[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Szép jó napot kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm mindannyiukat, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 19. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek a segítségemre. A mai napon szokásunk szerint napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Ezt követően kérdésekre, majd az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés mai ülését. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Arra gondoltunk, hogy érdemes lenne reagálni a Rétvári Bence által elmondott, sok részben valótlan állításokra, de azt gondolom, hogy tökéletes az, amit a pedagógusok szakszervezetei a hétvégén kiadtak sajtóközleményben. Annak reményében fogom most felolvasni ezt a sajtóközleményt, hogy hátha el tudjuk vinni ezt a vitát végre a valóság talajára. A PDSZ és a PSZ közleménye Rétvári Bence államtitkár közvéleményt megtévesztő állításaira. [[Rétvári Bence: Visszautasítom!]] Rétvári Bence nyilatkozatára reagálunk, amelyben arról tájékoztatta félre a közvéleményt, hogy a kormány minden uniós vállalásának eleget tett, és arra szólított fel bennünket, hogy határolódjunk el az erőszaktól. Mi nemcsak hogy elhatárolódunk, de el is ítéljük az erőszakot, főképpen az emberek, köztük gyerekek elleni erőszakot, amit a Karmelita kolostornál tüntető diákokkal szemben elkövettek. Rétvári Bence állításaival szemben a pedagógusbérek emelésének nem feltétele az uniós támogatás, normális esetben az Európai Uniótól ilyen célra támogatásokat egyetlen ország sem kap. Amiért az Európai Unió kivételt tett Magyarországgal, az a közoktatás és azon belül az e területen dolgozók nemzetközi statisztikákban is kiugróan rossz helyzete. A magyar kormány az EFOP PLUSZ programon keresztül a legmagasabb összegeket a pedagógus-életpálya címsoron hívhatja le. Ennek azonban feltételei vannak: olyan jogszabályt kell alkotni, amely a pedagógus-életpályát vonzóvá teszi [[Rétvári Bence: Nincs jogszabályalkotási kötelezettség!]] , amely szerzett jogokat nem von el és az autonómia csökkentésével nem jár. A tervezett új jogállási törvény, az úgynevezett státusztörvény ennek a hármas feltételnek még az egyeztetéseken szóban előadott változtatásokkal sem felel meg. A kormány nem mást, hanem saját magát hibáztathatja kizárólag, ha a támogatást nem tudja megszerezni vagy azt netán vissza kell esetleg fizetni. A kormány vállalásai között szerepel még ugyanis a pedagóguslétszám markáns, 140 ezer főre történő növelése. Ha a státusztörvény bevezetése következtében, illetve a mindenki számára biztos béremelés és a munkaterhek csökkenésének elmaradása miatt ez nem valósul meg, a már felvett támogatást vissza kell majd fizetni. A státusztörvény bevezetése nem szerepel a kormány vállalásai között. Erre figyelmeztetett az Uniónak tett vállalások teljesítését monitorozó bizottság alakuló ülésén a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának Magyarországért felelős egységvezetője is. A magyar kormány felelőssége, hogy olyan törvényt akar keresztülerőltetni, amely nemcsak hogy nem felel meg az Európai Uniónak tett vállalásainak, de semmilyen módon nem szolgálja a közoktatás helyzetének javítását sem. Pedig ezen kellene inkább dolgoznia a kormánynak, és ha ennek a munkának végre érdemben nekilátna, tapasztalhatná, hogy ehhez minden szakmai segítséget megkap a szakszervezetektől és a szakmai szervezetektől egyaránt. Mi ugyanis minden politikai pártnak, de legfőképpen a hatalmon levőknek felajánlottuk, hogy tényleges érdemi, szakmai és társadalmi egyeztetésen keresztül olyan koncepció kidolgozásában működünk közre, amely a mindenki számára elérhető közoktatásifeladat-ellátás színvonalát szolgálja, megállítja a pályáról való tömeges elvándorlást, ezáltal a társadalom egészének érdekeit szolgálja. Nem lehet a tüntetők, köztük a diákok, kiskorú középiskolások elleni agresszív akciókkal, diákok diszkriminálásával, a szakszervezetek ellen lejárató kampányokkal tartósan célt érni. Egyértelművé tesszük: az erőszakos fellépést nem támogatják a szakszervezetek, ám az elmúlt évek békés tüntetései után az utóbbi hetekben kialakult erőszakos cselekményekért minden felelősség a kormányt terheli, hiszen nem vette figyelembe a pedagógusok, a diákok és a szülők közös követeléseit. Nem kezdődött meg a párbeszéd az oktatás egyre sürgetőbb átfogó reformjáról! Rétvári Bence ne adjon a szakszervezeteknek utasításokat, hanem azon dolgozzon, hogy végre érdemi egyeztetésekre kerüljön sor a kormány és a szakszervezetek, valamint a tőle független szakmai szervezetek között annak érdekében, hogy a kormány eleget tegyen az Európai Uniónak tett vállalásainak, és az uniós források révén meginduljon a pedagógusok béremelése függetlenül a státusztörvénytől. Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete Országos Választmánya, Pedagógusok Szakszervezete Országos Vezetősége. Budapest, 2023. május 6. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt vártam, hogy önálló gondolata is lesz képviselő úrnak, de hiába vártunk erre öt percet, nem sikerült hozzátenni ilyet. Ungár Péter frakcióvezető kollégájának volt önálló gondolata, ő elmondta ezekről az akciókról a véleményét: ez egy öncélú magamutogatás, aminek nincs más célja, mint bekerülni a médiába. Ő így ítélte meg ezeket az akciókat, amelyek zajlanak. De térjünk vissza a pedagógus-kérdéskörre! Tudja, Magyarországon az elmúlt 30 évben nem nagyon volt olyan időszak, amikor annyi egyeztetés történt pedagógusokkal, pedagógus-szakszervezetekkel, szülőkkel, tanárokkal, érdekképviseletekkel, mint az elmúlt hónapokban. [[Kanász-Nagy Máté: De sikerült?]] Indítottuk ezt azzal, hogy három körben a pedagógusok véleményét kértük ki több nagyon fontos kérdésben, ezeknek egy része a mostani új életpályatörvény-tervezetben is szerepel. Erre az első körben 25 ezer pedagógus válaszolt, aztán több mint 30 ezer, 33 ezer, utána pedig 18 ezer. Folytattuk szülői konzultációval, ebben 130 ezer szülő válaszolt a kérdéseinkre. Ezek digitális kérdőívek voltak. Tavaly decemberben pedig 400 iskola vezetőjét is összehívtuk, hol az igazgató, hol az iskola képviselője jött el, és a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen egy egész napos konzultációt tartottunk. A szakszervezetekkel a konzultációk száma kilenc környékén áll, május 2-án volt az utolsó. Már az előtt is tartottunk egy konzultációt, mielőtt kitettük volna a törvényjavaslatot társadalmi vitára, hogy miként fog maga a konzultáció menete lezajlani, tehát már a konzultációról is konzultáltunk a pedagógus-szakszervezetekkel. Majd utána, húsvét kivételével, szinte minden héten egymásnak adták a kilincset a pedagógus-szakszervezetek. Összehívtuk a köznevelés-stratégiai kerekasztalt a módosítási irányok kapcsán, ülésezett az Országos Köznevelési Tanács, egyeztettünk az Országos Diáktanáccsal, az államtitkár úr részt vett az Országos Diákparlament ülésén. Elmondható tehát, hogy ennyi egyeztetésre soha nem került sor. Ön ezt egy mondattal elintézte: nincsenek egyeztetések. Ezt mondta ön, tisztelt képviselő úr. Most már több mint két hónapja, március 2-án került ki a javaslat, és március 1-jén volt a javaslatról az első egyeztetés. Nos, erről a folyamatról mondta ön azt, hogy nincs egyeztetés. Azt is tudhatja, ha követi a híreket, persze, ha csak egyik részét olvassa a híreknek, akkor nem tűnt fel, hogy 63 javaslatból, amelyet módosításként nyújtottak be a szakszervezetek még a parlamentnek be nem nyújtott törvényjavaslat kapcsán, körülbelül 45-öt fogadott el teljesen vagy részben a kormányzat, és 18 javaslaton folyik jelenleg az egyeztetés és a vita. Az utolsó, legnagyobb vitát kiváltó pontok természetesen a szakszervezetek saját ügyei: a saját maguk órakedvezménye, jogállása, erről folyik a legtovább a vita a szakszervezetekkel, hogy mi lesz a szakszervezetekkel. Ennek a módosításnak a célja, tisztelt képviselő úr, valóban az, hogy a magyar diákok számára minél jobb iskolákat tudjunk biztosítani. Amikor a baloldal volt kormányon, bezárták az iskolákat 381 helyen, elbocsátották a tanárokat tömegesen, 15 ezer pedagógust bocsátottak el, és mellette még csökkentették is a pedagógusok fizetését, valamint tandíjassá tették a pedagógusképzést. [[11.10]] Ez az a csomag, amit önök úgy mondanak, hogy vonzóvá teszi a pedagóguspályát. Az, hogy csökken a fizetésed, megszűnik a munkahelyed, bezárják az iskolát, fizetni kell a pedagógusképzésért, nem mondható éppen vonzónak. Ez az, amit a baloldal kínált. Amit a szakszervezetek az elmúlt időszakban tesznek vagy nem tesznek nézze, azt most nem én fogom minősíteni, hanem maguk a tagok minősítették. 23 ezer tagja volt a legnagyobb pedagógus-szakszervezetnek nem is olyan rég, pár évvel ezelőtt, 23 ezer most 9 ezer. Az egyik szakszervezet képviseli a tagok 6 százalékát, a hangosabb 1,3 százalékát, mármint a pedagógusok 6 százalékát és 1,3 százalékát, a Nemzeti Pedagógus Kar pedig több mint 100 ezer pedagógust képvisel. [[Arató Gergely: Az kötelező!]] Tudja, szerintem az, hogy a szakszervezeteket, a PSZ-t az elmúlt években a tagjaik több mint fele hagyta el, a tagok több mint fele adta vissza a tagkönyvét, a tagok több mint fele fordított hátat a szakszervezeteknek, lehet, hogy pont azért van, mert nem az érdekképviseletet érzik, hanem azt érzik, hogy mintha itt pártközleményeket adnának ki szakszervezeti fejléccel, és ezért mondták azt a tagoknak több mint a fele, hogy ők ebből nem kérnek, ők ebben nem maradnak. Ezért csökken mind a két ismert szakszervezet, a PSZ, PDSZ is messze-messze a reprezentativitási küszöb alá. Tisztelt Képviselő Úr! Mi azt szeretnénk, hogyha pedagógusbér-emelés lenne [[Kanász-Nagy Máté: Mikor?]] és azt kérjük önöktől, hogy ezt ne akadályozzák. Ha rajtunk múlna, január 1-jétől már minden magyar pedagógusnak 561 ezer forint lenne az átlagfizetése. Gyurcsány Ferenc, Molnár Csaba és önök ismerték be, hogy az önök európai parlamenti képviselői havi 6 millió forintért azért dolgoznak Brüsszelben, hogy ne legyen a pedagógusok fizetése 2025-től 800 ezer forint [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , hogy ne kapja meg Magyarország a neki járó forrásokat, a Magyarországnak járó forrásokat. Én arra szólítom föl önöket, hogy hagyják abba ezt a tevékenységet, és végre engedjék, hogy a magyar pedagógusokhoz eljusson az a forrás, ami őket megilleti! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Párbeszéd-képviselőcsoportból Tordai Bence képviselő úr következik napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Manapság Magyarországon nagyon sokan gondolkoznak azon, hogy mi az, ami megkülönbözteti a fideszes hatalomgyakorlókat a tisztességes, jó szándékú emberektől, avagy feltehetjük máshogy is a kérdést: hogyan következik egyenesen a rezsim természetéből, hogy karhatalmi erővel bántalmaznak gyermekeket a Karmelita kolostor előtt. Ehhez kicsit mélyebbre kell néznünk. A politikának alapvetően két modellje van. Az egyik a normális politika, amit mi, zöldek is képviselünk a Párbeszédben [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] , ami megfogalmaz egy víziót, kijelöli a hozzá tartozó célokat helyi, nemzeti és nemzetek feletti, akár globális szinten is, és aztán ezeket a célokat próbálja elérni és megvalósítani, leküzdeni az útjába eső akadályokat és sokszor legyőzni önmagát is. Egyébként a Fidesz is valami hasonlót próbált 2002 előtt, amikor még a polgári Magyarországért dolgoztak állítólag, és ezt csinálja minden tisztességes politikus manapság is. Ezért volt teljesen önazonos, amikor most hétvégén a Párbeszéd-Zöldek csapata körbefutotta a Balatont. A hosszútávfutás klasszikusan ilyen: kitűzünk egy nagyon komoly célt, egymást segítve végigmegyünk az úton, és egyébként közben jótékony célra [[Rétvári Bence: Az első teljesítménye a Párbeszédnek tíz év alatt!]] , a Fényhozók Alapítványnak gyűjtöttünk sok támogatást. Még most is lehet támogatni őket a parbeszed.hu oldalon keresztül. Ez a politika normális modellje, és ez a legjobb párhuzam vagy analógia rá. A másik a fideszes modell, ami a folyamatos harcról és nem önmagunk, hanem a másik legyőzéséről szól. Ha meg akarjuk érteni, akkor egyrészt Orbán Viktor személyes természetéhez kell fordulnunk, akiről legendás, hogy a focipályán is, hogy egy újabb sporthasonlatot hozzak, elsősorban a győzelemre és nem a szép, fairplay játékra ment, inkább ment lábra, mint labdára. Vagy ahogy a felesége egyik interjújából megtudtuk: amikor egy síháziversenyen legyőzte a felesége, akkor utólag megváltoztatta a szabályokat, külön lett férfi és női kategória, hogy véletlenül se vesztesként kerüljön ki abból a teljesen jelentéktelen kis versengésből. Tudjuk, hogy Orbán Viktor nem szeret veszíteni, nem képes veszíteni [[Rétvári Bence: Ez egy politikustól nem baj azért.]] , és mindent alárendel a győzelemnek, a szabályokat is átírja akár menet közben, akár utólag is. Erről szólt a választási törvény átírása is, pontosan ebből a pitiánerségből. De ennek van egy politikai, filozófiai megalapozása is, amit személyesen volt szerencsém meghallgatni Lánczi Andrástól, aki a maguk egyik fő ideológusa, és ő citálta Carl Schmittet, ezt a később nácivá váló, nagy hatású jogelméleti és politikatudóst, aki azt mondta, hogy a politika leglényege nem célok elérése, hanem a mi és az ők meghatározása, az ellenséggel szembeni harc, amelynek a végső formája a háború, ahol pedig minden megengedett. [[Rétvári Bence: Mondja a háborúpárti képviselő.]] Ezt a Carl Schmitt-i modellt vette át a Fidesz, Orbán Viktor Fidesz-elnök és a Carl Schmitt-i politikai filozófia együtt határozzák meg a rezsim politikáját. Innentől kezdve ezt a szélsőjobboldali elvbarátságot is sokkal jobban lehet érteni. Ebből következik, hogy a Mi Hazánk a Fidesz stratégiai szövetségese ott a szélsőjobboldalon. [[Rétvári Bence: A Jobbikra is ezt mondtátok!]] Ebből következik, hogy szabadon engedték azt a szélsőjobbos terroristát, Budaházy Györgyöt, aki Molotov-koktélokkal és lőfegyverekkel hajtott végre terrorista támadásokat Magyarországon, maguk ezt szabadon engedték, míg egy ártatlan embert pedig bebörtönöztek, mert ő állítólagosan antifasiszta. Állítólagosan a Fidesz is antifasiszta, ehhez képest ’45 után minden tisztességes európai politikai erő az kell hogy legyen. [[Rétvári Bence: Meg van antikommunista is!]] Ehhez képest maguk antifasiszták, és egy nem létező mozgalom ellen küzdenek hazugságokkal. Ennek köszönhető az is, hogy a hétvégén vígan tartotta itt a nagyrendezvényét az európai szélsőjobboldal European Fight Night címszóval, megint csak küzdőcsoportok és szélsőjobb, és a Fidesz ezt hagyta, ellenük nem vetette be a karhatalmi erőket. [[Közbeszólás a Mi Hazánk soraiból.]] Aki ellen bevetette a karhatalmi erőket, azok a diákok, azok a tizenéves gyerekek, akik elmondták, hogy nem kellene tönkretenniük a közoktatást. Ők erre a karhatalomtól könnygázt kaptak és tonfát kaptak, gumibotot. Szóval, innen kezdve lehet megérteni a Fidesz tényleges politikáját, annak a rezsimnek a szélsőjobboldalra kacsingató természetét, amely magyarázza a gyerekek elleni karhatalmi fellépést. [[Rétvári Bence: Te kacsingatsz a Jobbikra!]] Nagyon fontos, hogy mindazok, akik eddig a Fideszt szavazatukkal támogatták, megértsék, hogy miről szól a Fidesz-rezsim politikája, miről szól ez a folyamatos ellenségkeresés, miről szól ez a „mi” és „ők” meghatározás, hogy aztán az „ők” oldalra sorolt, adott esetben diákokkal szemben már ne legyenek szabályok, hogy velünk szemben, tisztességes magyar emberekkel szemben úgy érezzék, hogy bármit meg lehet tenni. Ehhez adják a támogatásukat, és ezt a támogatást kell visszavonniuk a rezsimtől. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Párbeszéd és az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány részéről Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, hogy röviden válaszoljak képviselő úr szerteágazó felszólalására, először is arra, amiben egyetértünk. A Balatont körbefutni egy komoly teljesítmény, akárhány fős is volt a csapat. Szeretnék gratulálni ehhez a teljesítményhez, akármilyen idővel teljesítették is, ez önmagában nagy dolog. Nem szeretném elcinikuskodni az egészet azzal, hogy azt mondom, hogy ez a Párbeszéd első önálló teljesítménye, mert ha választásokról van szó, akkor rendre mások választási listájára kéredzkednek fel. Ami az erőszakosságot illeti, bármilyen tüntetésről van szó Magyarországon, szerintem kettő dolgot érdemes tisztázni. Az első az, hogy ebben az országban mindenki szabadon elmondhatja a véleményét, akár egyetértünk vele, akár nem értünk vele egyet. Nem volt ez mindig így. Nem volt ez mindig így! Most nem is a ’90 előtti, a rendszerváltás előtti időszakra gondolok, hanem arra az időszakra, amikor tüntetések voltak Magyarországon és békés megmozdulások, mondjuk, 2006-ban, és az akkor békésen véleményt formálók azzal néztek szembe, hogy rájuk is lőhetnek. Az itt ülők közül számosan részt vettek akkor egy nemzeti megemlékezésen, tüntetésen is, és azzal nézhettek szembe, hogy akár kilőhetik a szemüket. Van olyan képviselőtársunk, aki egyébként véres arccal hagyta el akkor a tüntetést, illetve a megemlékezést. Akkor az volt erre a válasz, hogy a felelősöket még ki is tüntették. Ha ön azt mondaná erre, hogy ehhez önnek semmi köze, akkor hadd emlékeztessem már arra, hogy ugyanezekkel, akik ezért felelősek, önök közös választási listán indultak. [[Rétvári Bence: Így van!]] Ha majd az erőszakosság ügyében egyetlenegy alkalommal is számonkéri a baloldal igazi vezetőjét, akkor gondoljuk majd azt, hogy a fellépésük hiteles. Ami a szélsőjobboldali, a radikális mozgalmakat illeti, most abba nem szeretnék belemenni, hogy önök az újonnan erősödő szélsőbaloldali mozgalmaknak milyen támogatást adnak, mert beszélhetnénk erről is, de beszéljünk csak a szélsőjobbról. [[11.20]] Ugyanezeket a mondatokat hallottuk pár évvel ezelőtt, amikor éppen a Jobbikról volt szó. Ugyanezeket a mondatokat. Hogy a szélsőségesség veszélyes, hogy fel kell ellenük lépni. Eltelt egy kis idő, és mi történt: összefogtak velük, tisztelt képviselő úr. És ha azt mondaná, hogy az egy teljesen más Jobbik volt, akkor hadd emlékeztessem már arra önt, hogy az a Jobbik-elnök, aki most elnök, pár évvel ezelőtt arról beszélt, hogy hogyan kellene zsidó honfitársainkat összeírni, mert ők nemzetbiztonsági kockázatot jelentenek, s egyébként az izraeli állampolgárok is nemzetbiztonsági kockázatot jelentenek. Ez nem egy egykorvolt elnök, ez a Jobbik jelenlegi elnöke. Hol vannak a felszólalások, tisztelt képviselő úr? Önök tömött sorokban tüntettek itt a Kossuth téren az ilyen megmozdulások után. Most meg síri csend. Közös választási listán szerepeltek velük, és egy mondatuk nincs. Ennyit az ilyen típusú felszólalások hitelességéről. Arra a vádra, állításra, véleményre, hogy a magyar miniszterelnök győzni szeretne: igen, ezt meg tudom erősíteni. Orbán Viktor miniszterelnök győzni szeretne, és szeretné, ha Magyarország ennek az időszaknak a győztese lenne. Ez nem titok. Azt látjuk, hogy az önök politikai iránytűjén valami teljesen más szerepel. Ezt tudomásul vesszük, de ettől még nem tetszik. Most akkor érdemes feltenni a kérdést, hogy a győzelem vagy a győztesnek lenni mit jelenthet a mostani időszakban, akár a háború előtti, akár a háborún túli időszakban. Jelenti például azt, hogy stabil legyen a gazdasági növekedés. Ezt az elmúlt években azért fel tudtuk mutatni, és az a törekvésünk, hogy ezután is így legyen, még a háborús időszakban is. Jelenti azt, hogy a családok minden támogatást megkapjanak. Ezért bővültek az elmúlt időszakban a családtámogatási rendszerek. Jelenti azt, hogy a legidősebb korosztály, amely évtizedeken keresztül hátán cipelte ezt az országot, támogatást kapjon. Ezért építettük vissza a 13. havi nyugdíjat, azt, amit önök elvettek. S ezért van nyugdíjprémium és nyugdíj-kiegészítés is. Jelenti azt, hogy a magyar tulajdon megerősödjön Magyarországon, ne tékozló privatizációk legyenek, hanem a nemzeti tulajdon erősödjön. Itt is komoly eredményeket sikerült elérni, például a bankszektorban, az építőiparban, még a kiskereskedelmet is említhetném, és annak is örülhetünk lehet, hogy önök nem értenek velünk egyet , hogy a magyar médiában sem a külföldi tulajdon a meghatározó. De még egyet jelent ez a törekvés, azt, hogy legyen végre vége ennek a háborúnak. Akkor lehet Magyarország győztese az előttünk álló időszaknak, ha nem a háborúba megyünk bele, hanem a békébe, és utána vissza a tartós gyarapodás időszakába. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. A Mi Hazánk képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Toroczkai László frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Hiába készülök olyan témákkal, mint a víziszárnyas- ágazat problémái, a Fidesz, illetve a balliberális globalista külföldiügynök-pártok mindig gondoskodnak arról, hogy legyen okom eltérni az előre eltervezett felszólalásomtól. Tordai Bence már menekül is, de muszáj neki azért válaszolnom a demokrácia jegyében, bár tudjuk, hogy antidemokratikus szélsőbaloldali terrorszervezeteket szeret inkább támogatni, ezért a demokratikus párbeszédnek sem híve. Ezért kimegy, de akkor is felteszem neki a kérdést már csak a hátát látom , felteszem neki a kérdést: hogyan beszélhet ő bármikor akár a cigányság integrációjáról, akár a bevándorlásról, hogy mennyire jó kinyitni a határokat, addig, ameddig Budán, az úri negyedben építi a házát, és nem az ózdi Hétes telepen? Addig számomra ő hiteltelen. Menjen oda, ott építsen CSOK-ból, meg nem tudom, milyen támogatásokból szabálytalanul magának házat, vagy külföldi támogatásból, ne a budai úri negyedben, ahol csak fehér emberek és magyarok élnek, mert ez egyfajta fordított rasszizmus a részéről. De csak a poharának beszélhetek, mert kiment, és gondolom, hogy most éppen elmegy megint valami úri negyedbe enni valamit, ahelyett, hogy itt a munkáját végezné, és azt tenné, amiért a fizetését kapja. S ha már itt tartunk, nem fogom cserben hagyni természetesen a víziszárnyas-ágazat dolgozóit sem; fogok beszélni a kormányközeli oligarchákról is, írásban pedig beadjuk az ezzel kapcsolatos javaslatainkat. De olyan, mintha a kormány, a Fidesz s ebben is erősen vitatkozom Tordai Bencével , tehát olyan, mintha a kormány nem a szélsőjobboldalnak, hanem kifejezetten a baloldalnak, a balliberális globalista oldalnak tenne szívességet és vele játszana össze. Ugyanis mivel magyarázható az, hogy azokat a kordonokat még mindig nem viszik el a Karmelita elől? Én nem arról a kordonról beszélek, amely az építkezés területét védi hiszen láttuk, hogy azt is megrongálták, de én nem arról beszélek , hanem az a mellett lévő kordonokról. Ugyanis látható nem tudom, a Fidesz ezt nem veszi észre? , hogy színpadot ácsolnak Hadházy Ákosnak és a momentumos képviselőknek ezekkel a kordonokkal. Hacsak nem ez a célja a Fidesznek, és így játszik össze a baloldali képviselőkkel, akik persze semmilyen épkézláb, épeszű koncepcióval nem álltak elő, ellentétben a Mi Hazánk Mozgalommal, az oktatásügy reformjával kapcsolatban sem. Ezt a játékot, ezt a cirkuszt vívják fideszes és baloldali, balliberális koprodukcióban. Tehát én inkább azt látom, hogy éppen a baloldal kezére játszik a Fidesz. És ha már ez a Tordai Bence nevű képviselő itt az előbb azt mondta, hogy a hét végén, az elmúlt hét utolsó napjai során a kormány nem tett semmit az úgynevezett szélsőjobboldali rendezvénnyel kapcsolatban, akkor hadd hívjam föl a figyelmét ennek a képviselőnek aki most valahol, gondolom, éppen a kaviárját eszi a dollárjából, az amerikaiak által küldött pénzből, ezért nincs bent, hogy meghallgasson engem , hadd mondjam el neki is, hogy az ő hazug állításával ellentétben nemhogy semmit nem tett a kormány, hanem több száz rendőrt vezényelt ki Csókakőre egy zártkörű sportgálára. Azok az emberek, akiknek a politikai nézeteit én nem ismerem, nem tudom, hogy kik voltak itt Európából, de azt tudom, hogy egy részüket a német hatóságok nyilvánvalóan titkosszolgálati együttműködéssel, operatív eszközökkel letartóztatták, őrizetbe vették, hogy ne tudjanak Magyarországra jönni. Mit csináltak a szélsőbaloldali terroristákkal, akik ki-be járkálnak a börtönből, és rendszeresen embereket akarnak halálra verni? Hogy engedhette ide ugyanúgy az a német alkotmányvédelmi hivatal, német hatóság ezeket a szélsőbaloldali terroristákat? Ami pedig a magyar kormányt, a Fideszt illeti: nemhogy elnézte ezt a rendezvényt, hanem teljesen indokolatlanul négyszáz rendőrt odavezényelt. A helyszínen volt a Fejér vármegyei rendőrkapitány is, miközben kőkemény bűnözőkkel szemben a kormány nem lép fel, miközben azt látjuk, hogy akár a Cozma-gyilkosság elkövetői utána szabadlábra kerülhettek, hogy aztán újabb bűncselekményeket követhessenek el, aztán visszakerüljenek a börtönbe. Tehát pontosan azt látjuk, hogy a szélsőbaloldali terroristák napokig szabadon terrorizálhatták, támadhatták meg a magyarokat Budapest utcáin, míg az úgynevezett szélsőjobboldal amelynek, még egyszer mondom, nem akarok foglalkozni a nézeteivel, nem is ismerem őket egy zárt sportgálát, ahol nem magyarokat akartak megtámadni, hanem egymással akartak küzdősportolni, nem tarthatott meg, mert a rendőrség mindenféle jogszabályt félrerúgva terrorizálta őket. Tehát azt állítani, hogy a szélsőjobboldalt segíti a Fidesz… én éppen azt látom, hogy a baloldalt segíti a Fidesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Nem tisztem senkit megvédeni itt a túloldalon semmilyen okból, de engedje meg, hogy a rendőrségnek a hétvége előtt kiadott közleményét idézzem önnek: „A rendőrséghez érkezett állampolgári bejelentés szerint 2023. május 6-án egy pontosan meg nem nevezett magyarországi helyszínen, a közösségi médián keresztül közzétett plakát szerint Budapesten rendezik meg a European Fight Night küzdősportrendezvényt. A sporteseménynek beállított militáns, neonáci küzdősportrendezvény ténylegesen egy szélsőjobboldali találkozó, melyre várhatóan több száz radikális szimpatizáns érkezik Európa országaiból. A korábbi European Fight Night események történései alapján okkal feltételezhető a náci ideológia, a nyílt antiszemitizmus, a rasszizmus megjelenése, nem kizárólag az eseményre korlátozva. Magyarország, közismerten jelentős eredményeket elérve, zéró toleranciát hirdetett ezekkel a jelenségekkel szemben, melyeket a jog eszközeivel is üldöz. A szélsőséges megnyilvánulásokkal szemben a rendőrség határozottan, ellentmondást nem tűrően, az elkövetés súlyának arányában fog fellépni. A kiegyensúlyozott, szélsőségektől mentes közrend és közbiztonság fenntartása érdekében a rendőrség a szükséges intézkedéseket megtette, és a későbbi napokban is megteszi.” S ez így is történt a hétvégén, tisztelt képviselő úr. A magyar emberek békében és biztonságban szeretnének élni, normálisan élni a mindennapjaikat, gyarapodni békében és biztonságban. Mindenfajta erőszak, lehet az ilyen vagy olyan ideológia nevében nevezhetjük ezt szélsőjobbnak vagy szélsőbalnak, de teljesen mindegy, hogy szélsőjobb vagy szélsőbal, az a lényeg, hogy a radikálison is túlmenően szélsőséges felfogás és erőszakos megjelenés , mindenki számára elfogadhatatlan, minden józan gondolkodású ember számára. [[11.30]] Tordai képviselő úr támadta a rendőrséget egy irányból, ön támadja egy másik irányból, Jámbor képviselő úr meg egy harmadik irányból szintén; ami Tordai képviselő úrhoz elég közel áll, abból az irányból támadta a rendőrséget, pedig a rendőrség semmi mást nem tesz Magyarországon, csak teszi a munkáját. Ha megjelennek Antifa-bűnözők Budapest utcáin, és fényes nappal csuklyában, viperákkal és vascsövekkel megvernek embereket, és lefújják őket paprikaspray-vel, akkor felkutatják őket, és nemcsak Magyarországon, hanem külföldön is. Valóban, most arra várunk abban az eljárásban, hogy a külföldi társhatóságoktól érdemi információ jöjjön, mert külföldről jöttek ott is ilyen emberek; hívhatja őket terroristának, provokátornak, sok mindennek, de elfogadhatatlan. Ugyanígy vagyunk abban az esetben, amit ön említett. Ne jöjjenek ide külföldről azért, hogy Magyarországon az emberekben félelmet és riadalmat keltsenek! Nagyon sok honfitársunk hordoz sebeket a holokauszt korszakából és a kommunizmus korszakából is, és mind a kettőre figyelemmel kell lenni. Egyik időszak sebeit sem szabad újra feltépni, hanem segítenünk kell ezeknek az embereknek tényleg a mindennapjaik megélésében. Semmilyen neonáci, szélsőséges megemlékezés vagy rendezvény és természetesen szélsőbalos Antifa-esemény sem tűrhető meg Magyarországon. Egyik sem! Sem akkor, amikor külföldről jönnek Antifa-balos radikálisok, és embereket ütnek Magyarország utcáin, sem akkor, amikor hasonló szélsőjobboldali ideológiát képviselő emberek jönnek. A rendőrség mind a kettővel szemben fel fog lépni, hogy az emberek békéjét és biztonságát megvédje, és ez a későbbiekben is így lesz. Zéró tolerancia van ebben a kérdésben. Nagyon határozott rendőri fellépés lesz minden ilyen esetben, tisztelt képviselő úr. És tudja, ezek még szélsőséges, kisebb csoportok, amelyek javarészt külföldről jönnek. De a veszély, amit én igazából valóban látok, az az, amikor nem a szélsőséges kis csoportokban, hanem a dollárral megvett politikusokban látunk hasonló agresszív akciókat, amelyeket láthattunk az elmúlt hetekben is: amikor olyan politikusok, akik vagy marginalizálódtak, vagy nagyon készülnek a következő választásra, és úgy érzik, hogy akár Gyurcsány Ferenc politikai kannibalizmusának az áldozataivá válhatnak, és ezért valahogy fel akarnak tűnni, ezért a rendőrséget próbálják felhasználni arra, hogy médiafigyelem, reflektorfény irányuljon rájuk. Nem ez az első ilyen eset. Nem tudjuk, hogy az utolsóe, de nem ez az első. Itt, a Kossuth téren ilyen történt, amikor Fekete-Győr András füstgázgránátot dobott a rendőrökre. Ilyen volt az, amikor Gulyás Márton többféle közintézményt lefestett, lefestékszórózott, festékkel leöntött, teleragasztózott. Ilyen volt az talán most a DK-ból Varju László például nincs itt, de Varju Lászlóra és Hadházy Ákosra emlékezhetünk a leginkább talán , amikor a közmédia épületébe betörtek, vissza akartak élni a képviselői jogosítványukkal, és így akartak erőszakosan a hírek középpontjába bekerülni, és ez a tendencia folytatódik. Azért veszélyes ez, mert olyan politikusok teszik, akikről tudjuk, hogy külföldről megvásárolták őket. Ahogy brüsszeli politikusokat is megvásároltak Katarból, úgy budapesti politikusokat is megvásároltak Brüsszelből. Ne használják fel erre a rendőrséget! Mindenki békésen demonstráljon, békés sportrendezvényeket tartson, semmifajta szélsőség ne jelenjen meg az utcákon! A rendőrség a rendet minden esetben köteles, hogy fenntartsa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Brenner Koloman képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Megvárom, míg mögötte rendeződik a sor. Köszönöm szépen. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tizenhét hosszú év! Tizenhét hosszú év a rendszerváltoztatás óta az az időszak, amelyben Orbán Viktor és a Fidesz kormányzott. Tehát amikor arról beszélünk, hogy a rendszerváltoztatás óta a magyar polgárok keresik az egyik legalacsonyabb bért Európában, akkor azt már leszögezhetjük, hogy ha lehet, akkor a 17 évig kormányzó Fidesz ne mutogasson másra. Ebben nekik oroszlánrészük van, hogy oda jutottunk több mint harminc évvel azon rendszerváltoztatás után, amikor mi mindannyian abban hittünk, hogy megtörténik egy bérfelzárkózás, és mindannyian abban a jólétben és szabadságban élhetünk. Amikor ez bekövetkezett 2004-ben, az európai uniós csatlakozásunk, akkor még mindig azt hittük, hogy lesz egy bérfelzárkóztatás, amit egyébként a mi véleményünk szerint a magyar polgárok a XXI. században és az Európai Unióban megérdemelnének. Ugyanakkor ki kell mondanunk, hogy az a fajta nemzetellenes politika, amely ez alatt az időszak alatt gyakorlatilag az összes kormányra jellemző volt, olcsó magyar munkaerőn alapult; olcsó magyar munkaerőn, amely ahhoz képest jól képzett. Az elmúlt 13 évben ez a gazdasági modell lett úgymond csúcsra járatva. Mik az eredményei ennek a szomorú gazdaságpolitikának? Az az eredménye, hogy egy átlagos magyar munkavállaló bérköltsége 9,1 euró, az uniós átlag 23 euró. Ausztria, igen, kedves fideszes képviselőtársaim, tudják, az az ország én egy kicsit jobban ismerem soproni poncichter polgárként , ahova 2030-ig önök állítólag el akarják juttatni hazánkat, 29 eurónál tart. Hát, szép feladat, hajrá, hajrá! De már a régiós országoktól is lemaradtunk, tehát már Szlovénia is 20 euró körül tart, pedig mindahányan Közép-Kelet-Európában ugyanonnan indultunk, sőt akkoriban hazánk egyfajta jobb pozícióban volt, akár még a régiós államokkal is összevetve. A Jobbik több évvel ezelőtt elindított béruniós kezdeményezését több százezer magyar polgár írta alá. Az Orbán Viktor vezette fideszes kormány ezt a több százezer aláírást nem vette figyelembe, és folytatta az olcsó magyar munkaerőre épülő politikáját sajnos, pedig lett volna lehetőségük arra, hogy akár csak a visegrádi országokkal, de más, például az európai délhez tartozó országokkal együttműködve egy átgondolt, hosszú távú, tízéves bérharmonizációs politikát átültessenek az Európai Unión belül. De persze önök inkább kamu szabadságharcokat folytatnak, és Nyugat-ellenes oroszpárti propagandát folytatnak az Európai Unión belül. Ezt még törvényekkel is alátámasztották, így utalhatok a rabszolgatörvényre, és ráadásul szégyenletes módon beszűkítették a magyar polgárok sztrájkhoz való jogát is. Ezt legutóbb is a pedagógustársadalom érzi a legjobban. Jó recept van erre, tisztelt képviselőtársaim. Konzervatív politikai közösségünk már több ízben leszögezte, hogy ha az állami szférában amely egyébként a legnagyobb vesztese a rendszerváltoztatásnak elindul egy bérfelzárkóztatás, amelynek igenis megvan a gazdasági háttere, tisztelt képviselőtársaim, mert tudom, ilyenkor sokszor az szokott az ellenérv lenni, hogy ez egy irreális kérés; nem, tisztelt fideszes képviselőtársaim, amikor hazánk gazdasági fejlettsége az európai uniós átlag 75 százalékán áll, de vásárlóerő-paritáson a magyar bruttó bér csak 63 százalékán áll, akkor ebből a különbségből önök nagyon gyorsan kiszámíthatnák, hogy mennyi bérfelzárkózásra lenne gazdasági háttér. Mi hiányzik? Hát, az önök politikai akarata és értékválasztása! Na, az viszont hiányzik. Az önök nemzetellenes politikájával szemben egy valóban jobboldali és valóban nemzeti kormány bérfelzárkóztatásba fogott volna azonnal. Ráadásul itt azért most eljutottunk odáig is az önök Nyugat- és Európa-ellenes politikájával, hogy fennáll a veszélye annak, hogy Orbán Viktor és a Fidesz kilépteti hazánkat az Európai Unióból. Na, ott van csak igazán létbizonytalanság és további bérleszakadás! Ennek ellene kell mondanunk, hiszen nagyon fontos az, hogy a magyar polgárok végre egy normális Magyarországon élhessenek. Felelős kormányzatot, normális Magyarországot! