Доброго ранку, шановні депутати, журналісти, представники Кабінету Міністрів, інші учасники засідання, шановні радіослухачі, телеглядачі! 23 травня сьогодні, середа. Розпочинаємо пленарне засідання. А перед тим я прошу депутатів підготуватися до реєстрації. Проводиться поіменна реєстрація. [[10:03:34]] Встигло зареєструватися 257 народних депутатів. Ранкове засідання оголошую відкритим. Спочатку пару оголошень. Перше таке: відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народного депутата України Касянюка Олександра Ростиславовича до складу депутатської фракції Партії регіонів. А також на підставі його особистої заяви повідомляю про його входження до Коаліції національної єдності депутатських фракцій - Партії регіонів, Соціалістичної партії України та Комуністичної партії України в Верховній Раді України п’ятого скликання. [[О п л е с к и]] Є пропозиція надіслати вітання нашому колезі депутату Буряку Олександру Васильовичу з нагоди його дня народження сьогодні, побажати йому успіхів, здоров’я і скорішого повернення до сесійного залу і роботи відповідно до Регламенту. А також поздоровити Шишкіну Зою Леонідівну, у якій теж сьогодні день народження. Привітаємо їх. [[О п л е с к и]] Відповідно до Постанови Верховної Ради, яку ми прийняли на початку квітня, у нас зараз відводиться час для коротких заяв, виступів, пропозицій щодо ситуації в суспільстві, в парламенті, в державі і в законодавчому процесі. Будь ласка, запишіться від фракцій, хто хоче висловитися спочатку. В індивідуальному порядку хто бажає, будь ласка. Сухий, будь ласка, від фракції Регіонів. Стоян? Стоян говорить. Будь ласка.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Заява депутатської фракцій Партії регіонів. Шановні виборці! Принциповою політичною позицією Партії регіонів була і залишається реальна робота в інтересах всіх громадян України. Ми не зацікавлені у збереженні та поглибленні штучно створеної не нами, а опозицією політичної кризи. Заданий урядом Віктора Януковича темп зростання економіки дозволяє поки що витримувати тиск кризи. Проте, довго так тривати не може. Поки не пізно, поки криза не позначилася на рості доходів громадян, який запланований діючим Кабінетом Міністрів України і перший етап якого вже впроваджено в життя всім відповідальним політикам необхідно досягти згоди і припинити протистояння. Головними умовами, після виконання яких Партія регіонів буде розглядати можливість своєї участі у дострокових виборах є: проведення виборів на основі внесення необхідних змін до Конституції України та низки законів; суворе дотримання законодавства на всіх стадіях виборчого процесу усіма його учасниками; прозорість виборчого процесу, рівний доступ до реалізації виборчого права для всіх громадян країни, незалежно від її місця проживання. Дуже важливою є публічна відмова всіх партій та блоків від використання адміністративного ресурсу під час виборів та спроб фальсифікації їх результатів. Адже про те, що „Наша Україна” та Блок Юлії Тимошенко можуть застосувати у ході виборчої кампанії наявний у них адмінресурс, публічно заявляють вже навіть представники їхнього ж табору. Потрібно серйозно поставитися до таких заяв, аж до підписання всіма учасниками виборчих перегонів документу про відмову від спроб викривлення результатів народного волевиявлення. Нарешті, ми знову повторюємо: позачергові вибори відбудуться тільки після рішення з цього питання Конституційного Суду України. До цього закликає Україну європейська спільнота. На жаль, у відповідь на наше звернення ми чуємо тільки популізм і політичну тріскотню з боку опозиції, зокрема її агентів впливу, що працюють в оточенні Президента. Ці провокатори розгорнули справжні бойові дії проти законно обраного парламенту. А оскільки на війні як на війні, то опозицією грубо нехтуються закони та ставиться під загрозу руйнування основи української державності. Серед головних ліній фронту, по яких опозиція веде наступ на демократію в Україні, є судова система: від місцевих судів до Конституційного Суду. Тиск на суди з боку керівних працівників Секретаріату Президента набув масового характеру. У намаганні добитися розформування Конституційного Суду Секретаріат Президента не гребує прямим тиском на його суддів. Це вже призвело до вимушеного складання повноважень голови Конституційного Суду Домбровського. На суддів Конституційного Суду за квотою Президента тиснуть, вимагаючи від них заяв про відставку. Тиск на суддів Конституційного Суду чиниться і через підконтрольні Секретаріату Президента силові відомства: СБУ та Генпрокуратуру. Заявами про перевірки майна, яким володіють судді, їх намагаються залякати і підштовхнути до відмови від виконання їхніх обов’язків. Радники Президента підштовхнули його навіть на оскарження в районному суді Києва права Конституційного Суду ухвалювати будь-яке рішення. Заборона Конституційному Суду провадити судочинство – це пряме порушення закону, вкрай небезпечне нищення підвалин нашої держави, яке повинно бути негайно припинене. Депутатська фракція Партії регіонів закликає керівництво Секретаріату Президента відмовитися від довкола політичних ігрищ, тиску на суди, різких і упереджених заяв на адресу суддів Конституційного Суду. На завершення заяви хочу нагадати позицію, яку вчора висловив Віктор Федорович Янукович у зверненні до співвітчизників. Ми повинні зробити все, щоб Україна вийшла з дострокових парламентських виборів сильнішою. Якщо цього не вдасться зробити, якщо вибори ослаблять Україну, погіршать рівень життя людей, то треба добре подумати, чи державі потрібні такі вибори? Дякую за увагу.
