatban eltávolítható. Az utolsó kérdésem tehát az, hogy milyen konkrét garanciákat tud adni az állam, hogy az előbb felsorolt problémák nem keserítik meg a mezőhegyesi emberek életét. Jómagam úgy vélem, az eddig felsorolt kérdéseket, problémákat és aggályokat csak egyfajta módon lehet kiküszöbölni: úgy, hogy a kormány visszafordítja ezt a folyamatot, és a mezőhegyesi termőföld, valamint a Ménesbirtok továbbra is állami kézben marad. Higgyék el, ez az egyetlen racionális és mindenkit megnyugtató megoldás. Ja, és még valami! A beszédem elején említettem, hogy az Asimov-regényben elbukott és felbomlott a Birodalom. Önökkel is ez fog történni, törődjenek bele! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azt mondjam, ön Asimov Alapítvány-regényét hozta fel a vitában példaként. Gondolkodtam, hogy milyen irodalmi hasonlattal próbáljak élni, hogy elnök úr se feddjen meg, de nekem kizárólag a Rómeó és Júlia jutott eszembe, ahol valójában végzetes félreértések és felesleges ellenségeskedések áldozatává váltak a fiatalok, nem leegyszerűsítve persze ezzel az irodalmi művet, elnök úr, mielőtt feddésben részesülök. Azt hiszem, itt is sok szempontból erről lehet szó, tisztelt képviselő asszony, mert azt gondolom, abban önnel is egyetértünk, hogy Magyarországnak a legnagyobb és legértékesebb természeti kincse a termőföld- és az édesvízkészlet, illetve mindaz, ami egyébként az agráriumhoz kapcsolódik. Éppen ezért, azt hiszem, ha ebben egyetértünk, akkor az egész törvény kapcsán csupán végzetes félreértésekről és történelmi ellenségeskedésről van csak szó, miközben valójában a mélyében akár egyet is érthetünk és egyet is érthetnénk. Tisztelt Képviselő Asszony! Valójában itt semmifajta kiszerződésről meg kiszervezésről meg magánosításról nincsen szó. Egy közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány létrehozásáról van szó, amelynek az esetében mégiscsak az a helyzet, hogy közfeladat ellátását kapja feladatul, és ehhez a közfeladathoz kap valamifajta vagyont. Itt nem magánvagyon keletkezik, nem magánosításról van szó, nem valami csúnya dologról van szó, tisztelt képviselő asszony, hanem pontosan arról, amiben szerintem ön is meg én is hiszek: abban hiszünk, hogy meg kell őriznünk a termőföldet, és meg kell őriznünk mindazt a tudást, mindazt az értéket, amit egyébként a Ménesbirtok is jelent. Tisztelt Képviselő Asszony! Azért ez egy mondatot megér mégiscsak: ha valakitől egyébként veszélyben van a Ménesbirtok, az pont a baloldal, hát önök voltak azok, akik eladták, önök voltak azok, akik ezt magánkézbe adták, és a nemzeti oldalnak kellett ezt visszaszerezni. Tehát, tisztelt képviselő asszony, ha valakitől egyébként védeni kell, nem öntől, én ezt nem feltételezem, de az ön politikai szövetségeseitől, akikkel együtt politizál, egyébként nem baj, ha megpróbáljuk tőlük védeni. De maga a közfeladat és egyébként a közcél szerintem szent és sérthetetlen, éppen ezért teljesen egyértelmű, hogy itt nem arról van szó, az csak egy félreértés, amit ön mond. Itt arról van szó, hogy ezt az értéket szeretnénk hosszú távon, generációkra átmenteni. Az is teljesen világos és egyértelmű, ha megnézi a törvényjavaslatot, tisztelt képviselő asszony, hogy a cég kerül az alapítvány tulajdonába, egyébként a föld és a földhöz kapcsolódó vagyonelemek pedig maradnak állami tulajdonban. Benne van a törvényben, tisztelt képviselő asszony, benne van, meg lehet nézni, a 2. melléklet, ha jól emlékszem, és ez csak vagyonkezelésbe kerül át ehhez az új szervezethez. Tehát szerintem nincs közöttünk ebből a szempontból különbség, csak félreérti egyébként a törvényjavaslatot, én ezt feltételezem, és nem kellően tanulmányozták, hogy miről szól ez, miközben a célban akár egyet is érthetnénk. [[21.50]] Én pedig a Ménesbirtok kapcsán feltett konkrét munkáltatói kérdései kapcsán csak egyetlenegy dologra tudom biztatni, tisztelt képviselő asszony, hogy fogadja el Lázár János kormánybiztos úrnak a meghívását, és én biztos vagyok abban, hogy ő minden maradék, fennmaradt kérdését el fogja tudni oszlatni. Ezek után pedig arra kérem, hogy egyébként támogassa a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmét.
Nagyon szépen köszönöm. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Kultúráért Alapítvány létrehozásáról, valamint a Magyar Kultúráért Alapítvány és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15726. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság véleménye jön. A bizottság előadója Herczeg képviselő úr. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a szót. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Kultúráért Alapítvány létrehozásáról, valamint a Magyar Kultúráért Alapítvány és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15726. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A kulturális ágazat hosszú távú terveinek, tevékenységeinek finanszírozására, támogatására, az ilyen tevékenységet ellátó intézmények kiszámítható működtetése, valamint a kultúrstratégiai támogatások kedvezményezettjeinek tervezhető jövője érdekében az Országgyűlés a Magyar Kultúráért Alapítvány létrehozásáról döntött. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza az ezen feladatok ellátása érdekében tevékenykedő, a Petőfi Irodalmi Múzeum és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Kft. bázisán kialakuló, kulturális menedzsmenttel és kultúraelosztással, -forgalmazással foglalkozó ügynökség megvalósítását. A cél egy olyan rendszer kialakítása, amelynek központi eleme a programkoordináció, a tartalomdisztribúció, a kultúrafogyasztási szokásokból kiinduló termékértékesítés megerősítése. Indokolt, hogy a Petőfi Irodalmi Múzeum és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság bázisán egy kulturális menedzsmenttel és disztribúcióval foglalkozó kulturális ügynökség jöjjön létre, amely a magyar kultúra stratégiai intézményei által le nem fedett, illetve még javítható hatékonysággal működtetett részeire kiterjedően kapjon szerepet. A Magyar Kultúráért Alapítvány ernyőszervezetként a kulturális tevékenységek működési és fejlesztési célú finanszírozását, illetve támogatását, a tehetséggondozó programok működtetését, a kreatívipari innovációk létrejöttének és működésének támogatását, médiatartalmak előállítását és a médiaszolgáltatási tevékenység támogatását, valamint a kulturális célú ingatlanhasznosítást veszi szárnyai alá. A törvényjavaslat rendelkezik továbbá az alapítvány, a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság útján ellátott közfeladatai ellátásának elősegítése érdekében az ügynökség részére történő ingyenes vagyonjuttatásról is. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, kíváne most szólni? [[Schanda Tamás János: Köszönöm szépen, nem.]] A Kulturális bizottság nem állított előadót. Most hozzá lehet szólni, két percben nem, hosszabban meg nem érdemes. Kíváne valaki szólni? [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nekem sem maradt más feladatom, mint hogy kérjem az Országgyűlést, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15727. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Az előterjesztés nemzetiségi napirend pont. Először a Törvényalkotási bizottság jön, a bizottság előadója Herczeg Tamás képviselő úr. Parancsoljon!