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a megszólalásom elején néhány alapfogalmat tisztázzak. A bérekről alapvetően nem a kormány dönt. A versenyszféra béreit a társadalmi párbeszéd fórumai döntik el. A rendszer olyan, hogy a minimálbérről a munkaadók és a munkavállalók megegyeznek, a kormány ezt jóváhagyja, majd kihirdeti. A közszférában dolgozóknál pedig az elmúlt most már két évtizedben folyamatos társadalmi párbeszéd alapján alakulnak ki a bérek, esetenként kemény véleményeltéréseket is feloldva. [[11.40]] Az elmúlt években gondolom, ezt ön is pontosan tudja nemhogy csak az éves bérekről, hanem esetenként többéves olyan bérmegállapodásokra is sor került, ami az alkalmazotti társadalomnak nemcsak megélhetést, hanem kiszámíthatóságot s egy biztos jövőt jelentene. Milyen környezetben került sor ezekre a tárgyalásokra? Az elmúlt évben a magyar GDP 4,6 százalékkal növekedett, s így a háború és a szankciók ellenére a rendszerváltozás utáni időszak hatodik legmagasabb növekedését produkálta a gazdaság, s ezzel a legjobban teljesítő felső harmadba tartoztunk az Európai Unióban. Tehát az ön pejoratív vagy lesajnáló véleményét a magyar gazdaságról nem igazolják a számok. [[Dr. Brenner Koloman: Azt mondtam, hogy a teljesítményhez képest alacsonyak a bérek.]] A háború hatásai ellenére, mellett is erősödtek a magyarországi beruházások, a beruházások mértéke 2022-ben csúcsot döntött, megközelítette a 19 000 milliárd forintot, 2010-hez képest 3,5-szeresére növekedtek a beruházások. Miért tartom ezt fontosnak elmondani? Hiszen mindahányan, akik itt ülünk most a terem bármelyik oldalán, biztos vagyok benne, emlékszünk arra, hogy 2010-ben hány százalékot a 13 százalékot közelítette a munkanélküliség, az idei februári adat 3,6-3,7 százalék. Gyakorlatilag tehát azt az ígéretünket, hogy egymillió munkahelyet létesítünk Magyarországon, teljesítettük. Magyarországon ma 4 millió 707 ezer ember dolgozik, ami lényegesen több, mint a korábbi években, s Magyarországon még soha nem volt ilyen alacsony a regisztrált munkakeresők száma. Mindezt azért mondom, mert a munkabiztonság s ezzel összefüggésben az egzisztenciális biztonság Magyarországon biztos gazdasági alapokon áll. 2010 óta 70 százalékkal növekedett a nettó átlagkereset mértéke. 2023 februárjában a teljes munkaidőben foglalkoztatottak bruttó átlagkeresete 531 ezer forint volt, a kedvezmények nélkül számolt nettó átlagkereset 353 ezer forint, mindkettő közel 1 százalékkal magasabb, mint az egy évvel korábbi; tehát folyamatosan növekvő trendet mutatott. 2022-ben a válság ellenére is növekedtek a reálbérek 2,6 százalékkal. 2023 januárjától 232 ezer forintra emelkedett a minimálbér, 296 400 forintra a garantált bérminimum. Az emelésnek köszönhetően már magasabb a minimálbér, mint a Gyurcsány-Bajnai-korszakban az átlagbér volt. [[Arató Gergely: Alacsonyabb, mint Romániában.]] 2022-ben bővült az ipar teljesítménye. Az ipari termelés 5,8 százalékkal növekedett, az építőipari termelés 3 százalékkal bővült 2022-ben. Mindezek mellett Magyarország első helyen áll az uniós adócsökkentési rangsorban is. A legtöbb tagországban növelték az adóterhelést, mi a lehető legnagyobb mértékben csökkentettük azt. A számok generálisak, és vonatkoznak az egész gazdaságra. A baloldali kormányzásnak köszönhetően már 2008 előtt leállt a gazdaság, és ezért 2010-ben gyakorlatilag egy szinte vesztett háború utáni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] számokkal jellemezhető helyzetben vettük át az országot, ahhoz képest pedig ma, 2023-ban ott tartunk, amit az előző számokkal igyekeztem tanúsítani. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Molnár Zsolt képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Korábban már aktuálissá vált kérdésekről fogok beszélni, hiszen ezek a kérdések még aktuálisabbá váltak, és remélem, hogy Sziszüphoszként küzdök, és végre nyitott kapukat fogok döngetni, hiszen államtitkár úr, miniszterhelyettes úr többször beszélt arról, hogy nyitott kapukról beszélünk, amikor a magyar családok támogatásáról kérdezem. De elsőként azt kérném leghatározottabban a magyar kormánytól, hogy vessen véget a Horn-offenzívának, el a kezekkel Horn Gyula emlékétől! Hiszen ez a gyalázatos akció most már hónapok óta zajlik, és én azt kérem önöktől, hogy hagyják ezt a küzdelmet a radikálisokra, akik ezt szívesen meg fogják tenni, önökhöz ez nem méltó. Én nem ismétlem meg itt Horn Gyula életútját, hiszen mindenki ismeri, arra a körülményre hívnám föl a figyelmet, hogy a temetése egy kiállás volt az életútja mellett, amely a rendszerváltás előtti, a rendszerváltáskori, majd az azt követő cselekedeteiről szólt. Azért, hogy megkönnyítsem államtitkár úr válaszát, természetesen elmondom, hogy ’56-ban Horn Gyula nem a jó oldalon állt. Azonban ahogy Winston Churchillt nem az írek mészárosaként ítéljük meg, ahogy George Washingtonnal kapcsolatosan sem a rabszolgatartás kerül elő, idősebb Antall József esetén nem a Rákosi-parlamentben eltöltött négy éve, és Bajcsy-Zsilinszky Endrével kapcsolatosan sem csak a fajvédő elmélet terjesztése kerül a történelemkönyvekbe, így kérem, hogy Horn Gyulát is komplexen nézzék, és törődjenek bele, hogy ezt a küzdelmet elvesztették. A Fővárosi Önkormányzat, az angyalföldi önkormányzat többször döntött, fogadják el ezt, ez lenne méltó Horn Gyula múltjához. Egy tisztességesen működő kormány nem avatkozik be a kormányhivatal útján egy ilyen demokratikus eljárásba. A második aktuális kérdés: közeledik a strandszezon, a szabadságok időszaka, s a leghatározottabban kérném a kormányt, hogy az ársapkákat, a hatósági árakat terjessze ki a fizetős strandokra is, hogy 600 forintban maximalizálják azt a belépődíjat, amit egy felnőtt állampolgártól el lehet kérni. Hiszen a magyar családok pihenése most válik leginkább aktuálissá, és egy ilyen brutális infláció időszakában különösen fontos lenne, hogy megfizethetők legyenek ezek a strandbelépők, különösen azokon a helyeken, ahol szinte csak fizetős strandokat találni, a Balaton északi oldala tipikusan ilyen. Itt is könnyítem a válaszadást. Az önkormányzatok természetesen ebben részben ellenérdekeltek, azonban a mi javaslatunk azt tartalmazza, hogy kompenzációt, kártalanítást kapjanak hosszú távon természetesen, normatív módon, de most, az önök rendeletébe lehetne ezt belefoglalni. És nem jó válasz az, hogy önkormányzatok maguk dönthetnek erről, hiszen ahogy a hatósági árak esetében sem a liszt, sem a cukor, sem a tojás esetében nem a boltokat kérdezték meg arról, hogy szeretnéke ezt az intézkedést, ahogy a benzinkutasok sem szerették volna a hatósági árat az üzemanyagok tekintetében, ezért itt sem az önkormányzatok az érdekesek, hanem azok a magyar családok, akik nem fogják tudni kifizetni például Balatonfüreden a belépődíjat. Erre nem jó válasz, hogy egyébként sok szabadstrand van, mert igen, vannak szabadstrandok is, azonban az lenne a helyes a kerítések az országhatáron állnak , ha nem a Balaton mellett választják el a fürdőzni vágyó magyar családokat attól, hogy bemehessenek ingyen ebbe a csodálatos, mindenki által tulajdonolt tóba, a Balatonba. Ezért a leghatározottabban kérem, hogy azonnal intézkedjenek, hiszen ez a szezon közeledik. Most van itt az ideje annak, hogy kimutassák azt, hogy valóban a magyar családok mellett állnak, vagy csak mellébeszélnek, és mindig ugyanazokat a válaszokat adják, hogy vannak szabadstrandok, az önkormányzatoktól nem lehet elvonni forrásokat. Nem akarunk elvonni az önkormányzatoktól forrásokat, mi az önkormányzatok barátai voltunk, vagyunk és leszünk. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Azonban ebben a kérdésben nem elfogadható az a válasz, hogy az önkormányzatok maguk dönthetnek, hiszen ismétlem, az áruházak, a boltok sem dönthettek abban a kérdésben, hogy a lisztet, a cukrot, a tojást mennyiért adják, ahogy korábban a benzinkutak sem. Ezért kérem államtitkár urat, hogy lépjenek, tegyék meg azt, hogy a magyar családok könnyebben jussanak el a magyar tenger partjára, a Velencei-tóhoz, ki tudják fizetni a belépőjegyeket, és leghatározottabban kérem, hogy azt a méltatlan hadjáratot, amit Horn Gyulával szemben folytatnak, állítsák le, törődjenek bele a demokratikus döntéshozatalba. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Vajda Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ a kormány nevében Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr! [[11.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr két, egymással nem teljesen összefüggő kérdést hozott ide napirendre. Ami Horn Gyula kérdését illeti. Szerintem nekünk nem szerepünk, hogy tanácsokat adjunk önöknek utódpártként mármint önök az utódpárt azzal kapcsolatban, hogy hogyan ápolják Horn Gyula emlékét. Erről részletesebben is beszéltünk. Én megfontolásra javaslom azt a szempontot, hogy mielőtt ilyen döntést hoznak, mielőtt egy ellentmondásos megítélésű személy ügyében utcanév-elnevezés ügyében döntést hoznak, kérjék ki az állampolgárok véleményét. Mert biztos legyen benne, hogy fog olyan hangokkal találkozni, akik azt mondják, hogy azok után, amit a kommunizmus alatt elszenvedtek az ilyen vezetők tevékenységének köszönhetően, ezek után sok mindenre van szükség, de utcanév-elnevezésekre nem; s a magyar törvények egyébként ilyen szempontból világosak. Tehát amikor a kormányhivatalnak bizonyos kérései voltak, azt nem politikai vélemény, személyes vélemény alapján fogalmazták meg, hanem a magyar törvények alapján, úgyhogy azt javaslom önöknek, hogy ezt vegyék figyelembe; illetve hogyha van rá lehetőségük, kedvük, energiájuk, akkor az állampolgárok véleményét kérjék ki. Sok százezren, sok millióan vannak ebben az országban, akik nem valamiféle pozitívumként tekintenek a kommunizmus évtizedeire, hanem olyan évtizedekként, amely megnyomorította őket gazdasági értelemben, illetve nem egy esetben egyébként fizikai értelemben is; és ezt egész egyszerűen nem akarják figyelembe venni. Hogyha ön azt mondaná, hogy nem Horn Gyuláról volt szó, akkor azért arra felhívnám a figyelmet, hogy Horn Gyula nem egy referens volt a kommunista évtizedekben, hanem rendkívül magas pozíciókat töltött be. Rendkívül figyelemre méltó az, hogy más esetekben az ő kommunizmus alatti vezetői teljesítményére máshol büszkék. Hogy van ez? Tehát most megpróbálják elbagatellizálni az ő szerepvállalását, máskor egyébként meg egyfajta példaként hivatkoznak rá. Ami a strandok kérdését, az ezzel közvetlen összefüggésben nem lévő strandok kérdését illeti. Elmondtam önnek múltkor is, hogy ha megnézzük, hogy a balatoni strandok között mennyi szabadstrand található, akkor azt tudjuk elmondani, hogy 107 közhasználatú strandot találunk, és hogy ha partszakaszhossz szerint nézzük, akkor a strandok közel kétharmada szabadstrand. Én arról is lebeszélném önöket, hogy még egyszer előforduljon, hogy szabadstrandok fölött húznak el repülővel hirdetéseket, ahol azt követelik, hogy legyenek szabadok a strandok, mert a szabadstrandokon lévő magyarok ezt rendkívül furcsán fogják venni. Fontolják meg! Fontolják meg! Ennél is fontosabb azonban, hogy a kormány minden lehetséges módon támogatást nyújt ahhoz, hogy ezek a strandok rendkívül magas színvonalúak legyenek. Első ütemben 209 balatoni projekt kapott közel 9 milliárd forintot; 18 Balaton-parti település 42 szabadstrandja újult meg 4,5 milliárd forintnyi támogatásból ezt követően. Ez tartalmazta egyébként a vízbe jutás feltételeinek javítását, a zöldfelületek kiépítését, a közlekedési infrastruktúra fejlesztését, és még sorolhatnám. Az ötödik ütemben tehát sok ütem volt 25 Balaton-parti településen 55 projekt részesült 1,6 milliárd forintban. Tehát a kormány dolgozik ezen. Az ugyanakkor egy adottság, hogy a strandok közül melyik van önkormányzati tulajdonban, és melyik szabadstrand. Az, hogy a Balaton- parti tulajdonviszonyok hogyan alakulnak, tehát mi van magántulajdonban, önkormányzati tulajdonban vagy éppen állami tulajdonban, az nem ebben a kormányzati ciklusban alakult ki. Tehát a jelentős privatizációk még jóval a mostani kormányzás előtt mentek végbe. A kormány annyit tud tenni, hogy az állami kezelésben lévő strandokhoz támogatást nyújt, illetve az önkormányzatokat is segíti abban, hogy minél jobb szolgáltatást tudjanak nyújtani. Ahhoz, hogy ha önök azt szeretnék elérni, hogy az önkormányzatok mondjanak le akár területekről vagy bevételről, akkor arra kérem önöket, hogy az ehhez szükséges egyeztetéseket az önkormányzatokkal folytassák le, aztán mi is kíváncsian várjuk ennek a végeredményét. Ami egyébként még a balatoni fejlesztéseket illeti, mert nemcsak strandfejlesztésekről tudunk beszámolni: a hajózást is fejleszteni szeretnénk, megújul a BAHART flottája, új hajók is érkeznek, a kikötőket is szeretnénk fejleszteni. Mindezt egy cél vezérli, hogy ne csak elérjük a 2019 előtti rekordszintet a hazai turizmusban, hanem lehetőség szerint meg is haladjuk azt. Hogyha sok vitánk ellenére ebben az egy célban egyetértünk, akkor végül is már megérte ez a párbeszéd. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Momentum képviselőcsoportjának napirend előtti felszólalója Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány 2023. évi költségvetési hiánycélja a teljes magyar GDP 3,9 százaléka. Ez rengeteg pénz. Ennyivel nyúlik túl a magyar kormány a lehetőségein. Ennyivel több pénzt költ el annál, mint ami rendelkezésre áll. Ez nem más, mint felelőtlenség! Ilyen fiskális fegyelmezetlenség mellett érthető, hogy miként lehet miniszterelnök úrnak gyakorlatilag zéró megtakarítása 33 évnyi országgyűlési képviselőség után; önök ugyanis szórják a pénzt. Ahogyan a magánéletben is urizálnak, épp olyan felelőtlenül bánnak a nemzeti vagyonnal is. Március végére az államháztartás központi alrendszere 2089,7 milliárd forintos hiánnyal zárt. Önök március végére, 13 hét alatt elérték a teljes éves hiánycél 61,5 százalékát. 13 hét kevesebb, mint 100 nap. Egy év 52 hétből áll. Miként tervezik ezt megoldani? A költségvetés több mint 2000 milliárd forint uniós bevétel beérkezésével is számol, azzal az uniós bevétellel, amit képtelenek hazahozni, hiába nyilatkozik Navracsics miniszter úr kéthetente arról, hogy már a kanyarban van a megállapodás, már csak pár hét, és megnyílnak a pénzcsapok. 2022. május 18-án arról írt a sajtó, hogy Navracsics miniszter úr nyugodt, hiszen nagy EU-s tapasztalatokkal rendelkezik, ezért biztos abban, hogy a magyaroknak járó EU-s pénzek semmi perc alatt megérkeznek. Kettő hónappal később, 2022. július 18-án azt írta az Origo nevű kormányzati szócső, hogy rendkívül közel a megállapodás az uniós pénzek ügyében. 2023 májusa van; nincsenek itthon az EU-s pénzek. Könnyen lehet, hogy nem is lesznek, hiszen az EU-nak elege lett abból, hogy önök nem hazánkra költik azt, hanem ellopják. Emlékeztetném önöket Ferenc pápa tíz nappal ezelőtti intelmeire: „A jó pásztor nem rabló és nem tolvaj, vagyis nem él vissza a szerepével.” Az elmúlt években alacsonyak voltak a kamatok, és azt láthattuk, hogy a kormány igyekszik a GDP növekedésével úgymond kinőni a költségvetési hiányt. Ez egy értelmezhető eljárás volt abban a világgazdasági konjunktúrában, ami 2010-2020 között jellemezte a világot. Ennek azonban sajnos vége! Ez kivételesen nem az önök hibája, az viszont egészen biztosan felróható, hogy semennyire nem készültek fel arra, hogy a világgazdasági fellendülés nem tart öröké. Akkora visszaesést mért a KSH a bolti forgalomban, mint amikor a járvány elején leállt minden. Az emberek egyre kevesebbet fogyasztanak, még tovább fog lassulni a gazdaság. Van tehát egy veszélyesen alulbecsültnek tűnő, 3400 milliárdos hiánycélszám, amihez hozzáadódik 2000 milliárd forintnyi, egyre inkább fiktívnek tűnő pénz. Erre jön rá, hogy több elemző szerint az idei GDP-növekedés 0,3 százalék körül lesz, ami még legalább egynegyed évnyi technikai recessziót jelent. Tehát a korábbi államháztartásihiány-kezelési technika már nem áll rendelkezésre. És akkor még nem beszéltünk a kamatkiadásokról és arról, hogy míg az előző években az egyszeri, nagy összegű kiadások miatt keletkezett államháztartási hiány, ez az idei évben rendszerszintű okokból adódik. Ez elég súlyos egyenlet; az önök rossz kormányzásának, a Fidesz-felárnak az egyenlete. Valahol valakik nagyon súlyosan elkalkulálták magukat, aminek most mi fogjuk viselni a következményét. Nevezzenek meg egy felelőst! Matolcsy György, a jegybank elnöke a gazdaságfejlesztési miniszterre, Nagy Mártonra mutogat, a gazdaságfejlesztési miniszter a jegybankelnökre; közben arról keringenek hírek, hogy Varga Mihály pénzügyminiszter átvenné Matolcsy György helyét a jegybank élén. Kérem önöket, rendezzék a soraikat, mert ez nem egy társasjáték! Önök Magyarország Kormánya kormányozzanak végre! Ne ideológiai vitákkal foglalkozzanak, ne kitalált ellenségképekkel hadakozzanak, hanem kezeljék végre a válságot! Mert a genderezés meg a sorosozás lehet, hogy önöknek megfelelő szellemi táplálék, de az élelmiszer nem lesz tőle olcsóbb. Nem a kommunizmust idéző hatósági árak a megoldás, amit ráerőltetnek a versenyszférára, hanem a felelős kormányzás, aminek a legfontosabb alapja egy felelős költségvetés összeállítása. Segítek: az nem felelős költségvetés, amit a haverok és önmaguk pénztárcájának írnak. Az sem, ha már márciusban 2000 milliárddal túlköltekeztek. Kérem önöket, hogy egyezzenek ki az EU-val, éppúgy, ahogy elkezdtek kiegyezni végre a NATO-val is Ukrajna kapcsán! Ne bot akarjanak lenni a küllők között, hanem váljanak azzá, ami hajtja a kereket, mert ez a kerék visz előre mindannyiunkat, függetlenül attól, hogy mit gondolunk a világról, függetlenül attól, hogy hova szavaztunk. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban. Rétvári Bence közbeszól.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Frakcióvezető úr napirend előtti felszólalására a választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon! [[12.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Hát, azt gondolom, hogy az önök pártjának eddig nem sok gondja volt költségvetés-tervezéssel, de különösen költségvetés végrehajtásával, de legfőképpen annak felelősségének a vállalásával. Ezért kicsit meglep, hogy ilyen hozzáértő módon próbálja a közvélemény előtt kritizálni Magyarország költségvetési gyakorlatát, költségvetési rendszerét, költségvetési gazdálkodását. Azt tudom önnek mondani, hogy 2010-ben, amikor megtörtént a kormányváltás, nagyon súlyos helyzetben volt Magyarország gazdasága, Magyarország költségvetése, egyáltalán a magyar emberek, a magyar családok helyzete. Az elmúlt több mint tíz évben azonban a kormány bizonyította, hogy lehet ezt takarékosan, lehet ezt felelősen is csinálni. Miért mondom ezt? 1998-2002 között a GDP-arányos államadósság 60,5 százalékról 55 százalék közelébe csökkent. Ekkor nem az önök értékrendje kormányozott. Aztán amikor az önök szövetségesei átvették a hatalmat, akkor az államadósság mértéke elérte a 80 százalékot. Ezt kellett a magyar kormánynak, 2010-től a Fidesz-KDNP-kormánynak megállítani, majd utána elkezdeni csökkenteni. Ezt a kormány teljesítette. De nagyon komoly eredményeket tud felmutatni a jelenlegi kormányzat a beruházások tekintetében is, hiszen e tekintetben az Európai Unió éllovasai közé tartozunk. Ez azt jelenti, hogy olyan gazdaságpolitikát sikerült kialakítani, hogy a külföldi tőke, a piaci tőke Magyarországra jön, és Magyarországon valósítja meg a fejlesztéseit, teremt ezzel munkahelyet, és növeli a GDP-t. Persze, ezt nem könnyű kialakítani: alacsony adók, fegyelmezett költségvetési gazdálkodás az ön kritikája ellenére, munkahelyteremtő beruházások támogatása, a vállalkozások ösztönzése arra, hogy teljesítménye legyen, és így tudjon az embereknek munkát adni. Nagyon fontos kérdés, amit felvetett az EU-s pénzek tekintetében. Ön úgy viselkedik itt a baloldalon, minthogyha önöknek semmi közük nem lenne ahhoz, amit a DK, Gyurcsány Ferenc és párttársai mondtak, hogy hazafias kötelezettségnek tekintik, hogy Magyarországra ne érkezzenek meg az EU-s pénzek. [[Arató Gergely: Ez nem igaz! Felzúdulás a DK padsoraiban. Az elnök csenget. Vitályos Eszter: Ti adtátok az interjút! Mit beszélsz? Dehogynem!]] Önök most úgy csinálnak, minthogyha nem szövetségben lennének, és önök ezek szerint ezzel nem is értenek egyet. Most egyetért vele, vagy nem ért egyet? Mondjon valamit! Egyetért Gyurcsány Ferenccel, hogy az a cél, hogy Magyarország tönkremenjen; nem számít, hogy hány család jut szegénységbe, nem számít semmi, hogy hány vállalkozás megy tönkre; nem számít semmi egyébként, hogy a költségvetés kamatkiadása a külső finanszírozás miatt hogyan növekszik, és ezért nem jut pénz akár az egészségügyre vagy az oktatásra, csak egy számít, hogy megszerezzék a hatalmat. Mert önöknek ez a filozófiájuk, ez az elképzelésük, és ezért tesznek meg mindent. Tisztelt Képviselő Úr! Még néhány másodpercben egy dologról szeretnék beszélni; az pedig a foglalkoztatás mértéke. Nagyon fontos, hogy amikor 2010-ben elkezdtünk kormányozni, egymillió emberrel kevesebb ember dolgozott, munkavállaló volt Magyarországon. Most képzelje el, az az egymillió ember azóta mennyi személyi jövedelemadót, hozzájárulást, munkáltatói és munkavállalói hozzájárulást fizetett be az állami költségvetésnek, javítva ezzel a költségvetés egyensúlyát. Arról tudom önt biztosítani, hogy a magyar kormány eddig is felelős költségvetési politikát folytatott, és ezután is azt fog folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Arató Gergely frakcióvezető-helyettes úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Ha egy országban a rendőr-minisztériumra bízzák az oktatás kezelését, akkor előbb-utóbb a gumibot, a könnygáz és a bilincs válik a diákok nevelésének eszközévé. Pontosan ez történt május 3-án a Karmelita kolostorban. [[Rétvári Bence: …ban?]] Amikor egy elnyomó hatalom végképp elveszíti a realitásérzékét és a kormányzóképességét, akkor az erőszak marad az utolsó menedéke. [[Bányai Gábor közbeszól. Zaj a Fidesz padsoraiban. Dr. Répássy Róbert: Nicsak, ki beszél?]] Úgy tűnik, ez történt most az Orbán-rendszerrel. A száguldó orbáni infláció, a nyugdíjak és bérek értékvesztése, a gazdasági növekedés visszaesése, az oktatás és egészségügy tönkretétele megmutatta, hogy a Fidesz nem képes irányítani az országot. Kormányozni nem tudnak, párbeszédre nem hajlandóak, marad a gumibot és a könnygáz. Erre a reakcióra egyébként idősebb fideszes képviselőtársaim is emlékezhetnek a ’80-as évekből, hacsak nem voltak éppen KISZ- vagy párttitkárok abban az időben. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Vitályos Eszter: Emlékszünk rá 2006-ból.]] Hiába hazudik a kormánymédia, a diákok nem támadtak a rendőrökre, nem veszélyeztették senki életét és a biztonságát! (Közbeszólások a Fidesz padsoraiban. Rétvári Bence: Á, nem! A drónfelvételek megmutatják! Vitályos Eszter: Á, nem! Egyszerűen éltek a szólásszabadság adta jogukkal, békésen tüntettek azért, hogy ne verjék szét alattuk az oktatást. Kiálltak azért, hogy ne üldözzék el a tanáraikat, ne tegyék lehetetlenné a tanulásukat. [[Vitályos Eszter többször közbeszól.]] Emlékeztetek rá, hogy önök vették el a tanároktól a valódi sztrájk, lehetőségét. Itt a következmény: a diákok házhoz mentek a követeléseikkel. Választ, párbeszédet nem kaptak, csak könnygázt, gumibotot és bilincset. Ami történt, az szakmai, polgári és emberi szempontból is elfogadhatatlan. Elfogadhatatlan szakmai szempontból, mert teljesen nyilvánvaló, hogy a rendőrség fellépése ezzel a tüntetéssel szemben sem szükséges, sem arányos nem volt. Elfogadhatatlan politikai szempontból is, mert a békés tiltakozásra nem lehet válasz az erőszak. [[Répássy Róbert: Azzal egyetértünk!]] És elfogadhatatlan elsősorban emberi szempontból; mert ha diákokat vernek meg vagy veretnek meg a rendőrökkel azért, mert elmondják a véleményüket, ez mindent elmond önökről. [[Az elnök csenget.]] Ez az erkölcsi Mariana-árok, ennél lejjebb már nincsen! Itt jegyezném meg gyorsan: a „gyerekvédelem” szót ne vegyék többet a szájukra, mert nem kérünk a gyermekvédelmi könnygázból! Az országnak joga van tudni, hogy ki a személyi felelőse a történteknek. [[Folyamatos zaj a kormánypárti padsorokban. Vitályos Eszter: Azt a mindenit, de gyenge vagy!]] Tudni akarjuk, hogy ki utasította a rendőröket erőszakra, ki a felelős az erőszakos eszközök használatáért, és ez a felelősség nem a parancsot végrehajtó rendőröké elsősorban, hanem a parancsokat kiadó politikusoké, végső soron Orbán Viktoré. [[Móring József Attila: Gyurcsány! Zaj. Rétvári Bence közbeszól.]] Ennek a kiderítésére átfogó vizsgálatot kezdeményezünk, ennek érdekében határozati javaslatot nyújtottunk be a parlament elé. Ez az eset nem maradhat következmények nélkül, mert ha következmények nélkül lehet megverni a békésen tiltakozó diákokat, akkor bárkivel bármit meg lehet tenni! Sejtem, hogy az érdemi válasz helyett azt fogja válaszolni a kijelölt államtitkár, hogy 2006. Azt kérem, hogy a fizikai erőszak után ne alázzák meg verbálisan is a tüntető diákokat, ne vonjanak párhuzamot a mostani tiltakozók és a 2006-os demonstrációk erőszakos tüntetői között. A diákok nem gyújtották föl a tévészékházat, és nem lopták el a Túró Rudit. Nem támadtak és sebesítettek meg több száz rendőrt. Nem fegyverkeztek fel kődarabokkal, lándzsákkal, késekkel, kalapácsokkal, vasgolyókkal és Molotov-koktélokkal, sőt még T34-es harckocsi sem volt náluk. Ezek a fiatalok nem küldtek bombát, és nem lőttek rá kormánypárti politikusok házaira, pedig az Orbán-kormány szerint ez is bocsánatos bűn. Nem, semmi ilyesmi nem történt, itt a békés tüntetők mellett nem volt erőszakos csőcselék. A diákok annyit tettek csak, hogy el akarták mondani a véleményüket a saját életükről a Várban, a király ablaka alatt. Na meg lebontottak egy darab kerítést. Ez a kerítésbontás az, amire 2007-ben a Fidesz azt mondta, hogy demokráciavédelem és polgári engedetlenség. Tegyük hozzá, hogy a Magyar Köztársaságban, ahol még az ellenzéknek is jár a tisztességes igazságszolgáltatás, a bíróság is egyetértett velük. [[12.10]] Ami a Várban történik, az egyértelmű bizonyítéka annak, hogy önök elvesztették az irányítást Magyarország fölött, elvesztették az irányítást a magyar gazdaság fölött, elvesztették az irányítást a szociális válság fölött, elvesztették az irányítást a környezeti válság fölött, és elvesztették az irányítást az oktatás fölött is. Amíg Orbán marad, addig maradnak az áremelések, marad a gazdasági, környezeti és szociális válság, marad a forrongás az oktatásban. De van remény, mert van árnyékkormány, amelyik alternatívát kínál [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] és amelyik meg tudja mutatni azt, hogyan lehet másképp és békésen vezetni ezt az országot. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ma kezdődnek az érettségik, 111 ezer diák indul neki élete eddigi legnagyobb megmérettetésének. Nekik sok sikert kívánunk. De ebben a pillanatban, amikor rendben elindultak az érettségik, gondoljunk vissza, hogy önök mit tettek az érettségi kapcsán idén, tisztelt képviselő úr: arra biztatták a magyar tanárokat, hogy tegyék sikertelenné az érettségit, ne jelentkezzenek érettségiztetőnek, kerüljön veszélybe a magyar diákok jövője. De jól látszódik a mai napon is, amikor elindultak az érettségik rendben, mint mindig , hogy önök egy rendkívül szűk részét képviselik a magyar pedagógusoknak, mert őket felszólították, hogy álljanak hadrendbe [[Arató Gergely: Nem tettünk semmi ilyet! Az elnök csenget.]] , bojkottálják és akadályozzák meg az érettségit, önök és a szatellitszervezeteik ezt harsogták, hogy hátha sikerül az érettségit egy ilyen bojkottal önöknek megakadályozniuk. De nem sikerült, hiszen közel kétszer annyi pedagógus jelentkezett érettségiztetni, mint amennyire egyébként az érettségi lebonyolításához szükség van. Tehát szerencsére az önök hangja a pedagógusokig nem hallatszódott el, és ennek bizonyítéka a mai nap is. Köszönjük szépen a magyar pedagógusoknak, hogy józanok, hogy a diákok érdekét tartják fontosnak és nem a baloldal politikai érdekeit, és elindult az érettségi. A diákoknak pedig sok sikert kívánunk. Önnek igénye volt egy 2006-os idézetre, képviselő úr. Hát, idézek is 2006-ból, nem a Kossuth téri tüntetések kapcsán, hanem a Szalay utcai tüntetések kapcsán, amikor diákok, szülők, tanárok tiltakoztak a tömeges iskolabezárások és a tömeges pedagóguselbocsátások ellen. Az idézet 2006-ból: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától.” Ki mondta ezt? Ön, Arató Gergely, tisztelt képviselő úr. [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Szászfalvi László: Hoppá!]] Mi, miután túl vagyunk körülbelül tíz forduló után a pedagógus-szakszervezeti egyeztetésen, összehívtuk a köznevelési kerekasztalt, az Országos Köznevelési Tanácsot [[Közbeszólás a DK soraiból: Eredménytelen volt!]] , három digitális konzultációt folytattunk le a tanárokkal, túl vagyunk 130 ezer fő részvételével egy digitális szülői konzultáción, és 400 iskolaigazgatót, iskolai vezetőt hívtunk meg múlt decemberben egyeztetésre, és a 63 vitatott pont közül 45-öt részben vagy egészben elfogadtunk a szakszervezetektől, csak 18-ban van még további vita, ezzel szemben ön akkor azt mondta, hogy a tüntetés nem tántorítja el önöket az eredeti szándékoktól, hogy egy millimétert nem engednek, hogy egy paragrafust nem változtatnak meg, mehetnek bárhányan a Szalay utcába tüntetni. Akkor ott békésen, mert az ön épületét nem veszélyeztette semmi akkor, tisztelt képviselő úr, senki agresszíven nem támadott rá az épületre, odamentek, és elmondták, hogy nem értenek egyet az elbocsátással, a bércsökkentéssel és az iskolabezárással. Akkor ez történt, tisztelt képviselő úr. Nos, akkor ön arra azt mondta, hogy jöhet bármekkora tömeg, lehet bármennyi tüntető, önök egy centit nem fognak engedni. Ehhez képest mi március 2. óta mást sem csinálunk, csak egyeztetünk, egyeztetünk, egyeztetünk egy javaslatról; az azt megelőző egyeztetések pedig már a múlt évben kezdődtek. Tudja, tisztelt képviselő úr, mivel önök mögött nincs tömeg, ezért a tömeg hiányát hangerővel akarják pótolni, agresszivitással és erőszakkal. Ez nem egy új módszer és még csak nem is egy magyar módszer, ennek szakirodalma van, elsősorban Amerikában, de máshol is: Alinsky-módszer, Popovics-módszer, sokféle néven hívják. Mi ennek a lényege? Első pont: erőszak, erőszakosan kell fellépni. Második pont: provokáció, provokálni kell azokat, akik kötelezettségüket teljesítik, ez esetben a rendőröket. Harmadik rész: áldozati póz, másnap felállni a parlamentben, és könnyes szemekkel elmondani, hogy itt mi történt az elmúlt napokban. Önöknek ez maradt: az erőszak, a rongálás és a trágárság, mert ezzel próbálnak, a tömeg helyett hangerővel feltűnni. Nagy a verseny, látjuk. Önöknek egy év múlva egy „Maradj talpon!” vetélkedőt hirdettek. Az európai parlamenti választáson kiderül, ki van 5 százalék fölött, ki van 5 százalék alatt, mi a DK-Momentum-arány. [[Arató Gergely: A KDNP… Az elnök csenget.]] Ebben önöknél egy nagy verseny van. Ráadásul, jönnek az újabb milliárdok Amerikából, külföldről, több helyről. Verseny van a szponzorációért is: ki kap majd több pénzt? Kihez gurul több dollár? És ehhez önök bárkit és bármit felhasználnak, akár gyermekekre, tanárokra is hivatkoznak. De önök már mindenkire hivatkoztak! Amikor a Kossuth téren csinálták ugyanezt meg itt az ülésteremben is, akkor éppen a munkavállalókra hivatkoztak. [[Arató Gergely: Őket is mi képviseljük.]] Amikor a Kunigunda utcában csinálták ugyanezt ugyanúgy erőszak, agresszió, provokáció és áldozati póz , ön és a frakciótársai ott a földön meg a korlátokon vergődtek, vagy mászkáltak a székházban, akkor is ugyanezt tették, akkor éppen a sajtószabadságra hivatkoztak. Teljesen mindegy, önök mindig mindenfélére hivatkoznak, de csak egy dolog fontos: az, hogy a hatalmat megszerezzék. És ehhez önöknek semmi sem drága [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , akár ilyen kitervelt agresszív akciókat is hirdetnek, hogy utána másnap áldozatként tüntethessék fel önmagukat. Ha kíváncsi, hogy mi történt, fenn van a YouTube-on, nézze meg a drónfelvételeket, tisztelt képviselő úr, azokból mindenki, akinek szeme van, láthatja, hogy ki volt agresszív, és ki lépett fel törvényesen. [[Arató Gergely: Akkor, ugye, lesz vizsgálat, mert nincs mitől félnetek.]] De mindez nem tántorít el minket attól, tisztelt képviselő úr, hogy azzal szemben, hogy önök csökkentették a pedagógusok fizetését, mi 75 százalékkal abban a pillanatban növelni fogjuk, amint véget ér az a bojkott, amivel önök is igyekeznek visszatartani a magyar EU-s forrásokat, amit pedagógusbér-emelésre szánunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból. Vitályos Eszter: Szép volt!