Дякую. Слово має Катерина Семенівна Самойлик замість Матвєєва від фракції комуністів, а за тим виступатиме представник фракції соціалістів.
Глубокоуважаемые коллеги и все те, кто нас слушает и смотрит по телевидению, я хотела бы высказать позицию фракции Коммунистической партии Украины по тем событиям, которые происходят в нашей стране, по тому кризису, который организовал лично Президент Украины вместе с оппозицией, который стал на сторону оппозиции и борется против народа Украины, против закона Украины, против конституции Украины. Фракция Коммунистической партии Украины заявляет о том, что рабочая группа создана и используется, вернее превратили ее в ширму для того, чтобы выиграть время, давления на общество, чтобы люди уже ни во что не верили, ни в Конституцию, ни закон, ни в правду, ни в справедливость. Рабочая группа является способом давления на Конституционный Суд и поэтому Президент Украины по средствам работы рабочей группы, работы, неработы, участия в ней, он, практически, делает все, чтобы усиливать давление на Конституционный Суд Украины. От такого политико-правового решения, практически, есть попытки перехода к организационно-технологическим решениям. Такого не может быть в правовом государстве, демократическом государстве, что зафиксировано в основном законе нашего государства – Конституции Украины. Фракция Коммунистической партии Украины еще раз подчеркивает, что выборы должны, если и должны быть проведены, только на основе закона. У Президента нет механизма реализации своего указа. Это просто для того, чтобы страшилка была, вот мой указ, мы его выполним. На самом деле Президент Украины не имеет абсолютно никаких механизмов для реализации своего указа. Поэтому, безусловно, пусть знают все, кто нас слушает, что на основе указа выборов нет, и не может быть, что без решения Конституционного Суда нет, и не может быть принято какое-либо решение. Поэтому мы считаем и отстаиваем эту точку зрения на рабочей группе, внесение изменения в Конституции, что, что касается и самороспуска Верховной Рады Украины, и императивного мандата, я хочу сказать, что этот вопрос не новый. Как раз те, кто сидит в зале, когда принималась новая Конституция, действующая Конституция, мы были за императивный мандат. Те, кто сегодня отсутствует и кто кричит, что без этого невозможно жить, к сожалению, они были категорически против этого. Мы считаем, что необходимо наработать Закон Украины «О выборах», потому что мы впервые стоим перед проблемой проведения досрочных выборов. Мы считаем, что нам надо исключить из пользования всевозможные технологии фальсификации выборов. И если Президент и оппозиция думает, что люди не понимают, что им лето, немедленно необходимо выборы, необходимо провести потому что просто без этого жить невозможно, люди прекрасно понимают, что даже сезон выбран такой для того, чтобы была возможность фальсификации. Более того, я не понимаю это Президент Украины? Это оппозиция в Украине или нет? Никогда в жизни нашем государстве спокон веков в летнее время вот такие мероприятия не проводились, они действительно это была сама активная работа, это зима, осень и так далее. Летом все думают о том как прожить зиму, как прожить следующий год. И поэтому, безусловно, ни о какой дате выборов речи не может идти. Если хотят идти оппозиция на выборы 24 июня, 27 мая идите, дорогие, в свободное плаванье, идите без нас, говорите о том, что вы правовые нигелисты, говорите о том, что вы призираете Конституцию, закон и народ Украины. И, завершая, хочу сказать, за 16 лет мы все хотели создать, показать красивое лицо Украины в Европе, к сожалению, мы получили морду лица, от которой все сегодня содрогаются, потому что те, кто говорит об этом они делают все для того, чтобы Украина была пугалом в Европе и.