Ismét köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15727. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes felsőoktatási intézmények megújított intézményfejlesztési terveiben a 2021. év elején számos esetben jelent meg a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” stratégiában 2016 óta megfogalmazott, az egyetemek versenyképességét elősegítő modellváltás iránya. Az egyetemi fenntartói struktúra változása, ha hatékonyabb, produktívabb felsőoktatást szeretnénk, elkerülhetetlen. Ez a felsőoktatási fenntartói formaváltás nem csorbítja az autonómiát, a tudományos szabadságot, és alkalmas arra, hogy az egyetemek fenntartói jó gazda módjára működjenek. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A 2021. év elején tíz egyetem szenátusa fejezte ki azon többségi szándékát, hogy az egyetem jövője egy új, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői, állam által alapított alapítványi formában valósuljon meg. Ezért a kormány a Debreceni Egyetem szenátusának kezdeményezésére az egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. Tisztelt Képviselőtársaim! A Debreceni Egyetem küldetése, hogy Kelet-Magyarország és a környező határon túli térségek meghatározó szellemi központjaként működjön nemzetközileg elismert képzési, kutatási, innovációs tevékenységgel minden szakterületen. Ahogyan a jogszabályváltozás bevezető része írja, a multidiszciplináris jellegű Debreceni Egyetem többfókuszú stratégiai célokkal rendelkezik, és emellett lényeges információ az egyetemről, hogy az ország legjelentősebb betegellátási és egészségipari szolgáltatója. Mindezen körülmények miatt is a sikeres jövőt szolgáló döntés meghozatala érdekében kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, Herczeg Tamás képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Schanda Tamás János jelzésére:]] Majd később. Köszönöm szépen. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/15727 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15727. számú törvényjavaslat kapcsán. [[22.00]] Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatról bizottságunk a 2021. április 13-ai ülésén mint kapcsolódó bizottság lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és egyhangúlag megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, illetve a bizottság módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor ehhez a napirendhez is szorosan kapcsolódik a későbbi napirendi pontként tárgyalandó T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról tárgyú törvényjavaslat, melyhez önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be, ugyanis a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) bekezdése előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint a modellváltás alatt lévő, közalapítványi fenntartásba kerülő egyetemeknél, mint a napirend tárgyát képező Debreceni Egyetem, a közalapítványok esetünkben a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „(3a) a fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, a nemzetiségi képzés tekintetében a Debreceni Egyetem esetében is, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett törvényjavaslat holnapi elfogadását. Ennek ismeretében, tudatában és reményében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15727. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja és javasolja a tisztelt Háznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak, DK.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Előterjesztő! Az a helyzet, hogy valójában nem is igazán akartam hozzászólni, hiszen késő éjszaka van már, de mégiscsak megütötte az előterjesztő egyik mondata a fülemet, mégpedig az, hogy a modellváltás nem csorbítja az egyetem autonómiáját. Tisztelt Ház! Ez a mondat igaz. A Debreceni Egyetem autonómiája rég elveszett, 2013-ban, amikor az első Orbán-kormányhoz hű politikai kinevezett átvette az irányítást a Debreceni Egyetem élén; amikor úgy herélték ki a Debreceni Egyetem autonómiáját, hogy egy olyan rektort választottak meg a Debreceni Egyetem vezetésére, akinek a politikai elkötelezettsége teljesen egyértelmű volt. Mondhatnám azt is, amit az egyetemen különben naponta lehet hallani, hogy hű katonája Orbán seregének a Debreceni Egyetem rektora. 2013-ban megtörtént az, aminek nem szabadna megtörténnie egy egyetem életében, mégpedig az, hogy miután nem választották meg a politikailag kinevezett vagy kinevezni szándékozott rektort, Balog Zoltán minden akarat ellenére, minden egyetemi ellenkezés ellenére mégiscsak Szilvássy Zoltánt nevezte ki rektornak. Nyilván meg is lett aztán utána ennek a hálája, hiszen tudjuk azt nagyon jól, hogy Mocsai doktori kinevezése, a CEU melletti kiállás és Putyin díszdoktori címe egyértelműen a Debreceni Egyetem rektorának a nevéhez köthető. Azt mondják majd, és nyilván ez el fog hangzani, hogy valójában a modellváltást támogatta szinte mindenki, de ez nem igaz. A Debreceni Egyetem dolgozói kara, tanári kara, az oktatók és a tanulók egyszerűen belefáradtak ebbe az őrült helyzetbe, ami a Debreceni Egyetemen évek óta van. A putyini díszdoktori cím odaítélésekor a Debreceni Egyetemnek le kellett tiltania a saját Facebook-oldaláról például azt a lehetőséget, ahol értékelik az egyetemet, hiszen annyi egyest kapott, amennyit már szinte nem bírt el maga a rendszer. Tehát ezek után azt mondani, hogy a Debreceni Egyetem modellváltása különben nem csorbítja a Debreceni Egyetem autonómiáját, ez barokkos túlzás. Mi, debreceniek tudjuk, hogy mire megy ki a játék. Tudjuk azt is nagyon jól, hogy Debrecen mindig is boszorkánykonyhája volt a fideszes illiberális rendszernek. Itt próbáltak ki, az én szülővárosomban, szeretett városomban mindent, a főterek térkövezésétől kezdve a multimodális központokon keresztül a jó ég tudja, még mi mindent, ahonnan pénzt lehet lenyúlni. Nálunk kezdték el az egyetemeket elfoglalni először. Miután látták, hogy ez működik, szemmel látható, hogy ezt most kiterjesztették az egész országra. Nehogy azt higgyék, hogy a Debreceni Egyetem tagsága, tanulói, oktatói gárdája különben lehajtott fejjel és szótlanul hallgat, mert belül forrnak az indulatok. Ahogy ez a rendszer eléri politikai törzsfejlődésének a végét, a Debreceni Egyetem meg fogja magát rázni, és vissza fogja venni az autonómiáját valóban. Ebben teljesen biztos vagyok. És mi minden lehetőséget meg fogunk a Debreceni Egyetemnek adni ahhoz, hogy ez megtörténhessen, és biztos vagyok benne, hogy ez rövid idő alatt meg is fog történni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most megadom a szót Schanda államtitkár úrnak, az előterjesztőnek.