[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Bedő Dávid, momentumos képviselő úr, Hegedüs Andrea, DK-s képviselő asszony és Orosz Anna, momentumos képviselő asszony a velük szemben fennálló összeférhetetlenségi okot 2022. május 28-ai hatállyal, Kanász-Nagy Máté, LMP-s képviselő úr pedig a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot 2022. május 29-ei hatállyal megszüntette, így az Országgyűlés és az országgyűlési bizottságok ülésén tanácskozási és szavazati jogukat gyakorolhatják, indítványt nyújthatnak be és javadalmazásra is jogosultak. Most a napirend előtti hozzászólásokra kerül sor. Elsőként Kanász-Nagy Máté, LMP-s képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Induljunk ki abból, hogy mi az állam feladata. A mi álláspontunk szerint a magyar államnak az lenne a feladata, hogy megvédje a magyar munkavállalókat. Többek között ugyanis azért tartjuk fenn a magyar államot, hogy az felügyelje és fegyelmezze a profitmaximalizáló nagyvállalatokat, hogy azok ne tudják kizsákmányolni a magyar embereket és a természetet. Sajnos ma Magyarországon ennek az ellenkezője érvényesül, és 12 év fideszes kormányzás után az is kijelenthető, hogy a magyar állam a legrosszabb munkáltató hazánkban. De miért mondom ezt? Nézzük meg, hogy mi a helyzet a közszférában! Először egy olyan tételmondatot kell kimondanunk, hogy szerintünk, zöldpolitikusok szerint a politikának az a célja, hogy az emberek, a családok és a közösségek jóllétét és életminőségét szolgálja. A jólléthez és az életminőséghez pedig minőségi közszolgáltatásokra van szükség, ezen belül az oktatásnak és a pedagógusok munkájának kulcsszerepe van, hiszen az oktatás foglalkozik a magyar gyermekek jövőjével, az egész ország jövőjével. Ebből a szempontból kiemelt fontosságú, hogy a pedagógusok hogyan keresnek Magyarországon, megbecsülést, támogatást kell nekik adni, hogy munkájukat minél jobb körülmények között tudják ellátni. Csakhogy sajnos a Fidesz-kormány ehhez képest, tudjuk nagyon jól, az európai uniós átlaghoz képest évről évre kevesebbet költ az oktatásra. Tudjuk azt is, hogy az oktatás az önök számára csupán egy minisztériumok között ide-oda pakolható államtitkárság, most éppen a Belügyminisztériumnál landolt. De a legrosszabb az összes közül, hogy a Fidesz-kormány úgy viselkedik a pedagógusokkal, ahogy egy nagyvállalat igazgatója viselkedik a gyártósor mellett robotoló, izzadó munkásaival. Mert hogyan is viselkedik egy kizsákmányoló nagytőkés? A kizsákmányoló nagytőkés éhbérért dolgoztatja a munkavállalókat, ahogy a Fidesz-kormány dolgoztatja a pedagógusokat. Egy kezdő pedagógus bére ma Magyarországon nettó 207 ezer forint. Milyen szerencse, hogy Lázár János régi-új miniszternek egyébként van egy álma: az ő álma szerint 2030-ig el kell érnünk Ausztria színvonalát. Nagy kérdés, hogy ezt a pedagógusbérek terén el fogjuke tudni érni. Nem tudom, tudjáke, hogy ott egy kezdő pedagógus 2358 eurót keres. Ugye, a rekordinfláció mellett rekordgyenge a magyar forint is, ez azt jelenti, hogy közel bruttó egymillió forint ott egy kezdő pedagógus bére. Három-négyszeres a különbség a magyar és az osztrák pedagógusbérek között. De menjünk tovább! A kizsákmányoló nagytőkés agyondolgoztatja a munkavállalóit, ahogy a Fidesz-kormány teszi a pedagógusokkal, a pedagógusok jóval többet dolgoznak, mint heti 40 óra, ez az 50-60 órát is elérheti, ezt mindenféle felmérés, tapasztalat alapján tudhatjuk. És a kizsákmányoló nagytőkés az érdekérvényesítés eszközeit, lehetőségeit is elveszi a munkavállalóitól, pontosan, ahogy önök tették akkor, amikor az elmúlt napokban, hetekben a sztrájkjogot is elvették a pedagógusoktól, tényleg az alapvető munkavállalói jogokat sem biztosítják számukra. De ha ez nem lenne elég, akkor ott van a kizsákmányoló nagytőkés gőgje, lenézése, gúnyolódása, ami szintén megérkezett az elmúlt hetekben. Parragh László tolmácsolta a kormány álláspontját. Ugye, Magyarországon nincs oktatási miniszter, de van egy oktatási árnyékminiszter, őt Parragh Lászlónak hívják, aki folyamatosan elmondja a véleményét a magyar oktatással kapcsolatban. Legutóbb arról beszélt, hogy miért is gondolkodnak a pedagógusok béremelésben, amikor délután négy óra után hazamehetnek, vagy ott van számukra a nyári szünet, miért nem elégednek meg azzal; de egy olyan utópisztikus gondolatot is kifejezett Parragh László, miszerint a pedagógusbér-emelés gyakorlatilag olyan, mint az ingyen sör, ezt meg lehet ígérni, ezt mindenki szeretné, csakhogy nincs rá pénz. Kérdezem, hogy ez valóban így vane a pedagógusbér-emeléssel kapcsolatban. Tehát tényleg olyanok, mint a leggonoszabb nagytőkés a kapitalizmus hajnalán, aki kizsákmányolta, elnyomta és elhallgattatta a munkavállalóit. Ezek után mégis szeretném föltenni a következő kérdéseket. Legalább az elmúlt időszak rekordinflációját kompenzáljáke a pedagógusbérekben? Biztosítjáke az automatikus béremelést, végre-valahára betartjáke eredeti ígéretüket, miszerint a pedagógusbér-táblát a minimálbér folyamatos emeléséhez kötik? És Lázár János álma valóra foge válni, el fogjuke érni 2030-ig az osztrák pedagógusbér-színvonalat? ehhez minden évben százezer forinttal kell emelni a pedagógusbéreket. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó. [[13.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Van annak egy diszkrét bája, amikor a Soros György pénzéből kampányoló baloldal kizsákmányoló nagytőkésekről beszél [[Derültség az MSZP padsoraiból.]] és hogy milyen távol áll tőlük ez az attitűd, majd elmennek a pénztárhoz, és felveszik Soros Györgytől a támogatást. Nagyon szép beszéd volt, tisztelt képviselő úr, csak a torka véres, mert bizony-bizony, önök ebből a pénzből vannak itt a parlamentben [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: És ez nem a Fidesz?]] , neki fognak a mandátumukkal elszámolni, és tőle várják az utasítást. De fordítsuk komolyra a szót, tisztelt képviselő úr, mert a pedagógusok, így pedagógusnap után is, mindig és mindenkor elismerést érdemelnek, azt, hogy a munkájukat elismerjék, ahogy ön is mondta, anyagilag is, erkölcsileg is; ezt meg kell tennünk, akkor is, amikor pedagógusnap van, és akkor is, amikor nincsen. Mert valóban, az, hogy az országunknak milyen jövője lesz, jórészt a családokon és a pedagógusokon múlik, ők tudják Magyarországot naggyá, nagyobbá tenni, hogy minél jobb és minél boldogabb országban élhessünk, tisztelt képviselő úr. Ugyanakkor ön azzal a mondattal kezdte a felszólalását, amit itt az SZDSZ-től már nagyon sokszor hallhattak, hogy az állam a legrosszabb gazda. [[Ungár Péter: Legrosszabb munkáltató…]] Hát, ez az, amit itt éveken keresztül ismételgetett az SZDSZ! És hogy az államtól szervezzenek ki mindent, még a Nemzeti alaptanterv készítését is kiszervezték, hiszen hogy, hogy nem, véletlenül pont egy Soros György által támogatott civil szervezettel íratták meg a Nemzeti alaptantervet, ilyen véletlen egybeesés valahogy rengeteg adódik a magyar baloldal történetében; nos, akkor még a NAT-ot is kiszervezték, nem beszélve a pedagógus-továbbképzésekről és sok minden másról, ugyanerre hivatkozva, hogy az állam a legrosszabb gazda, majd idézőjelben a szakértők ezt megoldják. Tisztelt Képviselő Úr! Ön nem elégedett azzal, amit a kormány tett a pedagógusok érdekében az elmúlt 12 esztendőben. Hát, nem tudom, akkor mit gondol a saját szövetségeseiről, akikkel együtt indult a választáson; akiknek kampányolt; akiknek a neve mellé odaírta a saját nevét; akiknek a pártlogóit felvette a saját neve alá a szavazólapra, hogy ők mit tettek a magyar pedagógusokkal. Ön azt mondta, hogy voltak pedagógusbér-emelések, de kellett volna nagyobb léptékű béremelés. Én azzal egyetértek, hogy a jövőben, ahogy a gazdaság teljesítménye erre lehetőséget kínál, az idei 10, a jövő évi 10 és az azutáni 10 százalékon, tehát a 30 százalékon túl, ha van a gazdaságban még erre fedezet, akkor legyen nagyobb értékű a pedagógusbér-emelés, ezzel egyetértek. Na, de akiknek a logója ott volt az ön szavazólapján, az ön neve mellett, azok mit is csináltak a pedagógusbérrel? Fel tud ön sorolni az ön szövetségesein kívül, akikkel együtt indult a választáson, akikkel együtt szavaz itt a parlamentben, akiknek megtapsolja a felszólalásait, rajtuk kívül fel tud sorolni olyan politikusokat, akik csökkentették Magyarországon a pedagógusbért? [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Nem! Tordai Bence közbeszól.]] Az önök szövetségesein kívül bárki Magyarországon csökkentett pedagógusbért? Nem! Csak az ön szövetségesei. És ön az egyik első felszólalásában azt mondja, hogy önök nagyobb pedagógusbér-emelést követelnek, önök, akiken kívül senki, a magyar demokrácia történetében biztosan nem… nem tudom, hogy az azelőtti korszakban volte, aki csökkentett pedagógusbért vagy sem, általában azért a kommunista hatalomátvétel után az értelmiségi béreket igyekeztek az akkoriak csökkenteni, de most nézzük csak az utolsó 32 évet , az utolsó 32 évben csak és kizárólag önök voltak azok, akik pedagógusbért csökkentettek. És ez nem önmagában volt, mert nem álltak meg itt, hogy csökkentik a bért. Emlékszik arra, emlékszik, mennyi pedagógust bocsátottak el azok, akikkel ön együtt indult a választáson? [[Kálmán Olga: Mennyit?]] 15 ezret! Emlékszik rá, hogy mennyi helyen zárták be az iskolát, ahonnan elbocsátották utána a pedagógusokat? Nagy megbecsülés, tudás értéke, ilyenekről beszél, de önök voltak kormányon! Hány helyen? [[Ungár Péter: Mi még nem voltunk kormányon…]] Több mint 300 helyen, tisztelt képviselő úr! Tehát fel lehet állni, és nyilván lehet sok mindent mondani, csak hogyha ön kevésnek tartja azt, hogy 2013 után volt egy 50 százalékos béremelés, ha kevésnek tartja azt, hogy a koronavírus-járvány alatt volt összességében egy 20 százaléknyi béremelésről döntés a pedagógusoknál, és kevésnek tartja azt, hogy még a következő években nő én is egyetértek azzal, hogy ha a gazdaság teljesítménye engedi, akkor nagyobb mértékű béremelés kellene hogy legyen , de akkor miért azokkal szövetkezik, akik, nemhogy azt mondhatni, hogy kicsi mértékben emeltek, hanem csökkentettek pedagógusbért, tisztelt képviselő úr!? Legalább ennyiben legyen egy icipicit következetes! Talán, hogyha minket kritizál, aminek az irányában van némi igazság, hogy lehet több bér, hiszen ezt követelik a pedagógusok, és mi ezzel egyetértünk, akkor esetleg nézzen már önmagától, ha jól látom, jobbra [[Kezével mutatja.]] itt a parlamenti patkóban balra, és esetleg ott is fogalmazza meg, hogy mivel nem értett egyet. Ezeket kihagyja, mert be akart jutni a parlamentbe. Ezért nem szólt arról, hogy a pedagógusbér-csökkentőkkel jön be a parlamentbe; ezért hallgat arról, hogy olyan emberekkel politizál együtt, akik elvettek a magyar pedagógusoktól presztízst is, meg ilyeneket mondtak a kampányban, ez mondjuk, Fekete-Győr András [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy: mérhetetlenül sok az iskolánk, és ezeknek nagyon ramaty a minősége. Kikérte magának a ramaty minőséget a pedagógusok nevében? Visszautasította a pedagógusbér-csökkentéseket? Utána lesz miről folytassuk a beszélgetést! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból, szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Most Mellár Tamás képviselő úrnak adom meg a szót, a Párbeszéd-frakció tagjának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A minap az Orbán-kormány bejelentett egy megszorító csomagot az ő nyelvhasználatukkal persze ez csak költségvetési kiigazító csomag , amely 2200 milliárd forintra rúg; ebből 800-900 milliárd bevételnövelés és 1200-1300 milliárd kiadáscsökkentés. Ne legyenek kételyeink, hogy ennek nagy részét majd az állampolgáraink fogják fizetni. Éves összevetésben ez a GDP-nknek 3,5 százaléka. A következő esztendőre hasonló nagyságú megszorítás lesz az eddig kiszivárgott pénzügyminisztériumi információk szerint, a két év összességében tehát a megszorító csomag eléri a GDP 7 százalékát. Ez arányaiban nagyobb, meghaladja az 1995-ös Bokros-csomagot, vagyis ebből arra lehet következtetni, hogy semmi nem javult Magyarország gazdaságában az elmúlt 25-27 esztendőben. Felhívom a válaszoló államtitkár úr figyelmét arra, hogy ne hivatkozzon arra, hogy most válság van, és ezért van szükség visszafogásra, mert milyen válság az, amelyben az előző évben 7,1 százalékkal nőtt a GDP, az első negyedévben pedig 8,2 százalékkal? Nem! Nem a válság és nem is a háború az oka ennek a megszorításnak, hanem sokkal inkább az, hogy 2017 óta egy igen erőteljes gazdaságélénkítő programot hajtott végre a kormány, gyorsított ütemben hívta le az európai uniós forrásokat, hatalmas állami beruházásokat indított el, az adósság/GDP hányados már egyébként jóval a háború kitörése előtt is, ősszel elérte a 80 százalékot. [[13.20]] Tehát szó sincs arról, hogy a háború miatt kerültünk volna ilyen helyzetbe. Arról van szó, hogy közbejött egy választási költségvetés, és majdhogynem helikopterrel szórta a pénzt a kormány annak érdekében, hogy a választásokon nyerni tudjon. A nemzeti együttműködés keretében kialakult egy olyan gazdasági rendszer, amelyben megbízható elvtársak kezébe került a nemzeti tőke, nekik osztották az EU-s pénzeket, és ők kapták az állami megrendeléseket. Igen ám, de ez az újonnan létrejött nemzeti tőkésosztály egy olyan gazdasági rendszert működtet, amely nem produktív és nem versenyképes. Ha valaki kételkedik ebben a megállapításban, akkor kérem, próbálják felidézni, hogy mekkora részét adja az összes exportunknak a hazai tulajdoni többségű vállalkozások köre. Segítek: mindössze 20-25 százalékát. S ennek a 20-25 százaléknak vajon mekkora hányada tartozik a high-tech-iparágakba? Megint csak segítek: kevesebb mint 5 százaléka. Tehát csak akkor tud fennmaradni változatlan szinten a magyar gazdaság és benne a hűbéri láncot alkotó orbáni vállalkozói kör, ha többletforrásokhoz jut. S most elérkeztünk abba az időszakba, amikor nincs többletforrás, amikor a kormány nem tud többletforrásokat bevonni sem az Európai Unióból, sem Keletről, és nagyon hiteleket sem tud a nemzetközi piacokról fölvenni, hiszen a magas, 80 százalék körüli adósság/GDP hányadosunk ezt nem igazából teszi lehetővé. Mindebből persze nem következik az, hogy összeomlik a magyar gazdaság, nem feltétlenül fog összeomlani. Nyilván sok múlik azon, hogy mégiscsak sikerüle valamilyen kis mennyiségű forrást a miniszterelnökünknek összeszedni. Illetve a másik nagyon fontos elem az, hogy az emberek miként reagálnak erre a helyzetre, vajon beleegyezneke a nagyobb elvonásokba, az alacsonyabb életszínvonalba vagy sem. Ha beleegyeznek, és egy kis többletforrás még csöpög, akkor ez akár több évig is eltarthat, de ezt nem fejlődésnek, nem növekedésnek, hanem sodródásnak, evickélésnek nevezhetjük, és tulajdonképpen szó sem lehet arról, hogy felzárkózzunk az Európai Unióhoz. Tehát csak azt tudjuk biztosan mondani, hogy nem lesz magyar felzárkózás a következő években. Európa sereghajtói maradunk, és Bulgáriával fogunk versenyezni, hogy vajon az utolsó vagy az utolsó előtti szinten leszünk-e. Ez akkor is így lesz, ha elkezdik a GDP-t egy kicsit fölpumpálni, mert a fogyasztás és az életminőség tekintetében biztos, hogy sereghajtók maradunk. Ez nagyon sajnálatos dolog, újabb elvesztegetett 10-12 esztendő van mögöttünk, és újabb négy esztendő van előttünk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik, a DK, a Momentum, a Párbeszéd, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Különleges az ön fejtegetése, ugyanis azt állítja, hogy nincs válság. Aztán azt is állítja, hogy a háború lényegében nincs hatással a magyar gazdaságra, a magyar gazdaság nehézségére. Kimondja, hogy ha van is nehézség, azt nem a háború okozta, hanem az okozta, hogy a kormány előrelátóan egy gazdaságfejlesztő intézkedéssorozatot hozott éveken át a beruházásokat jelentősen megnövelve, a munkahelyeket megőrizve, sőt azok számát növelve. A Covid-járványból európai szinten is az elsők között jött ki a magyar gazdaság, úgy, hogy a foglalkoztatottak száma csak átmenetileg csökkent, a Covid megszűnése után pedig újra növekedett ön ezt állítja. Majd azt állítja, hogy a magyar kormány intézkedései rosszak, és ami nehézséget okoz most a magyar gazdaságnak, a magyar költségvetésnek, azt lényegében a magyar kormány intézkedései okozták. Ezzel azt is állítja, hogy a magas infláció is a kormány miatt van, ami az ismert okok miatt jellemző egész Európában és Magyarországon is. Az ismert okok közül kiemelkedik az elhibázott európai uniós rezsipolitika, az energiaárak emiatti jelentős növekedése, amelyet a magyar kormány minden eszközzel megvéd, hogy az ország gazdaságát, a Magyarországon élő családokat ez ne érintse. Ön is tudja, hogy miniszterelnök úr legutóbbi sikeres fellépése az Európai Unióban történt. Roppant érdekes egyébként, hogy a háttérben nem hangosan, de sokan szurkoltak neki, hogy tartson ki egyedül az álláspontja mellett, mert ez az Európai Unióban az ő országaiknak is, amelyek nem merték ezt elmondani, pozitívumot jelent. Azt gondolom, hogy a 2023. évi költségvetés tervezete a béke és a biztonság költségvetési tervezete, a rezsicsökkentés megvédését és a honvédelem megerősítését jelenti. Ez a mai napon került benyújtásra az Országgyűlés elé, és lesz lehetőségünk részletesen kitárgyalni, hogy mit is tartalmaz ez a költségvetés. Roppant érdekes, hogy ha ön is meg fogja ismerni ennek a tartalmát, azt fogja látni, hogy Magyarország a legnehezebb időszakban is egy egyensúlyi költségvetést tud biztosítani. A gazdaság termelékenységi képességét és növekedési képességét ez a költségvetés megtartja, s ami a legfontosabb, hogy megvédi a magyar családokat a mérhetetlen rezsiár-növekedéstől. Ez Európában egyedülálló. Ha megvizsgáljuk a 2023. évi költségvetést, azt is láthatjuk, hogy a növekedés emelkedő pályán maradt, hiszen meg fogja haladni a 4 százalékot, ugyanakkor az infláció pedig végre csökkenésnek indul. Tervezetünk szerint az infláció mértéke 5,2 százalék lesz 2023-ban. Ezzel együtt a költségvetés hiánya is jelentősen csökken, azt 3,5 százalékra tervezzük, és egyértelmű cél, hogy újra 3 százalék alatti költségvetési hiányt tudjunk majd a következő években betervezni. Az ön állításával szemben a magyar kormány felelős költségvetési és adópolitikát folytat, hiszen a Rezsivédelmi Alap és a Honvédelmi Alap létrejöttét külön extraadókkal biztosítja, extraprofitadókkal. A jelen világgazdasági helyzet egyesek számára kedvező és többletprofitot biztosít, és a magyar kormány ezt a profitot kéri el átmeneti időre ezektől a gazdálkodóktól. Úgy gondolom, hogy a magyar kormány eddig is, jelenleg is és a jövőben is felelős gazdaságpolitikát folytat, amelynek célja a magyar családok megvédése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Mi Hazánk frakciója képviselőjének, Szabadi István úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A bérből és fizetésből élők mindennapjait mutatnám be postás szemüvegen keresztül. Az ezredforduló előtt is, de azóta is úgy érezhetjük, hogy a Magyar Posta mintha mostohagyermeke lenne a mindenkori kormánynak, pedig jól tudjuk, hogy egy ország működéséhez elengedhetetlen a jól működő postai szolgáltatás, amit a mindennapjainkban meg is tapasztalhatunk. Annak oka, hogy úgy érezhetjük, esetleg ez nincs így, egyrészt abban keresendő, hogy a vállalat vezetése eltávolodott a tradicionális értékektől, másrészt pedig az, hogy a vállalat vezetői inkább nevezhetők bankármentalitásúaknak, mint a Posta ügyeihez értőknek, harmadrészt pedig a mindent elsöprő profitorientált szemlélet, amely nem a béreket emeli a magasba, hanem a profitot. A postai dolgozók egy jelentős része minimálbérért dolgozik, vagy afölött egy picivel nagyobb összegért. Ez elképesztően elfogadhatatlan. Nem beszélve arról, hogy a postai szakmát megcsúfolják azzal, hogy zsarolják, fenyegetik a dolgozót, hogy teljesítsen mindenféle pénzügyi termékek értékesítésében; gondolok itt a biztosítások közvetítésére vagy a sorsjegyek árusítására. [[13.30]] Ez azért elég méltatlan a postai szakmához, és nyilván azért ez is azt mutatja, hogy Magyarországon nemcsak a Postánál természetesen, hanem máshol is a profit többet ér, mint maga az ember. Lehet, hogy ez egyeseknek furán hangzik, de ezt éljük; ha ez nem így lenne, akkor sokkal nagyobb bérek lennének, főleg olyan vállalatoknál, ahol egyébként nem teljesen piaci alapú működés folyik. És az is egy nagyon érdekes jelenség, amit például a napokban kaptam, hogy a Posta be kívánja zárni a kistérségi hivatalait. Pirtó község polgármestere azzal keresett meg, hogy a Posta mindenképpen be kívánja zárni a településükön működő postai hivatalt, és megpróbálja beterelni az élelmiszerboltba, és azzal fenyegetik őket, hogy ha ez nem történik meg, így is, úgy is, akkor is bezárják a postát. Ez nyilván elfogadhatatlan, ez a fajta hozzáállás, és ez is azt mutatja, hogy bizonyos fejlesztéseket egyesek úgy gondolnak, hogy megvonásokkal járnak, és azért valljuk be őszintén, lehet, hogy afelé megy a világ, hogy be kell mennünk az élelmiszerboltba, ott adhatjuk fel a csekkeket, sőt ott vehetjük meg majd a sorsjegyet, és akkor, ha nyerünk, akkor eszünk, de idézőjelben, a viccet félretéve azért ez nem olyan vicces, és a bérből és fizetésből élő embereknek, akik kénytelenek kis pénzből gazdálkodni, és idesorolhatnám akár még a nyugdíjasokat is, valóban napi sorskérdés az esetleg, hogy sorsjegyet vegyenek vagy kenyeret. Tehát azért ezt a fajta gondolkodásmódot ki kellene irtani abból a viselkedésből, hogy azért az embereket értékeljük már ott, ahol szükséges, és nagyon sokan azért vannak bajban, mert nemcsak azt érzik, hogy gyenge és kevés a fizetésük, hanem azt, hogy nincsenek megbecsülve, és ez bizony nagyon sokszor a gondolkodásmódon múlik. Én tehát azt gondolom, hogy a szándék és a gondolkodásmód sokszor diszharmóniában van egymással, és ennek az a végeredménye, hogy ha mondjuk, keletkezik egy probléma, akkor azt életszerűtlen megoldásokkal próbálja a politika megoldani akár válaszként, vagy kivitelezni, hogy megoldja azokat az anomáliákat, amelyek akár a megélhetésüket, a napi dolgaikat, a problémájukat jelentik. Én arra kérem a képviselőtársakat, arra kérem a kormányt is, hogy ne engedjék azt, hogy a kistelepüléseken, hogy a kistérségekben elinduljon az a folyamat, hogy újra bezárjanak postákat, hiszen azért tudjuk, hogy ha bezár egy hivatal, bezár egy olyan szolgáltatás, amely a mindennapunk része, a mindennapjaink része, akkor úgy érezhetjük, hogy nem vagyunk fontosak, és akár el is néptelenedhet egy település, mert kivonnak belőle olyan, az életünk számára fontos szolgáltatásokat, amelyekkel úgy érezhetjük, hogy mintha nem lennénk fontosak azon a településen. Én ezt kérem, hogy ezeket gondoljuk át, és dolgozzunk azon, hogy semmi esetre se engedjünk egy olyan jelenségnek, hogy újra postahivatalokat [[Az elnök csenget.]] zárjanak be. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Válaszadásra Fónagy János államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm napirend előtti felszólalását, mert lehetőséget ad arra, hogy a talán néha valóban méltatlanul keveset szóba hozott Magyar Postáról beszéljünk, arról a Magyar Postáról, amelyik több mint másfél évszázados működése során az elmúlt évtizedben sem vállalatként, hanem a magyar állami intézményrendszer egyik legfontosabb tagjaként működött. A Magyar Posta mint az egyik alapvető közszolgáltató hasonlóan például a nagy közlekedési vállalatokhoz a mi számunkra soha nem pusztán egy vállalatot jelentett, és arra a 27 ezer emberre, aki mind a mai napig teljes erőbedobással dolgozik, soha nem egyszerűen mint egy alkalmazotti létszámra, hanem mint a magyar állami intézményrendszer, a magyar állami stabilitás egyik fontos elemére tekintettünk. Tisztelt Képviselő Úr! A Magyar Posta mint ahogy nem az egész világ, de Európa tradicionális nagy postaüzemei az elmúlt évtizedekben egy alapvető változáson ment keresztül, hiszen az informatikai rendszereknek a kiépülése, a tradicionális postai feladatoknak a megváltozása a Magyar Postára is óhatatlanul hatással volt. Azzal messze nem értek egyet, amit ön mondott, hogy például a Posta számára méltatlan lenne a pénzintézeti tevékenység. Kérem, hogy látogasson el Budapest V. kerületébe, a Hold utcába, az amerikai nagykövetséggel vagy a Hold utcai piaccal szemben fönt lehet látni, hogy Magyar Királyi Postatakarék, és azt 1871-ben hozták létre, azóta működik, és azóta lát el a Posta pénzintézeti tevékenységet is. Egyébként a múltban is és jelenleg is a Postának a tradicionális tevékenysége mellett ez az egyik alapvető üzleti ága volt, jelenleg is az, és személy szerint bízom benne, hogy a jövőben is az lesz. A másik, amit a Magyar Postának folyamatosan el kell látnia, az egyetemes postai egyezményből fakadó kötelezettsége, amiben mint az egész világra kiterjedő nemzetközi hálózat egyik megbízható, és azt kell mondjam, hogy nemzetközileg sok évtizede elismert intézménye működik. Tisztelt Képviselő Úr! A bérekkel, ugye, mindig az a probléma, legyen az pedagógusbér, postások bére, vasutasok vagy mozdonyvezetők bére, hogy tulajdonképpen arra nem lehet egy olyan választ adni, hogy nem kellene többet fizetni. Hogyne kellene, természetes, ez mindenütt így merül fel, és kérem, higgye le, hogy a magyar kormány az elmúlt 12 évben a lehetőségeihez és az erejéhez képest ennek a közel 30 ezer postai dolgozónak a bérét is figyelemmel kísérte, és a lehetőségeihez képest igyekezett karbantartani. Ha ön azt mondja, hogy ennél több kellene, abban tökéletesen igaza van, természetesen minden ilyen közszolgáltató vállalatnál az a szándékunk nekünk is, hogy növeljük a jövedelmeket, de a magyar költségvetés, a magyar, egyébként az elmúlt évtizedben jelentősen javuló gazdasági tevékenység azért ennek korlátot szab. Ezzel együtt, kérem, azért ha az emlékezetében csak az elmúlt éveket végigveszi, akkor látni fogja, hogy a Magyar Posta dolgozói is minden évben megkaptak olyan jövedelemnövekményt, amely a jövedelmüknek a szinten tartását biztosította. Nem voltak ezek mindig egyszerű tárgyalások, de mindig sikerre vezettek, és az elmúlt 12 évben, az elmúlt 12 évből, mondjuk, 10-11 évre a magyar társadalmat és a magyar gazdaságot jellemző munkabéke a Postára is jellemző volt. Összegezve, képviselő úr, a Magyar Posta számunkra az egyik legfontosabb állami intézményrendszer, a dolgozóit megbecsüljük [[Az elnök csenget.]] és azon leszünk, hogy a jövedelmeiket fokozatosan növelni tudjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Annyira abszurd és szürreális helyzetbe kormányozta Magyarországot a Fidesz, hogy ma már egy közszolgálati híradót könnyű összetéveszteni egy Bödőcs-szatírával. Csak az elmúlt egy hétből szemezgetve: Parragh László ismét elemében volt, 11 milliós karórában azzal biztatta az alulfizetett tanárokat és tűzoltókat, hogy a tanároknak ott a szabad nyár, a tűzoltóknak meg az adrenalinlöket pénz nincs, de ne panaszkodjanak! , a katás vállalkozók adóját pedig szerinte meg kell emelni. Innen is üzenem, hagyják békén a katásokat, terheljék inkább a fideszes oligarchákat! Aztán pedagógusnap alkalmából a tanárok bérrendezés helyett csak egy szép üzenetet kaptak Németh Szilárd tolmácsolásában nyilván erre vágytak. [[13.40]] A miniszterelnök ugyan nem kapott szép üzenetet, viszont másfél milliós fizetését meg akarja emeltetni havi kétmillió forinttal, hogy az igazodjon a házelnök juttatásához, ezt javasolja az Országgyűlésnek. Mi lenne, hogyha a pedagógusok és a szociális dolgozók fizetését is a házelnök fizetéséhez igazítanánk? Tudják, hogy hány százaléka most egy kezdő tanár fizetése Kövér László fizetésének? 8,5 százaléka. A szociális dolgozók átlagfizetése a házelnök fizetésének mindössze 10 százaléka. Azzal a szerény javaslattal szeretnék élni, hogy igazítsuk az ő fizetésüket a házelnök fizetéséhez [[Németh Szilárd István: Legalább a tiédhez!]] , kapjanak 15 százalékot, az azonnal 500 ezer forintot jelentene számukra. Aztán kiderült, hogy a tavalyi évben a pandémia és a gazdasági válság ellenére a száz leggazdagabb magyar vagyona 637 milliárd forinttal növekedett, 2020-ban a tíz leggazdagabb magyar vagyona 670 milliárd forinttal emelkedett. Mi ez, hogyha nem extraprofit?! Ne legyen félreértés: egyetértünk, hogy a bankok, biztosítók, más multik nagyobb mértékben vegyék ki a részüket a közterhek viseléséből, hiszen az elmúlt években több száz milliárd forintot tehettek zsebre annak köszönhetően, hogy Magyarországon van Európa egyik legalacsonyabb nyereségadókulcsa. Azonban a rendelet, amelyet hétvégén bocsátott ki a kormány, hiányos, mert hiányoznak belőle a következő területek, például a kaszinók, hiányoznak belőle a NER oligarchái, hiányoznak belőle az állami beruházások kivitelezői, akik közpénzből több mint ezermilliárd forintos árbevételt értek el, és hiányoznak belőle az olcsó magyar munkaerőn nyerészkedő autógyárak is, amelyek most is több száz milliárd forint nyereséget visznek ki az országból. Elvárjuk, hogy ők se maradjanak ki az extraprofit utáni adózásból. Tisztelt Képviselőtársaim! De nem csak adóztatás létezik, nem lehet a profitadót csak önmagában kivetni. Miért ne lehetne a munkavállalókat is részesíteni a nagyvállalati nyereségből? Mi, szocialisták olyan szabályozásra fogunk javaslatot tenni, amely alapján a nagyvállalatok nyereségének egy részéből a dolgozók kapjanak azonos összegű juttatást, az „együtt sírunk, együtt nevetünk” elve mentén. A nyereségadó tekintetében az MSZP, a Magyar Szocialista Párt szerint fel kell számolni azt a rendszert, hogy a legnagyobb magyarországi vállalatok gyakorlatilag nem fizetnek nyereségadót. Mi azt mondjuk, hogy a nagyvállalatok magasabb adókulcs alapján fizessenek társasági adót. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesztől már hallottuk, hogy kitől mit, hogyan vesznek el. Egy dolgot azonban nem hallottunk: hogyan lesz megfékezve az infláció, vane a kormánynak bármiféle terve a boltokban tomboló brutális drágaság ellen, akarnake önök bármit is tenni azokért az emberekért, akik már most sem tudják megfizetni a napról napra dráguló élelmiszereket, mert ez az ország a Fidesz vezetésével egy megélhetési katasztrófa felé sodródik. Mi, szocialisták és szociáldemokraták úgy gondoljuk, hogy ebben a válságos helyzetben segíteni kell az embereknek, ezért a költségvetés tárgyalása során egy létbiztonsági, megélhetést segítő csomagot fogunk javasolni, ennek a bevezetését, amely megakadályozhatja a magyar családok, idősek és fiatalok lecsúszását. Ez a valódi magyar érdek, közös jövőnkért, Magyarországért. Köszönöm szépen.
Tuzson Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nagyon érdekes volt a hozzászólása, pont azért is, mert egy MSZP-s politikusnak a hozzászólását hallhattuk, azét az MSZP-ét, amelyik annak idején, egy válság idején kormányozta Magyarországot, és nemhogy kivezette volna a válságból, hanem bizony még mélyebb válságba sodorta. Magyarországon a bérek értéke a nullával lett egyenlő, emlékezzünk vissza, milyen adót vezettek be. Az önök adóztatásában nemhogy adó volt, de még az adót is megadóztatták, tehát olyan mértékű adóteherbe sodorták a magyar embereket, amelyet abban az időszakban alig lehetett kifizetni, csökkentek a bérek, elvették a 13. havi nyugdíjat, és sorolhatnám azokat az intézkedéseket, ne felejtsük el itt a rezsiárakat sem, hiszen ugyanebben az időszakban önök az egekbe hagyták szökni a rezsiárakat. Egy olyan országot hagytak maguk után, amely bizony a válság legmélyebb jeleit mutatta. Nagyon mély válságban volt az ország. Önök által számonkérni azt, hogy hogyan zajlik Magyarországon egy válságkezelés, elég érdekes kérdés, főleg azért is… sőt, most hirtelenjében az emberekért aggódik, azokért az emberekért, akikre önök terhelték annak idején a válságnak a következményeit. Azért szeretném felhívni arra az ön figyelmét, hogy milyen helyzetben is van Magyarország, honnan hova jutottunk. Magyarország nagyon jó gazdasági pályán van, ezt még a koronavírus-járvány sem tudta megtörni. A koronavírus-járványt követően az egyik leggyorsabban állt helyre a magyar gazdaság, visszatért arra a szintre, mint ami egyébként korábban volt, amire egyébként ennek az évnek a végén fog az országok, az európai országok nagy része visszatérni, a világgazdaságot nem is tekintve. Ez annak köszönhető, hogy Magyarországon volt egy nagyon jó válságkezelés, és ennek a válságkezelésnek egyébként a legfontosabb eleme az volt, hogy mindig az embereket tekintettük a legfontosabbnak, és azt, hogy az emberek jövedelme még ilyen helyzetben se csökkenjen. Erre szeretném felhívni az ön figyelmét, és arra is, hogy ezt követően egyébként egy háború tört ki egy szomszédos országban, egy háború, amely nemcsak a magyar gazdaságot és nem elsősorban a magyar gazdaságot, hanem az európai gazdaságot rángatta meg. Látjuk azt, hogy az európai energiapolitikának milyen következményei vannak. Ön beszél itt az inflációról meg az infláció visszafogásáról. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy van olyan ország az Európai Unióban, ahol 19 százalékos 19 százalékos! az infláció [[Varju László: Mint Magyarországon!]] , egy nagyon magas inflációról beszélünk. Magyarországon az infláció a környező országok közül is a legalacsonyabb. [[Gy. Németh Erzsébet: 40!]] És hogy minek köszönhető mindez? Pont annak, amit Magyarországon a magyar kormány megtett, annak, hogy egyébként az élelmiszeráraknak is van egy plafonja, be vannak fagyasztva a legfontosabb élelmiszerek árai, az energiakérdés, a benzinár, a gázolajnak az ára, hogy 480 forint, míg a szomszédos országokban 700-800 forintos kiadásokról beszélünk. 15 ezer forint körüli az a megtakarítás, amit egy magyar ember el tud érni, ha elmegy tankolni, annak következtében, hogy ezek az árak be vannak fagyasztva. Vagy ilyen például a kamat kérdése is. Vigyázni kell a magyar emberekre, vigyázni kell arra, hogy bizony Magyarországon a gazdaság működőképes maradjon, és az emberek ki tudják fizetni a kamatterheiket [[Varju László: Ezért növekszik!]] , erről szólnak a koránynak az intézkedései. Ezért fontos az, hogy tartsuk is fenn ezeket az intézkedéseket, és a következő éves költségvetést, de még az ez évi költségvetést is erre kell alapozni. Nagyon fontos az, hogy meg lehessen tartani a rezsicsökkentést Magyarországon, és ezeknek a hatásoknak ellen tudjunk állni. Erről szól a költségvetés, és ezért van egy Rezsivédelmi Alap ebben a költségvetésben, és ezért lesz egyébként egy Honvédelmi Alap is, mert igenis Magyarországon a biztonság a legfontosabb. Ebben a helyzetben a kormánynak az elsődleges feladata az, hogy azokat az értékeket, azokat az eredményeket, amiket elértünk az utóbbi időszakban, képesek legyünk megőrizni. Képesek legyünk megőrizni az emberek biztonságát és megőrizni azokat az eredményeket a rezsicsökkentés területén is, az árak tekintetében, minden szempontból , amit egyébként elértünk, és a lehető legkisebb hatása legyen a szomszédos háborúnak és az európai válságnak a magyar gazdaságra. Bízzunk abban, hogy Magyarország a lehető legjobban fog kijönni ebből a helyzetből, és a magyar gazdaság, ahogy egyébként most is, az élvonalban van, erősödött [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a továbbiakban is erősödni fog. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Momentum frakcióvezetőjének, Fekete-Győr Andrásnak adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Mondjuk ki: az Orbán-csomag egy történelmi mértékű megszorítócsomag. A miniszterelnök a választásokat megelőzően a következőket mondta, idézem: ha a baloldal nyerne vasárnap, akkor lenne megszorítás, ha viszont a jobboldal nyer, akkor nem lesz megszorítás. Érdekes, ezek szerint a Fidesz saját magát baloldali pártnak tekinti ezt jó tudni. Ugyanis még meg sem száradt a tinta a miniszteri kinevezéseken, máris bejelentettek egy 2000 milliárd forintos megszorító csomagot, az úgynevezett Orbán-csomagot. Tehát Orbán Viktor ismét, ezredjére is hazudott a magyar embereknek. [[13.50]] Önök azt állítják, hogy csak a nagy cégekre vetik ki az adókat igaz? Tisztelt Képviselőtársaim! A valóság ezzel szemben az, hogy a hatósági benzin- vagy élelmiszeráraktól eltérően itt a cégek egyszerűen megemelik az árakat, és a vásárlókkal, vagyis a fogyasztókkal fizettetik ki a különadókat. Boltban vásárolni, bankolni, telefonálni pedig mindenki szokott, tehát mindenki meg fogja fizetni az önök megszorító csomagjának az árát. Hogy egy példát mondjak, a Wizz Air már be is jelentette magát az áremelést, és a többi cég is követni fogja a légitársaság példáját. Még drágább lesz szinte minden: a tojás, a kakaó, az internet, az utazás, vagyis a magyar hétköznapok világa. Ráadásul direkt adóemelések is jönnek. Ma több mint 400 ezer katás kisvállalkozó izgul azon, hogyan adóznak majd 2023-tól kezdődően. Talán elő lehetne állni néhány konkrétummal, hogy felkészülhessenek a magyar kisvállalkozások a változtatásokra; mondjuk, ahelyett, hogy a Fidesz és a nem 11, hanem 12 milliós Rolex karórában pöffeszkedő kamarai elnök bújtatott foglalkoztatással vádolná őket, és az exportképes tudásra vet ki büntetőadókat. Vagyunk egypáran, akik nem értjük, miért kell 40 százalékos büntetőadót fizetnie annak, aki havi 300 ezer forintért például szakfordításokat végez egy külföldi cégnek otthonról, a saját eszközeivel, a saját vállalkozásában. Már az is világos, hogy a büntetőadó maga visszalökte a szürkezónába, az ügyeskedésbe a vállalkozásokat, visszavágta a magyar gazdaságot, a vállalkozásfejlesztés ellen hatott. És pontosan mennyi adót is szedtek be önök ezzel? Megérte? De ha már megszorítanak, akkor a mindenkit foglalkoztató kérdés az, hogy mi lesz a pénzünkkel. Mi a megszorítások hatására több pénzt fogunk fizetni a cégeknek, a cégek pedig több pénzt fognak fizetni a magyar költségvetésbe, ahogy önök nevezik, a Honvédelmi Alapba, illetve a Rezsivédelmi Alapba. Én nem vitatom azt, hogy baj van. De ha baj van, én is és sok millió honfitársam szívesen fizetünk többet a közösbe. De néhány millió társammal együtt tudni szeretnénk, hogy mi lesz ennek a pénznek a sorsa. Azt a hiányt finanszírozzák majd önök belőle, amit az önök választási költekezése okozott a magyar költségvetésben? Vagy: oké, kifizetik belőle a világpiaci és a lakossági energiaárak közötti különbséget? És még mit, ezenfelül? Önök úgy kérnek, tisztelt képviselőtársak, nadrágszíj-összehúzást és több áldozatot a magyaroktól, hogy nem mondják meg, hogy pontosan mire költik a pénzünket, és ez így nincs rendben. Így talán az önök számára is érthetővé válik, ha valaki nem szívesen fizet többet a szalámiért vagy a banki tranzakciókért. Félő ugyanis, hogy a pénz nem a jó helyre fog jutni, hiszen eddig sem ez történt. Tehát a történelmi tapasztalataink magukkal, fideszes képviselőkkel és kormánnyal nem éppen pozitív a közpénzek elköltésével kapcsolatban. Nagyszerű dolog, hogy a múlt héten napvilágot láttak a magyar cégek nyereségei. Így láthatjuk, hogy kik azok, akiket viszont önök nemhogy nem adóztatnak, de még támogatnak is megszorítások helyett. Úgy tűnik, extraprofitnak önök azt a hasznot nevezik, ami nem Orbán Viktoré. A főleg építőiparban utazó Orbán-cégek óriási hasznára ugyanis eszükbe sem jutott önöknek különadót kivetni. A Mészáros és Mészáros Kft. csak hogy két példát mondjak tavaly 12 milliárdot, a Duna Aszfalt 20 milliárdot termelt stróman tulajdonosainak. Futja majd a miniszterek jachtozására meg az önök jachtozására is idén ennek, tudom, hogy örülnek , ugyanakkor a különadóztatott Aldi nyeresége ennél például kevesebb volt 2021-ben, csak hát ők, ugyebár [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem a megfelelő helyre csengetnek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Momentum padsoraiban.]]
Válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Figyelmesen hallgattam a Momentum hozzászólását. Először az jutott eszembe, hogy nehéz helyzetben lennék, hogyha Botka László szegedi polgármester magatartását követném. Ő azt nyilatkozta a hétvégén: egy dolgot megfogadtam, csak akkor szólalok meg, ha dicsérni tudom az ellenzéket. Ezt követően most mély hallgatásba kellene burkolóznom. De nem ez volt a baloldali polgármester egyetlen érdekes mondata önökről önök közül való ő. A bőség zavarával küzdve még csak egyetlen sokatmondó Botka-idézet önökről, a baloldal fiatal veteránja nyilván tudja, mit beszél: az ellenzéki pártok annyira érdektelenek, hogy már szerintem saját magukat sem érdeklik. A választói érdeklődés kétségkívül alacsony. Ön a Momentum új frakcióvezetője, engedelmével, azt javaslom tisztelettel, hogy gyorsan lásson munkához. Egyrészt: Nomen est omen, azaz nevében a sorsa. Az önök neve Momentum, és köztudott, hogy ennek legjellemzőbb sajátossága a momentum legjellemzőbb sajátossága, hogy gyorsan elillan. Másrészt önök fél év alatt a negyedik pártelnököt fogyasztják el, ami a kispárti süllyedés mondhatni, elmúlás tipikus tünete szokott lenni. Mindenesetre új feladatához sok sikert kívánok, nem lesz egyszerű. Nem lesz egyszerű, mert az álmoskönyvek szerint nem sok jövője van annak a politikai közösségnek, amely cinikus politikai számításból eleve tagadásra és álomrombolásra építi jövőjét. A tudósok azt is mondják, hogy nem sok jövője van annak a liberális pártnak, amely példátlan módon úgy lett parlamenti párt, hogy önállóan, saját jogon még sohasem jutott be az Országgyűlésbe, és most is csak a régi baloldal, pontosabban Gyurcsány Ferenc és a kisnyilasok hátára felkapaszkodva jutott be a parlamentbe. De az ön küldetésének szintén lehetetlen természetét mutatja az is, hogy amikor önök a baloldali előválasztásnak nevezett show-műsor keretében utoljára mérettettek meg önállóan, akkor miniszterelnök-jelöltjük, történetesen ön a saját baloldali szavazóik 3,5 százalékának bizalmát érdemelte ki, 3,5 százaléka sem kért önből a baldali szavazóknak. Más szóval, önt a saját szavazói 30 évesen nyugdíjba küldték. Ilyen helyzetben csak a határozott cselekvés vezethet eredményre. [[Z. Kárpát Dániel: Ez most vicc volt? Mert nem jött át!]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! A jóhiszemű együttműködés jegyében régóta ismerjük egymást , pro bono, szívességi alapon hadd mondjam el önnek, hogy a Momentum nem lesz sikeres, ha nem hallgatják meg választóikat, és politikájukban nem hajtanak végre három alapvető korrekciót. [[Z. Kárpát Dániel: Most a saját gondolataid jöjjenek!]] Először is, korábbi szavaikhoz híven, legyenek bátrak! Szabadítsák ki pártjukat a Gyurcsány-gyámság alól, vezessék ki a Momentumot a Gyurcsány-szövetségből! Másodszor: mondjanak nemet a nácikra! Szakítsanak a ma is kisnyilasok gyülekezetének számító, az elmúlt években számtalan elfogadhatatlan, és embertelen nyilatkozatot tevő Jobbikkal! Harmadszor: fejezzék be a magyar érdekekkel teljesen ellentétes háborús héjapolitikát, helyezzék politikájuk középpontjába Magyarország békéjét és biztonságát! Ami pedig a hozzászólásának nehezen kiszámítható lényegét illeti: nem lepődöm meg azon, hogy a Momentum a multikat védi. Amit a hazugságbeszédről mond, az elég érdekes, hiszen ön mellett ül Gyurcsány pártja. Tőle tudjuk, hogy ők, önök hazudtak reggel, éjjel meg este. Ő volt az, aki adócsökkentést mondott, és adóemelés lett belőle. Vagy az önök sorában ül az a képviselő, aki közgazdásznak, diplomásnak hazudta magát, majd kiderült, hogy nincs diplomája. [[Zaj, közbeszólások a Momentum padsoraiban.]] A szocialisták legalább a hasonló módon eljáró képviselőt kivették a politika sorából. Önök mondták, hogy kizárt, hogy szövetségre lépjenek a 2010 előtti baloldallal vagy a Jobbikkal; látjuk, mi lett belőle. Én tudom, hogy önök nagyon szeretnék, hogy mi hozzányúljunk, csökkentsük ami kizárt a családtámogatásokat, a 13. havi nyugdíjat, a nyugdíjemelést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az adó-visszatérítést, az adómentességet. Ezt az örömet biztosan nem fogjuk megadni önöknek. A magyar családok pártján állunk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok és a Momentum padsoraiban.]]
Most Jakab Péter következik. [[14.00]]
Köszönöm a szót. Képviselőtársak, amit önök művelnek, az egyszerre mesteri és egyszerre tragikus. [[A mögötte ülő Novák Előd felnyitja a laptopját, melynek hátlapján „PARIZEUS” felirat és egy Jakab Péter felé mutató piros nyíl látható.]] Mert el kell ismerni, mesteri, hogy önök 12 éve úgy képesek hatalmon maradni, hogy közben az égegyadta világon [[Novák Előd Jakab Péterre mutat.]] semmilyen érdemi kormányzati teljesítményt nem tettek le az asztalra. Mondjuk ki: az egészségügy, az oktatásügy romokban, a közlekedés, a közbiztonság katasztrofális, az árak elszabadultak, az infláció szintén, az emberek egyre szegényebbek. Önök az elmúlt 12 évben annyit értek el temérdek uniós forrással, hogy mi, magyarok lettünk az Európai Unió második legszegényebb nemzete. Már ne haragudjanak, hogy ezt mondom, képviselőtársak, de ennyit akkor is elért volna ez az ország, ha nem vezeti senki! [[Novák Előd közbeszól.]] [[Novák Előd közbeszól.]] Ehelyett megkaptuk a nyakunkba önöket, megkaptuk a nyakunkba a halom minisztert meg államtitkárt meg a pereputtyot, ennyit értek el. Semmit! (Novák Előd közbeszól.) És mégis önök lettek ennek az országnak az állampártja, képviselőtársak, 12 év alatt! Tudják, hogy hol nyerték meg legnagyobb arányban a választást? Az ország egyik legszegényebb településén, Gadnán. [[Novák Előd: Mit csinált Földi István?]] 100 százalékot kaptak, 100 százalékot! Az ország legszegényebb településén, Csenyétén egy ember kivételével mindenki önökre szavazott. [[Novák Előd Jakab Péterre mutat.]] Képviselőtársak! Tudják, hogy mennyi Csenyétén a havi átlagjövedelem? 36 ezer forint. 36 ezer forint, és mindenki önökre szavazott most is, négy éve is meg nyolc éve is. Önök meg levonták a következtetést: tartsd szegénységben a népet, és megnyered a választást. Tartsd szegénységben, fenyegesd meg azzal, hogy jönnek a migránsok, vagy nem tudom én, a meleg orvosok átoperálják a gyerekedet, vagy csak örülj a havi 36 ezer forintodnak, mert ha másra szavazol, még ennyi sem lesz! És működik! Ahogy a mellékelt ábra mutatja, ezzel a módszerrel hatalmon lehet maradni. De, képviselőtársak, megéri? Önök akkor, amikor beültek ide a parlamentbe, egyesek 32 évvel ezelőtt, ilyen Magyarországról álmodtak? Olyan Magyarországról álmodtak, ahol 32 évvel a rendszerváltás után egy fideszes szavazó annak is örül, ha kap havi 36 ezer forintot? A miniszterelnök gumicsizmája kétszer ennyibe kerül, képviselőtársak! Olyan Magyarországról álmodtak, ahol a választási győzelemhez elég a népet szegénységben tartani, és folyamatosan fenyegetni? Angela Merkel 16 évig volt Németország kormányfője, 16 éven át megnyert minden választást, és tudják, nem azért, mert a választások előtt krumplit osztott Jürgennek, vagy megfenyegette a közmunkásokat meg a polgármestereket, nem. [[Novák Előd közbeszól.]] Azért nyert meg minden egyes választást, mert az emberek elégedettek voltak, úgy érezték, hogy jól élnek, hogy meg vannak becsülve, hogy a befizetett adóért cserébe minőségi egészségügyi ellátást kapnak, modern oktatást, minőségi munkáért minőségi fizetést, jó munkakörülményeket, kiszámítható jövőt, ahol nemcsak dolgozni lehet látástól vakulásig, de ahol lehet élni és pihenni, nyaralni, mert van miből. Képviselőtársak, így is hatalmon lehet maradni 16 évig! Önök más utat választottak, Gadna és Csenyéte útját, a szegénység és a félelem útját. 3 millió magyar szavazott önökre, 3 millió magyar választotta önökkel együtt ezt az utat, de 10 millió fogja megfizetni az árát, már ha hajlandó rá. Nekem nemrég épp a miskolci szomszédom mondta azt, hogy neki elég volt, elköltözött Németországba 50 évesen. [[Rétvári Bence: Újbudai a szomszédod!]] És amikor beszélgetek vele, és megkérdezem, hogy barátom, mit érzel akkor, amikor jössz hazafelé [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] , akkor, tudják, nem azt mondja, hogy honvágyat, boldogságot, hanem azt, hogy gyomorgörcsöt. Neki az önök rendszere ezt jelenti, gyomorgörcsöt, meg azt a felismerést, hogy 50 évesen jött rá arra, hogy lehetett volna így is élni, nyugodtan, stressz nélkül, megfizetve, megbecsülve. Ő elment. De mi lesz azokkal, akik maradnak? Képviselőtársak, én elmondtam a választások előtt: valakinek meg kell fizetnie az elmúlt 12 év szabadrablásának az árát. Megmondtam, ha mi jövünk, a tolvajok fognak fizetni, ha a tolvajok maradnak, akkor meg az emberek. Önök maradtak, a tolvajok maradtak hatalmon, ezért az embereknek kell fizetniük. Olyan megszorítás vár erre az országra, mint még soha. És lehet majd nyomatni a propagandát, képviselőtársak, ki lehet majd tenni az óriásplakátokat, hogy Magyarország előre megy, csak abból az ember nem vesz kenyeret, pénze meg lassan már nem lesz rá. Ezt az országot eddig is csak a brüsszeli pénz tartotta életben. Brüsszeli pénz nem lesz, éhes Mészáros Lőrinc meg igen, és előbb-utóbb a magyar ember bele fog rokkanni az önök etetésébe, előbb-utóbb nem csak annak lesz elege önökből, aki elmegy innen, de annak is, aki marad. Előbb-utóbb a magyar embernek elege lesz a szegénységből meg a gyomorgörcsből. Akkor mihez fognak kezdeni, képviselőtársak, hogy fognak kimenni az emberek közé, az utcai harcos, aki az oviba is golyóálló mellényt húz? Mi lesz önökkel, ha egyszer elfogy az emberek pénze meg az emberek türelme? Hát, önök már most félnek a saját népüktől, ezért fenyegetik a közmunkásokat, ezért fenyegetik a vállalkozókat, az oltásellenes ápolókat, a sztrájkoló pedagógusokat és úgy en bloc mindenkit, aki kritizálni merészeli önöket. Csak, képviselőtársak, az a helyzet, hogy egy nemzetet a végtelenségig félelemben tartani nem lehet. 4 évig lehet, 8 évig, 12 évig lehet. Hogy 16 évig lehete, ki fog derülni. Az éhes ember ugyanis, tudják, sok mindenre képes, még arra is, hogy legyőzze a saját félelmét, és ha azt legyőzte, le fogja győzni önöket is. Képviselőtársak, előbb-utóbb minden rezsim véget ér, a kérdés csak az, hogy szépen vagy csúnyán. Önökön múlik. Fizessenek meg a tolvajok! Jólétet minden magyarnak! Maradok a nép pártján. [[Taps a Jobbik és a Momentum soraiból.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, nem történt semmi 12 év alatt. Szerintem ezt még a saját párttársai is megmosolyogták. Ha egy-két dolgot kell kiemelni: mondjuk, lett egymillió új munkahely; a munkanélküliség 15 százalékról 3,6 százalékra csökkent; a személyi jövedelemadó 32 százalékról 15 százalékra csökkent, egy átlagkeresetű, három gyermeket nevelő családnál nulla százalék környékén van a személyi jövedelemadó. Nem volt CSOK, most van. Ön tudja, hiszen ön is felvette, miközben itt a parlamentben támadta. Nem volt babaváró támogatás most van. Sokféle családtámogatást sorolhatnánk még, illetékmentességeket, kedvezményeket, amelyek nem voltak, és most, hála istennek, vannak. A bűncselekmények száma egyharmadára csökkent. Nem rezsiemelés volt, hanem rezsicsökkentés volt. Nem 13. havi nyugdíj elvétele volt, hanem a 13. havi nyugdíj visszaépítése volt, tisztelt képviselő úr. És nem tankönyváremelés volt, hanem ingyenes tankönyvcsomag van minden magyar diáknak. Nem azzal kell számolni a családoknak, hogy ki tudjáke fizetni vagy sem a gyerekek étkeztetését, hanem többszörösére emelkedett, ingyenes gyermekétkeztetési keret van Magyarországon. És még sorolhatnám, hogy mennyi minden történt, tisztelt képviselő úr, az elmúlt években. De ha nekem nem hisz, hát akkor higgyen új barátjának, az Eurostatnak. Hogyan változott a szegények aránya az Eurostat szerint az Európai Unióban és Magyarországon: az Európai Unióban 8,9 százalékról 5,9 százalékra csökkent egy évtized alatt; Magyarországon 23,4 százalékról 8,3 százalékra csökkent, jóval nagyobb mértékben, mint az Unióban bárhol, 23,4-ről 8,3-ra. Ez egy nagyon nagy mértékű csökkenés. A mélyszegénységben élők aránya hogyan változott? 2010-ben 400 ezer környékén volt, 400 ezer környékén! Most kevesebb mint 100 ezer, tisztelt képviselő úr. Ez az, ami ön szerint semmi nem történt. Mi viszont azt látjuk, hogy a magyar emberek szorgalmának végre nem akadálya és nem gátja a kormánya. Amit az ön szövetségese, Gyurcsány Ferenc tett, aki agyonadóztatta az embereket, azt mondta, hogy el lehet innen menni, aki vállalkozókat, mindenki mást megsarcolt, aki elbocsátotta az embereket, elvette a fizetésüket, növelte az adóikat; adócsökkentési programot hirdetett, négyéves adócsökkentési programot hirdetett, majd a választások után pár évvel, pár hónappal pontosabban, rögtön megemelte az adókat. Ez az, amit önök tettek, amit ön tett, és erre mondja ön azt, tisztelt képviselő úr, hogy nem történt semmi, mikor még az Eurostat sem tudja eltagadni, hogy hála istennek, Magyarországon érezhetően csökkent azoknak a száma, akik nélkülözésben élnek, és ennek a legnagyobb alapja az, hogy többen dolgoznak, egymillióval többen dolgoznak. Önök itt mosolyogtak, amikor 2010-ben a Fidesz-KDNP-kormány bejelentette, hogy ez a célunk, tíz év alatt egymillió munkahely. Itt mosolyogtak, hogy soha az életben nem fog összejönni, csak kinevették ezt a vállalást, és ehhez képest megvalósult. Valóban, sokan azt mondták, hogy ez egy erőn túli vállalkozás, és mégis sikerült megtenni, és valóban egymillióval többen dolgoznak. És a cégek sincsenek agyonadóztatva. Itt támadják önök hetek, hónapok óta, itt halljuk a parlamentben, hogy támadják azt az intézkedését a kormánynak, hogy 19-ről 9 százalékra csökkentette a vállalkozások adóját, és valóban, az Európai Unióban az egyik legalacsonyabb vállalkozást kell hogy fizessék a nyereséges vállalkozások, és önök ezt támadják, hogy ezt fölemelnék. Röpködnek a számok, hogy mennyire emelnék föl ezt a számot, de biztosan valahol 20 százalék környékére, miközben mi ezekkel tudtuk a magyar gazdaságot nagyobb ütemben növelni, mint az Európai Unió gazdaságának a növekedése, és ezért tudott csökkenni évről évre a különbség a 2010-es kiinduló állapothoz képest Magyarország és az Európai Unió átlaga között. Ez továbbra is a célunk, ezért állunk ellen például az olajembargónak. Önök egyáltalán nem voltak hajlandóak, a Jobbik sem és egyik baloldali párt sem, megszólalni és támogatni a magyar emberek érdekét, hogy igenis az olajembargót nem szabad Magyarországra kiterjeszteni. Ön ma is ide bejött, megvan a mai Facebook-videója is, felhúzta magát, felpaprikázta magát, és elmondta dühödt beszédét, majd jönnek a lájkok rá, visszajeleznek önnek, azt hiszi, hogy ezzel el is van végezve a mai penzuma. De miért nem volt ilyen dühös akkor, amikor a magyar emberek benzinárát akarták megemelni? Ön miért nem mert kiállni a benzinárstop mellett? [[Jakab Péter: Mátészalkán tüntettünk!]] Miért nem mert kiállni? Itt azt mondja, hogy a szegény emberek mellett ki kell állni. Hát, a rezsicsökkentés mellett miért nem mert kiállni, miért nem? Az önök európai parlamenti képviselője, Gyöngyösi Márton elsők között mondta azt, hogy a brüsszeli szankciókat el kell fogadni, ami azt jelenti, hogy Magyarországon az alapvető dolgok ára fog emelkedni, a benzinnek, a rezsinek, az élelmiszernek, és még sorolhatnám. Elsők között fogadta el az Uniónak ezt az álláspontját. Nem az, amit ön mond itt, hogy a kispénzű embereken kell segíteni, egy sor nem hangzott el tőle. Ha Brüsszel ezt mondja, ezt kell tenni. [[Jakab Péter közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Megy a feljelentés, szép napot! ezt a mondatot hallottuk öntől sokszor, ön ezt mondta 2020-ban egy melósnak, mondta nekünk itt a parlamentben sokaknak, mondta a sajtónak, de most már, úgy látszik, a saját alelnökének is ezt mondja, tisztelt képviselő úr. Úgy látszik, hogy aki önnel szövetkezik, az ugyanarra a sorsra jut, mint aki önnek esetleg ellentmond. Csak egyvalakinek nem mondta még mindig, hogy „megy a feljelentés, szép napot” [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] annak, akivel egy épületben volt ön azon a bizonyos disznóvágáson, amikor az a bizonyos zaklatási ügy keletkezett. Neki mikor mondja már végre, hogy „megy a feljelentés, szép napot”? Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.10]]
Most Varju Lászlónak adom meg a szót, a DK részéről.
Elnök úr, köszönöm a szót talán nem fogom megbánni. Tisztelt Ház! Magyarország bajban van. A kormány részéről hónapokon át ment a porhintés, hogy soha nem volt még ilyen jó a magyaroknak, és ehhez képest két hónappal a választás után növekednek a családok, a vállalkozások, az önkormányzatok terhei. Itt a megszorító valóság, amelyben a Fideszen kívüli világ már április 3-a előtt is jelezte az embereknek, hogy ebből nagy baj lesz, amit önök csinálnak. Egy csendes, hosszú hétvégére időzítették az Orbán-csomag bejelentését, amelyről persze senkivel semmilyen formában nem egyeztettek. Sem cégekkel, településvezetőkkel, sem érdekvédelmi szervezetekkel, ahogy kiderült: a Fidesz prominenseivel sem, de ők úgysem mernek megszólalni. A Fidesz a választás előtt egy szót sem szólt arról, hogy újabb kormányzása az előzményeik miatt óriási megszorítással kezdődik, és most abban bíznak, hogy az emberek nem veszik észre, mert majd csinálnak hozzá nagy propagandakampányt. Ezért mondják önök most is, hogy minden remek, nagyszerű. Önöknek. De minden adat fantasztikus valóban? Ha így van, akkor miért van szükség arra, hogy a mostani megszorító csomagot bevezessék? Miért emelik a telefonálás, az internet, a kommunikáció árát? Miért emelik a banki szolgáltatás, a tranzakció árát? Miért emelik a gyógyszeráfát, miért emelik az utazás árát? És ami pedig a települési piacokon, boltokban zajlik, az tényleg vérfagyasztó: az elmúlt egy évhez képest 40-50 százalékkal növekedtek az árak, kenyéren, húson, gyümölcsön, zöldségen, ezt önök is tudják. Most már ott tartunk, hogy a benzinkutasok ellenőrzik a forgalmi engedélyeket, kutakat zárnak be, akadozik az ellátás. Lehet továbbra is azt mondani, hogy megőrzik a rezsicsökkentést, de ha valaki elmegy a közértbe, akkor az egy évvel ezelőtti, ugyanazon termékekért 10 ezer forintot fizetett tavaly, egy évvel ezelőtt, idén áprilisban már 15 ezer forintot, és hamarosan 20 ezer forintot fog fizetni, pedig ugyanannyit vásárol, de akkor ez minden családnak rezsinövekedést jelent, az önök hazugságával ellentétben. Amikor a légitársaságok több pénzt kérnek az utasoktól a repülőjegyekért, az nem rezsicsökkentés, hanem rezsiemelés, kivéve a magánrepülőgéppel rendelkezőknek, mert ott nincs repülőjegy. Amikor a céges autó adója nő, az rezsiemelés, a munkát adó vállalkozók kárára. Amikor a lakáshitelek törlesztőrészletét emelik, akkor az rezsiemelés a családoknak. Persze arra ügyelnek, hogy az Orbán család és barátainak, üzletfeleinek terhei ne növekedjenek, ők nem fizetnek, hanem kapnak, mindenki más pedig fizessen. Lehet verni a tamtamot, hogy egész Európa a hibás, meg a háború, amit az önök kebelbarátja robbantott ki egyébként, vagy bárki más, csak önök nem. Pedig ezt a drámai helyzetet önök hozták össze, hazug választási kampányukkal. Most minden pénzt visszavesznek az emberektől, amit korábban magukénak tudhattak. Önök az országunkat nagyon nagy bajba sodorták, tönkretették az emberek lehetőségeit, rekord költségvetési hiány, rekord-államadósság, rekordinfláció, rekordgyenge forint. Ez az önök teljesítménye. Az önök kormányzása kiszolgáltatottá tette Magyarországot a nemzetközi gazdasági válságnak, ezért a választási győzelmük költségvetési árát most visszaveszik a magyar társadalomtól. Sőt, a kórházak sürgősségi osztályait is inkább bezárják, van olyan város, ahol már csak bizonyos napokon lehet szülni. Ezek után nincs min csodálkozni, hogy felmondásra készülnek az orvosok, az ápolók, a rendőrök, a tűzoltók. És tessék mondani, mikor szabad, mikor érdemes infarktust kapni?! Erre a kérdésre válaszoljanak! És mindezekre sikerült feltenni a koronát: nemzetközileg is totálisan elszigetelték hazánkat, Magyarországot. Nem maradt egyetlen szövetségesük sem, és az embereknek, az országoknak okozott gazdasági bajait növeli, hogy még az uniós források lehívását sem tudták megoldani. Hiába zsarolta Orbán Viktor az egész Európai Uniót az oroszok elleni szankció megszavazásáért cserébe: Magyarország bajban van, a Demokratikus Koalíció szerint az Orbán-kormány totálisan lejáratta az országot. A Demokratikus Koalíció szerint a törvénytelen Orbán-kormány önző és felelőtlen politikája bajba sodorta… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]]
Képviselő úr, legyen szíves befejezni a mondandóját. Köszönöm szépen. Képviselő úr, megvontam öntől a szót. Képviselő úr, tájékoztatom, hogy az ön felszólalásának második fele nem hangzott el ebben az ülésteremben; bármennyire is kiabált, valójában nem szólalt fel a hátralévő időben. És azt is megmondom, hogy miért. Bizonyára emlékszik rá, világosan elmagyaráztam a frakcióvezetőjének, hogy nem minősítheti Magyarország demokratikusan megválasztott kormányát törvénytelennek. Ugyanis, ha annak minősíti, akkor próbálom a logikai okfejtést az ön számára világossá tenni az ön mandátuma törvénytelen. Ugyanis a mindenkori magyar kormány az Országgyűléstől nyeri felhatalmazását, tehát ha az törvénytelen, akkor csak akkor lehet törvénytelen, ha maga az Országgyűlés is törvénytelen, beleértve az ön mandátumát is. Ezért tehát, mint mondtam előre, nem fogom megengedni, hogy Magyarország alkotmányos rendjét kétségbe vonják, még önöknek sem. [[Varju László: Törvénytelen, amit csinál!]] Államtitkár úr, öné a válaszadás lehetősége. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egyet tudok ígérni, hogy nem hangerővel próbálom önt meggyőzni, hanem néhány tényadattal és összehasonlítással. Ugyanis önök már kezeltek válságot Magyarországon. Nézzük, milyen eredménnyel! Ön akkor is képviselő volt, mi több, talán kormánytag is volt. Nézzük, hogyan alakult a gazdasági növekedés akkor és most! Ugye, most, tudjuk, hogy Európában az egyik legnagyobb gazdasági növekedést értük el, pontosan a legnehezebb időben, válság idején. Ezt talán még ön sem tagadja. Nézzük, mi volt az önök idejében! Az önök idejében nem gazdasági növekedés volt, hanem sajnos csökkent a GDP. Nézzük, hogy mi történt a foglalkoztatással! Az önök idejében, az önök válságkezelése idején nőtt a munkanélküliek száma, egészen 12 százalék volt 2010-ben, rekord-munkanélküliség volt az önök idejében. [[Varju László közbeszól.]] Most, ha megvizsgáljuk, hogy a Covid-járvány ideje alatt is mennyivel növekedett a munkanélküliek száma, most azt láthatjuk, hogy 4 százalék alatti a munkanélküliség, még a válság és a nehézségek idején. De megvizsgálhatjuk a költségvetési hiány alakulását. A költségvetési hiány az önök válságkezelése idején Európában az egyik legmagasabb volt, mi több, az ország finanszírozása megállt; ha az Európai Unió és a Világbank akkor nem segít, akkor nem tudnak Magyarországon fizetést adni a közszférában az embereknek. A jelenlegi kormányválság idején a piacról tudja finanszírozni a költségvetés forrását, még ebben az időben is bíznak a befektetők a magyar kormányban és a magyar államban. De megnézhetjük az adósság alakulását az önök nagyhangú válságkezelése idején, hiszen emlékezzen rá, hogy önök a GDP 82 százalékáig vitték fel az államadósság mértékét és az összegét. Ez pedig a jelenlegi válságkezelés idején a legnehezebb időkben is csökkent, újra 80 százalék alatt van, és ha megnézi a jövő évi költségvetés számait és terveit, láthatja, hogy most 75 százalék alá fog csökkenni a GDP-hez mérten az államadósság mértéke. Az ön kedvenc szava a megszorítás, akkor is a megszorítás volt és most is. Ön a felszólalásában legalább ötször-hatszor mondta, hogy megszorítás. De mi a megszorítás? A megszorítás az, ha direkt módon az emberektől adóemeléssel vagy más módon vesszük el a forrásokat. Ha megfigyeli a jelenlegi kormányzati döntéseket és a benyújtott költségvetést, akkor nem beszélhetünk megszorításról, hanem arról beszélhetünk, hogy létre kell hozni két alapot, a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapot. A Honvédelmi Alap megvédi az országot a háborútól, és békét ad, békét tart fenn Magyarországnak. A Rezsivédelmi Alap pedig ma már Európában a kormány legnagyobb vívmányát védi, mégpedig azt, amit tíz éve talált ki, hogy megvédjük az embereket azoktól az energiaáraktól, amelyeket az Európai Unió és a háború egymással összefüggésben hozott Európának. [[14.20]] Ez alól egyetlen ország kivétel, Magyarország. Önök akkor sem tudták megvédeni nem is akarták megvédeni egyébként az energiaárak emelésétől. Sorra vehetjük a döntéseket. Egy biztos, hogy Magyarország költségvetési egyensúlya stabil, Magyarország gazdasága működőképes, és magas, 4 százalék fölötti gazdasági növekedést tud a jövő évben is produkálni, Magyarországon az államadósság csökken, és a foglalkoztatottság pedig növekszik. Nehéz idők vannak, inflációs idő van, de ha az inflációs adatokat hasonlítjuk szintén Európához, azt láthatjuk, hogy Magyarországon a legkedvezőbbek jelenleg is. Ennyit a két politikai erő válságkezeléséről. Úgy gondolom, hogy a jelenlegi kormányé sokkal felelősségteljesebb, mint annak idején az önöké volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a KDNP frakcióvezetője, Simicskó István képviselő úr következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A haza védelme, a honvédelem nemzeti ügy. Kossuth Lajos egyenesen úgy fogalmazott, hogy a haza védelme, a honvédelem mindennapos szolgálat kell hogy legyen. Különösen akkor fontos ez, amikor egy szomorú háború zajlik a szomszédságunkban. A magyar kormány meghozta a felelős döntéseket annak érdekében, hogy ebből a háborúból Magyarország kimaradjon, ugyanakkor nagyon komoly döntéseket hozott szintén a Honvédelmi Alap létrehozásával, hogy a Magyar Honvédséget meg kell erősíteni. Természetesen emellett meg kell maradnunk, és látnunk kell a humanizmus jegyében, hogy segítséget kell nyújtanunk és ezt teszi a magyar kormány a bajba jutott embereknek, ukránoknak, ruszinoknak és a kárpátaljai magyaroknak is. Példaértékű szerintem ez a hozzáállás. Ahogyan az ókori görögök fogalmaztak a háborúról, Hérakleitosz mindennek atyjának nevezte, mindennek királyává tette a háborút, egyeseket királyokká tesz, mondta, másokat emberekké, egyeseket rabszolgává, másokat szabadokká tett. Igen, nekünk ekkor is, ebből is tanulni kell, és embernek kell maradnunk, és ezért is hajtja végre Magyarország történetének legnagyobb humanitárius segítségnyújtását. Fontos, hogy érezzék, Magyarország mindig a bajbajutottakon képes és akar is segíteni. Kisfaludy Károly egyik versében, „Az élet korai” című versében úgy fogalmaz, hogy „a honvéd”. Első alkalom, amikor ezt a kifejezést a magyar nyelv szépségét látva használni kezdtük, és használni kezdték elődeink. A hazát védő katonáról van szó, és bizony most is ezt kell tenni. Ezért azok a döntések, amelyeket a magyar kormány a Magyar Honvédség életében meghozott 2010-ben, egy soha nem látott mélyrepülés után, amikor átvettük a kormányzás lehetőségét… számos problémával találkoztunk, 17 fős volt a tartalékos állomány, fegyvernemi kultúrákat számoltak fel, rossz élet- és szolgálati körülmények jellemezték a Magyar Honvédséget. Örülök annak, hogy amikor volt lehetőségem miniszterként a Zrínyi 2026-os haderőfejlesztési és honvédelmi programot kitalálni és elindítani ezen lehet nevetni, kedves Vadai képviselő asszony, de ez így volt, és hát, tudjuk Deutsch Tamás óta, hogy önmagunk dicsérete sokkal fontosabb annál, mintsem hogy másra bízzuk, nyilván öntől csak kritikát kaptam, de ez nem probléma , a lényeg az, hogy azt a történelmi bűnt, amit az általános hadkötelezettség felszámolásával is elkövettek, nekünk helyre kellett hozni. Területvédelmi elven újjászerveztük a tartalékos rendszert, kadétprogramot indítottunk el a fiatalok számára, honvédelmi sportszövetséget hoztunk létre, új egyenruhát, gyakorló-egyenruhát kaptak a katonáink, új egyéni felszerelésben részesültek, és igen, a haderőfejlesztési részét is elindította a kormány, örömteli látni, hogy ez is jó ütemben halad előre. Carl Gustaf gránátvetőket kaptak a katonák, megérkeztek az új helikopterek is, a H145M, illetve hamarosan a H225M-esek is megérkeznek, ez a típus is, a Leopard 2-es és az A4-es harckocsik is, önjáró tüzérségi eszközöket szerzett be a Magyar Honvédség, a PzH 2000-eseket, Gidrán- és Lynx-harcjárművek érkeztek a Magyar Honvédséghez, és egy nagyon fontos fejlesztés, a légvédelmi rakétarendszer, a NASAMS-rendszer is el fogja látni Magyarország védelmét és biztonságát. Az a cél, amit kitűztünk, hogy 2024-re a bruttó hazai össztermék, a GDP 2 százalékát a honvédelemre költjük, ez jó ütemben halad előre, és látszik, hogy hasznosulnak ezek a fejlesztések. Egy elhúzódó háborúban vagyunk. Ilyenkor szükségünk van a biztonságra és a békére, szükségünk van arra, hogy a magyar emberek életét megóvjuk mindenféle veszélytől és bajtól, és szükség van arra, hogy a gazdaságot is védelmezzük és segítsük mindenféle kormányzati intézkedéssel. Meg kell tehát erősíteni a Magyar Honvédséget, a Honvédelmi Alap létrehozása szükségszerű. A KDNP frakciója támogatja ennek az alapnak a működését és a hasznos célokra való elköltését. Összességében pedig támogatjuk azt, hogy egy megerősített, új védelmi kultúrát építsünk ki, hiszen a mostani világunk tele van kihívással, tele van fenyegetéssel, veszélyekkel, és természetesen mindent meg kell tenni a béke visszaállítása érdekében. Reméljük, hogy mihamarabb ez is elkövetkezik, de jól látható, hogy ezeket a védelmi alapokat létre kell hozni és működtetni kell Magyarország biztonsága és békéje szempontjából. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Vargha Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ahogy frakcióvezető úr is megfogalmazta, Magyarország békéje és biztonsága számunkra a legfontosabb, és a magyar kormánynak ma a legfontosabb, kiemelkedő célja, hogy megőrizze Magyarország békéjét és biztonságát, hogy megvédje a családokat, megvédje a magyar családokat, megvédje a nyugdíjakat az orosz-ukrán háború és a brüsszeli szankciók miatt is egyre súlyosbodó energiaválság hatásaitól, és megvédje a magyar családokat a magas inflációtól. Ahogy az már itt a Házban ma elhangzott, az Európai Unió országaiban többszörösére emelkedtek a benzinárak és a rezsiköltségek, növekszik az infláció. A magyar kormány álláspontja nem változott, nem engedjük, hogy a magyar emberekkel fizettessék meg a háború árát. Magyarország energiaellátásának a biztonságát a magyar kormány soha nem fogja feladni mint legfőbb célt. Kiemelkedő célunk, a magyar kormány célja, hogy a lakosság energiaellátását biztosítsa, és fenntartsa azt a rezsicsökkentést, amely a magyar emberek biztonságos életét lehetővé teszi. Ennek feltétele az energiahordozók, a kőolaj és a földgáz hozzáférésének biztosítása is. Az elhúzódó háborús helyzet miatt, ahogy ezt már ma is hallottuk a Házban, a magyar kormány Rezsivédelmi Alapot és Honvédelmi Alapot hoz létre, amelybe azoknak a szektoroknak kell különadót fizetni, amelyek extraprofitra tesznek szert most és az elkövetkezendő időkben. Ezeknek az alapoknak a fő célja, hogy a továbbiakban is meg tudjuk védeni a magyar embereket a drasztikusan emelkedő energiaáraktól és az ország biztonságának a megerősítéséhez folytathassuk a haderőfejlesztést. Vannak olyan szektorok, amelyek ebben a háborús helyzetben extraprofitra tesznek szert. Őket arra kérjük, hogy segítsenek a magyar embereken, járuljanak hozzá az ország védelmi költségeihez. A legnagyobb extraprofit-különadót a háború gazdasági következményeiből nagy profithoz jutó bankoknak és multi cégeknek kell fizetni, a háború és a brüsszeli szankciós politika árát tehát nem a magyar embereknek kell megfizetniük. A honvédelem ügye nemzeti ügy. Egyetértünk frakcióvezető úrral ebben. Nincsen erős ország erős hadsereg nélkül. Bár Magyarország biztonságának egyik sarokköve a NATO keretében biztosított kollektív védelem, nem szabad elfelejtenünk, hogy ennek a szövetségesi együttműködésnek a nemzeti haderő az egyik alapfeltétele. A kitűzött célunk a koronavírus-járvány okozta gazdasági nehézségek és a mostani nehézségek ellenére is változatlan. A magyar kormány elkötelezett a honvédség modernizációja mellett, aminek köszönhetően már 2023-ra elérhetjük az eredetileg 2024-re tervezett GDP-arányos, 2 százalékos honvédelmi költségvetési arányt. [[14.30]] A NATO egy szövetség, a szövetséges országok adják meg a NATO erejét. Nincsen erős NATO erős szövetségesek nélkül, tehát a magyar haderőt is fejlesztenünk kell, a magyar haderő fejlesztése a NATO erejének biztosítéka, és a NATO haderejét is így tudjuk biztosítani. A haderőfejlesztési programmal számos érdemi, alkalmazható és bevethető képességet szerez meg a Magyar Honvédség, amivel regionális szinten is meghatározó és a kor színvonalán alkalmazható haderővé válik. Mindösszességében elmondhatjuk, hogy a védelmi költségvetés növelésével megkezdett haderőfejlesztési programok elengedhetetlen feltételt jelentenek a honvédség nemzeti feladatainak ellátásához, valamint a szövetségi kötelezettségek teljesítéséhez. A fejlesztések nyomán olyan véderő jön létre, amely az előttünk álló és bizonytalanságokkal terhes időszakban képes lesz betölteni szerepét, és megvédi a magyar emberek biztonságát. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Németh Szilárd István képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Orbán Viktor egyet akart elérni az uniós csúcson: ne a magyar embereknek kelljen megfizetni a háború árát. Orbán Viktor a múlt héten történelmi győzelmet aratott Brüsszelben, mert nemzetközi szinten is elérte, amit idehaza a nagy többség is akart és támogatott: sikeresen megvédte a magyar családokat az Ukrajnában folyó háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika egész Európát érintő legkárosabb következményeitől; a miniszterelnök megvédte a magyar családokat az Unió más országában égbeszökő rezsitől és az elszabadult üzemanyagáraktól, illetve ezek inflációs következményeitől. A 27 EU-tagállam egyetlen miniszterelnökeként állt ki országa, jelesül Magyarország érdekeinek védelmében. Hiába, no, a rezsicsökkentéshez nemcsak felkészültségre, tudásra, hanem akaratra és bátorságra is szükség van. Tisztelt Képviselőtársak! Orbán Viktor elérte, hogy Magyarországra a Barátság II. csővezetéken továbbra is a megszokott rendben és áron érkezzen a magyar gazdaság számára nélkülözhetetlen orosz kőolaj, ami a hazai kőolaj-felhasználás 65 százalékát teszi ki. Nem véletlenül mondtuk, hogy az orosz olajembargó ránk erőltetése felérne a magyar gazdaságra ledobott atombombával; persze, azt is mindig hozzátettük, hogy az elhibázott brüsszeli szankciós politikának a levét egész Európa meg fogja inni, mert az ezt kiagyaló és erőltető politikusoknak, ideológusoknak sem tervük, sem fogalmuk nincs arról, mivel és hogyan helyettesíthetnék az orosz energiaforrásokat. [[Többen állva beszélgetnek a teremben.]] Persze, itthon sem könnyű a helyzet, mert ezeknek a bürokratáknak akar megfelelni a brüsszeli birodalmi érdekeket mindig a legmesszebbmenőkig kiszolgáló hazai baloldal. Szabó Szabolcsnak például sem véleménye, sem bátorsága sincs ebben az ügyben sem, szerinte majd az Unió eldönti, mit akar, azt meg mindenkinek majd el kell fogadnia. Majd Brüsszelben megmondják, mint annak idején Berlinben vagy Moszkvában, igaz, képviselő úr? [[Az elnök megkocogtatja a poharat.]] Tordai Bence viszont a tőle megszokott cinikus nagyképűséggel egyenesen azt sulykolta, hogy a magyar kormány a magyar embereket túszul ejtve zsarolja az Uniót. Igazából azonban Fekete-Győr András mondta meg a tutit, ő ugyanis bevallotta, ha ők lennének kormányon, Magyarország mindenféleképpen csatlakozott volna az embargóhoz ez már világos beszéd. Ha Gyurcsány Ferenc és klónjai kormányoznának, akkor ma a 95-ös benzin 788, a gázolaj pedig 771 forintba kerülne literenként, ha éppen lenne mit tankolni. Ha a baloldalon múlna, akkor már háromszoros gázárat és négyszeres villanyárat fizetne mind a négymillió magyar háztartás. Gyurcsány alatt a családokat a többi európai országhoz hasonlóan nem védené a rezsicsökkentés, mert az elszabadult piaci árakat terhelnék a magyarokra is, sőt még az is előfordulna, hogy nem lenne mivel fűteni, nem lenne mivel világítani. És Márki-Zay vágyálmai is valóra válhatnának: az emberek kevesebbet fürdenének, és mosás helyett inkább szellőztetnék a ruháikat. Köszönjük, de nem kérünk a baloldali és brüsszeli életviteli tanácsokból, inkább megvédjük a rezsicsökkentést: kiállunk hazánk energiabiztonsága mellett, és világossá tettük, hogy a háborús körülmények és az elhibázott brüsszeli szankciós politika ellenére is biztosítani fogjuk a magyar családok részére a rezsicsökkentés eredményeit, és ebből nem fogunk visszalépni. Tudjuk, hogy ez a családvédelem a világot sújtó energiaválság és a brutális kőolaj-, földgáz- és villamosenergiaár-emelések miatt most az eddigieknél is sokkal többe kerül, ezért hoztuk létre a Rezsivédelmi Alapot, amelybe azoknak kell befizetniük, akik a háború következményeinek egyértelmű haszonélvezői, azoknak, akik extraprofitra tesznek szert, emellett a kormány is megtakarít, sőt leginkább magán spórol. A rezsicsökkentést a kezdetektől támadó Karácsony Gergelyt, a messze a leggazdagabb önkormányzat vezetőjét, no meg a baloldali pártokat is arra biztatjuk, hogy járuljanak hozzá a rezsicsökkentés védelméhez ahelyett, hogy fantomfrakciók alakításával trükközve milliárdokat tesznek zsebre. Tisztelt Képviselőtársaim! Háborús veszélyhelyzet van. Arra kérjük a baloldalt, hogy most az egyszer lépjenek túl a választáson elszenvedett csúfos vereségükön, és ne akarjanak bosszút állni a magyar választópolgárokon. Kérjük, hogy önök is támogassák a Rezsivédelmi Alapot, védjük meg közösen a magyar családokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most válaszadásra Szijjártó Péter miniszter úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A szomszédban zajló háború, valamint az annak nyomán elfogadott brüsszeli szankciós csomagok és az elmúlt hónapokban a szemünk előtt kibontakozó geopolitikai változások egy teljesen új világgazdasági és teljesen új geopolitikai realitást rajzolnak elénk. Nem túlzás arról beszélnünk, hogy új korszak kezdődött a világban, és ennek az új korszaknak számos karaktere van. Az egyik jellemzője éppen az, hogy nagyon komoly energiaellátási nehézségekkel, energiahiánnyal, nyersanyaghiánnyal kell szembenéznünk. Korábban az energiaellátás kérdése olyan volt, mint maga a levegő: teljesen természetesnek vettük, mindig lehetett földgázt vásárolni, mindig lehetett kőolajat vásárolni, a piac alapvetően inkább kínálati volt, a kérdés csak az volt, hogy ki tud jobb árat elérni. Mára a helyzet jelentős mértékben megváltozott: az energiabeszerzések során az ár másodlagos kérdéssé vált, az elsődleges kérdés ugyanis az, hogy vane mit megvásárolni. A piacon is általában van alma, ha éppen jön a termelő, ha nincs, akkor konkrétan nem lehet vásárolni. Így néz ki ma kicsit ennél talán bonyolultabban, durván leegyszerűsítő volt ez a megközelítés a nemzetközi energiapiac is: nincsenek mindig rendelkezésre álló energiahordozók, ezért az az ország, amelyik a saját maga által elhasznált energia nagyobb részét maga tudja előállítani, hatalmas versenyelőnybe, sőt biztonságba kerül, és az az ország is, amelynek hosszú távra szóló szerződései vannak az energiabeszerzésről, biztonságosabb helyzetben van, mint a többiek. Tisztelt Képviselőtársaim! A szomszédban zajló háború kapcsán Magyarország álláspontját már többször világossá tettük, de azt is világossá tettük, hogy nekünk ebben a helyzetben az első számú feladatunk Magyarország békéjének és biztonságának a megőrzése. A biztonság megőrzésének azonban nemcsak fizikai aspektusa van, hanem van gazdasági és energiaellátási aspektusa is. Ennek nyomán Magyarország Kormánya az első öt brüsszeli szankciós csomagot minden további nélkül megszavazta. Sosem kezdeményeztünk vitát arról, hogy ezek a csomagok kinek fájnak jobban, azoknak, akik ezeket a csomagokat életbe léptették, vagy annak, akivel szemben azt életbe léptették, mert háború idején nincs itt az ideje az okoskodásnak. De azt világossá tettük, hogy azt nem fogjuk hagyni, hogy a háború árát bárki a magyar emberekkel fizettesse meg, hiszen a magyar emberek nem felelősek ezért a háborúért, a magyar emberek nem akarták és nem is akarják ezt a háborút itt a szomszédban. [[14.40]] Világossá tettük, hogy ennek nyomán Magyarország energiaellátásának biztonságát, valamint a rezsicsökkentés eredményeit nem vagyunk hajlandók kockára tenni. Magyarország földgázellátása nem azért függ 85 százalékban Oroszországtól és a kőolajellátásunk nem azért függ 65 százalékban Oroszországtól, mert ezt mi saját magunk választottuk volna, hogy így legyen. Ugyanis az energiaellátás nem filozófiai kérdés, filozófiailag nem lehet fűteni, filozófiailag nem lehet főzni, hanem az egy fizikai kérdés: vagy van energiahordozó, vagy nincs. Ahhoz, hogy legyen energiahordozó, kell szállítási útvonal is, ezt pedig a történelem és az elmúlt évtizedek infrastrukturális fejlesztései Magyarország vonatkozásában kijelölték. Éppen ezért világossá tettük, hogy Magyarország csak olyan esetben hajlandó a kőolajszállításokat embargó alá vonni, ha azok alól a csővezetékes szállítás kivételt képez. És ha ez a kivétel megvan márpedig meglett, bár mindenki próbált ránk nyomást gyakorolni határon túlról és itthonról is, hogy adjuk fel ezt az álláspontunkat , így biztosítani tudjuk azt, hogy Magyarország energiaellátása biztonságban lesz az elkövetkezendő időszakban. És nemcsak az energiaellátásunk lesz biztonságban, hanem a rezsicsökkentés eredményeit is meg tudjuk őrizni. Ha nem tudtuk volna kiharcolni a csővezetékes kőolajszállításra vonatkozó kivételt, akkor azonnal 55-60 százalékkal nőttek volna az üzemanyagárak Magyarországon, ráadásul a rezsicsökkentés eredményei is veszélybe kerültek volna. Ezt nem hagytuk, megküzdöttünk az igazunkért. Az elkövetkezendő időszakban is így lesz, és azt már most szeretnénk világossá tenni: Magyarország semmilyen szankciót nem fog támogatni, ha az a Magyarországra irányuló földgázszállításokat fogja veszélyeztetni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Grexa Liliána ukrán nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor ötperces időtartamban. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Шановний пане Голово! Шановні депутати, представники національних меншин! Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Képviselők és Nemzetiségi Szószólók! Megtiszteltetés számomra, hogy a magyarországi ukrán nemzetiség frissen megválasztott szószólójaként napirend előtt szólalhatok fel a magyar Országgyűlésben, és kifejezhetem köszönetemet ezáltal minden magyar embernek, aki segítséget nyújtott és segítséget nyújt a háború sújtotta Ukrajnának, illetve az Ukrajnából az agresszor támadása miatt menekülni kényszerülőknek. Igaz a mondás, hogy a bajban ismerszik meg a barát, hiszen amikor Oroszország megtámadta Ukrajnát, a magyar nép azonnal segítő, baráti jobbot nyújtott az ukrán népnek. Ukrán kötődés nélküli magyar civilek ezrei, parlamenti és önkormányzati képviselők, nemzetiségi szószólók és képviselők, közjogi méltóságok, a segélyszervezetek, a rendvédelmi szervek dolgozói, állami, önkormányzati és magánkézben lévő intézmények és cégek képviselői, diákok jöttek el a pályaudvarra, utaztak a határra, hoztak adományokat már a háború első napjától kezdve, és próbáltak segíteni a rémült, reményvesztett ukránoknak, akik egy hátizsákba csomagolva az életüket, elhagyva az óvóhelyet, vagy pedig a rakétatámadással lerombolt házuk hűlt helyét, utaztak napokat tömött, levegőtlen vasúti kocsikban azért, hogy egy biztonságos országba érkezzenek. És Magyarország, a magyar nép befogadta és segíti a menekülteket szívvel-lélekkel. Hálásan köszönöm ezt a magyar kormánynak, az érintett minisztériumoknak, a rendvédelmi szervek és a kormányhivatalok dolgozóinak, a Nemzeti Humanitárius Koordinációs Tanácsnak, az önkormányzatok, állami és magánkézben lévő intézmények dolgozóinak, cégeknek, segélyszervezeteknek és nem utolsósorban az önkénteseknek. Emellett köszönöm azt a humanitárius támogatást is, amit a magyar kormány Ukrajnának ajánlott fel, és bízom benne, hogy Magyarország és a nemzetközi közösség Ukrajna újjáépítésében is segíteni fog az ukrán győzelmet követően. És köszönök az ukrán kötődés nélküli minden magyar embernek minden jó szót, biztatást és az imát is, hiszen hívő emberekként tudjuk, hogy ahol az ember már nem tud, ott az ima és a Jóisten még segíthet. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Szószólók! 104 napja folyik a véres háború Ukrajnában, ártatlan civilek, hős katonák halnak meg nap mint nap, férfiak és nők kénytelenek elhagyni az otthonukat, fognak fegyvert, állnak hadba, hogy megvédjék a hazájukat. Vajon mit éreznek a szülők, akiknek az agresszor támadása következtében meghalt a gyermekük? És mit éreznek azok a gyermekek, akiknek nélkülözniük kell az édesapjukat, mert a fronton van, és nem tudják, hogy élve látjáke még valaha? Ismerek egy ukrán művészt, Ivan Pilipect, aki megnyerte az egyik ukrajnai zenei tehetségkutatót, annyira gyönyörűen énekel. Meg is hívtuk ide Magyarországra, az ukrán kultúra napjára, idén február 19-én énekelt is nekünk gyönyörűen. Most a 128. kárpátaljai rohamdandárban szolgál; önként állt be a hazája szolgálatába. Három kisgyermeke és felesége várja otthon. Ismerem Szerhij Sztahovszkij ukrán teniszezőt is, aki 2013-ban legyőzte Roger Federert Wimbledonban. Budapesten él orosz származású feleségével és három kisgyermekével, de amikor kitört a háború, önként állt be az ukrán területvédelmi erőkhöz, hogy védje a hazáját az agresszorral szemben. És ismerem Sztaniszlav Kaluzsakot is Ivano-Frankivszkból; huszonéves fiatal srác, vlogger volt a háború előtt, tele álmokkal, tervekkel, nemrég azt posztolta a frontról, hogy ismét megölték két bajtársát. Sztaniszlav különben az unokanővérem fia, és az unokanővérem nem tudja, hogy látjae még valaha élve a fiát, akit féltő gonddal nevelt. Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Tisztelt Szószólók! Engedjék meg, hogy most néhány másodperces néma csenddel emlékezzek meg az Ukrajnában dúló háború ártatlan áldozatairól, felnőttekről és gyerekekről egyaránt. [[A teremben lévők néma felállással adóznak az elhunytak emlékének.]] Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Tisztelt Miniszter Hölgyek és Urak! Tisztelt Államtitkárok! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Szeretném még egyszer megköszönni önöknek az eddigi és a jövőbeni segítségüket is, amit Ukrajnának és az ukrán népnek nyújtanak. Bízom benne, hogy innen, az ország Házából a köszönetem eljut az önök által képviselt településekre is, minden magyar emberhez, aki baráti, segítő jobbot nyújtott az ukránoknak, annak a népnek, amely a szabadságáért és a függetlenségéért harcol. Végezetül, engedjék meg, hogy azt kívánjam, hogy Isten óvja Ukrajna védőit, Isten óvja Magyarországot és Európát ezekben a vészterhes időkben, és Isten áldjon meg minden segítő, jó szándékú magyart! Köszönöm szépen.