Мендусь від фракції соціалістів має слово.
Шановний Олександр Олександрович, шановні колеги! Політична криза в Україні зайшла у глухий кут. В таких умовах переговори Прем’єр-міністра Віктора Януковича з Віктором Ющенко не можуть привести до виходу із протистояння, яке склалося. Хотів би звернутися до депутатів фракції Партії регіонів до керівництва цієї політичної сили. Продовжуючи сепаратні переговори з Ющенком, ви мимоволі підігруєте своїм політичним опонентам. Які можна вести переговори з людиною, яка як і раніше вважає дійсними свої укази, що, по суті, знищили судову систему в Україні. Показуючи, що Ющенко договоріспроможна сторона, не дивлячись на десятки порушень законодавства і здорового глузду, які він демонструє, Партія регіонів ллє воду на млин Секретаріату Президента. Зараз Віктор Янукович є куди впливовішою політичною фігурою, ніж Віктор Ющенко. Тому що Віктор Ющенко – це людина, яка вперше ввела в офіційну практику української влади незаконний тиск на суди і суддів, вперше ввела категорію виконуючих обов’язки голів судів загальної юрисдикції, вперше видала укази про відставку суддів Конституційного Суду, вперше оголосила беззаконних на те підстав дострокові вибори до парламенту України. Результат цієї провокаційної політики, що спрямована на розвал української держави очевидний. На знак протесту проти такої політики Ющенка секретар Ради національної безпеки і оборони – Гайдук та його перший заступник Хорошковський подали у відставку. Ці авторитетні політики відмовилися працювати із політичними авантюристами, які пачками сьогодні штампують незаконні укази. З ким же зараз вести переговори? Із Мукачівський угрупуванням? Його лідером, політична кар’єра якого побудована на контрабанді горілки і крадених автомобілів? Чи із Коломойським – головним спонсором сім’ї Президента. Мета дострокових виборів для Ющенка одна – ліквідація коаліції національної єдності. Коаліція національної єдності за підтримки практично усієї Верховної Ради прийняла Закон „Про Кабінет Міністрів”, що дозволило говорити про Віктора Януковича, як про лідера, який не поступається Ющенкові за впливом, а багато в чому і має вищі повноваження. Янукович без підтримки коаліції – це просто лідер однієї з парламентських партій, з яким Ющенко набагато легше боротися заради переділу влади на свою користь. Якщо зараз, коли істотна частина влади належить коаліції національної єдності, Ющенко дозволяє собі такі відверті незаконні дії, то якими ж вони будуть після розвалу коаліції? Домовившись одноособово з Ющенком про дату дострокових виборів, Янукович стане заручником президентського оточення, показавши, що політична доцільність вища за закон і за Конституцію. Віктор Федорович за таких обставин попадає в пастку, після цього Ющенко і Балога продемонструють політичне рейдерство у ще більших масштабах. Я б хотів звернутися особисто до Віктора Федоровича. Не сумніваюся, що ваші переговори з Ющенком переслідують мету – послабити градус протистояння в суспільстві знайти вихід із кризи. Але давайте згадаємо, що всього два тижні тому вас, Вікторе Федоровичу, і всю коаліцію національної єдності відповідальний працівник Секретаріату Президента на весь світ, у всіх світових телеканалах і інформагентствах звинуватив у підготовці замовних убивств українських політиків без жодних на те підстав. А у газеті найближчого радника і друга Ющенка з’явилися статті, де описуються подробиці, як Янукович начеб-то жорстоко б’є своїх найближчих колег. На загальнонаціональному телеканалі „1+1” яким де-факто керує депутат із „Нашої України”, щодня і планомірно розповсюджуються брехня та бруд про роботу коаліції національної єдності і особисто Прем’єр-міністра. І всі ці провокації влаштовуються командою Ющенка вже зараз. Що чекає Партію регіонів далі, якщо вона піде на поводу у „Мукачівського угрупування”? Давайте дивитися правді в очі. Дострокові парламентські вибори допустимі, але в демократичній державі повинні бути рівні правила гри для всіх і лише виконання вимог Конституції та закону може стати основою для політичного компромісу. Соціалістична партія України заявляє, що якщо Прем’єр-міністр погодить з Ющенком дату дострокових виборів без попередньої відміни незаконних указів про.
Десять секунд.