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjából Semjén Zsolt képviselő úr következik napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Varga László, a sub specie aeternitatis kereszténydemokrata, valóban nagy időknek nagy tanúja. Engedjenek meg egy személyes történetet! A közelemben ült ezekben a parlamenti széksorokban, és egy régi harcostársával beszélgettek. Megütötte a fülemet a következő mondata: „Emlékszem, János, a világháborús német repülők bőr pilótafülkéjére.” Én odaszóltam, hogy a Messerschmitt és a Junkers is fémből és üvegből volt. Ő rezzenéstelenül rám pillantott, a két öreg összenézett, és csak ennyit mondott: „Zsolti, az első világháborúban.” [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] 1910-ben született. Mesélte, hogy hatévesen látta IV. Károly királyunk koronázását a Mátyás templomnál, és kilencévesen Horthy Miklós bevonulását a Gellért Szállónál. Talán ezek az élmények indították el történelmi érdeklődését, ahogy tanára, Szerb Antal biztatása az irodalmit. E két terület bizonyosan motiválta politikai eszmélődését, melynek színtere a Józsefvárosi Keresztény Munkásifjak Egyesülete volt. Névrokona, a jezsuita Varga László ismertette meg vele a pápai szociális enciklikákat, és irányította az Egyházközségi Munkásszakosztályba, majd a Hivatásszervezetbe. 1944 őszén került kapcsolatba a Keresztény Demokrata Néppárttal. A párt alapítása szellemi-politikai előzményének tekinthető, hogy a Katolikus Szociális Népmozgalom Apor Vilmos püspök bátorításával bekapcsolódott a német megszállással és a nyilasokkal szembeni ellenállást jelentő Nemzeti Frontba, ahol együttműködtek a Szociáldemokrata Párt és a Kisgazdapárt illegalitásban lévő vezetőivel. 1944. november 30-án késő délután Varga László Galamb utcai lakásán megalakult a Keresztény Demokrata Néppárt. 1944. december 4-én a nyilas Számonkérő Szék célkeresztjébe kerülvén számos kereszténydemokrata és keresztényszocialista vezetővel együtt letartóztatták, németellenes összeesküvéssel és zsidómentéssel vádolva őket. A Margit körúti fogházban csodával határos módon kerülték el a rögtönítélő törvényszék statáriális tárgyalását, ami egyet jelentett volna a kivégzéssel. A fogságból a politikai helyzet változásával szabadultak ki. 1945. február 13-án a jezsuiták Mária utcai rendházában megtartották a párt budapesti alakuló ülését. Mivel a működési engedélyt a törvényhatósági választások előtt csak néhány héttel kapták meg, így a kisgazdákkal való megállapodás alapján Eckhardt Sándorral együtt az FKGP listájáról de a Demokrata Néppárt képviseletében kerülhettek be a főváros önkormányzatába. 1947-ben Barankovics István vezetésével a kereszténydemokraták megnyerték a parlamenti választást, amit a kommunisták a hírhedt kékcédulás módszerrel elcsaltak. Varga László immár parlamenti képviselőként kőkeményen szembeszállt a kiépülő kommunista diktatúrával, ezért most az ávó üldözte. A letartóztatás előtt az utolsó pillanatban egy kukoricásszekéren megbújva szökött át feleségével Ausztriába. Grazból Zürichbe, onnan New Yorkba ment. Itt rögtön bekapcsolódott a magyar emigráció csúcsszervezetének, a Magyar Nemzeti Bizottmánynak a munkájába. [[12.20]] Alapítója az Európai Rabnemzetek Szövetsége Közgyűlésének, amelynek képviseletében több alkalommal delegációt vezetett az Egyesült Államok törvényhozásának mindkét háza külügyi bizottságaihoz. Amerikában Ronald Reagan elnök politikájának a híve, aki pedig támogatója volt a szovjet megszállás alatt lévő népek emigráns képviselőinek. 1989. szeptember 29-én, 41 évvel kényszerű menekülése után hazajött, és bekapcsolódott a Kereszténydemokrata Néppárt szervezésébe. Meghatározó szerepe volt abban, hogy a KDNP Antall József koalíciós kormányának a tagja lett. 1994-ben kereszténydemokrata parlamenti képviselővé választották. Korelnökként ő nyitotta meg az újonnan választott törvényhozás első ülését, miként 1998-ban és 2002-ben is. Vezéralakja volt a KDNP belviszályok utáni újjászervezésének. 2003. március 25-én Varga Lászlót a KDNP elnökévé választottuk. 90 évesen is diákos volt, Laci bátyámnak kellett szólítani, aki Laci bácsit mondott, annak hoznia kellett egy üveg vörösbort. Gazdag élettapasztalatának bölcs mondatai szállóigévé váltak. Sokszor elmondta például, hogy aki a politikában elvi alapokat ad fel, az morálisan alkalmatlan, aki pedig nem tud kompromisszumot kötni, az szakmailag az. 93 éves volt, amikor 2003. május 16-án a KDNP XVII. kerületi szervezete lakossági fórumot tartott. A feltett kérdésekre magas kora ellenére mindig a székből felállva válaszolt, miközben a hallgatóság tapssal ünnepelte. A sokadik ilyen alkalom után leesett a színpadról, eszméletét vesztette, és másnap a kórházban meghalt. Varga László szimbolizálja a magyar keresztényszociális-kereszténydemokrata mozgalom történeti folytonosságát, ami idehaza Giesswein Sándor keresztényszocializmusából indult, magába foglalja Kerkai páter KALOT-ja tömegméretű szervezésének sikerét, és Barankovics Istvánék kereszténydemokráciáján keresztül kapcsolódik a háború utáni európai kereszténydemokrata pártokhoz. Ezek alapján állíthatjuk, hogy személyében mintegy egységbe került a magyar és a világ kereszténydemokráciája. Laci bátyánk, te már az égi frakcióban vagy. Segítettél minket idelenn, most segíts odafentről! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány részéről Soltész Miklós államtitkár úr mondja el hozzászólását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Elnök Úr! Varga László képviselő úr, Laci bátyánk nagy idők nagy tanúja volt; csupa nagybetűvel: A NAGY TANÚ. Tanúja volt annak a viharos XX. századnak, amely szép és nemes, de sokszor vagy legtöbbször szomorú és szégyenteljes volt. Gyermekként megélte az első világháború borzalmait, valamint a trianoni békediktátum traumáját. Megélte a két világháború közötti társadalmi problémákat, gazdasági nehézségeket. Átélte és megszenvedte a második világháború pusztítását, a náci ideológiát, a német megszállást, a nyilas rémuralmat, és megszenvedte ugyanígy az úgynevezett demokratikus időket is, az elcsalt választásokat, a szovjet megszállást, a kommunista diktatúrát. Ezt követően pedig végigkísérte és végig is élte a négy és fél évtizedes kommunista időszakot, illetve a négy évtizedes emigráció szerveződését. Végül pedig aktívan részt vett a rendszerváltás új, valóban demokratikus időszakában. Nagy tanúja volt ennek az időszaknak, de nemcsak tanúja, hanem cselekvő részese, formálója a magyar történelem közel hét évtizedének. Keresztény hívő emberként a társadalmi igazságosságot szolgálta, a pápai szociális enciklika alapján. Elnyomott, meghurcolt, megalázott zsidó honfitársaink mellett bátran vállalta a kiállást, ennek következtében valóban letartoztatták, a fogház és a kivégzés fenyegető réme is ott volt életében. És keresztény emberként pedig ugyanúgy kiállt a kiépülő kommunista diktatúrával szemben, fellépett a Barankovics István vezette kereszténydemokrata pártban az ellen a folyamat ellen, amely sajnos több mint négy évtizedre meghatározta történelmünket, országunkat. Az ÁVH üldözése ellen és miatt kényszerült menekülésre. Reményt vesztett emberek között, kilátástalannak tűnő küzdelemben a kommunista diktatúrával szemben felvette a küzdelmet: négy évtizeden keresztül táplálta a reményt, táplálta és erősítette minden fórumon a kommunizmusellenességet. Utolsó, közel másfél évtizedében – figyelemre méltó! , 79 évesen fogott bele a KDNP újraszervezésébe, fiatal politikusok segítésébe, ország és nemzet szolgálatába. Tisztelt Országgyűlés! Varga László képviselőtársunk határozott elvi alapokon álló kitartását, kiállását, diplomáciai érzékét, humorát és intelligenciáját tiszteltük és szerettük, életéből csak tanulni lehet. Mai küzdelmünkben akár a családokért, akár a nemzetért, akár a kereszténységért, de most talán a legfontosabbért, a békéért csak megerősít bennünket az ő élete. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Fidesz-képviselőcsoportból Halász János képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ukrajnában immár 15 hónapja dúl a háború. Keleti szomszédunkban ezekben a pillanatokban is véres harcok vannak, a frontok megmerevedtek. Az értelmetlen áldozatok száma várhatóan tovább fog nőni, mivel a szembenálló felek az eddigi legnagyobb ütközetre készülnek. Tisztelt Ház! A magyar kormány és a Fidesz-frakció álláspontja a háború kitörésének első napja óta világos és egyértelmű: mi a béke oldalán állunk, Magyarország továbbra sem szállít fegyvereket, nem veszünk részt a lőszerszállítási akcióban sem, és határozottan arra kérünk mindenkit, hogy a fegyverszállítások helyett a béketárgyalásokra összpontosítson, ugyanis minél tovább tart ez a háború, annál nagyobb az eszkaláció veszélye. Már eddig is 39 ország döntött úgy, hogy halált okozó eszközöket szállít a hadszíntérre, tehát ez már most sem egy lokális konfliktus. Ha végül maga a NATO is közvetlenül belesodródna ebbe a konfliktusba, az a harmadik világháború kitörésének veszélyét hordozná magában. Azt is fontos leszögezni, hogy a győzelemről vagy vereségről szóló nyugati elmélkedés valójában a háború hamis dilemmája, az ukrajnai háborúnak ugyanis nincsenek és nem is lesznek nyertesei. Mi, magyarok is már rendkívül nagy árat fizettünk ezért a háborúért: rengeteg Kárpátalján élő és az ukrán hadseregbe besorozott magyar ember vesztette már életét, a temetők megteltek, szankciós infláció sújtja az energiaárakat és az élelmiszerárakat. Sokan akarnak békét Európában, de a jelenlegi brüsszeli politika nem hagy teret a béke hangjának, és az egész liberális média is szinte koncertszerűen háborúpárti, pedig csak a párbeszéd és a diplomáciai erőfeszítések révén valósulhat meg a béke és kerülhető el a hidegháború vagy a további fegyveres konfliktusok kialakulása. Sajnos, az Európai Parlament legutóbbi állásfoglalása szerint ennek a törekvésnek még nyoma sincs, de ettől függetlenül Magyarország továbbra is a békepárti hangot szeretné erősíteni Brüsszelben. Mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy minél hamarabb tűzszünet legyen, és béketárgyalások kezdődjenek, mert másképpen nem lehet megmenteni sok tíz- vagy százezer ember életét. Ferenc pápa budapesti látogatása megmutatta, hogy nem vagyunk egyedül ebben a küzdelmünkben. A Vatikán elszánta magát, hogy mozgósítani fogja erejét, kapcsolatait, befolyását, hogy megpróbáljon gátat vetni a vérontásnak. A pápa arra buzdította az egybegyűlteket, hogy „Próbáljanak olyanok lenni, mint Jézus: nyitott kapuk, olyan kapuk, amelyeket senki előtt nem csapnak be, amelyeken mindenki beléphet, és megtapasztalhatja az Úr szeretetének és megbocsátásának szépségét” mondta. A szentatya célja, hogy öntse az emberek és a népek vezetőinek szívébe a vágyat, hogy a békét építsék, hogy a következő nemzedékeknek a remény jövőjét nyújtsák, ne a háborút, egy bölcsőkkel és nem sírokkal teli jövőt, egy testvérekkel és nem falakkal teli világot. Ferenc pápa valamennyi beszéde kifejezte a béke iránti vágyat, és mindez a nemzetközi sajtó rosszindulatú próbálkozásainak ellenére is egybecsengett a magyar kormány álláspontjával. [[12.30]] Magyarország egy jól teljesítő, sikeres Ukrajnában érdekelt, az ott élő magyarok miatt pedig még erőteljesebben motivált, hogy a szomszédunkban béke legyen. Eddig is mindent megtettünk azért, hogy segítsük az ukrán embereket ebben a háborúban. Az ország történetének legnagyobb humanitárius akcióját hajtjuk végre, több mint egymillió menekültet fogadtunk be. Ingyenes egészségügyi ellátást és oktatási lehetőséget biztosítunk, több mint 1300 iskola és óvoda vesz fel Magyarországon ukrán gyerekeket és diákokat. Segítünk, ahogy csak tudunk, de fegyvereket és katonákat továbbra sem fogunk küldeni. Tisztelt Ház! Elképesztő és felháborító, hogy a magyar baloldal még mindig háborúpárti, a dollárbaloldal a háború kitörése óta többször is egyértelműen kifejezte, hogy fegyvereket vagy akár katonákat is küldene a háborúba. Ha a baloldalon múlna, Magyarország már régen belesodródott volna ebbe a háborúba. A Fidesz-frakció ezzel szemben teljes erejével támogatja a kormányt a világháború kitörése elleni küzdelmében, az ország békéjének és biztonságának megőrzésében. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A háború ügyében sajnos továbbra sincs jele enyhülésnek, még mindig azt látjuk, hogy egyre több és több ország ajánl fel halálos katonai fegyvereket és küldik a hadszíntérre. Közel 40 ország tett így, és közülük közel húsz tankokat is felajánlott, ezek belátható időn belül meg is érkeznek. Ettől nem függetlenül a harcok nem csitulnak, ha a híradásokat megnézzük, sőt ezzel ellenkezőleg. Ez azt is jelenti, hogy egyre nagyobb lesz rajtunk a nyomás, hogy vonódjunk be ebbe a háborúba, és ez a nyomás különböző módokon érkezik majd, és ezek egyike az uniós pénzek visszatartása. A múlt héten újabb felvonásához érkeztünk az uniós pénzekről zajló vitának. Ez a vita a pénzek visszatartói szerint a jogállamiságról, a magyar demokrácia állapotáról szól, csakhogy egyre többször szólják el magukat azzal kapcsolatban, hogy mi is a valódi ok. Most a téma egyik fő brüsszeli felelőse tett sokatmondó nyilatkozatot. Daniel Freund zöldképviselő szerint, ha nem változtatunk a háborúval kapcsolatos, a migrációval kapcsolatos és a gyermekvédelemmel kapcsolatos álláspontunkon, akkor nincs pénz és kész. Tehát valójában nem a jogállamiság, nem az igazságszolgáltatási ügyek, nem az oktatásszabályozás vagy nem a vagyonnyilatkozatok ügye számít, hanem az ideológiai kérdések, a háború és a béke kérdése. Ráadásul, olyan ügyekben próbálnak minket nyomás alá helyezni, ahol az EU-nak nincs is jogköre, mégis ránk akarják erőltetni a megközelítésüket. És az egészben nem az a legsúlyosabb, hogy Brüsszel fellép és visszaél a hatalmával ezt végül is megszokhattuk , az a legsúlyosabb, hogy a magyar baloldal ehhez nemcsak hallgatólagos, hanem tevőleges támogatást is nyújt. Hogy is mondják árnyékkormányék? Idézem: „Ott voltak, amikor Magyarországgal szemben olyan feltételeket támasztottak, amiket szerintük nem lehet betartani.” Meg hogy ez nekik hazafias kötelességük ezt is ők mondták. Megáll az ész! Na, így már értjük. Ősszel 17 törvényt módosítottunk, ahogyan javasolták, a múlt héten itt a Házban módosítottuk az igazságszolgáltatási törvényeket, módosul az oktatásszabályozás, pedig ebben az EU-nak nincs is jogköre. Ötödjére ötödjére! is módosítottuk a vagyonnyilatkozati rendszereket, de ez önmagában is abszurd, még sincs jele annak, hogy folyósítanák az uniós pénzeket. Nem jogállamisági eljárás ez, hanem színtiszta nyomásgyakorlás és velős politikai zsarolás. [[Novák Előd: Ki lehet lépni!]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztázzunk egyvalamit: ha számít a jogállamiság, akkor nem írhatják felül a jogköröket. Ha számít a jogállamiság, akkor nem léphetnek fel olyan ügyekben, ahol nincs is jogkörük. Ha számít a demokrácia, akkor nem írhatják felül a választás, a magyar választás egyértelmű eredményeit. És leginkább, ha számít a magyarok véleménye, akkor nem vonhatják be őket egy olyan háborúba, amelyről nem ők tehetnek, és amelyben nem akarnak részt venni. Több tiszteletet kérünk a magyarok akaratának és a békepárti álláspontunknak. Üzenjük ezt Brüsszelnek, és üzenjük azoknak a baloldali pártoknak is, amelyek a választáson nem tudtak többséget szerezni, de most az ország ellen dolgoznak, és ettől remélnek valamiféle politikai előnyt. Szóval, több tiszteletet kérünk, a baloldali képviselőktől pedig azt, hogy gondolják végig, vajon erre tetteke esküt, amikor képviselői munkájukat megkezdték. Aligha. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Bejelentem, hogy a napirend előtti felszólalások végére értünk. Most felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Rétvári Bence, KDNP; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Jakab Péter, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bencze János, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Hegedüs Andrea, DK, Ráczné Földi Judit, DK; Varga Zoltán, DK; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Hajnal Miklós, Momentum; Erdős Norbert, Fidesz; Illés Boglárka, Fidesz.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 36 perc 10. másodpercében elkezdjük a kérdések tárgyalását. Komáromi Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Meddig?” címmel. Komáromi Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön idén minden hónapban rendesen megkapta a nemrég egyébként 700 ezer forinttal megemelt fizetését? Ha jól sejtem, akkor megkapta, így biztosan nem tudhatja, hogy mit éreznek a Bajcsy-Zsilinszky Kórház és a Honvédkórház dolgozói, akik viszont nem. Amíg az önök fizetése ugyanis 700 ezer forinttal emelkedett, addig az említett kórházak dolgozói még azt a fizetést sem kapták meg, ami egyébként járt volna nekik. Önök éppen húsvét előtt változtattak a kifizetések szabályain, ami a valóságban azt jelentette, hogy április elején 100-200 ezer forinttal kevesebb fizetést vittek haza a kórházi dolgozók. Önök az egyik oldalról folyamatosan emelik az árakat az orbáni inflációval, ezért drágult minden élelmiszer a duplájára, másik oldalról pedig önök nem fizetik ki a kórházi dolgozókat. Nem fizetik ki a kórházak beszállítói számláit, jelenleg több mint 56 milliárd forinttal tartoznak. Orbán miatt élünk rosszul, hiszen önök árakat emelnek, munkabéreket nem fizetnek ki, pedig pont fordítva kellett volna lennie. Tisztelt Államtitkár Úr! Több DK-s képviselőtársam is érdeklődött már a kormányzatnál arról, hogy ezek az emberek mikor kapják meg végre a nekik járó fizetésüket. Mi érdemi választ nem kaptunk, az egészségügyi dolgozók pedig a pénzüket sem kapták meg, még a múlt héten se. Szeretném emlékeztetni arra, hogy ha valami bajunk van, sürgős egészségügyi ellátásra van szükségünk, akkor ezeken az embereken múlik az életünk, akkor semmi nem olyan fontos, mint az, hogy a kórházi dolgozók ott legyenek, és legjobb tudásuk szerint végezzék a munkájukat. A kormánynak mégis fontosabb volt Orbán Viktor és az ön fizetésemelése, mint az emberek élete. Ezért mondjuk azt, hogy mára az árnyékkormány az egyetlen remény arra, hogy a magyarok tisztességes európai ellátáshoz jussanak. Egy kérdésem van, államtitkár úr: meddig tartják vissza a kórházi dolgozók fizetéseit, mikor lesz végre rend a Honvédkórházban és a Bajcsy-Zsilinszky Kórházban? Köszönöm.
Köszönöm, Komáromi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Emlékszünk még a baloldal kormányzására, akkor fizetéscsökkentés volt, minden ápolónak és minden orvosnak csökkentették a fizetését, a betegeknek pedig vizitdíjat kellett fizetni. Ehhez képest, ha ön megnézi az orvosok alapbérét 2010-ben, aki akkor, mondjuk, 129 500 forintot keresett pályakezdőként, annak most az alapbére 687 ezer. Aki a pályája végén volt, 40 éve dolgozott, az 2010-ben 262 ezer forintot keresett, most ez 2 millió 380 ezer forint. Ha pedig egy ápolót nézünk, ők pályakezdőként kerestek 160 ezer forintot, most 517-et, valaki pedig húszéves gyakorlattal, felsőfokú végzettséggel 2010-ben keresett 220 ezer forintot alapbérként, most pedig 690 ezer forintot. [[12.40]] Ennyit a megbecsültségről és a béremelésről. Önöknek, hangsúlyozom, csak a bércsökkentésre futotta a saját kormányzásuk alatt. Ami a két kórházat illeti, Honvédkórház: mint ön is tudja, január 1-jétől a Honvédkórház kettévált, lett egy általános kórházi része és egy speciális honvédségi kórházi része. Itt az adatbázisok átalakításakor a munkaügyi rendszerekben is történtek problémák, változások. Ezekről folyamatosan tájékoztatták a dolgozókat, hogy a problémáik kezelése milyen formában történik, és hova tudnak fordulni a dolgozók. Ez egy elsősorban bérszámfejtési és szoftverprobléma, ami az intézmény kettéválásából adódik. Az észlelt számfejtések okát a munkaügyi szakemberek megvizsgálták és javították, és a következő számfejtési periódusban már a szokásos időben mindenki ott is megkapta az illetményét. Ennyit a Honvédkórházról, valóban volt, de egy informatikai, számfejtési hiba. Bajcsy Kórház: itt március 1-jétől a főigazgató döntött a mozgóbér-elszámolás változásáról. Február 28-áig ezt a tárgyhavi illetménnyel számolták el, március 1-jétől pedig már a tényleges összeget utólag számolják el. Ezt a március 1-jei változást február 3. napján tették közzé, előre egy hónappal a dolgozók tájékoztatása érdekében, elektronikus úton is megküldték, hogy így változik a rendszer [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és el kell hogy mondjam, hogy egyeztetés történt a munkavállalókkal [[Az elnök ismét csenget.]] és a március hónapra járó mozgóbérek az áprilisi fizetéssel május 5-éig kerültek a számlájukra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. [[Dr. Komáromi Zoltán: Nem kapták meg.]] Kérem szépen, majd a folyosón tessék elmondani. Vajda Zoltán, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrnak: „Több tízmilliárdos állami megrendelés a törvényeket semmibe vevő TV2-nek?” címmel. Vajda Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Önök sosem vetemednének arra, hogy elhallgattassák azokat, akik nem értenek magukkal egyet mondta a miniszterelnökük pár éve. A valósághoz azonban egy másik mondatát is fel kell idéznünk: nem azt kell nézni, amit mond, hanem, hogy mit csinál. Márpedig maguk elég sok dologra vetemednének azért, hogy elhallgattassák a kritikus elemeket. Amikor éppen nem 16-17 éves diákokkal szemben lépnek fel gumibotos karhatalmi erők, és fújnak a gyerekek arcába könnygázt, akkor éppen lejárató híradások jelennek meg a kritikus diákok, orvosok, tanárok vagy ellenzéki politikusokkal kapcsolatban. Ezeknek a lejárató anyagoknak egy céljuk van: az emberek elhallgattatása. A hazugságoknak pedig már mérőszáma is van, ez a 400-as szám. Vagyis majd’ 400 sajtó-helyreigazítási pert vesztett néhány év alatt a propagandamédia, többek között a TV2. Hiába azonban a törvények, hiába a jogerős bírósági ítélet, hiába a végrehajtás, a TV2-nek csak nem kötelező leadnia helyreigazításokat. Ez a csatorna a magyar törvények, a magyar bíróság felett áll? Hiába az igazság a helyreigazító közleményben, ha azt maguk elhallgattatják. Elhallgattatják, mert a TV2 évente pár alkalommal kifizeti az 500 ezer forintos végrehajtási bírságot, ami nevetséges összeg egy 50 milliárdos árbevételű társaságnak. Gondolná az ember, hogy a kormány tagjai felháborodnak, hogy az általuk is támogatott jogszabályokra magasról tesz a TV2. Na de nem úgy a Kabinetiroda! Önök, miniszter úr, inkább úgy döntöttek, hogy több tíz milliárdos közpénzből vesznek reklámidőt ennél a csatornánál. Kérdezem tehát: jutalmat érdemele az, aki fittyet hány a magyar törvényekre? Hogyan magyarázza, hogy több tíz milliárdos állami megrendelést adnak a törvényeket semmibe vevő TV2-nek? És végül: elégedette [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a „ha Magyarországra jössz, tiszteletben kell tartanod a törvényeinket” üzenetükkel, ha pont annak a csatornának vezérigazgatója sem tette magáévá [[Az elnök ismét csenget.]] ahol milliárdokat költöttek a hirdetésére? Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Vajda képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány fontosnak tartja, hogy ismertesse az álláspontját a kiemelt ügyekben, és ezt sokféle módon teszi, sajtótájékoztatón, e-mailekben vagy éppen televíziós tájékoztató akciók formájában. Az alapvető körülmény az, hogy az egyes kampányokkal kapcsolatos hirdetésfoglalási feladatokat a kormány által megbízott ügynökségek végzik, ahol is a legfontosabb elvárás a lehető legnagyobb elérés és a minél szélesebb körű eszközhasználat. Ezt a kormány folyamatosan ellenőrzi is, és az eddigi tapasztalatok alapján az ügynökségek ezt az elvárást teljesítik. Szeretném kiemelni emellett, hogy a kormány számtalan nyomtatott és elektronikus médiumban hirdet, ezek mind tartalmukban, mind hangvételükben, és azt is mondhatnám, hogy világnézeti alapállásukban is rendkívül sokszínűek. Több száz médiumról van szó, amelyek közül ön egyet emelt ki, amely egyébként tudomásom szerint az egyik legnézettebb. Mi minden szereplőtől, tehát nem ettől az egytől, hanem mindegyik szereplőtől azt várjuk el, hogy tartsa be a szabályokat, és ha nem teszik, akkor az igazságszolgáltatásnak van ezzel kapcsolatos feladata, és ha az igazságszolgáltatás döntést hoz, akkor mi ezeket a döntéseket tiszteletben tartjuk. A mostani kormányzati tájékoztató tevékenység egyébként elsősorban a háborús ügyekre összpontosít, mert számos nemzetközi szereplő azt szeretné elérni, hogy mi jobban vonódjunk be ebbe a háborúba, az Európai Parlamentnek is van egy ezzel kapcsolatos állásfoglalása. Ezért is tartjuk fontosnak, hogy a kormány is elmondja a saját álláspontját azért is, mert mi nem akarunk háborúba vonódni, mi békét szeretnénk, és az ön által kifogásolt tájékoztató akciók ebben a törekvésben játszanak szerepet. Lehet, hogy ebben nem értünk egyet, de inkább ne értsünk ebben egyet, mintsem Magyarország belekerüljön egy olyan konfliktusba, amelybe egyébként nem akart. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszter úrnak: „Ne legyünk gyarmat!” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr kérésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A hazánkban a módszerváltás óta érvényesülő, tulajdonképpeni versenyképességi modellt pontosabb lenne gyarmati modellnek nevezni. Ez a társadalmi szövetrendszert pusztító és a tulajdonképpeni polgári kibontakozást megakadályozó neoliberális dogma érvényesült akkor is, amikor Orbán Viktor Szaúd-Arábiában, Rijádban arab befektetőknek úgy ecsetelte hazánk versenyelőnyét, hogy itt a minőségéhez képest meglepően olcsó a munkaerő, és rendkívül rugalmas a munka törvénykönyve. Tehát a sokat és keményen dolgozó magyar munkavállalókat olcsón kiárusították idegen tőkéseknek. Aztán a munka törvénykönyvét rabszolgatörvénykönyvvé változtatták, valamint a sztrájktörvényt is kiherélték, ezáltal pedig garantálták a globális szereplőknek, hogy akár fát vágjanak a magyar munkavállalók hátán. Aztán, ha a dolgozókról lenyúzták a hetedik bőrt is, és szakember már nem maradt az országban, akkor a neoliberális dogma szerint jöhetnek majd az idegen, külföldi vendégmunkások, például 400 szerencsétlen filippinó a Somogy megye kicsiny városkába, a 4 ezer lélekkel bíró Tabra is. És ugyanez a metódus érvényesült a pedagógusokkal szemben is. Miért is? Azért, mert cselédbér és jogfosztás a nemzet napszámosainak osztályrésze. Ha ezt nézzük tovább, akkor valóban, néhányan fölteszik a kérdést, hogy miért panaszkodnak állandóan ezek a tanárok, tanítók, óvodapedagógusok az alacsony bérekre, más is rosszul keres. Sajnos így van, csak az a helyzet, hogy a diplomásbéreket a diplomásbérekkel kell összevetni. És odáig jutottunk Magyarországon, hogy az átlagos tanári kereset a 60 százalékát sem éri el az átlagos diplomásbéreknek. Éppen ezért mondja a Jobbik-Konzervatívok közössége, hogy normális oktatás és normális bérek nélkül itt tulajdonképpen örök ábránd marad az, hogy a polgári réteg adja ennek a társadalomnak a legszélesebb talapzatát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezért kérdezem, hogy mit tesznek annak érdekében, hogy ez egy valóban versenyképes, tudásalapú [[Az elnök ismét csenget.]] és polgári társadalom legyen. Várom az őszinte választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Ander Balázs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mondhatnám, hogy van egy jó meg egy rossz hírem az első felvetésével kapcsolatban: Magyarország gyarmatosítása, ahogy ön fogalmazott. A jó hírem az, hogy Magyarországot nem sikerült senkinek gyarmatosítani. De van egy rossz hírem is: a baloldalt viszont igen, mert önöket viszont felvásárolták, a gyarmattartó központból kapják a pénzt [[Ander Balázs közbeszól.]] , és ezért úgy politizálnak, ahogy azt a gyarmattartó központból megrendelik önöktől. [[12.50]] Azért fura, mert néha, amikor önöket hallgatják a magyar emberek, akkor azt hiszik, hogy igazából ez csak egy amerikai demokrata párti, ottani baloldali beszéd lefordítása magyarra. Mintha ez nem a magyar emberek szívéből jönne, hanem mintha külföldi megrendelésre érkezne, hát, ez a rossz hírem van. És sajnos a Jobbik ebbe a sorba beállt, és önök is ebben a kórusban vannak. Komoly kérdés volt az ön részéről, hogy hogyan lehet az oktatás versenyképes, hogyan tudjuk a gyerekeknek a legjobb iskolát kínálni, mert mégiscsak ez lenne az alapvető célunk. És ha önt is ez a motiváció hajtja, akkor van egy újabb jó hírem, mert akkor ön, ha majd a parlament elé benyújtásra kerül, akkor nyugodtan megszavazhatja majd az új pedagógus-életpályáról szóló törvényt, mert az pontosan ezt célozza. Vannak olyan tanárok amikor ön diák volt, amikor ön tanár volt, amikor a gyerekei diákok voltak, mindig tud ilyen példát mondani , akik jobban húztak, akik a szívüket-lelküket beletették, akik tényleg többet tettek, és ez a törvény végre megteremti a lehetőségét és ez a lényege az egész törvénynek, az összes többi ehhez képest másodrendű kérdés, kivéve a béremelést, meg az ezt megelőző kérdést is , szóval, hogy akik igazán odateszik magukat, azok végre többet tudnak keresni az átlagnál, akár százezres nagyságrendben is, több százezer forinttal is többet tudnak keresni azokhoz képest, akik az átlagszínvonalat ugyan hozzák, de nem annyira sokat tesznek a diákokért, mint azok, akikre mi is emlékszünk a saját diákkorunkból, vagy ön is emlékszik a kollégái közül. Ennek a törvénynek ez a lényege, hogy aki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] jobban tanít, az jobban is kereshessen végre Magyarországon. Ez egy áttörés lesz több mint 30 évvel a rendszerváltás után. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszter úrnak: „Miért tékozolják el a közpénzből felújított kastélyokat?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Egy közigazgatási egyeztetésre bocsátott törvénytervezet alapján 12 kastély tulajdonjogát, illetve vagyonkezelését adnák át ingyenesen a berendezésekkel együtt közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak vagy más magánjogi szereplőknek. Ráadásul nem üresen romladozó épületekről van szó, hanem az elmúlt években közpénzből felújított és idegenforgalmi látványosságnak szánt kastélyokról. A szabad rablást előkészítendő a hazai műemlékek őrzésével megbízott Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Kft. márciusban csoportos létszámleépítést jelentett be, áprilisban pedig racionalizálás jegyében bezárták az edelényi és a péceli kastélyt, a dolgozók egyik napról a másikra utcára kerültek. Ezekkel az intézkedésekkel nyilván azt akarják igazolni, hogy az állam képtelen működtetni a kastélyokat, szükség van a magánszereplők bevonására. De mi a garancia arra, hogy az új fenntartó üzemeltetni fogja és nem zárja be, ahogy általában a magántulajdonú kastélyokat szokták? Az edelényi kastély Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye legnagyobb turisztikai látványossága, amire a vendéglátóegységek is komolyan építenek. Tavaly 28 ezer látogatót fogadott. Az edelényiek a kastély bezárása ellen aláírásokkal is tiltakoztak, egyértelmű véleményt nyilvánítva arról, hogy a kastély funkciója ne változzon és a kastélypark is ingyenesen látogatható maradjon! Kérem tisztelt miniszterhelyettes úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy egy ilyen súlyú döntésnél miért nem tekintenek partnerként a dolgozókra és a lakosokra. Mi lesz a kastély sorsa; mi lesz a funkciója; ki lesz az új fenntartó, és mikor veszik vissza állományba a kirúgott dolgozókat? Konkrét választ szeretnének kapni az edelényiek, tisztelt államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Szabadi István képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak.