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedjék meg, hogy ne hagyjam, hogy függőben maradjanak azok a mondatok, amelyeket képviselő úr elmondott, mert ugyan ezekről a kérdésekről a mai nap során volt már lehetőségünk vitázni a korábbi törvények kapcsán, de azért olyan durva, egyetemellenes, autonómiaellenes hozzászólásra, mint amit képviselő úr megtett, nem volt példa. És csak rögzítsük, hogy mi történt! Az történt, tisztelt képviselő úr, hogy ön szerint kizárólag az a felsőoktatási intézmény szabad, az a felsőoktatási intézmény autonóm, az a felsőoktatási intézmény jó, ha van ilyen kategória, amelyik az önnek kedves rektort választja meg; ahol az önnek kedves vezetők dolgoznak, akik osztják az ön valamifajta furcsa ideológiáját. [[Varga Zoltán közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy önnek most sem sikerült, hogy eltalálja az igazságot, és a Debreceni Egyetemet pedig nem tiszteli kellőképpen, hiszen ha tisztelné debreceniként a Debreceni Egyetemet, a Debreceni Egyetem múltját vagy akár a Debreceni Egyetemen dolgozó, tanító, kutató egyetemi professzorokat, oktatókat, tanárokat, akkor nem mondta volna el ezt a felszólalását. [[22.10]] Akkor nem sértette volna vérig az ott dolgozókat, az ott tanítókat vagy akár az ott tanulókat, tisztelt képviselő úr. Merthogy akkor nézzük a tényeket! Az első tény, hogy az egyetemi szenátus tagjai, azok az emberek, akikre az egyetem vezetése rá van bízva, túlnyomó többséggel döntöttek arról, hogy ők bizony modellváltással szeretnének élni, hogy ők kezdeményezik a modellváltást, tisztelt képviselő úr. 65 igen, nulla nem, 3 tartózkodás. 65 igen, nulla nem, 3 tartózkodás! [[Varga Zoltán közbeszól. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselő Úr! Elhiszem, hogy önök a baloldalon vagy ott a DK-ban azt gondolják, hogy mindenkinél okosabbak, ügyesebbek, szebbek, felkészültebbek, hogy jól értenek az egyetemi világ minden egyes szakjához, de tisztelt képviselő úr, nem bennünket kellene tisztelni, nem bennünket kellene elfogadni, hanem azokat a professzorokat, azokat az akadémiai embereket, akik a Debreceni Egyetemen dolgoznak és tanítanak, akik megválasztják a szenátus tagjait, és aztán a szenátus tagjaként egyébként felelős döntéseket hoznak. Hát, milyen demokrata maga, tisztelt képviselő úr?! Mennyire hisz maga a demokráciában, ha egy képviseleti demokráciaként működő egyetemi szenátus döntését kívülről, úgy, hogy nem ért hozzá [[Varga Zoltán közbeszól.]] , hogy a könyökéig nem ér föl az egyetemi szenátus tagjainak, hogy semmifajta olyan képességgel, tudással nem rendelkezik, mint azok a kiváló professzorok, akik Debrecenben dolgoznak, hogy egyébként a teljes debreceni egyetemi szenátust lesajnálja, lenézze és kétségbe vonja az ő döntésüket?! Képviselő úr, honnan veszik maguk ott a baloldalon ezt a fantasztikus bátorságot?! Honnan?! És képviselő úr, azért az már mindennek a teteje, hogy ön egy nemzetközi hírű, a hazai felsőoktatásban is kimagasló eredményeket elérő, hatalmas vezetői képességekkel rendelkező rektort elkezd itt pocskondiázni az Országgyűlésben. Szilvássy rektor úr egy fantasztikus ember, tisztelt képviselő úr, fantasztikus tudományos teljesítménnyel, fantasztikus vezetői teljesítménnyel, aki a rektori kinevezés előtt, ha jól emlékszem, rektorhelyettesként is szolgálta egyébként az intézményt. Képviselő úr, honnan veszi a bátorságot, hogy ön ezt az embert bírálja itt az Országgyűlésben?! Ráadásul úgy, hogy meghamisítja, a történelmet is átalakítja, hiszen ön is pontosan tudhatja vagy tudhatná, ha akarná tudni, hogy egyébként a Debreceni Egyetem szenátusa ’13-ban több jelöltet javasolt a fenntartó minisztériumnak. Több jelöltet javasolt, az egyik Szilvássy rektor úr, és valóban, a fenntartó Szilvássy rektor úr kinevezésével értett egyet, de több jelöltet javasolt a szenátus. Több jelölt volt, tisztelt képviselő úr. [[Varga Zoltán közbeszól.]] [[Varga Zoltán közbeszól.]] Pontosan így volt. Nézze meg a szenátusi jegyzőkönyveket, nézze meg, én pontosan tudom, és ön föláll az Országgyűlésben és egyébként Szilvássy rektor úr képességeit, a tudományos felkészültségét, a vezetői képességét megpróbálja kétségbe vonni (Varga Zoltán közbeszól.) és valamifajta pártpolitikai kinevezettként próbálja beállítani. Ez felháborító! Önök a baloldalon és különösen ön Gyurcsány Ferenc pártjában autonómiaellenes és egyetemellenes, és ez a felszólalása mutatta meg leginkább egyébként mindezt. Szégyen! Tisztelt Képviselő Úr! Csak hogy érdemi vitát is lehessen folytatni, engedje meg azért, hogy arra fölhívjam a figyelmét, amiről ugyan ma már szintén volt szó, csak nekünk, kettőnknek nem volt lehetősége erről beszélni, hogy az autonómia mit is jelent, mert teljesen világos és egyértelmű. Amikor önök azt állítják, hogy az intézmények autonómiája csökken, akkor önök egyszerűen nem mondanak igazat, én meg nem hagyhatom, hogy ezek a mondatok itt maradjanak lógva. [[Varga Zoltán közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Önök egyszerűen nem mondanak igazat. Ha megnézzük, hogy milyen jellemzői, milyen típusú autonómiák vannak, akkor van szervezeti autonómia: igen, növekszik a modellváltással. Van pénzügyi autonómia: jelentősen növekszik a modellváltással. Ha ön látott már költségvetési szervi működést, akkor pontosan tudja, hogy egyébként az milyen korlátokkal, milyen bürokratikus akadályokkal jár együtt, és bizony mennyivel egyszerűbb és mennyivel könnyebb, különösen egy hosszú távú, többéves kutatási programot vagy akadémiai működést folytatni úgy, hogy egyébként ezek a korlátok nem állnak fönn. Ezért fontos, hogy modellt váltsunk, hogy átalakuljon az a jogszabályi környezet, amiben az intézmények működni tudnak, ahol föl tudják használni egyébként a fejlesztési forrásokat, ahol fel tudják használni egyébként a működési forrásokat. Mert mi fejleszteni akarjuk az egyetemeket. Mi nem az egyetemek ellen vagyunk. Mi nem tönkre akarjuk tenni az egyetemeket, ahogy önök tönkretették a kormányzásuk alatt. [[Varga Zoltán közbeszól.]] Önök tönkretették a magyar felsőoktatást, mi fejleszteni akarjuk. De nézzük csak a példákat! Önök tandíjat vezettek be, mi ingyenes felsőoktatást. Önök PPP-konstrukciókkal eladósították az intézményeket. Mi mit csinálunk? Vagyont adunk nekik. Önök mit csináltak? Elvettek az oktatóktól bért. Elvettek az oktatóktól bért, tisztelt képviselő úr. Mi megemeljük az oktatók bérét. Ez a különbség a két felsőoktatás-politika között. [[Varga Zoltán közbeszól.]] [[Varga Zoltán közbeszól.]] Ez a különbség a két felsőoktatás-politika között, aminek az az alapja, hogy önök nem tisztelik a felsőoktatási intézményeket, mi pedig tiszteljük, tisztelt képviselő úr. (Varga Zoltán közbeszól.) De ha visszatérünk az autonómiák típusához: létezik munkáltatói autonómia. Itt is növekszik az intézmények lehetősége, elszakadnak attól a merev struktúrától, ami nem teszi lehetővé, hogy még jobban díjazzák azokat az oktatóikat, kutatóikat, kollégáikat, akik nélkülözhetetlenek a versenyképességhez, és megteremti annak a lehetőségét, hogy a világ legjobbjai jöjjenek ide Magyarországra, és vegyenek részt az oktatásban, vegyenek részt egyébként a kutatásban. Tisztelt Képviselő Úr! És része az autonómiának az oktatás és a kutatás szabadsága, autonómiája, ami pedig teljesen egyértelmű és világos: attól, hogy a kormánytól távolodik, az növekszik, nem pedig csökken; egyébként pedig az Alaptörvény egyértelműen szabályozza, hogy az oktatás és a kutatás autonómiája milyen fontos, és ezt biztosítja is a mindenkori magyar állam. Tehát tisztelt képviselő úr, amikor önök azt állítják, hogy itt bárki ebben az országban a mi oldalunkon, a nemzeti polgári oldalon csökkenteni akarja az intézmények szabadságát [[Varga Zoltán közbeszól.]] akkor önök hazudnak, és szándékosan félre akarják vezetni a magyar közvéleményt. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15728. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15728. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és az általuk fenntartott felsőoktatási intézmények működési környezetének finomhangolása. Célja továbbá egy-egy új egyetem alapításának és fenntartóváltásának a megalapozása. Az alapítvány legfontosabb döntéshozó szerve a kuratórium. Lehetővé kell tenni, hogy a létrejövő kuratóriumokban az Akadémia, a gazdaság és a közélet világából egyaránt érkezők az intézmények felé elkötelezett tagok legyenek, mert ez biztosítja azt, hogy az egyetemek valóban a régió legmeghatározóbb intézményeivé tudjanak válni. [[22.20]] A közfeladatokat ellátó alapítványok esetében a gazdálkodás részét képező beszerzések nyilvános és átlátható lebonyolítása kiemelt közérdek, ezért a jogszabályban is meg kell határozni az alapítvány közbeszerzési kötelezettségét. A javaslat keretében átvezetésre kerülnek a felsőoktatási törvény mellékletében a modellváltó egyetemek a magánegyetemek kategóriájába. Továbbá a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosítása szükséges a Tokaj-Hegyalja Egyetem létrehozása, valamint az Eszterházy Károly Egyetem fenntartóváltása miatt is, amely intézmény augusztus 1-jétől az Eszterházy Károly Katolikus Egyetem nevet viseli majd. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosításának 2020. decemberi hatálybalépésére, az alapítói jogok átadására és a vagyonjuttatás pontosítására tekintettel a korábbi modellváltásokról rendelkező törvények módosítása szükséges. A Nemzeti Filmszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság állami tulajdonrésze a Színház- és Filmművészeti Alapítvány tulajdonába kerül. Ez segíti a Színház- és Filmművészeti Egyetem munkáját. Továbbá része az előterjesztésnek, hogy a Miskolci Egyetemet működtető alapítvány tulajdonába kerül az államnak ez idáig az Ózdi Acélművekben birtokolt része. Az előterjesztéshez kapcsolódóan elmondandó még, hogy a Csanyik-völgyi volt szanatórium épülete a Miskolci Egyetem egészségtudományi képzését segíti a jövőben. Tisztelt Ház! A Nemzeti Földalapról szóló törvény módosítása annak érdekében szükséges, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok mellett az általuk fenntartott, agrárágazathoz kapcsolódó oktatási vagy tudományos kutatási alapfeladattal rendelkező felsőoktatási intézmények is vagyonkezelhessenek erdő- és földterületeket. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Tamás képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Most nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót négyperces időkeretben Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy mai utolsó felszólalásomban mint parlamenti képviselő, de mégis a magyarországi nemzetiségek nevében is kifejtsem álláspontomat, álláspontunkat a T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat kapcsán. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. április 13-ai ülésén az előzetesen nemzetiségi napirendi pontnak kért azon hét egyetem esetében, amelyekben folyik, folyhat nemzetiségi képzés, tehát érzékenyen érintik a magyarországi őshonos nemzetiségeket, lefolytatta ezek részletes vitáját. Erről már korábban beszámoltam. Ugyanakkor nem tudtuk nemzetiségi napirendi pontnak kérni a felsőoktatás szabályozására vonatkozó T/15728. számú törvényjavaslatot, tekintettel arra, hogy a Házbizottság legutolsó ülése után került benyújtásra, de az együttes általános vita során lehetőségünk volt ehhez a törvényjavaslathoz is hozzászólni. Akkori hozzászólásomban elmondtam, hogy mivel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága ezen napirendhez nem tud módosító indítványt benyújtani, ezért önálló képviselői indítványt kívánok benyújtani, melyet 2021. április 12-én T/15728/2. számon meg is tettem. Szeretném kihangsúlyozni, hogy bár a körülmények miatt egyéni képviselői módosítót nyújtottam be, de természetesen egyeztettem valamennyi országos nemzetiségi önkormányzattal és nemzetiségi szószólóval, a módosító indítványomat mindenki egyhangúlag támogatta és szükségesnek tartja. A Kulturális bizottság a T/15728/2. számon benyújtott képviselői módosító indítványomat a 2021. április 13-i ülésén megtárgyalta, és 11 igen szavazattal, egy tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta, támogatta. Képviselői módosító indítványomról már az előző, az egyetemekről szóló napirendeknél tett felszólalásaimban is beszéltem, nevezetesen a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 64. § (4) pontja előírja a miniszter részére, hogy a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Az új, valamint modellváltás alatt lévő, közalapítványi, illetve egyházi fenntartásba kerülő egyetemeknél átveszik az államtól a fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok, az egyházi fenntartók döntenek majd az egyetemek stratégiai kérdéseiben, így a nemzetiségi képzésre vonatkozó ügyekben is. Ezért a benyújtott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” A magyarországi nemzetiségek részére csak ez jelenthet garanciát a nemzetiségi felsőoktatás, nemzetiségi képzés tekintetében, ezért tisztelettel kérem a képviselői módosító indítványom, valamint az általa érintett T/15728. számú törvényjavaslat támogatását és a holnapi ülésen való elfogadását. Egész esti türelmüket megköszönve, danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nekem sem maradt más feladatom, mint hogy megköszönjem mindenkinek, aki az Országgyűlés munkájában részt vett ezen törvényjavaslat tárgyalása során, és arra kérjem a tisztelt képviselő asszonyokat és képviselő urakat, hogy a holnapi nap során támogassák szavazatukkal a törvényjavaslat elfogadását. Végezetül pedig jó éjszakát kívánok! Köszönöm.
Mi még nem megyünk el, államtitkár úr. [[Derültség. Varga Zoltán: Bár szeretnénk, de nem!]] De jó éjszakát magának! Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik: „Ökológiai bomba ketyeg a Balatonnál?” címmel. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Visszavontuk!]] A képviselő úr nincs jelen akkor a következő. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP: „A mi váro-sunk, Pécs 50.” címmel. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Ő sincs!]] Nincs jelen. Köszönöm. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik… Nincs? [[Dudás Róbert: Itt vagyok!]] Van. Ja, látom, bocsánat! „Nem felelősöket keresek, hanem…” Dudás Róbertet kerestem az előbb. [[Derültség.]] Tehát „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel öné a szó, Dudás Róbert képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Mint oly sokszor a napirend utáni felszólalásaim kapcsán, Gyöngyöst és a térségét érintő kérdéseket hozok ide. Így történik ez a mai nap is, amikor is el kell mondjam, hogy a legnagyobb terhelés alatt vették el a gyöngyösi kórház dolgozóitól a 30 százalékos Covid-pótlékot. Valóban ezt érdemlik ezek az emberek, akik éjt nappallá téve dolgoznak a kórházakban, védik, gyógyítják a betegeket, tesznek meg mindent mindenkiért, aki egyébként sajnos erre az osztályra kerül? Én is talán kezdhettem volna azzal, de és ezért elnézést is kérek most teszem meg, hogy minden köszönetet meg kell hogy adjunk, és köszönetet kell hogy nyilvánítsunk nekik a munkájukért, és ez számos fórumon el is hangzik. Ugyanakkor azt is tegyük hozzá, hogy ennél több kell nekik. Ez az a pótlék, ami, ha mondhatjuk így, picit motiválta őket egyébként, vagy inkább ellentételezése volt azoknak a terheknek, amiket ők el kell viseljenek nap mint nap. [[22.30]] Pár héttel ezelőtt az egyik kormánypárti képviselő részéről Gyöngyösön elhangzott az az önkormányzat irányába tett bírálata kapcsán, hogy arra van pénz, amire akarjuk, hogy legyen pénz. Nos, akkor én ennél a kérdésnél hozom ide ugyanezt a tételt, ugyanezt a tézist, hogy arra van pénz, amire akarjuk, hogy legyen pénz. Márpedig, ha a Covid-osztályon dolgozó egészségügyi szakemberek, orvosok, ápolók, nővérek, de a takarítók is, mindenki, aki ott a nap 24 órájában dolgozik, ha az ő megbecsülésükre nincsen pénz, akkor itt óriási problémák vannak. És hogy honnan lehetne pénzt erre az osztályra tenni? Hát, például a Gazdaságvédelmi Alapból, azon túl, hogy a kiesett munkabérek megfelelő százalékú pótlását kellene hogy biztosítsa a kormány, az egészségügyi dolgozók béremelésére és bérpótlékjára is kell hogy jusson. Nem olyan látványberuházásokra, mint például csak hogy egypár tételt mondjak , hogy 67 milliárd forintot fizetünk Semjén Zsolt hobbijára úgy, hogy egyébként több tíztonnás, szarvasagancsból készült kapun lehet majd bemenni a vadászati világkiállításra; vagy hogy a Bozsik Stadion 5 milliárd forintos tervezett költsége már most 17 milliárdnál tart. Én azt gondolom, hogy akarat kérdése, márpedig ezt a kérdést akarni kell, és mindent meg kell adni, mert ezek az egészségügyi dolgozók nem ezt érdemlik. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Még tavaly szólaltam föl először egy gyöngyösi iskola, nevezetesen a Kálváriaparti iskola ügye kapcsán. Röviden vázolnám, hogy miről is volt szó akkor, és mi történt azóta. Nos, több mint 30 évvel ezelőtt épült az az általános iskola, ami akkor, a ’80-as években nemcsak Gyöngyös, de a környék legpatinásabb iskolája volt. Viszont azóta nem igazán fordított rá sem a kormány, sem pedig az önkormányzat nem tette meg, azokat a felújítási költségeket nem fordította rá, amit egyébként időről időre rá kellett volna. Ha viszont most, mint ahogy már számos alkalommal elmondtam, azt keressük, hogy kinek mikor, mely kormánynak, mely önkormányzatnak mit kellett volna tennie, akkor ez az iskola sosem fog elkészülni. Még egyszer mondom: több mint 500 gyermekről van szó, rajtuk keresztül a családjukat is beleértve pedig több ezer emberről beszélünk, és nemcsak Gyöngyösről, hanem a környékről is hordják ide a gyermekeket. Szoktam mondani, mint ahogy felszólalásom címe is volt, hogy nem felelőst keresek, hanem megoldást; ennél a kérdésnél is azt gondolom, és ezt fogalmaztam meg mind a tankerület vezetése, mind pedig a minisztérium irányába írásbeli kérdésként, hogy jöjjenek le, kérem őket, és nézzék meg, hogy mi történik ott, mi folyik ott, és fordítsanak rá összeget. A válaszukból kiderült, mint ahogy azt is sokszor el szoktam mondani, hogy a vidéki helyzetet Budapestről nem lehet látni. Nos, hamarosan a költségvetés tárgyalása jön, a 2022-es költségvetés tárgyalása. Mint már oly sokszor, több téma mellett ennek az iskolának a kérdését is be fogom újra adni, és én biztos vagyok benne, hogy előbb-utóbb a felszólalásoknak, írásbeli kérdéseknek és költségvetési módosítóknak meglesz a gyümölcse, és végre elnyeri méltó jutalmát és méltó felújítását ez az iskola, több mint 500, összességében pedig több ezer ember érdekét képviselve ezzel és örömet szerezve nekik, mert meggyőződésem, hogy egy vidéki gyermek is megérdemli azt, ami egyébként egy budapesti gyermeket alapvetően megillet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Most megadom a szót napirend utáni felszólalásra Herczeg Tamás képviselő úrnak, Fidesz. „A békési megyeszékhely útfejlesztési terveinek megvalósítása” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásom célja, hogy a békéscsabai útfejlesztési tervekről és a tervek jó részének megvalósulásáról számoljak be. Nehezen vitatható tény, hogy a közlekedési lehetőségek alapvetően meghatározzák a mindennapjainkat. Óvodába, iskolába visszük a gyermekeinket, munkába járunk, bevásárolunk, pihenni megyünk, rokonokat, barátokat fogadunk. Ma már a legtöbb helyen természetes, hogy szilárd burkolatú utakon járunk, viszont annak hiánya azonnal feltűnik, és számtalan bosszúságot okoz. Nekünk, Békés megyében és annak székhelyén, Békéscsabán élőknek az elmúlt évtizedekben állandó gondot és vitatémát jelentett a közlekedési lehetőségek gyatra minősége. A rosszul járható közutak rányomták bélyegüket a hétköznapjainkra, az életminőségünkre, a gazdasági fejlődésünkre. Az előző kormányok ígéretei után a jelenlegi magyar kormánynak köszönhető, hogy ez a térség újra felkerülhet Magyarország és a gazdasági szereplők, a befektetők térképére. Békéscsabáról ma már 80 kilométer hosszú gyorsforgalmi úton közlekedhetünk Kecskemét és Budapest irányába, és a jelenleg is zajló útépítések eredményeként ez a szakasz már idén, illetve a következő években tovább bővül. Így belátható időn belül, az M44-es gyorsforgalmi útnak és az M5-ösnek köszönhetően végre autóúton, illetve autópályán közlekedhetünk Békéscsaba és Budapest között. Az M44-es megépítésének, a békéscsabai repülőtér küszöbönálló fejlesztésének, valamint a Budapest-Szolnok-Békéscsaba-Lőkösháza vasútvonal utolsó, Békéscsaba és Lőkösháza közötti 30 kilométeres szakasza hamarosan induló modernizációjának köszönhetően ma már reális esélyünk van arra, hogy jelentős, munkahelyeket létesítő nagybefektetők telepedjenek a megyébe, hiszen elhárul az ellenérvként sokat és joggal emlegetett rossz megközelíthetőség akadálya. Az országos közlekedési hálózat fejlesztése mellett azonban nem feledkezhetünk meg a települések belterületi útjainak állapotáról sem. Az életminőséget ugyanis jelentősen befolyásolja, hogy az otthonunkat aszfaltozott vagy sáros, poros, kátyús, szilárd burkolattal nem rendelkező utakon közelíthetjüke meg. Békéscsabának komoly restanciája, elmaradása van ezen a területen. A város fejlődésével, a szuburbanizációval, a kertvárosi részek bővülésével újabb területek épültek be, új utcák jöttek létre. Ezeknek a közlekedési útvonalaknak a szilárd burkolattal ellátására azonban nem volt saját forrása a városnak, az ott lakóknak, és a központi költségvetésből sem érkezett érdemi segítség eddig. Magyarország Kormánya az 1842/2020. számú kormányhatározatában döntött arról, hogy támogatja Békéscsaba útfejlesztési céljait, és a „Modern Városok” program keretében biztosít a megyeszékhely számára hároméves ütemezésben 7 milliárd 38 millió forintot a szilárd burkolattal nem rendelkező utak aszfaltozására, valamint a rossz állapotú utak felújítására. Ez a támogatási összeg Békéscsaba életében történelmi jelentőségű. A rendszerváltozás óta, de ennyire rövid időtartam alatt, mint most, a rendszerváltozás előtt sem volt ilyen mértékű útfejlesztés a város területén. Korábban, 2016-ban 1,8 milliárd forintos támogatást kapott a város útfejlesztésre, amely összegnek előrelátóan egy részét a szilárd burkolattal nem rendelkező utcák aszfaltozási munkáinak előkészítésére, a kiviteli tervek elkészítésére fordította a város vezetése. Ennek köszönhető, hogy a tavaly novemberi kormánydöntést követően ma már a kiviteli munkák megkezdésére készül a beruházó, Békéscsaba megyei jogú város önkormányzata. A „Modern Városok” program keretében a Békéscsabára érkező, útfejlesztésre fordítható bő 7 milliárd forint az itt élők tízezreinek életében jelent majd jelentős, életminőségbeli változást. Még a második negyedévben indul egy 46 utcát érintő útépítésimunka-sorozat, majd hamarosan követi egy 63 utcát, utcaszakaszt, teret érintő útjavítás, majd folytatódik a nagy projekt az útépítés második ütemével, így 23,3 kilométernyi útszakasz aszfaltozására [[Az elnök csenget.]] kerül sor, így a 18 százaléknyi burkolatlan úthossz 8 százalék alá csökken. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Herczeg Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, olvasom a felszólalás címét: „Debrecen polgármestere már a látszatra sem ad, avagy, hogy lehet egy 24 milliárdos buszbeszerzést a közvélemény és a közgyűlés teljes kizárásával lezavarni?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[22.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Az előző vitában már elhangzott részemről, hogy imádott városom valójában a Fidesz állatorvosi lova. Itt próbálnak ki mindent, és utána döntenek arról, hogy ezt országosan megcsináljáke vagy nem. Az a sztori, amiről most beszélni fogok, 2008-ban kezdődött, nagy biznisz volt; valakinek nagy, a városnak már kevésbé. 2008 februárjában ugyanis Kósa Lajos akkori polgármester egy vadregényes délután bejelentette, hogy elég volt a Hajdu Volánból, aki addig szolgáltatta Debrecen város tömegközlekedésének buszos szekcióját, mert szerinte drágán és alacsony színvonalon szolgáltat a cég, ezért felbontják a velük kötött, amúgy 2012-ig érvényes közszolgáltatási szerződést. Zárójelben jegyezném meg különben, hogy az akkori Hajdu Volán az országos közlekedési vállalatok között az egyik legjobban prosperáló cég volt. De hát, Kósa Lajosnak lehetett mondani; ekkor került a képbe egy debreceniek számára ismeretlen cég, melynek annyi köze volt mindösszesen a buszüzemeltetéshez, hogy interaktív kijelzőket, LCD-képernyőket szerelgettek be buszokba. A Hajdu Volán pályázatát természetesen érvénytelennek nyilvánították, és nem meglepő módon a Fideszhez, sőt a miniszterelnökhöz ezer szállal is köthető cég a DKV-val, a Debreceni Közlekedési Vállalattal létrehozott konzorciummal nyerte el a kiírást. A buszokat különben egy nagyon érdekes és furcsa bérleti konstrukcióban biztosították Debrecen számára, hiszen béreltük ezeket a buszokat, viszont ami érdekes volt, hogy svájcifrank-alapú hitelre vásárolta meg ez a cég a Volvo buszainkat, melynek aztán utána nemcsak a kamatterheit, hanem az esetleges árfolyamváltozásait is a megrendelőnek, tehát Debrecen város önkormányzatának kellett kifizetni. És persze az önkormányzat fizetett, mint a katonatiszt, végeredményben sacc per kábé 16 milliárd forintot. És persze az eredeti pályázatukban vállalt összes nagy ívű ígéretből szinte semmi nem valósult meg, amit a közszolgáltatási szerződésben is lefektettek. Ebben vállalták azt, hogy esetleges veszteséges üzemeltetés esetén nem fognak kérni úgynevezett veszteségkompenzációt a várostól; a tizedik évben, minden tizedik évben a teljes buszparkot vadonatúj buszokra fogják cserélni. És mondanom sem kell, hogy az elmúlt években ezt a közszolgáltatási szerződést és a nagy ívű terveket egy az egyben kiherélték. Ma már tizenkét éves Volvo buszokkal járunk. Kétmilliárd forintos veszteségkompenzációt fizet évente a város úgy, hogy lényegesen csökkent a járatok száma, a járatsűrűség, sőt a kibocsátott férőhely-kilométer is. És ahogy az előbb is mondtam, a buszok átlagéletkora mára meghaladja a tizenkét évet. A közösségi közlekedéstől elfordultak a debreceniek, az állami Volán kiszorítása Debrecenből, tehát Kósa Lajos innovációja látványosan megbukott, viszont eltelt az idő. Ezek a buszok, amelyek itt vannak most Debrecenben még mindig, kiöregedtek, nem lehetett tovább húzni az időt, tizenkét éves buszokról beszélünk. Muszáj volt új közszolgáltatási tendert kiírni, azonban a tender kiírása helyett a polgármester a pandémia leple alatt különben egyszerűen a Kósától már megszokott huszáros vágással, a közgyűlés és a közvélemény teljes kizárásával nem egy új közszolgáltatási pályázatot írt ki, hanem egyszerűen a meglévő konzorciummal vásároltat új buszokat. A konstrukcióról természetesen mondanom sem kell, hogy szinte semmit nem tudunk azon kívül, hogy nem próbálnak ahogy az előbb is mondtam új közszolgáltatási szerződést kiírni, csupán a buszok beszerzésére írtak ki közbeszerzést. És gondolom, senkinek nem okoz meglepetést, hogy a buszokat ugyanaz a Fideszhez és a miniszterelnökhöz ezer szállal köthető cég fogja szállítani, mint 2008-ban. Viszont már sokkal óvatosabbak, hiszen nem nagyon ígérnek semmit. A buszok cseréjét is többéves időszak alatt fogják végrehajtani. 2024-ig a szerződés szerint a szolgáltató akár 900 ezer kilométert futott és tizenkét éves használt buszokat is működtethet. A buszokat valami újabb, homályos, általunk, képviselők által meg nem ismerhető bérleti konstrukcióban akarják üzemeltetni, viszont a Kósa-éra 16 milliárdja mára már 30 milliárd forintra ugrott fel. Most itt tartunk. Nem adják ki a szerződéseket, hiába kérjük. Levelezünk egymással, mert szerintük semmi köze senkinek ahhoz, hogy a város adóforintjait mire költik ez titkos. Viszont azt kell hogy mondjam, hogy nem sokáig, mert a 2022-es kormányváltás után teljesen biztos, hogy ezek a titkos akták mind ki fognak nyílni, és valaki nagyon meg fogja ütni a bokáját. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett, a DK képviselő asszonya. Öné a szó: „Érd értékeit meg kell őriznünk” címmel mondja el gondolatait.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A központi kormányzatnak felelőssége áll abban, hogy a helyi közösségek törekvéseit segítse és együttműködjön a választott vezetőikkel anélkül, hogy önkényesen válogatna település és település között. Mindannyiunk közös érdeke, hogy úgy gazdasági, mint kulturális értelemben ez a nemzet gyarapodni tudjon, az egyes településeink pedig fejlődjenek. Nincs ez másként a már 1243-as oklevelekben is jegyzett Érddel sem. Érd színes történelme színes emlékeket hagyott ránk. Az ófalusi pincesor utcájában a Római Birodalom limese bukkan elő a modern útburkolat alól, közül, mintegy tudatosan megmutatva, hogy igen régi településről és igen régi emlékekről van szó. Néhány száz méterre innen kápolna őrzi a pestisjárvány áldozatainak emlékét. A Szent Rókus, Szent Sebestyén és Szent Rozália nevét viselő kápolna falán a német kisebbség emléktáblája is látható. Ők a kolerajárvány áldozataira emlékeznek ezzel. A három részre szakadt Magyarország talán egyik legszebb történetét őrző Érd hitelesen mutatja be a népek és vallások békés együttélésének példázatát. Buda elfoglalását követően három hadi és három szállítási útvonal találkozott Érden: az eszéki, a fehérvári és a dunai útvonal. Szapáry Péter, akkori várúr, híres törökverő Hamzsa bég fogságában, mostoha körülmények között sínylődött. Kínozták, láncra verték a kastély akkori pincéjében: eke elé fogatták, és állatok módjára bántak vele. Lotaringiai Károly a Buda környéki harcokban fordított a kockán, az elfogott