Соціалістична партія України заявляє, що якщо Прем’єр-міністр погодить з Ющенком дату дострокових виборів без попередньої відміни незаконних указів про відставку суддів і без рішення Конституційного Суду у справі про конституційність указу про розпуск парламенту, СПУ не підтримає таке рішення. Дякую.
Спасибі. Бондарчук, будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги! Депутат Бондарчук, фракція Соціалістичної партії України, Вінниччина. Одна сумнозвісна політична дама, виступаючи вчора у програмі „Точка зору” на телеканалі УТ-1 била себе у груди чи в інше місце і заявляла: депутати нашої фракції зарплату не отримують і всі, кому перерахували або на картки, або на ощадні книжки, всі повернули заробітну плату. Ми не будемо отримувати в цій продажній Верховній Раді жодної копійки, - наголосила вона. Ось переді мною довідка, видана головним бухгалтером Апарату Верховної Ради України звучить так: кошти, видані народним депутатам України в рахунок оплати праці та за виконання депутатських повноважень станом на 18.00 22 травня на рахунок Апарату Верховної Ради України не поверталися. Головний бухгалтер Савенко, підпис. Уточню, що на цей день заробітну плату одержали 55 депутатів фракції БЮТ, кого зацікавлять прізвища, можу назвати. Водночас, ця дама наголосила, що трансляція засідань Верховної Ради, в тому числі по кабельному телебаченню тільки за останні місяці обійшлася в 104 мільйона гривень. Це за те, щоб вони мізки промивали, - продовжувала вона. А як насправді? Дозволю заперечити паталогічним брехунам. У кошторисі витрат Верховної Ради на 2007 рік передбачено на ці цілі трохи більше 2,5 мільйонів гривень. Трансляція телеканалу „Рада” обходиться приблизно в 100 тисяч гривень, за квітень – 114 тисяч, тому що ми більше працювали у сесійному режимі. 104 мільйони за останні місяці, тобто квітень-травень і 2,5 на рік, мільйона гривень, це, як кажуть в Одесі, дві великі різниці. Далі цитую ту ж даму: з 2 квітня депутати видали майже на 300 мільйонів собі квартир, це майже стільки вибори коштують. Реально з 2 квітня депутати не одержали жодної квартири. Остання була одержана згідно з чинним законодавством 23.03 цього року депутатом від „Нашої України” Шкляром. А якщо радіослухачів та телеглядачів цікавить, то скажу, що у цьому скликанні квартири одержали 6 народних депутатів від БЮТ, прізвища їх: Буджерак, Забзалюк, Мостіпан, Рибаков, Камчатний, Скубенко. Жодну квартиру, одержану від злочинної Верховної Ради ніхто не повернув. Щодо житлових компенсацій. За квітень їх одержали 3 народні депутати, але всі виплати були проведені в 2006 році. До речі, ще в минулому році одержав компенсацію колега Кисельов, якого згадує ця дама, строго у відповідності до закону і в розмірі майже вдвічі меншому, аніж інший депутат з рідної їй фракції БЮТ. І на завершення. У мене, Олександр Олександрович, ще є.
Да, да. Я прошу вибачити, Малиновський віддав йому ще слово. Говоріть.
Як нам відомо. І на завершення. Як нам відомо, ця дама закінчила університет і, як вона вважає, є дипломованим економістом. Тож мала б знати вагу кожної копійки і відповідально ставитися до використання прикладів, які базуються на цифрах. Бо, коли слухаєш її імпровізації, в яких використовуються цифри, то починаєш задумуватися, а чи закінчувала вона університет чи, можливо, здобула освіту на якомусь базарі. Тільки цим можна пояснити довільне жонглювання цифрами. Очевидно вона розраховує на те, що ніхто не буде перевіряти і давати сумніву, а проковтнуть як наживку. Але період зачарування нею, слава, Богу, проходить і наші співвітчизники все частіше запитують: „Так що ж буде з 7,5 мільярдами гривень списаних цією дамою з бюджетних боргів корпорації ЄЕСУ, вони колись запрацюють на державу, на економіку, на соціальну сферу чи ні. Ми ще раз змогли переконатися у подвійній моралі деяких політиків. Воістину, це той випадок, коли в чужому оці помічають соломинку, а в своєму не помічають колоду. Дякую за увагу.
Спасибі. Тарасов. Малиновський, будь ласка, замість Тарасова. За ним - Богачук.