[[Hangosítás nélkül!]] Tisztelt Képviselő Úr! Először is engedje meg… [[Közbeszólások: Nem halljuk!]] Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy először is megköszönjem, hogy a kérdésével lehetőséget ad egy, a sajtóban több félreértésre is okot adó hír részbeni cáfolatára. Az, hogy egyáltalán a kastélyok jövőjéről beszélhetünk, azért van, mert azután, hogy a kommunisták ezeket a kastélyokat ellopták eredeti tulajdonosuktól, azt követően a rendszerváltás utáni baloldali kormányok egy fűszálat nem tettek keresztbe ezeknek a kastélyoknak, váraknak és kúriáknak a felújítása érdekében. 2010 óta Orbán Viktor második és azt követő kormányai több mint 50 milliárd forintot fordítottak ezeknek az épületegyütteseknek a felújítására. Amennyiben az ellenzéki képviselők vennék a fáradságot és az időt, hogy a sajtó jelenlétén túlmenően is ott maradjanak ezeknél a kastélyoknál, belépjenek a kapukon belülre és szembesüljenek az ott lévő állapotokkal, akkor azt tapasztalják, tapasztalnák, hogy a felújított kastélyok is további tízmilliárd forintokat igényelnek, további felújítást a tényleges befejezés idejéig, tehát ezek a kastélyok, amelyeket önök, illetve a média képviselői sokszor felújítottaknak minősítenek, még jelen pillanatban sincsenek kész. Annak köszönhetően, hogy Magyarország nem kapja meg a számára járó fejlesztési forrásokat, ezekre a kastélyokra is kevesebbet tud fordítani a költségvetés, mint amennyit kellene. Annak vizsgáljuk a lehetőségét egy parlament elé kerülő törvényjavaslattal, hogy hogyan tudunk magánforrásokat is bevonni úgy ezeknek a kastélyoknak a további fejlesztésébe és működtetésébe, hogy a közfunkciók minden egyes esetben megmaradjanak: a láthatóság, a kiállítások megtekintése, minden olyan közfunkció, amit önök, képviselők vagy akár a média érdeklődő képviselői védeni szeretnének. Szeretnék jó példát is mondani. Nézzék meg például a fehérvárcsurgói Károlyi-kastély üzemeltetését, ez magánüzemeltetésben működik, mennyi pluszlehetőséget hordoz magában, és kérem, ne zárkózzanak el attól, hogy azt a modellt, ami Nyugat-Európa számos országában működik, ahol ezeknek a kastélyoknak a további fejlesztésébe magánforrásokat is bevonnak, Magyarországon is implementálni lehessen. Vegyenek részt ebben a vitában, ne járjanak úgy, mint a nyuszika az egyszeri [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] viccben, amikor elment a medve fűnyíróját kölcsönkérni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy Nándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Termőföld-védelem helyett luxusranchok?” címmel. Öné a szó, Szabó Rebeka képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz sajnos a sokadik merényletet követi el a termőföld ellen. Szétosztották az állami termőföldeket a haverok között; többször enyhítették az átminősítés és a beépítés szabályait, már a meglévő, laza előírásokat se tartják be, lásd debreceni akkumulátorgyár esetét. Amit viszont most csináltak, a mezőgazdasági területek beépítésének suttyomban véghez vitt liberalizálását, azt gondolom, túlmegy minden határon. Szerintem a jogalkotásnak a nemzeti érdeket kéne szolgálnia. Kérdezem, hogy nemzeti érdek volte vajon az állami termőföldek elherdálása. Azt gondolom, az élelmiszer-drágulás idején, látjuk, hogy mennyire nem. Nemzeti érdeke hogy mérgező akkumulátorgyárakat építsenek az ország legjobb minőségű földjein? És vajon nemzeti érdeke, hogy a fideszes új Döbrögik az elzabrált földekre luxusranchokat építhessenek? Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet most kiszélesíti a tanya fogalmát, és ezzel a módosítással gyakorlatilag 3 százalékról 30-ra növeli a mezőgazdasági területeken a beépíthetőséget, bár ez gyakorlatilag csak a meglévő gyakorlatot legalizálja. Így épült be az elmúlt években fél Tihany, annak ellenére, hogy nemzeti parki terület. Azt látjuk, hogy papíron présházak, magtárak, vízgyűjtő ciszternák vannak, a valóságban villák, kastélyok, úszómedencék. És nyilván nem véletlen, hogy Lázár János minisztériuma karácsonykor, titokban hozta meg ezt a sunyi rendeletet. Az OTÉK márciusban hatályosult módosítása ellentétes a termőföldvédelmi törvénnyel, az Alaptörvénnyel és a nemzeti érdekkel. Ezért kérem, szíveskedjék válaszolni, hogy az ön minisztériuma tudotte erről a rendeletmódosításról, az OTÉK-módosításról, szándékában álle fellépni ellene és megvédeni a környezetünket és egyben a mezőgazdasági területeket a beépítéstől. Köszönöm. [[Taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Először is, azt a kifejezést, hogy elherdáltuk a termőföldvagyont, visszautasítom, mert erről szó sincs. Az önök kifejezései között ez mindig szokott szerepelni. [[Rétvári Bence közbeszól.]] A másik: szeretném megjegyezni, hogy a „Földet a gazdáknak! program egy rendkívül sikeres és a magyar vidék számára is fontos program volt, és a február 15-én meghirdetett 10 hektár alatti földterületekről pedig el szeretném most mondani, meg szeretném osztani önnel ezt a pár számot: 11 ezer darab földrészlet, 14 500 hektár került meghirdetésre, ebből 6688 ingatlanra mintegy 11 842 vételi ajánlat érkezett. A kérdés másik felére, amit szintén feltett a minisztérium részére: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet, azaz az OTÉK a területek használatát, rendeltetését építésügyi szempontból szabályozza. Az OTÉK szerinti beépíthetőségi szabályok esetleges változása nem érinti, így értelemszerűen nem is gyengítheti a földvédelmi szabályokat. A földvédelmi eljárás során az ingatlanügyi hatóság a termőföld védelméről szóló törvény rendelkezései alapján jár el, és a termőföld más célú hasznosításának engedélyezhetőségét a jogszabályban rögzített földvédelmi szakmai szempontok alapján vizsgálja. [[13.00]] Ezen vizsgálat során a településrendezési és építési követelmények irrelevánsak. A termőföld védelméről szóló törvény alapján termőföldet néhány kivételtől eltekintve kizárólag az ingatlanügyi hatóság engedélyével lehet más célra hasznosítani. Az engedély hiánya esetén a más hatóságok által kiadott engedélyek nem mentesítik az igénybe vevőt a termőföld védelméről szóló törvényben foglaltak jogkövetkezményei alól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mikor fognak ármaximumot bevezetni a magánegészségügyi szolgáltatásokra?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország az európai uniós országok között sajnos vezető helyen áll a megelőzhető halálesetek számában. A probléma gyökeres kezelésére sajnos nemigen mutatnak hajlandóságot, ráadásul tovább súlyosbítja a helyzetet az egészségügyi kivizsgálások és kezelések várólistája, mely esetenként túlnyúl akár egy-másfél éven is. A magyar emberek egyszerre fizetik a tb-t és a magánegészségügyi szolgáltatásokat. Független felmérések alapján a magyar lakosság közel 60 százaléka vett már igénybe magánegészségügyi szolgáltatást, ahol olyan alapvető kezelésekre és kivizsgálásokra mentek el, amelyeket a tb-nek egyébként fedeznie kell. A probléma súlya vitathatatlan, különösen ebben az infláció sújtotta gazdasági válságban. A hétköznapi megélhetési harcokat nem nehezítheti tovább az egészségügyi szolgáltatások elérhetetlensége. Amíg egy gyomortükrözés akár 80 ezer forintba is kerülhet, egy hasi- és kismedence-ultrahang több mint 30 ezer forintba, addig sokan nem fogják tudni igénybe venni ezeket a szolgáltatásokat, vagy ha igen, akkor a fizetésük negyedét vagy harmadát erre kell költeniük. Az emberek egészségéből nem lehet piacot csinálni és profitot realizálni! Ezért támogatjuk és kezdeményezzük az LMP részéről a magánegészségügyi szolgáltatások ármaximalizálását, először a diagnosztika, a szűrővizsgálatok és a szülész-nőgyógyászati ellátások területén. E lépés rövidítheti a vizsgálatok várólistáját is, s a társadalom szélesebb körének biztosítana minőségi és megfizethető egészségügyi kezeléseket. Mi nem meggazdagodni szeretnénk mások egészségén, hanem javítani azt. Szeretném kérdezni a kormány képviselőjét, mi a kormány álláspontja erről. Támogatjáke a magánegészségügyben az ármaximum bevezetését? Köszönöm szépen. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A baloldal régóta próbálja kondicionálni a magyar embereket a magánegészségügyre. Kezdte ezt Gyurcsány Ferenc, aki azt mondta, először is el kell oszlatnunk azt az illúziót, hogy az egészségügy ingyenes, és lehetővé kell tennünk a racionális fogyasztói magatartást. Ez nem más, mint a piacosítás, sőt Gyurcsány Ferenc a választási kampányban az előző választás előtt itt a parlamentben is megerősítette, hogy a vizitdíj igazi progresszív reform volt. Tehát a fizetős egészségügy mellett az állami is fizetős legyen, meg legyen egy piacos egészségügy, ez volt a baloldal programja. És nem tett mást Márki-Zay Péter, az önök miniszterelnökjelöltje sem, aki azt mondta: őszintén szólva én nyugodtabb vagyok, ha az egészségügy üzlet, mintha nem üzlet, mert ahol nem üzlet, ott tönkrement. Egyértelmű az, ami az önök iránya, minden részben valamilyen profitot szedni ki az egészségügyből, valahogy fizetős egészségügyet létrehozni, vagy így, vagy úgy. Mi nem ezt az irányt tartjuk fontosnak, mi nem ezt az irányt tartjuk elfogadhatónak. Mi azt tartjuk az egyetlenegy járható útnak, hogy legyen egy mindenki számára elérhető, minél jobb színvonalú állami, ingyenes egészségügy. Ezért emeltük az orvosok bérét is. 2010-ben egy kezdőorvosi bér 129 500 forint volt, ma 687 ezer forint. Egy pályája csúcsán lévő, 41 éve dolgozó orvosnak az alapbére 262 ezer volt a kormányzásunk kezdetén, most 2 millió 380 ezer forint. De amit ön is mondott, hogy a várakozási időt csökkenteni kell, ez viszont egy fontos feladat. Ma az emberek a legnagyobb problémának jogosan a várakozási időt tartják az egészségügyben. Bár 63 milliárd forintot fordítottunk az elmúlt években arra, hogy csökkentsük a várólistákat, a járvány miatt itt felhalmozódott egy nagyobb hátrány, mint amilyen jó eredményünk korábban volt. A szürkehályogműtét várólistáját ha nézem, azon 2012-ben, a kormányzásunk elején 28 ezren voltak, most 12 ezren vannak, de volt ennél alacsonyabb is a járvány előtt. Ha a csípőprotézis várólistáját nézem, azon 11 ezren voltak a kormányzásunk elején, most 7 ezren vannak, de volt ennél alacsonyabb is ez a szám. A várakozási időt kell csökkentenünk, nem pedig az emberekkel fizettetni az egészségügyi ellátásért, mint azt ön mondta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Tünde, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszter úrnak: „Milyen új lehetőségek, kilátások várhatóak az idei évben a területfejlesztés terén a kormány innovatív intézkedéseinek köszönhetően?” címmel. Öné a szó, Szabó Tünde képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A veszélyek korát éljük, így különösen fontos minden téren megvédeni értékeinket, elért eredményeinket. Az elmúlt években a népvándorlással, a járványok nehézségeivel, azóta pedig a szomszédban zajló háborúval és az energiaválsággal kell nap mint nap szembenéznünk. Magyarország Kormánya időben felismerte, hogy ezekben az időkben a biztonságunk és a stabilitásunk az első, hiszen békében akarunk élni, és a magyar emberek érdeke, hogy hazánkban a munkahelyek és a családok biztonságban legyenek, és a fejlesztések érdekében végzett munkánk ne álljon meg, sőt fejlődő pályán tudjon maradni. Az Északkelet-magyarországi Gazdaságfejlesztési Zóna kormánybiztosaként számomra elengedhetetlen, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, valamint az egész zónában folyamatosan növekvő lehetőségekkel teli, megújuló környezetet tudjunk biztosítani a polgárok számára. A legutóbbi, hat vármegye kereskedelmi és iparkamarájának vezetőjével aláírt egyezség is nagyon jól mutatja, hogy ezekben a nehéz időszakokban is modern, innovatív irányba változik Magyarországon a területfejlesztési politika. A kormány felismerte, hogy a gyorsabb modernizáció érdekében aktívabban kell bevonni a régiókat a területfejlesztési döntések előkészítésébe és végrehajtásába. Ennek kapcsán a felsőoktatási intézményekkel, tudományos, egyházi, érdekképviseleti és civil szervezetekkel építjük a szorosabb együttműködéseket, amelyekkel eredményesen megőrizhetjük a gazdasági stabilitást, a beruházások növekedését. Fontos, hogy a területfejlesztés lehetőségeire helyezzük a hangsúlyt, ezáltal pedig 2030-ra Magyarország az Európai Unió öt legsikeresebb, legélhetőbb országa közé fog emelkedni. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek fényében kérdezem, hogy a folyamatosan megújuló területfejlesztési koncepciónk milyen új lehetőségeket hozhat a következő esztendőben és az idei évben. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szabó Tünde képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Nem látom az államtitkár urat. [[Dr. Latorcai Csaba: Pedig már állok!]] Megadom a szót válaszadásra Latorcai Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kormány valóban kiemelt figyelmet fordít az ország területi különbségeinek mérséklésére, a térségi versenyképesség és a családok életminőségének javítására, és elengedhetetlennek tartjuk az ország területi politikájának a gyorsan változó világ új kihívásaihoz való igazítását, a területi szempontoknak az ágazati fejlesztésekben való erőteljesebb érvényesítését. Ennek érdekében módosítjuk a fejlesztési célokat, a 2030-ig kijelölő országos fejlesztési és területfejlesztési koncepciót. Szakmai párbeszédet kezdtünk a tudományos, az oktatási és a gazdasági szféra, az érdekképviseleti szövetségek, kamarák megszólításával, stratégiai együttműködések elindításával. A területfejlesztési döntések hatékonyságának növelése és a fenntartható fejlesztések érdekében kiemelt szerepe van a területi, helyi szereplők, a vármegyék bevonásának, a partnerségi együttműködéseknek, valamint a térségi fejlesztési programok megalapozott előkészítésének és természetesen végrehajtásának is. A régiók eltérő fejlesztési szükségleteire reagálva a kormány öt gazdaságfejlesztési zónát jelölt ki, ezen túlmenően elfogadta a Balaton, a Közép-Duna mente és a tokaji borvidék kiemelt térségek új területfejlesztési koncepcióját és programját is. [[13.10]] Hazai forrásból mintegy 150 milliárd forint bevonásával folytatódik az északkelet-magyarországi gazdaságfejlesztési zóna területén a Tokaj-Zemplén térségfejlesztési program, ezzel jelentősen támogatva a térség infrastrukturális fejlesztéseit is. A 2021-2027-es évekre vonatkozó uniós forrásokat felhasználó területi operatív program több mint 1700 milliárd forintos kerettel támogatja a vármegyék fejlesztéseit, előnyben részesítve a legkevésbé fejlett vármegyéket a forráselosztásnál. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezúton is biztosítom arról, hogy a kormány ezekben a baloldali árulásokkal és háborúval terhelt időkben is a magyar emberekért dolgozik, és mindent megtesz annak érdekében, hogy az uniós források mihamarabb rendelkezésre álljanak a területfejlesztési célok megvalósulása érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Latorcai Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszter úrnak: „Hogyan értékeli az idei TeSzedd! akciót?” címmel. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az elmúlt hét végén Magyarországra látogatott Ferenc pápa, és három napot töltött hazánkban. Úgy gondolom, hogy a keresztény egyház legfontosabb személyének jelenléte és elmondott beszédei lelki megtisztulást jelenthettek számunkra, amelyre nagyon nagy szükség van a jelenlegi háború és energiaválság sújtotta vészterhes időkben. A lelki megtisztulás mellett azonban fontos az országunk, a minket körülvevő környezet tisztán tartása is. Környezetünk védelme mindannyiunk közös ügye és egyben kollektív felelősségünk is. Alaptörvényünkben elköteleződtünk amellett, hogy a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk, valamint felelősséget viselünk gyermekeinkért a természeti erőforrásaink gondos használatával és védelmével. Amellett, hogy az illegálisan elhelyezett hulladék tájvédelmi szempontból is hatalmas károkat okoz, fontos felhívni a figyelmet a szennyezés természetére és benne az emberi egészségre gyakorolt hatásaira is. A hulladék elhelyezése és kezelése a nemzetközi közösségek egyik fő környezetvédelmi problémája, amelyet nem szabad félvállról venni. Éppen ezért a kormány és a kormánypárt nemcsak hangzatos szlogenekkel, hanem, hiteles környezetvédelem mentén, tettekkel harcolnak az illegális hulladék ellen. Nemrégiben zajlott le például a „TeSzedd! Önkéntesen a tiszta Magyarországért” akció is. A projekt hazánk legnagyobb önkéntes hulladékszedési mozgalma, amely az idei évben immáron 11. alkalommal került megrendezésre az Energiaügyi Minisztérium támogatásával. Szerencsére az akció évről évre nagy érdeklődésnek örvend, ezért kérdezem államtitkár asszonyt, hogyan értékelné az idei „TeSzedd!” akciót. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön Ferenc pápát említette, úgyhogy engedje meg, hogy én is a szentatyától idézzek. Ő úgy fogalmaz, hogy a környezeti felelősségre nevelés olyan viselkedésformákra ösztönözhet, amelyek közvetlen és jelentős hatással vannak a környezettel való törődésre, mindez egy olyan nagylelkű és méltóságteljes kreativitás része, amely az ember legjobb oldalát mutatja meg. Azt gondolom, hogy bárhol, akik részt vettek a „TeSzedd!” akcióban, ezeket a gondolatokat valóban megtapasztalhatták, hiszen számukra fontos a teremtett környezetünk védelme, illetve valóban egy nagyon-nagyon jókedvű, és azt gondolom, csapatépítő tevékenység során valóban a legjobb oldalukat tudták megmutatni. Személyesen is részt vettem több helyszínen a „TeSzedd!” akcióban, és azt láttam, hogy azok a személyek, akik részt vesznek ebben az akcióban, valóban rendkívül elhivatottak a környezet megóvása, a teremtett világunk és a természet megóvása tekintetében, és ezt az ügyet fontosnak tartják. Ha a számokat nézzük, azt tudjuk elmondani, hogy tavaly nagyjából 40 ezer önkéntes dolgozott 900 ponton, 850 tonna hulladékot sikerült összegyűjteniük. Szeretném leszögezni, hogy a számok még nem véglegesek, hiszen a koordinátorok folyamatosan kapják az újabb és újabb információkat, de azt már az elején is jól lehetett látni, hogy az elmúlt évekhez viszonyítva idén regisztráltak a legtöbben az akcióban. Ezt a már most beérkezett adatok is mutatják, hiszen azt látjuk a május 8-áig beérkezett adatok alapján, hogy több mint 2 ezer gyűjtőponton, több mint 3 ezer önkéntes csoport közel 90 ezer önkéntese több mint 83 ezer zsáknyi hulladékot gyűjtött össze, ami nagyjából 1669 tonna szemétnek felel meg. Szeretném megköszönni ezúton is mindenkinek, aki részt vett a „TeSzedd!” akcióban, és kérem, hogy képviselő asszony a jövőben is támogassa ezeket a kezdeményezéseket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője, és Varga Ferenc független képviselő kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mivel kívánják segíteni a látszatintézkedéseken túl a szegényeket, akiket a drasztikus orbáni infláció az átlagosnál is inkább sújt?” címmel. Varga Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök diadalként jelentették be, hogy az orbáni infláció a februári 25,4-ről márciusra 25,2 százalékra mérséklődött. A drágulást az önök propagandagépezete teljes hangerejével a szankciókra fogja, ami persze, tudjuk, hogy hazugság. A szankciók az Unió többi tagországát ugyanúgy érintik, az infláció mégis nálunk a legmagasabb az EU-ban, az eurózónáénak egyenesen a négyszerese. Ez egyértelműen a kormány gazdaságpolitikájának az eredménye. Az élelmiszerárak emelkedése a 43 százalékot is meghaladta, sőt az alapvető élelmiszerek: a kenyér, a vaj, a tojás, a tejtermékek vagy a száraztészta ára háromnegyedével nőtt. Azt is tudjuk, hogy minél szegényebb egy család, jövedelmének annál nagyobb részét kell élelmiszerre költenie, ezért az átlagot annál inkább meghaladó infláció sújtja. És hogy ki számít ma szegénynek? Mindazon bérből és fizetésből élők nagy többsége, akik még folyamatos munkavégzés mellett sem tudják a családjaikat eltartani; nem kivétel ez alól a kisnyugdíjas, a közmunkás és a fogyatékkal élők sem. Önök a magyar cigányság kezét is elengedték. Egy ’23-as felmérés szerint a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés aránya az esetükben 60,1 százalék. Na persze, tudjuk, hogy nem mindegyiküknél, hiszen a „Híd a munka világába” projekt költségeivel elszámolni nem tudó Farkas Flóriánnak vagy Sztojka Attilának, aki a roma felzárkóztatási mentorprogramot felügyelte, amellyel kapcsolatban feljelentés is született, aligha okoz gondot a 92 forintos tojás vagy a 4300 forintos trappista sajt megvásárlása. De a helyzet az, hogy Magyarországon még él több százezer család, akiknek Orbán Viktor miatt megy egyre rosszabbul, és Dobrev Klára árnyékkormánya az egyedüli reményük az emberhez méltó életre. Addig is azonban mit kívánnak tenni a szegények megélhetésének segítéséért, azon kívül, hogy a szupermarketeket árleszállítási akciókra kötelezik, amit azok enélkül is hétről hétre megtesznek?
Köszönöm szépen, Varga Ferenc képviselő úr. A kérdésére a választ Rétvári Bence fogja megadni. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem Magyarország reménye Dobrev Klára, hanem Gyurcsány Ferenc reménye Dobrev Klára, hogy visszakerülhessen a hatalomba. De ami önt illeti, tisztelt képviselő úr, ön a Jobbikból érkezett nemrég a DK-ba. Amikor ön a Jobbikban volt, az ön egykori elnöke, Jakab Péter azt mondta a cigányokról, hogy „a cigányok jelentős része gyümölcsöt lop, a szoba közepére piszkít és nem akar dolgozni”. Ön akkor egy szóval nem tiltakozott ez ellen, azt nyilatkozta, hogy „Látni kell a Jobbikon a pozitív spektrumot, hogy honnan hova jutott a párt. Azt gondolom, hogy a Jobbik néppártosodási folyamata a jelölésemmel véget ért”. Aztán pár hónappal később az ön jobbikossága is véget ért, mert átült a DK-ba. Tehát bő egy évvel ezelőtt még azt mondta, hogy az ön személye a Jobbik néppártosodása, és semmi gondja nem volt azzal, hogy miket mondott az ottani akkori pártelnök, most pedig a DK-ból mondja azokat a szavakat, amelyeket bármelyik másik DK-s is mondana. Tisztelt Képviselő Úr! Ha megnézi, hogy mit sikerült tenni az elmúlt években azért, hogy minél kevesebb nélkülöző, szegény ember legyen ebben az országban, akkor azt láthatja, hogy egymillió emberrel többnek van munkája. Ha van jó szociális program, amely cigányok, nem cigányok számára, mindenki számára a legfontosabb és a legnagyobb biztonságot adja, az pontosan az, ha valaki dolgozhat. [[13.20]] Mindemellett pedig egy olyan adózási rendszert is létrehoztunk, ami a személyi jövedelemadót a lehető legkisebb mértékre csökkentette. Sőt, akinek gyermekei vannak, kiskorú gyerekeket nevel, azok számára lényegében meg is szűnik az szja és minden egyéb munkavállalói teher. Ha megnézi ön, hogy hogyan változott a 18 éven aluli, szegénységben élők száma vagy súlyos anyagi nélkülözésben élők száma az Eurostat szerint, nos, az ő arányuk a kormányzásunk alatt 29 százalékról 13 százalékra csökkent. Ez a legnagyobb arányú a gyerekek esetében. Ha az aktív korúak esetében nézzük, 18-64 év: az Eurostat szerint ez 20 százalék fölötti részről 10 százalék alá, 2,4 százalékra esett. Akinél tudtunk, segítettünk, és akinek munkája van, az nagyobb biztonságban van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mikor kapnak a vállalkozók érdemi segítséget a bérfejlesztéshez?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton István gazdaságfejlesztési miniszter kérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Z. Kárpát Dániel jegyző úr, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyar munkavállalók érdekeinek több mint három évtizedes feladása, elárulása vagy halogatása folyamatában nem kívánok teljes mértékben inkorrekt lenni a kormány itt ülő képviselőivel szemben. Nem azt kérem számon, hogy az uniós átlagbért az utolsó mérések szerint évente 33 500 euró, tehát több mint 1 032 000 forintot mikor éri el a magyar emberek fizetése, bár ezt is kérdezhetnénk, mert az utóbbi évtizedekben a Bécsben nyitható cukrászdától kezdve az „utolérjük Ausztriát”-on át egyébként számtalan olyan megnyilvánulást kellett végighallgatnunk, amitől az ember haja égnek áll, még az enyém is, ha megerőltetem magam. [[Derültség.]] De azt kell hogy mondjuk, hogy a reális és a megfogható cél legalább a régió országaihoz történő kiegyenlített közeledés lehetne. A statisztikai adatok alapján még a régió országaihoz történő közeledés sem következett be, pedig három irányba is elindulhatna a kormány, ha komolyan lennének az ilyen irányú szándékai. Egyrészt a multicégek stratégiai szerződéseiben kiköthetnék a bérek lassú, a termelékenység által megengedett emelését. Másrészt az állam, államtitkár úr, saját maga is elkezdhetné a bérek fokozatos, egyébként európai mércével mérve is közelítő emelését, tehát egy közelítést az európai átlaghoz. De a kérdésem tárgya mégis a magyar vállalkozókról szó. Mi konzervatív közösségként normális béreket szeretnénk, ugyanakkor nem várunk extra áldozatot a magyar vállalkozóktól, nem a kisvállalkozótól akarjuk, hogy másfélszeresére növelje a béreket. Azt szeretnénk, hogy a kohéziós források bevonásával jöjjön létre egy olyan alap, amiből lehet támogatni a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat a bérek fokozatos, de kiszámítható fejlesztésében. A kérdés tehát egyértelmű: nyitotte a kormány arra, hogy az uniós források befagyasztása helyett végre hazahozza azokat, és ha így lesz, akkor egy olyan alapot hozzon létre, amiből közvetlenül lehet támogatni a kisvállalkozásokat abban, hogy a béreiket el tudják kezdeni emelni, a színvonalukat pedig közelíteni legalább az európai átlaghoz? Érdemi válaszát várom. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Két perc csak egy szikár és korántsem teljes felsorolásra ad nekem lehetőséget, hogy milyen programok állnak mostanra azon célra is rendelkezésre, amit ön kérdésében feltett. A gazdaságfejlesztési és innovációs operatív program közismertebb nevén a GINOP eddig mintegy 342,5 milliárd forint támogatást biztosított a vállalkozásoknak, 6348 darab projekt kapott támogatást. 220 milliárddal indult a kkv-k energiaköltség- és beruházástámogatási programja. A kormány ’22. no-vember 15-étől kiterjesztette a kamatstopot a kkv-k változó kamatozású hiteleire is. Nem teljeskörűen a felsorolás: az EXIM Baross Gábor Újraiparosítási Hitelprogramot indított, ez mintegy 3000 milliárdos keretösszeg, amelyből 500 milliárdot már felhasználtak a vállalkozások. Ez a GDP-nek mintegy 4 százalékát kitevő összeg. Hasonló nagy, jelentős összeg az EXIM Gyármentő Beruházási Program, amely ’23. január 1-jével nyílt meg a jelentkezők számára. Ez mintegy 100 milliárd forint keretösszegű program, kiegészíti a ’22 novemberében indított EXIM Gyármentő Hitelprogram 150 milliárd forintos, vissza nem térítendő támogatását. Nagyon jelentős a kkv-k támogatási rendszerében és az elmúlt 20 évben talán a legsikeresebb volt, a Széchenyi-kártya-program, amely a hitelezés fenntartása és a recesszió elkerülése érdekében biztosít jelentős, folyamatos és hozzáférhető forrásokat. Köszönöm, elnök úr, a türelmet. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Miért tiltanák be a készpénzt, ami alkotmányos jog kellene legyen?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Alelnök úr! Újabb összeesküvés-elmélet válhat valóra írja a Kuruc.info hírportál , digitális jegybankpénzzel számolná fel a köz… készpénzt talán a közpénzt is a Magyar Nemzeti Bank. Az ön MNB-alelnökként tett nyilatkozata szerint a készpénz feltehetően kikerül a rendszerből, ha a digitális jegybankpénz veszi át a szerepet. Jelenleg Kína, az USA és az Európai Központi Bank foglalkozik leginkább az új világrendnek ezzel a fejlesztésével. A Covid-diktatúra alatt a totális megfigyelés felé tettek lépéseket, most pedig a még szabadságjognak tekinthető készpénzhasználat betiltásával egy gombnyomással elvehetnék a pénzét bárkinek. A végrehajtó-maffia túlkapása semmi ehhez a kormányzati szándékhoz képest, aminek a Mi Hazánk Mozgalom szeretne gátat szabni, alkotmányos joggá téve a készpénzhasználatot. Pártunk elnökének múlt havi felszólalására válaszul Tállai András pénzügyminisztériumi államtitkár beismerte: valóban cél és szándék a készpénzforgalom visszaszorítása. Pedig ez a kormányprogramban sem szerepelt, választási programjuk pedig nem is volt. Ez így semmiképp sem korrekt. A postabezárásokkal az időseket is kényszerítik a bankkártyahasználat felé, és sok helyen például tömegközlekedési jegyet sem lehet már vásárolni készpénzért, így büntetés is várhat rájuk bankkártya hiányában. Ez ön szerint már jelenleg is törvényes? A Mi Hazánk szerint leginkább vagy legfeljebb az elinflálódott ötforintosok kivezetése fogadható el. Erről mit gondol, alelnök úr? Az ötforintos érme már a saját anyagköltségét sem éri meg, sőt színesfémhulladékként kilóra többet ér, mint fizetőeszközként. Az MNB 15 éve vonta be a forgalomból az egy- és kétforintos érméket, akkor ez nemzetgazdasági szinten 3-4 milliárd forintos megtakarítást eredményezett. Az EU-rekordnak számító magyar inflációs mutatók miatt is hajlandóke lépni ezen a téren? Köszönöm válaszát. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm, Novák Előd képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót a Magyar Nemzeti Bank alelnökének, Virág Barnabás alelnök úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valamely korábbi hozzászólásban már elhangzott, hogy mindig veszélyes dolog, amikor fontos ügyekben szenzációhajhász médiahírek alapján próbálunk tájékozódni. Én azt gondolom, a probléma itt és innen indul el. Először is: az előadásom kapcsán szeretném egyértelműen cáfolni azt az állítást, hogy a jegybankban bármiféle terv készülne a készpénz tiltására, a készpénz kivezetésére. Nincs ilyen terv. Biztos vagyok benne, hogy ilyen állítást sem tőlem, sem a jegybank más kollégáitól nem hallhattak és nem olvashattak. Tehát még egyszer, itt azt gondolom, egy szenzációhajhász médiahírről van szó. Amíg van olyan ember Magyarországon, aki számára a készpénzhasználat akár fizetőeszközként, akár megtakarítási eszközként fontos, addig lesz készpénz Magyarországon. A kérdésében föltett másik elemre kitérve: tehát az MNB-törvény egyértelműen fogalmaz, hogy az MNB által kibocsátott bankjegy és érme törvényes fizetőeszköz Magyarországon; szeretném hangsúlyozni, hogy törvényes fizetőeszköz. [[13.30]] Minden ezzel kapcsolatos anomáliát, kérem, hogyha tapasztalnak, akkor legyenek szívesek a jegybank számára jelezni, és ezeket az anomáliákat kezelni fogjuk. Nagyon röviden arról, hogy miről szólt az előadásom. Az előadásom a digitálisjegybankpénz-fejlesztés kapcsán arról szólt, hogy a pénzügyi szuverenitás megőrzésének egyik legfontosabb terepe lesz a következő időszakban a pénzrendszert érintő kihívások, ahol egy fontos állami monopóliumot veszélyeztet a világ technológiai forradalma, a big-tech cégek, a bitcoin, kriptoeszközök, s a többi, s a többi. Erre a kihívásra kell helyes választ adnunk; olyan választ adnunk, amelyen keresztül a pénzügyi szuverenitásunkat képesek leszünk megőrizni. Több mint száz jegybank foglalkozik ezzel a kérdéssel, köztük a Magyar Nemzeti Bank is. Végezetül az ötforintosokra röviden kitérve, a helyzetet folyamatosan értékeli a Nemzeti Bank. Itt a kulcskérdés az, hogy mekkora a forgalomban betöltött szerepe az ötforintosoknak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Hogyha ez jelentősen csökken, az lehet egy fontos indikátor arra, hogy a kivezetést érdemes megtenni.
Köszönöm szépen.
Az elmúlt években azt láttuk, hogy az emelkedő inflációs környezetben is körülbelül 30-33 százaléka volt [[Az elnök ismét csenget.]] az ötforintos érmének a forgalomban betöltött szerepe. Ennek megfelelően a helyzetet továbbiakban is folyamatosan vizsgáljuk. [[Az elnök ismét csenget.]] Köszönöm szépen a kérdését.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hajlandóe a kormány visszavonni ezt a rendeletet?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter kérésére Panyi Miklós államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyar Közlöny április 27-ei számában jelent meg az a kormányrendelet, amely szerint ezentúl közigazgatási hatósági eljárásban a közmeghallgatás az érintettek személyes jelenléte nélkül is megtartható. Érdemes ízlelgetni a szót: közmeghallgatás. Mi nélkül? Köz nélkül. Ez olyan, mint egy koncert közönség nélkül, mint Mészáros Lőrinc közbeszerzések nélkül, vagy Bayer Zsolt cinizmus nélkül. A lényeg veszik el. A közmeghallgatás azért jött létre, hogy az emberek meg tudják kérdezni az illetékeseket a sorsukat jelentősen befolyásoló, fontos ügyekről. Ha egy közmeghallgatásra nem engedik be az embereket, azt már nem lehet közmeghallgatásnak nevezni. Azt maximum közelhallgatásnak lehet nevezni. Persze, tudjuk jól, hogy miért csinálja ezt a Fidesz: azért, mert önök pontosan tudják, hogy a magyar emberek döntő számban mondanak nemet az akkumulátorgyárak építésére. Önök gyakorlatilag betiltották a népszavazást Magyarországon, és most már az is fáj önöknek, ha közmeghallgatás keretében szembesítik önöket a magyarok a véleményükkel. Önökben nincs meg a minimális tisztelet sem, hogy tiszteletet mutassanak a magyar emberek iránt. Önökben nincs tisztelet a helyben élők irányában, hogy meghallgassák a véleményüket. A kérdés rendkívül egyszerű: a kormány hajlandóe visszavonni ezt a rendkívül felháborító rendeletét? Köszönöm szépen. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm, Csárdi Antal képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Panyi Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértünk abban, hogy kiemelkedő fontosságú a köz érdeklődésére okot adó kérdésekben a megfelelő, transzparens kommunikáció [[Csárdi Antal: Akkor visszavonják?]] , ezért is volna szükséges, hogy a dollárbaloldal elszámoljon azzal a több mint 4 milliárd forinttal, amit tavaly az országgyűlési választások alatt külföldről kaptak, és amiről hallgattak. Ha az önök számára valóban olyan fontos a magyar állampolgárok, a köz tájékoztatása, a transzparencia, a tisztelet, amiről képviselő úr is beszél, akkor világossá tennék, hogy kik a külföldi finanszírozóik, mire használták fel az önöknek juttatott több mint 4 milliárd forintnak megfelelő dollárt, és mit várnak el ezért önöktől. Tisztázhatnák magukat, de ezt nem teszik. Ennyit tehát a magyar baloldal hitelességéről, az állampolgárok iránti tiszteletről. A jogszabály kapcsán először is szeretném leszögezni, hogy az ön által kifogásolt szabály pusztán egy lehetőség a hatóságok és az önkormányzatok számára. Tehát ez egy lehetőség. Kérem, ne hiszterizálja a magyar közvéleményt! Egyben tájékoztatom képviselő urat, hogy a szabályozás nem új, hiszen a koronavírus-világjárvány alatt azt már alkalmazták. Van a működéséről megfelelő tapasztalat. Ez a tapasztalat pedig mind a hatóságok, mind az önkormányzatok részéről pozitív. Általánosságban is igaz, hogy az önkormányzatok támogatják a működésüket könnyítő, a bürokráciát csökkentő, számukra működési mozgásteret teremtő intézkedéseket, amelyekből több is született az elmúlt időszakban. Kérem ezért, kérje ki az önkormányzatoknak is a véleményét ebben a kérdésben! Szintén szeretném jelezni, hogy az online keretek között tartott meghallgatáson a résztvevők száma és köre szinte korlátlan módon kiterjeszthető, a nyilvánosság köre éppen hogy bővülhet. Szintén szeretném jelezni, hogy minden, határidőre benyújtott kérésre, észrevételre a hatóság minden esetben válaszol, és ennek teljes dokumentációját a kormányhivatal honlapján nyilvánosságra hozza. A nyilvánosság tehát ez esetben sem sérül semmilyen módon. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérem ezért képviselő urat, hogy ne hiszterizálja [[Csárdi Antal: Ezt már hallottuk, köszönjük szépen!]] a közvéleményt ezzel az üggyel. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Panyi Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „A baloldal szerint ez lenne a jogállamiság?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Jogállamisági harc Brüsszelben, Magyarországon pedig ellenzéki megtorlás, ha valakinek más a véleménye, éppúgy, mint a kommunista időkben? A 2022-es választások környékén az Action for Democracy több mint 3 milliárd forintnyi külföldi támogatást nyújtott a baloldali választási kampányban. Ebből mintegy 1,8 milliárd forint jutott a Márki-Zay Péter-féle Mindenki Magyarországa Mozgalom számára. Ez tény, hisz ő maga nyilatkozta. Hozzátette a következőket is idézem -: „Az MMM működése mellett támogattuk a tüntetéseket, kisebb összeggel pedig a jászberényi választást, a választások idején végzett tevékenységért meghurcolt aktivisták jogi védelmét is.” Vagyis az amerikai guruló dollárokból Márki-Zay Péterék a jászberényi választási kampányba nemcsak beleszóltak, hanem jobboldali aktivistákat jelentettek fel, hurcoltak meg, megfélemlítettek, hogy elhallgattassák őket. 2019 óta Jászberény város vezetése baloldali kézen van. Tény, hogy 2019 óta Jászberényben, ha a baloldali városvezetéssel szemben valaki másfajta véleményt fogalmaz meg, akkor sorra születnek a feljelentések, a börtönnel fenyegető hírverések. Mindezt a guruló dollárokból. Sőt, ha kormánypárti vezetők vagy polgárok tesznek feljelentést csak egy példa a sok közül: Márki-Zay Péter rendezvényén erőszakosan fellöktek egy idős jászberényi lakost, és azt kiabálták, „Ássuk el!” , azt a hatóság azonnal lezárta, mondván: a tettes ismeretlen; pedig tévé- és videófelvételek alapján bizonyítható volt az elkövetők személye. Ezek jegyében felvetődik a kérdés: a baloldal szerint nálunk nincs jogállamiság, de ahol baloldali hatalom van, ott azzal visszaélhetnek? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Adódik a kérdés: milyen szerepet játszik Jászberény polgármesterének a testvére, aki a bíróság elnöke?
Köszönöm szépen.
Igaz lenne a hír, hogy ő a bírósági elnöki hatalmával visszaélve védi a kistestót? [[Az elnök ismét csenget.]]
Kérem szépen!
Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakkal kapcsolatban várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Kérem szépen tisztelettel az időkorlátra ügyelni. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön aggodalma teljesen jogos. Szeretném alátámasztani, hogy az igazságügyi miniszter asszony 2023 februárjában tájékoztatást kért az Európai Bizottságtól, hogy együttműködötte bármilyen formában az ön által megjelölt szervezettel, amelytől a guruló dollárok származnak. Tehát az ügyet az igazságügyi miniszter és az Igazságügyi Minisztérium igen komolyan veszi, és magas szinten kíván tájékoztatást kérni. Az más kérdés, talán nem véletlen, hogy az Európai Bizottság még nem válaszolt erre a kérdésünkre. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a Jászberényben történteket illeti, abban én nem vagyok illetékes, hogy állást foglaljak. Azt viszont szeretném önnek tanácsolni, hogy amennyiben a konkrét ügyekben bármilyen összeférhetetlenség felmerül, akkor természetesen az eljárásban van arra lehetőség, hogy kérjék a bíró kizárását vagy kérjék akár az egész bíróság kizárását az érintettek azon az alapon, hogy esetleg nem tudnak pártatlanul dönteni a bírók. Persze ezt a bíróság fogja eldönteni, hogy eljáre az olyan ügyekben, ahol egyébként, mondjuk, a polgármester és a bíróság elnöke közeli hozzátartozók. [[13.40]] Ezt természetesen minden esetben külön-külön meg kell vizsgálni. Nincs olyan szabály, ami az elfogultságot az egész bíróságra kivetítené ezen az alapon, de úgy gondolom, hogy van erre jogi megoldás; ezt tudom önnek javasolni. Azt pedig mindannyiunknak javaslom, amit az előbb államtitkártársam követelt az érintett baloldali pártoktól, hogy számoljanak el a guruló dollárokkal, számoljanak el mindazzal a kampánytámogatással, kampányfinanszírozással, amit kaptak az előző választásokon, már csak azért is, hogy megelőzzük a következő választáson, az önkormányzati választáson a hasonló, tiltott pártfinanszírozást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszter úrnak: „Hogy lehet ez?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr kérésére Menczer Tamás államtitkár úr fog majd válaszolni. Öné a szó, Varga Zoltán képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nyilván látjuk, hogy az elmúlt időben a kormány mindenféle nyakatekert módokon próbálja megindokolni, miért is éri meg nekünk az, hogy legalább 320 milliárd forintnyi állami támogatást, azaz közpénzt költünk arra, hogy a kínaiak Debrecenben gyárthassák az akkumulátoraikat. Az egyik visszatérő indoklás ebből az, hogy a beruházás munkahelyeket fog majd teremteni a magyar emberek számára. A kínai gyártó azonban az elmúlt napokban, nemrég már arról beszélt, hogy a 9 ezer munkahely jelentős részét ő bizony kínai munkásokkal kívánja feltölteni. Szóval, elköltünk 320 milliárdot, de mire is? Arra, hogy egy kínai gyár kínai vendégmunkásokkal külföldi piacra szállított akkumulátorokat gyártson, miközben tönkreteszik, megmérgezik a debreceniek levegőjét, ivóvizét, termőföldjét, de az életüket és a jövőjüket is. 320 milliárd a kínaiaknak, míg a tanárok fizetésemelése csak 270 milliárd forintba kerülne, erre nincs pénz. A kórházak adóssága nagyjából 30-40 milliárd forint, de láthatóan annak a kifizetését sem sieti el a kormány. Az orbáni infláció hatását, az áremeléseket és az élelmiszer-drágulást naponta tapasztalhatjuk, de az emberek támogatására még csak a szándék sincs meg a kormány részéről, a kínai állam kiszolgálására bezzeg számolatlanul ömlik a pénz. Orbán nemcsak a debrecenieket árulta el, hanem az egész országot is. Ő az, aki miatt rosszul élünk. Nincs még egy kormány, amelyik ennyire közömbös lenne a saját népe szenvedése iránt egy maga okozta válság közepén, és amíg Orbán van hatalmon, nincs is esély arra, hogy mindez megváltozzon. Ezért mára az árnyékkormány maradt Magyarország egyetlen reménye arra [[Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenc egyetlen reménye! Vitályos Eszter: Attól mentsen minket a Jóisten!]] , hogy az adófizetők pénzét tényleg jó helyre költsük. Államtitkár úr, kérdezem: árulja már el, hány kínai vendégmunkással számolnak valójában a debreceni gyárban? Hogy lehet az, hogy a kínai akkumulátorgyárra van 320 milliárd, de az emberek támogatására az orbáni infláció okozta megélhetési válság közepén egyetlen fillér nem jut. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Hegedüs Andrea és Ráczné Földi Judit tapsol. Vitályos Eszter: Micsoda vastaps!]]
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem ez az első vita kettőnk között. Ha jól emlékszem, az első vita még a Covid alatt volt, amikor ön aljas és tisztességtelen módon megtámadta Müller Cecília tiszti főorvos asszonyt, és nekem volt módom és lehetőségem arra, hogy önnel szemben főorvos asszonyt megvédjem. Ön akkor sem a magyar érdek szerint cselekedett. Ön a gyurcsányisták között is feketeöves hazudozónak számít [[Varga Zoltán: Megtisztel, államtitkár úr!]] , és feketeöves a tekintetben is, hogy mindig a magyar érdek ellen cselekszik. Önök, gyurcsányisták a migráció idején ami egyébként most is van bevándorláspártiak voltak, és most is azok, a Covid alatt oltásellenesek, a háborúval kapcsolatban háborúpártiak, a szankciókkal kapcsolatban szankciópártiak, tehát véletlenül sem találják el azt, hogy mi az emberek érdeke. A beruházásokkal kapcsolatban pedig szintén a magyar érdek ellen cselekszenek, ugyanis ezekért a beruházásokért az egész világon óriási verseny zajlik, és önök azt akarják, hogy ezek a beruházások ne Magyarországon valósuljanak meg. Ugyanis nem az a kérdés, tisztelt képviselő úr, hogy ezek a beruházások megvalósulnake, hanem az a kérdés, hogy hol, és mi azért vagyunk versenyben, mert a magyar érdek ezt diktálja, hogy itt valósuljanak meg, mert itt teremtenek munkahelyeket, erősítik a gazdaságot, fizetnek adót, és segítik a gazdasági növekedést. A tanárokkal kapcsolatban pedig szeretném önnek idehozni, hogy az ön kiváló vezére, Gyurcsány Ferenc és az árnyék-kancelláriaminiszter, Molnár Csaba elmondta, hogy önök azért dolgoznak, hogy a nekünk járó uniós források ne érkezzenek meg Magyarországra. [[Varga Zoltán: Hogy önök ne lophassák el!]] Ezt tekintik hazafias kötelességnek. Az a különbség közöttünk, a Gyurcsány-párt és az Orbán-kormány között, hogy mi a hazánkért dolgozunk, ezt tekintjük hazafias kötelességünknek, önök pedig Magyarország ellen dolgoznak, ez a különbség. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sas Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Meddig kell még várni a tűzoltók valódi bérrendezésére?” Sas Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Május 4-én, Szent Flórián napja alkalmából a tűzoltók munkájának elismeréseként az ország több helyén köszöntötték őket. Az ünnepi alkalmon kívül sok mindennek azonban nem örülhettek a tűzoltók. Az elmúlt időszakban létszámuk 15-20 százalékkal csökkent a városokban. Megállapítható, hogy a katasztrófavédelemnél dolgozni és hosszú távú karriert tervezni sajnos nem lehet az alacsony fizetések miatt. Éppen ezért, hogy az államtól kapott alacsony keresetüket kiegészítsék, sokszor másodállásokat vállalnak, a határ közelében élők pedig inkább külföldön dolgoznak. A beavatkozó tűzoltók így kisebb létszámmal, sokkal nagyobb erőfeszítésekkel végzik feladatukat, azaz garantálják az ország tűzbiztonságát. Elképesztő, hogy egy kezdő tűzoltó fizetése a tavalyi pótlékemelés ellenére is alig haladja meg a garantált bérminimumot, pedig feladataik ellátása során szükségszerűen életveszélybe kerülnek. Mindezek mellett a kormány még a korkedvezményes nyugdíjat is elvette tőlük. A törvényes rendért elkötelezett Jobbik-Konzervatívok szerint hazánk közbiztonsága, ezen belül a tűzbiztonsága sok más dolgot megelőző társadalmi érdek. Éppen erre tekintettel úgy gondoljuk, hogy lényegesen nagyobb anyagi és szakmai megbecsülés illeti a tűzoltókat, és nem csak Szent Flórián napja alkalmából. A Jobbik-Konzervatívok szerint ahhoz, hogy a tűzoltók bérét az európai bérekhez közelíteni lehessen, nem kizárólag pótlékemelésre van szükség, hosszú távon az emelés illetményalapba történő beépítésével lehet megoldani. Mi normális Magyarországot és normális béreket szeretnénk a tűzoltóknak is. Mindezekre tekintettel kérdezem: mit kívánnak tenni a tűzoltóság fokozatos létszámcsökkenése ellen? Tervezike a pótlékemelés helyett az illetményalapba történő beemelését? Mikor adják vissza a tűzoltóknak a korkedvezményes nyugdíj lehetőségét? Válaszait előre is köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Sas Zoltán képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, minden elismerés megillet minden magyar tűzoltót, akkor is, amikor katasztrófavédelmi helyzetről beszélünk, akkor is, amikor tűzesetekről beszélünk, de akkor is, amikor a világ minden tekintete, mondjuk, a törökországi földrengésre szegeződött, és a magyar Hunor különleges mentőegység az egyik legkiválóbb teljesítményt nyújtotta az életmentés során, megmentve ezzel sok-sok török család egy-egy hozzátartozóját. Ezt nemcsak Magyarországon ismertük el, hanem innen is gratulálhatunk nekik, hiszen a török elnök is elismerte a Hunor magyar mentőszervezet tevékenységét. Ebből is látható, hogy a magyar tűzoltóság, amit a magyar katasztrófavédelem tesz, megállja a helyét a világ bármely pontján, ezért is fontos az ő elismerésük. Ezért döntött úgy a kormány a tavalyi évben, hogy szeptember 1-jével egy érezhető mértékű, több mint 116 ezer forintos béremelést hajt végre, ez az egyik lépés, és ezt követi jövő év január 1-jétől az újabb béremelés. Tehát mindenki láthatott két előrelépést a bérében. Különösen fontos ez, hiszen mindnyájan tudjuk, mindnyájan látjuk, hogy a szankciós infláció miatt minden tűzoltó kiadásai nagyobbak, mint ezelőtt két esztendővel. Ezért is volt fontos ez a béremelés a tavalyi évben, és ezért lesz fontos a jövő évi béremelés a tűzoltók kapcsán. A toborzásban is igyekeznek a tűzoltók az utánpótlásban, a hivatás-népszerűsítésben is minél több eseményt szervezni: ifjúsági tűzoltóképzéseket amely egyfajta belépő majd a tűzoltó-alaptanfolyamra , különböző tűzoltási szaktevékenységek végzésével kapcsolatos munkát, ott vannak a pályaorientációs napokon, ott vannak a közös rendőr- és tűzoltónapokon, a Városligetben, a Hungexpón, a Construmán, FeHoVa-n, agrárkiállításokon és mindenhol máshol. Köszönjük az ő munkájukat. Valóban rengeteg riasztást kapnak évről évre, és mindegyiket derekasan ellátják. Isten éltesse a tűzoltókat is! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.50]]
Köszönöm, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Az LMBTQP-felvonulás helyett miért az ellentüntetésünket tiltotta be a rendőrség?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMBTQP-propagandafelvonulás helyett a Mi Hazánk ellentüntetését tiltotta be a rendőrség idén, noha ugyanabban a lehetséges első másodpercben nyújtotta be mindkét fél a bejelentését. Az LMBTQP-propagandafelvonulás szervezői hálát adhatnak a Fidesz kétharmados győzelméért, hiszen így a vonaglásukat hatóságilag nem tiltják be. Sajnos, a Mi Hazánk az egyetlen párt, mely a devianciát népszerűsítő rendezvény megszüntetését követeli, hiszen mi a mára mindenféle szexuális devianciát, aberrációt propagáló felvonulások ügyében se Gyurcsányék támogató, se Orbánék tűrő politikáját nem fogadjuk el, a tiltást szorgalmazzuk. Az úgynevezett gyermekvédelmi törvény szerint sem volna szabad homoszexuális propagandát folytatni gyermekek számára is látható módon, de valójában a kormány ugyanúgy tűri azt [[Kanász-Nagy Máté közbeszól.]] , mint például a szivárványos zászlók kitűzését közintézményeinkre. Miért? Amit a Fidesz-kormány 12 éve nem tud vagy nem akar a felvonulás kapcsán, azt mi két éve és részben tavaly is megoldottuk: a legszimbolikusabb Andrássy útról való kiszorításukat, több más reprezentatív közterület megszerzésével. Idén csak az Andrássy út Körúton belüli részét sikerült megszereznünk, mert a kormányzat letérdelt a homoszexuális lobbi előtt. Július 15-én ezúttal egyszerre, április 15-én 0 óra 0 perc 0 másodperckor érkezett mindkét bejelentés, kisebb jogtörténelmet írva, mert ilyen még nem fordult elő más bejelentés esetében. A rendőrség viszont még csak nem is osztotta meg a külső Andrássy utat széltében vagy hosszában, hanem teljes egészében, kizárólag az LMBTQP-propagandistáknak biztosítja a vonulást, míg a Vékony Csongor [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , a Mi Hazánk budapesti elnöke által bejelentett gyűlést betiltotta. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem az LMBTQP-felvonulást tiltják be inkább? Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Novák Előd képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarország biztosítja a nagyon széles körű gyülekezés jogát. Lehet, hogy Brüsszelben ilyen mondatokat nem hall, vagy ilyen idegen nyelvű cikkeket nem olvas, de ez így van, és nyilvánvalóan vannak olyan rendezvények, amelyek a kormány értékvilágával megegyezőek, döntésével megegyezőek, és vannak, amelyek ellentétesek. Amikor a kormány az oltásokra hívta fel a figyelmet a járvány alatt, akkor is engedélyezte a rendőrség, hogy önök a kötelező koronavírus-oltás ellen demonstráljanak. Önök túlzott lezárásoknak tartották azokat az intézkedéseket, amelyekkel az emberek egészségét védtük, és bár teljes mértékben ellentétes volt, amit önök mondtak és a kormány mondott, de mégis önöknek is biztosított volt a lehetőség [[Novák Előd: Egy fenét! Be volt tiltva! Az elnök csenget.]] , hogy a törvény adta keretek között mégis demonstrálhattak akár a koronavírus-oltás ellen is. Az kétségtelen, hogy sokan felhúzták a szemöldöküket, amikor Karácsony Gergelytől azt olvasták a neten, hogy a Pride az egyik legszebb ünnep Budapesten. Nyilvánvalóan lehet, hogy valakiknek ez fontos időszak az évben, de azért Budapestnek több fontosabb eseménye vagy büszkesége is van, mintsem ez a felvonulás, amit évről évre megtartanak. Ami a konkrét esetet illeti, tisztelt képviselő úr, évek óta zajlik a hatóságoknál egy egyeztetési próbálkozás, hogy hogyan lehet két ellentétes célú eseményt megtartani, hiszen egy helyen nem lehet kettő hasonlót megtartani. Ez nyilván utána nehézségekhez vezethetne vagy akár agresszivitáshoz is, ezért a gyülekezési törvény is bevezette azt a rendelkezést, hogy ha azonos helyszínre egy időpontra több gyűlést jelentenek be, és azok egyidejű megtartása, azok jellege vagy a helyszín sajátossága miatt nem lehetséges, akkor az élvez elsőbbséget, amit a gyülekezési hatóságnak korábban jelentettek be. Itt egy versenyfutás zajlik az idővel. Néha a felvonulás szervezői azok, akik gyorsabban nyomják meg az enter gombot vagy kattintanak az egérre, néha önök. Itt most egy olyan eset volt, amikor a felvonulás szervezői kerültek tizedmásodperces előnybe önökkel szemben. A hatóság helyzete objektív: amelyik korábban érkezett be, értékválasztásra tekintet nélkül [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azt engedélyezték, és amelyik később, annak javasolták, hogy máshol tartsa meg a rendezvényt. Köszönöm. [[Novák Előd: Nem igaz! Egyszerre érkezett! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszter úrnak: „Hogyan kompenzálja a kormány a vármegye- és országbérlet miatt kiesett bevételeket?” címmel. Bakos Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány május 1-jén bevezette a vármegye- és országbérletet, ami egy-egy vármegyében vagy az egész országban szinte az összes állami megrendelésű közösségi közlekedési járatra érvényes. Ezzel részben teljesült a klímabérlet bevezetésére vonatkozó javaslatunk, hiszen az új konstrukció valóban sok ember utazását könnyíti meg azzal, hogy egységes bérlettel vehető igénybe a vasúti- és buszközlekedés, ráadásul kedvezményes áron. Azonban az új bérlet a jelenlegi formájában csak félmegoldás, mivel nem érvényes a helyi tömegközlekedésre. Márpedig az LMP által javasolt klímabérletnek ez lenne az egyik legnagyobb előnye: megteremtené a városi-elővárosi tarifaközösséget, az agglomerációból ingázókat ugyanis csak így lehet átvonzani autóról vasútra, HÉV-re vagy buszra. Ezenkívül van még egy nagy probléma az új bérletekkel: a kormány a kieső bevételeket csak töredékrészben kompenzálja a közlekedési társaságoknak. Eddig mindössze 6 milliárd forint pluszforrásról született döntés, ami biztosan nem lesz elég az egyébként is forráshiányos vállalatok kompenzálására. A vármegye- és országbérletnek csak akkor van értelme, ha megfelelő finanszírozással rendelkezik, és nem vezet a szolgáltatás színvonalának csökkenéséhez. Korábbi kérdésemre ön azt válaszolta, hogy a kormány nyitott az önkormányzatok bevonására, ennek ellenére ez nem valósult még meg. A helyi közlekedési cégek pedig akkor tudnak csatlakozni, ha a kormány pénzügyileg érdekeltté teszi őket, vagyis számukra is megfelelő mértékben kipótolja a kieső bevételeket. Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor veszik bele a vármegye- és országbérletbe a helyi tömegközlekedést is, megfelelő pénzügyi támogatást nyújtva? Hajlandóake az eddigieken felül további kompenzációt nyújtani az országos közlekedési társaságoknak? Előre is köszönöm a válaszát. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bakos Bernadett képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Nagy Bálint államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenekelőtt hadd kezdjem azzal, hogy néhány nap alatt több mint 220 ezren vették igénybe ezt a szolgáltatást, úgyhogy innen is szeretnék köszönetet mondani a MÁV-Volán-csoport valamennyi dolgozójának azért, hogy ezt az átállást, az új termék bevezetését ilyen rugalmasan segítették bevezetni, hiszen nélkülük ez nem ment volna. Már volt lehetőségem képviselő asszonynak ezzel kapcsolatban válaszolni, hogy ez nem klímabérlet. Ezt továbbra is szeretném megerősíteni, hogy nem klímabérlet, és azt gondolom, hogy sokunk nevében mondhatom azt, hogy szerencsére, hogy nem klímabérlet, hiszen a klímabérlet nagyon rövid idő alatt több mint ötszörösére drágult, és mi ezt Magyarországon nem szeretnénk, nemhogy ötszörösére ne dráguljon, hanem, hogy semennyire se dráguljon ez az új vármegye-, illetve országbérlet. A kérdése két részre vonatkozott; az egyik, hogy a helyközi közlekedés helyi közlekedéssel mikor tud megvalósulni. Erre ugyanazt a választ tudom önnek adni, amit legutoljára is adtam. Amikor az önkormányzatok ehhez csatlakozni szeretnének, hiszen a kormány továbbra is nyitott az önkormányzatok csatlakozási szándékai előtt, arról a jó hírről tudok beszámolni, hogy számos önkormányzattal, megyei önkormányzattal többnyire zajlanak már a szakmai egyeztetések. Azt is mondhatom, hogy például Zalaegerszeg megyei jogú város tekintetében már a küszöbön áll a megállapodás, úgyhogy biztos vagyok benne, hogy hamarosan újabb fejleményekről fogunk beszámolni e tekintetben is. A költségvetési finanszírozásával kapcsolatban pedig azt szeretném csak elmondani, hogy ugyanúgy a költségvetés finanszírozza, ahogy tette ezt eddig is a közösségi közlekedésnél. Például úgy, ahogy 2010 óta a BKV-bérletek ára is azért tud változatlan lenni, mert a magyar állam ott is jelentős költségvetési forrásokat biztosít évről évre ennek érdekében. Így lesz ez a mostani tekintetben is, úgyhogy bízom benne, hogy az eddigi számokat még jobban felülmúlva minél többen fogják igénybe venni ezt az új szolgáltatást. Köszönöm szépen kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Bálint államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hegedüs Andrea, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért büntetik az állami iskolák diákjait?” címmel. Hegedüs Andrea képviselő asszonyt illeti a szó. [[14.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! „Nem szabad kategóriák szerint megítélni, ki a felebarátom és ki nem az. Legyél annak a fivérednek vagy nővérednek a felebarátja, akit nehézségben látsz!” Tudja, ki mondta ezt? Az a Ferenc pápa, akinek a magyarországi látogatására időzítette Orbán Viktor azt a kormányhatározatot, amely kizárólag az egyházi iskolák számára biztosít rezsitámogatást. Ez a mélységesen cinikus rendelet éppen Ferenc pápa szavait veszi semmibe, hiszen az állami iskolák kimaradtak belőle. A határozat szerint az állami iskoláknak nem jár rezsitámogatás a számlák kifizetéséhez, a kormány hétszeres rezsiemelése ellenére. Az állami iskoláknak nem felebarátja a keresztényi ájtatoskodásban élenjáró, de a keresztényi erkölcsöt messze elkerülő Orbán-kormány. Az állami iskolák diákjai nem érnek annyit Orbán Viktor szemében, mint az egyházi iskolák tanulói. Ennek jeleit látom magam is Miskolcon, ahol a lassan lepusztuló állami általános és középiskolák még mindig csak ígéreteket kaptak, de rezsitámogatást továbbra sem a növekvő rezsiszámlák kifizetéséhez, de ahhoz sem, hogy legalább ne az utcát fűtsék. Amíg az egyházi iskolákat teljesen felújítják, az állami iskolákat csak félig vagy egyáltalán nem. Míg az egyházi iskolákban úszómedence épült, addig például az Avastetői Pattantyús és Széchenyi Általános Iskolában a mosdók nem zárhatók, folyik a csap, a tanári pedig beázik, a Kazinczy Ferenc Általános Iskola épülete kártyavárként inog, a nyílászárókat deszkákkal támasztják ki, és a tető itt is beázik. Dobrev Klára árnyékkormánya soha nem engedné meg, hogy a szülők világnézete alapján rosszabbul járjon egy gyermek az állam egyik vagy másik iskolájával. Ezért az árnyékkormány Magyarország egyetlen reménye arra [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy minden diák minőségi oktatást kapjon.
Köszönöm szépen.
Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy miért büntetik az állami iskolák diákjait. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hegedüs Andrea képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, ez bizonyíték arra, hogy Ferenc pápa látogatásakor kiáradt a kegyelem az egész országra, hogy már a DK is Ferenc pápát idézi, már megérte a szentatyának idejönni. Ettől függetlenül, hogy valótlant állítsanak, erről a szokásukról nem tudtak lemondani. Ön egy valótlanságot állított, engedje meg, hogy először ezt tegyem helyre! Ön azt mondta, hogy csak az egyházi iskolák kaptak rezsikompenzációt. Ez természetesen nem így van: az egyházi iskolák is kaptak, előtte az állami iskolák kaptak 12 milliárd forintot a tavalyi esztendőre rezsikompenzációként, utána pedig kaptak az idei évre 14 milliárd forintot [[Hegedüs Andrea: Még csak ígéret szintjén van!]] szintén rezsikompenzációként, és ezek után jött az a rész, hogy valóban az egyházi iskolák is kaptak, hiszen oda is ugyanolyan gyerekek járnak, mint bárki, úgyhogy nekik is jár a rezsikompenzáció, hogy az egyházi iskolákban is meleg legyen, ne csak az állami iskolákban, és jogszabályt hoztunk arra, hogy nem lehetett csökkenteni a hőmérsékletet semmilyen iskolában, sem államiban, sem egyháziban, tisztelt képviselő asszony. [[Hegedüs Andrea: Az ablakok nem zárnak!]] Önök azért nem így viseltetnek az egyházak felé: azért mégiscsak a DK 16 pontja között ott volt az a pont, hogy felmondják a vatikáni szerződést. Ez mit jelent? Ez azt jelenti, hogy önök viszont érezhetően csökkentenék az egyházi iskolába járó gyermekek után járó támogatást, tehát önöknek az egyházi iskolába járó gyerek kevesebbet ér. Ezekkel a felszólalásaikkal azt készítik elő, hogy ha egyszer valaha az életben kormányra kerülnének, miért fogják csökkenteni az egyházi iskolák támogatását [[Hegedüs Andrea közbeszól.]] ami nem az egyház támogatásának a csökkentését jelenti. Ezzel nem papokkal vagy püspökökkel szúrnak ki, tisztelt képviselő asszony, hanem családokkal és gyerekekkel, akik úgy gondolták, hogy egyházi iskolába járatják a gyereküket. Önök úgy gondolták, Gyurcsány Ferenc mondta, hogy „majd mi megtanítjuk a Szentírást nekik” [[Hegedüs Andrea: De az egyházi iskoláknak…]] , mármint az egyházi személyeknek, papoknak. Bizniszkeresztényeznek, sőt egyik politikustársuk azt mondta a tolerancia jegyében, hogy idióták azok, akik egy ókorban megírt mesekönyv szabályrendszere szerint akarják élni az életüket. Ami pedig a reményt illeti, csak azt tudom önnek mondani, hogy Dobrev Klára csak Gyurcsány Ferencnek az utolsó reménye, hogy visszatérjen a hatalomba, nem pedig Magyarországé. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az utolsó kérdésre megadom a szót Dudás Róbertnek, a Jobbik képviselőjének, aki kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszter úrnak: „Európa közepén a postásbérek is legyenek európaiak!” címmel. Mielőtt megadom a szót, átadom az ülés vezetését Latorcai János elnök úrnak. Öné a szó, Dudás Róbert képviselő úr. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Kiváltságos helyzetben vagyok most, hiszen valószínűleg nem a kérdésem idézte elő ezt a nagy figyelmet, de az egész magyar kormány jelen van. Üdvözlöm ezennel a magyar kormányt is, most mégis államtitkár úrtól fogom valószínűleg megkapni a választ. Sokadjára szólalok már fel a magyar posták, a magyar postások és rajtuk keresztül egyébként a magyar társadalom érdekében. Számos alkalommal kértem már, hogy ne tegyék tönkre a jelenleg még működő és egyébként, azt gondolom, átszervezésre, átalakításra bizonyára rászoruló magyar postákat, főleg ne úgy tegyék tönkre, hogy önök azt mondják, hogy modernizálás zajlik. Kérem, ez nem modernizálás, hanem már nyugodtan ki lehet jelenteni, hogy nagy valószínűség szerint szándékos tönkretételről van szó. Mint ahogy kezdtem, sokadjára szólalok fel ebben a témában, de önök hétről hétre, hónapról hónapra mindig szolgáltatnak valami új történést, új témát, ami miatt újra szólásra kell hogy emelkedjek. Kértem önöket, hogy biztosítsanak költségvetési forrást a postai hivatalok nyitva tartására leszavazták. Kértem azt, hogy biztosítsanak költségvetési forrást a postai dolgozók béremelésére; pusztán inflációkövető béremelést kértem, ami már egyébként érdemben az ő helyzetükön sajnos nem segítene túlzottan sokat, de legalább nem rontana az egyébként rendkívül alacsony fizetésük vásárlóerején. Nagy tisztelettel kérem államtitkár urat és az egész kormányt, miután a hírek szerint még, ugye, több száz postára is várhat bezárás, hogy ezt ne tegyék, a vidéket ne sorvasszák el, hanem fejlesztést biztosítsanak, költségvetési forrást a hivatalok nyitvatartására, az ott dolgozók béremelésére. Ők is megérdemlik az európai béreket itt, Európa középen ugyanúgy, mint minden más szektorban. Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételten köszöntöm képviselőtársaimat. Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, sokadszor veti fel a témát, és én is sokadszor mondom el önnek, hogy az a 24 ezer dolgozó, aki mind a mai napig a postán lelkiismeretesen végzi a munkáját, minden elismerést és társadalmi megbecsülést megérdemel, nem beszélve a fizetésükről. A postai szolgáltatásokról szóló, ön által is ideidézett törvényből közvetlenül és direkt módon nem következik, hogy a nagyvárosok felvételi szolgáltatásokat ellátó állandó postai szolgáltatóhelyeit csökkentsük. A Posta egy százötven-egynéhány éves nemzeti intézmény, korszerűsítése, modernizálása, gondolom, ön által sem vitatott cél. A postatörvény ön által korábban hivatkozott rendelkezései kizárólag a levélküldemények és a hivatalos iratok letéti kézbesítését lehetővé tevő postahelyekre vonatkoznak ez a hálózat csökkentésére vonatkozó megjegyzésére a reflexióm. A Magyar Posta vezetése a háború és az elhibázott szankciók mellett is átlagosan mintegy 10 százalékos, az alacsonyabb besorolású fizikai munkakörökben egyénileg akár a 15 százalékot is meghaladó bérfejlesztésről állapodott meg az érdekképviseleti szervekkel ez év első hónapjaiban. A megemelt béreket első alkalommal az április hónapra vonatkozó bérükkel kapták meg a munkavállalók. A Posta működésének a megváltozott fogyasztói szokásokhoz való igazítása elengedhetetlen a további bérfejlesztésekhez. Egyébként az elszabadult energiaárak mintegy 20 milliárd többletet jelentenek a Postának [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ennek a megoldása, kigazdálkodása és finanszírozása közös feladatunk. Köszönöm a figyelmét, köszönöm a türelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk, most az azonnali kérdések órájának kérdései és válaszai fognak következni. Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor?” címmel, viszont Arató Gergely képviselő úr nem tartózkodik az ülésteremben. Ennek megfelelően az OGY-törvény 43. § (3) bekezdése értelmében kérdését visszavontnak tekintem. [[14.10]] Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mikor?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. [[Dr. Dávid Ferenc jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi előre számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Arról tájékoztatom még, hogy miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell önnek válaszolnia amennyiben igényt tartott volna, de most majd Fónagy János államtitkár úr fog önnek válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Önök olyan szakadékba, olyan megélhetési válságba kormányozzák Magyarországot, amelynek valódi mélységéről egyre tisztább képet kapunk: a KSH legfrissebb jelentése szerint a kiskereskedelmi forgalom volumene 13,1 százalékkal zuhant idén márciusban az előző év időszakához képest. Vagyis az orbáni infláció miatt egyetlen év alatt akkorát zuhant a fizetések és a nyugdíjak reálértéke, hogy a magyar emberek ennyivel kevesebbet tudnak vásárolni már a legalapvetőbb élelmiszerekből is. Ha esetleg nem maga intézi a bevásárlásait, államtitkár úr, akkor nem lehet fogalma az orbáni propaganda mögötti valóságról, akkor felvilágosítom valamiről: a KSH adatai szerint ilyen nagyságrendű kiskereskedelmi forgalmi zuhanás utoljára 2020 áprilisában volt. Segítek: akkor 12,4 százalékos volt a visszaesés, ami kisebb volt, mint most az orbáni infláció miatt. Ráadásul, 2020 áprilisában ott volt a Covid, amikor a pánikszerű felhalmozás miatt a kijárási korlátozások mellett az emberek még az utcára sem mertek lépni, nemhogy üzletbe vásárolni. Ezek az adatok világosan bizonyítják, hogy önök egyszerűen magukra hagyták a magyar embereket az orbáni inflációval szemben. Magukra hagyták a legvédtelenebb rétegeket, a nyugdíjasokat is, a második világháború utáni korszakot idéző élelmiszer-drágulással, például a többszörösére dráguló kenyérrel és tejtermékekkel szemben. Az Orbán-kormány csak végignézi, hogy az emberek egyre kevesebbet, egyre rosszabb minőségű terméket kénytelenek megvenni a boltokban, eközben százmilliárdokat kaszálnak az extra áfabevételeken, az Európa-rekorder 27 százalékos áfán, amit még az alapélelmiszereknél sem hajlandók csökkenteni. Kérdezem hát államtitkár urat: mikor hajlandók végre lépni a magyarokat szorongató orbáni infláció ellen? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem először mondom el önnek, hogy a szomszédban zajló háború és az arra válaszul meghozott szankciók gazdasági válságot, háborús inflációt, áremelkedést és bizonytalanságot hoztak egész Európába. A kormány célja, hogy ’23 végére egy számjegyűre csökkentse a szankciós inflációt. Jó úton haladunk, ahogyan azt előzetesen jeleztük, januárban már tetőzött az infláció, a január-februári trendfordulót követően megindult a mérséklődés. Engedjen meg egy személyes mondatot e rövid időn belül is: én hetente kétszer járok vásárolni Auchanba, lakótelepi Auchanba, hál’ isten, tele van vevőkkel, a polcok tele vannak áruval. Nem vitás, magasak az árak, de azok csökkennek, és ez reményeink szerint az év végére egy számjegyűvé fog mérséklődni. Feladatunk, hogy megvédjük a családokat, a nyugdíjasokat, a teljes foglalkoztatást és a rezsicsökkentést. Képviselő úr KSH-adatokat idézett, engedje meg, hogy én is ezt tegyem. A KSH szerint 2023 februárjában tovább folytatódott a keresetek emelkedése. 2010-hez képest a bérek 2,7-szeresére növekedtek, a minimálbér bruttó összege ’23 elejétől 16 százalékkal, 232 ezer forintra emelkedett. Ez jóval több mint a háromszorosa a 2010. évi 73 500 forintos szintnek. A garantált bérminimum összege 14 százalékkal növekedett, ez szintén több mint háromszoros a 2010-hez képest. A minimálbérekkel párhuzamosan és ezt pontosan tudja a magasabb kategóriába tartozó bérek is folyamatosan növekedtek. Tehát amikor ön folyton árnyékkormányként az árnyakat mondja, engedje meg, hogy én a fényekre is hivatkozzam. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Dávid Ferenc képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Ha államtitkár úr személyes megjegyzést tett, akkor én is próbálok: én azt hittem, hogy államtitkár úr a CBA-ba, a Reálba vagy a Coopba jár, mert ezek magyar láncok egyébként, csak jelzem, és nem az Auchanba. [[Dr. Lukács László György: Jogos!]] A magyarázkodása arról árulkodik egyébként, hogy továbbra sem képesek vagy akarják felfogni, hogy mekkora baj van. Ekkora kiskereskedelmi forgalmi zuhanást nem magyarázhatnak a szokásos konzervhazugsággal, mint a háborús infláció meg az áruházak ügyeskedése. Ez a forgalomesés egyszerre párosul háromszor akkora inflációval, mint az uniós átlag: egyszerre zuhannak a reálkeresetek, az ipari termelés vagy éppen a lakásépítések száma. Ez egy akkora gazdasági válság, amit az Orbán-kormány nem lesz képes kezelni, mert miatta élnek rosszul a magyarok. Az árnyékkormány 13 pontos antiinflációs csomagja, például benne az alapélelmiszerek áfájának csökkentésével, meg tudná állítani az orbáni inflációt. Az árnyékkormány Magyarország egyetlen reménye, ha tetszik, ha nem [[Rétvári Bence: Nem tetszik!]] arra, hogy újra megfizethető legyen a bevásárlás minden magyar számára. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Szegény édesanyám erre mondta volna, hogy ajvé! ha csak az árnyékkormány 13 pontja lenne számunkra a remény. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]] A jelenlegi kormány bevezette a kamatstopot és az élelmiszerárstopot. Megkezdtük egy online árfigyelő rendszer létrehozását a túlárazás megakadályozása, az árverseny fokozása, így az infláció csökkentése érdekében. A legújabb intézkedések pedig a jelentősebb bevétellel rendelkező kiskereskedelmi üzleteket kötelezik heti akciók meghirdetésére húsz termékkör esetén. Ismétlem, de úgy gondolom, az ön számára ez nem felesleges [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] hogy a kormány a háború és a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is mindent megtesz azért, hogy megvédje a családokat, a nyugdíjasokat és a mi számunkra nagyon fontos teljes foglalkoztatottságot. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf képviselő urak, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Gelencsér Ferenc frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon! [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszterelnök úr, önnek a torkához szorították már a gumibotot egy embertelen rendszerben, amikor az igazságért állt ki, pontosan tudja, hogy milyen érzés. Még fotó is van róla az interneten. Azt szeretném tehát kérdezni öntől, elítélie, hogy a magyar rendőrség gumibotokkal ver ártatlan fiatalokat [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] és könnygázt vet be azok ellen, akik az igazságért tüntetnek, ahogyan egykoron ön. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A magyar parlamentben akkor lehet valaki képviselő, ha esküt tesz. Az eskü világosan beszél: a törvényeket betartjuk és mindenkivel betartatjuk. Önök az ellenkezőjét teszik: folyamatosan arra hívják fel, arra bujtogatják az embereket, hogy ne tartsák be a törvényeket. Magyarországon lehet tüntetni, szoktak is tüntetni. Van azonban, amit nem lehet: nem lehet építési telekre törvényellenesen behatolni, nem lehet középületeket megrongálni, és rendőröket sem lehet megdobálni. Még egyszer kérem, tartsa be képviselői esküjét. [[Egy hang a Fidesz soraiból: Így van!]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Gelencsér Ferenc frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