Köszönöm. A kormány nevében Szijjártó Péter miniszter úr fog válaszolni. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Szószóló Asszony! Először is, szeretném elismételni, hogy Magyarország Kormánya már a háború kirobbanását követően világossá tette Magyarország álláspontját: elítéljük az Ukrajnát ért orosz katonai agressziót. Kiálltunk és ki is állunk Ukrajna mellett, és minden létező segítséget, minden létező támogatást megadunk azoknak az embereknek, akiknek háború elől kell menekülniük, akik Magyarországra jönnek, vagy Magyarországon keresztül szeretnének eljutni a végső úti céljukra. Mind a mai napig mintegy 740 ezer menekültet engedtünk be Ukrajna területéről közvetve vagy közvetlenül, akiket elláttunk, akik számára biztosítottuk a biztonságos továbbutazás lehetőségét, vagy lehetőséget biztosítottunk arra, hogy hosszabb távon itt maradjanak. Akik hosszabb távon maradnak, számukra az ellátás mellé munkát ajánlunk, a gyermekek iskoláztatásáról és óvodai ellátásáról pedig hiánytalanul gondoskodunk. Szeretném leszögezni, hogy ez erkölcsi és jogi kötelességünk is, hiszen akiknek háború elől menekülniük kell, hová tudnának menni, mintsem a szomszédba, és mi itt Magyarországon az ellátást és a védelmet biztosítjuk mindenki számára, akinek menekülnie kell a háborúból. [[14.50]] Tisztelt Szószóló Asszony! Szeretném önt tájékoztatni arról, hogy a magyar kormány közreműködésével elérte a 2 ezer tonnát a Magyarországról Ukrajnába szállított humanitárius adományok mennyisége. Ez Magyarország történetének legnagyobb és legjelentősebb humanitárius akciója, amelyet természetesen mindaddig mindaddig! folytatni fogunk, ameddig arra szükség van. Bízunk a háború mielőbbi befejezésében, bár azt látnunk kell reálisan, hogy az események sajnos nem ebbe az irányba mutatnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy a legutóbbi varsói donorkonferencián a kormány egy 37 millió euró értékű, öt pontból álló humanitárius támogatást ajánlott fel, amelynek egyik eleme egy iskola újjáépítése, mégpedig a Borodiankától mintegy 10 kilométerre. Az ökomenikus segélyszolgálattal közösen azonosítottuk ezt az intézményt, amelyet készen állunk újjáépíteni abban az esetben, ha az ukrán hatóságok azt jóváhagyják. Tájékoztatom önöket, hogy 130 ukrán beteg gyermek speciális kórházi ellátására vállaltunk kötelezettséget. Ez az együttműködés azzal fog megkezdődni, hogy a Csernyihiv megyei kórházakból 44 gyermek érkezik majd a Heim Pál Gyermekkórházba. Csernyihivben jelenleg is folyamatosak a légitámadások, ezért a gyermekek indulása késik, amennyiben azonban a biztonsági körülmények azt lehetővé teszik, elindulnak, és akkor itt, Magyarországon számukra a megfelelő ellátást biztosítani fogjuk. Mint ahogy felajánlottuk létszámkorlátozás nélkül is a sérült, sebesült ukrán katonák számára a magyarországi egészségügyi ellátást, a kórházi kapacitásaink rendelkezésre állnak. Amint az ukrán hatóságok azt kérik, ezeket a kapacitásokat azonnal a sérült, sebesült ukrán katonák ellátásának rendelkezésére tudjuk bocsátani. Mint ahogy megkezdtük az előkészületeket a mobilházak kiszállítására Kárpátaljára is, ahol egyre nagyobb problémát okoz a belső menekültek ellátása jelentette kihívás. A kárpátaljai megyei kormányzósággal, illetve a megyei tanács vezetésével már folyamatosak az egyeztetések a kiszállítás részleteiről. Ugyanígy rendelkezésre áll a költségkeret arra, hogy ezer olyan fiatalt fogadjunk magyarországi egyetemeken ösztöndíjjal, akiknek a háború miatt kellett félbeszakítani a tanulmányaikat Ukrajnában. A jelentkezési határidőt július végéig kitoltuk annak érdekében, hogy azok az ukrán fiatalok is tudjanak jelentkezni, akik most végeznek középiskolában, tehát nemcsak a tanulmányokat megszakító fiatalok, hanem a szeptemberben az egyetemi tanulmányokat megkezdeni szándékozó, de a háborús körülmények között Ukrajnában erre nem képes fiatalok számára ösztöndíjat biztosítunk, összesen ezernek, a fiatalok érkezését tehát szeptember elejére várjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm a szószóló asszony felszólalását, amivel lezártuk a mai napirend előtti hozzászólásokat. Most felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Tuzson Bence, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Ovádi Péter, Fidesz; Lőcsei Lajos, Momentum. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, LMP; Tordai Bence, Párbeszéd; Novák Előd, Mi Hazánk; Hiszékeny Dezső, MSZP; Bedő Dávid, Momentum; Brenner Koloman, Jobbik; Arató Gergely, DK; Vejkey Imre, KDNP; Zsigmond Barna Pál, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Novák Előd, Mi Hazánk; Varju László, DK; Lőcsei Lajos, Momentum.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Akopjan Nikogosz örmény nemzetiségi szószóló mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. május 23-án 18.B.204/2019/316. számon a Fővárosi Törvényszéktől választás rendje elleni bűntett miatt indított közvádas ügyben. Továbbá Szabó Timea párbeszédes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett ’22. május 26-án 15.Bpk.485/2022/3. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. 2022. június 1-jén Tordai Bence szintén párbeszédes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 12.Bpk.486/2022/7. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól, szintén rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az indítványokat megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tájékoztatom Önöket, hogy a Mentelmi bizottság valamennyi ügyben benyújtotta határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a holnapi ülésnapon döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Novák Katalin köztársasági elnök asszony államtitkárok kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 202. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Farkas Sándort, dr. Feldman Zsoltot, dr. Nobilis Mártont, dr. Rácz Andrást és Zambó Pétert az Agrárminisztérium államtitkárává, dr. Bolcsik Zoltánt, dr. Dukai Miklóst, Fülöp Attilát, dr. Maruzsa Zoltán Viktort, dr. Rétvári Bencét és dr. Takács Pétert a Belügyminisztérium államtitkárává, Csepreghy Nándort, Lánszki Regő Balázst és Nagy Sándor Bálintot az Építési és Beruházási Minisztérium államtitkárává, Gion Gábort, dr. Maróth Gáspárt, dr. Schmidt Ádámot és Vargha Tamást a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává, dr. Bóka Jánost és dr. Répássy Róbertet az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává, dr. György Lászlót, dr. Hoppál Pétert, Hornung Ágnest és dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát a Kulturális és Innovációs Minisztérium államtitkárává, Azbej Tristant, Magyar Leventét, Menczer Tamást, Süli Jánost és dr. Sztáray Péter Andrást a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárává, Dömötör Csabát, Kovács Józsefet, dr. Kovács Zoltánt, Máté Jánost, Nagy Jánost, Papp Károlyt, dr. Tuzson Bencét, dr. Fónagy Jánost, Lóga Mátét és dr. Túri Anikót a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává, dr. Fürjes Balázst, dr. György Istvánt, dr. Panyi Miklóst, Potápi Árpád Jánost, Révész Máriuszt, Soltész Miklóst, dr. Ágostházy Szabolcs Imrét, dr. Latorcai Csaba Jánost és Mayer Gábort a Miniszterelnökség államtitkárává, Banai Péter Benőt, Izer Norbertet, Tállai Andrást és Vágujhelyi Ferencet a Pénzügyminisztérium államtitkárává, valamint dr. Koncz Zsófiát, dr. Kutnyánszky Zsolt Krisztiánt, dr. Raisz Anikót, Steiner Attilát és Vitézy Dávidot a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárává 2022. május 25-ei hatállyal kineveztem. Budapest, 2022. május 24. Novák Katalin”
Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a magam és mindannyiunk nevében gratuláljak államtitkár asszonyoknak és uraknak, és további sikert kívánjak munkájukhoz! [[Taps a kormánypárti oldalon.]] Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a miniszterelnök úr a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 201/A. § (2) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Orbán Balázs András urat 2022. május 25-ei hatállyal a miniszterelnök politikai igazgatójává nevezte ki. Szintén gratulálok mindannyiunk nevében Orbán Balázs úrnak, és eredményes munkát kívánok! [[Taps a kormánypárti oldalon.]] bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Orbán Balázs András urat 2022. május 25-ei hatállyal a miniszterelnök politikai igazgatójává nevezte ki. Szintén gratulálok mindannyiunk nevében Orbán Balázs úrnak, és eredményes munkát kívánok! (Taps a kormánypárti oldalon.) [[15.00]] Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, helyezzék el kártyájukat a szavazógépben, illetve ellenőrizzék, hogy ezt megtettéke a helyes módon. Most kivételességi javaslatról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló T/167. számú előterjesztést. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2022. június 8-án, szerdán első napirendi pontként kerüljön sor, az összegző javaslatról való döntésre, valamint a zárószavazásra pedig 2022. június 8-án, szintén szerdán kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Tisztelt Ház! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 132 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a kivételes eljárásban történő tárgyalást elfogadta. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 18 óra 2 percig van lehetőség. Tisztelt Ház! Most sürgősségi javaslatról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló T/166. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a sürgősségi javaslatot.
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, a továbbiakban a határozati házszabály 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló T/166. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás a törvényjavaslat mielőbbi elfogadása és az új kormányzati struktúrához kapcsolódó szabályozási feladatok haladéktalan végrehajtása miatt szükséges. Javaslom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára 2022. június 8-án, szerdán, közvetlenül a határozathozatalokat követően kerüljön sor. Módosító javaslat benyújtására 2022. június 8-án, szerdán az általános vita lezárásáig legyen lehetőség. A részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A fentiekre tekintettel a határozati házszabály 15. § (4) bekezdése alapján kezdeményezem az Országgyűlés 2022. június 7-ei és 8-ai ülése napirendi javaslatának kiegészítését a jelzett törvényjavaslat általános vitájával annak érdekében, hogy a szóban forgó törvényjavaslat a 2022. június 13-ával kezdődő héten elfogadásra kerüljön. A napirendi javaslat módosítását az új kormányzati struktúrához kapcsolódó szabályozási feladatok mielőbbi végrehajtásához fűződő kormányzati érdek indokolja.
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/166. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 132 igen szavazattal, 38 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett az előterjesztés sürgős tárgyalásba vételét elrendelte. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Most, 15 óra 6 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Kérem képviselőtársaimat, hogy akinek nincs ma feladata a patkóban, az gyorsan és csendben hagyja el az üléstermet. [[A képviselők többsége elhagyja az üléstermet.]] (Szünet: 15.06 15.09 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelettel arra kérem önöket, hogy akiknek fontos hivatali elfoglaltságuk most nem teszi lehetővé, hogy az elkövetkező időszakban részt vegyenek a parlamenti vitában, azok lehetőleg minél gyorsabban hagyják el az üléstermet, hogy tudjuk folytatni a munkánkat. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Folytatódike a panelprogram?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó, és tájékoztatom önt, hogy Koncz Zsófia államtitkár asszony, miniszterhelyettes fog válaszolni önnek. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A környezetvédelemért is állítólag felelős ipari miniszter úr meghallgatásán a bizottságban megkérdeztem azt, hogy folytatódike a panelprogram, és hány panellakás felújítását tervezik a következő években, azonban erre sajnálatos módon nem kaptam választ, ezért szeretném itt is föltenni ennek a kérdésnek a legfontosabb elemeit. [[15.10]] Azt, hogy mennyire fontos ez a történet, szeretném egy személyes, velem megtörtént esettel is megvilágítani. A választási kampány idején jött oda hozzám egy hölgy a Gyakorló utcai lakótelepen, aki elmondta, hogy a 70 ezer forintos nyugdíjából a téli hónapokban 40 ezer forintot fizet ki a kétszobás panellakásban a rezsire, és hogyha nem támogatnák a családtagjai, akkor gyógyszerre, élelemre sem jutna ezek után számára pénz, forrás. De nemcsak azért van szükség a panelprogram folytatására, mert ez egy szociális kérdés és szociális probléma is, nagyon sok nehéz sorban élő, panelben lakó számára jelentene valódi megtakarítást, valódi rezsicsökkentést, hanem azért is, mert a legzöldebb energia az az energia, amit nem is használunk föl, amit nem kell megtermelni. Ezért is fontos lenne a panelprogram folytatása mondhatnám úgy is kicsit szakszerűbben, hogy a lakóépületek energetikai korszerűsítése , azért is lenne fontos, mert csökkentené a fölhasznált, fűtésre használt energiát, ez nagyjából a teljes magyar energiafelhasználás 20 százaléka, és az a tapasztalat, hogy az ilyen típusú energetikai korszerűsítésekkel 8-50 százalékos megtakarítást lehet elérni. Ennyivel több maradna az emberek zsebében, és ennyivel kevesebb energiát kellene megtermelni környezetszennyező módon, ennyivel kisebb lehetne a szén-dioxid-kibocsátás, ennyivel csökkenthetnénk a klímaváltozás káros, negatív hatásait. A mostani időszakban azt is fontos megemlíteni, hogy ráadásul ez az energia, amit nem használunk föl, az bizonyosan nem Oroszországból vásárolt földgáz vagy kőolaj, tehát Magyarország energiafüggősége is csökkenhetne ezen a módon. Tisztelt Államtitkár Asszony! A kérdéseim a következők tehát. Kívánjáke folytatni a Gyurcsány-kormány idején elkezdett, de az elmúlt években lényegében megszűnt panelprogramot? Hány panellakás felújítását tervezik a következő négy évben? Miből és mennyi pénzt kívánnak erre fordítani? Hogyan gyorsítható a folyamat, ha önök nem képesek arra, hogy megegyezzenek Brüsszellel a Magyarországot megillető forrásokról, mert nem képesek teljesíteni a jogállami kritériumokat? Végül, vane kész tervük arra, hogy hol, melyik kerületben vagy melyik városban kezdik el a panelprogram folytatását vagy folytatják a panelprogramot? Kérdezem ezt azért is, mert ez nálunk, Kőbányán és Kispesten különösen súlyos probléma. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Mint említettem, a választ Koncz Zsófia államtitkár asszonytól, miniszterhelyettestől fogjuk hallani. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a szót. Mivel államtitkárként ez az első felszólalásom, kérem, engedjék meg, hogy ebből az alkalomból is tisztelettel köszöntsem önöket. Bízom benne, hogy a közös munka során a kölcsönös tisztelet jegyében tudunk majd együttműködni mindenkivel, így ellenzéki képviselőtársaimmal is, és én a magam részéről ezen leszek. Mielőtt a kérdésre válaszolnék, szeretném megnyugtatni, hogy a környezetvédelem ügye természetesen nagyon fontos az ötödik Orbán-kormány számára is, mi is szívünkön viseljük hazánk természeti kincseit, értékeit, és azokat szeretnénk a jövő generációjának átadni. Ami a panelprogramot illeti, Palkovics László miniszter úr miniszterjelölti meghallgatásán már felmerült ez a kérdés, a miniszter úrhoz csatlakozva én is szeretném jelezni önnek, hogy a panelprogram folytatásának fontosságában egyetértünk. Szeretném felhívni a figyelmét, hogy az iparosított technológiával készült panellakások felújításának támogatását az első Orbán-kormány indította el, és éves rendszerességgel jelentek meg pályázatok. A panelprogramok 68 milliárd forintos keretösszege, továbbá az ökoprogramok keretében biztosított további közel 5 milliárd forint a távhővel ellátott, jellemzően lakótelepi panelépületek energetikai korszerűsítését támogatta. Az azóta eltelt időszakban több, panelépületeket érintő pályázati kiírás jelent meg, a teljesség igénye nélkül a kormány többek között támogatást biztosított a távfűtéssel ellátott társasházak és lakásszövetkezetek energiahatékonysági korszerűsítéséhez, az okos költségmegosztók telepítéséhez, a radiátorok cseréjéhez. Ez csaknem 50 ezer háztartás energetikai korszerűsítését segítette több mint 2 milliárd forint vissza nem térítendő támogatás keretében. Tájékoztatom, hogy bevezetésre került az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer, melynek elsődleges célja a költséghatékony energiahatékonysági megoldások, beruházások keresése, kidolgozása, megvalósítása. Ezzel számos, a lakóépületek energiahatékonysági felújítását ösztönző intézkedés kerülhet a jövőben megvalósításra. Egyidejűleg az uniós és a hazai források biztosításával tovább kívánjuk ösztönözni a jelentős energiamegtakarítást biztosító fejlesztéseket, kiemelten a hőszigetelést, nyílászárócserét, fűtési vagy használatimelegvíz-rendszerek korszerűsítését. És arról is hadd számoljak be, hogy az elmúlt időszakban számos közintézmény, középület felújítása is megvalósult. Hogy a saját választókerületemből említsek példát, például a szerencsi tankerületben gyakorlatilag minden iskolában történt valamilyen energetikai korszerűsítés. A lakóépületek felújítására a KEHOP Plusz keretében 98 milliárd forintot különítettünk el, Magyarország helyreállítási és ellenállóképességi terve keretében továbbá a napelemes rendszereket is támogatja a kormány. Tisztelt Képviselő Úr! Tekintettel az időkeretre, most csak a legfontosabb intézkedéseket tudtam felsorolni. Ezek is megmutatják a kormány elkötelezettségét a magyar emberek életminőségét javító intézkedések keretében. Végezetül szeretném megismételni a miniszter úr bizottsági meghallgatáson elhangzott kérését, hogy ha ezek a célkitűzések fontosak önnek és pártjának, támogassák azokat a jövő évi költségvetés megszavazásával is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Arató Gergely képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Asszony! Szeretném megköszönni, hogy egynémely férfi kollégáival szemben érdemi választ próbált adni a kérdésemre, még akkor is, hogyha ez nem volt elégséges és megnyugtató. Az a helyzet ugyanis hogy a költségvetéssel kezdjem , hogy önök úgy támogatják a megújuló energiát meg az energetikai korszerűsítést, hogy éppen megemelik azt az adót az önök legújabb brutális megszorító csomagjában, amely a megújuló energiákra vonatkozik. Egyébként pedig azt tudom önnek elmondani, hogy ön részben olyan forrásokról beszélt, amelyek nem állnak rendelkezésre jelenleg, mert nincsen elfogadott helyreállítási program, és mert nincsen jóváhagyott uniós költségvetés, részben pedig olyanokról, néhány milliárd forintos tételekről, amelyek a probléma súlyához képest elenyészőek, és nem jelentenek megoldást. Az a helyzet, hogy ez a törvénytelen kormány nem tekinti érdekének a választók valódi problémáinak megoldását [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] ezért az ön válaszát nem áll módomban elfogadni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Képviselő Úr! Kénytelen vagyok önt figyelmeztetni mindarra, amit a házelnök úr már az ön frakcióvezetőjének is az imént egy felszólalás kapcsán, szintén napirend előtti felszólalás kapcsán elmondott, és ezek után tájékoztatom önt arról, hogy amennyiben továbbra is ezt a kifejezést használják, abban az esetben kénytelen vagyok megvonni a szót, mert tulajdonképpen a saját maguk hitelességét ássák alá ezzel a minősítéssel, vagyis azt mondják, hogy önök nem törvényesen megválasztott országgyűlési képviselők. Úgyhogy tisztelettel arra kérem, hogy a következőkben legyen szíves ezt magára nézve és társaira nézve is kötelezőnek tartani. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik… Bocsánat, még azt el szeretném mondani itt bocsánat, képviselő úr , hogy tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor, mivel a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. És akkor most következik Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőjének interpellációja, amelynek címe: „Hány családra vár kilakoltatás?”. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó, és Répássy Róbert miniszterhelyettes úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az információs segítséget külön köszönöm a válaszadó személyét illetően, bár azért nem volt nehéz kibarkochbázni, hogy kivel beszélgetünk erről a kérdésről. Már a 2010 és ’14 közötti ciklusban is megtettük ugyanezt, ha emlékszik, államtitkár úr, akkor abban az időszakban a Jobbik frakciója már 2010 őszétől igen keményen kivette a részét abból, hogy a terepen is segítséget nyújtson a kilakoltatás áldozataivá vált családoknak, illetve azoknak, akik erre igényt tartottak. De azt látjuk, hogy az utóbbi években nagyon sok olyan időszak volt, amikor ez a kormány paktumot kötött a végrehajtókkal, és negyedéves kvótákban állapodtak meg arról, hogy hány családot dobhatnak ki elhelyezés nélkül az otthonából; talán emlékszik, hogy a végrehajtói kamara honlapján sokáig sorakoztak ezek a negyedéves adatok. [[15.20]] Voltak szerencsére olyan időszakok is, amikor a kilakoltatási moratórium észszerű és jogos elrendelése miatt ezek a katasztrófahelyzetek, ha nem is tűntek el teljesen, de azért eltolódtak időben. Most pontosan egy ilyen szituáció előtt állunk: mint ismeretes, a kilakoltatási moratórium lényegében lejárt, 15 nappal később nagyon sokfajta cselekményt újra lehet foganatosítani, és sem a szakma, sem az érdekvédő szervezetek, sem a devizások nem látnak, nem láthatnak tisztán azt illetően, hogy a következő hetekben mi vár rájuk. Nagyon fontosnak tartom tehát tisztába tenni ezt a kérdést, főleg azért, mert korábban már volt arra példa, hogy a kormány, mint említettem, negyedéves kvótában állapodott meg a kilakoltatások maximális számát illetően. Adódik a kérdés: most kötötteke ilyen megállapodást bárkivel, illetve mi a kormány terve az elképesztően felszaporodott számú végrehajtások kezelését illetően? Hisz itt a szerencsésen elrendelt moratórium, amit nagyon sok ellenzéki, civil és devizás közösen követelt, azt is okozta, hogy most egy időpontban zúdulhat a „piacra” a különböző végrehajtói túlfutások, vadhajtások egész özöne. Azt látjuk, hogy egy kontroll nélküli rendszer eredményeképpen mert a kormány nem szabályozta ezt a területet és korrupciós cselekmények tömege mellett egy katasztrófahelyzet, egy társadalmi-szociális katasztrófahelyzet állhat elő. Adódik tehát a kérdés: partnere a kormány a kilakoltatási moratórium meghosszabbításában, illetve partnere abban, hogy a végrehajtások mocsarában végre rendet tegyünk? Hiszen azt látjuk, hogy amíg ez a rendszer ilyen, amíg sajtpapírok alapján már térült követeléseket lehet megpróbálni még egyszer behajtani, addig nagyon-nagyon nehéz megvédeni a károsultakat mindettől. Évtizedes problémáról beszélünk, a probléma nagyja és kezeletlensége az önök időszakára esik, amellett, hogy természetesen nem vagyunk az azt megelőző időszak rajongói sem, hiszen akkor szaporodott fel ez a hitelállomány. De a kezelési módszerek tekintetében adódik a kérdés: a napokban elszabadulhat a pokol, vane cselekvési terve a kormánynak a megoldást illetően? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Répássy Róbert miniszterhelyettes úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először azzal kezdeném, hogy mi a helyzet. Ön azt mondja, hogy nem lehet tisztán látni, nem tudják pontosan, hogy mi fog következni. Az Országgyűlés döntése következtében a veszélyhelyzet megszűnt, mármint a Covid-járvány miatti veszélyhelyzet megszűnt, és ennek megszűnését követően… [[Novák Előd: Cseberből vederbe!]] Ennek megszűnését követően a határidők a veszélyhelyzet megszűnését követő 15. napon újrakezdődnek. Tehát lényegében május 31e után 15 nappal újrakezdődnek a határidők, azaz minden végrehajtási intézkedés, eljárási cselekmény lefolytatására, halasztására, a jegyző értesítésére vonatkozó határidő újrakezdődik. Tehát nem azonnal következik be 15-én minden végrehajtási cselekmény, ám a határidők újrakezdődnek. Az elmúlt években az ingatlanok kiürítésének 99,5 százalékában az ingatlanokat a bentlakók önként hagyták el, tehát a klasszikus értelemben vett, kényszerintézkedéssel érintett kilakoltatásra csak az esetek 0,5 százalékában került sor, ami jól mutatja, hogy az ingatlant elhagyók lakhatása biztosított volt. Tavaly az átlagos ingatlankiürítések száma 50 százalékkal csökkent, az idén pedig még tovább, hiszen az idén csak az önkényesen elfoglalt lakások kiürítése engedélyezett. Ez egyébként jelentős szám, szeretném felhívni a figyelmüket, hogy a kiürítésre kerülő ingatlanok körülbelül egyötöde-egyhatoda olyan ingatlan, amely az önkényesen elfoglalt lakások közé tartozik. 2010 óta számtalan intézkedést tettünk, meghosszabbítottuk az ingatlankiürítési moratóriumot egészen a veszélyhelyzet végéig. Azt jelenti ez a meghosszabbítás, hogy gyakorlatilag két évig fel lehetett készülni arra, hogy be fog következni az ingatlanok kiürítése. Ahogy az előbb jeleztem, ez már részben önként is megtörtént, tehát valójában nem minden kiürítendő lakásból kell végrehajtás útján kitenni a jogtalanul ott lévőket, hanem ez egy sokkal kisebb szám. A korábban ön által említett kvóták arra vonatkoztak, hogy lényegében felső határt szabott a kormány annak, hogy mennyi kiürítésre kerülhet sor. Most az a feltételezésünk, hogy a kiürítések nem fogják elérni ezeket a kvótákat, ahogyan elmondtam, azért, mert kétéves felkészülési idő volt rá, másrészt pedig azért, mert már önként is nagyrészt megtörténtek a kiürítések. Viszont ön is utalt a 2010-14 közötti kormányzás időszakára, és ön is úgy fogalmazott, hogy ez a helyzet, amibe nagyon sokan kerültek, bizony a 2010 előtti kormányzás mellékterméke volt. [[Z. Kárpát Dániel: 2001-től!]] A 2010 előtti kormányzás miatt nőtt meg a devizahitelezés volumene, a legtöbb ember, aki a devizahitelezés csapdájába került, az bizony a 2010 előtti devizahitelezés miatt került rossz helyzetbe. Azért azt nem állom meg szó nélkül, hogy jó lenne, ha a szövetségesükkel, Gyurcsány Ferenccel is beszélnének erről a problémáról, mert bizony ezért a felelősség őt terheli vagy őket is terheli, az ő kormányzásuk idején a baloldal szabadította rá az adósokra a devizahitelezést. Tehát jó lett volna, hogyha ezt akkor is tisztázzák, amikor közös listán indultak az elmúlt választáson. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Kérem, a válaszomat fogadja el. A törvényt az Országgyűlés hozta, nem a kormány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem Z. Kárpát Dániel képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha már visszamutogatás, akkor 2001-re mutogassunk vissza, amikor az egyoldalú szerződésmódosítások ilyen formában lehetővé váltak. Ki volt akkor a miniszter, államtitkár úr? Gondolkodjunk egy kicsit, hogyha elkezdjük a visszamutogatásnak az idősíkját! Természetesen az önkényes lakásfoglalókat ebbéli tevékenységükben semmilyen formában nem támogatom, nyilván nem rájuk gondoltam. A kilakoltatások 2010 óta több mint 20 ezer áldozata jellemzően nem az önkényes lakásfoglalók közül kerül ki. Ne haragudjon, de ha ön abból, hogy nagyon sokan önként elhagyják az ingatlanukat, azt veszi le, hogy az ő lakhatásuk biztosított, az valami egészen szomorú neoliberális következtetés az ön részéről. A helyzet az, hogy ha ezek az emberek meghúzzák magukat egy albérletben, a rokonoknál, az ismerősöknél, és emiatt fel kell hogy adják az életüket, a terveiket, a gyermekvállalási céljaikat, azt, hogy bővítsék a családjukat és megvalósítsák, amit megálmodtak az életükben, ez katasztrófa. Ön azt mondja, hogy nincs itt semmi látnivaló, ezzel ez el van intézve. Szerintem pedig ez felháborító, éppen ezért a válaszát semmilyen körülmények között nem áll módomban elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Endre képviselő úr, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Miért nem tiszteli a pedagógusokat a kormány?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Rétvári Bence miniszterhelyettes úr fog önnek válaszolni. Tóth Endre képviselő úr, önt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Most vasárnap volt pedagógusnap. Ilyenkor a diákok, a szülők és jó esetben az oktatási szektor vezetői is tiszteletüket fejezik ki a pedagógusoknak. Hiszen ahogy tiszteljük a szüleinket, úgy tiszteljük a tanárainkat is, megbecsüljük azokat, akik nevelnek minket, akik formálják a jellemünket, akik új dolgokra tanítanak, és tehetségünk kibontakoztatására inspirálnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet, hogy régen volt már, de önnek is voltak tanárai. Ha visszaemlékszik a diákéveire, biztosan eszébe jutnak olyan pedagógusok, akik nagy hatással voltak a pályájára, és akik nélkül talán nem ért volna el bizonyos sikereket az életében. Idézze fel a nevüket és arcukat! Nekem például Nikáné Wild Ágnes és Sebestyén Zsuzsa alsós tanítóim vagy Wolf Krisztina, a középiskolás némettanárom jutnak eszembe. Mindhárman nagyszerű pedagógusok. Önnek is bizonyára eszébe jutott néhány név. Vajon megérdemelnéke ezek a kiváló szakemberek, hogy ilyen méltatlan körülmények között kelljen dolgozniuk, mint ahogy a most tanítóknak kell? Tisztelt Államtitkár Úr! Az önök kormánya 12 év alatt nem tudott méltó körülményeket teremteni a pedagógus hivatás gyakorlásához. Ma egy kezdő pedagógusnak havonta alig 50 ezer forintja marad a fizetéséből egy átlagos budapesti albérlet kifizetése után. Ma egy pedagógus nem számíthat a bérének emelkedésére a karrierje első nyolc évében. Ma egy egész életet végigtanító középiskolai tanár annyit keres, mint a magánszférában bármely pályakezdő. Hol marad a tisztelet és a megbecsülés? Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön minisztere kijelentette, hogy rendet akar. Ne elégedetlenkedjenek annyit a pedagógusok! gondolhatta. Tudnia kellene azonban, hogy a rend tisztelet és megbecsülés nélkül nem más, mint puszta elnyomás. [[15.30]] Egyébként, ha már ilyen adósságuk van a pedagógusokkal szemben, akkor legalább pedagógusnapon lehetnének bőkezűek. Sajnos azonban nem sikerül, idén sem sikerült. Ezerforintos egységáron kell egy iskolában méltó ünnepséget szervezni, érdemi jutalmazás nincsen, idén is maradnak a szép szavak. De akármilyen ékesszóló levelet is írt Maruzsa államtitkár, sajnos a hó végén, amikor elfogy a pedagógusfizetés, nem lehet vele fizetni a kasszákban. Bezzeg a tavalyi év végén a tankerületi vezetők milliós jutalomban részesültek. Erre volt keret. Kérdezem tehát államtitkár urat: miért nem tiszteli a pedagógusokat a kormány? Hogyan történhet meg, hogy a tankerületi vezetők milliós jutalmakban részesülnek, míg a pedagógusok nem kapnak érdemi anyagi elismerést még pedagógusnap alkalmából sem? Mikor fognak végre tisztes megélhetést teremteni a pedagógusok számára? Válaszolhat politikai vagdalkozással, ahogy szokta, de ha a következő hónapokban nem kap ezekre a kérdésekre érdemi választ az ország, akkor a nyári szünetben nagyon sok tanár fogja elhagyni a pályát olyan állásokért, ahol a munkáltatójuk valóban megbecsüli őket. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úrtól, miniszterhelyettestől fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, pedagógusnap előtt, pedagógusnapon és azután is meg kell köszönjük azoknak a tanároknak, akik az elmúlt években is és most is tanítanak, akik a magyar diákokból igyekeznek a legtöbbet kihozni, akik kiváló embereket képeztek, hiszen ha a magyar oktatás teljesítményét nézzük az elmúlt generációkban, láthatjuk, hogy mégiscsak nálunk van lakosságarányosan az egyik legtöbb Nobel-díjas, ami többek között az általános iskolai, középiskolai tanítóknak, tanároknak, egyetemi tanároknak is köszönhető. Tehát Magyarország valóban az oktatásra és a tudásra tudta alapozni mindig is a jövőjét, és nincs ez másként most sem. Ezért a múltban is és a jelenben is mindenkit tisztelet és megbecsülés illet meg, aki azzal foglalkozik, arra teszi föl az életét, hogy más gyerekekből hozza ki a legjobbat, iskolákban tanítson. Ugyanakkor mégsem a tisztelet hangja az ön mellett ülő pártelnökének, volt pártelnökének az a mondata, amikor azt mondja, hogy nagyon ramaty a magyar iskolák minősége. Ez lenne a tisztelet hangja, hogy ramaty? Ennyi a Momentum véleménye a kampány időszakában a magyar oktatásról, a tanítókról, a tanárokról, azokról, akik tényleg sokszor a lehető legtöbb kreatív energiájukat beleteszik abba, hogy a diákokat oktassák, neveljék? Ráadásul, az elmúlt két esztendőben teljesen új körülmények között, a járvány időszakában is helyt kellett állni, nagyon sokan nagyon sokféle innovatív módszert alkalmaztak és dolgoztak ki arra, hogy akár távoktatásban is a diákok ne maradjanak le. Nekik köszönhető, hogy sem az érettségi eredmények, sem az évismétlési eredmények nem mutatnak nagy különbséget a járvány előtti időkhöz képest, tehát sikerült áthidalni ezt a korszakot. És erre önöknek annyi a véleményük: ramaty. Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem érdemes lenne valóban a tisztelet hangján beszélni a magyar pedagógusokról, és nem azokkal szövetkezni, akikkel önök tették. Azért mégiscsak tandíjassá tenni a pedagógusképzést, elbocsátani 15 ezer pedagógust, százmilliárdokat kivonni az oktatásból, ez az, amit azok tettek, akikkel önök nem akarták összegyurcsányozni magukat. Azt mondták, hogy nem gyurcsányozzák össze, azért, mert érzik, hogy mi ez a magukat összegyurcsányozás. Pontosan ezek az intézkedések, hogy amikor jött az IMF, akkor az IMF receptjére rögtön elvettek mindent a magyar tanároktól, ami korábban nekik adatott, és önök ezekkel az emberekkel álltak össze. Ha nem értenek egyet ezekkel az intézkedésekkel, akkor ne álljanak össze olyanokkal, akik a magyar pedagógusoktól csak elvettek, és nem adtak nekik akár bérben, akár presztízsben, akár a pedagóguspálya méltóságában! Az önök korábbi miniszterelnök-jelöltje, Karácsony Gergely ilyeneket mondott, hogy a 2010 előtti oktatási rendszerünk is egyébként nagyon rosszul teljesített, és hasonlók, akkor, amikor a baloldal volt Magyarországon hatalmon. De ön is mondott azért ijesztőket, tisztelt képviselő úr: a minősítési rendszert úgy, ahogy van, megszüntetné. Ez 30-40 ezer forintot vesz ki sok-sok tízezer pedagógus zsebéből, akik minősíttették magukat, akik időt, energiát fordítottak rá, és mondjuk, Ped I-nek vagy Ped II-nek minősíttették magukat. Ez bizony 30-40 ezer forint mínusz, önöknek ez egy tollvonás. Megszüntetnék a tankerületi rendszert, márpedig jól tudjuk, hogy a kistelepülések nem tudják fenntartani az iskoláikat, adósságba keveredtek, fizetési gondjaik voltak, de önök egy tollvonással ezt megszüntetnék, a kistelepülési iskolák gazdálkodási stabilitása ezzel megszűnt. Bírálta ön még azt is, hogy több százezer laptopot kapnak az iskolákban a diákok és sok tízezret a tanárok. Ezt ön csak krumpliosztogatásnak minősítette. Aztán szintén a nehezebb sorsú gyermekek esetében az, hogy ön a kötelező kerettanterveket is a múltba tenné vagy a tankönyvrendszert visszaállítaná, a korábbit, amikor 70 százalékkal nőttek a tankönyvárak pár év alatt, ez azért eléggé riasztó sok mindenki számára. Úgyhogy elég sok mindent mondtak önök, ami riasztó, például azt, hogy a 150-nél kevesebb diákkal rendelkező iskolákat fenntartani pazarlás. Azért ez elég sok iskolást érint. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Azt hiszem, képviselő úr, nagyon sok riasztó dolog van a Momentum programjában, amitől inkább megrettennek a tanárok, mintsem hogy a tisztelet és elismerés hangjának éreznék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most tisztelettel kérdezem Tóth Endre képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Egyvalamire szeretném figyelmeztetni: önök nem egy ellenzéki párt. Tehát mutogathatnak ránk, a szövetségeseinkre, visszarévedezhetnek a régi múltba, de ennek semmi értelme, hiszen önöknek nem másokra kellene mutogatniuk, nem beszélniük kellene, hanem tenniük kellene végre azért, hogy a pedagógusok valódi megbecsülést élvezzenek Magyarországon. Ez annál is inkább fontos, mert az egész pedagógustársadalom most önökre vár, önöket figyeli, hogy vajon milyen ígérettel tudják őket a pályán tartani. Az ellenzéknek volt választási programja, mi 50 százalékos béremelést ígértünk. Önöknek nem volt választási programjuk, ezért gőzük sincs a pedagógusoknak és senkinek az országban, hogy önök mit akarnak kezdeni a pedagógusbérekkel. Itt van egy nyár előttünk, ilyenkor szokták a pedagógusok átgondolni, hogy hogyan tovább, folytatjáke a szakmájukat. Attól tartok, ha önök nem hajlandók semmilyen konkrét vállalást tenni, akkor rengeteg pedagógus fogja elhagyni ezen a nyáron is a szakmát. Úgyhogy nem tudom elfogadni az ön válaszát, amíg konkrétumot nem tud mondani a pedagógusok számára.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önt, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Biztosítjáke az önkéntes tűzoltószervezetek gépjárműadó-mentességét?” címmel. Tisztelt jegyző úr, tájékoztatom önt, hogy Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Hiszékeny Dezső képviselő úré, az Országgyűlés jegyzőjéé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Ha baj történik, a rendőrök, a mentők és a tűzoltók azonnal a segítségünkre sietnek. Ezeknek a szervezeteknek évtizedek óta vannak önkéntes segítőik, és ők nélkülözhetetlen munkát végeznek a magyar lakosságért. Ehhez a nagy munkához képest bagatell kéréssel fordulok önhöz. Ahhoz, hogy a közel 70 ezer önkéntes tűzoltó tűz esetén megkezdhesse a mentést, el kell jutnia a gépjárművel és a felszerelésével a helyszínre. Ezeknek a gépjárműveknek fenntartási költségei vannak. A biztosítási díjat, az üzemanyagköltséget és szervizdíjat megfizetik, de sajnos az utóbbi években adóztatjuk is őket. Hiszem, hogy csak figyelmetlenségről van szó, mert az nem lehet tudatos, hogy önkéntes segítői munkát adóztatunk. 2020-ig ezeknek az önkéntes tűzoltószervezeteknek együttműködve a helyi önkormányzatokkal mentességet adtunk. Az adót kivető szervtől kapták ezt a mentességet, mert az önkormányzatok jól érzékelték, hogy ezt a tevékenységet más nem képes ellátni a településen. Azonban egy döntés alapján a gépjárműadó az államhoz került, annak beszedéséről pedig a NAV gondoskodik. Ezzel megszűnt a helyi érdekek, a helyi élet és vagyonbiztonság fontossága is. A gépjárműadóról szóló törvény rendelkezik arról, ki az adó alanya. Ez alapján jelentősége van annak, hogy ki a tűzoltóautó tulajdonosa, üzembentartója, használója. Az adó alóli mentesség lehetősége múlik ezen. Sajnos, az önkéntes szervezetek többnyire nem vehetik igénybe. Én azt gondolom, a jogalkotó szándéka az volt, hogy a különböző, mentésben részt vevő járművek, rendőr-, tűzoltó- és mentőautók mentességet kaphassanak az adó alól, nagyon helyesen. Mert hogy néz ki az, hogy mások életét, értékeit önként mentőkön nyerészkedjenek? Pláne, ne az állam, aki mellett, sokszor helyett végzik ezt a tiszteletre méltó munkát. A megoldáshoz csak egy „és” szóra lenne szükség, így az önkéntes tűzoltókra is vonatkozna a mentesség. Miniszterhelyettes úr, kérem, segítsen, tegyük igazságossá a helyzetet: ne legyen különbség a tüzet oltó járművekben. Az államnak ez az adótétel aprópénz, az önkéntes tűzoltóknak és az embereknek viszont az életet jelentheti. [[15.40]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Mint említettem, a választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is, én is, a kormány is nagyon tiszteletre méltónak tartja az önkéntes tűzoltószervezetek áldozatos és önzetlen munkáját. Én is találkozom ezzel a választókörzetemben, több településen működnek ilyen egyesületek, ahol volt tűzoltók, nyugdíjas tűzoltók vagy a műszaki dolgokat jól ismerő emberek összeállnak, és önkéntesen segítenek a bajbajutottakon. Sokszor elmondják, hogy hamarabb odaérnek adott esetben, mert közelebb vannak a bajhoz, mint az állami tűzoltók, ezért egyetértek önnel, ki kell hogy fejezze a gépjárműadó-törvény is ezt a megbecsülést, és ezért lehetőség szerint mentességet kell adni. Én nagyon bízom benne, hogy az ön értelmezésében egyszerűen csak egy félreértés van, hiszen a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény 5. §-a így szól: mentes az adó alól a) költségvetési szerv, b) egyesület mindegy, hogy milyen egyesület , alapítvány tulajdonában lévő gépjármű. Tehát nem kell a költségvetési szerv kvázi önkormányzati intézmény , az alapítvány vagy az egyesület tulajdonában lévő gépjármű után megfizetni az adót, hiszen ha az egyesület tulajdonában van, azt csak az alapító okirat vagy az alapszabály célja szerint használhatja fel olyan célokra, ami nem lehet más, mint közcél. Természetes, hogy az emberek segítése közcél lehet. De folytatva még, az e) paragrafus azt is tartalmazza, a létesítményi tűzoltóságot fenntartó gazdasági szervezetek azon tűzoltó szerkocsinak minősülő gépjárművei is adómentesek, melyek riasztás esetén részt vesznek a tűz elleni védekezésben, vagy a műszaki mentésben részt vesznek. Azt hiszem, ez egyértelmű és természetes. A vita azon lehet, hogy miért nem kap mentességet az, aki csak üzemeltetésben használja a gépjárművet. Igen ám, de akkor ki a tulajdonosa? Ha nem költségvetési szerv, nem alapítvány, nem az egyesület, nem tudom ki, ebben az esetben kell megfizetni a gépjárműadót. Én nagyon bízom benne, hogy ezt a félreértést el lehet oszlatni, és a törvény megfelelő értelmezésével ezt helyre lehet hozni. Egyébként az a változás, hogy nem az önkormányzat szedi be, hanem az állam a NAV útján, az a törvényen nem változtatott, és az, hogy ki szedi be az adót, a mentességet az nem állapíthatja meg, hanem a törvény mondja ki, és a törvény szövegét most értelmeztem. Én bízom benne, hogy a válaszom segít a megoldásban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most tisztelettel megkérdezem Hiszékeny Dezső képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Bár minden szavát értettem miniszterhelyettes úrnak, de mégsem értem a logikáját annak, amit ön mond, ezért nem áll módomban elfogadni a válaszát. Azt hittem, mindenki számára világos az, hogy itt nem arról van szó, hogy a tűzoltó-egyesületek tulajdonosai ennek az autónak, hiszen a tűzoltóautók zömét adományként kapják, és ők csak üzemeltetik ezeket. A kérdésem, a kérésem erre irányult, hogy ők is kaphassák meg, bár nem tulajdonosok. Hát, ez a lényege annak, amit elmondtam. Sajnos, úgy érzem, hogy ezzel inkább megkerüli a kérdést, semmint segíteni próbál. Ön is volt polgármester, pontosan tudja, hogy milyen jelentősége van ezeknek a szervezeteknek, és milyen terhet jelent ezen autó adójának a befizetése, hiszen itt nem könnyű súlyú autókról van szó, és nem csekély teljesítményűekről, tehát magas ezeknek az adója. És én azt gondolom, hogy önkéntesekről van szó, állami feladatot ellátó szervezetekről van szó [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , abszolút politikamentes, társadalmilag hasznos tevékenységet végeznek. Azt kérném, hogy most, a költségvetés megalkotásakor gondolják ezt még egyszer végig. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Hajlandóe végre a kormány az állambiztonsági múlt titkosításainak feloldására?” címmel. Tisztelt képviselő úr, tájékoztatom önt, hogy az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Judit igazságügyi miniszter asszonyt bízta meg. Az interpellációra miniszter asszony felkérésére Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt három évtized, az MSZP- és Fidesz-kormányok közös szégyene, hogy még mindig nem történt meg az állambiztonsági múlt, így többek közt az ügynöklisták feltárása, a pártállami vezetők elszámoltatása és közéletből való kitiltása, valamint a kommunista luxusnyugdíjak megvonása. Ez a három követelésünk a Mi Hazánk Mozgalom legfontosabb antikommunista programpontjai. A Jobbik árulása miatt 2016-ban történt lemondásom előtti utolsó felszólalásomban itt Schiffer András szintén utolsó törvényjavaslatát méltattam, mely az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételét szorgalmazta rendületlenül. Persze, szégyenkeznem sem kellett a tétlenség miatt, hiszen a történelmünkben Gaudi-Nagy Tamás képviselőtársammal közös javaslatom vezetett a legközelebb a sikerhez az állambiztonsági múlt feltárása terén, ugyanis a Fideszben 55-en voksoltak a frakciófegyelemmel szemben 2011. december 23-án, egy általunk kért név szerinti szavazáson; nem is csoda, hogy azóta eltörölték az úgynevezett név szerinti szavazás lehetőségét. Tehát 2011-ben, amikor az időhúzást és maszatolást szolgáló Nemzeti Emlékezet Bizottságának kötelező feladatául szabtuk volna mi, hogy nevezze meg és tegye közzé a BM volt állambiztonsági főcsoportfőnöksége hivatásos, nyílt és titkos állományának tagjait, valamennyi hálózati személyét, ügynökeit, 55 fideszes képviselő voksolt a frakciófegyelemmel szemben az állambiztonsági múlt titkosításának feloldása mellett. De ez az 55 merész fideszes kevésnek bizonyult, a lázadást leverték, az elmúlt években pedig már nem is láthattunk efféle kiszavazásokat. Még az Orbán-kormánynak is tagja lehetett a D-209-es fedőnevű Medgyessy Péter egykori kollégája, egy szintén III/II-es ügynök, Martonyi János, ugyebár, illetve a fideszes kormányzat oszlopos tagjává válhatott a szintén III/II-es Tasnádi László rendészeti államtitkár, és még mondhatnánk a példákat. Szégyen! Még mindig nem kutathatók a történészek által sem a BM „Különösen fontos!”, „Titkos!” minősítésű hálózati személyei, továbbá az Információs Hivatal által kivett 19. mágnesszalag, amely a hírszerzés állambiztonsági hálózati személyeit tartalmazza, az egykori BM III/II. csoportfőnökség teljes hálózati állományát, valamint a kutatók számára sem nyilvános a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az egykori MNVK/2 Csoportfőnökség 1990 előtti hálózati adatbázisa, amelyben az ügynökök ugyebár „megnyertek” néven szerepelnek. Pedig 33 évvel a rendszerváltás után már idejétmúlt a rájuk vonatkozó különleges titokvédelem. Az a Magyar Népköztársaság társadalmi rendszerében betöltött szerepe miatt, akkor a Kádár-rendszernek igazodva a Varsói Szerződés kiemelt politikai érdekeihez fontos volt, ám a mai Magyarországnak már egyáltalán nem az, amint arra rávilágított a téma egyik legkiválóbb kutatója, dr. Ilkei Csaba a legolvasottabb jobboldali hírportálon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kuruc.info-n lévő rovatában. [[Derültség a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]] Tehát a kérdésem: hajlandóe végre a kormány nyilvánossá tenni a kommunista állambiztonsági múlt aktáit, persze a szenzitív, személyes adatokat leszámítva? Válaszát előre is köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Répássy Róbert miniszterhelyettes úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon! [[15.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény U) cikkének (3) bekezdését szeretném idézni. „A kommunista diktatúrával kapcsolatos emlékezet állami megőrzése érdekében Nemzeti Emlékezet Bizottsága működik. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága feltárja a kommunista diktatúra hatalmi működését, a kommunista hatalmat birtokló személyek és szervezetek szerepét, és tevékenysége eredményeit átfogó jelentésben, valamint további dokumentumokban közzéteszi” idáig az idézet az Alaptörvényből. Ahogyan ön is utalt rá, képviselő úr, természetesen ezt a vitát már az Országgyűlés többször lefolytatta. Szeretném idézni az Országgyűlés 2013. de-cember 3-ai jegyzőkönyvéből, a Nemzeti Emlékezet Bizottságáról szóló törvényjavaslat általános vitájából az expozé előadóját, Rétvári Bencét, aki a következő szavakkal terjesztette az Országgyűlés elé a Nemzeti Emlékezet Bizottságáról szóló törvényt. „Az ellenzéki oldalon sokak csak és kizárólag ügynökügyekről beszélnek, pedig ezzel a helyzetet hanyagságból vagy szánt szándékkal, de alaposan félreértelmezik. Ezek az ügynökök sokszor eszközök voltak a hatalom kezében, néhányakat zsarolással, másokat korrupcióval vettek rá annak érdekében, hogy családtagjaikról, barátaikról, munkatársaikról vagy másokról írjanak, vagy tollba mondjanak akár jelentéseket a kommunista állambiztonsági szolgálatok számára. De nyilván nagyon sokan voltak, akik viszont önként, saját maguktól jelentkezve keserítették meg mások életét.” [[Közbeszólás az ellenzéki pártok soraiból: Szita Károly!]] „A Nemzeti Emlékezet Bizottságának a feladata, hogy itt a feje tetejéről a talpára állítsa a kérdést, és elsősorban azok vizsgálatával kezdje a munkáját, akik a rendszert kitalálták, akik a rendszer vezetői voltak, akik a rendszert működtették, és akik nagyon aktívan szerepet vállaltak a rendszer fenntartásában. A bizottság elsődleges feladata ezért nemcsak a besúgók, az ügynökök kilétének feltárása, hanem az, hogy az érdeklődő szakma és közvélemény hiteles források, kordokumentumok alapján készült átfogó jelentések segítségével megismerhesse a kommunista rendszer valódi arcát, a pártállami nómenklatúra formális és informális struktúráit, a rendszer mindennapi működését, a nyilvánosság elől elzárt összefüggéseket és azok hatásait a mindennapokra, akár a rendszerváltás utáni időkre is. Ezeket az átfogó jelentéseket pedig fehér könyvekben teszi majd közzé a Nemzeti Emlékezet Bizottsága.” Egy további idézet, szintén ebből a felszólalásból így szól. „A lehető legteljesebb iratnyilvánosság je-gyében a bizottság törvényi kötelességévé válik az általa feltárt irat-, képi és hanganyagok nyilvánosság számára való közzététele, és a kommunista hatalom birtokosainak a diktatúra működésével összefüggő szerepkörükre és cselekményeikre vonatkozó személyes adatainak közzététele. A bizottságnak az alaptörvény U) cikk (4) bekezdés alapján közzétett tényállításai bíróság vagy más hatóság előtt önálló jogorvoslattal nem támadhatók meg. A múltfeltárás további, ezzel szorosan összefüggő elengedhetetlen feltétele, hogy hasonlóan sok más kelet-közép-európai országhoz, az áldozatok érzékelhetően kevesebb akadály mellett és a lehető legtöbb őket érintő, az egykori állambiztonsági szolgálatok által keletkeztetett adatot ismerhessenek meg, és emellett biztosított legyen a széles körű kutathatóság is.” Tisztelt Képviselő Úr! A kommunista diktatúra, benne az állambiztonsági múlt megismerhető. Ezt biztosítja Magyarország Alaptörvénye és az Alaptörvényen alapuló jogszabályok. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem Novák Előd képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Államtitkár Úr! Abban bíztam, hogy az eldöntendő kérdésre egy egyértelmű választ kaphatok, ehhez képest folytatta azt a maszatolást, amit a kormány az elmúlt évtizedekben is csinált: válasz helyett itt idézgetett mindenki mást, többek között azt a Nemzeti Emlékezet Bizottságát, amelyet pontosan azért hoztak létre, hogy a felelősséget ráhárítsák, hogy az időhúzást szolgálják, hogy tovább folytassák a maszatolást. Erre nincs szükség. Eldöntendő kérdést tettem föl, és fölsoroltam, hogy mi minden nem hozzáférhető. Tehát ne hazudja itt, legyen szíves, azt, hogy hozzáférhető, amikor nagyon sok minden még mindig titkosítva van, például az általam is említett BM „Különösen fontos!”, „Titkos!” minősítésű hálózati személyei, s még sorolhatnánk, soroltam is sok mindent, amire mind nem reagált, hiába nyújtottam be ezt hat nappal ezelőtt interpellációs kérdésként önöknek. Az az igazság, hogy az utasításokat adó politikusok neve már rég ismert. Tehát nyilvánvalóan a nagyobb gazembereket, a Biszku Bélákat már eddig is ismertük; önök luxusnyugdíjjal jutalmazták életük végéig, miközben egyetlen napot sem kellett előzetes letartóztatásban tölteniük. Ügynöklisták pedig csak addig nincsenek, míg össze nem állítják azokat, azok után, hogy végre egyszer majd valaki nyilvánosságra hozza ezeket az aktákat. Válaszát ezért nem tudom elfogadni, nem is lehet válasznak minősíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr, mint hallhattuk, nem fogadta el az államtitkári választ. Az arra vonatkozó határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Berki Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „A bírósági végrehajtások miért sújtják aránytalanul jobban a nehézsorsú embereket?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy Répássy Róbert miniszterhelyettes úrtól fog választ hallani. Berki Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Államtitkár Úr! A bírósági végrehajtások rendszere folyamatosan viták középpontjában áll régóta. Erről valóban nemcsak a Völner-Schadl-botrány tehet, legfeljebb igazolódott, hogy a helyzet még rosszabb, mint gondoltuk, és a kritikák többsége megalapozottnak bizonyult. A fő probléma, hogy a kiszolgáltatott, nehezebb sorsú emberek úgy élik meg az ilyen eljárásokat, hogy visszaélés áldozatai. Ha szeretnék is rendezni az adósságukat, a rendszer nem segíti az ebből a negatív spirálból való kikerülést, hanem éppen ellenkezőleg. Ilyen eset például, hogy munkabérből a pénzlevonás mértéke 33 százalék, de kivételes esetekben lehet 50 is. Igen ám, de nem ugyanolyan az esélye az adósság rendezésének, ha valakinek a havi százezres fizetéséből vagy milliós fizetéséből kerül sor a kötelező levonásra. Előbbi esetben gyakorlatilag „a lét a tét”, hiszen a létfenntartást kellene megoldani. Még súlyosabb eset a közmunkásoké, hiszen az még kevesebb, mint a minimálbér, nem is számít munkajövedelemnek, de gyakran az egyetlen létfenntartó forrás lehet a családban. És akkor megemlíthetjük azokat az eseteket is, amikor az álláskeresési járadékból, baleseti járadékból, bányászjáradékból történik a levonás. Vagy gyakori eset, hogy a végrehajtó intézkedése nyomán egyszerűen lezárolják az adós bankszámláját, anélkül hogy vizsgálnák, hogy esetleg családi pótlék, rokkantságinyugdíj-ellátás vagy bármi más jövedelem érkezik az adós bankszámlájára. Elméletileg létezik a magáncsőd jogintézménye, de az a gyakorlatban csődöt mondott, hiszen annyira életszerűtlen megkötéseket tartalmaz, hogy alig élnek vele. Pedig lennének jó példák is, amiket alapul lehetne venni. Ilyen például a differenciált levonási mérték lehetősége jövedelemszinttől függően, vagyis aki keveset keres és a létminimum szintje környékén él, attól kevesebbet vonjanak le, mint 33, esetleg 50 százalék. A többség szeretné rendezni az adósságát, de a végrehajtás rendszere nem partner ebben. A bírósági végrehajtások ügye átkerült a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához, viszont kérdés, várhatóe jobbító szándékú változás. A bírósági végrehajtások miért sújtják aránytalanul jobban a nehéz sorsú embereket? Az adósok számíthatnak e jobbító szándékú változásokra a bírósági végrehajtási rendszerben? Figyelembe veszike élethelyzetüket, partnernek tekintike őket? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr interpellációs kérdésére a választ Répássy Róbert miniszterhelyettes úrtól halljuk. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ahogyan ön is említette, a végrehajtások felügyelete ma már nem az Igazságügyi Minisztériumhoz tartozik, hanem a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához, ezért az igazságügyi miniszter kérte a hatóság elnökét, hogy az ön interpellációjára megfelelő választ tudjunk adni. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném hangsúlyozni, hogy a végrehajtási eljárásra vonatkozó valamennyi előírás kialakítása során meghatározó szempont volt, hogy egyensúlyt teremtsen két egymással szembenálló, kölcsönösen méltányolható érdek, a végrehajtást kérő és az adós érdeke között. Ezen érdekek egymással szembeni korlátozása során körültekintő mérlegelésre van szükség. A bírósági döntéseket illetően az érintettek számára biztosítani szükséges a követelések hatékony érvényesítését, mindkét fél érdekének figyelembevételével; ez komplex jogalkotói áttekintést és megfontolást kíván, hiszen a követelések jogcíme eltérő. [[16.00]] Lényeges, hogy bírósági végrehajtásra csak törvény által meghatározott feltételek teljesülése esetén és meghatározott szabályok szerint kerül sor. Az adósok számára a tartozások megfizetése nagy terhet jelent, ezért a végrehajtási törvény számos, az adós érdekét is figyelembe vevő rendelkezést tartalmaz, például a végrehajtó a természetes személy adós kérelmére megállapíthatja a pénztartozás részletekben történő teljesítésének feltételeit. Ha visszatekintünk a közelmúltra, látjuk a devizahiteleseket mentő csomagot, a Nemzeti Eszközkezelő programot és az ehhez csatlakozó magáncsőd intézményének a bevezetését is. A csődvédelmet mindazok igénybe vehetik, akik felhasználható vagyonnal és jövedelemmel rendelkeznek, fizetési hajlandóságuk fennáll, fizetési képességük azonban korlátozott. A jogintézmény bevezetése óta közel 2500 megindított magáncsődeljárás 6400 magánszemélynek nyújtott lehetőséget a tartozások szabályozott keretek közötti rendezéséhez. Jelenleg is több mint 2 ezer ügy van folyamatban, amely közel 5500 magánszemélyt érint. Itt felhívom a figyelmet az elmúlt két évben bevezetett fizetési moratóriumra, amely miatt nyilván a magáncsőd lehetőségét kevesebben vették igénybe. A végrehajtási ügyekben a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága mint felügyeleti szerv részéről az elvárás a jogszerű, szakszerű és empatikus eljárás; jogszerűség, szakszerűség és empátia, amely követelményrendszer érvényre juttatása érdekében a hatóság elnöke zéró toleranciát hirdetett. A hatóság a végrehajtók tevékenységének jogszabályban rögzített ellenőrzése, a panaszfelügyelet és a fegyelmi feljelentési jogkör gyakorlása által tudja biztosítani az általa kitűzött hármas szempontrendszer érvényre juttatását. (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.) A hatóság ezen elvek mentén a hivatásrend érdekképviseleti szervével és ezáltal annak gyakorlóival aktív párbeszédet folytat, amelynek célja a végrehajtói hivatásrend megítélésének jobbítása, a közbizalom helyreállítása, a végrehajtói munka szakmai színvonalának emelése. Képviselő úr kérdésére válaszolva szeretném hangsúlyozni, hogy a hatóság minden jobbító szándékú, a hivatásrend érdekképviselete által előterjesztett szakmai-gyakorlati javaslatot megfontolás tárgyává tesz, amennyiben azok az általuk képviselt szempontoknak megfelelnek, illetve segítséget nyújtanak a kodifikációs célú kommunikációban. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr. Most megkérdezem Berki Sándor képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a választ, volt benne jó is. Arra szeretném felhívni a figyelmét, hogy nagyon jók ezek a szabályozások és megfogalmazások, de ezek a való életben az emberekhez nem jutnak el. Én nem önmagamat képviselem itt, hanem azokat az embereket, akik ezzel konkrétan megkerestek. Ön említette az „empátia” szót. Ez pontosan egy nagyon jó kifejezése annak, hogy az államnak figyelemmel kell lenni az emberek érzéseire és a magyar állampolgárok érzéseire is. Ezért arra kérem önöket, hogy ezt vegyék figyelembe, és a szabályozott tevékenységeknél teljes mértékben vegyék figyelembe a családok biztonságát, és ne csak arra törekedjenek, hogy türelmi időt adnak a törlesztéseknél, és ne csak arra törekedjenek, hogy ennek a végén viszont egy nagy számlát nyújtsanak be, mert sajnos ez történik. És amikor arról beszélünk, hogy az öncsődöt nem vették igénybe, helyette van ez a kitolt moratórium, ennek nagyon nagy veszélye van, a végére hatalmasat nő az adósság. Ezért sajnos nem tudom elfogadni a válaszát, de remélem, hogy a közeljövőben egy jobb együttműködés és egy jobb szabályozás lesz, mert abban egyetértünk, hogy az adósságot természetesen meg kell fizetni, de az adósság megfizetésének [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] legyen egy elfogadható mértéke, és az állampolgár érdeke is ugyanolyan fontos legyen, mint azé, akinek tartozik. És a végrehajtókat is emeljük ki ebből a körből, mert nekik pedig nem az a dolguk, hogy ők ebből gazdagodjanak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel arra fogom kérni, hogy a következő időszakban majd igyekezzen betartani az időkeretet. Tudom, hogy ez az ön számára mint kezdő képviselőnek még nehézséget jelent, de fog az majd menni. Köszönöm szépen. [[Berki Sándor: Köszönöm.]] Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Mit tett, és mit tesz a magyar kormány a Sajó folyó szlovákiai szakaszán kialakult súlyos ökológiai katasztrófa ügyében, és a horgászélmények megismerésén túl milyen konkrét információkhoz jutottak a szennyeződés valódi veszélyeiről?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom, hogy Farkas Sándor miniszterhelyettes úr fog önnek válaszolni. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én nagyon bíztam miniszter úr személyes jelenlétében. Az elmúlt időszakban én több alkalommal jártam a Felvidéken a Rozsnyói járásban, hogy személyesen is jelen legyek ott, ahol ez a borzalmas szennyezés megvalósult közös folyónkat, a Sajót érintően. Azért mentem több alkalommal, hogy a helyszínen információt gyűjtsek, tudjam tájékoztatni a közvéleményt, és én magam is megtegyek mindent annak érdekében, hogy végre elinduljon a cselekvés. Tudjuk mindannyian, hogy egy súlyos ökológiai katasztrófa alakult ki, és több tíz kilométeres szakaszon a folyó gyakorlatilag halottá vált. Én azt gondolom, hogy a szlovák kormány felelőtlenségét nem lehet elég erőteljesen hangsúlyozni, hiszen évek óta pontosan tudták, hogy ez a szennyezés be fog következni, tehát megelőzhették volna a katasztrófát. Az is megerősíti a felelőtlenségüket, hogy három hónapnak kellett eltelni, mire végre bármilyen munkát elkezdtek elvégezni, és sajnos ki kell mondani, hogy a hírekkel ellentétben még mindig nem találták meg a megoldást arra, hogy ezt a szennyezést teljes körben el tudják hárítani. Ugyanakkor, tisztelt államtitkár úr, én azt tudom mondani, hogy a magyar kormány is súlyosan megkésve reagált erre az ügyre. Én úgy érzem, hogy a cselekvés most sem elég határozott, mintha nem lennének a legalapvetőbb információk birtokában, illetve nem osztják meg a közvéleménnyel a rendelkezésükre álló információkat. És azt sem értem, hogy egy ilyen súlyos ökológiai katasztrófa esetén miért ennyire erőltetetten udvariasak és visszafogottak a szlovák kormánnyal. Tisztelt Államtitkár Úr! Én a múlt alkalommal feltettem kérdést. Ön akkor szinte szó szerint azt válaszolta, hogy a folyóba a szlovákiai szakaszon nem mérgező vas-oxid került kizárólag. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezt pontos mérések bebizonyították, hogy a szennyező anyagban az arzén az európai határérték 400-szoros mértékében van jelen, a cink pedig 100-szorosában. Államtitkár Úr! Önök nem kértek vagy egyszerűen nem kaptak a szlovák kormánytól konkrét adatokat a szennyezés összetételét érintően? Kaptake információt, hogy milyen módon tervezi elhárítani teljes mértékben a szennyezést a szlovák kormány, illetve a szlovák hatóságok? Kaptake betekintést a kármentesítési tervekbe, hogy milyen lépéseket tervez a kármentesítés érdekében a szlovák kormány, és tudtake garanciákat felmutatni? Illetve azt is szeretném kérdezni, hogy mit tett még Nagy István miniszteren kívül a magyar kormány, Palkovics miniszter úr mint a környezetvédelemért felelős miniszter, illetve Szijjártó Péter miniszter úr a folyóink védelmében? És itt erőteljesen gondolok egyébként a Tisza erdélyi mellékfolyóit érintő súlyos szennyezések ügyére is, hiszen ott esetenként még súlyosabb, még veszélyesebb anyagok jutnak be. Én nagyon sajnálom, hogy sem a szlovák környezetvédelmi miniszter, sem a magyar szakminiszter nem vette a fáradságot, hogy elmenjen a Sajó súlyosan szennyezett szakaszához, helyette egy videokonferenciát tartottak. Korábban azt posztolta miniszter úr, hogy ő nem illetékes Szlovákiában. Én azt gondolom, és ezt hangsúlyozni kell a nemzeti összetartozás napja után néhány nappal, hogy egy ilyen súlyos szennyezés esetén mindannyian illetékesek vagyunk, közös felelősségünk a közös természeti kincseink megóvása, és a szlovák kormány tétlenkedése nem csökkenti, hanem növeli a mi felelősségünket. Itt egy felvidéki szennyezésről beszélünk, és a nemzeti összetartozás napja után [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] vagyunk néhány nappal… De akkor ezt majd a viszonválaszomban folytatom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor miniszterhelyettes úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban így van, két héttel ezelőtt ön már feltette ezt a kérdést itt a parlamentben, és azt követően dr. Nagy István agrárminiszter úr ellátogatott Szlovákiába. Erről a szlovákiai tárgyalásról, amelyet Ján Budaj szlovák környezetvédelmi miniszter úrral folytatott, ezzel kapcsolatban szeretnék néhány gondolatot megosztani önnel. Megerősítette a miniszter úr, hogy a bányászati ágazat felügyelete nem hozzá tartozik, de értesítette a kompetens gazdasági minisztériumot és a kormányt is tájékoztatta. Az elhárítási-kármentesítési munkák megkezdődtek, illetve folyamatosan monitoroztatja a Sajót; nem tudja, a bányászok milyen beavatkozást tettek, de ő ez ügyben büntetőfeljelentést tett ismeretlen tettes ellen a szlovák hatóságoknál. [[16.10]] A bányászati szolgálat és az ő elődjei is elhanyagolták a kötelességüket, mint környezetvédelmi miniszter ennyit tudott tenni, de a helyzetet megváltoztatni nem tudja nyilatkozta. A szlovák környezetvédelmi ügynökség hetente figyeli a vízminőséget. Május 9e után május 30-án volt újabb mérés, melynek eredményét meg fogják osztani velünk. Elég furcsa szituáció, hogy ennyi idő telik el egy-egy vizsgálat után, és még a mai napig nem kapunk erről eredményt. Ugyanakkor egyértelműen elismerte a miniszter úr, hogy ökológiai katasztrófa történt, és ennek az eredője a bányával összefüggő káresemény, amit mi is tudtunk. A legfontosabb intézkedések megtételére 15 napos határidőt vállalt. Az állat- és növényfajok összefüggő károsodásával kapcsolatban annyit tudott nyilatkozni, hogy ettől majd megfelelő felmérések után a Sajót is meg tudják majd tisztítani. Ezek a kijelentések, megmondom őszintén, számomra sem teljesen megnyugtatóak, sőt egy kicsit homályosak annak értelmében, hogy ebben valóban történike olyan előrelépés. Miniszter úr a tárgyalás alatt hangsúlyozta: a Sajó folyó szennyezésének ügye abszolút prioritás, azonnali intézkedéseket igénylő kérdésről van szó, hiszen a nyomás egyre jobban érzékelhető, akár a közvélemény, a belpolitika, a nemzetközi kommunikációk területén is. Természetesen figyelembe kell vennünk azt is, hogy ilyen szempontból a szlovák belügyekbe nem szólhatunk bele, de ugyanakkor folyamatosan figyelnünk kell ezeket az eseményeket. Miniszter úr kiemelte, ha bármilyen támogatásra és felajánlotta szüksége lenne a szlovák kormányzatnak, a szlovák környezetvédelmi hatóságoknak, ebben nekünk sajnos elég komoly tapasztalataink vannak, és ezeket a tapasztalatokat megosztva, illetve segítségnyújtást is tud a magyar kormányzat az agrárkormányzaton keresztül biztosítani. Megemlítem, hogy a készültség elrendelése óta a vízminőségi értékek a helyszíni műszeres mérésekkel kapott eredmények vonatkozásában nem lépik túl a vízfolyástípusra meghatározott határértéket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Keresztes László Lóránt képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. Sajnos nem tudom elfogadni a választ. Abban ugyanakkor egyetértünk, hogy ez a hatásköri vita, ami a szlovák környezetvédelmi és gazdasági minisztérium között hónapokon keresztül zajlott, elfogadhatatlan, sőt minősíthetetlen. Ugyanakkor én azt gondolom, hogy itt egyrészt erkölcsi kötelességünk, hogy a közös természeti kincseink megvédése érdekében fellépjünk, de itt jogi lehetőségei is vannak a kormánynak a határvízi egyezményekből levezethetően. Tehát én azt gondolom, hogy a katasztrófa elindulásának másnapján kellett volna ezt a kapcsolatfelvételt nem videokonferencián, hanem személyesen megtenni, és bizony rendkívüli határozottsággal kellett volna követelni a kormánynak az azonnali kárelhárítást. Ami most történik ott Alsósajó településen, az az, hogy a források vizét elterelik, és ilyen módon 80 százalékkal csökkentik a befolyó vagy a kifolyó szennyeződés mennyiségét, ugyanakkor szűrőberendezéseket is föl kellene szerelni, ami információim szerint néhány hét alatt elvégezhető lenne. Tehát a technológia megvan, a szlovák fél mégsem teszi meg. A magyar kormány, úgy érzem, nem kellően kemény, hiányzik az intézményrendszer, és hiányzik teljes mértékben a környezeti diplomácia. Úgyhogy én azt gondolom, a magyar kormánynak is van tennivalója bőven az ügyben azért, hogy meg tudjuk védeni a folyókat, mind a Sajót, mind pedig a Tisza erdélyi mellékfolyóit. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Hogyan őrizhető meg hazánk biztonsága az ukrajnai háború árnyékában?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Menczer Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország elítéli az Ukrajna elleni orosz katonai beavatkozást. Magyarországnak, de nyugodtan mondhatom, hogy egész Európának egyetlen érdeke van: a mielőbbi béke. Egyértelmű, hogy a háború sújtotta Ukrajna közvetlen szomszédjaként és a kárpátaljai magyar kisebbség anyaországaként különös figyelemmel kell meghoznunk minden, a háborúval kapcsolatba hozható döntést, szem előtt tartva a harcok mielőbbi befejezésének és a béke megteremtésének érdekét, de mindenekelőtt országunk és a magyar emberek biztonságát. Szövetségeseinkkel a folyamatos érdekegyeztetési folyamatok mellett is töretlen az együttműködésünk. Minden ezzel ellentétes felvetés nélkülözi a józanságot és annak belátását, hogy aki háborús időszakban feszültséget szít, az nem a békéért tesz. Időről időre világosan érzékelhetőek azok a próbálkozások is, amelyekkel hazánkat igyekeznek bevonni a konfliktusba. Korábban fegyverszállítást követeltek; most azt kérik számon rajtunk, hogy miért nem saját gazdasági stabilitásunkat kockáztatva állunk ki Ukrajna mellett. Az ilyen kísérletek talán eddigi legbrutálisabb példája az ukrán energetikai miniszter tanácsadójának közelmúltban napvilágot látott nyilatkozata, aki arról beszélt, hogy jó lenne, ha történne valami azzal a vezetékkel, ami az olajat szállítja Ukrajnán keresztül Magyarországra. Mi továbbra is kategorikusan elutasítjuk azt a felvetést, hogy Magyarország fegyvereket vagy katonákat küldjön Ukrajnába. Továbbra is kiállunk amellett, hogy a magyar emberek és az ország biztonsága, stabilitása nem képezheti alku tárgyát egy ilyen helyzetben. Érdekes látni azonban, hogy akik mindezt valamilyen rosszul értelmezett erkölcsi felsőbbrendűség mentén felróják nekünk, teljesen figyelmen kívül hagyják azt, amit Magyarország ténylegesen megtesz ebben a helyzetben. Sokan döntöttek úgy, hogy a háború elől menekülve elhagyják Ukrajnát. Erre reagálva a kormány Magyarország eddigi legnagyobb humanitárius segítségnyújtási akcióját indította el, így segítve a hozzánk érkezőket. Erre szeretném felhívni a tisztelt képviselőtársaim figyelmét is, hogy a teljes képet lássák, amikor a háborúra, annak következményeire vagy Magyarország szerepvállalására gondolnak. És szeretném kiemelni, hogy külön köszönet és tisztelet jár mindazoknak, akik részt vállalnak a segítő munkában. Mindezek után kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy hogyan tudjuk megőrizni Magyarország biztonságát a kialakult helyzetben, hogyan értékeli a hazánk elleni politikai támadásokat, és milyen lépésekre van szükség ahhoz, hogy a béke érdekében felülemelkedjünk a megosztó politikai játszmákon. Várom megtisztelő válaszát. [[Dr. Simon Miklós tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, Menczer Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban úgy van, ahogyan ön is utalt rá: a magyar kormány a béke pártján áll, mi a béke mellett állunk. A háború kitörése előtt is elmondtuk már, hogy mindent meg kell tenni a béke megőrzéséért. Sajnálatos módon a háború megkezdődött, és azóta is folyamatosan azt mondjuk, hogy mindent meg kell tenni a béke helyreállításáért, a békéért kell dolgozni, és nem a háborúért. Éppen ezért azonnali tűzszünetet javasolunk, várunk el, és mindent megteszünk ezért a nemzetközi fórumokon, illetőleg támogatjuk a béketárgyalásokat. Kétségtelen, a béketárgyalások mostanáig átütő eredményt nem hoztak, azonban úgy gondoljuk, hogy ez az egyetlen út, a tárgyalásos út az egyetlen lehetséges és helyes út, amely elvezethet bennünket a békéhez. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ami a támadásokat illeti, ha megengedi, belföldnél maradva vagy legalábbis elsőként határainkon belül maradva: van egy fontos különbség a magyar kormány és a magyar baloldal között. Nevezetesen, és ez a különbség úgy általában is, konkrétan a háború kapcsán is megjelenik, és mégiscsak itt a legfontosabb, hiszen háborúról és békéről, életről és halálról van szó, a magyar emberek és Magyarország biztonságáról. Tehát ez a különbség az, hogy a magyar kormányt minden döntésénél kizárólag a magyar érdek, a magyar emberek és az ország biztonsága vezérli, a magyar baloldal pedig sajnálatos módon ezzel nem foglalkozik, sőt éppen ez ellen tesz. Itt van egy valószínűleg nem teljes gyűjtés előttem. Gyurcsány Ferenc, a magyar baloldal vezére azt mondta, hogy pocsék nemzet vagyunk, hogyha nem küldünk katonákat a háborúba. Márki-Zay Péter, a baloldal miniszterelnök-jelöltje szintén azt mondta, hogy katonákat és fegyvereket is küldene, hogyha rajta múlna, ebbe a háborús konfliktusba. Fekete-Győr András szintén a napokban is, korábban is és a napokban is a fegyverküldést szorgalmazta, Tordai Bencéről nem is beszélve. És akkor valószínűleg ezt a felsorolást még lehetne folytatni, pedig mindenki számára világos, hogy a fegyverküldés a háború előszobája, aki fegyvereket küld, az fél lábbal már a háborúban van. A fegyverküldés és a katonák küldése veszélyeztetné Magyarország biztonságát, éppen ezért mond erre a magyar kormány nemet, hiszen az ország biztonságát is veszélyeztetné, és egyébként a Kárpátalján lévő és élő magyarok biztonságát is. És ne felejtsük el, hogy április 3-án volt egy világos döntés a magyar emberek részéről, és a magyar emberek támogatták a kormányt ezzel a politikával és ezzel a döntéssel kapcsolatban. [[16.20]] Sőt, a magyar emberek döntése világos elvárásként is megfogalmazható. Ők azt mondták, támogatva a kormányt és a kormánypártokat, hogy nekünk ebből a háborúból ki kell maradnunk, és az ország biztonsága azt követeli meg, hogy ne küldjünk katonákat és fegyvereket a háborúba, hiszen ez a háború, ahogyan ön is utalt rá, és ez valóban nagyon fontos, a szomszédságunkban zajlik. 150 ezres magyar közösség él a Kárpátalján, legalábbis békeidőben, tehát nekünk nagyon súlyos, komoly és nyomós okaink vannak a béke mellett. Talán még annyit, ami szintén az ország biztonságához, gazdasági, energetikai biztonságához tartozik, hogy mi semmilyen olyan szankciót nem támogatunk ellentétben megint csak sajnálatos módon a baloldallal, mármint hogy az sajnálatos, hogy ők támogatják , amely szankciók és amely döntések a magyar energiaellátást veszélyeztetnék, hiszen nekünk a saját biztonságunkat, erőnket meg kell őrizni ahhoz is, hogy egyébként segítséget tudjunk nyújtani, mert a segítségnyújtás csak így képzelhető el. Már több mint 740-750 ezer ember érkezett ide, és a kifelé való segítségnyújtás is folyamatos. Tehát, amíg ez a kormány van, addig mindenfajta belső és külső nyomásgyakorlás ellenére is ki fogunk maradni a háborúból. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bartos Mónika képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Igen, elfogadom a választ. Sajnos valóban látjuk azt, hogy az elhúzódó orosz-ukrán háború nagyon súlyos hatásokkal van már most Európára és Magyarországra is, és valóban, a magyar emberek a béke pártján állnak. Békében tudunk fejlődni, növekedni, tudjuk a családjainkat ellátni és gondozni, és nagyon jó azt látni, hogy Magyarország Kormánya mindent megtesz azért, hogy az eddigi eredményeinket megóvja: a rezsicsökkentés eredményét, a családtámogatás eredményét, a nyugdíjakat, és igenis biztosítani akarja minden eszközzel Magyarország energiaellátásának biztonságát azért, hogy az életünk eredményeit, az elért eredményeket meg tudjuk őrizni, és ezt nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ. Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Megóvhatók a nyugdíjak az áremelkedéssel szemben?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy Tállai András miniszterhelyettes úr fog önnek válaszolni. Földi László képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A rossz emlékű, Magyarországot a csőd szélére taszító baloldali kormányok bukását követően 2010-ben megalakult Fidesz-KDNP-kormány eltökélte, hogy megvédi a nyugdíjasokat a kiszámíthatatlan világgazdasági hatások káros következményeitől. Ezen törekvés keretében a kormány időről időre legalább az infláció mértékével megegyező nyugdíjemelést hajt végre, valamint visszaadta a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat. Amikor a gazdaság teljesítménye lehetővé tette, nyugdíjprémium kifizetésére került sor, továbbá a rezsicsökkentés eddig is jelentős kiadásoktól kímélte meg a magyar családokat, köztük nyugdíjas honfitársainkat is. Ezen utóbbi intézkedéssel az Európában drasztikusan emelkedő közműköltségeket is sikerült észszerű keretek között tartani. Ezzel párhuzamosan a meghatározott alapvető élelmiszerek drágulását a bevezetett árstoppal sikerült megakadályozni. A megtett intézkedésekkel a kormány összességükben nem csupán egy egyszeri kiigazítást valósított meg, hanem egy olyan ernyőt emelt a nyugdíjasok fölé, amely tartósan, a folyton változó gazdasági környezet, valamint a háború okozta bizonytalanság hatásaira is figyelemmel védelmet nyújt számukra, és hosszú távon biztosítja a nyugdíjak reálértékének megőrzését. Tisztelt Államtitkár Úr! Hiba volna elfeledkeznünk arról, hogy a Gyurcsány Ferenc vezette baloldali kormányzás válsághelyzetben magára hagyta az időseket, és saját hazugságaik, valamint hibás döntéseik következményeit igyekeztek az emberekkel megfizettetni. Nem elég, hogy nem törődtek a nyugdíjak reálértékének megőrzésével, hanem 2009-ben elvettek 2,2 millió embertől egyhavi nyugdíjat is. A saját hibáikkal való szembesítés hatására pedig nemhogy önmérsékletet vagy önkritikát nem tanúsítanak, inkább szembemennek a magyarok április 3-án meghozott döntésével, és támadás alá helyezik az emberek érdekében meghozott, az emberek támogatását is élvező kormányzati intézkedéseket, demonstrálva azt, hogy ők, ahogy egykor sem tették, ma sem óhajtják megvédeni a magyarokat. Tisztelt Államtitkár Úr! Az orosz-ukrán háború súlyos csapást mért a Covid által okozott traumából éppen csak magához térő európai gazdaságra. Az energiaárak és az infláció elszabadulása a hazai gazdaság valamennyi szegmensét érinti, komoly áremelkedések tanúi lehetünk. Kérdezem ezért államtitkár urat: megóvhatóke a nyugdíjak az áremelkedésekkel szemben? Tisztelettel várom válaszát. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tállai András miniszterhelyettes úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is mondta, a kormány egyik legfontosabb, legfőbb politikai célkitűzése a nyugdíjak értékének megőrzése. Ezt 2010-ben mondta ki a Fidesz-KDNP-kormány, azóta 12 év telt el, és minden évben tudta teljesíteni az ígéretét. Pedig nem könnyű egy ilyet teljesíteni. 2010 után azért volt nehéz, mert a gazdaság teljesítménye még nem volt megfelelő, a gazdasági növekedés alacsony volt, nehezen fordult át az ország növekvő gazdasági pályára, hogy megtermelje ezen ígéret forrását. Majd láthatjuk napjainkban, változott a helyzet, most a magas infláció az, ami nehezíti ezt az ígéretet. 2010 óta 10 százalékkal nőtt a nyugdíjak vásárlóértéke, összesen 59,3 százalékkal növekedett, ha a júliusi korrekciót is beleszámoljuk. Törvény biztosítja a nyugdíjak reálértékének a megőrzését, hiszen a januári nyugdíjemelés megegyezik a fogyasztóiár-növekedés mértékével, és novemberben történik a kiegészítés, vagyis a visszamenőleges felemelése a nyugdíjaknak abban az esetben, ha az infláció magasabb volt, mint azt év elején a költségvetésben megterveztük. Így volt ez 2021-ben is, hiszen a januári 3 százalékos emelésre 0,6 százalékos mértékű kiegészítő nyugdíjemelés következett, majd novemberben a kormány újra kiegészítette 1,2 százalékkal a nyugdíjakat. 2022 januárjától pedig a költségvetési törvényben rögzített 3 százalék helyett végül 5 százalékkal növelte a kormány a nyugdíjakat, és mint tudjuk, júliustól visszamenőleg a januári nyugdíjakra 3,9 százalékos emelés történik, így összesen júliusig mintegy 8,9 százalékos nyugdíjemelés történik meg, mindez úgy, hogy a 13. havi nyugdíjra is. Ön is beszélt a 13. havi nyugdíjról: gondoljuk csak el, hogy milyen adósságát tudja törleszteni a kormány a nyugdíjasok felé azzal, hogy a szocialisták által elvett 13. havi nyugdíjat most már teljes egészében visszakapják. Mindamellett, hogy megőrzi a nyugdíjak értékét az elmondottak szerint a kormány, nyugdíjprémiumot biztosít, Erzsébet-utalványt biztosít a nyugdíjasok részére. Az elmúlt öt évben jelentős összeget sikerült biztosítani erre a célra. Azt is elmondhatjuk, hogy sajnos az ellenzéki képviselők nem szavaztak meg egyetlen ilyen kiegészítést sem. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány ezután is ezt a politikát fogja folytatni, a nyugdíjasok nyugdíját meg fogja védeni, meg fogja őrizni a reálértékét, legyen bármekkora az infláció mértéke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[16.30]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Most megkérdezem Földi László képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Igen, elfogadom államtitkár úr válaszát. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm azokat a jelzéseket, amelyeket felhozott a nyugdíjak értékének, értékállóságának megőrzése érdekében, hiszen én tapasztalom, hét-nyolc olyan településem van, falvak, ahol elég sok a nyugdíjas ember, és amikor egy falunapon összejövünk ezekkel az emberekkel például, hát bizony jó érzéssel veszik tudomásul, hogy nemcsak a fiatalokkal foglalkozik a kormány és ez a parlament, hanem az idősekre is gondol. Ezek az emberek végigdolgozták az életüket, 40-50 évet töltöttek munkában, sőt még olyanok is élnek közöttük, hála istennek, akik annak idején megjárták a második világháborút, akár hadifogságban is voltak, bizony a róluk való gondoskodás kulcskérdése a mai generációnak. Még egyszer köszönöm a választ, és elfogadom. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallottuk, képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Képviselőtársaim! 16 óra 31 perc van. Az interpellációk végére értünk. Most egy perc technikai szünetet tartunk, és az egy perc technikai szünet után az azonnali kérdések órája következik. [[Rövid szünet.]] Köszönöm szépen. Most már a monitoromon megjelent az azonnali kérdések órájának felszólalói névsora, így ennek megfelelően tudunk haladni. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes és Kálmán Olga képviselő asszonyok, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Kálmán Olga képviselő asszony, önt szólítom a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel , tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm. Nem tudom megfosztani magunkat attól az élménytől, hogy megvárjuk a miniszterelnököt a válaszadással, úgyhogy nem fogadom el. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelettel arról is tájékoztatom, hogy a házszabály csak igen-nemes válaszra ad lehetőséget, de nincsen semmi probléma [[Kálmán Olga: Nem! Derültség a DK soraiból.]] , legközelebb már fogja tudni ezt is egészen biztosan. Köszönöm szépen. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért akarják eltörölni a katás adózást?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Bár egyenes beszédet még nem nagyon hallhattunk öntől, önöktől ez ügyben sem, az mostanára szinte biztosnak tűnik, hogy a jelenlegi formájában önök el fogják törölni a katás adózást, a legkisebb vállalkozások kedvezményes adózási módját. Önnek talán nem kell levezetnem, hogy egy kedvezményes adózási mód eltörlése, akárcsak egy új adó bevezetése bizony, még ha mást is hazudnak időnként, megszorító intézkedésnek számít, hiszen akik kedvezményesen adóztak, azoknak a jövőben emelkedni fognak az adóbefizetéseik. Debrecenben, egy bevásárlóközpontban a minap egy fiatal, nagyjából harmincas férfi lépett oda hozzám, és azt kérte tőlem, hogy tolmácsoljam, illetve akadályozzuk meg a kata eltörlését, különben ő és a családja egyszerűen tönkre fog menni. Ez a fiatalember elmondta nekem, hogy ő ács és tetőfedő, de hozzá kell hogy tegyem, lehetne kőfaragó és balett-táncos is, teljesen mindegy, és hogy egyéni vállalkozóként lett katás, és ez az egyetlen adózási mód, amivel hónap végére úgy-ahogy, valahogy a család számára kijön a matematika, tudnak a gyereknek még valamit adni az asztalra. Hitele nincs, szinte mindennap dolgozik, legtöbbször még hétvégén is, és ő úgy érzi, ennél többet már nem tud tenni azért, hogy boldoguljon, és a családja megéljen. Ha önök eltörlik a katát, akkor elmondása szerint két dologban mindenképpen választhat, vagy lehúzza a rolót, és elmegy árufeltöltőnek vagy valamilyen más alkalmazotti állásba, vagy mindent ugyanúgy fog csinálni, mint eddig, csak feketén és illegálisan, amíg el nem kapják. Nem vagyok benne biztos, bár nem kérdeztem, és ő nem is mondta, hogy nem az utóbbit fogjae választani. Önök ilyen döntések elé fogják állítani a tisztességes magyar embereket, kisvállalkozókat, családi vállalkozásokat és egyéni vállalkozókat is. Önök olyan emberek zsebében turkálnak a kata eltörlésével, akik örülnek, hogy kijönnek hó végén a pénzükből, miközben egész hónapban keményen dolgoztak. Kérdezem hát államtitkár urat, miniszterhelyettes urat, miért is akarják eltörölni a katát, miért a kisvállalkozók zsebében turkálnak, amikor a miniszterelnök édesapja most, az elmúlt napokban több milliárd forint közpénzekkel megtámogatott pénzt vett ki a saját cégéből. Köszönöm, és várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tállai András államtitkár úr válaszol a kérdésre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is tisztázzunk valamit! Ez a katarendszer, amely ennyire népszerű lett, hogy több mint 400 ezer ember adózik már ilyen formában, teljes egészében a Fidesz-KDNP-kormány találmánya, és 2013. január 1-jén került bevezetésre. Bár ön még akkor nem volt országgyűlési képviselő, de elmondom önnek: az MSZP frakciója nem támogatta, nemmel szavazott, és nem szavazta meg az ilyen adózási forma bevezetését. De a kata többször módosult az évek során, kedvezőbb lett, határérték-növekedés lett 12 millió forintra. Elárulom önnek, hogy ezt sem a DK, sem az MSZP egyszer sem támogatta. Tehát ön most egy olyan kedvező adózási mód változtatását kéri számon a kormányon, amit egyébként önök nem támogattak, nyilván azért nem, nem politikai okok miatt, hanem mert nem tartották jónak, akkor ez nem volt jó. Most, hogy a boltban találkozik egy emberrel, most már persze jó, hogyha marad. Azt tudom önnek mondani, a kata nagyon jó, bevált módszer, hiszen a nehéz időkben a kisvállalkozásokat segítette ahhoz, hogy igazi vállalkozásuk legyen, hogy el tudják indítani a vállalkozásukat, hogy működtetni tudják. A kata, igen, bevált. Bevált, de most változtak az idők, eltelt tíz év, és felülvizsgálatra kerül. Ezen gondolkodik a kormány, semmi többön. A megszűnésről, annak eltörléséről egyelőre szó sincs. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Láttam, hogy válaszolt, hiszen mozgott a szája, azonban érdemben nem tudtam ezt értelmezni, hogy ön mit is akar, hiszen nem cáfolta a megszorítást, és azt sem, hogy a jelenlegi formájában el fogják törölni a katát. Ilyen megszorítást pedig egy törvényes és felelős kormány soha nem csinálna, bármit is mond. Egy kormány, amely a nyilvánosságot manipulálva, a választási rendszert eltorzítva, a saját polgárait félelemben tartva uralkodik az országon, persze ideig-óráig megteheti, amíg nem telik meg az utca dühös emberekkel, mégis azt tanácsolnám önöknek, a törvénytelen kormánynak: el a kezekkel a tisztességes magyar kis- és családi vállalkozásoktól… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont. Varga Zoltán hangosítás nélkül folytatja hozzászólását. Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Jelzem képviselő úrnak, hogy időközben elvettem öntől a szót. Kénytelen vagyok a házszabály értelmében, illetve az Alaptörvényünk értelmében ezt megtenni. Olyan a hangosítórendszerünk, hogy ennek ellenére képviselő úr elmondta mindazt, amit el akart mondani. [[16.40]] Tisztelettel ezért kérdezem most a miniszterhelyettes urat, hogy akare válaszolni az egyperces viszonválasz keretében. [[Tállai András jelzésére:]] Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Tehát ön most amellett kardoskodik és amellett indítanak petíciót, amit ez a kormány létrehozott és önök elleneztek. Ha ezt meg tudják csinálni a katával kapcsolatban, akkor figyeljen oda más kormányzati intézkedésekre is, mert akkor ki kell állni más kormányzati intézkedések mellett is, akkor, amikor az bevezetésre kerül, akkor, amikor az működik. Higgye el, hogy a 12 év alatt meghozott sok-sok intézkedés között nagyon sok ilyet fog találni, és a végén önmagával ellentmondásba fog keveredni, hogy nem támogatja a döntéshozatalkor, utána pedig rájönnek, hogy egyébként nem is volt az rossz, sőt, az embereknek, a vállalkozóknak kedvező döntés volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, valamennyiüket, hogy Vadai Ágnes és Kálmán Olga képviselő asszonyok azonnali kérdésével kapcsolatban a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell választ adni. Ezt elfelejtettem elmondani, úgyhogy önkritikát gyakorolva közlöm ezt most az önök számára. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Z. Kárpát Dániel frakcióvezető és frakcióvezető-helyettes urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Most Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak teszem fel a kérdést: a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. Parancsoljon!
Elnök úr, tisztelettel megvárom a miniszterelnök úr válaszát.
Köszönöm szépen. Önt is arról tájékoztatom, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelettel kérem képviselő urat, mert újra ön fog következni. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Fónagy János államtitkár úr fog önnek válaszolni. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelettel megvárom a miniszter urat, amennyiben van erre lehetőség. Köszönöm, elnök úr.
Természetesen erre is van lehetősége. Miniszter úrnak a soron következő harmadik azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Önnek is csak azt tudom mondani, hogy a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy Jánost jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Lukács László György képviselő urat illeti a szó, aki elfogadta válaszadónak Fónagy János államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A napokban döntött a kormány azokról a megszorításokról, amelyeket önök extraprofitadónak hívnak, és amelyek a tervek szerint a legnagyobb vállalkozásokat és egyes szektorokat érintenek, az elvonások őket érintik. Az is vitán felül áll szerintem, és önök is látják, bár még maguknak nem vallották be, hogy ezeknek az extraprofitadóknak, illetve terheknek a nagy része a lakosságra áthárításra fog kerülni. Világosan látszik, hogy azok a légitársaságok, amelyeknek például fizetniük kell, meg fogják fizettetni az utasokkal ezt a többletköltséget. Persze azt a kérdést is feltehetnénk önöknek, hogy vajon mikor fogja Szíjj László vagy éppen Mészáros Lőrinc magángépén megfizetni majd ezeket a többletköltségeket Orbán Viktor, Szijjártó Péter vagy bárki önök közül, aki ott repked a magángépeken, vagy vonatkozike rá. De ennél sokkal komolyabb a helyzet. Ugyanis az a helyzet, hogy ezekben a rendeletekben önök elfogadtak olyan szabályt is, amely a legkisebb vállalkozásokat, részint az egyéni vállalkozókat és a legkisebb társas vállalkozókat is érinti. Ilyen az egyszerűsített foglalkoztatással kapcsolatos közteherviselés lehetősége, ugyanis itt önök lényegében egy nagyon komoly emelést hajtottak végre. Összességében ez az a terület és az egyszerűsített foglalkoztatással jellemzően azok a vállalkozások élnek , akik egyéni vállalkozók, szezon- vagy idénymunkára alkalmaznak általában olyan munkaerőt, akinek vagy ilyenkor van lehetősége dolgozni, vagy a szakképzettsége miatt vagy annak hiányában nem tud részt venni a munkaerőpiacon. Világosan látszik, hogy önök ezeket a kisvállalkozókat is sújtani akarják és terhekkel akarják terhelni. A jobboldali Jobbik, sőt szerintem minden konzervatív jobboldali közösség abban hisz, hogy a vállalkozás szabadságát és a vállalkozók teljes kiteljesedését kell védeni. Ezzel szemben önök a legkisebbeket is sarcolni kívánják, és az itt említett kataszabályok változása sem jelent sok jót számukra. Így hát felmerül a kérdés, hogy miért a legkisebbektől kívánnak elvenni, miért rejtik el a kicsiknek szánt nagyon komoly elvonást ezekben a rendeletekben, hány milliárdot akarnak megszorítások révén az egyéni vállalkozásoktól és a legkisebb társas vállalkozóktól még beszedni. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Amennyiben elolvasta az ezzel kapcsolatos eddigi, részben már megjelent jogszabályokat, részben a sajtót, akkor láthatja, hogy ezek az intézkedések alapvetően azt a célt szolgálják, hogy a kormány megvédje az ország biztonságát, a családokat, a nyugdíjasokat, a munkahelyeket és a rezsicsökkentést. Ezek az intézkedések alapvetően azt szolgálják, hogy azokat az extraprofitokat, amelyek teljesítmény nélkül keletkeztek, melyek pusztán abból a szituációból jöttek létre, hogy egy gazdasági válsághelyzet van, hogy háború van, hogy a világba mentek az energiaárak, ezeket a meg nem szolgált profitokat olyan közcélokra használja fel, ami az egész társadalom érdekét szolgálja. Gondolom, azt ön sem vitatja, hogy az elhúzódó háború és az energiaválság újabb világgazdasági válsághoz vezet, ön sem vitatja, hogy a háború és a brüsszeli politika együtt felelős az árak emelkedéséért. S azt sem vitatja, gondolom, hogy a kormánynak feladata megvédeni a családokat, a rezsicsökkentést, a nyugdíjakat, a biztonságot. Éppen ezért a kormány úgy gondolja, sőt meggyőződése, hogy azoktól a cégektől, amelyek a háborús helyzetben haszonra, profitra tesznek szert, elvárható, hogy segítsenek a magyar társadalomnak, járuljanak hozzá az ország védelmi költségeihez. Ezért hozta létre a kormány a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapot. A kormány intézkedése alapvetően ezekre a célokra irányul, és nem azokra, amelyeket ön felsorolt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Lukács László György képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Az egyszerűsített foglalkoztatás közterhének a százszázalékos emelése semmilyen viszonyban nem áll és nem is tekinthető annak a háború okozta válsággal és az extraprofittal arányban. Azok a vállalkozók, akik ezt meg fogják fizetni, jellemzően a legkisebb vidéki vállalkozások, akik általában azokat az embereket foglalkoztatják, akiknek más lehetőségük nem lenne, vagy az idénymunka miatt szükségük van a munkára. Önök az ő költségeikből, illetve az ő pénzükből akarnak elvenni ahelyett, hogy például az igazán nagyoktól vennék el a pénzt, ezektől a legkisebb vállalkozásoktól fogják elvenni a pénzt. És ha valóban szeretnének segíteni nekik, akkor pont nem ezt csinálnák, hanem a munkahelyeik megőrzésében segítenének, vagy segítenének a lakosságnak abban, hogy a nullaszázalékos alapvető élelmiszer áfájának a bevezetésével, amit a jobboldali konzervatív Jobbik követel önöktől, valamint a szociális kártya bevezetésével megvédenék a lakosságot attól, hogy Európa-rekorder áfát kelljen fizetni, s legalább a fizetésük érne valamit, és nem inflálódna el, és legalább valamilyen módon tudnának takarékoskodni. Önök nem a háború okozta válsághelyzetre reagálnak azzal, hogy elvesznek a vállalkozásoktól, hanem csak valamilyen módon be akarnak tőlük szedni pénzt, ráadásul olyanoktól, akiktől nem méltányos ezt a pénzt elvenni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Fónagy János államtitkár, miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon! [[16.50]]
Képviselő úr, attól tartok, hogy elbeszélünk egymás mellett, ön nem hallja, amit én mondok, és nem hajlandó tudomásul venni, amit válaszolok. Az extraprofitnak az elvonása a bankokat érinti, elsősorban a nagyokat, a biztosítótársaságokat, a nagy kiskereskedelmi cégeket, érinti a nagy energiakereskedőket, érinti mindazokat a nagy cégeket, amelyek extraprofitra tesznek szert, és nem, semmilyen tekintetben nem irányul a kisvállalkozók vagy az alacsony jövedelműek ellen. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] Amiről ön beszél, hogy például teremtsünk munkahelyeket: képviselő úr, tíz év alatt közel egymillió munkahelyet teremtettünk. Úgy gondolom, hogy ha ennek az elismerését én nem is várhatom öntől, legalább az ellenkezőjét ne kérje tőlem számon. Köszönöm, hogy megtisztelt kérdésével. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András képviselő úr, a Momentum frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Tude a kormány kétszer ugyanabba a folyóba lépni?” címmel. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól várja a választ. Parancsoljon!
Én attól tartok, ez ma egy pihentető nap lesz Orbán Balázs számára, megvárjuk a miniszterelnököt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Önnek is kénytelen vagyok felhívni a figyelmét mint frakcióvezető úrnak, hogy „igen”, „nem” a válasz lehetősége, e kettő szó közül kell választani, leegyszerűsíti ezt a házszabály de hát majd menni fog ez. Köszönöm szépen. Tisztelettel tájékoztatom önt, frakcióvezető úr, és a tisztelt Házat, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[Rövid szünet.]] A válaszadó személyére várok. [[Dr. Lukács László György: Én szívesen válaszolok Rétvári-stílusban! Megvannak a panelek fejben! Farkas Sándor közbeszól. Közbeszólások az ellenzék soraiban. Rövid szünet.]] Én, tisztelt Ház, nem vagyok abban a helyzetben, hogy kijelölhessek a válaszadó helyett bárkit. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Dr. Orbán Balázs: Megoldjuk, persze!]] A válaszadó ebben a percben nincs jelen [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] viszont Tompos Márton Kristóf kérdésének el kellene hangoznia. [[Menczer Tamás elfoglalja államtitkári helyét.]] Megérkezett a válaszadó. [[Közbeszólás a Momentum soraiból: Jó napot kívánok!]] A megfeddés is az én feladatom, úgyhogy nem kell ezt a tisztelt képviselőtársaimnak megtenniük. Bizonyára nyomós oka lehetett az államtitkár úrnak, mert ő különösen pontos szokott lenni, hogy most erre nem került sor. Tisztelt Országgyűlés! Tompos Márton Kristóf képviselő úr, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Külügyi kibervédelem mi volt a KKM válasza?” címmel. Mint említettem, Menczer Tamás államtitkár úrra vártunk, jelen van, ő fog önnek válaszolni, képviselő úr. Tompos Márton Kristóf képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Idén március végén a Direkt36 tényfeltáró anyagának köszönhetően szerzett tudomást az ország arról, hogy orosz állami hackercsoportok immár több mint tíz éve támadják a magyar infrastruktúrát, az informatikai rendszereinket. Az anyagban sajnos az is szerepel, hogy sikerrel jártak, 2013 előtt sikerült feltörniük a teljes külügyi infrastruktúrát, ott voltak a Külügyminisztérium gépein, ott voltak a külképviseleti gépeken és ott voltak a védett objektumok gépein is. Ez azt jelenti, hogy minden információ, legyen az személyes adat, céges adat, bizalmas adat, olyan, ami kifejezetten belsős, tehát jelentés diplomáciai lépésről vagy esetleg bármilyen utasítás a központból, ez mind az oroszok kezébe került, sőt az is, amit az EU-s és NATO-partnerek Magyarország felé, a külügy felé megosztottak velünk. De ennél még tovább is mentek az oroszok, volt bőr a képükön a magyar gépeket az orosz zombihálózatba beépíteni, azaz magyar gépeken keresztül támadták az EU-s és NATO-partnereinket. Na most, elérhető információk alapján, tisztelt képviselőtársak, 2013-ra sikerült megszüntetni ezt a problémát, ugyanakkor 2016-ban megint sikerrel jártak az oroszok, és én azt hiszem, az egyértelművé válik innentől, hogy ez egy nemzetbiztonsági kockázat, ami már évek óta fennáll. Majd nyilván kijavítanak ebben a kérdésben. Én úgy gondolom, hogy ez pártpolitikán felül álló kérdés, mindannyiunk érdeke, hogy egy harmadik hatalom, egy orosz agresszor ne férjen hozzá titkos magyar külügyi iratokhoz, sőt semmilyen magyar irathoz ne férjen hozzá. Ezért az a kérdésem a Külügyminisztérium képviselőjéhez, ha már megtisztelt minket, hogy mit tett mit tett! a Külügyminisztérium [[Az elnök csenget.]] az informatikai rendszer integritásának helyreállítása érdekében, mit tett az orosz diplomáciai kapcsolatok helyreállítása érdekében, jeleztee ezt Oroszország felé, illetve hogy az EU-s és NATO-partnerek felé jeleztee azt, hogy kompromittálódott a magyar külügyi rendszer. Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Men-czer Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani a választ. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretnék elnézést kérni az utolsó pillanatos érkezésemért, az udvariatlan gesztusért, pontosabban ez nem rajtam múlt, szeretnék elnézést kérni. S a témára rátérve pedig arról szeretném tájékoztatni a tisztelt képviselő urat, hogy behatolási… Tehát eggyel hátrébb lépve: Magyarország nem a Holdon van, földrajzi és egyéb helyzetünk okán behatolási kísérletek, nyomásgyakorlási kísérletek voltak, vannak és lesznek is keleti és nyugati irányból is. Ezzel egyrészt nem vagyunk egyedül Európában vagy a világban. Emlékezhetünk arra, hogy a korábbi német kancellárt kik nemcsak akarták, hanem kik is hallgatták le, tehát ilyen típusú akciók vannak, voltak és lesznek. A magyar szakszolgálatok feladata az, hogy ezek ellen fellépjenek, és ezeket elhárítsák. A Külügyminisztérium mindig annak megfelelően jár el, ami értelemszerűen a magyar érdek, ha ilyesmit észlelünk, akkor azt a megfelelő szerveknek jelezzük, amelyek pedig a munkájukat végzik. Ugyanakkor, tisztelt képviselő úr, ennél súlyosabb kérdés, azt hiszem, bár kétségkívül fontos az, amit ön felvet, hogy a külföldi befolyás ellen harcolni kell, akár keletről, akár nyugatról jön az, ez kétségkívül így van, és fontos kérdés; ennél szerintem még fontosabb kérdés, hogy…, hát egyrészt az, hogy ön mennyire hitelesen képviseli ezt, másrészt az, hogy egy magyar parlamenti párt a magyar érdeket képviselje, és ne külföldi érdeket képviseljen. Szeretnék arra utalni, hogy meggyőződésem, sőt, mi fontosabb, a tények szerint ön és az ön pártja nem hiteles ennek a témának a felvetése kapcsán sem, ugyanis [[Közbeszólások a Momentum soraiból. Az elnök csenget.]] ha önök a magyar érdeket képviselnék ha önök a magyar érdeket képviselnék! , akkor azt kiválóan megmutathatnák akkor, amikor a szomszédunkban egy háború zajlik, de önök nem a magyar érdeket képviselik. Ezt mutatja egyébként az is, hogy az ön frakcióvezetője a minap is arról beszélt, hogy fegyvereket kellene szállítani a szomszédunkban zajló háborúba, és ez nyilvánvalóan ellentétes…
Államtitkár úr…
…a magyar érdekkel. Egyébként a magyar emberek április 3-án világosan elmondták, hogy a…
Államtitkár úr…
…fegyverszállítás [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] a háborúba ellentétes a magyar érdekkel, és veszélyezteti…
Államtitkár úr, azért voltam kénytelen elvenni a szót, mert két perc az időkeret az első lépésbeli… [[Menczer Tamás: Akkor majd lesz mivel folytatni!]] Most nem a négyperces időkeretben vagyunk, hanem azonnali kérdésben. Semmi probléma, az egyperces viszonválaszban majd lesz lehetősége befejezni. [[Menczer Tamás: Így van!]] Most tisztelettel megkérdezem Tompos Márton képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ… [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] Nem, most a viszonválaszra ön következik.
Ja, ja, ja! Én nem bánom, hogy túlcsúszott az időkereten, államtitkár úr, teljesen megértem, én is túlcsúsztam, ugyanakkor nagyon sajnálom, hogy két és fél perc alatt nem kaptunk választ egyetlenegy kérdésre sem, pedig adtam lehetőséget, három különböző kérdés volt. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) [[17.00]] Ha gondolja, elnök úr, még át is adom a maradék időkeretemet. Megismételném a kérdéseket: mit tett annak érdekében a külügy, hogy a rendszer integritása helyreálljon? Mit tett a magyar diplomácia Oroszországgal szemben? Hogyan jelezték ezt? És most nem arra gondolok, hogy Szijjártó Péter átvette a Barátságért Érdemrendet tavaly december végén, hanem komoly diplomáciai lépésekre. Illetve jeleztéke az EU-s és a NATO-partnerek felé a rendszer kompromittáltságát? Kérem, ebben az egy percben próbáljon meg ezekre válaszolni is. Köszönöm. [[Szórványos taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Azt tette a Külügyminisztérium, ami a feladata, amire a válaszom elején utaltam is sajnálom, hogy ez az ön számára nem kielégítő , mi a jövőben is úgy fogunk eljárni, ahogyan azt a magyar érdek, illetve a nemzetbiztonsági kérdések megkövetelik. Ugyanakkor, ha megengedi, újra felhívnám a figyelmet arra és kérem, hogy ha van módja, járjon el a pártján belül , hogy se fegyverszállítást ne szorgalmazzanak, se pedig olyan gazdasági akciókat és szankciókat ne támogasson a baloldal, amely a magyar gazdaságot és a biztos magyar energiaellátást romba döntené. Még valami, ha már magyar érdek, így zárásul: kérem, hogy azzal kapcsolatban is járjon el, hogy külhoni magyarokkal szemben a Momentum ne lépjen fel. Hogyha ezeket meg tudnák tenni, itt hármat én is felsoroltam, akkor végre egyszer hitelesen léphetnének fel a magyar érdek védelmében, addig ez nincs így. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. A miniszterelnök úr nem személyesen válaszol, távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Harangozó Tamás képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Elfogadja. Öné a szó, Harangozó Tamás államtitkár… képviselő úr.