Олексій Малиновський, фракція соціалістів, Черкащина. Шановні колеги, виборці! На минулому тижні в сесійній залі Верховної Ради України відбулося засідання коаліційної ради з підготовки змін до Конституції України, що стосується органів місцевого самоврядування. На засідання були запрошені керівники обласних, районних рад, голови міст обласного підпорядкування, тобто ті посадові особи, які в першу чергу зацікавлені, щоб органи місцевого самоврядування, місцеві громади мали якомога більше владних повноважень. Я представляю Черкащину. Знаю проблеми місцевих громад, як-то кажуть, з середини. Яке ж було моє здивування, коли з десяти запрошених від Черкащини керівників був присутній тільки один. Я себе запитую: невже в місті Черкаси, місті Золотоноші, місті Умані, районах немає проблем в житлово-комунальному господарстві, в фінансуванні соціальних програм? Чи медичне обслуговування є на належному рівні? Невже ці керівники не хочуть, щоб громада, яка їм довірила бути керівниками, не була господарем на своїй землі? Таки ні, зацікавлені. Тоді в чому ж справа? А все просто. Голова Черкаської обласної держадміністрації, пан Черевко, заборонив приймати участь в обговоренні проблем, які стосуються практично кожного виборця регіону. Бачите, він вважає, що Верховної Ради не існує. Пане Черевко, ви глибоко помиляєтеся. Приклад такої демократії можу ще раз привести. Напередодні дня перезаховання Тараса Шевченка в місті Каневі біля могилі Кобзаря освітяни вже традиційно підводять підсумки Всеукраїнського конкурсу „Об’єднаємось, брати мої!”. Талановиту молодь приїхав привітати Голова Верховної Ради Олександр Мороз. Неможливо передати, з якою ненавистю розсилалась директива того ж пана Черевка щодо ігнорування з боку влади цього заходу. Висновок для мене один - не цікавлять сьогоднішніх борців за демократію, прихильників Президента і його оточення ні проблеми організації повноцінного життя виборців, ні проблеми творчої молоді, ні проблеми культури. Їх цікавить зовсім інше, в першу чергу – як угодити Віктору Андрійовичу. Вчора, в день пам’яті Шевченка, на Черкащині життя було паралізовано. Такого блюзнірства навколо ідеї начебто єднання нації Президентом я давно не бачив. Зі співами, хоругвами, прапорами БЮТ і „Нашої України”, ну, просто було жах. Цар-батюшка, я думаю, задоволений. А люди, які все це організовували заради прихоті однієї особи? То не головне. Новітніх борців за народ цікавить зовсім інше – як зробити так, щоб національний доход був їхнім власним, як привласнити його. Приклад. Зміни до бюджету, які прийняла Верховна Рада в травні цього року, спрямовані на соціальні проблеми, Ющенко начебто і не помітив. Більше того, заявляє: під патронатом Президента в області в особі пана Балоги в місті Києві, перш за все, створена злочинна вертикаль, в яку входять представники прокуратури, до речі, Подільської, керівники РДА, які ще раз підкреслюють, під патронатом керівника Секретаріату Президента творять злочини, передбачені статтею 364, 366 Кримінального кодексу України. Якщо було б все так, як вони кажуть, то вони почали б кришувати через суди, замінивши голову Господарського суду міста Києва Мельника на покірного., як кажуть, договорилися до повної демократії. Вікторе Андрійовичу, в свій час у вашій.
Будь ласка, закінчуйте.
Вікторе Андрійовичу, в свій час у вашій команді було чудове гасло „Не словом, а ділом”. Ваше гасло сьогодні і вашої команди: „Інтриги, демагогія, корупція”, зважте на це.
Дякую. Богачук. Савосін Геннадій Анатолійович замість Богачука.