A kérdést sajnos nem sikerült megérteni, úgy látom. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Szerényebben! Az elnök csenget.]] Arra szeretném megkérni, hogy ne sértegesse se a diákokat, se pedig a tanárokat, akik azért mentek az utcára, mert nem akarnak egy bosszútörvény alatt ebben az országban sem tanulni, sem pedig tanítani. Úgyhogy feltenném újra a kérdést, hátha második nekifutásra sikerül rá választ kapnom, és nemcsak én, hanem a diákok és a szülők és a tanárok százezrei várják a választ [[Rétvári Bence: Százezer tanár van. Nincs több százezer tanár.]] : elítélie ön, hogy a magyar rendőrség gumibotokkal ver ártatlan fiatalokat, és könnygázt vet be azok ellen, akik akárcsak egykoron ön az igazságért tüntetnek? Köszönöm. [[14.20]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Megismétlem: tehát arra kérem a szülőket, arra kérem a diákokat, arra kérem a tanárokat, és arra kérem önt is, hogy tartsák be a törvényeket, és a törvények keretei között fejezzék ki a nemtetszésüket és tiltakozásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Ház! Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A „Budapesti Konzervatív Politikai Akció” konferencia záróelőadásán Varga Judit miniszter asszony elmondta, hogy Magyarország Európa közepén egy olyan hely, ahol még él a szabadság, ahol az ember bármilyen kérdésben félelem nélkül elmondhatja a véleményét. Kérdezem én: ha országunk valóban egy ilyen hely, akkor miért tartalmazza a pedagógus-státusztörvény tervezete azt a rendelkezést, hogy a pedagógusok nem nyilváníthatnak véleményt a köznevelési rendszer működéséről? Továbbá, ha hazánk ilyen hely, akkor miért nem élhetnek azzal a jogukkal, hogy álláspontjukat polgári engedetlenség formájában fejezzék ki, amely a polgári demokrácia elismert, bevett intézménye, és amellyel ön is élt korábban? Ezen a konferencián az is elhangzott miniszter asszonytól, hogy ki kell tartanunk, mármint önöknek, hogy legyen majd honnan megfordítani Európa sorsát, ha eljön az idő. Ezért kérdezem: talán ezért készült el egy olyan pedagógusstátusztörvény-tervezet, amely szemben áll a Magyarország és az EU között e tárgykörben már létrejött megegyezéssel? Talán úgy gondolja a kormány és ön, miniszterelnök úr, hogy a várt jobboldali fordulat után Európa más országaiban is hasonló módon szabályozzák majd a pedagógusok jogállását? És végezetül, beszédet mondott ott ön is, miniszterelnök úr. Többek között azt is állította, hogy Magyarország egy inkubátor, ahol a jövő konzervatív politikáját kísérletezik ki, és ahol nemcsak beszélnek a liberalizmusról és a liberálisok legyőzéséről, hanem meg is valósítják azt. Érdeklődnék öntől, miniszterelnök úr: ennek jegyében fogalmazotte Rétvári Bence államtitkár úr úgy, hogy a pedagóguspályát egyfajta hivatásrenddé kívánják átalakítani? A két világháború között a Magyar Katolikus Egyház is szorgalmazta ezt, és amelyet Európában Mussolini Olaszországában is megvalósítottak. Várom megtisztelő válaszát, miniszterelnök úr, a kérdéseimre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra miniszterelnök urat kérem. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Először is, a tőlem vett idézetekkel egyetértek. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Ami a hivatásrend kérdését illeti, érdekes intellektuális vitát is folytathatnánk arról, hogy mi a különbség a hivatásrend és a korporatív állam között, ha már ilyen utalást tett, de talán az időnk ehhez most kevés. Annyit azért vállal a magyar kormány, hogy van Magyarországon néhány szakma, amiket mi hivatásszakmának nevezünk, és azt gondoljuk, hogy a hivatásszakmáknak sajátos jogi szabályozásra van szükségük. Ilyen hivatásszakma Magyarországon az egészségügyi dolgozók munkája, ilyen van a rendvédelmi dolgozók esetében is, és ilyen van a katonák esetében is. És mi azt gondoltuk, de ez nem egy új gondolat, hiszen az első hivatásszakmai ahogy mi mondjuk, ilyen modernebb nyelven életpályatörvényt nem most fogjuk bevezetni a pedagógusok esetében, hanem talán már ’13-ban vagy ’14-ben bevezettük. Tehát a pedagógusokat nem most választjuk le a közalkalmazottak általános jogi kategóriájáról, hanem ezt megtettük már jóval korábban, legfeljebb ez nem mindenkinek tűnt föl. Tehát újdonság jelen pillanatban az előttünk fekvő törvényjavaslatban e tekintetben nincs. A pedagógusmunkát hivatásszakmának tekintjük, és azt gondoljuk, hogy meg is érdemlik a pedagógusok, hogy legyen nekik egy külön életpályamodellt szabályozó törvényük. Hogy annak mi legyen a tartalma, mit tartalmazzon és mit nem, erről zajlanak most az egyeztetések. Amint azok véget érnek, a törvényjavaslat megérkezik ide, a tisztelt Ház elé, és megvitathatjuk, hogy hogyan tudjuk a legjobb életpályatörvényt előállítani a pedagógusok számára, akiknek a munkája életbevágó Magyarország számára. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Világos beszéd, miniszterelnök úr, az ön saját szavaival nyilván egyetért, miniszterével nem, akkor, ami ahhoz tartozó mondandóm volt, hogy bizony nekünk van igazunk, és ön azzal nem ért egyet. [[Nacsa Lőrinc: Sajátos logika.]] Ez világos beszéd. A másik, a hivatásrendiség nem szakmai célokat, hanem kizárólag az állam politikai, hatalmi céljait, vagyis jelen esetben az ön nemzeti együttműködése rendszerének a fenntartását és teljes kiteljesedését szolgálja. Ha szakmai célokról lenne szó, akkor például tartotta volna azt a szakmai javaslatát, hogy a béremelést, a pedagógusok vetítési alapját a mindenkori minimálbérhez köti, vagyis közalkalmazottként is, ön nagyon jól tudja, hogy meg lehetett volna emelni a bért. Ehhez nem kell egy új hivatásrendet beépíteni, 90 százalékos lenne a béremelés, ha miniszterelnök úr akkor ezt az önként vállalt ígéretét nem vonja vissza. Innentől kezdve a pap, a tanár, a főispán mind az ön rendszerét fogja fenntartani és kiteljesíteni. Mondja ki bátran, az ország és a jobboldali szavazók előtt, hogy mi a nemzeti együttműködés rendszere, és mi a kereszténykonzervatív rendszer valójában, amit ön vágyik, és amit ön épít! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Elnézést kérek a képviselő asszonytól, valószínűleg én értettem félre a helyzetet. Ön azt bizonygatja, hogy önnek igaza van. Hát, legyen! Nekünk nem az a fontos, hogy nekünk igazunk legyen. Egy olyan törvényt szeretnénk alkotni, amely jó elsősorban a magyar diákoknak, másodsorban jó a magyar pedagógusoknak. Az, hogy kinek van igaza, másodlagos, de ha már arról beszélünk, hogy kinek van igaza, akkor csak annyit említenék meg önnek, hogy 2010-hez képest addig kormányozták önök baloldali pártként Magyarországot, 2010-hez képest ma az oktatás költségvetési során 1400 milliárd forinttal több szerepel. És ha már az a kérdés, hogy kinek van igaza, felveszem én ezt a kesztyűt, szeretnék emlékeztetni minden magyar pedagógust, szülőt és diákot arra: önök voltak azok, akik egyhavi bért elvettek tőlük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Brenner Koloman képviselő úr és Lukács László György frakcióvezető úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Lukács László György frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én két dologra tettem javaslatot egy határozati javaslatban, amelyet ajánlok az ön képviselőinek, a 135 fideszes képviselőnek a figyelmébe és elfogadásra. Az egyik az volt, hogy töröljük el a kereskedelmi és iparkamarai kötelező regisztrációt. Ugye, ez egy jó lehetőség lenne Parragh László kamarájának, hogy megmutassa, hogy mi is a valós társadalmi és vállalkozói támogatottsága. Hozzáteszem, én ebben az ügyben elfogult vagyok a vállalkozókkal szemben, én úgy gondolom, hogy ők Magyarországnak az igazi erőtartalékai, és rájuk lehet építeni egy sikeres, gazdaságilag sikeres Magyarországot. A másik, amit javasoltam, az az egyébként irritáló ötezer forintos kamarai hozzájárulás, amelyet minden egyes évben be kell fizetni Parragh Lászlóéknak, és amellyel a kamara lényegében úgy számol el, hogy ömlesztve egy kimutatást hoz róla. És hogy meggyőzzem önöket, elmondom, hogy mire költötték el az elmúlt időszakban például ezt, és még közel sem teljes a közérdekűadat-kérés. 236 millió forintért vettek chatbotot, amelyet még senki nem látott a vállalkozók közül. Miniszterelnök úr, hogyha önnek lenne okostelefonja, vagy talán az is van, arra egy chatbotot körülbelül 20 euróért tud vásárolni, nem kell rá 236 millió forintot költeni. De hát, pofás székházra is jutott a kamaránál, ugyanis csak a kaució, amiről mi azt gondoljuk, hogy három hónapra kell letenni, 90 millió forintba kerül. Tehát gondolhatja, miniszterelnök úr, hogy milyen irodát és milyen székházat bérelnek abból a pénzből, amit a vállalkozók megfizetnek! Minden konzervatív számára ez nem normális, aki úgy gondolkodik, hogy a vállalkozóknak cserébe a befizetésükért valamit kapniuk kellene, az pontosan tudja azt, hogy ilyen ostobaságokra nem költhetné a kamara a pénzt, és valójában még súlyosabb a helyzet, ugyanis a kamarai vezető azzal büszkélkedik, hogy a katát lényegében az ő segítségével szüntették meg. Valójában a kérdések a következők, tisztelt miniszterelnök úr. Hajlandóe a kormány támogatni ezt a kezdeményezést? Ön is tisztességesnek tartjae, hogy ilyenre költi Parragh László a kamara pénzét? Számíthatunke a fideszes képviselők segítségére a vállalkozások megsegítésére, hogy ne csak hitel járjon nekik, ne csak hitelfelvételi lehetőség, hanem valódi segítség? Partnere abban, hogy stop Parragh, stop iparkamara? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Most tisztelettel megadom a szót a válaszra Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Bár tudom, hogy gyakran ezt írják, tisztelt képviselőtársam, de ne higgyen el mindent, amit írnak: a kormány nem tehet meg akármit. Itt van például rögtön az ön kérése. A kamarát mi nem utasíthatjuk arra, hogy szedjene, ha igen, mennyi tagdíjat, mire használja föl, és így tovább. [[14.30]] Amit mi tehetünk, az az, hogy arra a kérdésre válaszolunk, hogy vane szükség kamarára, és ha van kamara, akkor vane szükség kötelező tagságra. Ezeket a vitákat mi az elmúlt 30 évben folyamatosan folytattuk, és az elmúlt tízegynéhány évben pedig nyugvópontra is juttattuk. A mi döntésünk az volt, hogy kamarára szükség van, tehát a kamaraellenes hangokat nem támogatjuk. Arra is jutottunk, hogy kötelező kamarai tagdíjra is szükség van. Ez megtörtént, ez része a magyar jogrendszernek. Hogy mire használja fel a kamara az általa beszedett tagdíjat, arról kizárólag a kamara demokratikusan megválasztott testületei tudnak véleményt mondani. Tehát hiába címezi nekem ezeket a kérdéseket, ezekre én nem tudok és nem is akarok válaszolni. Én ezt a kérdést egyébként több más kérdéssel együtt nemrégen megvitattam a kamara elnökével. A kamarával való együttműködésből annyit látok, hogy ha nem lenne a kamara és a kötelező tagság, akkor a kamara nem lenne képes azt a segítséget megadni a magyar vállalkozóknak, amit a magyar kormányon keresztül ma meg tud adni, hogy ebben a nagyon nehéz, magas kamatú környezetben kedvezményes hiteleket hirdet meg a vállalkozók számára. A kamara által a Széchenyi-kártya-rendszerben meghirdetett hitelek nélkül ma semmilyen hitelezés nem lenne Magyarországon, ezért a kamara munkáját kifejezetten pozitívnak, sőt nélkülözhetetlennek ítéli a kormány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Lukács László György frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én azért címeztem önnek, mert mégiscsak önre hallgatnak azok a képviselők, akik ön mögött foglalnak helyet, és erről a határozati javaslatról és egyébként később a törvényről nekik kell dönteni. Tehát mégiscsak ön tudja meggyőzni őket, és én bízom benne, hogy az nekik nem meggyőzés, hogy az egyedüli segítség, amit kínálni akarnak a vállalkozásoknak, az a hitel. Vannak olyan vállalkozások, amelyek nem lesznek képesek hitelt felvenni, és azért lássuk be, egy olyan vállalkozás, amely csak hitelből tud túlélni, amelyiknek nem biztosított például az, hogy azt a növekményt, amit tud szerezni, bérfelzárkóztatásra fordítsa, hogy európai uniós piacokon szerezzen megélhetést azoknak a vállalkozásoknak a sorsa halálra van ítélve. Ezek a vállalkozások nem tudnak így dolgozni. A hitel önmagában nem segítség. Tételes segítség és egy szimbolikus üzenet kell, és az 5 ezer forint ebben szimbolikus üzenet. Én tudom, hogy ha úgy nézzük, akkor a vállalkozásoknak nagyon keveset fáj az 5 ezer forint, de mégis bosszantja őket, hogy ők ebből semmit nem látnak vissza, legfeljebb 236 milliós chatbotot vagy egyébként egy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hitel lehetőségét, amit nem is biztos, hogy fel tudnak venni. Mi elkötelezettek vagyunk abban, hogy a vállalkozások ezt bérfelzárkóztatásra fordítsák, hogy ezt az Európai Unióban tegyék. Magyarországot hiba lenne kivezetni az Európai Közösségből úgy, ahogy ön tervezi; európai szintű bérekre van szükség, és ehhez a vállalkozásoknak nem hitelre, hanem közvetlen segítségre van szükségük, miniszterelnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársam! Az a kép alakul ki itt a szemem előtt, hogy önök valójában nem a kamara mostani vezetésével nem értenek egyet, hanem nem akarnak kamarát. Szerintem a kamaraellenesség ilyen gazdasági helyzetben előnytelen a vállalkozások számára. Tehát szeretnék kiállni teljesen világosan amellett, hogy Magyarországon legyen kamara, a kamara fogja össze a vállalkozókat, és tegyen javaslatokat a kormánynak a tekintetben, hogy milyen gazdaságpolitikát folytassunk. Erre nekünk szükségünk van, és ez nem is eredménytelen a kamara részéről. Egyetlen adatot szeretnék az ön figyelmébe ajánlani: 2009-ben az úgy volt 2009-ben! , hogy ha volt egy 10 ezer forintos béremelés, abból a munkavállalónál 2800 forint maradt. A kamarával közösen kidolgozott új adórendszer eredményeképpen 2022-ben, ha valaki kapott 10 ezer forint béremelést, abból 6400 ott maradt a munkavállalónál. Korábban 2800, most 6400 én így mérem a kamara eredményességét. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Egymillió után újabb félmillióval fognak trükközni?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Igen, köszönöm, elfogadom.
Nagyon szépen köszönöm. Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2021 októberében Menczer Tamás államtitkár úr még a miniszterelnök urat is megelőzve számolt be arról, hogy teljesítették a 2010 előtt választási ígéretüket, és tíz év alatt egymillió új munkahelyet hoztak létre. Utánajártunk, tényleg létrejötte 2010 óta az egymillió új munkahely, illetve hogy sikerült ezt a kormánynak összehoznia. Öt pont: 1. A KSH adatai alapján a foglalkoztatottak száma 2020-ig 729 ezerrel, 2022-ig 822 ezerrel nőtt Magyarországon, a betöltetlen álláshelyekkel együtt 10 év alatt 763 ezer, 12 év alatt 884 ezer új munkahely jött létre, ami a 15-74 éves korosztály adatát tartalmazza. 2. Ebből a közmunkások száma 89 ezerrel, a külföldön dolgozó magyarok száma pedig 49 ezerrel nőtt. 3. A nyugdíjkorhatár fokozatos emelése és a korai nyugdíjazás szigorítása miatt az 55-64 korosztályban 282 ezerrel, a 65 év feletti korosztályban például az orvoshiány miatt 78 ezerrel dolgoznak többen, mint 2010-ben. 4. Ehhez járult hozzá, hogy 2011-ben a rokkantsági nyugdíj igénybevételének szigorításával 249 ezer embert vezettek vissza a munkaerőpiacra. 5. A tankötelezettségi korhatár leszállítása miatt a 15-19 éves korosztályban 15 ezerrel több fiatal került a munkaerőpiacra, jó részük nyolc általánossal sem rendelkezik. Kérem tisztelt államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy továbbra is ragaszkodnake a kormányzati propaganda hangoztatásához, tekintettel arra, hogy az egymillió új munkahely papíron is csak a legnagyobb jóindulattal jött létre. Ebből a 20-54 éves korosztályban 2010-hez képest 390 ezerrel dolgoznak csak többen, beleértve a korábbi rokkantnyugdíjasokat, illetve [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a további növekmény a 18 év alatti és nyugdíjas korosztály munkába kényszerítésének köszönhető. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Menczer Tamás államtitkárnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt, hogyha megengedik, tennék egy észrevételt, és bár nem kérte, kéretlenül is tanáccsal szolgálnék. Ugyanis, ha jól értem, önök nemzeti radikális pártként definiálják önmagukat, és ehhez képest időnként, például most is ugyanazt mondják, amit a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal, amit Gyurcsány Ferenc tollba mondott a baloldalnak. Nem javaslom, hogy erre az útra rálépjenek, ugyanis hogyha ezen az úton mennek, akkor egyszer csak azon kapják magukat, hogy a nemzeti radikális pártból lett egy baloldali törpepárt. A vezetőik pedig ott ülnek szép emlékű, boros tekintetű Jakab Péter mellett, aki ugyan bohóckodott egyszer a miniszterelnöki székben, de aztán a valóság felkapcsolta a villanyt, és kiderült, hogy aki Gyurcsány Ferencet követi, az nem oda ülhet, hanem a kakasülőre, hogyha ott még van hely és odaengedik. Tehát nem javaslom, hogy ezt az utat kövessék. Ami pedig a munkahelyeket illeti, tisztelt képviselő úr, a képlet egyszerű: a politika tapasztalati műfaj. A baloldal tönkretette a munkahelyeket, az Orbán-kormány létrehozta. Ebből a kettőből tud választani; javaslom, hogy a választás legyen bölcs és megfontolt. És hogyha jól figyeltem a számait, nagyon igyekeztem, akkor tulajdonképpen ön is oda teszi, hogy valahol 900 ezer és egymillió körül számítunk a jóindulatára, hiszen mondta, hogy ezt feltételezhetjük , valahol itt van a létrehozott munkahelyek száma. Kérem, hogy a kormány teljesítményét méltányolja. És még talán annyit itt az utolsó fél percben, csak hogy világos legyen, 2010-ben csődben volt az ország; 11-12 százalék volt a munkanélküliség; rengeteg családnak nem volt munkája, bevétele; kiszámíthatatlan volt a jövő, kiszámíthatatlan volt az egzisztencia, ha volt egyáltalán. Ehhez képest most az a kérdés, hogy az uniós rangsorban melyik első helyen vagyunk munkanélküliséget illetően, és hogy tulajdonképpen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] már inkább a munkaerőhiány jelent problémát. Majd erre is rátérek a következő válaszomban. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szabadi István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát azért nem tudom elfogadni, mert az egymillió új munkahelyen még miniszterelnök úr szerint is 10 ezer és 100 ezer magyar ember keresheti meg a kenyerét. Igen ám, de mi van a többivel? Tehát akkor a többi munkahelyet külföldi munkavállalóval kívánják feltölteni? És egyébként azt szokták mondani önök, hogy közel teljes a foglalkoztatottság. De akkor mégis miért támogatnak százmilliárdokkal külföldi multikat, csak azért, hogy a GDP növelése megtörténhessen, és hogy hazánkba csábítsák őket a beruházásaikkal? [[14.40]] A multiknak járó ingyenpénz osztogatásában önök követik a gyurcsányi utat, hiszen még a balliberális kormányokat is felülmúlják az ingyenpénz-osztogatásban. A miniszterelnök úr márciusban jelentette be, hogy a felépülő gyárakhoz félmillió emberre van szükség. A hiányzó munkaerőt a hazai munkaerőpiac nem képes biztosítani, ezt azért már több szempontból lehetett látni, ezért főképpen Ázsiából hoznak vendégmunkásokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Menczer Tamás államtitkár urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Nagy tisztelettel kérem, hogy ne zavarjon össze. Először azt mondta, az a baj, hogy túl sok a munkanélküli. Most meg azt mondja, hogy túl kevés a munkaerő. Nem tudom követni. Én értem, hogy a képességeim korlátozottak, ezt belátom kellő tisztelettel, de mégiscsak arról van szó, hogy ellentmondást vélek felfedezni az ön által elmondottakban. Tehát a lényeg az, hogy 1 millió munkahelyet teremtett az Orbán-kormány, mint ahogy azt vállalta is. 11-12 százalékról levittük a munkanélküliséget 4 százalék alá, és továbbra is folyamatosan hozzuk a beruházásokat. Nem ingyenpénzt kapnak, hanem egy versenyben veszünk részt, és helyt is állunk. Ezek a beruházások azért jönnek Magyarországra, mert itt kedvezőbb környezetet és tisztességes, becsületes, szorgalmas munkaerőt találnak. A beruházásokat el fogjuk látni munkaerővel, van még Magyarországon is némi tartalék, van a külhonban is tartalék, és mindent meg fogunk oldani ezzel kapcsolatban. A GDP-növekedés pedig, amit ön említett csak úgy zárójelesen, azért az viszonylag fontos. Kérem, ne akarjon minket arról lebeszélni, hogy a GDP növeléséért mindent megtegyünk a jövőben is. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Berki Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Berki Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Kérésem ellenére az állami MVM egyelőre nem merte elárulni, hogyan változott az elmúlt években a hatvan napon túli tartozást felhalmozó háztartások száma. Nyilván nem azért titkolják, mert egyre jobb a helyzet, de azok az adatok is éppen elég riasztóak, amelyeket végül kiadtak. Idén március végén közel 88 ezer háztartásnak volt hatvan napon túli áramszámla-tartozása, a gázszámlával pedig 61 ezren tartoznak hatvan napon túl. Energiaszegénység: ezt a szót azért szeretném kiemelni. De emellé bejön még egy nagyon erős adat. Egy európai felmérésből azt is tudjuk, hogy több mint 8 ezer gyerek nevelkedik olyan háztartásban, ahol egyáltalán nincs vezetékes áram. Ezekben a családokban esténként gyertyával világítanak, Magyarországon, a XXI. században, az önök kormányzásának 14. évében. Bízom abban, bár az előbb olyan válasz volt, hogy én a válaszban nem kapok baloldalt és nem megyünk vissza az időben sem, az én kérdésem az lenne: mit tesz a kormány azokért az emberekért, akik energiaszegénységben élnek? Én új képviselőként azt kérem, tiszteljen meg a válaszában azzal, hogy nem kever engem össze az előző kormányokkal, a múlttal, senkivel, hanem a jelen pillanatban arra válaszol, hogy ezek az emberek mire számíthatnak az önök kormányától. Ami nekünk lehetőségünkben volt, azt megtettük. Mi egy kampányt indítottunk a Fényhozók Alapítvánnyal, akik napelemekkel segítik, hogy a szegényeknél legyen világítás. Ennyit tudtunk tenni, és azt kérdezem, hogy önöktől mire számíthatnak az emberek. Köszönöm a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lantos Csaba miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Akkor rögtön megállapíthatom, hogy teljesen egy platformon vagyunk. Ahogyan ön azt mondja, hogy új itt ebben a házban, hát, én is. Úgyhogy adjuk meg egymásnak az esélyt arra, hogy kulturált hangnemben beszéljünk erről a kérdésről is. Azok a számok, amiket ön mondott, a 8 ezer gyerek, nyilván sajnálatos, ha igaz. Én nem tudom, hogy igaze, hogy milyen kimutatásból idézett. Nyilvánvalóan minden gyereknek baj, ha lámpa nélkül kell élnie, de nyilván meg kell tennie a közösségnek, a családnak is azt, ami tőle elvárható. A kormány azt teszi, hogy a rezsicsökkentést életben tartotta. Most is életben tartja és ezután is életben fogja tartani. Ezzel Magyarországon a legolcsóbb a villanyáram ára és a gáz ára is. Ennek ellenére is vannak tartozásfelhalmozók, s nemcsak családok, hanem természetesen vállalkozások is. Az a végső eszköz, amikor, ha úgy tetszik, a kikapcsolással fenyeget a szolgáltató. Ez a legvégső eszköz, addig már többször mindenkit felszólított. Egyébként a ténylegesen kikapcsolt fogyasztók aránya elenyésző ahhoz képest, akiket erre felszólítanak. Mindenesetre a rezsicsökkentés messze a legalacsonyabb árakat biztosítja ma Magyarországon európai összehasonlításban. 2,5 százalék egy átlagos háztartásnak, amit ki kell fizetnie energiaszámlára. Ha megnéz bármilyen Eurostat-statisztikát, az látszik, hogy Magyarországon a kormány mindent megtesz a családokért. Azt gondolom, hogy e tekintetben megfizethetők azok az összegek, egy hónapban maximum 7700 forint, amit az áramért ki kell fizetni egy átlagos fogyasztásnál, de akik szegények, ennél nyilván jóval kevesebbet fogyasztanak. Illetve amit a gázért ki kell fizetni, az is egy megfizethető összeg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Berki Sándor képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm megtisztelő válaszát, miniszter úr. Értem azt, hogy munkaalapú társadalomban gondolkozunk, és a rezsicsökkentésben azokra az emberekre gondolnak, akiknek van megfelelő jövedelmük. Én azért örülök, hogy a miniszterelnök úr is jelen van a mai napon, mert arra szeretném kérni, emlékezzen vissza, hogy honnan jött. Sokat járt Északkelet-Magyarországon, amire biztosan emlékszik, és ma is ugyanazok a helyzetek vannak ott. Sajnos ma is vannak olyan családok, olyan emberek, akiknek másabb és nagyobb szociális segítségre van szükségük. Én azt kérem Magyarország Kormányától, hogy vegyék ezt figyelembe, s egy kicsit nagyobb szociális érzékenységgel és egy kicsit nagyobb beruházási vággyal, akár munkahelyteremtéssel forduljanak Északkelet-Magyarország felé, és akkor azt gondolom, hogy akkor majd ott is el tudjuk érni ezeket az adatokat. Addig viszont azt kell mondanom, hogy minden egyes gyermek és minden egyes család sok, amelyik energiaszegénységben él. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszter urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megint egy olyan dolog, amiben egyetértünk: én is örülök, hogy a miniszterelnök úr is itt van. Tehát ebben is egyetértünk. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Két tényszámot idéznék. Az Eurostat adatai szerint 2015-2021 között az uniós átlagnál nagyobb mértékben, közel 60 százalékkal csökkent Magyarországon a súlyos anyagi és szociális nélkülözésben élők aránya. S egy másik Eurostat-szám: a szegénységgel vagy társadalmi kirekesztettséggel veszélyeztetett 18 éven aluliak aránya az uniós átlag alá csökkent. 21 százalék az uniós átlag, és nálunk 17,7 százalékra csökkent a 2010-es több mint duplájáról, amikor ez 38,7 százalék volt. Szerintem ezek magukért beszélnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Van egy ló, amire önök nagyon felszálltak, és lovagolni próbálnak rajta. Itt a legfőbb kormányzati politikáról beszélek. Magyarországon ma az a legfőbb kormányzati politika, hogy akkumulátorgyarmattá tegyék Magyarországot. Ugyan lehetett volna választani azt az utat is, hogy tudásalapú gazdaságot építenek ki, az oktatásba ruháznak be, esetleg növelik a pedagógusok bérét, de nem ezt az utat választották, hanem egy nagy összeszerelő üzemmé akarják tenni Magyarországot, amely összeszerelő üzem egyaránt kizsákmányolja a humán erőforrásokat és a természeti erőforrásainkat. Tulajdonképpen ez a biztos receptje annak, hogy a közepesen fejlett országok csapdájában maradjunk, avagy ez az élet a félperiférián, és úgy néz ki, hogy itt is maradunk. Érthetetlen ez a kormányzati politika akkor, amikor a vízválság és a klímaválság kellős közepén vagyunk. Ezek az akkumulátorgyárak zabálják a vízkészletet. [[14.50]] Érthetetlen ez a politika, amikor az energiaválságnak szintén a kellős közepén vagyunk, ezek az üzemek zabálják az energiáinkat is, és akkor még a termőföldről nem is beszéltünk. A kérdés az, hogy kinek éri ez meg, de néhány nappal ezelőtt napvilágot látott egy hír, most már tudjuk, kinek éri ez meg: hát, a külföldi munkásoknak, a vendégmunkásoknak éri meg, hiszen kiderült az, hogy az ő érdekükben arra számítanak, hogy több tízezren jönnek Magyarországra, ezekben a gyárakban fognak dolgozni. Fel lehetne persze tenni azt a kérdést is, hogy miért nem, mondjuk, arra a több százezer magyar fiatalra számítanak, akik külföldre költöztek, miért nem őket próbálják hazacsábítani. Lehet, hogy az akkumulátorgyárak nem elég csábítóak az ő részükre, és ha akkumulátorgyarmattá teszik Magyarországot, nem jönnek haza ezek a fiatalok? Tehát, miniszterelnök úr, azt érzem, azt látjuk, hogy nagyon-nagyon sok sebből vérzik ez a politika. Kicsit úgy tűnik, mintha ez a ló megdöglött volna, és ha valaki, akkor ön biztosan tudja, mit kell csinálni akkor, ha döglött lóval találkozik. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Elektromos autókról beszélve, tisztelt képviselőtársam, sok minden jut az embernek az eszébe, de a döglött ló a legkevésbé, elég virgoncnak néznek ki ezek. [[Derültség.]] Egész Európa éppen elektromos autókat tervez meg épít. Megértem, hogy ha ön meglát engem, akkor rögtön az akkumulátorgyártás jut az eszébe, ezzel most már együtt kell élnem, úgy látom. [[Derültség.]] De nem olyan nagy baj ez, mert bár primitívnek látszik az egész ügy, valójában sok érdekes és bonyolult kérdést tartalmaz. Két perc nem elég ezek kifejtésére, csak szeretném azt megvilágítani ön előtt, hogy a magyarországi akkumulátorgyár-építések minden dimenzióban jól végiggondolt iparpolitikai döntések. Van itt egy környezetvédelmi szempont. Szeretném világossá tenni, hogy Magyarországon a legszigorúbb európai normák vannak érvényben; semmilyen gyárat nem lehet építeni, még lópatkót gyártó gyárat sem, nemhogy elektromosautó-gyárat vagy akkumulátorgyárat, amelyek nem felelnek meg a legszigorúbb, még a németországi szintet is meghaladó környezetvédelmi előírásoknak. Mindenki nyugodt lehet Magyarországon, ha az ő környékén gyár épül, ott a környezetvédelmi előírásokat be fogják tartani. Van egy vízgazdálkodási kérdés. Magyarország vízben rendkívül gazdag, én sosem értettem az erre vonatkozó aggodalmakat. Nekünk nem az a bajunk, hogy nincs vizünk, nekünk az a bajunk, hogy több víz megy ki az országból, mint amennyi bejön. Tehát nekünk vízbőségünk van, nekünk azon kell dolgozni, hogy hogyan tartsuk meg azt a rengeteg vizet, hogy föl tudjuk utána használni a magyar gazdaságban. És végül van egy munkaerőkérdés is, amit ön feszeget: kik fognak dolgozni az új magyar gyárakban? A helyzet teljesen világos, mert a kormánynak van erről egy határozata: minden munkahely első helyen a magyarokat illeti meg, a magyarországi magyarokat. Második helyen a szomszéd népeket, és a harmadik helyzetben, amikor már mind elfogyott, akkor lehet csak külföldről hozni munkaerőt. Van egy döntésünk: soha nem lehet több munkaerőt behozni, mint amennyi betöltetlen álláshely van Magyarországon, úgyhogy a magyar munkavállalók is biztonságban érezhetik magukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Kanász-Nagy Máté képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Azt gondolom, ilyenkor is kibukik az, hogy mekkora hiányosság, hogy nincs a kormányban környezetvédelemért is felelős miniszter vagy önálló környezetvédelmi miniszter [[Felzúdulás, derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Ott ül! Lantos Lajos Csaba felteszi a kezét.]] , hiszen akkor, azt gondolom, hogy a vízgazdálkodási kérdésekben, Magyarország vízellátásával kapcsolatban talán egy többlettájékoztatást adhatna a kormányüléseken. Amit ön mondott, az lehet, hogy húsz-harminc évvel ezelőtt még igaz volt, sajnos a klímaválság és a vízválság azóta átrajzolta ezt a helyzetet. Én értem azt, hogy önök tehát akkor nem lópatkóban gondolkoznak, hanem elektromos autókban, de ez egy elég széles értéklánc, ha ezt iparpolitikailag nézzük. Miért van az, hogy önök ennek az értékláncnak a legvégére akarnak becsekkolni, ami tényleg az összeszerelés, ez a leginkább kizsákmányoló és a legolcsóbb formája ennek az értékláncnak. Miért nem, mondjuk, az elejébe próbálunk becsekkolni, ott versenyezni, amihez nyilván hozzáadott tudásra lenne szükség: innováció, ez a tudástőke, ez az oktatás, például a pedagógusbér-emelés, tehát ez egy teljesen más út. Tehát miért a végét fogják meg, miért nem az elejére akarnak becsekkolni? Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon!