Idő kérdése. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Valóban aktuális a kérdés, hiszen június 1-jével megszűnt a leszerelési tilalom a rendvédelmi szerveknél, és ugyan csak néhány nap telt el a pünkösdi hosszú hétvége előtt, az információink szerint már megindultak azok a bizonyos kérvények egészen szép számmal, amelyek a kollégák leszerelését kezdeményezik. A probléma tényleg nagy, erről nagyon régóta beszélünk, közel 4 ezer betöltetlen álláshely van a rendőrségnél, a kormány hivatalos statisztikái szerint is 90 százalékos az állomány feltöltöttsége. Ezen nem kell csodálkozni, mert egy kezdő rendőr még mindig nem visz haza 200 ezer forintot, és vannak, akik évtizedes szolgálat után sem visznek haza 250-300 ezer forintnál többet. Ez nem életpálya, ez nem hivatás, tisztelt politikai igazgató úr vagy nem tudom, hogy hogy kell megszólítani, ebben segítsenek majd. Az első kérdésem az, hogy tisztában vane a kormány, tude már pontos számokat mondani, az első néhány nap alatt hányan kezdeményezték a leszerelésüket. A második kérdésem pedig, nyilvánvalóan a legfontosabb, hogy mit kíván tenni a kormány, hogy ennek elejét vegye. Mit kíván tenni a kormány, hogy ne a lehető legdrágább megoldást válassza, hogy a kiképzett, felszerelt, az ebbe a hivatásba beleszerető embereket tömegesen elengedje, majd utána próbáljon valami pótmegoldást találni. A pótcselekvésről annyit, tisztelt politikai igazgató úr, hogy az információink szerint 460 ember jelentkezett összesen tiszthelyettesképzésre, összehasonlításként ez 3 ezer volt 2014-ben, és 1700 2018-ban. Tehát gyakorlatilag a most elengedett emberek helyére nem is fognak tudni felvenni képzett embereket. Szeretném kérdezni a miniszterelnök nevében is hogy értike, érzike a problémát, és ha igen, akkor mit kívánnak tenni most. Köszönöm a válaszát. [[Szórványos taps az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, Harangozó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs politikai igazgató úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Magyarország Kormánya számára a biztonság a legfontosabb közösségi érték, ezért a kormány eddig is, az elmúlt 12 évben is és ezután is mindent meg fog tenni a közbiztonság megerősítése érdekében. Engedje meg, hogy én is hadd mondjak önnek pár számot! 2010-ben rendvédelemre és közbiztonságra 449 milliárd forintot fordítottunk, ez a szám 2022-re elérte a 992 milliárd forintot, több mint a duplájára nőttek az ez irányú költségek. Egyébként a honvédelem hasonló számai négyszeres növekményt mutatnak. Nyilván ezzel nem összefüggés nélküli az, hogy a bűncselekmények száma szinte soha nem volt ilyen alacsony, mint napjainkban. 2010 óta 6 ezer szolgálati autó cseréjét hajtottuk végre, ezt csak annak érzékeltetésére hozom, hogy igyekszünk biztosítani a rendvédelmi állomány minőségi szolgálatához szükséges feltételeket, a rendőrőrsök száma 16-tal nőtt 2010 óta, és ellentétben azzal, amit ön a felszólalásában állított, 3500-zal több rendőr szolgál Magyarországon, mint az 2010-ben volt. Természetesen mindent megteszünk a katonák és a rendőrök anyagi elismertségének mielőbbi és minél erősebb kifejezése érdekében is. 2010 és ’20 között átlagosan több mint 60 százalékkal nőtt a rendőrök bére, és az idei év elejétől pedig hathavi fegyverpénzt tudtunk fizetni a hivatásos állomány tagjainak. Az, amit ön mondott, az igaz, hogy a veszélyhelyzetre tekintettel eddig felmondási tilalom volt hatályban, ami a pandémia miatti veszélyhelyzet megszűnésével szintén megszűnt, de az állomány stabilitását semmi nem veszélyezteti. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs politikai igazgató úr. Viszonválaszra adom meg a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Politikai Igazgató Úr! De, veszélyezteti, önt erőteljesen félretájékoztatták. Tudja, mi veszélyezteti az állomány stabilitását? Ha ezek az emberek leszerelnek éppen ezt nézzük élőben. 200 ezer forint nettó alatt visznek haza a kollégák, tessék már megérteni! Hozhat nekem 2010-es meg 1862-es statisztikákat is, ez nem normális dolog, ez nem életpálya, ez nem hivatás! Végezetül hadd idézzek önnek valamit, és erre kérném a válaszát. Az egyik nagy feladat a rendészeti területen mindenekelőtt a hivatásos állomány illetményrendezése. Bár az elmúlt időszakban jelentős egyszeri támogatást kaptak a kollégáim, szeretném, ha ez rendszeressé válna, és beépülne a későbbiekben a havi ellátmányukba. Ehhez megfelelő kormányzati támogatás és megfelelő parlamenti támogatás szükséges. Kérem a képviselőket, a bizottságot, hogy ebben támogasson bennünket. Ezt Pintér Sándor mondta most, a mostani kinevezés előtti meghallgatásán. Szeretném hát kérdezni önt mint a miniszterelnök politikai igazgatóját, hogy vane a belügyminiszternek politikai támogatása ahhoz, hogy tisztességes illetményemelést kapjanak a rendvédelem területén. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, Harangozó képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a politikai igazgató urat is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy nehéz helyzetbe hoz engem azért, mert egy egyébként rendkívül fontos ügyet hoz ide, a Ház falai közé. E tekintetben csak még egyszer meg tudom erősíteni azt, amit az előbb elmondtam, hogy szerintünk a közbiztonság a legfontosabb érték, és mi mindent megteszünk a hivatásos állomány tagjai megbecsültségének erősítéséért, ebbe az anyagi megbecsültséget is beleértem. Azért hoz nehéz helyzetbe, mert egyébként ön fölhozza ezt a fontos témát, de ahogy ön erről a kérdésről beszél, az minden, csak nem hiteles. 2010 előtt ugyanis önök a rendészeti állományt és egyébként a honvédségi állományt is leépítették, forrásokat vontak ki ebből a rendszerből, félkatonai szervezetek masíroztak az országban, majd, hogy ne csak 2010-ről beszéljünk, támadták a rendőröket akkor, amikor a határvédelemben kellett helytállniuk, és folyamatosan támadták őket a koronavírussal összefüggő veszélyhelyzet kapcsán. A legnagyobb veszély az állományt a baloldal visszatérése és politikai gyámkodása tekintetében fenyegeti, sajnos ez a helyzet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor foglalkozik végre a valóban lényeges dolgokkal?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Toroczkai képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Szeretném megvárni a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[17.10]] Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Háborús állapotok a déli határon” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Toroczkai képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, Toroczkai képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Legutoljára, amikor a déli határon kialakult helyzetről beszéltem itt az Országházban, akkor megígértem, hogy nyilvánosságra hozzuk azokat a bizonyítékokat, amelyek arról szólnak, hogy milyen háborús állapotok vannak a magyar-szerb határon, amelyekről csak részlegesen számol be a média. Azóta ezt az ígéretemet is betartottam, és közzétettem ezeket a bizonyítékokat, részben rendőrségtől származó hangfelvételeket is, illetve azokat az eseteket is a nyilvánosság elé tártam a YouTube-csatornámon, ahol már nyomozást is rendeltek el azokkal az ügyekkel kapcsolatban, hogy most már mindennapossá váltak a fegyveres atrocitások a magyar-szerb határon. Ez konkrétan több esetben azt jelenti, hogy megjelennek a határ szerbiai oldalán, a magyar kerítés, tehát a határzár másik oldalán azok a maszkot viselő bűnözők, többnyire afgán, illetve pakisztáni származású bűnözők, akik szervezik az illegális migrációt, és maffiaszerűen működnek. Ők már nem tekinthetők migránsnak, hiszen nem az a céljuk, hogy bejussanak az Európai Unió területére, hanem ők a határtérségben, elsősorban Szabadka és Zombor környékén életvitel-szerűen ott élnek, és szervezik a migrációt. Óriási, hatalmas pénzekről szól már ez az üzlet, és ez nagyon komoly nemzetbiztonsági kockázatot jelent Magyarország számára. Azok a katonák, illetve többnyire rendőrök, akik a határon teljesítenek szolgálatot, éppen az imént hallottuk, hogy milyen kevés bérért, egyébként tényleg megalázóan kevés pénzért kockáztatják az életüket akkor, amikor a levegőbe lőnek folyamatosan ezek a migránsok a határ túloldalán. A kérdésem tehát az a belügyminiszter úr irányába, hogy mikor fog a Belügyminisztérium, akár államtitkár úr vagy belügyminiszter úr tárgyalni a szerb kollégájával arról [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy hogyan oldják meg ezt a helyzetet, mikor lesz ott a TEK, és mikor állítják vissza végre a határőrséget, aki fel tudja venni a harcot ott a határon az ilyen bűnbandákkal szemben. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Toroczkai képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára 2015 óta, az első pillanattól kezdve egy nagyon határozott és eltökélt szándék az, hogy megvédje Magyarország déli határát, minden ember biztonságát az illegális bevándorlástól. Ezért hoztunk szigorú jogszabályokat, ezért építettünk határkerítést, és ezért őrzik ott katonák is, rendőrök is a magyar határt, hogy senki illegálisan ne tudjon belépni. Nem volt ez ilyen egyértelmű, és a mai napig nem az, hiszen Brüsszel a bevándorlást, az illegális migrációt támogatja, viszont a határ megvédését sem anyagi eszközökkel, sem más módon nem segítette elő, akiket pedig ide, Magyarországra küldött… Amikor Dobrev Klára azt mondta, hogy a bevándorlás egy zseniális kommunikációs trükk, vagy Gyurcsány Ferenc azt, hogy a legrosszabb ösztönökre épít a kormány, amikor kerítést épít, vagy Karácsony Gergely azt, hogy semmiképpen se kerüljön sor határ menti kerítés megépítésére, akkor ők mind-mind-mind Brüsszel forgatókönyvét igyekeztek alátámasztani, és akadályozni azt, hogy politikai akarat legyen a határ megvédésére. Ez az akarat azonban a kormány részéről továbbra is erős. Ugyanakkor ön is felhívja arra a figyelmet, hogy évről évre most már azt láthatjuk, hogy egyre többen kísérlik meg illegálisan átlépni a magyar határt. Közismert az, hogy a teljes évben tavaly 122 ezren jöttek, az azt megelőző évben 46 ezren próbáltak illegálisan átlépni a határon. Tehát ha megnézzük, hogy a tavalyi nagyon magas, 122 ezres szám esetében az év közbeni számok hogyan alakultak, akkor azt látjuk, hogy arányosan idén már többen jöttek, mint tavaly. Ha megnézik a határátlépések számát, az 39 ezer volt január 1. és június 6. között, most már 88 ezer, tehát több mint kétszer annyian jöttek az év első szakaszában a magyar déli határhoz azzal a céllal, hogy illegálisan átlépjenek, mint amennyien a tavalyi esztendőben, amikor nagyon magas volt ez a szám. Itt két év alatt annyian jöttek, mint egy magyar megye lakossága szinte. És ha az embercsempészeket nézzük, akiket elfogtunk a határon, az tavalyelőtt 455 volt, utána pedig tavaly már 1277, de ha összehasonlítjuk időarányosan a tavalyi és idei számokat [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , 361-ről 652-re nőtt. Tehát a magyar határon a védelem erős, és egyre több embercsempészt, egyre több bevándorlási kísérletet megtevő személyt fognak el. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. A viszonválaszra megadom a szót Toroczkai képviselő úrnak.
Az a helyzet, államtitkár úr, hogy Magyarországot a bevándorlástól elsősorban az alacsony bérek és fizetések védik meg és nem pedig a jelenlegi határzár, hiszen jelenleg semmi más nem történik, mint hogy azokat a migránsokat, akik fennakadnak akár a rendőrség vagy éppen az önkormányzati mezőőrségünk hálóján, utána egyfajta taxiszolgáltatásként a magyar adófizetők pénzéből a magyar rendőrség visszaviszi a határ szerbiai oldalára, és néhány óra múlva újra találkozunk velük; ezek a migránsok, mint tudjuk, valóban egyre növekvő számban, de elsősorban Nyugat-Európa felé igyekeznek. Miközben önök azt mondják, hogy megvédik Magyarországot és a déli határt, aközben a rendőrség ellenünk, személy szerint ellenem, illetve a korábban általam vezetett önkormányzati mezőőrség tagjai ellen folytat jelenleg eljárást a TASZ bejelentése ahogy a TASZ mondta, nem feljelentése alapján, tehát a rendőrség minket vegzál, akik megpróbáljuk ténylegesen megvédeni a déli határt. Erre vártam volna választ, illetve konkrétan arra, hogy mikor lesz határőrség, akinek sokkal inkább feladata lenne ez a fajta határvédelem, mint azoknak a rendőröknek, akiknek lenne dolguk Borsod megyében és az ország más pontjain. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, Toroczkai képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Azért a magyar déli határt nem ön védi meg, tisztelt képviselő úr, egy személyben, hanem azok a magyar rendőrök és magyar katonák, akiknek ezt meg kell köszönjük. Tehát szerintem talán jobb lenne, ha első szavaként ön elismerné azt a tevékenységet, amit 2015 óta ott végeznek, ahelyett, hogy támadja őket. Ön azt mondta, hogy nem segíti a kormány például a mezőőri szolgálatokat. 170 millió forinttal támogatjuk azt, hogy ők is ott segítsenek a határ menti településeken. 371 millió forinttal a polgárőrök határvédelmi munkájának a költségeit térítjük meg, mert valóban arra törekszünk, hogy ezt mindenki megtegye. Sok mindenre számítottunk szerintem ma itt öntől, de támadja a kerítést, hogy semmire nem jó, azokat a szavakat mondja el, amelyeket a liberálisok elmondtak, tisztelt képviselő úr. A számok igazolják, hogy igenis jó, mert láthatóan idén még több embert tudott feltartóztatni, mint a korábbi években. Nyilván az embercsempészek más útvonalakat keresnek, és lehet, hogy eljuttatják Németországba, Franciaországba ezeket a migránsokat, csak éppen nem Magyarországon keresztül. Brüsszelben a baloldal folyamatosan megszavazza azokat a javaslatokat, hogy az első belépési országba akarják visszavinni sok esetben [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] az Európai Unió területére illegálisan lépő migránsokat. Tehát abszolút nem mindegy, hogy meg tudjuke védeni a saját déli határunkat vagy sem. Mi meg tudjuk védeni, ezért köszönet illeti a rendőröket és a határőröket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Mit tesznek azért, hogy a magyar zöldségek és gyümölcsök valóban biztonságosak legyenek?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Akkor öné a szó, Szabó Rebeka képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagy István miniszter úr a Világgazdaságnak nemrég adott interjújában úgy fogalmazott: „Feladatunk a termelés szabályozása, amelynek az a célja, hogy a lánc végén ott legyen a biztonságos élelmiszer megfelelő mennyiségben, minőségben és elérhető áron.” Nos, az Európai Növényvédőszer Akcióhálózat friss tanulmányából, májusban jelent meg, viszont az derül ki, hogy bár az uniós előírások szerint már 2011 óta fokozatosan ki kéne vonni a használatból az 55 legkárosabb növényvédő szert, az elmúlt 10 évben mégis drámaian megnőtt az ezekkel szennyezett gyümölcsök és zöldségek aránya EU-s szinten is és Magyarországon is. Magyarországon még mindig 50 ilyen, már 11 éve kivonásra ítélt növényvédő szer engedélyezett, és ennek meg is van sajnos a következménye: például a hazánkból származó cseresznyeminták 50 százalékában mutattak ki ilyen káros vegyszermaradványokat, de kiemelkedően magas volt a vegyszermaradvány aránya az itthon termelt fejes salátában, ez 38 százalék volt, és az uborkában, ami 32 százalék volt, szemben az uniós átlaggal, ami jóval kevesebb, csak 16 százalék. [[17.20]] Nagyon fontos megjegyezni, hogy mindezek az adatok a tagországi jelentésekből vannak, ahol a hivatalos adatszolgáltató nálunk a Nébih, tehát ezek tulajdonképpen Nébih-adatok. Ez a jelentés elég gyászos képet ad a zöldségek és a gyümölcsök megbízhatóságáról, és egyébként ez az árak miatt is problémás, mert mint látjuk, ugye, a gyümölcsök és a zöldségek ára már az egekbe szökött, 15-20 százalékos áremelkedésnél tartunk tavalyhoz képest. Mivel ma van az élelmiszer-biztonság világnapja, ezért különösen fontos, és kérdezném tisztelt államtitkár urat, hogy mi az oka annak, hogy az 55 káros növényvédő szer közül nálunk még mindig 50 van használatban. Mit tervez annak érdekében, hogy a káros növényvédő szereket mielőbb kivonják a termelésből, és hogyan kívánja biztosítani, hogy a fogyasztók elé kerülő zöldségek és gyümölcsök ne tartalmazzanak egyáltalán káros szermaradványokat? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném kérni önt arra, hogy rémhíreket, ijesztgetéseket ebben a Házban ne terjesszen első felszólalásképpen, már csak azért sem [[Nacsa Lőrinc: Máshol se!]] mert a magyar zöldség és gyümölcs az egyik legegészségesebb, legbiztonságosabban fogyasztható élelmiszer. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Hogy most elkezdjünk megint riogatni… eddig nem volt erre példa az elmúlt években ebben a Házban, de emlékszem, régen önnel mint mezőgazdasági bizottsági taggal együtt voltunk a bizottságban, és akkor is hasonló módon próbált nagyon sok kérdést feltenni. A kérdéssel nincs is baj, csak úgy gondolom, azzal a hozzáállással van, hogy hogyan tudjuk elriasztani a lakosságot. Ezt kell nekem visszautasítani, és úgy gondolom, határozottan vissza is utasítom. Néhány számmal szeretném bizonyítani a mondandómat azzal szemben, amit gyakorlatilag ön felvetett. Magyarországon az elmúlt szűk egy évben 167 darab feldolgozott termék, bébiétel, takarmány, valamint 2494 darab friss zöldség-, gyümölcs- és gabonaminta növényvédőszermaradék-tartalmának vizsgálatát végezte el a Nébih, és a minták 1 százaléka volt kifogásolható szermaradék szempontjából. Hozzáteszem: az EU átlagában ez 5,1 százalék. Itt csak a különbséget szeretném megemlíteni. A kérdésben említett úgynevezett helyettesítéssel jelölt hatóanyagok, alternatívák hiányában uniós szinten szintén engedélyeztek szereket, de nincs újabb olyan növényvédő szer, amely ezeket az alternatív anyagokat helyettesíti. Amikor az Unió vagy a kutatók majd eljutnak arra a szintre, hogy új szereket tudnak behozni, akkor mi is kivonjuk ezeket a szereket egyértelműen. De még egyszer szeretném mondani: ma jelentős részben a zöldségkertészetben már majdnem vegyszermentes termesztés folyik. Menjen és nézze meg! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót Szabó Rebeka képviselő asszonynak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Jól hangzik ez a rémhírterjesztés, csak akkor úgy néz ki, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság terjeszt rémhíreket, illetve a Nébih, aki nekik adatokat szolgáltat. Ugyanis ezeket az adatokat nézték át a 2011-től ’19-ig tartó időszakra vonatkozóan, és sajnos ezekben az adatokban bizonyosodott be, hogy az általam említett gyümölcsökben és zöldségekben igenis túl sok vegyszermaradványt találtak. Miniszter úr, én értem, hogy azt mondja, hogy erre az 55 szerre nem találtak helyettesítő anyagot, de kérdem én, hogy akkor például az ökológiai gazdálkodásban vajon használnake ilyen szereket. Nem hiszem, hogy mind az 55, helyettesítésre kijelölt vegyszert használnák. Akkor lehet, hogy támogatni kéne a kormánynak azt, hogy minél nagyobb mértékben legyen valóban vegyszermentes például az ökológiai gazdálkodás. Mert ez így sajnos nem rémhír. Javaslom, hogy nézzék meg ezt a kiadványt lehet, hogy a munkatársai önnek még ezt nem mutatták meg , ugyanis benne vannak például olyan gombaölő, hormonrendszert károsító szerek, mint a Fludioxonil, a Tebukonazol, csak hogy konkrétumokat mondjak, amelyeknek a maradványát valóban megtalálták ezekben a gyümölcsökben és zöldségekben. Azt hiszem, mindannyiunk közös érdeke, hogy valóban biztonságos élelmiszereket fogyasszunk, de az ön válaszában erre semmiféle garanciát nem látok.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ökológiai gazdálkodás fejlesztésére is számos intézkedést hoztunk. Ezek közül kiemelném az ökológiai cselekvési tervet, melyben 2022 és ’27 között a közös agrárprogram stratégiai tervével összehangolva adja meg a teendőket. De hogy mégis vitatkozzak továbbra is önnel, mert szeretném megerősíteni, hogy a magyar zöldség és gyümölcs mennyire egészséges, csak néhány számadatot mondok. Növényvédő szer felhasználása az EU tagállamaiban: Belgiumban 4,5 kilogramm/hektár, Cipruson 9,8 kilogramm/hektár, Hollandiában 5,1 kilogramm/hektár, Máltán 6,5 kilogramm, Németországban 2,7, Olaszországban 3,7, Spanyolországban 3,1 kilogramm/hektár, és majd csak valahol ezután következik Magyarország 1,5 kilogrammal. Azt hiszem, ez önmagáért beszél. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor lép a kormány?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Ungár Péter képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Úgyszintén Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig lesz az állam a legrosszabb munkáltató Magyarországon?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Ha elfogadja, akkor öné a szó, Ungár Péter képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Az elmúlt időszakban több mint tíz szociális intézményben, így idősotthonban, fogyatékosellátással foglalkozó intézményben jártam Magyarországon, és pár dologban tolmácsolnám azt, amit ezekben az intézményekben mondtak az intézmény vezetői, illetve azok, akik ott dolgoztak. Az első ilyen az, hogy ha egy munkatárs nyugdíjba megy, ami nagyon gyakran fordul elő, hiszen elöregedettek már azok, akik részt vesznek a szociális szektor vagy egyéb közalkalmazotti szektor munkájában, akkor nagyon nehéz a helyükre találni munkatársat, és ennek elsődleges okaként minden intézményvezető a bérkérdést nevezte meg. Olyan intézményvezetők és olyan gazdasági vezetők mondták ezt, akik életükben nem szavaztak és nem is fognak szavazni az ellenzékre, mégis azt mondják, hogy a közalkalmazotti státuszok közül különösen a szociális szektorban olyan bérhelyzet van, ami miatt nem lesz annyi ember, amennyi ezt a szektort üzemeltetni tudja. Arra kérem, hogy a korábbi miniszterelnökök nevei, illetve különböző historikus adatok visszaadása nélkül magyarázza meg, hogy miért van az rendben, hogy Magyarországon a közalkalmazottak több mint fele a garantált bérminimummal megegyező fizetést kap, magyarázza el, miért van az rendben, hogy jelenleg egy diplomával rendelkező pedagógus, idősgondozó vagy akár a rendvédelemben dolgozó fele- vagy negyedannyit keres, mint egy kereskedelemben dolgozó, és magyarázza meg, hogy önök szerint miért van rendben az, hogy vásárlóértékét nézve kevesebbet keres egy szociális gondozó, egy pedagógus, egy rendvédelmi dolgozó, mint keresett egy évvel ezelőtt, hiszen ezeket a 10-20 százalékos béremeléseket mind elvitte az infláció. Kérem, erre adjanak magyarázatot, különböző magyar személynevek vagy egyéb magyar állampolgárok emlegetése nélkül. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Ungár Péter képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs politikai igazgató úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ugyan nagyon behatárolta a válaszomat, mert azt is elmondta, hogy miről nem beszélhetek és miről beszélhetek, de ezen keretek között azért megpróbálok egyensúlyozni. Remélem, hogy elégedett lesz a válasszal. [[Ungár Péter: Én is!]] Miközben hallgattam az ön felszólalását, utánanéztem, hogy bérügyekben hogyan is állunk. Ha általánosságban nemzetgazdasági szektorról beszélünk, akkor 2022 márciusában a bruttó átlagkereset 511 ezer forint volt, a nettó átlagkereset 340 ezer forint, 2010 óta 70 százalékos nettó átlagkereset-növekedés történt. Ehhez kapcsolódik a minimálbér-emelkedés, amely szintén 2022 januárjától 200 ezer forint, a garantált bérminimum 260 ezer forint. 2010-hez képest az ön által is említett szociális ágazatban háromszorosára nőtt az ott dolgozók átlagbére, és 2022. január 1-jétől 20 százalékkal növekedett az ápolónők, 20 százalékkal a bölcsődei dolgozók, szociális és kulturális dolgozók bére és 10 százalékkal a pedagógus dolgozók bére is. [[17.30]] A kormány korábban is és ezúttal is ígéretet tesz arra, hogy mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy a béreket továbbra is növelje ezekben az ágazatokban. Ha arra vonatkozik a kérdése, hogy elegendőke ezek a bérek, akkor azt gondoljuk, hogy nem. Ha arra vonatkozik a kérdése, hogy dolgozni kell azon, hogy tovább tudjuk emelni a béreket, akkor erre az a válaszom, hogy igen. Az elmúlt tizenkét évben is ennek szellemében jártunk el, ezt követően is ennek szellemében fogunk eljárni. Az inflációt is említette, ott azt szeretném kérni elsősorban az önök politikai szövetségétől, hogy hagyják abba az árstopintézkedések támadását, amelyek segítenek ebben a nehéz helyzetben a közalkalmazotti szférában dolgozóknak. Ez lenne a nulladik pont, az ideális kiindulóhelyzet. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Orbán Balázs politikai igazgató úr. Viszonválasz illeti meg Ungár Péter képviselő urat.
Politikai igazgató úr, nem tudom, hogy létezike Magyarországon élő, lélegző közalkalmazott, aki 340 ezer forint nettót keres. Szerintem, mondjuk, ha eljön velem egy megyei jogú városi idősotthonba, az intézményvezető, ha huszonöt éve van munkaviszonyban, esetleg keres annyit, rajta kívül nincs ott élő, lélegző ember, akinek 300 ezer forint fölött lenne a fizetése. Úgyhogy ez a statisztika, amit ön mondott, lehet, hogy valamire jó, arra, hogy a magyar materiális valóságot leírja, nem annyira. A helyzet az, hogy azért alacsony a közalkalmazotti szférában a bérhelyzet, mert önöknek ez a politikájuk. Ezt Lázár János elmondta. Újra visszatért a kormányba; úgy látszik, hogy önök ismételten és mindig is egyetértettek azzal, hogy őszerinte 300 ezerrel kevesebb közalkalmazottnak kell lenni, és kevesebbet kell keresni a közalkalmazottnak, és ezen kell spórolni. Ezt a politikát csinálják önök, mert önök azt gondolják, hogy az a jó, ha ezek az emberek a lehető legkevesebbet keresnek, de ha a közalkalmazottak nem dolgoznak, akkor Magyarországon le fog állni az elsődleges munkaerőpiac, és nem fognak tudni GDP-növekedésről beszélni.
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg Orbán Balázs politikai igazgató urat is.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Egyrészt szeretném visszautasítani a felszólalásának azt a részét, amelyben arra tett megjegyzést, hogy számunkra ne lenne fontos az, hogy a közalkalmazotti ágazatban ápolónők, ápolók, tanárok, bölcsődei dolgozók, egyébként általában a szociális ágazatban dolgozók jól és a lehetőségek szerint minél jobban keressenek. Az én állításaim mögött nemcsak vélekedés, nemcsak a szavam súlya van, hanem az elmúlt tizenkét év politikájának a súlya is. Az a helyzet, amivel nem tudok igazából mit kezdeni, hogy ön itt áll júniusban, és ezeket a nagyon fontos kérdéseket még egyszer idehozza, és szerintem fontos vállalásainkra irányítja rá a figyelmet, de volt nem is olyan régen egy márciusi kampányidőszak, amikor ön egy olyan miniszterelnök-jelöltet javasolt az ország figyelmébe, aki nem támogatta az élelmiszerstopot, nem támogatta a rezsicsökkentést, általánosságban nem értett egyet a minimálbér-emelés ügyével, azzal, hogy a minimálbér létezik. Nem tudom, hogy ön hogyan tud elszámolni a saját lelkiismeretével, mert ilyen változást három hónap leforgása alatt régen nem láttunk. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Méltóe a magyar emberek képviseletére az erkölcsi határokat súlyosan áthágó Jobbik?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dunai Mónika: Igen.]] Jelzi, hogy igen, akkor öné a szó, Dunai Mónika képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek során szemtanúi lehettünk a baloldal legújabb építőkövének, az anno szélsőjobboldali eszméket is hirdető Jobbik teljes erkölcsi és szellemi hanyatlásának. A balra tolódásukat olyan jól sikerült kivitelezniük, hogy most 16 képviselővel kisebb, mindössze 10 fős frakcióval indulhatnak neki ennek a ciklusnak. A kudarcos szerepléshez nagyban hozzájárulhattak az elmúlt évek szimbolikus, sértődött, vagdalkozó megnyilvánulásai a pártelnök részéről, akit a pár héttel ezelőtti kongresszuson a küldöttek újabb két évre megbíztak a párt vezetésével. Jakab Péter újraválasztása annak ellenére történt, hogy kirobbant a párt eddig talán legsúlyosabb botránya: a Jobbik volt alelnökének élettársával szembeni szexuális erőszak kísérletének gyanúja, melyet a jelenlegi információk szerint Jakab Péter, a párt régi-új vezetője minden eszközzel megpróbált eltussolni. Mint az a tényfeltáró cikkekből, illetve Szilágyi György volt Jobbik-alelnök nyilatkozataiból kiderült, 2021 decemberében egy jobbikos rendezvényen egy 24 éves hölgyet jobbikos politikusok becsaltak és bezártak egy szobába, majd a feltételezett tettes fizikai erőfölényét kihasználva próbálta őt megerőszakolni. Az áldozat beadvánnyal fordult a Jobbik etikai bizottságához, majd az ügyben hivatalos feljelentést is tett. A Jobbik közleménye a nemi erőszak kísérletének tényét nem tagadja, csak azt, hogy megpróbálták volna azt eltussolni. Kérdezem én: hol vannak most a nők jogaiért küzdő politikustársak, politikusnők és férfiak? Hol vannak a nők elleni erőszak felszámolásáért létrejött civil szervezetek, NGO-k? Egy ilyen súlyos ügynek hogyhogy nincs politikai következménye? Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat: méltóe a magyar emberek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] képviseletére az erkölcsi határokat súlyosan áthágó Jobbik? Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön azt kérdezi, hogy méltóe a magyar emberek képviseletére az erkölcsi határokat súlyosan áthágó Jobbik. Az a válaszom, amit a magyar emberek közvetítettek a Jobbik felé, hogy egyre kevésbé méltó. Azért is egyre kevésbé méltó a Jobbik a képviseletükre, mert 16 képviselőt veszítettek az elmúlt választáson, tehát egyértelmű a magyar emberek értékítélete. Ami a konkrét ügyet illeti, azt tudjuk a sajtóhírekből, hogy május 11-én született döntés a nyomozás elrendeléséről, a nyomozó hatóság személyi szabadság megsértése bűntettének gyanújával indított nyomozást. A személyi szabadság megsértése a Btk. 194. §-a szerint három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűntett. Amennyiben bebizonyosodna a szexuális erőszak gyanúja, akkor a Btk. 197. §-a szerint két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető az elkövető; a büntetés öt évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés, ha az elkövető a hatalma vagy befolyása alatt álló személy sérelmére követi el a bűncselekményt. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy mindazok, akik egy ilyen bűncselekmény eltussolásában, elhallgatásában részt vettek vagy részt vesznek, az ő esetükben felmerülhet a bűnpártolás bűncselekménye. Tehát, tisztelt képviselő asszony, egy súlyos bűncselekmény gyanújáról van szó, ahol ráadásul az áldozat egy nő, akivel szemben a feljelentés szerint erőszakot követtek el, ezért az ügyet az Országgyűlésnek is kellő komolysággal kellene kezelnie. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Dunai Mónika képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát, azt elfogadom, viszont továbbra is elfogadhatatlannak tartom azt, hogy a Jobbik képviselői nem állnak ki az áldozat védelmében. Azt is elfogadhatatlannak tartom, hogy a baloldali összefogás pártjai, képviselőnői, képviselő urai nem állnak ki az erőszakot elszenvedő áldozat mellett. Azt is elfogadhatatlannak tartom, hogy azok a civil jogvédő NGO-k, akik hallatni szokták a hangjukat, amikor az érdekük úgy kívánja, mélyen hallgatnak ebben az ügyben, ami már nem tegnap került nyilvánosságra, idejük lett volna ezt megtenni. Mi, a Fidesz-KDNP képviselői, képviselőnői kiálltunk az áldozat mellett, és minden egyes áldozat mellett kiálltunk, kiállunk és ki is fogunk állni. Én erre szólítom fel most a baloldali összefogás pártjait, hogy nyilvánítsák ki véleményüket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.40]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Köszönöm, képviselő asszony, hogy ezt az ügyet is az Országgyűlés nyilvánossága elé tárta. Szeretném az Országgyűlés nyilvánosságát felhívni arra, hogy az Igazságügyi Minisztérium által működtetett áldozatsegítő központok pontosan az ilyen esetekben, az ilyen ügyekben segítenek a bűncselekmények áldozatainak. Tehát van segítség, mindazok, akik erőszak áldozatai, vagy akár vagyon elleni bűncselekmények áldozatai, törvényes rendben, az Országgyűlés által elfogadott áldozatsegítő törvény alapján a segítséget megkapják. Ezért mindenkit arra biztatok, akinek van hasonló hozzátartozója, vagy hasonló ügyről tud, hogy irányítsa őket a hivatalos áldozatsegítő központokhoz és természetesen a civil szervezetekhez is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A napirendi ponton belül az utolsó azonnali kérdés; Hollik István, a KDNP képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mi lesz így Budapesttel?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ. [[Hollik István: Elfogadom. Köszönöm.]] Köszönöm. Akkor öné a szó, Hollik István képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Azt gondolom, azzal mindannyian egyetértünk itt az ülésteremben, hogy Budapest a világ egyik legszebb fővárosa, sőt nekünk, magyaroknak bizonyosan a legszebb. Az már sajnálatos, hogy fővárosunkról, fővárosunkkal kapcsolatban nem arról hallunk manapság, hogy mennyire rendezetten, flottul, olajozottan mennek a dolgok, hanem leginkább betartatlan ígéretektől, botrányoktól, mutyizástól, sőt legújabban már az ellenzéki városvezetésnek egyenesen a város működését veszélyeztető belharcától hangos a Városháza. A főpolgármester úr a megválasztásakor fűt-fát megígért. Fa lett is az alsó rakparton, de a fele már most kiszáradt. Fű is lett, az is jó nagyra nőtt, nálunk ezt gaznak hívják, itt méhlegelőnek. De a komolyan vehető ígéretek közül semmi nem teljesült: nincsen nyitott városháza, beígért egészségházak sehol, panelprogram nem indult, budai trolibuszok sehol, a hangoztatott rezsitámogatást és az önkormányzati vezetői pozíciók nyilvános pályáztatását sem sikerült megvalósítani. Tehát azt kell mondjuk, hogy összességében kijelenthető, Budapesten nem mennek jól a dolgok, és akkor arról még nem is beszéltünk, hogy amikor átadják a Néprajzi Múzeumot, akkor főpolgármester úr oda sem tud menni, de legalább egy Facebook-posztot kitett volna, de még ezt sem tette. Tehát amíg Tarlós István alatt az volt a kérdés, hogy Budapesten legyene olimpia, ma már az a kérdés, hogy a Fővárosi Közgyűlés képes lesze a következő ülését megtartani. Más perspektíva, kérdezem miniszterhelyettes urat: mi lesz így Budapesttel? [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, Hollik István képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nekünk Budapest a szívügyünk, ráadásul az észérvek is Budapest fejlesztése mellett szólnak. Menczer Tamás államtitkár úr az előbb azt mondta egy válaszában, hogy Magyarország nem a Holdon van, de mint tudjuk, kitüntetett pillanatokban látszik a Holdról is. Azt hiszem, talán akkor sem tévedünk nagyot, ha mindaz, amit 12 év során sikerült építenünk Budapesten, sikerült tennünk a város fejlesztéséért, az is elég messziről látszik. Orbán Viktor fogalmazott úgy néhány évvel ezelőtt, miniszterelnök úr azt mondta: „A kormány pontosan tudja, hogy vannak nagyobb városok a világban, mint Budapest, sőt ismertebb városok is vannak, de fontosabb város magyar szempontból, mint Budapest, nem létezik.” Budapest az egyetlen magyar világváros, az egyetlen olyan város, amelyik látszik minden világtérképen. Magyarországot Budapest tudja elmesélni a nagyvilágnak. Kell egy szív az országnak, mondta Széchenyi. Sikeres Budapest nélkül nincs sikeres Magyarország. Nincs arra időkeret, még ha a két percben csak erről is beszéltem volna, hogy 12 év alatt a választók fölhatalmazásából mi mindent tudtunk tenni a nemzet fővárosáért. Talán egyetlen területre megpróbálok egy kicsit koncentrálni. Azt hiszem, hogy Budapest fejlesztésében még nagyon sokáig a közlekedés lesz a legfontosabb kérdés. Ha három területet kellene mondanom, akkor azt mondanám, hogy: közlekedés, közlekedés, közlekedés. 12 év alatt kormányzati forrásokból, illetve kormányzati döntéssel, európai uniós forrásoknak Budapestre irányításával bármilyen színezetű is legyen a városvezetés 1114 darab új, közösségi közlekedésben közlekedő jármű, vadonatúj jármű finanszírozását tudtuk biztosítani. Nem teljes egészében, de nagymértékben ezzel meg tudtuk újítani Tarlós Istvánnal közösen is a közlekedési járműparkot. Ugyanakkor sajnos ma valóban azt látjuk, hogy a pártpolitika fontosabb lett a városépítésnél. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót Hollik képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Egyetértek, a közlekedés ma Budapesten központi téma, és itt pedig azt láthatjuk, hogy van egy olyan beruházás, amelyik jól szimbolizálja a városvezetés alkalmatlanságát, ez pedig az alsó rakpart ügye, ahol azt láttuk, hogy bár a kormányzati forrás rendelkezésre állt, mégis másfél évet csúszott a beruházás. Ennek köszönhetően a beruházás összecsúszott a Blaha Lujza tér felújításával, még inkább megnövelve a budapesti dugókat. És amikor pedig elkészül a beruházás, akkor a főpolgármester úr a választási kampány után vagy a választások után elpöttyinti egy baloldali portálnál, hogy ő valójában, amikor a beruházás elindult, már akkor is tudta, hogy ezt autómentessé akarja tenni, úgy, hogy ezt egyébként most autóútként újították föl. Tehát akkor, amikor ez a beruházás elindult, Karácsony Gergely akkor is tudta, hogy ebből nem autóutat akar, tehát ezt a beruházási forrást tulajdonképpen Budapest kidobta az ablakon. Jól szimbolizálja ez az ügy, hogy mennyire alkalmatlan a mai városvezetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, Hollik képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Valóban, amikor Budapesttel foglalkozunk, jó néhány dologban nem értünk egyet. Egészen biztosak vagyunk abban, hogy egy liter sárga festék ötletszerű szétlocsolásával Budapest közlekedési problémáit nem megoldani lehet, csak nehézzé lehet tenni Budapest közlekedését. Nem értünk egyet azzal, hogy a városvezetés szembefordítja egymással a gyalogosokat, az autósokat, a kerékpárosokat és a közösségi közlekedést használókat. Szerintünk egyensúlyt kell találni Budapest közlekedésében, és nem egymással szemben kijátszani a kerékpárosokat és az autósokat. Nincs szükség autósüldözésre, autóval közlekedni nem deviancia. El kell fogadni, hogy nagyon sokaknak a munkába járáshoz, a családi élet szervezéséhez, a munkavégzéshez az autós közlekedés elengedhetetlen. Mi lesz Budapesttel? Uncertain the future is mondta Yoda mester. Attól függ, hogy azok, akik kérték és meg is kapták a budapestiek bizalmát a városvezetéshez, munkához látnake, vagy továbbra is politikai zsákmánynak tekintik a városvezetést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] alárendelike a városvezetői feladatokat továbbra is a politikai hatalmi harcoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk következő napirendi pontunkra, a kérdések következnek. Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrnak: „Nem tanulhatnának tisztességet legalább a saját önkormányzataiktól?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr felkérte Rétvári Bence államtitkár urat a válaszadásra. Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A minap találkoztam László Imrével, régebbi képviselőtársunkkal, aki most a XI. kerület, Újbuda polgármestere. Gratuláltam neki, és gratuláltam ahhoz is, amiért 30 magyar nagyváros és fővárosi kerület közül az ő önkormányzata bizonyult a legátláthatóbbnak az Átlátszó, a K-Monitor és a Transparency International felmérésén. Megjegyzem, a 30 között volt kormánypárti és ellenzéki vezetésű önkormányzat egyaránt, ám a legjobb helyezést, amit kormánypárti testület ért el, az Székesfehérvár, ők tizedikek voltak ezen a listán, míg az utolsó három helyre Győr, Debrecen és Budapest V. kerületének fideszes önkormányzata szorult. [[17.50]] Bár a felmérés erre az összehasonlításra nem terjed ki, átnézve az értékelés szempontjait és a kapott pontszámokat, az a szubjektív, de igen erős meggyőződésem támadt, hogy még az utolsó helyezett Belváros-Lipótváros önkormányzata is messze előtte jár Magyarország kormányának az átláthatóság tekintetében. Ha pedig ez igaz, akkor egyáltalán nem sorsszerű az, hogy az Európai Unió korrupciós listáján Magyarország az utolsó előtti helyet foglalja el, és egyebek mellett emiatt is nélkülöznie kelljen a kohéziós alapból és a helyreállítási alapból a Magyarországnak járó eurómilliárdokat. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat, nem volnae észszerű valamennyit helyreállítani az önkormányzatok hatásköréből, rendbe tenni a finanszírozásukat, ha már a jelek szerint azok átláthatóbban és tisztességesebben működnek és gazdálkodnak a közpénzzel, mint a magyar kormány. Nem tanulhatnae a kormány átláthatóságot és tisztakezűséget, ha mástól nem, legalább a felmérésben nem igazán jól teljesítő fideszes önkormányzatoktól? És nem volnae célravezető az Unió vezetését ilyen módon megpróbálni rávenni a pénzcsapok megnyitására, mint vétófenyegetéssel és zsarolással? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nyilván önnek se lehetett könnyű a fővárosi Városházán főpolgármester-helyettesként, hiszen tudjuk Bajnai Gordontól, hogy cápák úszkálnak a Városháza körül, és 10 százalékos jutalékos rendszerben dolgoznak. Érdekes sorrendet hozott ön itt a parlament elé. Ne feledjük, hogy a Transparency International és a K-Monitor közös felméréséről van szó, ahol annyira objektív alapokon mérnek, hogy épphogy lecsúszott a főváros a dobogóról, de mondjuk, a buszmutyi vagy az offshore hátterű cég tudott nyerni, amit még be se jegyeztek akkor, amikor elindult a pályázat, vagy a Lánchíd, amikor mégiscsak 5 milliárd forinttal drágább ajánlatot fogadtak el. Tehát ők szerepelnek a negyedik helyen. De a harmadik helyre, a dobogóra felcsúszott Zugló. Az a Zugló, ahol attól félt Karácsony Gergely, hogy ki kit ás el ott a szövetséges politikustársak közül, ahol Fuzik Zsolt vallomása szerint Molnár Zsoltnak, Horváth Csabának és Tóth Csabának is kifizetett összegeket, Baja Ferencnek is. Ugye, itt egy Karácsony Gergely vezette önkormányzatról van szó, ahol, úgy látszik, ezekből a korrupciós összegekből még az utódja, a polgármestere cserjepálmáira is jutott némi összeg. Itt látjuk a helyeket. Nem is Zuglóban történtek ezek az események. A Múzeum utcában lévő Coffee Companyban vette át Horváth Csaba polgármester Fuzik Zsolt vallomása szerint azt a 10-12 millió forintot, ami segített a harmadik helyre feljönni a listán Zuglónak. Vagy Baja Ferenc, aki jóban van a főpolgármesterrel, a vallomás szerint van felhatalmazása tárgyalni, Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes bizalmát, támogatását élvezi, ismerheti önt főpolgármester-helyettes korából, ő 30 millió forintot a Várkert Bazárnál lévő kis parkban vett át. Molnár Zsoltról pedig elmondta, hogy amikor a 40 millió forintot átadta neki az Olimpia Parkban, akkor egy fekete bőr Hugo Boss táskában adta át, de a táskát nem kapta vissza Fuzik Zsolt. Így sikerült a harmadik helyre kerülni az átláthatósági lista élmezőnyében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Apáti István: Mit keres a Nemzetbiztonsági bizottságban ez az ember?]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hogyan tovább Honvédkórház?” címmel. Lukács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Pintér Sándor miniszteri meghallgatásán még nem tudott arra választ adni, hogy a Honvédkórház mely minisztérium irányítása alá fog kerülni, tekintettel arra, hogy az egészségügyért felelős miniszter is egy személyben a belügyminiszter lesz. Mondhatjuk, hogy a BM az új EMMI. A honvédelmi miniszternek az előző ciklusban még sikerült megtartania a Honvédkórház feletti irányítási jogokat, azonban úgy tűnik, hogy az új kormány más szerepet szán, vagy máshogy képzeli el a magas színvonalú kórház jövőjét. Egy rendelet ugyanis a BM irányítása alá rendeli az intézményt 2023. január 1-jével, ezzel az egykor hagyományosan erős magyar katonai egészségügy utolsó intézményét is elveszíti, miután évek alatt lemorzsolódott róla több vidéki nagy település korábbi, Honvédséghez tartozó egészségügyi intézménye. Azt, hogy miként is képzeli el a Honvédkórház jövőjét a minisztérium, jó lenne hallani, különösen azért, mert a kórháznak nagyszámú igényjogosultja van, és az országban példátlan módon rendkívül sok lakos ellátását is biztosítja. Mindezekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, el tudjae majd látni a Honvédkórház a jövőben a katonai orvosi missziók megszervezését, a külföldön szolgálatot teljesítő katonai egységek, a hazai kiképzések és a NATO-feladatokkal összefüggő tevékenységek egészségügyi biztosítását, változike a kórháznál az igényjogosultak száma, köre, azaz hogy kik milyen esetben vehetik igénybe a kórház szolgáltatásait. Végül is mi indokolja, hogy végül a Belügyminisztérium irányítása alá fog kerülni a Honvédkórház? Várom érdemi válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön aggódó szavai mellett azért azt látjuk, hogy a baloldalon egy kórházbezárási licitverseny indult el. Elkezdte László Imre, az előbb emlegetett átláthatóan működő László Imre, aki nemcsak 30 millió forintot tudott adni a DK kedvenc házi ügyvédjének, hanem még azt is elmondta, hogy viszont spórolni kell, és a kórházak 45 százalékát mondta, hogy be kéne zárni. De aztán jött az új baloldali egészségpolitikus, Komáromi Zoltán képviselőtársunk, aki már nem elégszik meg ennyivel, ő azt mondta, hogy többet is be lehetne zárni, mint a kórházak 45 százalékát. Ha ön aggódik a kórházak működéséért, legyen kedves, azokat a képviselőtársait keresse meg először, akik tényleg versenyben vannak, hogy ki akar kevesebb kórházat Magyarországon. A szavaiknak azért van súlya, mert amikor kormányoztak, jó pár kórházat valóban be is zártak. Úgyhogy ez az első kérdés, amit szerintem a baloldalon tisztázni kell két aggódás között: melyik kórházat hagynák egyáltalán nyitva, tisztelt képviselő úr, és melyiket zárnák be? Ami a Honvédkórházat illeti, ön is olvashatta a hírekben, hogy a NATO-feladatokból következő kötelezettségeit maradéktalanul teljesíteni tudja majd az intézmény. Nyilvánvalóan itt egy hosszabb, több hónapos határidő van, mint azt ön is tudja jól, az egész szétválasztás, kettéválasztás, kiválás lebonyolítására, hiszen itt valóban egy kórházról van szó, bonyolult, sok száz alkalmazottal működő intézményről van szó, tehát itt valóban idő kell ahhoz, hogy pontosan lássuk, hogy melyik az, amelyik a speciális honvédségi feladatokat látja el, és melyik az, amelyik az általános ellátásban működik közre. De az már látható volt a hétköznapi esetekben is meg a koronavírus-járvány alatt is, hogy a Honvédkórház a járvány elleni védekezésben egységesen működött közre. Alapvetően szerintem egyet tudunk érteni abban legalábbis úgy gondolom, egyet lehet érteni, mégiscsak egy egységes magyar egészségügyről beszélhetünk , hogy egy egységes irányításra, egységes egészségügyre van szükség, és amikor a Honvédkórház azon feladatairól beszélünk, amik nem a speciális honvédségi tudás, hanem az általános tudás, akkor ott az általános ellátórendszerrel kell együttműködni, és amikor vannak a speciális, honvédelemből eredő feladatok, azokra kell egy külön speciális egységet létrehozni. De ahogy mondtam, itt az egyeztetésekre még bőven van határidőnk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva, a Momentum képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mi lesz a Baranya megyei kórházakkal?” címmel. Sebők Éva képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Itt ülnek mögöttem Hidegkuti Szabolcs komlói önkormányzati képviselő, valamint Péderi Tamás Baranya megyei önkormányzati képviselő. Ők kerestek meg egy, a Baranya megyét súlyosan érintő problémával. A mohácsi szülészet bezárása mellett a komlói sürgősségi belgyógyászati járóbeteg-ellátás is megszűnik, illetőleg, amióta leadtam a kérdést, a szolnoki szülészetről is hasonló hírek érkeztek. Kérem a felelős minisztert, hogy egyértelműen nyilatkozzon, mi történt, miért kellett megszüntetni az ellátást, kelle azzal számolniuk a komlóiaknak, hogy a kórházuk további leépítés alá kerül, esetleg bezárják. Mit tesznek annak érdekében, hogy Mohácson illetőleg most már, ugye, Szolnokra is vonatkozik a kérdés újra legyen szülészeti ellátás? Én minőségi válaszra számítok, az együttműködést megelőlegezve is köszönöm. A Momentum képviselője kérdezett. Köszönöm.