Народний депутат України Савосін фракція Соціалістичної партії України. Фракція Соціалістичної партії України доручила мені заявити наступне. Конституційні укази Президента про дострокове припинення повноважень Верховної Ради та дострокові парламентські вибори, деструктивні дії опозиції щодо партій, які входять до коаліції національної єдності, штучно створили напругу в суспільстві, негативно впливають на економіку держави, добробут, поліпшення соціальних стандартів всіх верств населення. Верховна Рада України 4 травня 2007 року прийняла Закон щодо змін до Державного бюджету 2007 року, запроваджений Кабінетом Міністрів України. Ці зміни суттєво підвищують рівень життя, соціальних стандартів людей, особливо пенсіонерів, інвалідів, вчителів, медичних працівників, військовослужбовців та інших верств населення. Так, зарплата лікаря до жовтня зросте з 840 до 1140 гривень, вчителя – з 786 до 1083 гривень, зросте середній розмір пенсій на 80 гривень. Все це було б можливим якби Президент України підписав Закон Верховної Ради України про зміни до Державного бюджету 2007 року. На жаль, цього не відбувається. Президент України заклопотаний політичними ігрищами, в які він втягнувся завдяки своєму оточенню та агресивній опозиції, для яких чим гірше, тим краще. Не хоче підписувати цей закон України, посилаючись на нелегітимність Верховної Ради України. Йому ні до чого життя людей, йому ні до чого його добробут. Головне для нашого гаранта виконати забаганки опозиції, яка знехтувала волевиявленням виборців заради одного: усістися у владні крісельця, які вони вже одного разу ганебно згідно указам Президента звільнили. Заради своїх особистих амбіцій вони готові на все, навіть до розколу країни. Якій цинізм. З одного боку, вони скиглять, з іншого, їм і держави не шкода, бо для політичних авантюристів необхідно живильне середовище у вигляді спаду економіки, зростання безробіття, соціального незадоволення. Люди повинні знати, що криється за зовнішнім одягом нібито миротворців. Фракція Соціалістичної партії у Верховній раді України, вболіваючи за долю громадян України, вимагає від Президента України підписати Закон України про зміни до Державного бюджету 2007 року від 4 травня 2007 року. Досить реваншистських конфліктів, які межують з державним переворотом. Пане Президент, давайте насправді подумаємо про людей. Пригадайте ваші ж гасла „І словом, і ділом” і „10 своїх кроків на зустріч людям”.
Дякую. Слово має Сухий Ярослав Михайлович замість Стояна. Йому той передав слово. Потім Бульба буде виступати.
Шановні колеги, я чи не вперше за свою політичну кар’єру буду читати по папірцю, тому що це не мої слова. 26 березня відбулися вибори. Вибори були демократичні. Про це сказали національні та міжнародні спостерігачі. Слухайте уважно. Вибори визнали всі партії і блоки партій, представники яких присутні у цьому парламенті. Чи я не правильно вас зрозумів? Вибори дійсні? Дійсні. Поставили одну крапку, формується коаліція. Любі друзі, моя душа була на стороні помаранчевої коаліції, це природно. Я знав, що ця коаліція дуже складна, з великими проблемами. Я знав, що її зруйнували не „Регіони”, амбіції декого всередині фракції. У мене запитання до вас всіх: друга коаліція сформована відповідно до конституційних вимог? Так. А деяким гарячим головам: любі друзі, давайте уявимо, що ми проводимо позачергові вибори. Перше запитання до себе і до всіх вас: чи ми отримуємо відмінні політичні результати виборів від тих, що маємо станом на 26 березня чи ні? Відповідь – ні. Переді мною будуть сидіти ті ж п’ять голів партій або блоків. Хочу окремо підкреслити: якби ж було ще правове поле для такого рішення, це можна було би зробити. Але якщо цього правового поля немає, тоді те, що ми би зробили – дострокові вибори – було би поза законом, воно було би легко витлумачено як ревізія політичних результатів виборів 26 березня. Це вже не демократія, це – спосіб впливати на результати волевиявлення через інструменти влади, це просто не-за-кон-но. Ми повинні жити виключено у правовому полі, ми не повинні жити на емоціях. Я знаю, що ми живемо в такий час, що за налигач чи за гроші ніхто не приведе тебе ні в яку коаліцію, це тільки твоє серце має право прийняти і повинно говорити. Давайте визнаємо, що є політичний зал таким, яким він є сьогодні, іншого не буде. Якщо ми цього не розуміємо, я переконаний, що до таких політичних сил буде опозицією весь народ, вся наша нація. І користуючись нагодою, хочу привітати обраних сьогодні у цьому залі суддів Конституційного Суду. Переконаний, що вони поділять ту високу місію формування верховенства права в Україні, яка покладена на конституційний інститут. Дякую всім. Крапка. Оплески. Я сказав – оплески. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, продовжуються, тривають, ідуть непрості, складні, драматичні переговори стосовно шляхів подолання кризи. Я щиро бажаю Президенту України Віктору Ющенку жити своїм розумом, не йти на поводу маленької, задрипаної, агресивної групки політичних пройдисвітів та психопатів і проявити ту мудрість, яку він проявив 4 серпня 2006.
Дайте закінчить йому думку, щоб.