Azt gondolom, hogy ismerethiánnyal állunk szemben, tehát nem rosszindulatról van szó, hanem egyszerűen ismerethiányról. Tehát először is, az akkumulátorgyárakban dolgozó munkások átlagfizetése a feldolgozóiparban dolgozó munkások átlagfizetését 60 százalékkal haladja meg, kezdjük innen. Tehát ön a magas munkabérek ellen beszél. A második dolog, amire érdemes figyelni, az az, hogy egész Európában akkumulátorgyárakat építenek, mindenhol. Az önök elvtársa, Timmermans biztos elvtárs-úr is [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] mást sem csinál, csak akkumulátorgyárakat szorgalmaz. A harmadik dolog, amire érdemes figyelni, az pedig az, hogy Magyarországon a termelőipar története azt mutatja, hogy először létrejönnek a termelőegységek, utána létrejönnek a kutatóközpontok, utána létrejönnek a fejlesztőközpontok, és így tudunk elérni, ahogy ön fogalmaz, az értéklánc magasabb szintjére. Fölül nem lehet becsekkolni. Ennek az a titka, hogy először szakmunkás kell, utána tanár mint az egyetemen: amikor beiratkozunk, nem vagyunk professzorok, az ember diákként kezdi, kitanulja, és úgy megy előre. Ez az iparban is igaz. Nézze meg az autógyártást! Azért vannak Magyarországon ma már autóipari kutatóközpontok, mert tudunk autót gyártani. Olyan helyre nem visznek kutatóközpontot, ahol még gyártani sem tudnak. Ennek a belátása szerintem nem olyan bonyolult, csak egy kis türelem és érettség szükséges hozzá. Köszönöm szépen. [[Derültség és taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Bábjáték a fővárosban?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Panyi Miklós államtitkár urat jogosította fel. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Budapesten ma joggal kérdezzük, hogy itt a piros, hol a piros; itt a pénz, hol a pénz. Ugyanis azt megszoktuk az elmúlt időszakban, évtizedekben, hogy ha a főváros vezetése pirosra vált, mindig eltűnik a pénz. Karácsony Gergelynek sikerült elérnie azt, amit még senkinek: három és fél év alatt csődbe vitte a fővárost. Mivel a főváros vezetésére alkalmatlan, most éppen azzal foglalatoskodik, hogy a kormányt támadja minden alap nélkül. Vajon miért teszi ezt? A válasz nagyon egyszerű és egyértelmű: főnöke, Gyurcsány Ferenc erre utasította. Gyurcsány Ferenc kiadja a vonalat, Karácsony Gergely pedig teljesíti ez a felállás, tisztelt képviselőtársaim, ezek a bábjáték szabályai. Így zajlik a munkamegosztás a dollárbaloldal háza tájékán. A főpolgármester legújabb monológjában nemrégiben bejelentette, hogy nem fizeti be a szegényebb önkormányzatok megsegítésére szolgáló szolidaritási adót. Ennek az az oka, hogy Karácsony Gergely 2024-ben is szeretne főpolgármester-jelölt lenni. Ezért a kiadott feladatokat bólogatva rendre teljesíti. Gazdája ezért meg is dicsérte, így fogalmazott egy általa adott interjúban, idézem: „Amit Karácsony Gergely gondol a világról, az beilleszthető abba, amit mi gondolunk a világról.” Karácsony Gergely azért is teljesíti a részére kiosztott feladatokat, mert Gyurcsány Ferenc világossá tette: ha Karácsony Gergely nem viszi bele a fővárost a kormány elleni harcba, találnak helyette más főpolgármester-jelöltet, hiszen a bábjáték szereplői bármikor cserélhetőek. Most a legújabb, ami némi fejfájást okozhat Karácsony Gergelynek, hogy kifogytak Tarlós István pénzéből, de ez mindig így van, a baloldal mindig kifogy a másik pénzéből. 214 milliárd forintnak kelt hűlt helye. Nőttek az adóbevételek mégis, mégis hova tűnt a budapestiek pénze?! Tisztelettel kérdezem államtitkár urat: meddig folyhat ez, mit engedhet magának meg a főváros vezetője? Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Panyi Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[15.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Asszony! Úgy tűnik, visszatérő baloldali hagyomány, hogy a baloldal három és fél-négy év után kényszeresen csődbe viszi azt, aminek a vezetését rábízták. Gyurcsány Ferenc 2006-ban tette ezt Magyarországgal, Karácsony Gergely pedig 2023-ban teszi mindezt Budapesttel. A minta, a recept ugyanaz: van egy kiváló adottságú, stabil pénzügyekkel rendelkező ország vagy város, a baloldal átveszi a hatalmat, majd néhány év alatt, amit csak lehet, tönkretesz, aztán jön a csőd, a megszorítások, az adóemelés. 2002-ben Magyarország Csehország mellett a legjobban teljesítő EU-tagjelölt ország volt, aztán jött Gyurcsány Ferenc és 2010-re sereghajtókká váltunk. Miközben a régiós országok minden mutatóban elhúztak mellettünk, a Gyurcsány vezette kormány csődöt jelentett, a gazdasági növekedés leállt, jött a munkanélküliség, több százezer magyar család devizahitel-rabsága. Ugyanez történik most a fővárosban is. 2019-ben Budapest egy kiváló adottságú, stabil pénzügyekkel rendelkező város volt. Jött Karácsony Gergely és mára, három és fél évvel később csődről kell beszélnünk, a tartalékok elfogytak, az adóbevételek elfolynak, azok jelentős részét Gyurcsány embereinek kitömésére fordítják. Emlékeztetőül, képviselő asszony is említette a pénzügyi tartalékokat: 2019-ben 214 milliárd forintos tartalékkal vette át a város vezetését Karácsony Gergely. Ez mára elapadt. Hová lett a pénz? Mindeközben az adóbevételek radikálisan nőttek, az elmúlt négy évben több mint 200 milliárd forinttal több iparűzési adó folyt be a főváros kasszájába, mint Tarlós István utolsó négy évében. Csak tavalyról az idei évre 75 milliárd forinttal emelkedett ez az adóbevétel. Mindezek ellenére mára Karácsony Gergely csődhelyzetet jelentett és amellett, hogy ez a gyurcsányi minta követése, ez a baloldali recept és ez elfogadhatatlan, most pedig következik a gyurcsányi utasítás végrehajtása is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Dunai Mónika képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az államtitkári választ elfogadom, viszont azt továbbra sem tudom elfogadni, hogy a fővárosban három és fél év alatt eltapsoltak 214 milliárd forintot. Továbbra sem tudom elfogadni, hogy a Fővárosi Önkormányzat, a főváros vezetője, Karácsony Gergely főpolgármester nem a budapestiekért, nem az itt élőkért, nem a budapesti fejlesztésekért és a budapesti élet, a közlekedés javításáért dolgozik, hanem ehelyett mutogat hátra és mindenkit hibáztat a saját alkalmatlansága miatt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy az előző beszédemet befejeztem: tehát most következik a gyurcsányi utasítás végrehajtása. [[Kunhalmi Ágnes felnevet.]] Az önök főnöke, tisztelt képviselő asszony, nemrég arról beszélt, már-már őszödi őszinteségű rádióinterjúban, hogy Karácsony Gergelynek harcba kell vinnie a fővárost a kormány ellen. Pontosan ez történik most is: Gyurcsány Ferenc üzent, Karácsony Gergely pedig végrehajt. Karácsony Gergely a kormányt támadja saját alkalmatlansága és tehetetlensége miatt, a város tartalékainak és adóbevételeinek elpazarlása miatt. A gazdasági csődhelyzet mellett, amit Karácsony Gergely bejelentett, az történik, hogy kiszolgáltatja Gyurcsány Ferencnek és politikai érdekeinek a várost. Ez pedig elfogadhatatlan. De a baloldal 2002 és 2010 közötti kormányzásából és az őszödi beszédből tudjuk, hogy számukra nem a magyar polgárok, hanem a hatalom megtartása vagy megszerzése az első. Ez elfogadhatatlan és méltatlan Budapesthez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Hollik István képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Min múlik valójában a Magyarországnak járó uniós források sorsa?” címmel. Tisztelt képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Asszony! Láthatjuk, hogy fokozódik a háborúpártiak nyomása hazánkra. Ezt tapasztaljuk akkor, amikor az amerikai nagykövet immár azt tartja feladatának, hogy az amerikai baloldal háborúpárti szólamait ismételje hétről hétre, vagy éppen tapasztaljuk akkor, amikor már a hazánknak járó uniós forrásokat is a háborúpárti zsarolás részévé akarják tenni. Erről beszélt a dollárbaloldal vezetője, Gyurcsány Ferenc, amikor nyilvánvalóvá tette, hogy ők azon dolgoznak, hogy ezek a források ne érkezzenek meg. De mivel ő egy européer politikus, azt mondta, hogy ezt azért mégiscsak jogi köntösbe kéne bújtatni. A párttársa már nem pepecselt ezzel, neki már jogi köntös sem kell, ő egyszerűen azt mondta, hogy hazafias kötelezettség, hogy az uniós forrásokat visszatartsa. Ehhez a háborúpárti, Magyarország-ellenes kórushoz csatlakozott Daniel Freund sorosista európai parlamenti képviselő, amikor meghallotta a miniszterelnök úrtól, hogy Magyarország nem hajlandó változtatni az álláspontján, az továbbra is az, hogy no migration, no gender, no war. Ő erre azonnal reagált és azt írta, hogy akkor no EU-money, vagyis akkor nem lesznek uniós források. Persze, sokaknak erről a Tanú című film azon jelenete juthat eszébe, amikor a vallomást összekeverik az ítélet szövegével. Tehát a helyzet úgy áll, hogy az amerikai baloldal, a sorosista NGO-k, a teljes dollárbaloldal és a baloldali többségű Európai Parlament mind azt követeli a brüsszeli bürokratáktól, konkrétan a Bizottságtól, hogy éljenek vissza a hatalmukkal, vegyék semmibe az EU-s jogszabályokat, és politikai alapon ne adják oda a Magyarországnak járó forrásokat, csak azért, mert mi merünk a béke pártján állni. Miniszter asszony, az lenne a kérdésem, hogy amit Daniel Freund leírt, az valóban már az ítélet lenne, vagy lehet tenni valamit a zsarolással szemben. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak. Parancsoljon, miniszter asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdéséről egy régi mondás jutott eszembe; mindig tudtam, csak nem sejtettem. Én már közel öt esztendeje vagyok tagja annak a csapatnak, annak a honvédő csapatnak, amely a hazánk ellen indított tagállamisági dzsiháddal szemben védi a hazát. Számomra mindig is egyértelmű volt, hogy ezek a jogállamisági eljárások alapvetően politikai támadások, egy politikai boszorkányüldözés zajlik hazánk ellen. Számomra mindig egyértelmű volt, hogy a ceruzát Brüsszelben magyar kéz, magyar bal kéz fogja, és az is egyértelmű volt, hogy a brüsszeli újabb és újabb követelések mögött a hazai és a nemzetközi balliberális ellenzék kreativitása áll. Éppen ezért egyáltalán nem lepődtem meg, amikor Gyurcsány Ferenc, illetve párttársai beismerő vallomását hallgattam a rádióban. Azonban a helyzet az, tisztelt képviselő úr, hogy a legnagyobb hazai és a legnagyobb nemzetközi ellenszéllel szemben is sikerült Magyarországnak teljesítenie azt, amit vállalt. [[Hajnal Miklós: Hősök vagytok! Soltész Miklós: Bohózat, amit csináltok! Az elnök csenget.]] Mert a magyar kormány mindennap azon dolgozik és itt nagyon szépen köszönöm annak a sok tucatnyi közigazgatási szakembernek a több hónapos kitartó munkáját, ami elvezetett minket ide , a magyar emberek érdekében mi mindennap azért dolgozunk, hogy a magyar emberek hozzájussanak ahhoz a forráshoz, ami őket jogosan megilleti. Az igazságügyi csomagot konkrétan több héten keresztül konzultáltuk, társadalmi egyeztetésre bocsátottuk, civil szervezetekkel, szakmai szervezetekkel, Brüsszel által kért civil szervezetekkel is egyeztettük, személyes konzultációk hosszú sorát szerveztük meg, a végleges szöveget „pont, pont, vesszőcske” szintig az Európai Bizottsággal egyeztettük, az ő zöld jelzésükre nyújtottam be az Országgyűlésnek, amelyet egyébként múlt hét szerdán nagy támogatással meg is szavazott a magyar Országgyűlés. Ezáltal Magyarország az igazságszolgáltatással kapcsolatos vállalásait is teljesítette. Tudjuk, hogy volt a kondicionalitásnak a 17 végtelen vállalása, amit szintén teljesítettünk, most az igazságszolgáltatással is rendben vagyunk. Éppen ezért Brüsszelnek a közeljövőben ki kell fizetnie ezeket a forrásokat. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, a pedagógusbérek kifizetése, a kisvállalkozások támogatása Brüsszel kezében van. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Egyperces viszonválaszra Hollik István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a válaszát, miniszter asszony. Egyetértünk abban, hogy megtanultuk már, hogy amikor Brüsszel jogállamiságról beszél, akkor valójában arra gondol, hódoljunk be és változtassunk a migrációval, a gyermekvédelemmel kapcsolatos politikánkon, és azt értik alatta, hogy adjuk fel a békepárti álláspontunkat. A kérdés úgy is felmerül, hogy lehete jogállamiságról, jogbiztonságról, szabálykövetésről vagy éppen demokratikus alapértékekről beszélni ott, ahol Gyurcsány Ferenc álláspontja, miszerint Magyarország megbüntetését mégiscsak bele kellene bújtatni egy jogi köntösbe, indokolatlanul puha álláspontnak tűnik, hiszen a háborúpárti többség még a látszattal sem bajlódna, ahogy látjuk Daniel Freund esetében. [[15.10]] Tehát másként feltéve a kérdést: maradte az Unióban bármi, ami utal a jogszabályok tiszteletére és betartására akkor, amikor egyre többen nyíltan politikai feltételekhez kötik és háborúpárti zsarolásra használják a nekünk járó források kifizetését? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Judit igazságügyi miniszter asszonyt. Parancsoljon, miniszter asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen Magyarország teljesítette a vállalásokat, nincs akadálya a pénzek kifizetésének, de helyezzük ezt egy kicsit más perspektívába. Sikeres pápalátogatás, nagy sikerű CPAC Magyarországnak hatalmas egyházi és politikai nemzetközi elismerés. Nagyon nehéz napokat, órákat élhetett át egyébként a hazai és a külföldi balliberális ellenzékünk, és akkor még ahogy a belga mondaná: en plus az igazságügyi csomagot is sikeresen benyújtottuk és teljesítettük. Úgyhogy nekem csak egy üzenetem maradt a baloldalnak: az nem hazafias cselekedet, hogyha reggel, éjjel meg este azon dolgozunk, hogy hogyan akadályozzuk meg azt, hogy a magyar emberek hozzájuthassanak a nekik jogosan járó forrásokhoz. Tanulják meg végre jobban szeretni a magyar embert és a hazájukat, mint amennyire gyűlölik saját kormányukat, még soha nem késő ezt elkezdeni! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! 15 óra 11 perc van, ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk, és ezzel a mai napirendi pontjaink tárgyalásának is végére értünk. Most kettőperces technikai szünetet tartunk annak érdekében, hogy mindazon képviselőtársaim, akik halaszthatatlan, fontos hivatalos ügyükben elhagyják az üléstermet, azt zavartalanul és csöndben megtehessék, mert utána napirend utáni felszólalások következnek. (Szünet: 15.12 15.14 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Z. Kárpát Dániel)
Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a KDNP-ből Rétvári Bence képviselő úr. Megvárom, míg fölteszi a mikrofonját. Köszönöm szépen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Annak ellenére, hogy az elmúlt években sok nehézséget okozott mind a világot sújtó koronavírus-járvány, mind pedig a háború miatt egekbe szökő energiaárak és a szankciós áremelkedések, szankciós infláció, a kormány igyekezett minden fejlesztési lehetőséget felkínálni és megadni mind Vácnak, mind pedig a Dunakanyarnak. Pár nappal ezelőtt adtuk át a 2 milliárd forint kormányzati támogatásból létrejött PüspökVác központot, mely a váci turisztikai fejlesztések egy igen jelentős része, és ez még folytatódik, hiszen hamarosan elkészül a székesegyház belső felújítása is, ami egy több száz éves feladatot, mármint több száz évnyi korrózió utáni feladatot jelent a restaurátoroknak, de mégis Vác egyik legszebb műemlékét varázsolja újra régi fényébe. A váci és a környékbeli vállalkozások támogatására 1 milliárd 95 millió forint érkezett. Mikrovállalkozásoknak külön program indult Pest megyei támogatással 306 millió forintból, és új cégek is megtelepedtek itt, akár japán, akár kínai, akár koreai cégek is Vácon és környékén megjelentek. Elkészült a Váci Rendőrkapitányság felújítása is 321 millió forintos kormányzati támogatásból. A tűzoltóság épülete is megújult 122 millió forintos támogatásból. Kívülről egyikre sem lehet ráismerni, sem a rendőrségre, sem a tűzoltóságra. Megtörtént a kórház intenzív osztályának is a modernizálása, megtörtént a konyharész felújítása, megtörtént a korábban ott lévő, de már nem használt épületek elbontása is, és hamarosan elindulhat, bízzunk benne, a kormány által megelőlegezett RRF-forrásokból is a járóbeteg-rendelő felújítása. A piarista iskola felújítása heteken belül elkezdődhet, az első ütem 120 millió forintos kormányzati támogatásból. A Madách Gimnázium napelemes rendszerének felépítése megtörtént 52 millió forintból. A Földváry Iskolában nyílászáró- és mosdófelújítás 72 millió forintból, a Radnóti Iskolában nyílászáró-felújítás 50 millió forintból, Bartók-Pikéthy iskolában szintén tetőszerkezet megújítása 60 millió forintból. De iskolafelújítás volt a környező településeken is: Galgagyörkön, Püspökhatvanban és Vámosmikolán. Szokolyán új óvoda és bölcsőde épült, szemet gyönyörködtető, azt hiszem, a Dunakanyar egyik legszebb középülete. Márianosztrán óvodafelújítás, Sződligeten, Őrbottyánban új bölcsőde készült el. Ezek mellett zajlik 5 milliárd forintos pályázati támogatásból a DMRV fejlesztése is a szennyvíztisztító kapcsán. Óvoda- és konyhafejlesztésre TOP_Plusz energetikai forrásból 239 millió forint támogatás érkezett. Uszodafenntartásra a város a tavalyi évben és az idei esztendőben 23 millió plusz 45 millió forint támogatást kapott. A rezsiköltségek kifizetéséhez pedig Vác 237 millió forint rezsitámogatást kapott a kormánytól. A Kölcsey utcai óvoda és a Sirály utcai óvoda, az Újhegyi úti tagóvoda felújításához szintén összességében 200 millió forint támogatást adott a kormány, és civil információs centrum is létrejöhetett. Ha a környező településekre tekintünk, faluház-felújításra, művelődési ház felújítására négy település Verőce, Püspökszilágy, Kemence, Ipolydamásd 135 millió forintot kapott; szolgálati lakásra Kisnémedi közel 40 millió forintot; óvodai vagy közterületi játszótérre három település 16 millió forintot; járdafelújításra négy település 40 millió forintot kapott a „Magyar falu” program keretében; útépítésre hét település 291 millió forintot; kommunikációs eszközre szintén a „Magyar falu” programos támogatásból négy település 51 millió forintot. Egyházi közösségszervezéshez 13 millió forintot, az önkormányzati közösségszervezéshez pedig 18 millió forintot kaptak a környező települések. Temetőfelújításra is érkezett pénz. Külterületiút-pályázatra összességében 597 millió forint érkezett öt településre. Az ipolydamásdi híd most már átadás előtt áll, határon inneni és határon túli magyarokat köt össze, emellett pedig a turizmusnak és a gazdaságfejlesztésnek is fontos része lesz, hogy végre új Ipoly-híd épült Magyarország és Szlovákia között. TOP_Plusz-útfelújításra hat település 951 millió forintot, egészségügyi intézmény felújítására négy település 935 millió forintot, turisztikai fejlesztésre hét település 1 milliárd 739 millió forintot, energetikai korszerűsítéshez rezsiidőben nagyon fontos 1 milliárd 240 millió forintot. Minibölcsőde-fejlesztésre 1 milliárd 580 millió forintot kapott több település a környéken összességében. Óvodai tornaszoba építésére 300 millió forintot kapott Kismaros. Az „Élhető települések” pályázaton pedig a csapadékvíz-elvezetéstől kezdve közösségi parkon át nagyon sok, összetett fejlesztésre 13 település 2 milliárd 955 millió forintot kapott. Ez azt jelenti, hogy csak a tavalyi évben 10 milliárd forintnyi fejlesztési forrás érkezett úgy Vácra és térségére, hogy az Unióból egyetlenegy forrás sem érkezett Magyarországra. Vác egyik új büszkeségét, a Memento Mori filmet is bemutattuk, ami a világszerte ismert, reméljük, most már még inkább ismert váci múmiák történetét mutatja be egy nagyon izgalmas játékfilm formájában. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, a Mi Hazánk képviselője, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Naponta közel negyven honfitársunk hal meg azért, mert nem mozog rendszeresen. Rengeteget beszélünk az egészségügyi ellátórendszer állapotáról Magyarországon, amit nagyon helyesen teszünk. Ugyanakkor hozzá kell ehhez tenni, hogy a saját életmód kétszer olyan fontos az egészségünk szempontjából, mint maga az ellátórendszer, erre még sincs semmilyen stratégiája a magyar kormánynak. Pedig a statisztikák, az adatok rendkívül szomorúak hazánk tekintetében. Az elkerülhető halálesetekben a második legrosszabb mutatóval rendelkezünk, és 3,1 millió honfitársunk szenved a vérnyomása miatt. A tízezer főre jutó arányuk az elmúlt húsz évben 81 százalékkal emelkedett. De az is elmondható, hogy Magyarországon a három legfőbb halálok az életmóddal függ össze. [[15.20]] A lakosság kétharmada mégis jónak vagy nagyon jónak tartja a saját egészségi állapotát, tehát a lakosság nincs is tudatában annak, hogy milyen nagy mértékben összefüggenek az egészségügyi problémáik, nehézségeik az életmódjukkal. És valóban, hogyha a táplálkozás és a testmozgás tekintetében az elvárásoknak megfelelően tudnánk élni, akkor a diabéteszes megbetegedések aránya 58 százalékkal lenne csökkenthető, de megelőzhető lenne a daganatos megbetegedések egyharmada, illetve a koszorúér-problémák 80 százaléka is. Álljunk meg egy pillanatra, és gondoljunk bele ebbe, hogy ezeket a rendkívül súlyos egészségügyi problémákat tudnánk mérsékelni úgy, ha kizárólag a táplálkozás és a testmozgás területén változás történne. De ha már a testmozgásnál tartunk, Európa legelhízottabb vagy második legelhízottabb nemzete vagyunk. Az Eurobarométer felmérése szerint a lakosság 59 százaléka saját bevallása szerint soha nem sportol. Ha ehhez hozzávesszük azokat is, akik nagyon ritkán sportolnak, akkor elmondható, hogy négy emberből három vagy soha, vagy nagyon ritkán sportol Magyarországon. A Covid-lezárások nyilvánvalóan súlyosbították ezt a helyzetet. A felmérések szerint 68 százalékkal nőtt meg a nassolás aránya, és 54 százalék mondta azt, hogy kevesebb időt fordított a sportolásra, 4-5 kilogrammal nőtt a magyarok átlagos testsúlya ezen idő alatt. Rendkívül súlyos probléma, hogy a mindennapos testnevelés bevezetése ellenére a túlsúlyosok aránya a fiatal korosztály körében is növekszik. A NAT-ban a szabadidősport, mint olyan, egyébként meg sem jelenik. De nem vagyunk jobb helyzetben, hogyha a dohányzásra tekintünk, és ezeket az adatokat vesszük górcső alá. Magyarországon a lakosság egynegyede napi szinten dohányzik. Az európai uniós átlag 20 százalék alatt van. Tehát hogyha ezt legalább sikerülne elérni, az is azt jelentené, hogy 600 ezer honfitársunk szokna le a dohányzásról, aki most napi szinten dohányzik. Ha ezt a pénzt, amit most akár csak ők a cigarettára költenek el, mondjuk, uszodajegyre fordítanák, a lakosság egészségi állapota rendkívül erőteljesen érzékelhető módon javulna. Tehát itt arról van szó, esetükben legalábbis, hogy nem pénzkérdés, kizárólag tudatosság kérdése, hogy éppen cigarettára vagy uszodajegyre költik el azokat a megkeresett forintokat. Az alkoholizmusról is szót kell ejteni, ha már az életmódról beszélünk, ugyanis az alkoholisták becsült aránya is növekvő tendenciát mutat Magyarországon. Öt év alatt 40 ezerrel nőtt meg a számuk. Ez is egyértelműen összefüggésbe hozható a Covid-lezárásokkal, és azokkal az időszakokkal, amelyeket ilyen módon kellett tölteniük az embereknek. A Fidesz 13 éve kétharmaddal kormányozza Magyarországot, és ezen mutatók mindegyike rosszabb helyzetbe került, ezen mutatók tekintetében rosszabb helyzetbe került a magyar lakosság, mégsem történt semmi. Semmilyen stratégiát nem alkotott meg a mai napig a kormányzat ezeknek az orvoslására, pedig nyilvánvaló előnyökkel járna mindez: egyrészt az egészségesebb emberek a munkaerőpiacon is jobban tudnának teljesíteni, ez gazdasági hasznot is jelentene, nyilvánvalóan morális előnyökkel is járna, és még politikai hozadéka is lenne a kormányzat számára. Tehát a Mi Hazánk azt várja el a kormánytól, hogy egy átfogó egészségügyi stratégiát alkosson meg a magyar lakosság egészségi állapotának a javítása érdekében. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Képviselőtársaim, ne handabandázzunk itt összevissza, jó? Arra kérem önöket, hogy mondjuk ki kerek perec, hogy önök itt nem a népet képviselik, hanem csak saját magukat. Ez az igazság. Az az igazság, hogy önöknek tökéletesen megfelel az a helyzet, ami most van. Hát, nézzék, itt ülnek a parlamentben, jórészt be sem jönnek, és megvan a milliós fizetés 2026-ig. Álommeló! Hát persze, hogy nem akarnak új választást! Még a végén a nép kirostálná itt önöket, és meg is érdemelnék, mert ezért a pénzért cserébe eddig nagyjából annyit értek el, hogy lassan csődbe viszik az egész országot, de az embereket egészen biztos. Igen, képviselőtársak, önöknek itt jó állásuk van, meg jó fizetésük, a népnek meg egyik sincs. Önök lassan a budira is luxusgéppel mennek. Az emberek meg odahaza azon matekolnak, hogy mit fizessenek ki: a kaját vagy a rezsit. Az a helyzet, képviselőtársak, és ezt rossz kimondani, de a politikusnak egészen más az érdeke, mint a népnek. Önöknek az az érdekük, hogy minél később legyen új választás megvan a szék , a népnek meg az az érdeke, hogy minél hamarabb legyen új választás, mert nem bírja tovább sem a szegénységet, sem a drágulást, sem a korrupciót, sem a várólistát, sem azt, hogy folyamatosan hülyének nézik. Szankciós benzin meg háborús infláció, persze! A román MOL-kúton egy százassal olcsóbb a 95-ös, mint idehaza! Miről beszélnek itt maguk? Ha itt van háborús infláció, az nem az orosz-ukrán háború miatt van, hanem az Orbán-Brüsszel háború miatt, ami 13 éve tart, és vesztésre állunk. Le kéne tenni a fegyvert, képviselőtársak! Nem kéne többet lopni! Tudom, önök azt gondolják, hogy a magyar néppel bármit meg lehet tenni, mert úgyis mindent eltűr. De higgyék el, az indulat már ott van! Ott van a boltban, amikor az ember meglátja, hogy mi mennyibe kerül. Ott van a konyhaasztalon, ahol a kisnyugdíjas számolgatja, hogy vajon futjae még a rezsire; ott van a kórházban, ahol fél napot vár az ember, hogy ellássák a sürgősségin. Az emberek dühösek, képviselőtársak. Van, aki elmondja, van, aki elfojtja, de előbb-utóbb robbanni fog. Most még csak zúgolódnak a népek, de én ott vagyok közöttük, hallom, hogy miket mondanak: Látástól vakulásig dolgozok, és nem jutok egyről a kettőre. Ez nem igazságos. Ledolgoztam több mint negyven évet, és nem jövök ki a nyugdíjamból. Ez nem igazságos! Rendesen fizetem a tb-t, de ha megbetegszek, magánorvoshoz kell mennem, hogy ellássanak. Ez nem igazságos! Az emberek feszültek, képviselőtársak. Idegesek, ingerlékenyek, mérgesek, most még sokszor csak egymásra: a beteg az orvosra, a vásárló az eladóra, az utas a sofőrre, de hamarosan önökre lesznek mérgesek, önökre lesznek dühösek. Akkor mit fognak csinálni? Sokan már most Romániát emlegetik, tudják, ugye? Hát, ne várják meg! Ne harcoljanak a saját népük ellen! Fogadják meg a Nép Pártja Mozgalom követelését: legyen új választás Magyarországon! Adják meg az embereknek a lehetőséget, hogy elmondhassák a véleményüket az önök kormányzásáról békésen, szabadon, demokratikusan, különben máshogy fogják elmondani. Legyen eszük, képviselőtársak, legyen eszük! Vesszen a kormány! Győzzön a nép! Igazságot a magyaroknak!
A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország egyik legundorítóbb merényletei kapcsán a Végrehajtói Kamara honlapját kell böngésznünk. Ott egy évenkénti összesítésből derül ki, hogy már jóval 23 ezer fölött áll a kilakoltatások száma 2010 óta, az olyan események száma, amikor elhelyezés nélkül tesznek ki családokat, sokszor többgyermekeseket az utcára. Azt is látjuk, hogy most április 30-ával véget ért az a téli moratórium, amit rendre el szoktak rendelni minden évben, és semmiféle fajta biztonsági védőhálót nem alakított ki ez a kormány, azokat a családokat megsegítendő, akik most egy válságidőszak közepén kerülnek elképesztően nehéz helyzetbe, és kerülnek törlesztési nehézségek közé. Azt látjuk, hogy valószínűleg szaporodni fog az eddigiekhez képest is a kilakoltatottak száma, mert az önkormányzati bérlakásokból is egyre kevesebb van, és nagyon sok kivéreztetett önkormányzat amelytől többször éppen a kormány vonja el a forrásokat olyan lakbéremelésekre kényszerül vagy olyanokat hajt végre, amelyek a másik oldalon megint csak törlesztési és fizetési nehézségként fognak megjelenni. A legvisszataszítóbb az egész folyamatban mégis az, hogy egy 200 ezres közműtartozás kamatokkal és ilyen-olyan végrehajtói díjakkal pillanatok alatt félmillió fölé szaporodhat, márpedig egy 500 ezer forint fölötti tartozás esetén röhögve elárverezhető az adós lakása vagy háza. Egészen elképesztő a szakadék tehát a valóság és a végrehajtók valósága között. Én arra tettem javaslatot és most is arra teszek javaslatot, hogy milliós tartozás alatt szóba se kerülhessen az, hogy valakinek a lakását, ingatlanát elviszik. Értjük, hogy vannak olyan társadalmi helyzetek, amelyek véleményesek: vagy tudna fizetni az illető, vagy nem, de akkor is legyen egy olyan békéltető mechanizmus, legyen egy olyan puffer, egy biztonsági védőháló, amely az otthon elvesztését meg tudja előzni, akár éppen a családi csődvédelem szabályainak az olyan megváltoztatásával, hogy a magyar családok és a bajbajutottak nagy többsége ne egy adósrabszolgaságként fogja fel azt, hanem merjen segítségért fordulni oda. Azt is látjuk, hogy a brutálisan sok árverezésnél a kormánypártiak mindig azzal nyugtatnak mindet, hogy ez is egyfajta piac, ha valaki nem tud vagy nem fizet, akkor az persze, elveszti, de legalább az ingatlanának az értékén veszítse el az otthonát. Én ettől soha nem nyugodtam meg, nem volt egy szimpatikus gondolat számomra. [[15.30]] De a szeged.hu-n jelent meg egy nagyon érdekes elemzés a tárgykörben januárban, ahol az derült ki, hogy a tavalyi moratórium óta naponta mintegy 40 ingatlant árvereztek el, összesen 6300 ingatlanra adtak érvényes ajánlatot, és érdekes módon az ingatlanok összértéke 64 milliárd forintot tett ki a végén, tehát az átlagár alig haladta meg a 10 millió forintot. Tehát azzal a kormánypárti nyugtatással szemben, ami arról szólt, hogy itt aztán családi házakat is teljes értékén visz el az árverés után akárki, és aztán a család legalább a tartozását ki tudja egyenlíteni, és kezdhet új életet, ez a statisztikán sajnos megdőlt. Azt látjuk, hogy továbbra is töredékáron, a piaci viszonyokat figyelembe nem véve viszik el szervezett módon családok otthonait, biztonsági védőháló és bármifajta puffer nélkül, a gyermekek védelmének szempontjait sem minden esetben érvényesítve. Ez tehát nagyon durva. Összességében, tehát a kilakoltatási moratórium újra történő elrendelése mellett követeljük azt, hogy 200-300 ezer forintos tartozásokért ne lehessen valakinek elárverezni az ingatlanát. Azt is követeljük továbbá, ha a katasztrofális helyzet mégis árverésbe torkollik, akkor ez ne történhessen meg az ingatlan a ház, a lakás értéke alatti módon, semmiféle sávos rendszerrel, semmiféle online vagy digitális trükközéssel ne lehessen kiforgatni a maradék vagyonukból az amúgy is bajba jutott családokat. Nagyon fontosnak tartanám a családi csődvédelem szabályainak olyatén átalakítását, hogy egy családnak ne kelljen ilyen esetben engedélyt kérni valamifajta csődgondnoktól a gyerek taníttatása, egy egészségügyi szolgáltatás, akár kényszerből egy magánszolgáltatás, vagy néhány 10 ezer forintos kiadások foganatosítása esetén. Tehát legyen valami szabad mozgástere az érintett családnak amellett, hogy természetesen segítséget is kap, a folyamat végén pedig kapja meg az elsétálás jogát. A walk away típusú megoldások egyáltalán nem ismeretlenek. Ha valaki betartja a családi csődvédelem szabályait, utána távozhasson szabad emberként, mert a nulláról a mai Magyarországon újrakezdeni és újjáépíteni egy életet, így is egy sci-fi, és így is egy elképesztő posztapokaliptikus képet fest elénk, ha ezt az ember milliós mínuszokkal kezdi, akkor pedig szinte lehetetlen ez a küldetés. Márpedig Magyarországon minden ember, minden jóhiszemű és előre jutni kívánó ember számít, éppen ezért a Jobbik-Konzervatívok közössége az ő érdekükben követeli ezt a csomagot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János képviselő úr, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Aki követi az elmúlt év eseményeit, azt látja, hogy a magyar agrárvilág és a vidék felforrt, hatalmas problémákkal szembesül az agrárium. Ez köszönhető részben a kétes eredetű ukrán gabonaféléknek, amik az országba beáramlottak, köszönhető azoknak a Fidesz-közeli kereskedőknek, akik ezt a termelők nyakába öntötték, és köszönhető ezen kereskedők nyerészkedésének, hogy az árak elszálltak, és normális áron az olcsó ukrán gabona ellenére sem lehet minőségi takarmányhoz jutni. Hogy miért mondom ezt? Nagyon sok gazdálkodó keresett meg, főleg állattartók, hogy milyen problémával harcolnak, küzdenek a napi megélhetésért, és itt nem személyes panaszok vannak, itt ágazati problémák vannak. Meglett dolgozó emberek, sokan a hatvanon túl olyan problémákat mondanak el, olyan gondokat, amik a családjukat és a jövőjüket veszélyeztetik a magyar vidékkel együtt, mert tudomásul kell venni, hogy a magyar vidéket csak az agráriummal együtt lehet megtartani. A magyar vidék számára egyetlen kiút létezik, a magyar mezőgazdaság és a magyar mezőgazdaságra épülő feldolgozóipar, mert bebizonyította a magyar történelem, és az elmúlt harminc év történelme főleg bebizonyította, hogy hiába vágyakozunk külföldi ipari multik után, ezek a multik nem fognak segíteni a magyar vidéken, ezek csak nagy ipari központokat hajlandóak létrehozni, ahol egyszerű bérrabszolgaként dolgozhatnak a vidéken lakó szorgalmas emberek. Hogy miért mondom ezt? Önök 2010-ben és 2010 előtt azt ígérték a magyar vidéknek, hogy a Fidesz a vidék pártja lesz, hogy felemeli a magyar vidéket, és jólétet fog hozni, hogy olyan jólétet fog hozni, amit én is most elmondtam, az agráriumra építve feldolgozóipart. Miket ígértek? Feldolgozóüzemeket. Mit kaptak helyette? Földspekulánsokat. Azt ígérték, hogy terményt a bőrébe, úgy fogják értékesíteni, feldolgozva. Mit kaptak helyette? Kisemmizett, földönfutó állattartókat, kétségbeesett családokat. Azt ígérték, hogy európai szintű mezőgazdaságunk lesz, európai szintű mezőgazdasági feldolgozóiparunk; megnézhetik, önök ígérték. Mit kaptak helyette? Agyontámogatott külföldi ipari multikat, akik tönkreteszik a magyar földet, tönkreteszik a magyar munkaerőt, tönkreteszik a magyar vidék létjogosultságát és a jövőképét. Sok mindent ígértek, amit legfőképp kaptunk, azok az új földesurak. Önök szétosztották a magyar földeket, az állami földeket újraosztották. Újra lehetett pályázni, nagyon sok gazdálkodó pályázott rá. Egy juhászember mondta el nekem, hogy mi történt. Megpályázta a földet. Jószágtartáshoz kötötték. Legeltetett rajta, dolgozott rajta, pluszállatot vállalt, csak azért, hogy teljesítse azt az álmát, hogy önállóan fog gazdálkodni, és ott marad, ahol született. Két év múlva azt az állami földet, amire húszéves bérleti szerződést kötött, elárverezték a talpa alól. Az ilyen gazdálkodóknak de nem csak ennek az egy juhásznak, legyen szó bármilyen állattartóról nem volt rá pénzük, hogy megvegyék; ezt önök pontosan tudták. Kik vették meg ezeket a földeket? Nézzenek már körül! Földspekulánsok. Egyértelműen kimutatható, hogy narancsszínű földspekulánsok voltak. Mindegyik Fidesz-közeli, mindegyik ott van az önök pártjának a közelében, és most ezek az emberek szedik le a sápot ezekről a gazdálkodókról, főleg ezekben az ínséges időkben, és ezek a gazdálkodók semmiféle segítséget nem kapnak, fordulhatnak bárhová. Ma itt a teremben elhangzott, hogy azért kellenek a kamarák, azért kellenek az érdekvédelmi szervezetek, hogy megvédjék ezeket az embereket. Hát, itt van, meg lehet őket védeni. Ezeket az embereket az elmúlt 13 évben senki sem védte meg. Nem az, hogy nem védte meg, kiszolgáltatta őket, kiszolgáltatta őket a regnáló hatalom embereinek, ami nem a baloldal, nem az ellenzék, nem Brüsszel, hanem önök, a tisztelt Fidesz. Az önök zöldbárói letaroltak mindent vidéken, és önök csodálkoznak, hogy nem szaporodik vidéken a népesség, nem születnek gyerekek! Hát, mire fel szülessenek?! A kilátástalanságra, azokra a példákra, amikor azt látják a gazdálkodó családok, hogy nincs jövőjük?! Kérem, változtassanak rajta, mutassa meg a magyar agrár-érdekvédelem, hogy mit tud, mutassa meg bármi áron, mutassa meg, hogy megvédi az állattartókat, a szántóföldi gazdálkodókat, megvédi a méhészeket, hiszen kétharmaddal a háta mögött, vagy kétharmaddal a pad mellett mert ott ülnek az önök soraiban az agrárérdekvédőink meg tudja mutatni, hogy mit tud. Érdemi lépéseket követelünk azért, hogy valódi magyar agrár-érdekvédelem legyen, hogy a valódi magyar gazdálkodóknak az érdekei teljesüljenek, és ne a földspekulánsoké. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbik-képviselőcsoportból jelentkezett napirend utáni felszólalásra Ander Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbi percekben kiváló képviselőtársam, Bencze János a vidék problémáiról beszélt az agrárium nehézségein keresztül. A vidéki Magyarországot nemcsak a végtelenül igazságtalan földbirtokviszonyok ölik meg, nemcsak a feldolgozókapacitás hiánya, nemcsak a rossz, semmibe vezető kátyús utak, nemcsak az állam kivonulása, nemcsak az, hogy nincsen normálisan fizető munkahely, hanem bizony egyfajta NERsevisztánba illő Döbrögi-mentalitás is. Erre egy nagyon szomorú példa Nyírmártonfalva polgármesterének megnyilvánulása. Pedig Orbán Viktor nem is olyan régen azt mondta, hogy mi soha nem vetemednénk arra, hogy elhallgattassuk azokat, akik nem értenek egyet velünk. Polgármester úr talán nem hallotta akkor, hogy mit mondott miniszterelnök úr, aki ilyesmivel fenyegetett tulajdonképpen egy közmunkásként dolgozó fiatal, gyermekes hölgyet, aki egy nevető szmájlit merészelt elhelyezni egy Facebook-poszt alá, ami arról számolt be, hogy 60 millió forintos EU-s támogatásból egy erdő nélküli lombkoronaösvény épült ott a faluban. Szóval, azzal fenyegette polgármester úr, hogy le kéne vennie a röhögő fejet: „Egy picit gondolkozzál, jó, hogy mit csinálsz.” Ha gondolkodni kellene azon, hogy a rendszerváltás vagy a módszerváltás óta eltelt bő három évtizedben, mondjuk, melyik volt az a top 10-es leginkább felháborító és undorító, nyilvánosságra került politikusi mondat, akkor szerintem ez is köztük szerepel. Nyilvánvaló, másik oldalról is lehet ilyet találni, tudjuk jól, hogy tulajdonképpen nincs az a tragikomédia, ami versenyre kelhet a woke elmebajjal. Volt másik polgármester, aki viszont azt mondta, hogy a fehér, keresztény és heteroszexuális férfiak meg nők rémisztő képződmények. Hát, nem azok! [[15.40]] Viszont az összes ilyen megnyilatkozás és akkor az előbb említett nyírmártonfalvai polgármesteré is hozzájárul ahhoz, hogy vidéken az élet egyre inkább élhetetlenné váljon, mert nagyon sokakat nemcsak a megélhetés hiánya űz el onnét, hanem ez a hozzáállás is. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudnék én is egyébként a saját szűkebb pátriámból ilyen elszomorító példákkal élni, amikor, mondjuk, pedagóguskollégát azzal állítottak a szőnyeg szélére, mert lájkolt, vagy éppen egy megosztást merészelt megengedni magának a Facebookon, hogy: „Mit gondolsz, te kitől kapod a fizetésedet?” Egészen biztos, hogy nem a Fidesztől, ha nem a frakciójuk alkalmazottja, állami alkalmazottként ő a magyar államtól kapja a fizetését, már akkor, ha nem valamiféle pártállami metódusban gondolkodnak, amitől bizony a kádári idők végén egy normálisabb párttitkárnak már leégett volna a bőr az arcáról. Szóval, ezt kellett volna, hogy a nyírmártonfalvai polgármester is valahogyan felfogja. Van egy történetem. 2017-ben meghívtak egy falunapra, és a falu alpolgármestere, aki egyébként egy fideszes, és végtelenül rendes és normális magyar ember, már jó hangulatban volt, és azzal köszöntött, hogy vegyem tudomásul, hogy az ő számára Orbán Viktor az isten. Én meg azt mondtam neki, hogy te meg azt vedd tudomásul, hogy nekem még Vona Gábor sem az. Ezen egy kicsit meghökkent, akkor ugye, Vona Gábor volt a Jobbik elnöke: „Miért, te ilyen rátarti ember vagy?” Mondtam neki, hogy nem, egyáltalán nem arról van szó. Tisztelem, szeretem Vona Gábort, de akkor lesz ez egy boldog ország, egy boldog nemzet, ha egyik vagy másik oldal sem a politikusokban keresi az istenpótlékot vagy valamiféle apapótlékot és vezért a maga számára. Ugyanis, ha egyfajta isteni piedesztálra emelik az emberek a politikusokat, akkor bizony az ego elszabadul, és a törvényt saját maga kezdi majd írni. Attól kezdve nem fogad el kritikát, nem fogad el még építő, pozitív véleményt se, és ez a polgári kibontakozás szempontjából végtelenül káros dolog. Szóval, azoknak, akiknél mégiscsak úgy elszaladt a ló, én a XIX. század egyik legbölcsebb politikusának, tudósának az idézetét tudnám ajánlani. Eötvös József azt mondta: „Semmi nem fejleszti ki gyengeségeink inkább, mintha hatalomhoz jutunk.” Gondolkozzon el erről mindenki, miniszterelnöktől az egyszerű polgármesterig is! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Hegedüs Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Demokratikus Koalíció értékek mentén gondolkodik. Érték a másik ember megbecsülése, tudása, tisztelete, jólétének, a stabil megélhetésének biztosítása. Fontos számunkra, hogy életközelben halljuk, mi foglalkoztatja például a Miskolcon élőket, mi nyomja a lelküket, miben hisznek, és miben nem. Mi két lábbal a talajon állunk, a mindennapokban élünk a Fidesz nem. Önök már 13 éve elszakadtak a mindennapok valóságától, lebegnek több méterre a talajtól. A luxuskonyháikban a komornyik, a szobalány, az inas vitamindús, tápláló ételeket szolgál fel. Vagyis önöknek nem kell piacra járni, nem látják az árakat, mert mindegy, hogy 700 forint egy kilogramm kenyér vagy 1300. Arany János tollából idézve: „Vadat és halat, s mi jó falat / Szem-szájnak ingere, / Sürgő csoport, száz szolga hord / Hogy nézni is tereh”. Igen, mi szem-szájnak ingere, önöknek megadatik mindennap többször is. Tisztában vannak egyáltalán azzal, hogy milyen árak vannak a boltokban?! Miskolci kollégáimmal minden héten két alkalommal más közterületen vagyunk jelen, standolunk, ahogy mi nevezzük ezeket a kiállásokat. Legutóbb a Széchenyi főutca legforgalmasabb helyén, a Villanyrendőrnél beszélgettünk az arra járókkal, hogy hogyan érzik magukat, hogyan élnek a hétköznapokban. Szó volt a státusztörvényről, amely a pedagógusokat készül rabláncra verni, de egyre szabadabban mondanak véleményt az egészségügy problémáiról, hogy mennyire kispórolta a kormány a pénzt az állami fenntartású közintézményekből, s hogy milyen állapotok uralkodnak az idősotthonokban. Megkérdeztük őket a táplálkozási, vásárlási szokásaikról. Átgondolják, hogy palacsintát vagy túrós tésztát készítsenek, mert mind a kettő nem fér bele a családi büdzsébe. Az édesanya megkérdezi vásárlás előtt: „Rántottát vagy kakaót szeretnél reggelizni, kislányom?”, mert mind a kettő nem kerülhet az asztalra. A nyugdíjasok többsége már nem választási lehetőséget lát ezekben a termékekben, tojás vagy tej, túró vagy vaj. Ők megpróbálnak ezek nélkül főzni. 2022 márciusához viszonyítva az élelmiszerek ára 44 százalékkal emelkedett. A tojásé 73 százalékkal, a tejtermékeké 72 százalékkal, a vajé, vajkrémé 67 százalékkal, a kenyéré 66, a sajté pedig 60 százalékkal nőtt. A megélhetési válság súlyosságát jelzi, hogy ugyan az emberek jóval több pénzt költöttek a fizetésükből, a nyugdíjukból a Búza téri vagy a vasgyári piacon, de a bevásárlókosarukba kevesebb élelmiszer került, például tejföl, túró, kenyér vagy hús. Egy év alatt 13,1 százalékkal esett a kereskedelmi boltok forgalma. Ez nagyobb zuhanás, mint amit 2020 tavaszán a koronavírus-járvány ideje alatt mértek, ugyanis az 12,4 százalék volt. A Miskolci Napló egyik cikkének címe a leginkább idevaló: „Még drágább lett az életed”. Ez a filmből vett asszociáció idézi legjobban a legújabb inflációs adatokat. A pénzromlás vágtázó, az árak átlagolt emelkedése ez év márciusig meghaladja a 25 százalékot. Több olyan tétel van, ahol a valós áremelkedés 40 százalék fölött szárnyal. Ezek főleg élelmiszerek, energia, gáz, villany, üzemanyagárak, csupa olyan költség, amelyeket az emberek nem tudnak elkerülni. Enni, főzni, fűteni, a munkahelyekre bejárni kell, oviba, suliba menni, közlekedni kell, bérletre szükség van. Az infláció felfalta a béreket, a fizetés már nem ér annyit, mint egy évvel vagy egy hónappal korábban. Arany János mintha ismerte volna a 2023. évi magyar kormányt: „Neved ki diccsel ejtené, / Nem él oly velszi bárd”. Egyre bátrabbak az emberek az Orbán-rendszer rabláncai miatt, és egyre jobban átlátnak a szitán, hogy semmi másról nem szól a jelenlegi kormány intézkedése, mint hamis kommunikációba csomagolt korrupcióról. Mindenkinek tudnia kell, hogy a megélhetési válságnak az Orbán-kormány az oka. Amíg önök vannak kormányon, addig szomorú, elkeserítő a jelen, és kiszámíthatatlan, bizonytalan a jövő. Orbán Viktor az árakat emeli, Dobrev Klára a béreket fogja emelni. Az árnyékkormány a reménysugár, a fény a fideszes sötét alagút végén. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Ráczné Földi Judit képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Összesen 39 751 beteg vár valamilyen műtéti beavatkozásra a kórházakban. Kapacitáshiány miatt további 6050 beteg vár valamilyen műtéti beavatkozásra. Több mint 45 ezer emberi sorsról beszélünk, akiknek életminősége a felesleges várakozás miatt nem teljes, akik nap mint nap fájdalommal élnek, akik nap mint nap várják a megmentő telefont, értesítést, hogy végre sor kerülhet arra a beavatkozásra, amelyre hónapokat várnak. A megnövekedett várólisták, hosszabb előjegyzési idők miatt nagyon sokan akár erejükön felül is a magánellátásokat keresik fel. Ellátási, szervezési hiba miatt a kormány a saját állampolgárait bünteti ezzel. A kormány részéről részleges beismerések vannak a várólisták hosszával kapcsolatosan, de még egyszer sem hangzott el, hogy mindez a hibás kormányzásból következik. Rétvári Bence december 31-én azt nyilatkozta, hogy a várólisták csökkentése érdekében szükséges olyan eszközök bevezetése, amelyek visszaviszik a 2019-es szintre a várólistákat. Eltelt négy hónap, és az államtitkár úrtól a helyzet megoldására csak újabb megszólalásra futotta idén, május 3-án, amely szerint a járóbeteg-ellátásban tavasszal hoznak olyan döntéseket, amelyek csökkentik a várakozási időt. Az sajnos nem derült ki, hogy melyik tavaszra gondolt, hiszen az idei tavasznak hamarosan vége. [[15.50]] Arról azonban nem esik szó, hogy az egészségügy területén az egyik legnagyobb probléma az egészségügyi szakdolgozók hiánya. A szakdolgozók anyagi megbecsülése régóta várat magára; felháborító, hogy a kormány az egészségügyi szakdolgozóknak 18 százalékos béremelést ad, miközben az orbáni infláció az év első három hónapjában 25 százalék feletti. Jöjjenek a beszédes adatok! A Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórház várólistája alapján csípőprotézisre 424 beteg vár, átlagosan 141 napot. Laparoszkópiás műtétre 233 beteg vár, átlagosan 171 napot. 289 beteg vár mandula- és orrmandulaműtétre. Sérvműtétre pedig 165 beteg. 655-en várnak térdprotézisre, 201 napot. A hivatalos várólistákon kívül azonban a valóságban az egyes szakrendelések is csak korlátozottan érhetők el, nemcsak Székesfehérváron, hanem országosan is. Kardiológiai vizsgálatra például a jelentkezésekhez képest négy-öt hónappal később kap időpontot a beteg. Ez egészen felháborító! Diabetológiai rendelésre féléves várakozással lehet bejutni. Előfordul azonban az is, hogy az előjegyzett időpontot sem tudják teljesíteni orvoshiány miatt. Ezekről azonban sajnos keveset hallunk, pedig nagyon fontos lenne, hogy mindenki időben megkapja a számára felírt szükséges ellátásokat. Sajnos arról sem állnak rendelkezésre információk, hogy az ellátásbeli késéseknek finanszírozási okai vagy humánerőforrás-okai vannak. Mit tehet a beteg, ha nem tudja, nem szeretné, a fájdalomtól nem bírja kivárni az előjegyzési időpontot? A magánszolgáltatók felé fordul, ahol, ha nem is azonnal, de pár napon belül kap időpontot. Nagyon sokan vannak azonban, akik nem tudják megfizetni a magánszolgáltatókat; az ő esetükben marad a várakozás, a fájdalomtűrés, a rosszabb minőségű élet. De ki a felelős azért, ha egy vizsgálat a beteg szempontjából túl későn történik meg? Mi történik, ha visszafordíthatatlan állapotromlás történik? Ugye, tudják a választ? Az a kormány, amely immár 13 éve van hatalmon, és amely szavakban mindent megtesz az emberekért, a valóságban azonban csak a kiváltságosok jóléte érdekli. A Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórházban a sorban állás és a várakozási idő csökkentése érdekében május 1-jétől nemcsak háziorvosi, hanem szakorvosi beutalóval vérvételre érkezőknek is előzetes időpontot kell foglalniuk a laboratóriumba. Az előjegyzési helyek alapján például a háziorvosi beutalóval érkezők esetében a lehetséges 435 időpontból május 26-áig mindösszesen 19 beteget tudnak fogadni. Ha valaki ennél is gyorsabban szeretné ezt a vizsgálatot, akkor számára marad a fizetős magánszolgáltatás. Ez egy újabb bizonyítéka annak, hogy milyen állapotok uralkodnak jelenleg a magyar egészségügyben. Az Orbán-kormány láthatóan erre képes. Így mára az árnyékkormány jelenti az egyetlen reményt, hogy a magyarok, így a székesfehérváriak is jobb egészségügyi ellátást kapjanak, egészségesebbek legyenek, és ezáltal tovább éljenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Varga Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Nem véletlenül ott fogom folytatni, ahol képviselőtársam abbahagyta. Be kell hogy valljam, még nekem sem jó kimondani, de az orbáni világ egészségügye legalább annyira beteg, mint maga Orbán rendszere. Az egészségügyi alrendszerből Orbánék ugyanis, amit lehet, tönkretettek, kiloptak, a maradékot pedig most a NER-oligarcha csókosai silány játékszerévé tették. Bár tudjuk, arról üvölt a kormánypropaganda, hogy a magyar egészségügy ingyenes és az is marad, ebből mára pont semmi nem igaz. Ugyanis a kormánnyal nem csak az a baj, hogy mára egyértelműen törvényben rögzítette, hogy a magyar melósnak, tanárnak, péknek, kőfaragónak és balett-táncosnak kell gondoskodnia egyrészt önmagáról, másrészt a folyamatosan ápolásra és gyógyításra szoruló, gyógyíthatatlan betegként akár életük végét járó szerettükről, ha nem tudják megfizetni a számukra fizetős szociális ellátást mivel a kórházakban egyszerűen megszüntette a kormány cinikus és aljas módon a krónikus ápolási osztályokat. Az alapellátás pedig, nagyon jól tudjuk, mint olyan, a végét járja. A háziorvosi rendszerből legalább 700 háziorvos hiányzik, a betegek pedig kétségbeesetten bolyonganak az átláthatatlan, kaotikus magyar egészségügy útvesztőiben, orvost, mára már sajnos hiánycikk gyógyszereket, szakrendelést vagy pedig diagnosztikai eljárásokat kutatva. A rákhalálozások mértéke az EU-ban nálunk messze a legtragikusabb, ami persze nem is csoda, hiszen Orbán cinikus kormánya, miközben persze a hazug propagandára százmilliárdokat költenek, az Európai Unióban az egyik legkevesebbet költi a daganatos betegségek prevenciójára, diagnosztikájára, de magára a gyógyításra is. Alapvető orvosdiagnosztikai vizsgálatokhoz, de sok esetben még egy szimpla kolonoszkópiához sem jutnak már hozzá a magyar emberek; lassan már mindenki csak lemondóan legyint, ha CT- vagy MRI-vizsgálatra szorulna, és már meg sem próbálja a közegészségügyi rendszert elérni. Automatikusan fordulnak most már a magyarok a gombamód szaporodó fizetős ellátás felé, és fizetik meg, ha máshogy nem megy, hát hitel felvételével, vagy jobb esetben ha erre van lehetőség családi összefogással a sokak számára horribilis árú, esetenként akár több száz ezer forintos ellátási, eljárási díjat, hiszen adott esetben az élete is múlhat egy-egy embernek az időben elvégzett orvosdiagnosztikai vizsgálatokon. Persze, én azt látom, hogy Orbán és vazallusai most már nem is igazán tagadják, hogy az egészségügy számukra ugyanolyan biznisz, mint Orbán vejének a közvilágítás szétrablása volt, de akár a vérplazma vagy Mészárosnak a gázüzletág, vagy az autópályák, a MOL-nak például a szemétkoncesszió. És a jó ég tudja, meddig lehetne még sorolni a vérforraló példákat és persze ugyanilyen hosszan Orbán rokonait és haverjait. Kérem szépen, beszélhetnénk az egyre nagyobb számban gyarapodó magánluxuskórházakról és előbb-utóbb erről beszélnünk is kell , ahol persze tökéletes és profi ellátást kapnak vagy adnak. De ezt csak az tudja igénybe venni, akinek milliók lapulnak a zsebében és a pénztárcájában. Beszélhetnénk arról, hogy ott tartunk most már, hogy állami energiaszolgáltató cég hirdet már a honlapján NER-hez köthető magánegészségügyi bizniszeket, biztosításokat, és ösztönzi arra a szolgáltatásban részt vevőket, hogy vegyék igénybe ezt a drága magánegészségügyi szolgáltatást. Azt hiszem, nyugodtan kijelenthetem, és nem leszek egyedül akár itt a teremben sem, és sajnos a magyar egészségügy romjain kétségbeesetten kutató, szédelgő betegek egyre növekvő és egyre kétségbeesettebb és riadtabb tömegei is csak megerősíteni tudnák, amit most mondani fogok, hogy az egészségügyet mára Orbán és cinikus hordája a NER-csókosok bizniszévé silányította. Egyedül a rövidesen felálló, Dobrev Klára vezette kormány az, amelyik vissza fogja tudni adni a magyar emberek hitét a jó kormányzásban; egyedül Dobrev Klára kormánya lesz az, amely magas színvonalú és valóban ingyenes egészségügyi ellátást fog tudni adni minden magyar rászoruló ember számára. Ez az idő és ez a pillanat pedig rövidesen el fog következni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most napirend utáni felszólalásra következik Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Aktuális közügyek témával jöttem ma a tisztelt Ház elé, mégpedig egy nagyon fontos ügyben, Nógrád megye vasúthálózatát érintve. Nógrád az egyetlen olyan megye, amelynek székhelyét jelenleg nem köti össze közvetlen vasúti vonal a fővárossal. Pedig nem volt ez mindig így, hiszen eleve szomszédos megyékről beszélünk, Nógrád vármegye Pest megye mellett található. Éppen ezért azt gondolnánk, azt gondolhatná az ember, hogy a vasúti összeköttetés nem egy ördöngös dolog lenne a XXI. században. Salgótarján viszont azon kevés megyeszékhelyek egyike, ahonnan nem vezet villamosított vasútvonal Budapest irányába a XXI. században, az elektromos autók korában, és nem érhető el intercity-szolgáltatás sem. Ráadásul egykoron a pálya szinte teljes hosszában 100 kilométeres sebességgel és tempóval járható volt, manapság, még ha alkalmasak is lennének erre a nagyon régi és elavult járművek, akkor is a 40-es és 60 kilométeres lassújelek miatt, a pálya állapota miatt ez nem valósítható meg. [[16.00]] Balassagyarmatról kiszolgált vasútvonalakon a személyvonatokat a gőzmozdonyok után egyből egy BZ típusú motorkocsi váltotta fel, melyek a mai napig is egyeduralkodók, de sajnos csak Drégelypalánkig járnak. Szakértők szerint a határmenetek megnyitása és újjáépítése jelenleg nem pénz, hanem politikai akarat kérdése. Éppen ezért nagyon fontosnak tartanánk, ha turisztikai és gazdasági szempontból is megvizsgálnánk ezt a dolgot, és nagy előrelépés lenne, ha ismét létezne a vasúti összeköttetés Drégelypalánk és Ipolyság, egy felvidéki városunk között. A vasúti pálya visszaépítésével rengeteg kamionnyi áru a vasúton közlekedhetne a legendásan rossz minőségű közúthálózatunk helyett. A Drégelypalánk-Ipolyság vasútvonal kálváriája nem most és még csak nem is a rendszerváltással kezdődött, hanem már a XIX. század végén, amikor a szakasz csaknem tíz év alatt készült el, és a célja az lett volna, hogy egy kelet-nyugati irányú vasúti összeköttetést lehessen vele elérni, Losonctól Pozsonyon keresztül Bécsbe lehessen eljutni. Ezt az 1920-as trianoni diktátum törte derékba, és kettévágta sajnos ezt az Ipoly menti vonalat. 1963-ban katonapolitikai okokra hivatkozva az addigra teljesen kihasználatlan Drégelypalánk és Ipolyság közötti 6,3 kilométeres szakaszon felszedték a síneket. Mindkét település vezetője már megkereste az Építési és Közlekedési Minisztérium vezetőjét, Lázár Jánost azzal a kéréssel, hogy támogassa ő is ennek a felbontott vasúti pályának az újraépítését. A vonal keleti részén azonban máig példaértékű együttműködés alakult ki, hiszen több mint hetven éve, 1951-ben már megindult a gúnyhatáron túl a vasúti forgalom. Orbán Viktor és Mikuláš Dzurinda miniszterelnökök 1999-ben már a megbeszélésüket követően egy elvi megállapodást írtak alá, amely kimondta, hogy Ipolyság és Drégelypalánk között újraépítik ezt a felbontott vasútvonalat. Lassan egy negyed évszázados mulasztásról beszélhetünk, de itt nem állt meg a történet, hiszen hiába volt erről megállapodás, hiába született 2019-ben kormányhatározat is, máig nem történt semmilyen előrelépés. Egy megvalósíthatósági tanulmány készült 2022-ben, melyet mindkét szaktárca és az érdekeltek örömmel üdvözöltek és fogadtak. Ennek fényében 2022 áprilisában a szlovák kormány felajánlotta, hogy akár saját költségen is személyvonatok közlekedtetését vállalja Losonc és Balassagyarmat között, de ez mindmáig sajnos nem valósult meg. Örömmel hallottam, amikor Rétvári Bence államtitkár úr kiemelte, hogy Ipolydamásdhoz hasonlóan az Ipolyon épülnek a hidak, és összekötik a felvidéki és anyaországi régiót, ámbátor megjegyezném, hogy ha a hidaknak és a közúti közlekedés pezsdítésének és újraélesztésének ennyire örülünk, akkor szükséges lenne kitérni és kiemelni azt is, hogy mindezt a vasúton is meg lehetne tenni, hiszen mind gazdaságilag, mind turisztikailag azt gondoljuk, hogy ez egy nagyon megalapozott döntés lenne. Nem utolsósorban, én azt gondolom, hogy ha már annak idején, 1920-ban szétszabdalták az országunkat, akkor jelképesen is össze kéne kötnünk. Azt gondolom, hogy a felvidéki magyarság életében és az ő megmaradásuk érdekében nagyon nagy szükség lenne arra, hogy újra az anyaországgal egy tömegközlekedési perspektíva is elinduljon, és újra a vérkeringés részét képezze ez a vasútvonal is. Köszönöm szépen a szót. [[Bencze János tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Momentum képviselőcsoportjából Hajnal Miklós képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Egy évvel ezelőtt az a megtiszteltetés ért, hogy a hegyvidékiek és a bel-budaiak megbíztak a képviseletükkel itt az Országgyűlésben; bár az országban nem, helyben sikerült leváltanunk a Fidesz képviselőit. Képviselői munkám elkezdése óta egyébként sikerre vittünk jó pár helyi kezdeményezést, és megkezdtem az együttműködést számos helyi, meghatározó szereplővel. Egy év elteltével most szeretnék röviden beszámolni önöknek a megkezdett munka eredményeiről. Már tavaly ilyenkor is egyértelmű volt számomra, hogy a képviselői munka keretei erősen korlátozottak. A kormánypártoknak, ugye, eleve kétharmados többsége van, valamint a rendeleti kormányzás is sajnos velünk maradt az előző évekből, ennek ellenére is igyekeztem a képviselői jogosítványaimmal élni a parlamenten belül és kívül is. Az elmúlt év során közel 30 olyan javaslatot terjesztettem be, amik megoldást nyújtottak volna a II. és XII. kerületi lakosok problémáira. Tavaly júniusban a költségvetés vitájánál számos módosító javaslatot tettem, többek között a Szent János Kórház felújítása, az egészségügy digitalizációja, a budapesti zöldterületek védelme, valamint lakóházak energetikai korszerűsítése érdekében. Emellett határozati javaslatokat is nyújtottam be az év folyamán, például a Normafa megvédésére, illetve a rezsitámogatási rendszer hibáinak, hiányosságainak az orvosolására. Sajnos, ezek a javaslataim egytől egyig süket fülekre találtak. Ha mégis pozitívumot kellene kiemelni az elmúlt egy év törvényalkotásából, az leginkább az EU-s pénzek hazahozatala érdekében hozott döntésekben keresendő. Itt az általam benyújtott módosító javaslat végül bekerült a végleges jogszövegbe, ennek köszönhetően szélesebb körben lehet alkalmazni a vádkikényszerítés intézményét, vádemelésre kényszerítve azt az ügyészséget, ami az elmúlt években sajnos sok korrupciós ügyben elmulasztotta ezt. Látva, hogy hogyan tudnak a fideszes képviselők gyakorlatilag csuklóból leszavazni javaslatokat akár egyetlen hozzászólás vagy vita nélkül is, már-már örülnünk kell annak, hogy szerencsére nem minden a parlamentben dől el. És örülök annak is, hogy még a kétharmad ellenére is tudunk sikereket elérni akár az önkormányzatokkal, akár más helyi közösségekkel együttműködve. Engedjék meg, hogy ezekről is röviden beszámoljak! A Momentum egyik fő célkitűzése a fővárosban az egészségügyi ellátás fejlesztése volt. 2019 óta számos esetben kardoskodtunk azért, hogy megérkezzenek az erre megígért állami források, a II. kerületben például már célegyenesben van a Kapás utcai rendelő felújítása, ami szintén az „Egészséges Budapest” program támogatásával valósul meg. Ezt a küzdelmet az egészségügyi forrásokért sajnos időről időre újra meg kell vívnunk, sőt most egyenesen arról beszélnek egyesek, hogy államosítanák a rendelőket. Erről nálunk szó sem lehet! Maradva a II. kerületnél, muszáj megemlítenem az OPNI ügyét is. Az elmúlt egy évben sikerült megakadályozni több, a volt OPNI területén szolgálati lakásban élő lakónak az értelmetlen és egyébként rendkívül embertelen kilakoltatását. Külön köszönöm ez ügyben Szepesházi Péter ügyvéd úr munkáját, Tordai Bence képviselőtársam együttműködését, valamint Őrsi Gergely polgármester úr határozott fellépését is. De a XII. kerületben is számos üggyel foglalkoztam, foglalkoztunk az elmúlt egy évben. Én most csak egyet emelnék ki: februárban azt a döntést hozta a hegyvidéki önkormányzat, hogy 11 ezer négyzetméternyi erdőt és parkot minősítene át lakóövezetté. Erre egyedül a momentumos önkormányzati képviselő, Vadász Gábor szavazott nemmel. Az átminősítés, tudjuk, mit jelent: gyakorlatilag fakivágást és beépítést. Ebből pedig már így is túl sok történt a kerületben az elmúlt években. Ezért is örültem annak, hogy az Élhető Hegyvidékért Egyesület petíciót indított az átminősítés ellen. Hamarosan a Fővárosi Közgyűlés elé kerül a döntés, én a magam részéről az aláírásgyűjtést is segítettem, és a Városházán is mindent meg fogok tenni annak érdekében, hogy ez az átminősítés ne legyen jóváhagyva. A Karácsony Gergely vezette Fővárosi Önkormányzattal egyébként sikeresen tudtam együttműködni, ennek egyik legjobb példája talán az, hogy az utóbbi hónapokban sokat javult a budai közösségi közlekedés, megvalósult a 105-ös buszjárat sűrítése, illetve egy új, 210-es számú buszjárat is indult a Lánchídon keresztül, összekötve a Svábhegyet a belvárossal. Hamarosan megkezdődik az 56-os villamos vonalának a fejlesztése, hogy jövőre már ezen a vonalon is új, légkondicionált, alacsonypadlós villamosokkal lehessen majd utazni. És végül, de nem utolsósorban a választókerület összes iskoláját is meghívtam egy parlamenti látogatásra, immár több mint 700 tanulót láttunk vendégül, és a továbbiakban is lehetőséget fogunk teremteni, hogy a hegyvidéki és bel-budai osztályok jobban megismerhessék a parlament és a magyar demokrácia rövid történetét. Mind az országos, mind a helyi munkám során jelentős támogatást nyújt számomra Hegyvidék és Bel-Buda közéleti kultúrája és közössége, épp ezért köszönöm nekik az elmúlt év támogatását, a megkereséseket, javaslatokat, de legfőképpen a belém fektetett bizalmat. Köszönöm szépen, a munkát folytatjuk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Erdős Norbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azért kértem ma szót, hogy felidézzem emlékét egykori képviselőtársunknak, a rendszerváltoztatás utáni első szabadon választott Országgyűlés Békés város és térsége képviselőjének, valamint az Egyesült Kisgazdapárt frakcióvezetőjének, dr. Pásztor Gyulának, aki ez év április 19-én, életének 74. évében visszaadta lelkét Teremtőjének. [[16.10]] A bő hét évtized nem múlt el nyomtalanul. Dr. Pásztor Gyula ügyvéd, parlamenti és önkormányzati képviselő, alpolgármester, emellett férj, édesapa, nagyapa tartalmas életútnak ért a végére, aktív éveket hagyott maga mögött. Éveket, amelyek őrzik a névjegyét, hiszen ahol megfordult, ott nem tétlenkedett. Tudását, szakmai és élettapasztalatát a köz javára fordította, szívét-lelkét beleadta minden tevékenységébe. Szolgálta népét, szűkebb és tágabb közösségét. Békés város önkormányzata saját halottjának tekinti, hiszen teljes odaadással tevékenykedett a városáért, nagyban hozzájárult fejlődéséhez; mint ahogy tette ezt országgyűlési képviselőként is az első ciklusban. Ezért illőnek tartottam, hogy itt, az Ország Házában is fejet hajtsunk emléke előtt. Pásztor Gyula 1949-ben született dr. Pásztor Pál ügyvéd és Gál Katalin egészségügyi dolgozó második gyermekeként. Általános és középfokú iskoláit Békésen végezte, majd a katonai szolgálat letöltése után Szegeden jogot hallgatott. A jogi szakvizsga megszerzését követően a Békési Ügyvédi Munkaközösség tagja, majd hamarosan vezetője lett. Tehetsége, elhivatottsága, valamint közéleti érdeklődése már itt megmutatkozott. Bekapcsolódott a rendszerváltó mozgalomba, majd egyéni mandátumot szerzett a Független Kisgazdapárt színeiben az első szabadon választott magyar Országgyűlésben; abban az Országgyűlésben, amelynek minden tekintetben nehéz dolga volt, folyamatosan küzdött a közelmúltja árnyaival, hagyatékaival, beidegződéseivel, törvényeivel, s mindezt állandó ellenszélben. Tagja volt számos bizottságnak, egy ideig az Országgyűlés jegyzője is volt. Képviselői munkája során mindig szem előtt tartotta szűkebb pátriája érdekeit, Békés városáért, lakosaiért dolgozott. Szívén viselte a békési polgárok sorsát, boldogulását, de ugyanolyan elszántsággal küzdött az ottani gazdák érdekeiért is. Tevékenyen részt vett a kárpótlási törvények, különösen a termőföldet érintő kárpótlási jogszabályok kidolgozásában. Képviselői munkájának eredményeként Békésen újraindulhatott a református egyházi oktatás, a gimnázium épülete visszakerült az egyház kötelékébe, megkezdődött a kollégium épületének kivitelezése. A mezőgazdasági iskola közel 150 hektár tangazdasághoz jutott, mely azóta is az oktatást szolgálja. Neki is köszönhetően elkészült a városi sportcsarnok, az Élővíz-csatorna kikotrása, partvonalának megerősítése, s akkor még próbaüzemben, de működni kezdett a békési szennyvíztelep. Mindezekre nagyon és joggal volt büszke. Amikor pedig az országos politizálás véget ért számára, helyben, otthon folytatta tovább önkormányzati képviselőként, társadalmi megbízatású alpolgármesterként több cikluson át. Mai zsargonnal élve, fáradhatatlanul lobbizott a különböző beruházásokért. Nem léteztek számára zárt ajtók, csak éppen csukottak. Időközben a gyermekei felnőttek, s legnagyobb örömére követték a pályán. Dr. Pásztor Orsolya és dr. Pásztor Gyula mellette kezdték gyakorló éveiket, miközben ő fokozatosan vonult vissza, átadva a fiataloknak a terepet, a munkát, az útravalót. 2010 óta semmilyen tisztséget nem vállalt, idén szeptemberben vette volna át aranydiplomáját. Teljes életet élt a gyerekei, unokái körében szeretetben, segítve őket mindenben. Egy lángot adok, ápold, add tovább és gondozd híven írja Reményik Sándor erdélyi költő. Dr. Pásztor Gyula már életében is lángokat gyújtott, és ezek a lángok az örökségeként lobognak tovább. Nyugodjék békében!
Köszönöm szépen, képviselő úr, ezt a szép megemlékezést. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Illés Boglárka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Holnap lesz 78 éve. 1945. május 9-én 0 óra 16 perckor a második világháború Európában véget ért. Aligha kételkedhetünk abban, hogy az emberi történelem legnagyobb katasztrófája volt. Generációm a második világháborút történelemkönyvekből, elbeszélésekből ismeri. A szüleink közvetett, a nagyszüleink közvetlen tapasztalatokat is szereztek a borzalmakról. Ma azonban olyan időket élünk, hogy sorra kell a világot, benne hazánkat érintő megrázkódtatásokból talpra állnunk és újrakezdenünk. Ez már valamennyi, ma élő generáció közös tapasztalata. Bár azt hittük, a háború fenyegetettsége a második világháború után örökre letűnt Európa horizontjáról, most a szomszédunkban mégis fegyveres konfliktus dúl, és annak a mindennapokra gyakorolt hatásaival szembe kell néznünk, legyen szó a Kárpátalján élő nemzettársainkról, a magyar termőföldet művelő és egészséges terményeiket eladni kívánó gazdákról, vagy éppen a fűteni, vagy a nyár közeledtével otthonaikat hűteni kívánó családok megnövekedett anyagi terheiről. Mindeközben a gyermeket vállaló nők nevében különösen kijelenthetem, a jövőt kell terveznünk. Hiszen ahogy 1945-ben hat év háború, pusztítás, kimerültség és kilátástalanság után eljött a béke, úgy, bár távol még a béke reménye, nem adhatjuk fel. A reményünk Ferenc pápa látogatásával is megerősítést nyert, és az újrakezdésre is gondolnunk kell. Mi ezért szorgalmazzuk a fegyverszünetet, ezért állunk a béke mellett, és ezért tesszük fel azokat a kérdéseket, melyekre a válaszok a jövő szempontjából nem kerülhetők meg. Mi lesz a háború és az önsorsrontó szankciók után Európával és benne Magyarországgal? Hiszen a második világháború óta tudjuk, minden sikeres újrakezdés, minden eredményes építkezés mögött kell hogy legyen megfelelő mennyiségű nyersanyag, célok mentén indított beruházások, innovációt támogató technológia és versenyképességet biztosító szakképzett munkaerő, felvértezve hittel és akaraterővel. Az utóbbiról kívánok most beszélni és a figyelmet erre kívánom felhívni. Tisztelt Ház! Mi, magyarok nem pusztán tervezünk, készülünk, cselekszünk és a kihívásokkal megküzdünk, de folyamatosan bizonyítjuk, nekünk nem igazunk van, hanem igazunk lesz. És rögtön egy újabb ilyen területre érkezünk akkor, amikor arról beszélünk, hogy meghirdették a készségek európai évét, ami brüsszeli tempóban holnap el is indul. De mire is gondolok? Engedjék meg, hogy az európai parlamenti és tanácsi határozatból idézzek. „Az európai készségfejlesztési menetrend célja annak biztosítása, hogy a képzés tartalma igazodjon a munkaerőpiaci igényekhez, valamint a képzési lehetőségeket és az emberi törekvéseket jobban összehangolja.” Ezek azok a célok, amelyeket már 2010 után kitűztünk és több lépcsőben meg is valósítottunk. A szakképzési rendszer átalakításával, az elméleti képzés mellett a gyakorlat megfelelő hangsúlyozásával a bővülő foglalkoztatottság fenntartása mellett a teljes foglalkoztatottságot kívánjuk és kívántuk elérni. Célul tűztük ki, hogy a piaci elvárásoknak is megfelelő végzettségű és számú szakember álljon rendelkezésre, akik könnyen és gyorsan el is tudnak helyezkedni. A képzés öncélúsága mellett a közcélúságot kívántuk hangsúlyozni. Akkor a baloldal ebben még bajt, végállomást, zsákutcát, a duális képzés bevezetésével a szakképzés feje tetejére állítását vizionálta. Most persze nem mondanak semmit. Amikor bebizonyosodott, hogy az átalakítás sikeres és eredményes, sőt ugyanezeket a célokat mintegy évtizeddel később a készségek európai évének határozatában is viszontlátjuk, hallgatnak. Pedig akár üdvözölhetnék is, hiszen a készségek európai éve egy lehetőség arra, hogy a magyar logikát a brüsszeli döntéshozókhoz is közelebb hozzuk, a hazai eredmények bemutatásával elismertessük, a magyar fiatalokat az innovatív gondolkodásuknak, tehetségüknek és kitartásuknak köszönhetően a nemzetközi szakképzési versenyeken szerzett dobogós helyüknek megfelelő figyelemben részesítsük. Az előttünk álló, a magyarok által világosan, de a brüsszeli döntéshozók által homályosan észlelt kihívásokra adott tévutas brüsszeli válaszok helyett ismerjék meg a nálunk már gyakorlatban is működő válaszokat, hogy az európai döntéseket is jobb, megfelelőbb mederbe tereljük. Ködszurkálás helyett tanulmányozhatják a magyar munkaalapú társadalom kialakításának gyakorlatát, melyet mind az ifjúsági munkanélküliségi mutatókban, mind a fiatalok foglalkoztatottságában, mind a nem tanuló, nem dolgozó fiatalok számának mérséklődésében tetten érhetnek. Vagy például amikor megállapítják, hogy a munkaképes korú európai népesség aránya a 2019. évi 64 százalékról 2070-re várhatóan 56 százalékra csökken. A probléma világos, mint ahogy a válasz is, ami nem az illegális bevándorlásban, hanem a demográfiai fordulatban keresendő. S azt is kérem a brüsszeli döntéshozóktól, hogy amikor a magyaroknak jogosan járó források visszatartásán dolgoznak, csak a holnap kezdődő európai évre és az évet elfogadó határozatra gondoljanak. Mert összeurópai fenntartható növekedésről, egyenlő esélyekről, helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről akkor tudnak komolyan, hitelesen beszélni, ha nem kívánnak politikai rosszindulatból kettős mércével mérni. Fontos, hogy erre mindannyian felhívjuk a figyelmet. Köszönöm szépen. [[16.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2023. május 22-én kerül sor. Most megköszönöm mai munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, a műszakiak munkáját, a hivatal munkatársainak segítségét. Mindenkinek szép estét kívánok! Az ülést bezárom.