Köszönöm, Sebők Éva képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az elmúlt években is nagyon fontos volt számunkra mind Komlón, mind Mohá-cson az intézmények fejlesztése, ezért komoly támogatások is érkeztek. [[18.00]] Komlóra infrastrukturális fejlesztésre 115 millió forint, higiénés fejlesztésre, automatizált gyógyszeradagolókra, a járóbeteg-szakellátó fejlesztésére még ennél is nagyobb összeg érkezett, 234 millió, de az infekciókontroll-tevékenység gyakorlati megvalósítására is 43 millió forint, pontosan azért, hogy a betegbiztonságot növelni tudjuk. Mohácson közel 100 millió, 96 millió forint érkezett szintén összetett infrastrukturális fejlesztésre, a vízellátó rendszertől kezdve a fertőtlenítőn át a légsterilizálóig nagyon sok minden volt benne. Itt is a járóbeteg-szakellátónak 7 szakterületen 63 új eszköz és sok minden más beszerzésére 280 millió forint érkezett, és itt is a betegbiztonság érdekében kockázatmegelőzésre, a fertőzésekre vonatkozó ellátási csomagra, a higiénés kockázatok mérséklésére 52 millió forint érkezett előzőleg. Ezenkívül orvostechnikai infrastruktúrára további 27 millió forint, képzési programokra pedig 64 millió forint érkezett, szintén Mohácsra, pontosan azért, hogy ezek az intézmények minél magasabb szintű ellátást tudjanak nyújtani. Ugyanakkor az ön mögött ülő önkormányzati képviselőket is arra biztatom, hogy amikor a baloldal arról beszél, hogy a kórházak 45 százalékát felszámolja két kórházból érkeztek , ezek szerint a baloldal elképzelései szerint matematikailag az egyikőjüknek nem lenne kórháza ma, hogyha a baloldal került volna hatalomra. Azért van mind a két településen kórház, mert nem azt méricskélik baloldali politikusok, hogy akkor most hol maradhat és hol nem maradhat Magyarországon kórház, és hogy felezik vagy harmadára csökkentik a kórházak számát. A kórházak közleményt adtak ki arról, hogy a betegek ellátása folyamatos, minden beteget el fognak látni a térségben, a régióban, és ahogy erre utaltam, a kórházak fejlesztése is folyamatos volt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ez a mi további célunk is, hogy minél több kórház minél magasabb szinten tudjon működni Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit kívánnak tenni a járvány miatt el nem látott betegekkel?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Abban, azt gondolom, mindannyian egyetértünk, hogy a koronavírus-járvány jelentős terhet rótt az egészségügyi ellátórendszerre, de abban is egyet kell hogy értsünk, hogy ez a teher tulajdonképpen nem a járvány keletkezésekor vagy kezelésekor keletkezett. Az egészségügyi ellátórendszer által nyújtott szolgáltatások csökkentésével, ideiglenes felfüggesztésével számos olyan betegség maradt ellátatlanul, amelyeket most a járvány intenzitásának csökkenésével haladéktalanul fel kell deríteni, és az érintetteket meg kell gyógyítani. Az idén negyedével kevesebb pácienst láttak el az egészségügyi intézmények, mint a járvány előtt, ezek egyébként az egészségbiztosító adatai. A páciensek nagy része be sem jut az ellátórendszerbe, a konzervatív terápiák maradnak, így tovább nőnek a várólisták. Nem szabad elfeledkezni továbbá a koronavírus által okozott egyéb egészségügyi tényezőkről sem, mint a vírus által okozott hosszan tartó mellékhatások, szövődmények, mentális betegségek, szorongások és a többi, amik különösen a gyermekeknél jelentkeznek. A betegellátás biztosítása érdekében át kell térni az új finanszírozási rendszerre is, amely, ahogy korábban is volt, a teljesítményt veszi alapul, másrészt az ellátás minőségét is figyelembe veszi. A fenti esetek mindegyike célzott forrásokat, célzott szolgáltatásnyújtást igényel annak érdekében, hogy a már így is súlyos probléma ne súlyosbodjon tovább. Mindezek miatt kérdezem: mit kívánnak tenni a járvány miatt el nem látott betegekkel? Hogyan kívánnak az ellátásukról gondoskodni? Hogyan kívánják a várólistákat csökkenteni? Mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy a koronavírus hosszan tartó hatásaitól szenvedők, valamint a járvány során kialakult mentális betegségben szenvedők célzott segítséget kapjanak? Mikor vezetik vissza azt a finanszírozási rendszert, mely a teljesítmény mellett az ellátás minőségét is figyelembe veszi? Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A világ minden országában egy új helyzet volt a koronavírus-járvány, minden kórházban. Mindenhol próbáltak minél több koronavírusos beteget is ellátni, és mellette az egyéb betegségek tüneteivel rendelkezőket is ellátni, úgy, hogy ne tegyék őket ki a koronavírus kockázatának. Ez minden országban azt eredményezte, hogy megnőttek bizony a várólisták. Ugyanakkor Magyarországon is fontos volt, hogy minden olyan beteget viszont elláttak, akinél a beavatkozás hiánya életveszélyt jelentett volna vagy súlyos egészségromlást jelentett volna. Ezek a beavatkozások tehát mind megtörténtek; azok nem történtek meg, amelyeket az orvosok halaszthatónak tartottak, vagy amelyeken maguk a betegek nem jelentek meg, mert féltek a járványtól, féltek attól, hogy a kórházban elkapják a betegséget. Úgyhogy minden életmentő és halaszthatatlan ellátás megtörtént. Ugyanakkor azért itt a baloldal nem makulátlan ebben az időszakban. Amit önök tettek, mondjuk, Korózs Lajos kamuvideójával és még más esetekkel, a parlamenti felszólalásaikkal, a bizottsági felszólalásaikkal, azzal nem segítették a járvány elleni védekezést, hanem akadályozták, álhíreket terjesztettek, kamuvideókat készítettek, és a parlamentben sem szavazták meg azokat a javaslatokat, amelyek segítettek az orvosoknak és ápolóknak. Magyarországon más országokhoz képest kevés ideig álltak le akár csak a népegészségügyi, tehát a megelőző szűrővizsgálatok, a tünetekkel nem rendelkező emberek vizsgálatai is, ugyanakkor, hogyha valakinek volt egy nem negatív eredménye, akkor a tisztázó vizsgálatokra természetesen sor kerülhetett. A várólisták csökkentésére többlet 13 milliárd forintot különített el a kormány, pontosan azért, mert bár sikerült a várólistákat 70 ezer környékéről 27 ezer várakozóra leszorítani, de nyilván a járvány alatt nálunk is, mint más országokban, ez megnőtt, de hogy ezt le lehessen dolgozni, ezért van ez a többlet 13 milliárd forint, és ezért is volt fontos az ország minél hamarabbi újraindítása, az, hogy minden irányból igyekeztünk vakcinákat beszerezni, hogy minél hamarabb térjen vissza a kórházak működése, normál működése, és minél többeknek tudjuk ezeket az ellátásait pótolni, ami esetleg elmaradt a járvány alatt. És ahogy ön is mondta [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] itt mentális segítségre is szükség van sok ok miatt. A kormány ezekre is figyelmet fordít. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hajlandóke biztosítani a megnyugtató rendőri jelenlétet Kerepesen?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Drogdílerek, machetés támadássá fajuló szabadulóbuli, lövöldözésbe torkolló óvodai ballagás mindez csak a közelmúltban történt Kerepesen, ahol, ha az ember átlép a Szilaj-patakon a Gyár utcába, egy másik világba csöppen. Már az is közfelháborodást váltott ki, hogy a két héttel ezelőtti lövöldözés után mindenki szabadlábon van, az ügyészség és a rendőrség pedig egymásra mutogat, a bűnözők visszakerültek így a településre. A Mi Hazánk Mozgalom törvénymódosítást kezdeményez, hogy ez a jövőben ne fordulhasson elő. Nem kerülhető meg a kormány felelőssége sem. Ahogy Gyuricza László polgármester is többször jelezte az illetékeseknek, Kerepes két körzeti megbízottra lenne jogosult, ám a rendőrségben tapasztalt létszámhiány miatt a Belügyminisztérium még ezt sem tudja biztosítani, így nincs állandó rendőri jelenlét egy olyan településen, ahol ilyen esetek történnek. Emiatt persze elrettentő erővel kevéssé rendelkezik az egyetlen rendőr, csak akkor tud bármit tenni, ha már megvan a baj. Mindez egyébként országos jelenség is, hiába próbálja a kormány tagadni. A múlt héten személyesen is ellátogattam a településre és annak gettójába, beszéltem a sértett család tagjaival, bár a családfő náluk is éppen Tökölön tölti szabadságvesztés büntetését. Az elkövetőket is igyekeztem felkeresni, de csak trágár ordítozásra futotta tőlük. Az egész utcán hegyekben áll a szemét, a kábítószer-kereskedelem nyílt titok, mégis mint állam az államban élhetnek, mert önök szemet hunynak az ilyen esetek felett. Kérdezem mindezek miatt államtitkár urat: hajlandóke biztosítani a megnyugtató rendőri jelenlétet Kerepesen. Illetve támogatjáke a jogszabály-módosítást annak érdekében, hogy az ilyen bűnözők ne ronthassák a jobb sorsra érdemes települések levegőjét? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm, Dúró Dóra képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nem azt a korszakot éljük, ami a baloldal kormányzása alatt volt, amikor különböző indokokat találtak ki amiatt, hogy miért nem kell fellépni valakik ellen, akik bűnöző életmódot folytatnak, hanem mi igenis mindenkivel szemben fellépünk, és Európa legszigorúbb büntető törvénykönyvét fogadtuk el, amit egyébként a Mi Hazánk akkori képviselői, akik még egy másik pártban ültek de nem akarom most megsérteni őket, hogy elmondjam, hogy melyikben , akkor viszont azt nem támogatták szavazatukkal, az igen gomb megnyomásával, a legszigorúbb büntető törvénykönyvet, ami segít a rendőrségnek fellépni. Mi elfogadtuk, éppen ezért sikerült a bűncselekmények számát 428 ezerről 142 ezerre leszorítani 428 ezerről 142 ezerre! [[Közbeszólások a Mi Hazánk padsoraiból.]] [[18.10]] A nyomozás eredményességét is sikerült javítani 46 százalékról 74 százalékra, azért is, mert a rendőrök nagyobb megbecsültséget kapnak, meg azért is, mert hatékonyabb eszközöket adtunk a kezükbe, hogy nem a bűncselekmények áldozatainak kell olykor félniük a következményektől, hanem az elkövetőknek. Ezért építettünk új börtönöket [[Dr. Apáti István: Most is nagyon félnek!]] hogy legyen hely azoknak, akiket a szigorúbb büntetések miatt a börtönökbe juttatunk. És bizony a rendőrőrsi járőrállomány mellett körzeti megbízottak is segítik a kerepesi közrend fenntartását is, tisztelt képviselő asszony [[Dr. Apáti István közbeszól.]] , pontosan azért, együttműködve sok mindenki mással is ott helyben, hogy ott is és Magyarországon mindenhol fenntartsuk a közrendet, mert valóban ez egy minimum. Mi nem fogadtuk el azt az álláspontot, amit sokan sokszor a szemünkre vetettek, hogy miért fogadunk el „három csapás” törvényt [[Dr. Apáti István: Legyen csak egy!]] szigorúbban a visszaesőkre, akik erőszakos bűncselekményt követnek el, meg többször, hanem ezekkel a szigorú büntetőpolitikai eszközökkel, azzal, hogy a rendőrségnek is visszaállítottuk a tekintélyét, hogy nem politikai célra használják őket, mint 2010 előtt, hanem a bűnüldözéssel foglalkozhatnak, illetőleg a migráció megfékezésével kénytelenek foglalkozni. [[Dr. Apáti István: Semmi tekintélye nincs a rendőrségnek!]] Ezért tudtuk a közbiztonságot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] sokkal nagyobb mértékben megőrizni, mint 2010 előtt az elődeink. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Már idén birtokba vehetik a gyermekek a két zárva tartó ferencvárosi tanuszodát?” címmel. Jámbor András Imre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Kásler Miklós volt miniszter úrnál már érdeklődtem, hogy Budapest IX. kerületében a Belső-Pesti Tankerülethez tartozó tanuszodák zárva tartanak, mert felújításra szorulnak, és emiatt gyerekek nem jutnak megfelelő úszásoktatáshoz. Ön, a helyette válaszoló Rétvári államtitkár úr érdemi válasz helyett Gyurcsány sportminiszterségéről értekezett hosszan, pedig azok a gyerekek, akiknek a problémájáról szó van, még meg sem születtek akkor, amikor Gyurcsány Ferenc sportminiszter volt. Tisztelt Államtitkár Úr! Én tudom, hogy önöknek fontos a politikai látszat, az erős válaszok, az ellenzék semmibe nézése, de azt gondolom, a politika, a közös ügyeink intézése ennél előrébb való, és ennél előrébb való a ferencvárosi kisiskolások, a Fradi vízilabda-utánpótlás helyzetének rendezése. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ennél a ferencvárosi gyerekek és szülők többet érdemelnek. Én azt kérem önöktől, adjanak egy tisztességes választ, és azt a minimális összeget, amiről szó van, adják oda erre a célra. A Mester utca 19. szám alatti Molnár Ferenc Általános Iskola tanuszodájában már három éve nincs úszásoktatás, mert zárva tart az uszoda. Mai árakon számolva a felújítás költsége már nagyjából 100 millió forintra rúghat. A Lobogó u. 1. szám alatti tanuszodában 2022. február óta nem működik az úszásoktatás. Itt a felújítás összege kb. 10-20 millió forint lenne. Ez az összeg kevesebb, mint Orbán Viktor pénteken bejelentett egyéves béremelésének költsége. Május 10-én megjelent a Lobogó utcai úszásoktatók honlapján, hogy várhatóan nyáron kerül sor a felújításra, ha a felújítási ajánlatok alapján póttámogatást ad a KLIK a tankerületnek. A Rétvári államtitkár úr által adott május 23-ai írásbeli válasz szerint: „természetesen a meglévő tanuszodák karbantartása, a bezárt tanuszodák újraindításához szükséges forrás biztosítása is fontos feladat, melynek lehetőségét folyamatosan vizsgáljuk”. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt kérem, ne tartson négy évig a lehetőségek folyamatos vizsgálata, ezért a kérdésem az alábbi lenne: a KLIK megítélte a póttámogatást a Lobogó utcai tanuszodának, és nyáron valóban megindul a felújítás? A Mester utcai tanuszoda felújításával kapcsolatban a „szükséges forrás vizsgálata” hogy alakult, mire számíthatnak a gyerekek és a szülők? Várom a ferencvárosi gyerekeket és szülőket megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! A felszólalása szerintem fontos a politikusi történetében, hiszen a liberális újságíró találkozik a valósággal. [[Nacsa Lőrinc: Kommunista!]] Önök évek óta mást sem… jó, marxistának is lehet mondani, most ebben nem akarok vitát nyitni, majd ön eldönti. Tehát évek óta mást sem csinálnak az ön újságja hasábjain, itt a parlamentben: támadják a sportberuházásokat, hogy mennyit költ a kormány sportra [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] , nem kellene ennyi pénzt sportra költeni, a pénzcsapokat kinyitják a sportra, de nem jut másra, el kell zárni a sportra ömlő milliárdokat. Ezt mondogatják önök, a taorendszert kritizálják, miért kell ennyi a sportra, a miniszterelnök hobbija, és a többi, jönnek a szokásos szövegekkel. Aztán ön bejut a parlamentbe, fogadóórát nyit, bejönnek a szülők meg a gyerekek, hogy szeretnénk az uszodába menni, miért nincs sporttámogatás, hogy az uszoda felépüljön. És akkor bejön a parlamentbe, és elmondja, hogy több sporttámogatásra lenne szükség, pont az ellentétét annak, amit önök 12 éve harsognak mindenhol. Nagyon örülök, hogy ebben megérkezett a valóságba, és nagyon örülök, hogy most már támogatja azt, amit a kormány tesz 12 éve, és remélem, majd akkor ír ilyen cikkeket is, hogy milyen jó lenne, hogyha a kormány még többet fordítana sportra, mert ön is látja, ez az embereknek jó, ezt szeretik. Nem azt szeretik, amikor az önök polgármestere kijelenti, hogy a Fraditól megvonja a maradék támogatást is, mert a családok örülnek, hogy a gyermekük tud menni sportolni. Rettenetesen hosszan el lehetne mondani, hogy miért jó ez a családnak is, a gyereknek is meg az egész nemzetnek is. Ezért indítottuk el [[Jámbor András Imre közbeszól.]] a köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programunkat. 28 helyszínen építettünk új uszodát, pontosan ezért, képviselő úr, 39 helyen tornatermet, 28 helyen új tantermekkel bővítettünk iskolát, új iskolaépületet is építünk öt helyen, pontosan azért, hogy a sportolási lehetőségei is bővüljenek a diákoknak, és itt is meg fogjuk találni a megoldást, hogy itt a felújítások megtörténjenek, amire szükség van. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Csak kérem, mostantól kezdve akkor ne támadja a kormány sport iránti elkötelezettségét és a sportfejlesztéseit. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Meddig marad az állam a legrosszabb munkáltató Magyarországon?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter kérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az elmúlt hónapokban az infláció rekordmagas mértéket ért el. Áprilisban több mint 10 százalékos volt az előző évihez képest, és még minden előrejelzés azt mutatja, hogy tovább fog emelkedni az infláció. Az élelmiszerek átlagára hivatalosan 16 százalékkal emelkedett egy év alatt, ám sok, nagyon fontos termék az élelmiszereken belül ennek a duplájával tudott emelkedni. A félbarna kenyér, a fehér kenyér, a zsömle 32-33 százalékkal drágult, a margarin 38 százalékkal, a trappista sajt 31 százalékkal drágult egy év alatt. Az infláció vesztesei a bérből és fizetésből élők, különösen a közalkalmazottak, akik ha kaptak is valamilyen béremelést, azt egy az egyben elvitte az ez évi infláció. A sok évtizedes alulfizetettség után drasztikus béremelésre lenne szükség, amit láthatóan nem kapnak meg. A rekordmagas, 27 százalékos áfa és más árbevételfüggő adónemek miatt viszont a költségvetés nyertese az inflációnak, több száz, adott esetben akár ezermilliárdos többletbevétele lehet az államnak ezekből az adónemekből. Magyarországon ma az állam a legrosszabb munkáltató. Szerintünk ehhez a szomorú helyzethez képest az első jó irányba tett lépés az lehetne, ha kimondaná végre a kormány, hogy a saját munkavállalóit minden esetben megvédi az infláció hatásaitól, az egész közszférában inflációkövető béremelést fog alkalmazni. A ma benyújtott költségvetés nem mutat erre utaló jeleket. Kérdezem ezért, tisztelt államtitkár asszony, hogy hajlandóe a kormány megvédeni a saját munkavállalóit az inflációtól, tervezie legalább a drágulás mértékével megemelni a béreket, vagy továbbra is megpróbálja eljátszani a kizsákmányoló nagyvállalat szerepét. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a munkahelyteremtés, a gazdaság fejlesztése, az adócsökkentés és a családok támogatása mellett a gazdaság teljesítőképességének függvényében kiemelt figyelmet fordít a bérekre. 2010 óta a bruttó keresetek mintegy 117 százalékkal, a nettó keresetek 120 százalékot meghaladó mértékben, a családi adókedvezményt is figyelembe véve pedig több mint 128 százalékkal emelkedtek. Az adócsökkentés, a rezsicsökkentés vagy a gyermekkedvezmények növelése mellett a kormány életpályaprogramokkal és egyéb ágazati bérintézkedésekkel is hozzájárult az átlagkeresetek növeléséhez. A kormány számára fontos a közszolgáltatások minőségének biztosítása, tehát kiemelt figyelmet fordít a közintézmények munkaerő-megszerző és -megtartó képességére. [[18.20]] Éppen ezért az elmúlt években jelentős lépések történtek a közszolgálatban dolgozók megbecsülése érdekében: az életpályaprogramok mellett jelentős illetményemelések is történtek, s a közszférában 2010 óta zajlanak átfogó béremelési programok. Orbán Balázs politikai igazgató úr a korábbi válaszában részletesen kifejtette ezeket a béremeléseket, ezért engedje meg, hogy csak néhány példát említsek. 2022. január 1-jétől 20 százalékkal emeltük a bölcsődei dolgozók, a szociális dolgozók és a kulturális dolgozók bérét, valamint minden eddiginél nagyobb emelést kaptak az orvosok, az ápolók pedig 21 százalékkal több pénzt vihetnek haza. 2010 óta tehát komoly béremelések történtek minden szférában. Valamint újból felhívnám a figyelmet a rendkívül jelentős adócsökkentésekre, adókedvezményekre, a rezsicsökkentésre, melyeknek köszönhetően sokkal több pénz marad a magyar emberek és a családok zsebében. Az elmúlt 12 év tudatos építkezését folytatva a kormány továbbra is arra törekszik, hogy a folyamatosan emelkedő keresetek még tovább javítsák a magyar családok anyagi helyzetét, életminőségét. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Tervezie a Kormány a következő években az óvodai, iskolai infrastruktúra fejlesztésének folytatását?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban ünnepelhettük a pedagógusokat; tisztelet és köszönet az áldozatos munkájukért, Isten éltesse őket. A családok támogatása, az oktatás fejlesztése és a környezet jobbá tétele áll a magyar gazdaságpolitika és a kormányzás értékrendjének középpontjában, hiszen az iskolák központi szerepet játszanak a fiatalok oktatásában és nevelésében. Ezzel szemben a baloldal arra törekszik, azt hirdették, hogy kormányra kerülésük esetén az iskolák fenntartását visszaadják az önkormányzatoknak. Emlékeztetni szeretném önöket, hogy a baloldal kormányzása alatt az önkormányzatok közel 2000 milliárd forint adósságot halmoztak fel. A mi kormányunk első dolga volt, hogy átvállalta az állami feladatokat és vele együtt az állami finanszírozást is, ezzel párhuzamosan pedig kezeltük az önkormányzatok adósságát. A tankerületi rendszer kialakításának elsődleges célja, hogy minden gyermek ugyanolyan oktatási színvonalban részesülhessen, és ne csak azokban a városokban és falvakban élő gyermekek boldogulhassanak, ahol a településen jelentős adóbevétellel rendelkeznek. A kormány által nyújtott támogatásoknak köszönhetően jászsági választókerületemben összesen 2,7 milliárd forint forrást fordítottunk a jászsági iskolák felújítására és korszerűsítésére. Például a jászapáti iskola felépítése 1,12 milliárd forint forrásból valósult meg, és további 450 millió forint forrást biztosítottunk felújításokra, energetikai fejlesztésre, sportpályák építésére többek között Jászárokszálláson, Jászkiséren, Jászboldogházán és Jászszentandráson, s mindezt a kormány támogatásával. Ezeket a költségeket a kormány támogatása nélkül a jász települések egyike sem tudta volna finanszírozni. Ha a baloldal került volna hatalomra, adósságba és szakadékba lökte volna az iskolákat, s vele együtt a fenntartó önkormányzatokat. Ezért kérdezem államtitkár urat, hogy a kormány tervezie a következőkben az óvodai és iskolai infrastruktúrák fejlesztését. Köszönöm, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Pócs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önnek is köszönöm, hogy megemlékezett arról, hogy pedagógusnap volt, hiszen köszönet illet minden tanárt, tanítót, óvodapedagógust, mindenkit, aki az iskolákban, óvodákban dolgozik, és azért tesz nap mint nap, hogy a gyerekek minél jobb képességekkel, minél nagyobb tudás birtokában hagyják el az iskolapadot. De ehhez nyilván az is fontos, hogy az iskolapad is minél jobb minőségű legyen, meg az iskola épülete és a digitális eszközök is. Ha azt nézzük, hogy a jelenlegi finanszírozási ciklusban hány helyen, mekkora értékben zajlanak, zajlottak oktatási fejlesztések, azt mondhatjuk, hogy 900 helyszínen 350 milliárd forint értékben, pontosan azért, hogy az oktatásnak mindenhol minőségi körülményei legyenek, akár fizikai értelemben, akár tananyagban és egyéb adottságokban. A költségvetési forrásból indított nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programban 220 projekt indult el, s ebből 101 már készen is van. 57 tanuszoda-, 87 tornaterem-, 44 tanterem-, 31 új iskola- és 1 új óvodafejlesztés. Ezeknek a második fele még hátravan, de ezek a későbbiekben biztosan megvalósuló projektek. A „Modern városok” programban 6 köznevelési fejlesztés található, ezek összértéke 52 milliárd forint, a „Magyar falu” programban pedig 168 kistelepülésen indult el kisebb falusi iskolák fejlesztése, felújítása. Az EFOP-ból és a KEHOP-ból 177 milliárd forintból 698 iskola és kollégium épületében tudtunk előrébb lépni, s ebből 536 már meg is valósult. Ez azt jelenti, hogy összességében 450 ezer tanuló környezetében tudtunk valamit előre lépni, valamivel korszerűbbé tenni, mint amilyen pár évvel ezelőtt volt. Az óvodafejlesztések fontos része volt, hogy 16 ezer új óvodai férőhely jött létre, s bölcsőde- és óvodafelújításokra is magas összegeket költöttünk, 319 milliárd forintot, az óvodák működésére pedig 2,8 milliárd forintos többlettámogatást is adtunk. A 20 százalékos béremelés pedig közismert ezen a téren is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Hogyan kívánnak segíteni az embereken az infláció és az Orbán-kormány megszorító intézkedései által okozott megélhetési válságban?” címmel. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar emberek egyik legnagyobb problémája jelenleg az infláció. Nem vigasztal senkit, hogy a drágulás máshol is gondot okoz, és az is érdektelen, hogy mi volt huszonéve vagy mondjuk, a Darányi-kormány idején. A múlt héten egy elektromos szaküzlet eladója arról tájékoztatott, hogy egyetlen nap alatt 53 terméknek kellett felemelni az árát. Egy kenyérsütő például egyik nap még 22 ezer forintba, a másik nap már 35 ezer forintba került. Egyetlen euró 400 forint körül ér, így azt gondolom, önök az inflációt arra használják, hogy a tavasszal kiadott támogatásokat az áremelésekkel szedjék vissza az emberektől. Már a kormány és a tőle nem független jegybank is az infláció további erősödését jósolja a következő hónapokra, s már át is léptük a bűvös 10 százalékos határt. A kenyér, a tejtermékek, a húsfélék, zöldségek, gyümölcsök ára szökik egyre magasabbra. Miniszter úr, elég lesz a népnyúzásból, a megszorításból, ezért a Demokratikus Koalíció négypontos javaslatot tesz arra, hogyan lehet segíteni a magyar embereknek. A DK azt javasolja, hogy a bajba jutott családoknak adjanak 100 ezer forintos támogatást. Ez a támogatás vonatkozzon minden gyermeket nevelő családra, a fogyatékkal élőkre, az átlagnál rosszabbul kereső közalkalmazottakra és az alacsony nyugdíjból megélni kénytelenekre. Továbbá legyen nullaszázalékos áfa az alapvető élelmiszerekre. Három hónapra pedig adjanak 1000 forintért minden tömegközlekedési eszközre érvényes egységes bérletet; ez is a Demokratikus Koalíció javaslata. Kérem államtitkár urat, hogy fontolják meg a Demokratikus Koalíció javaslatait, ezek ebben a helyzetben valóban segítenek. Azt kérdezem tehát államtitkár úrtól, számíthatunke arra, hogy megfogadják a DK javaslatait, és végre segíteni fognak az infláció és az orbáni megszorító csomag áldozatainak. Köszönöm a válaszát.
Köszönöm, Gréczy Zsolt képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Olyan gyorsan mondta a javaslatait, hogy nem is tudtam fölírni, csak a felét. De rendben, akkor számoljunk politikailag először! Ön áfakulcscsökkentést javasol. Ez egy jó dolog. Ha csökken egy termék adója, akkor a vásárlók elvileg olcsóbban jutnak hozzá. De amikor ezt a kormány teszi és idehozza a javaslatát alapvető élelmiszerek áfakulcsának a csökkentésére, akkor azt önök miért nem támogatják? Tehát amikor a kormány csökkent, akkor nem, de most, hogy egy kicsit nagyobb a baj az infláció miatt, újra eszükbe jut ez a javaslat. Nyilvánvaló, hogy önök politikai szándékból teszik ezt, de megtehetik, ezzel semmi probléma nincs. Százezer forintos támogatás a családoknak. Ennél jóval többet adott a kormány február hónapban az adó-visszatérítéssel jóval többet! azoknak a családoknak, akik dolgoznak, akik adót fizetnek, azoknak a családoknak, akik gyermeket nevelnek. [[18.30]] Ezen túl a nyugdíjasoknak is adott 13. havi nyugdíjat azt már nem is mondom, hogy ezt az önök pártja, jogelőd pártja vette el [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] , de most is önök, az ön főnöke és Gyurcsány Ferenc volt ennek az egyik támogatója. Tisztelt Képviselő Úr! Én megértem, hogy nagy szavakat kíván használni újságíró létére, hogy megélhetési válság van, de azért el kell ismerni, hogy ez a kormány ebben a nehéz helyzetben is minden tőle telhetőt megtesz [[Az elnök csenget.]] annak érdekében, hogy az infláció hatásait tompítsa a magyar családoknál. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendi pontot is lezárom. Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/119. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A jelen törvényjavaslat célja az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a továbbiakban egyszerűbben: megállapodás a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv a továbbiakban: jegyzőkönyv kihirdetése. A megállapodást 2012. június 29-én írták alá, az Országgyűlés a 2013. évi CLIV. törvényben hirdette ki. Az összes részes állam ratifikációját követően hatálybalépésének napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg. A hazánk által 2013. október 23-án ratifikált megállapodás politikai és együttműködési részei még nem léptek hatályba, azonban a kereskedelmi része az Európai Unió, valamint a Nicaraguai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság és a Panamai Köztársaság viszonylatában 2013. augusztus 1-jétől, a Costa Rica-i Köztársaság és a Salvadori Köztársaság viszonylatában 2013. október 1-jétől, a Guatemalai Köztársaság viszonylatában pedig 2013. december 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén vált az Európai Unió tagállamává. A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról az ahhoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni. A jegyzőkönyvet 2020. november 26-án írták alá. A jegyzőkönyv értelmében a Horvát Köztársaság a megállapodás szerződő részévé válik, és a Horvát Köztársaságot felveszik a megállapodás részes feleinek listájára. A megállapodás előírja, hogy a felek megállapodhatnak a megállapodás bármely egyéb módosításában, továbbá rendelkezik arról, hogy új tagállamoknak az Európai Unióhoz való csatlakozása esetén hogyan kell kezelni az ilyen csatlakozásnak a megállapodásra gyakorolt hatásait. A jegyzőkönyv további szakaszai, illetve mellékletei a Horvát Köztársaság megállapodáshoz való csatlakozásából eredő technikai módosításokat tartalmazzák. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 9. §-a értelmében a megállapodás szerves részét képező jegyzőkönyvet törvénnyel szükséges kihirdetni. Magyarország az elsők között ratifikálta az eredeti megállapodást, amelynek révén erősödött az Európai Unió és a közép-amerikai országok kapcsolata, a kereskedelmi rész ideiglenes alkalmazását követően pedig számottevően nőtt hazánk külkereskedelmi forgalma a régióval. Mindezek tükrében arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa és fogadja el a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Menczer Tamás államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pálnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az Európai Unió és tagállamai, másrészről a közép-amerikai országok közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot 2013 őszén tárgyalta és fogadta el az Országgyűlés. Már az eredeti törvényjavaslat is egy úgynevezett vegyes típusú megállapodás volt, ennek értelmében az Európai Unió valamennyi tagállamának a ratifikációjára szükség volt az elfogadásához. A megállapodás életbe lépése mindkét régió piacának megnyitását eredményezte. További cél volt a gazdasági integráció erősítése Közép-Amerikában, valamint a kétoldalú kereskedelmi forgalom növelése. A megállapodás három pilléren alapult, az első pillér a politikai párbeszéd, a második az együttműködés, a harmadik a kereskedelem. Látható, hogy az eredeti cél nemcsak egy egyszerű kereskedelmi megállapodás volt, az egyes pillérek között kölcsönös feltételrendszert, illetve összefüggéseket alakított ki. A jelen törvényjavaslat célja, hogy Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával a 2012 júniusában aláírt megállapodás szerződő felévé válhasson. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja az erről szóló jegyzőkönyv elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A mostani, előttünk fekvő megállapodást, az Európai Unió és Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodást 2012. június 29-én fogadták el. A megállapodás egyfelől az Európai Unió tagállamai, másfelől pedig hat közép-amerikai köztársaság között köttetett, amelyek pontosan: Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama. Én azt gondolom, hogy ezek a nemzetközi szerződések mind-mind nagyon fontosak, hiszen a kereskedelmet tudják növelni. Hogyha megnézzük a Központi Statisztikai Hivatal idevonatkozó adatait, akkor azt látjuk, hogy 2013-hoz, a megállapodás ratifikálásához képest 2021-ben 282 százalékos növekedést könyvelhettünk el az ezen hat ország és Magyarország közötti kereskedelemben; hogyha egyként kezeljük ezt a hat országot, akkor látjuk, hogy a latin-amerikai térségben igen jelentős kereskedelmi partnereink, és a magyar cégek piachoz juthattak a megállapodás által. Természetesen ahogy az államtitkár úr is elmondta itt a horvátországi csatlakozás miatt van szükség a megállapodás jogtechnikai pontosítására és módosítására, de szeretném általánosságban is jelezni, hogy nagyon fontosak ezek a megállapodások azért, hiszen a magyar export, a magyar cégeknek a piacszerzése, a magyar termékeknek a különböző országokba, akár tőlünk földrajzilag távol fekvő országokba való eljuttatása mind-mind olyan cél, amelyért a Külgazdasági és Külügyminisztérium is hosszú évek óta dolgozik, és amelyet erősítenünk kell a jövőben is. Éppen ezért bár egy kis méretű törvényjavaslatról van szó, én sajnálom, hogy ellenzéki képviselőtársaim nem tartják fontosnak ezeket a nemzetközi szerződéseket, és nem vesznek részt ebben a vitában. A KDNP-frakció mindenesetre támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Szólásra jelentkezik Keresztes László képviselő úr, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kizárólag azért szólok hozzá ehhez a törvényjavaslathoz, mert Nacsa képviselő úr nehezményezte, hogy úgy tűnt számára, hogy nem tartjuk fontosnak ezeket a kérdéseket. Fontosnak tartjuk azokat a törvényjavaslatokat, amelyek a magyar termelők számára végső soron piacot, piacbővítési lehetőséget hordoznak, ugyanakkor ez gyakorlatilag egy szabadkereskedelmi megállapodás, amely egyfelől nyilván megnyitja az export lehetőségét, szélesebb lehetőségét más térségekbe, ugyanakkor fordítva, más térségekből szorgalmazza vagy segíti elő a termékek beszállítását az európai piacra, így a magyar piacra is. Mi mindig elmondtuk, hogy a jelszavakkal, szólamokkal ellentétben a valódi patrióta gazdaságpolitikában hiszünk, és mi azt gondoljuk, hogy minden eszközzel azért kell dolgoznunk, hogy a magyar termelők termékei kerüljenek a legnagyobb arányban a magyar fogyasztók asztalára. Védeni kell a piacainkat, főleg egy ilyen globális környezetben, amikor a válságok korát éljük. Tehát a helyi igényekre való választ a helyi termelésre mi regionális együttműködéssel tartjuk célravezetőnek. Egyébként egy nagyon veszélyes tendenciának tartjuk azt, hogy a Fidesz-KDNP ugyan magát nemzetinek nevezi, de a lehető legkisebb korlátozásokkal bármely szabadkereskedelmi egyezményt képes elfogadni, olyan szabadkereskedelmi egyezményeket is, amelyek egyébként csökkentik Magyarország szuverenitását, csökkentik, mondjuk, a munkavállalói jogok védelmét vagy a természeti kincseink védelmét. [[18.40]] Ez nem feltétlenül ilyen jellegű, tehát nem arra utalok, de összességében mi azt tudjuk mondani, hogy elvi problémáink vannak ezzel a megállapodással. A magyar termelőket, a magyar piacot kell védenünk, és valódi patrióta szemléletre van szükség. Úgy látjuk, hogy ez a megállapodás nem feltétlenül ebbe az irányba mutat, ezért nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Két percre Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Egyetértünk abban, hogy a helyi termékeket kell előnyben részesíteni, a magyar termékeket védjük. Egyébként ezzel a megállapodással is egy bizonyos országcsoportban magyar termékeknek szereztünk magyar piacot. Ilyen módon, ha megnézzük, ha mögé nézünk a megállapodásnak, akkor egyrészt pozitívban van a kereskedelmi mérlegünk, tehát több terméket szállítunk oda, exportálunk, mint amennyi onnan jön, amik viszont onnan jönnek, tisztelt képviselőtársam, ön is tudja, hogy például nem tud Szolnokon banánt termeszteni az ottani éghajlati viszonyok között, vagy másféle olyan terméktípusok, amik ebből a hat országból érkeznek. Szerintem a kereskedelmi megállapodások minden esetben úgy köttetnek, és ezért a KKM felelős, hogy az a magyar nemzeti érdeknek megfeleljen, a magyar cégeknek piacot szerezzen, és a magyar, egyébként magasabb hozzáadott értékű termékeknek olyan piacot szerezzen, ahol ezek a termékek, igenis megállják a helyüket a világgazdasági versenyben. Pont ennél az országcsoportnál és ennél a hat országnál is olyan termékekről van szó elsősorban, amik magasabb hozzáadott értékű munkával készültek. Úgyhogy én azt gondolom, hogy az exportnövekedés is nagyban hozzájárult az elmúlt időszak gazdasági sikereihez, ezért ezt a tendenciát folytatnunk kell, azzal együtt, hogy természetesen egyetértek azzal, hogy a hazai termelőket, a hazai termékeket előnyben kell részesíteni, ebben mi magunk is jó példával járhatunk elöl a saját vásárlásaink során. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, ha kíván élni a lehetőséggel. [[Menczer Tamás jelzi, hogy nem kíván szólni.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőségük. Soron következik „A Magyarország Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a Magyar Népköztársaság és az Osztrák Köztársaság között a beruházások elősegítéséről és védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/141. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja Magyarország európai uniós tagságából fakadó kötelezettségének teljesítése, valamint az Európai Unió Bírósága által meghozott, a tagállamokra nézve kötelező ítélet végrehajtása. Először szeretném röviden ismertetni a törvényjavaslat alapját képező ítélet tartalmát és annak Magyarországra vonatkozó jogkövetkezményeit. Az Európai Unió Bírósága 2018. március 6. napján hirdette ki ítéletét a Szlovák Köztársaság kontra Achmea-ügyben. A bíróság megállapítása szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel ellentétes a tagállamok között létrejött nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban szereplő választottbírósági klauzula. A választottbírósági klauzula értelmében, ha az Európai Unió egyik tagállamának beruházója egy másik tagállamban létesít beruházást, és a beruházással kapcsolatban vita vetődik fel, az érintett uniós tagállammal szemben választottbírósági eljárás indítható. A bíróság ítélete szerint az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodásokban szereplő, az előbb ismertetett beruházó és állam közötti választottbírósági kikötések ellentétesek az uniós joggal, ugyanis azok aláássák az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, továbbá veszélyeztetik az uniós jog autonómiáját, hatékonyságát, elsőbbségét, közvetlen hatályát, illetve a tagállamok közötti kölcsönös bizalom elvét. Az Achmea-ítélet végrehajtása és az ehhez kapcsolódó uniós szintű összehangolt cselekvés megteremtése érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik valamennyi kétoldalú beruházásvédelmi megállapodásukat trilaterális vagy amennyiben úgy hatékonyabb bilaterális módon. A tagállamok között fennálló kétoldalú beruházási megállapodások rendezett keretek között történő megszüntetése érdekében megkezdődött az EU tagállamai között egy sokoldalú nemzetközi megállapodás kitárgyalása. A tárgyalásokon Magyarország is aktívan részt vett, eleget téve uniós jogból fakadó kötelezettségének. A tárgyalások eredményeként létrejött a magyar érdeknek is megfelelő, sokoldalú megállapodás az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről, melynek aláírására 2020. május 5-én került sor, méghozzá Brüsszelben. Ezt a megállapodást összesen 23 tagállam írta alá, köztük Magyarország is, és hazánkban a 2020. évi LXI. törvény hirdette ki. Fontos megjegyezni, hogy Ausztria, Svédország, Finnország, Írország és az Egyesült Királyság különböző szakpolitikai célokra hivatkozva nem írta alá az említett sokoldalú megállapodást. Hazánk Ausztriával, Svédországgal, Finnországgal és az Egyesült Királysággal kötött korábban kétoldalú beruházásvédelmi megállapodást, melyeket bilaterális úton szükséges megszüntetni. Az Osztrák Köztársaság budapesti nagykövetsége a 2021. augusztus 31-én kelt szóbeli jegyzékében javaslatot tett a Magyar Népköztársaság és az Osztrák Köztársaság között a beruházások elősegítéséről és védelméről szóló megállapodás közös megegyezéssel való megszüntetésére. A szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezései szerint a felek közös megegyezése alapján lehetőség nyílik a beruházásvédelmi megállapodás ilyen módon történő megszüntetésére. Ennek megfelelően Ausztria szóbeli jegyzéke, valamint Magyarország válaszjegyzéke együttesen alkotja a két állam közötti beruházásvédelmi megállapodás megszüntetéséről szóló megállapodást. A magyar szabályozás alapján a szóban forgó nemzetközi jogi kötelezettség megszüntetésének a magyar fél által történő elfogadásához az Országgyűlés felhatalmazására van szükség. A megszüntetést törvényben kell elrendelni, és a közös megegyezéssel történő megszüntetést tartalmazó jegyzékváltást is ugyanezen törvényben kell kihirdetni, továbbá a korábbi kihirdető jogszabály hatályon kívül helyezéséről is rendelkezni kell. A jelen törvényjavaslat tárgyát képező megállapodás a Magyarország és Ausztria közötti beruházásvédelmi megállapodás megszüntetését eredményezi. A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése, hogy rögzíti a megszüntetett megállapodás hatályvesztésre vonatkozó rendelkezésének további joghatás nélküli megszűnését, ezáltal megfelelően biztosított, hogy a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás a megszüntetést követően ne legyen alkalmas további joghatás kiváltására. Magyarország a megállapodás megkötésével az uniós jogból fakadó kötelezettségének tesz eleget, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Hazánk számára kitüntetett jelentőségű a szomszédos országokkal ápolt jó kapcsolat, ezért 1988. május 26-án a Magyar Népköztársaság és az Osztrák Köztársaság kétoldalú, a beruházások elősegítéséről és védelméről szóló megállapodást írt alá Budapesten, melyet az 1990. évi 12. kormányrendelet hirdetett ki. Ez a szemlélet az utóbbi harminc évben sem változott, felerősödött, hiszen hazánk az Európai Unió tagjaként minden tagállammal szoros és gyümölcsöző kapcsolatra törekszik, összhangban a szabadságjogok zökkenőmentes gyakorolhatóságának jogos igényével. Jelen törvényjavaslatra azért van szükség, mert az Európai Unió Bírósága, ahogy ez elhangzott, 2018. március 6. napján kihirdette a döntést a Szlovák Köztársaság kontra Achmea BV ügyében. A bíróság határozata alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés 344. és 267. cikkeinek ellentmond a tagállamok közötti nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban szereplő választottbírósági klauzula, így az egyik tagállam beruházója a másik tagállamban létesített beruházásával kapcsolatos vita esetén az utóbbi tagállammal szemben választottbíróság előtt indíthat eljárást. Ez biztosítja az európai uniós jog autonómiáját, hatékonyságát, elsőbbségét és közvetlen hatályát, továbbá a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat. Ezzel egyetértésben tehát az Európai Unió tagállamai vállalták, hogy az összes, tagállamok közötti kétoldalú beruházásvédelmi megállapodást megszüntetik. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország az Európai Unió tagjaként eleget kell hogy tegyen ezen jogharmonizációs törekvésnek, ezért, kérem, támogassák ezt a törvényjavaslatot. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja. Köszönöm szépen. [[18.50]]