О 18 годині 18 хвилин в цьому залі на засіданні 36-му в сесійному залі Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Ну, оскільки там звук пропадав, то я нагадаю, що Ярослав Михайлович процитував виступ Президента України в сесійному залі тут 4 серпня. 2006 року. А то він так жест повторив, я хотів звертаться „Віктор Андрійович”, а воно ясно, що це Ярослав Михайлович говорив. Будь ласка, Вернидубов виступає замість Бульби. Це останній виступ.
Іван Вернидубов, фракція „Регіони”. Уважаемые друзья, совсем недавно мы отпраздновали Великий День Победы. Это действительно великий праздник, самый чистый, самый честный, самый достойный праздник в нашей любимой Украине и не только у нас. Именно поэтому программу социальной поддержки инвалидам, ветеранам правительство Виктора Федоровича Януковича считает одной из приоритетных. Вы помните, именно в этом году одноразовую. единоразовую денежную поддержку к этому празднику выделено более, чем 3 миллионам 200 тысячам ветеранам, в 2,5 раза увеличены сумма проплат за питание и медикаменты находящимся на излечении ветеранам. Более, чем 20 гривен ежемесячно с 1 мая будут получать участники боевых действий и инвалиды войны. Великая Отечественная война преподнесла нам множество уроков и, на мой взгляд, главный из них это то, что нельзя победить страну, народ которой может сплотиться, мобилизоваться ради единой великой цели. Но надо сказать, что и Секретариат Президента тоже готовил свои подарки к этому празднику. Был издан персональный указ в отношении участника боевых действий Иващенко Владимира Ивановича, судьи Конституционного Суд. Именно в этот праздник его уволили, як явствует из указа, за нарушение присяги. В чем же выразилось это нарушение присяги? По этому поводу в Конституционном Суде родился анекдот: в том, что он, участник Ангольской войны, после недавней операции на сердце, находясь на больничном, все же являясь ответственным человеком, ходил на работу. Я все это говорю к вопросу о моральности администрации Президента. Уважаемые друзья, тема, о которой сегодня каждый говорит: об отношении к судьям, о судебной проблеме в Украине, - действительно, огромная. Сегодня в три часа по этому поводу: о состоянии правосудья в Украине, - будут проходить парламентские слушания, и детально мы там будем осуждать. Но сегодня я хотел бы сказать, что вот в такой ситуации, когда оказались беззащитными судьи высшего звена – Конституционного Суда Украины, - и руководители судов общей юрисдикции, мы почему-то, депутаты, молчим о том, что у нас есть законопроект 3517 о том, чтобы считать действия судей Кампо, Конституционного Суда, Лилока, Стецюка и Шишкина как нарушение присяги. Я призываю, обращаюсь к руководству парламента, что все-таки надо ставить в повестку дня и рассмотреть этот вопрос. И второе. Я обращаюсь к органам судейского самоуправления. Ваша честь – к вам так обращаются в суде, - сколько можно терпеть, ведь.
Дайте закінчити.
Ваша судейская профессиональная честь попрана, вы же видите! Надо немедленно провести конференции судей во всех областях, надо готовить съезд судей, на котором, несмотря на то, что председатель Верховного Суда Украины, как страус, прячет свою голову, уходит от этих вопросов, надо обсудить ведь эти вопросы! Спасибо за внимание.