Hamzsát átadta Szapárynak, aki keresztény értékektől vezérelve másként akart bánni Hamzsa béggel. Mire a törököt maga elé kérette a régi-új várúr, már késő volt, ugyanis Hamzsa bég addigra mérget ivott. Életének utolsó perceiben azonban Szapáry iránti tiszteletéből és a kereszténység iránti tiszteletéből megtért, keresztényként lelte halálát. Én azt gondolom, hogy ha arra tekintünk, hogy mintegy másfél évszázaddal később, az 1838-as árvíz a Duna menti mezővárost szinte teljes egészében elmosta, Batthyány Fülöp azonban nem hagyta elveszni az érdieket, és kicsit arrébb, főként a domboldalon új várost parcellázott az itt élőknek, úgy tűnik, hogy igen nagy történelmi személyiségek és igen nagy emberek jutottak e városnak vezetőül. Sajnos, Érd modern kori sorsa már nem ennyire szívderítő, ugyanis a központi kormányzat voltaképpen száz éve engedi el folyamatosan nemzedékek kezét Érden. Holott a város olyan értékek őrzője, amelyek alapján egy évtizeden belül akár kulturális fővárosként is nyugodtan üzemelhetne. A gyönyörű Duna-part és az ártéri erdő, a Szent Mihály-templom és plébánia, a körülötte levő Szent Mihály tér, melynek felújítására az önkormányzat egyébként vállalkozna, ha az egyházmegyével közösen finanszírozási keretet teremtene számára a központi költségvetés sajnos erre mindmáig várunk. A Szenvedő Krisztus-kápolna szinte teljes egészében lepusztult, a gazdatiszti ház, a mélyúti pincerendszer, a volt Termál Hotel mind egy másik történelmi kor emlékei, és sajnos szomorú emlékei, mert pusztulni látjuk ezeket az emlékeket ahelyett, hogy mintegy utcamúzeumként mesélnének az újabb nemzedékeknek az elmúlt több száz évről akár vagy az elmúlt évtizedekről. A kastélyt teljesen lerombolták, a pincerendszer maradt csak meg, és mialatt a kormánypárti képviselőtársaim arról számolnak be ebben a teremben, hogy bizony néhány száz lelkes falvak is elismerésre méltó, több milliárd forintos fejlesztési pénzeket kapnak adott esetben felújításokra, történelmi emlékek megőrzésére, vagy azt látjuk, hogy Lázár János neki tetsző vadászkastélyokat újítgat fel szerte az országban, addig a kastélydombot kastély nélkül kénytelen őrizni ez a város. Egyetlen támfal őrzi, tisztelt képviselőtársaim, az érdi kastély emlékét. Azt gondolom, hogy ez egy gyalázat, már csak annak fényében is, hogy itt, a főváros tőszomszédságában valódi kulturális értékeket őrizhetne ez a város, már ha nyújtaná felé a központi kormány a kezét. [[22.50]] Ha valahol, akkor Érden a történelmi emlékezet gyönyörűen tudja bemutatni, ahogyan világvallások és népek békésen tudnak egymás mellett élni. Azt gondolom, az egymástól néhány száz méterre levő, ma már említett kápolna és minaret azt is megmutatja, hogy nemcsak az egyes Magyarországon őshonos vallások, de a világvallások is igenis kívánják a történelmi emlékezetet, és legfőképpen a jelen generációk azon tudását, hogy mind megférünk együtt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László, a DK képviselője: „A Föld Napja, április 22. Fél évszázada az élő természet védelméért történő összefogás cselekvő ünnepe”. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csütörtökön, április 22-én Föld-napi ünnepséget tartott a modern világ. Az ENSZ 2009-ben nyilvánította április 22-ét a Föld napjává, noha már 1970-től az Egyesült Államokból induló mozgalom ilyen néven, a Föld napja néven indult el, és 125 ország csatlakozott hozzá 1990-re, és 1990-ben a rendszerváltáskor a magyarországi civil mozgalmak is csatlakoztak hozzá. Most, csütörtökön, a 31. alkalommal ünnepelte a Föld napját a Magyarországon lévő civil mozgalom is, és persze ünnepelnek ilyenkor az óvodákban, a bölcsődékben, az önkormányzatokban, és akciókat szokott hirdetni a kormány is. Azt gondolom, sok felelőse van a Föld napjának, hiszen a Föld napja nem másért, mint az élő természet, az élő környezet védelméért, a Földért, a nekünk legdrágább kincsért van ünnepelve. Anno az 1970-es alapítók arra gondoltak, hogy ez egy nap, de majd ez a nap az év minden napjára kiszélesedik, és 365 napon át a Föld-napi ünnepség lesz a gyakorlat. Nem teljesen így valósult meg, ráadásul a múlt heti rendezvényeket, amelyeket már előre szoktak tervezni, a Covid, a járvány elleni védekezés korlátozta nagymértékben, tehát nagyobb rendezvényeket, nagyobb vetélkedőket, amelyeket ilyenkor szoktak rendezni, nagyobb kiállításokat és olyan típusú előadásokat a környezet védelméről, a környezet tudatosságáról, amelyet ilyenkor meg szoktunk tartani helyi, regionális szinten is, nem lehetett, mert a vírus ezt zavarta. Azt gondolom, a Föld-napi ünnepség sok szempontból egy szemléletre, egy környezettudatos magatartásra tanít bennünket. Akik picit is törődnek azzal a környezettel, amelyben élnek, az utcában, a kertjükben, a házukban, a velük szemben lévő parkban, vagy éppen az élő víz védelmében, és nem szennyeznek, hanem tudatosan viselkednek, erre tanítana bennünket a Föld-napi rendezvény, azok tudják, hogy a Föld napja nem más, mint egy cselekvő ünnep, arra szólít fel bennünket, hogy cselekedjünk, és arra, hogy cselekedj te is. A választókörzetemben, Újpalotán mi fát ültettünk ezen a napon. Nyilván hatan voltunk a faültetésen, más esetben tíz fát ültetünk százan, és csomó óvodás és sok mindenki van jelen. De hatan is megtettük a fa ültetését. Majd azt követően egy 6 hektáros erdő került kivágásra, egyébként építési engedéllyel. Szomorú, hogy éppen Érdhez tartozunk a fakivágási engedély ügyében. Érden kiadott jogerős fakivágási engedély birtokában kivágtak tarvágással hatalmas nagy területet, mindezt erdőgazdálkodási szempontokra hivatkozva ez a legolcsóbb indok , az önkormányzat, az ott élő személyek, mármint az ott élő lakosság és az ott lévő civil szervezetek tudta és megkérdezése nélkül. Egy sajtótájékoztatóval készültünk, ugyanakkor ebben a térségben nagyon sok építési hulladékot és törmeléket is kihordtak a város belső építkezéseiből, és erről is szót váltottunk. Amikor a Föld napjára gondolunk, és Föld-napi ünnepséget szervezünk, akkor mindig gondoljunk arra, és figyelmeztessük önmagunkat, figyelmeztessük a környezetünket, vigyázzunk az élő természetre, vigyázzunk a teremtett világra, azért vagyunk, hogy az utánunk következő kornak át tudjuk adni ezt a Földet szebb, jobb állapotban, mint ahogyan ezt megörököltük. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János, a Jobbik képviselője: „Korszakváltás” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Békés megyében a megélhetési válság nem tavaly kezdődött, hanem 30 éve tart. Békés megyében 30 év alatt jutottunk el odáig, hogy mostanra úgy áll a helyzet, hogy nagyjából nettó 150 ezer forinttal lehet kevesebbet keresni havonta ugyanazzal a munkával abban a megyében, mint ha ugyanazt a munkát Budapesten vagy valamelyik másik nyugat-magyarországi városban végezné el ugyanaz az ember. Én tudom azt, hogy néhány fideszes, kőgazdag fideszes számára ez semmi pénz, és tudom azt, hogy Lőrincnek, Tiborczkának vagy Andikának ez nem különösebben nagy összeg, nagyjából annyi, amennyit ők kifizetnek egy üveg borért egy elit étteremben, de szeretném önöknek elmondani, hogy egy átlagos Békés megyei családnak mit jelent különbség gyanánt ez a nettó 150 ezer forint. Ez a 150 ezer forint azt a különbséget jelenti, amely elválasztja az elvándorlást a szülőföldön való boldogulástól. Ez a havi nettó 150 ezer forint választja el különbségként azt, hogy egy Békés megyei család egy korszerű és egészséges otthonban, vagy vizesedő nappaliban, salétromos gyerekszobában kénytelen élni a mindennapjait, és ez a 150 ezer forint választja el az átlagos Békés megyei polgárt attól, hogy amikor bemegy a közértbe, akkor a legolcsóbb párizsit meg az akciókat keresi, és nem az egészséges élelmiszert, a gyümölcsös- vagy a zöldségespultot. Ez a 150 ezer forint választja el a Békés megyei embereket attól, hogy egy élet ledolgozott munkája után mit látnak maguk körül. Azt, hogy 10-20-30 és 40 év munkája után csak egy helyben toporogtak, vagy haladtak egyről a kettőre is, hogy 40 év után tudnake valamit adni a szeretteiknek, a gyerekeiknek, hogy ők elkezdjék a saját életüket. [[23.00]] És amikor mi ezzel jövünk itt ebben a Házban, mármint ezzel az óriási bérszakadékkal, amely megyéket és régiókat választ el Magyarországon egymástól, akkor a Fidesz padsoraiból Orbán Viktortól is megkapjuk azt, hogy ez egy álprobléma, hogy ez egy nem létező probléma, amiről itt mi beszélünk. És amikor behozzuk ebbe a Házba ezt az ügyet, akkor a fideszes képviselők rendre lesöprik ezt a kérdést az asztalról. Pedig ezzel a helyzettel és ezzel az üggyel kapcsolatban a magyar kormánynak is elvitathatatlanul nagy felelőssége van, mert a kormány tehetne ez ellen, újratárgyalhatná a multinacionális cégekkel azokat a stratégiai szerződéseket, amely újratárgyalások által be tudnák építeni ezek a cégek a bérfelzárkóztatást a saját üzletpolitikájukba. Az állami többségi tulajdonú vállalatoknál végre bevezethetnék az egyenlő munkáért egyenlő bér elvét, hogy ne fordulhasson elő még egyszer és többet az, hogy egy állami tulajdonú cégben egy békéscsabai ember kevesebbet kap ugyanabban a munkakörben, mint amennyit megkap, mondjuk, Budapesten vagy Nyugat-Magyarországon. Lesöprik az asztalról. Mint ahogy ugyanúgy lesöprik az asztalról minduntalan azokat a javaslatainkat, hogy a kis- és közepes vállalkozások járulékterheit alakítsák át, hogy a náluk maradó pénzt be tudják építeni bérfejlesztésbe, és 10-20-30-40 ezer forinttal többet oda tudjanak adni a munkavállalóiknak minden hónapban. Mi ezért dolgozunk, egy ilyen országért dolgozunk. Mi 2022-től egy ilyen országot szeretnénk látni magunk körül. Egy olyan országot, ahol egy Békés megyei polgárnak elidegeníthetetlen joga az, hogy a szülőföldjén boldoguljon, hogy elidegeníthetetlen joga legyen az, hogy amikor bemegy a közértbe, akkor egészséges élelmiszert tudjon vásárolni, hogy egészséges otthonban tudjon élni, és felnevelni a gyerekeit, hogy a tisztességes munkáért tisztességes bér járjon végre neki. Mi egy ilyen országot szeretnénk 2022-től teremteni, és egy ilyen országért szeretnénk dolgozni, egy olyan országért, ahol egyenlő munkáért egyenlő bér jár, és egy olyan országért, ahol senki nem másodrangú polgára ennek a hazának akkor sem, hogyha úgy hozta a sorsa, hogy a Tiszától keletre született. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Stummer képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője: „A vidék hangja! 8.” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném végre azt hinni, hogy egyszer ebben az életben, legalább ténylegesen egyszer a magyar emberek érdekeit helyezik előtérbe a saját önös érdekeik helyett. A vizek, a halak, a horgászok érdeké-ben és védelmében ezt a szlogent választotta a Magyar Országos Horgász Szövetség jelmondatául. De hogy ezt nem tartják be, azt én itt garantálhatom, ugyanis az elmúlt időszakban több felszólalással, írásbeli kérdéssel és a Mohosznál tett személyes látogatással is tolmácsoltam annak a közel 700 ezer horgásznak a kérését, hogy ugyan már, oldják fel az éjszakai horgászati tilalmat, ugyanis amíg a kijárási tilalom alatt vadászni lehet, a magaslesre fel lehet ülni, addig a Balaton vagy egyéb vizek partján éjszaka egyedül nem lehet horgászni. Eredmény egy közlemény, mutogatás operatív törzsre, kormányra, de a Mohosz, az érdekképviseleti szerv, amelynek az lenne a dolga, hogy a horgászok érdekeit képviselje a kormányzat előtt, egész egyszerűen nem tesz semmit. Főigazgató úr ezen a személyes egyeztetésen szakmai álláspontját is ismertette velem, és úgy gondolom, hogy ezzel a kidogozott rendszerrel, amelyet a Mohosz letett az asztalra, már csak annyit kellene tenni, hogy ezt az operatív törzsnél is át kellene vinni, és végre akkor a horgászok érdekeit képviselve éjszaka fel lehetne oldani a horgászati tilalmat. Láthatóan Szűcs Lajos elnök úrnak, ugyanis ő a Mohosz elnöke, egyébként a Költségvetési bizottság alelnöke, egész egyszerűen nem számít, hogy 700 ezer horgász sorsa függ attól, hogy ő milyen lobbitevékenységet folytat a kormányzatnál és az operatív törzsnél. Amikor azt mondtam az egyeztetésen, amelyen egyébként ő is ott volt, hogy ezt a politikai tevékenységet kicsit jobban kellene a horgászok érdekében folytatni, akkor ő egész egyszerűen intett egyet, és azt mondta, hogy de ez nem politika, ez szakma. De azért nézzük egy kicsit, hogy ha nem politika, hanem szakma, akkor hogy lehet az, hogy Semjén Zsolt a vadászoknál el tudta érni azt, hogy éjszaka lehessen vadászni. Hozzáteszem, szigorú és pontos szabályok szerint és bizonyos esetek fennállása esetén lehet vadászni éjszaka, de lehet, ez ténykérdés, ezt senki nem tagadta, ezt mindenki elfogadta. De a horgászok ezt nem tudják elfogadni. Addig, amíg a vadászok 40 ezren vannak, a horgászok 700 ezren, egy kicsit nagyobb tábor. És urambocsá’, az, hogy valaki ott ül a víz partján, kérdezem én, éjszaka, egyedül, milyen járványügyi szabályokat tud áthágni, hiszen ott csak önmagában horgászik. Ezen a személyes egyeztetésen felhoztam azt is, hogy kiváltották a horgászok az engedélyüket, amely több tízezer forint; lássuk be, a mostani gazdasági helyzetben ez családoknak igen komoly megterhelés. Ha már itt vagyunk április végén, és még mindig nem lehet éjszaka horgászni, akkor legalább valamilyen kompenzációt, valamilyen kártérítést biztosítsanak a horgászoknak. Kiszámoltam, hogy ha ezen 700 ezer horgász esetén csak egy jelképes százalékos engedmény lenne a ’22-es területi horgászengedélyek árából, akkor ez körülbelül 2 milliárd forintos tétel lenne. Nem szenvedne a Mohosz semmilyen hátrányt, ha ezt a kedvezményt a horgászoknak odaadná, és mondjuk, a központi költségvetésből megfinanszírozná az állam a Mohosz felé. Ha vadászati kiállításra jut 67 milliárd, akkor a horgászoknak is kellene jutni 2 milliárd forintnak, hogy érezzék azt, hogy önöknek fontos egy ekkora társadalom, egy ekkora horgásztársadalom és ennyi ember, akik egyébként kiadták ezeknek a horgászengedélyeknek az árát ebben a vis maior helyzetben is. A horgászok mit szeretnének? Horgászni. Most már oké, hogy jövő héttől éjfélig lesz a kijárási tilalom, éjféltől hajnal 5 óráig, de még mindig van egy olyan időszak, amiben a horgászok, ha kint vannak a víz partján, a járványügyi intézkedések szigorú betartása mellett tudnának horgászni, és nem lenne ekkora felháborodás, és a Mohosz végre a szlogenében megtartott ígéretét, a horgászok érdekeit is tudná képviselni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.