Köszönöm szépen, Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. A jelenlegi törvényjavaslat kapcsán két fontos dolgot érdemes vizsgálni az Európai Unióról: az Európai Unió működéséről szóló szerződést, másrészt pedig az Európai Unió Bíróságának, a luxembourgi bíróságnak az ítéletét. Az eredeti megállapodást 1988-ban írták alá, ahogyan államtitkár úr és képviselőtársam is elmondta. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés vizsgálata során a 344. §-t és a 267. §-t nézte a bíróság az ítéletében erre vonatkozóan kimondta, hogy a nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban, hogyha választottbírósági klauzulát kötnek ki a tagállamok, akkor a 344. és a 267. §-sal ellentétes lesz. Ebből az ítéletből és az ítélet végrehajtásából is kiderül, hogy a magyar kormány számára kiemelten fontos nemcsak a folyamatos dialógus a bírósággal, hanem az ítéletek végrehajtása. Azért fontos ennek az 1988-ban kötött megállapodásnak a hatályon kívül helyezése, merthogy az Osztrák Köztársaság ezeket a bilaterális beruházásvédelmi megállapodásokat nem szüntette meg, és kötelezettségszegési eljárás indult. Ezért fontos ennek a hatályon kívül helyezése, mert ennek következtében a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások joghatást nem fognak kiváltani, és ennek kapcsán fontos az uniós jog elsőbbsége, ahogyan államtitkár úr hangsúlyozta, a tagállamok közötti kölcsönös bizalom, az Európai Unió működéséről szóló szerződés megfelelő paragrafusaival összhangban. Ezért természetesen a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm, Juhász Hajnalka, képviselő asszony. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon röviden szólok hozzá. Azt tudom mondani, hogy örömmel meg fogjuk szavazni ezt az indítványt. Mi annak idején már a különböző szabadkereskedelmi egyezmények vitáiban kifejeztük az aggodalmunkat a választottbíróság alkalmazásának jogintézménye ellen. Itt most gyakorlatilag kimondatott, hogy ez ezekben a megállapodásokban ellentétes az uniós joggal. Ezt pozitív fejleménynek tartjuk. Most a jelen, konkrét megállapodáson túlmutatóan ez egy általános érvényű szabályozás. Mi ezt aprócska pozitív előrelépésnek tartjuk. Ezzel együtt is mi mindig is ellenezni fogjuk azokat a szabadkereskedelmi egyezményeket, amik csökkentik adott esetben egy ország szuverenitását, vagy éppen csökkentik egy önkormányzat mozgásterét, például a különböző szolgáltatáskereskedelmi egyezményeknél is, úgyhogy összességében pozitív, és az LMP-frakció igennel fog szavazni a javaslatra. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Háziorvosok nélkül vidéken?” címmel Bencze János, a Jobbik képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Én ma itt nagyon sok szépet és jót hallottam arról, hogy mennyi fejlesztés történt, mi minden épült vidéken, mennyi minden történt az egészségügyben, ezt be is tudom igazolni. Nagyon szép orvosi rendelők épültek, 12 centis hőszigeteléssel, csodaszép hőszigetelt nyílászárókkal, plafonig csempével, de viszont vannak más problémák is. Hogy megértsék, egy kicsit úgy közelíteném meg, ahogy vidéken élünk. Vidéken is halad az emberekkel a kor, elérjük az 59. születésnapunkat, és mielőtt valaki még majd csalafintaságra gondolna, ez a háziorvosok átlagéletkora. 59 év az átlagéletkor a mai háziorvos-társadalomban. Mit jelent ez? Azt jelenti, hogy mindenhova kell háziorvost juttatnunk, de valahogyan nincs; nem jelenik meg, nincs, eltűnik. Mi történt? Az történt, hogy az elmúlt 32 évben a vidéki embernek külön tortúrává vált az, hogy orvoshoz jusson, eljusson ahhoz a háziorvoshoz, aki az egészsége fölött őrködne. Gondoljunk bele! Ha a legkisebbel történik valami, el kell jutnunk egy gyermekorvoshoz. Van olyan település Magyarországon, nem is egy, ahol nem hogy gyermekorvos, háziorvos sincsen. De tegyük fel, hogy van gyermekorvos, össze kell hangolni a munkaidőnkkel, ezt még valahogy megoldjuk. De van olyan település, ahol heti egy napot rendel gyerekorvos, ez például a Tolna megyei Felsőnyéken. Ennyire fontos a tisztelt kétharmadnak, aki megint nem ül előttem, a magyar gyermekeknek és a magyar vidéken élőknek az egészsége. Tehát felnőttorvosokkal is hasonló a helyzet. Egy átlag magyar állampolgár, aki lehúzza a munkaidejét a multinál, a kisvállalkozónál, bárhol, vidéki kisfalvakban szinte lehetetlen logisztikával szembesül, hogy elérjen a saját háziorvosához. Mi lesz ennek az eredménye? Az lesz ennek az eredménye, hogy elmegy az embereknek a kedve az orvoshoz járástól, megunják a tortúrát, nem mennek el, betegebbek lesznek, mint voltak, és nem érik meg a nyugdíjkorhatárt sem. Tehát sokan nem úgy ünneplik az 59. születésnapjukat, hogy a világ is felköszönti őket, hanem örülnek, hogy otthon vannak. Én azt szeretném kérni a tisztelt kormányunktól, a kétharmadtól, hogy hozzanak létre olyan orvosképzést, ami a háziorvosokra van kihegyezve; amit ígérnek, ami szép és jó, az valósuljon meg, hogy vidéken minden magyar ember háziorvoshoz jusson. Tudom, hogy nem lesz könnyű, mert ez 12 év alatt nem sikerült. Ugyanis józan paraszti ésszel végiggondolva, ha ezt 12 vagy 10 évvel ezelőtt elkezdik, annak már eredményének kéne hogy legyen; de senki nem kezdte el valamiért Magyarországon. Úgyhogy azzal a tiszteletteljes kérdéssel fordulok a jelenlegi magyar kormányhoz, önöknél pattog a labda, maximális kétharmad, álljanak neki, és 12 év múlva vagy akik itt ülnek ezekben a sorokban, arról tudjanak beszámolni, hogy tökéletesen sikerült. Köszönöm. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a munkánkat. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Hagyományaimhoz híven jelen esetben ismét: mi történik Újpesten? Erre a kérdésre szeretnék válaszolni, elsősorban azért, hogy az ott szerzett tapasztalatok, tanulságok mindannyiunk számára adjanak lehetőséget arra, és akár következtetés levonásáig is jussunk el, és tegyünk lépéseket fontos ügyekben. Ma az állatvédelem érdekében kívánok szólni. Általános felháborodást keltett az a minapi eset, amikor egy vadász fényes nappal a járókelők szeme láttára mészárolt le egy, a János Kórház közelében lévő zöldterületen békésen legelésző vaddisznócsaládot, beleértve még a csíkos kismalacokat is. A látványtól egy kisgyermek rosszul is lett, hozzá mentőt kellett hívni. Egyelőre nem világos, hogy kinek az utasítására, kinek engedélyével történt az embereket is veszélyeztető vérengzés. A rendőrség mindenesetre nyomoz, az eljárás megindult. A probléma azonban ennél súlyosabb. Nemrégiben a gazdagréti lakótelepen is találkoztak vaddisznócsaláddal, és több ilyen eset volt az én választókerületemben, Újpesten is, és akkor nem beszéltem azokról a balatoni településekről, ahol mindez rendszeresen fordul elő. Egyre gyakoribb az adott esetekben akár emberekre is veszélyt jelentő vadállatok felbukkanása lakott területen, és ilyen esetek kezelésére nincs megnyugtató eljárás. Ha elkerülhetetlen, a megoldás lehet a kilövésük is, erre van is kidolgozott szabály, amit a hegyvidéki esetben, úgy tűnik, hogy többszörösen megszegtek, ám mégiscsak embertelen eljárás jámbor és veszélytelen állatokat lelőni, és ilyen értelemben kismalacokat elpusztítani. A vizsgálat, mint említettem, zajlik. A belterületen lévő vaddisznók jellemzően egyébként még az is előfordul életvitelszerűen ott tartózkodnak. Nem a környező erdőterületekről érkeztek, tévednek oda, a városba, hanem már urbanizálódtak, és vannak egyedek, amelyek egyébként több generáció óta élnek városi környezetben. Stressztűrő képességük növekedett, azaz kialakult egy olyan helyzet, hogy egyébként nem zavarja őket az ugató kutya, a sikító flex, és így élnek együtt az emberekkel. [[19.00]] A jelenlegi szabályozás a település belterületén történő vad elejtésének, befogásának feladatát nem ruházza senkire sem. A szükséges engedélyt a területileg illetékes rendőrhatóság jogosult egyébként kiadni. A belterületi vad problémájának kezelésére az önkormányzatok jelenleg alkalmazhatnak jogosultsággal rendelkező specialistákat, például mezőőrt, vagy állatok befogására specializálódott vállalkozót alkalmazhatnak. Újpesten van állat- és természetvédelmi őrszolgálat, mely többéves, elismert szakmai tapasztalattal és az állatok befogásához szükséges technikai feltételekkel is rendelkezik. Az újpesti állat- és természetvédelmi őrszolgálat stratégiai partnerként szorosan együttműködik a rendőrséggel, a Fővárosi Önkormányzattal és az Újpesti Közterület-felügyelettel. Amennyiben a belterületi vadakkal kapcsolatos problémák elhárítására az állatvédelmi őrszolgálat jogszabályi felhatalmazást kapna, a vadak elejtése helyett a befogás lenne az elsődleges, és ilyen módon elkerülhetővé válna, hogy a belterületi vadak indokolatlanul kerüljenek leölésre. A vadak védelméről szóló törvényben, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló ’96. évi törvényben és a végrehajtásra vonatkozó FVM-rendeletekben szerepel jelenleg is, hogy a vad elfogásánál kíméletesen kell eljárni, annak testi épségét és egészségét nem veszélyeztető eszközt kell alkalmazni. A vad mozgásképtelenségét okozó befogása esetén haladéktalanul gondoskodni kell annak állategészségügyi ellátásáról. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Az állatok védel-me érdekében kívántam szót emelni, hogy a szabályozatlanság megszüntetésével tegyünk meg mindent, hogy ezek az irányelvek valóban érvényesülni tudjanak, és vigyázzunk a velünk együtt élő élőlényekre. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Varga Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Debreceni vagyok, és büszke debreceni vagyok, ezért bátran kijelenthetem, hogy Debrecen nem lehet egy újabb Göd. Debreceniként meg fogjuk őrizni Debrecen város tisztaságát, Debrecen város környezetét és a Debrecen körüli földeket is, bármi is történik. Pedig Debrecen város fideszes vezetői és képviselői, sőt a kormány tagjai is győzelmi indulókat fújnak arról, amikor Debrecenben megjelennek, hogy általuk fejlődik a város, Debrecen. De milyen fejlődésnek tekinthető az, kérdezem én: ha a város, sőt az ország legjobb és legértékesebb földjeit bizniszelik el, betonozzák le különböző autóipari multik céljainak megfelelően? És mondanom sem kell, hogy például már most is éveket csúszik a kormány zászlóshajó beruházása, a BMW-gyár építése is. Az ország költségvetését máris sok száz milliárd forinttal terheli meg a beruházás előkészítése, a földek kisajátítása és a szükséges infrastruktúra megteremtése. De lassan az is kiderül sajnos, hogy a kezdetekkor még akár 10 ezer új munkahellyel kecsegtető gyárba a BMW-menedzsment tervei szerint mára kizárólag az új, teljesen robotizált elektromos platform gyártását hozzák majd Debrecenbe, ami így viszont alig ezer vagy még kevesebb dolgozó foglalkoztatását vetíti előre. Ezt is természetesen akkor, ha minden az új papírforma szerint fog alakulni, tehát ha megáll a gazdasági recesszió, és a járműgyártók közte a BMW is a jelenleg ismert zuhanó kereslet és az eladások meredek csökkenése mellett is meg tudják ezt fordítani, és mindezeken túl úrrá tudnak lenni a csiphiányon vagy akár az acélgyártás háború okozta válságán is. De hogy ez így lesze vagy nem, ezt nem tudhatjuk. Azt viszont igen, hogy a BMW mellett természetesen a globális járműgyártás többi szereplői is keresik a lehetőséget, hogy mindinkább az európai piac közelében, a lehető legolcsóbb munkaerővel, viszonylag kevés befektetéssel tudjanak új gyártóbázisokat és gyárakat létrehozni. Ebben különösen az élen járnak most a kínai tőkeerős befektetők, látjuk ezt nagyon jól nemcsak az országban, hanem Debrecenben is, akik olyan gazdasági, politikai környezetet és országokat preferálnak a saját céljaik érdekének megfelelően, ahol gyengébb a dolgozók érdekérvényesítő képessége, és ráadásul az adott kormány, hát, hogy is mondjam, kissé rugalmasan áll például az európai környezetvédelmi szabályozókhoz is. Ezért nem is csodálkozhatunk sem az országban, sem mi Debrecenben sem azon a híren, amit a kormány megmondóemberei mellett már Debrecen város fideszes helytartói is sejtetnek, lebegtetnek hosszú-hosszú hetek óta, mely szerint Debrecenben épülhet fel a globális akkumulátorpiac legnagyobb szereplőjének, a kínai CATL-nek a legújabb európai gyártóbázisa egy hatalmas, 45 hektáros területen a debreceni Déli Ipari Parkban, és természetesen mondanom sem kell, hogy megint az ország, a város legjobb földjein. Mondanom sem kell azt sem, hogy a debreceni Fidesz már átverte a debreceni közgyűlésen, hogy a Déli Ipari Parkban változzanak meg például a beépítési szabályok. A beépítés mértékét 50-ről 60 százalékra emelték, míg a kötelező zöldterület nagyságát kapaszkodjanak meg! 30-ról 20 százalékra csökkentette a fideszes közgyűlés. És ezek még csak az első lépések, hogy ideédesgessék az amúgy végletekig környezetszennyező akkumulátorgyártás egyik kínai szereplőjét, amely amúgy arról is elhíresült már eddig is, hogy a legkevésbé sem barátja sem a zöldpolitikának, sem a környezetvédelemnek. De miért is beszéltem az előbb Gödről? Hiszen ott van Gödön a Samsung-gyár és a Samsung-gyárnak az egyre nagyobb botrányai, a környezetszennyező tevékenység, amik mind-mind azt igazolják, hogy az ázsiai befektetőknek a legkevésbé sem érdekük az, hogy a magyar emberek egészsége és a természet védelme hogy is áll. Mindezek mellett különben sokatmondó a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának kijelentése is, mely szerint az akkumulátortechnológia az, ahol a magyar kormány pozíciókat próbál fogni. És ezek után, kérem szépen, debreceni lakosként, politikusként, szülőként és immár nagyszülőként is figyelmeztetem városunk és a törvénytelen kormány vezetőit, akiknek semmi nem drága, hogy bárhogy is lesz, de azt biztosan nem fogjuk engedni, hogy Debrecen egy újabb Göddé váljon Magyarországon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nagyon szépen kérem, ezt a kifejezést ne használja, mert nem tudok mást tenni, mint meg kell vonnom a szót öntől, és ha egy nap kétszer megvonom, abban az esetben ennek más következményei is vannak. Köszönöm szépen a megértését. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Barkóczi Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Május elején érkezett a hír, hogy a nagy múltra visszatekintő Tungsram vállalat mintegy 1600 dolgozójának az elbocsátását tervezi az idei év őszétől. Ennek keretében pedig a Tungsram újpesti telephelyéről mintegy 400 embert fognak elküldeni, vagyis a leépítés 400 család életét befolyásolja, 400 család életét és megélhetését sodorja veszélybe. Választókerületemben, a XV. kerületben és Újpesten alig akad olyan ember, akinek valamelyik felmenője, rokona, ismerőse vagy barátja ne lett volna a vállalat alkalmazottja, hiszen a Tungsram és Észak-Pest története és sorsa több mint száz évvel ezelőtt összeforrt. Ezért döbbenetes az, hogy a magát előszeretettel nemzetinek nevező kormány saját stratégiai partnerét, a Tungsramot sem kezeli méltóképpen, hiszen a Varju László képviselőtársam által az új parlament megalakulása után egyből benyújtott írásbeli kérdést, tudniillik, hogy a kormány mit készül tenni a vállalat és a dolgozók érdekében, azzal az álindokkal dobták vissza, válaszra sem méltatva, hogy az még a régi parlamenthez szól. De még ennél is megdöbbentőbb, hogy a kormányzat azóta sem tett lépéseket azért, hogy az 1600 elbocsátott dolgozó, köztük pedig a 400 újpesti munkavállaló további sorsára valami megoldást találjon. Hiába lett megszervezve még május elején a vállalat vezetőivel, Észak-Pest országgyűlési képviselőivel és az érintett önkormányzatokkal egy többoldalú megbeszélés, ahol arról folytattunk párbeszédet, hogy hogyan tudnánk hatékony segítséget nyújtani az elbocsátás előtt álló munkavállalóknak, erre a megbeszélésre Újpest listáról bejutott fideszes parlamenti képviselője, Zsigmond Barna Pál el sem jött, holott meg lett hívva rá. Nem volt másfél órája Zsigmond Barna Pálnak arra, hogy 400 újpesti család sorsáról személyesen beszéljen az érintettekkel, hiszen sem őt, sem a kormánypártokat nem érdekli, hogy mi fog történni azokkal az emberekkel, akik utcára kerülnek, ahogy szemmel láthatóan nem érdekli őket az sem, hogy mi lesz a kormány stratégiai partnerének, a Tungsramnak a sorsa. Bennünket, a Demokratikus Koalíció képviselőit ezzel szemben nagyon is foglalkoztat ez a kérdés. [[19.10]] Ezért teszünk meg mindent, ezért veszünk részt egyeztető fórumokon, és ezért igyekszünk megoldásokat keresni. Országgyűlési képviselőként ugyanis felelősséget érzünk azok iránt, akik a kormány alkalmatlansága miatt a jelenlegi, amúgy is nehéz gazdasági helyzetben a munkanélküliség rémével néznek farkasszemet. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Ezt a kérdést nem lehet olyan lélektelenül, minden felelősség hárításával kezelni, ahogyan azt önök eddig tették. Ennek a semmittevésnek a következménye lett ugyanis az, hogy a legújabb hírek szerint a Tungsram vállalata a leépítést és az elbocsátásokat szeptember, vagyis az ősz eleje helyett már a nyári hónapokban meg fogja kezdeni. Igen, jól hallották, 400 újpesti munkavállalónak és a családjuknak a problémájára kellene hetek, esetleg napok, ne adj’ isten, napok alatt megoldást találni, hogy munkavállalók ne kerüljenek az utcára, és ne a lakóhelyüktől távol, beláthatatlan idő múlva kapjanak csak munkát. Ennek ellenére önök nem csinálnak semmit. Mi azonban ott helyben, a XV. kerületben és Újpesten vigyázunk egymásra, és tesszük a dolgunkat, hiszen ezt vállaltuk, és erre kaptunk felhatalmazást a választóktól. A támogatás és a segítségnyújtás első lépéseként a szakszervezet vezetőit még a május eleji egyeztető fórumon meghívtuk a május 27-én a XV. kerületben tartott állásbörzére, amit ők el is fogadtak. A jövő héten pedig az állásbörzén részt vevő cégek és vállalkozások vezetőivel és képviselőivel egyeztetve az ott begyűjtött adatokat és ajánlatokat kollégáimmal át fogjuk adni a Tungsram-szakszervezet vezetőinek, hogy az elbocsátott dolgozók közvetlenül tudjanak értesülni a környékbeli álláslehetőségekről, mielőbb fel tudják venni az érintett cégekkel a kapcsolatot, és mielőbb el tudjanak majd újra helyezkedni. Önökkel szemben, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ugyanis mi hisszük, hogy kötelességünk megvédeni az itt élőket, kötelességünk segíteni a bajba jutott családokon, és tudjuk, hogy nem a hangzatos sikerpropaganda, hanem ez az igazi patriotizmus, ez szolgálja Magyarország és benne a XV. kerület és Újpest érdekeit. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Hegedüs Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az első parlamenti felszólalásomat úgy képzeltem el, hogy megköszönöm a miskolci pedagóguskollégák nevében pedagógusnap alkalmából hivatásukat ért pozitív változásokat, végre van oktatási minisztérium, van 60 százalékos béremelés, tisztelet, elismerés, létszámnövekedés, utánpótlás, és nincs túlterheltség. Csakhogy nem ez a valóság. A közoktatásban az eddigi folyamatos csalódás után újabb és újabb sokkoló kormányzati meggondolatlan kijelentéseket és elhibázott döntéseket kell megélni. A legégetőbb szakterületekkel kizárólag gazdasági és politikai alapon terveznek. Bérhiány van bérhiány, bérhiány, bérhiány. A bértáblát nem a mindenkori, hanem a 2014-es minimálbér 101 500 forintos összegéből számolják. Egy pályakezdő pedagógus nettó 150 ezer forintot keres. Húsz év kell ahhoz, hogy elérje a 300 ezer forintot. A pedagógusbérek elszakadtak a diplomás-átlagkeresetektől. Legyen példaértékű egy pedagógus minden téren így szól a mondás , legyen elegáns megjelenése, ismerje, használja a legmodernebb digitális eszközöket, merítsen példát személyesen megélt utazásaiból! De mindehhez pénz kell. Honnan? A költségvetésből. Oldják meg! Önök tusfürdővel, „Köszönöm” kártyával, ezerforintos ajándékutalvánnyal ünneplik őket. Értsék meg, megélhetési gondjuk van! Mérlegelniük kell, hogy egy húsleveshez mennyi zöldséget vásároljanak. A miskolci piacon a leveszöldség csomagja 1000 forint, a krumpli kilója 420 forint, tehát egy heti aprópénzes bevásárlás 10 ezer forint. Miből biztosítsa az élethosszig tartó képzését, amikor egy olcsó szakkönyv 3 ezer forintba kerül, egy havi kombinált bérlet 7700 forint, és már túlléptem a pályakezdő fizetést. A tehetséges pedagógusainkat nem becsüli meg a kormány. A második nagy probléma a pedagógushiány, mellyel nem tegnap, hanem már tegnapelőtt is késő lett volna foglalkozni. Ki fog a katedrán állni pár év múlva? Ma már a tantestületek többsége 50 év fölötti. Nyolc-tíz éven belül több mint fele nem lesz a pályán. A működésképtelenség szélére sodródik a rendszer. Egy-egy kisváros tantestületében négy-öt, a faluhelyeken pedig ennél több üres álláshelyet tolnak maguk előtt a pedagóguskollégák. Tisztelt Parragh Úr! A kormány szócsöveként maga hol él? Még hogy délután négy órakor véget ér a munkaidő, és ott a nyári szünet?! Reggeltől késő délutánig zsinórban tanítanak lukasórák nélkül, majd folytatják a tanáriban vagy otthon a helyettesítéseket. A saját óráikon túl nem a létező szellempedagógusok óráit helyettesítik. Reáltantárgyakat tanítanak humán szakos kollégák, alsósok a felsőben, felsősök az alsóban szakképesítés nélkül teljesítenek. Kimerültek, elfásultak. Van jövőképük a közoktatásról? Persze! Idézem Novák Katalin unatkozó háziasszony Németországból írt blogját: „Én hálás vagyok a sorsnak, hogy nem a kényszer üldöz el itthonról, hogy nem kórházi ápolónőként vagy pedagógusként élünk röhejes jövedelemből.” Önök között sok tanító-, tanárvégzettségű van. Ne sunnyogjanak, hanem lépjenek végre fel az egykori kollégáik érdekében! Nem veszítik el a tanári állásukat, ha beszélni mernek. Mit hall ma egy tanár? Hogy nincs koncepciójuk. Az oktatási kormánystratégia tragédia, a magyar ember tragédiája. Kiművelt emberfőkre, önálló véleményalkotásra képes emberekre nincs szükségük. Gyakorlati tudás nélküli tananyagot próbálnak a diákok fejébe verni az egyentankönyveikből. A részrehajló intézményvezetők és a tankerületek erős központi ellenőrzés végrehajtására vannak programozva. Folytassanak végre érdemleges párbeszédet az egykori tanáraikkal, a szakszervezetekkel, vegyék át más országok sikeresen működő jó gyakorlatát, ha már önök ilyet nem tudnak kidolgozni. A pedagógusok, amikor kiállnak, nemcsak magukért teszik mindezt, hanem mindannyiunkért teszik, az önök gyermekeiért, unokáiért is. Jelezni kívánják, hogy baj van. A vészcsengő folyamatosan szól, vegyék már észre! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt képviselő úr, volt frakcióvezető. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalásaimban szűkebb hazám, Pécs problémáiról, a problémák megoldási lehetőségeiről szoktam beszélni. Most egy igen súlyos és feszítő kérdésről kell szólnom itt önök előtt. A felszólalásnak az is lehetne a címe, hogy hány balesetnek kell még megtörténnie a 66-os úton ahhoz, hogy végre cselekedjenek az illetékesek. Hát, nagyon bízunk benne, hogy egynek sem, és egy újabb tragédia sem fog történni, mire végre lépnek az illetékesek az út rendkívül veszélyes állapotának megoldása érde-kében. A 66-os út Pécs és Mánfa közötti szakaszán óriási a forgalom, mindennap több ezer autó halad el, és sajnos tapasztalhatjuk mindannyian, akik a térségben élünk, hogy óriási a balesetveszély ezen a szakaszon. 2018 óta 36 baleset történt. Ezek között sajnos nagyon nagy számban voltak súlyos balesetek, és több esetben sajnos tragikus vége lett ezeknek a közlekedési baleseteknek. Szinte naponta kapok megkeresést a Pécsett, Komlón és a térségben élőktől a mielőbbi cselekvés érdekében, de én magam is szinte napi rendszerességgel használom ezt az útszakaszt, tehát pontosan látom azt, hogy mennyire veszélyes. Én már múlt év végén megkerestem a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányságot, illetve a Magyar Közút illetékeseit is. Mind a két irányból kaptam választ. A rendőrség válasza arról szólt, hogy természetesen ismerik ezt a balesetveszélyt, és ők jelezték is a rövid idő alatt előforduló nagy balesetszám miatt, hogy a Közútnak módosítani kell a forgalmi rendet. Akármit is csináltak az illetékesek, sajnos nem sikerült elkerülni a balesetek ilyen nagy számát, ugyanis azóta nagyon-nagyon sok balesetről olvashattunk a sajtóban, illetve tapasztalhattuk mindannyian, akik használjuk ezt az útszakaszt. A közútkezelőtől kaptam választ, ahol szintén elismerték, hogy rendkívül balesetveszélyes az útszakasz, és jelezték azt, hogy ennek a 66-os útnak a Pécs és Mánfa közötti szakaszával kapcsolatban már született korábban kormánydöntés, amely szorgalmazza a felújítást. Ha utánanézünk, valóban 2014 áprilisában már született egy kormánydöntés, amely kifejezetten ezzel az útszakasszal foglalkozik. Ennek a kormánydöntésnek az eleme, illetve a kormánydöntés szorgalmazza a burkolatmegerősítést, a forgalombiztonsági elemek kihelyezését, a balesetveszélyes ívek korrekcióját, illetve a tervek között szerepel a csomópontokban a balra kanyarodó sávok kialakítása. [[19.20]] Tehát elmondhatjuk, hogy mind a hatóságok, mind a különböző fejlesztési cégek, az illetékesek, a döntéshozók pontosan tisztában vannak azzal, hogy nagyon-nagyon balesetveszélyes ez az útszakasz, ugyanakkor a korábbi döntések ellenére a cselekvésnek nyomát sem látjuk. Mi nagyon bízunk benne, hogy sikerül végre elindítani valamiféle cselekvést, és mindazokkal a problémákkal szembenéznek végre ezen a szinten is a döntéshozók, amelyek fennállnak. Nagyon sok jelzést kapok én azzal kapcsolatban, hogy kifejezetten rossz az útburkolat minősége, illetve olyan jelzéseket is kapunk, hogy nagyon gyakran fordul elő különböző olajszennyezés kifolyása, ami ezen a rossz burkolatminőségen rendkívül balesetveszélyes helyzeteket eredményez. Az is egyértelmű mindenki számára, és ezt is nagyon sokan írják meg nekem az ott élők és az utat használók, hogy bizony sokan nem tartják be a meglévő korlátozásokat sem, túllépik a megengedett sebességet, nagyon gyakran átlépik a furcsa ívek miatt a záróvonalat, és nyilván ez elfogadhatatlan. Tehát látható, hogy cselekednivaló, tennivaló még a konkrét felújítási munkálatokon túl is vagy azt megelőzően lenne, ezért én kezdeményezni fogom ismét, hogy fokozott rendőri ellenőrzés legyen jelen ezen az útszakaszon, és bizony sokan felém jelezték azt is, hogy indokolt lenne esetleg egy állandó sebességmérő állomás kihelyezése, ami talán visszatartaná a szabályok áthágásától az egyes autósokat, illetve motorosokat. Én ezt is egy jó és megfontolandó ötletnek tartom, ezt is indítványozni fogom. Nagyon bízom benne valóban, hogy nem lesz újabb súlyos baleset még mielőtt érdemben elkezdődnének a cselekvések, de azt tudom ígérni mindenkinek, hogy én ezt az ügyet képviselni fogom, és minden egyes alkalommal, amikor ismét egy baleset történik, akkor fel fogom hívni az illetékesek figyelmét arra, hogy itt valóban cselekedni kell. Nagyon bízom benne, hogy mindenki érzi a felelősségét az útszakasszal kapcsolatban. Itt is el kell mondani azt, hogy nyilván itt most egy konkrét útszakaszról beszéltem, de egyébként ez egy országos rendszerproblémának egy fontos eleme, egy fontos tünete, hiszen tudjuk azt, hogy 17 ezer kilométernyi állami fenntartású út van a „rossz” és a „nem megfelelő” kategóriában, és ez a helyzet évről évre romlik. Tehát ez a kormány nemhogy megoldaná ezt a problémát, nemhogy javítaná az úthálózat minőségét, de mivel olyan keveset költenek rá, ezért a probléma egyre nagyobb lesz, és egyre nagyobb arányban lesznek olyan utak a magyar közúthálózatban, ahol már a felújítás nem is értelmezhető, és gyakorlatilag újjá kell építeni. Azt gondolom, éreznie kell a felelősöknek, hogy ez a helyzet nem tartható, és azonnal megfelelő mennyiségű forrást biztosítani kell, emellett fogunk kardoskodni a most induló költségvetési vita során is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Ovádi Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a szót. A legutóbb, amikor napirend után szólaltam fel, akkor Veszprém kulturális fővárosról beszéltem, de azon belül az időm csak annyit engedett, hogy az infrastrukturális beruházásokról beszéljek; természetesen sokkal több „Európa kulturális fővárosa” programmal készülünk jövőre, hiszen 2023-ban Veszprém és térsége lesz Európa kulturális fővárosa. Közösségben és közös gondolkodásban hiszünk, ezért a VEB2023 Zrt. különböző pályázatok kiírásával segíti és vonja be a térség kulturális, gasztronómiai és sporttémában nyitott és vállalkozó szellemű vállalkozásait, településeit. Ahogy említettem, ugye, nemcsak Veszprém, hanem Veszprém és térsége fogja képviselni Európa kulturális fővárosát. Veszprémhez még 118 település csatlakozott, ezáltal a meghirdetett programelemekre ez a 118 település és vállalkozásaik is tudnak pályázni. Ilyen pályázatok például a kulturális-művészeti programok támogatására kiírt pályázat, a borszakmai és gasztrokulturális programok támogatására kiírt pályázat, az utcaképfejlesztési program, a KultHáló-program vagy éppen a Pajta-program, amelyeknek a legfontosabb célja a kistelepülések helyi közösségei számára fontos és releváns kulturális szolgáltatások elérésének segítése, a kulturális kínálat bővítése. A program a helyi kulturális intézmények, civil szervezetek kezdeményező, a kulturális kapacitásokat érdemben fejleszteni képes törekvéseit is támogatja, mindezt a személyesség és a személyes kapcsolódások jelentőségét előtérbe helyezve. Ez utóbbira különösen büszke vagyok, hiszen az egyik zászlóshajója a választókerület települése, Lókút. Nagy sikernek örvendenek az új vendéglátóegységek, amelyek mindegyikében van egy kis csavar: a Papírkutya kultúrbisztró, ahol hétköznap is világszínvonalú zenészeket hallgathat a nagyérdemű; a Wine&Vinyl, amely nemcsak egy borbár, hanem egy bakelitüzlet is; a Kunszt dizájnbolt, galéria és bisztró-kávézó; a Pekedli szatócsbolt, a Füge fagyiudvar és kávézó is. Természetesen a már meglévő színes kulturális paletta is bővült, így az Utcazene Fesztivál, az Auer Fesztivál, a VeszprémFest és a Rosé, Rizling és Jazz Napok mellett már harmadik éve ad otthont a Magyar Mozgókép Fesztiválnak a királynék városa Balatonfüreddel karöltve, amely idén június 9. és június 12. között kerül megrendezésre. Köszönöm természetesen Magyarország Kormányának, hiszen az állami támogatás az, ami a fentiek megvalósítását is lehetővé teszi. Köszönöm, hogy a jelentős anyagi támogatás mellett a Veszprém-törvény elfogadásával is segítette az állam a projektek megvalósulását, valamint azt is, hogy annyira fontosnak érezte államunk a megvalósítását, hogy garanciaként dr. Navracsics Tibort 2019-ben a Veszprém-Balaton 2023 EKF-program megvalósításáért felelős kormánybiztosnak nevezte ki. Felkészültünk tehát, és biztos vagyok benne, hogy a folyamatban lévő álmok is mind a helyükre kerülnek az év végére azért, hogy 2023 januárjában, amikor egész Európa ránk figyel, még büszkébbek lehessünk arra, hogy egy csodálatos vidéken élhetünk, a Bakony és a Balaton ölelésében. Mindenkit nagy szeretettel hívunk és várunk, hogy velünk együtt ünnepeljen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Momentum képviselőcsoportjából Lőcsei Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy egy személyes történettel kezdjem! Amikor elsőéves voltam a főiskolán, a lakhatásom megoldása végett pályáztam kollégiumi férőhelyre. Az elbírálásnál szociális szempontokat is figyelembe vettek, amelyek alapján igencsak esélyesnek kellett lennem, de sajnos elutasítottak. A tudtom nélkül édesanyám az akkori kisebbségi ombudsmanhoz, dr. Kaltenbach Jenőhöz fordult jogorvoslatért, aki hathatós segítségével érvényesíteni tudta a rászorultságom figyelembevételét a kollégiumi férőhely elbírálásánál. Az ombudsman intézménye kincs, amire nagyon kellene vigyáznunk; az ombudsman a nép ügyvédje, akihez a társadalom peremére került emberek bátran fordulhatnak. A 2010 előtti ombudsmani intézmény valóban jól működő, egyre nagyobb társadalmi elismerést élvező testület volt, amelynek az első tőrdöfést az ombudsman intézményét átalakító Alaptörvény elfogadásával adták meg, kedves képviselőtársaim, kormánypárti képviselőtársaim. 2011-ben a még hivatalban lévő Kállai Ernő, a kisebbségi jogok biztosa a következő megállapítást tette az Alaptörvény érvénybelépése előtt, idézem: „A mindenkori kisebbségi biztos hozzájárult ahhoz, hogy a helyi és országos szinten jelentkező indulatokat jogi mederbe terelve és az adott esetre szabott megoldásokat megfogalmazva mindmáig elkerülhető volt az etnikai konfliktusok kirobbanása és szétterjedése.” Kállai Ernő felhívta a figyelmet az akkor létrejövő Alaptörvényben leírt intézményváltozás visszásságaira is, így fogalmazott, idézem: „Az Alaptörvény jelen változtatása jelentős visszalépést eredményez a kisebbségi jogok terén, és az elmúlt két évtized kisebbségpolitikai eredményeinek szisztematikus lebontásához vezet.” Ezzel azt szerettem volna magyarázni, hogy a külön biztos önálló hatáskörének megvonása a jogvédelem hatékonyságának csökkentése mellett rossz üzenetet közvetít a lakosság mintegy 10 százalékát adó kisebbségi állampolgárok felé. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársak! Önök szemmel láthatóan elengedték a fülük mellett Kállai Ernő intelmeit, Kállai Ernő félelmei sajnos most beigazolódni látszanak. Az történt ugyanis, hogy dr. Kozma Ákos magyar ombudsmant a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége minősítette: „A” kategóriáról „B”-re fokozták le. [[19.30]] Ugyanis dr. Kozma Ákos és hivatala nem foglalkozott megfelelően minden elé kerülő emberi jogi problémával, és nem szólalt fel ezek kapcsán, nem védelmezte meg a civileket, a sajtószabadságot és a bíróságok függetlenségét. A B kategóriára minősítés azt jelenti, hogy a magyar ombudsman ezentúl nem rendelkezik szavazati joggal, és nem viselhet tisztséget a világszövetség ülésein, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában sem vehet részt aktívan. De talán sokkal elkeserítőbb az üzenet felénk, magyarok felé, a magyar állampolgárok felé, ugyanis a B kategóriába sorolás azt jelenti, hogy a magyar ombudsmanunk leszerepelt. Ne is csodálkozzunk, hiszen amikor kellett volna, nem teljesítette az Alaptörvényben előírt kötelezettségét! Nem intézkedett, amikor az úgynevezett lex Gyöngyöspata-törvénnyel mintegy jogi gettót vezettek be, nem kérte számon a homofóbbá eltérített pedofilellenes törvény szövegének egyértelműségét, és azt, hogy alkalmase az emberi jogok megsértésére. Nem szólalt fel, amikor egy magát a parlamentben is képviseltető párt elnöke Magyarország legnagyobb kisebbségét biológiai fegyverhez hasonlította, nem utolsósorban rendben találta, amikor a tanárokat megfosztották a sztrájkhoz való alapjoguktól. Tisztelt Képviselőtársaim! Bebizonyosodott, hogy az Alaptörvényben átalakított ombudsmani intézményrendszer nem lett sikeres. Ezért abban kérem a támogatásukat, hogy újra különböző szakterületű, egymástól független és egyenrangú ombudsmanok lássák el az alapjogok védelmét. Kérem, hogy a politika végre vonuljon ki az ombudsman rendszeréből. Hogy ez megvalósuljon, pozíciómból fakadó és minden törvény adta lehetőségemet igyekezni fogok kihasználni, legyen az törvénymódosító javaslat vagy felszólalások sokasága. Amennyiben ez nem valósul meg, igaznak látom Márai Sándor megállapítását idézem -: „Pogány és barbár nép maradtunk, cilinderrel a fejünkön és feszülettel a kezünkben.” Köszönöm szépen. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm egész napi munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom, mindenkinek szép és jó éjszakát kívánok!