Спасибі. Шановні депутати, завершився час, відведений на виступи із заявами і іншими повідомленнями. Тут є одна конкретна пропозиція, яку висловив тільки що виступаючий депутат, він вносить пропозицію про те, щоб документ, реєстраційний номер 3517, про порушення присяги суддями Конституційного Суду, щоб його таки розглянути, включити до порядку дня і розглянути. У мене така пропозиція, ми можемо проголосувати чи і так домовимося на погоджувальній раді, потім проголосуємо, включення його до порядку дня на наступний тиждень, але при одній умові, що профільна, профільний комітет, відповідно до закону про суддів Конституційного Суду, про Конституційний Суд, відповідно до інших законодавчих актів зробить всі процедурні речі, які передбачені перед розглядом цього питання. Тому давайте ми загалом включимо до порядку дня на наступному тижні це питання, а матимемо на увазі, що по суті ми будемо розглядати його після ретельного дотримання вимог законодавства. Ставлю на голосування цю пропозицію, реєстраційний номер 3517, оскільки була така пропозиція депутата Вернидубова, яка, до речі, обґрунтована. [[10:43:04]] За-251 Це питання включено на розгляд Верховної Ради на наступний тиждень. Шановні депутати, кілька слів з приводу пропозицій, які тут звучали і на які треба було б відреагувати. Ну, по-перше, ви пам’ятаєте, в 70-х роках, на початку 70-х років із участю Григорія Жженова був прекрасний фільм „Ошибка резидента” і „Судьба резидента”, пам’ятаєте. В нашій ситуації це щось нагадує мені фільм „Помилка Президента”. Те, що стосується організації виборів дострокових на основі указів його, бо ясна річ, що він хоче, щоб чистота була вибору громадян, хоче, щоб з фракції в фракцію люди не переходили, щоб була тісна взаємодія між гілками влади. Та хто того не хоче? І ми не проти. Він вдався до такого методу впливу на цю ситуацію, але виявилося, що його радники не вміють читати Конституцію. Ну, таке буває у нас, інколи буває, має вищу освіту, не маючи середньої, так що тут зробити уже із тими, хто читав таким способом Конституцію. Тому будемо вважати, що це помилка. Її треба виправляти. От як можна виправити цю помилку? Є по суті два тільки логічних і два юридично обґрунтованих варіанти: або внести зміни до Конституції і тоді Верховна Рада має одержати право приймати рішення про дострокові вибори, і припинення повноважень Верховної Ради, або другий варіант, який пов’язаний із виходом із Верховної Ради, складанням повноважень 151 депутатом, а потім наступають, наступає правова колізія, яку треба вирішувати, скоріше за все, виборами. Тому і перший варіант ми не відкидаємо, і в нас є пропозиції щодо внесення змін до Конституції. Я сподіваюся, що ми наступного тижня таки розглянемо її, бо сьогодні голова профільного комітету пропонує завтра все-таки ще не розглядати, оскільки є багато нюансів, які треба погодити і всередині фракції, коаліції і так далі, і не тільки. І треба було б, щоби і представники опозиції брали участь в обговоренні цього питання. що на наступному тижні може трапитися. Але так само вирішити питання це правове можна тільки в цьому сесійному залі. Нехай вони приходять сюди, дають заяви, реєструють їх у секретаріаті, звіряють підписи у відділі кадрів. Ми розглянемо. Тоді появляється правова підстава, 151 депутат склали свої повноваження, а Центральна виборча комісія, йдучи назустріч побажанням цих депутатів, обнулила, так би мовити, їхні списки, і ми знаходимося в правовому такому полі, де треба щось вирішувати, очевидно шляхом виборів. Тоді ми ще порадимося. Але, будь ласка, робіть цей шлях. Тобто є два шляхи: або внесення змін до Конституції, на що ми готові йти, або 151 депутат складає свої повноваження. І в цьому відношення ми теж готові допомогти тим, хто хоче вирішити питання таким способом. Тепер. Це той нюанс, який стосується, скажімо так, виправлення помилки Президента. Що стосується інших речей, сьогодні буквально хвилин десять тому Конституційний Суд обнародував своє рішення, прийняте 16 травня з приводу визнання неконституційними статті Закону „Про судоустрій”, згідно з яким передбачалося, що Президент призначає на адміністративні посади суддів. Цьому він не має права робити. [[О п л е с к и]] Таке рішення обнародувано і ми розуміємо, що тепер буде використовуватися і інша юридична норма при призначенні суддів на адміністративні посади. Це принципово важлива справа, бо невипадково вчора говорилося тут, що масове призначення нових керівників судових структур передбачають підготовку до фальсифікації виборів, так розуміли депутати, виступаючи тут. Я думаю, що ми не повинні навіть підозру давати з приводу використання судової гілки влади якимось чином у політичній боротьбі. От саме сьогодні передбачаються слухання „Про стан правосуддя в Україні” і якби ми всі сказали про те, що у нас правосуддя класичне, справедливе, яке відповідає закону, то ми і не ставили цього питання. Але воно не таке ще, на жаль. І тому ми запрошуємо сьогодні чималу групу спеціалістів, фахівців, юристів, які працюють у системі судочинства, в науці, депутатами є, студентами вивчають вони юриспруденцію, треба обговорити тему про те, яким же повинно бути судочинство з огляду на те, що ми готові наступного тижня розглядати у другому читанні Закон „Про судоустрій” і Закон „Про статус суддів”. Тому це питання просто відтягувати далі не можна, ми повинні обмінятися думками з цього приводу у вигляді парламентських слухань, і сьогодні о 15 годині вони відбудуться тут. Я просив би, щоб всі депутати активно долучилися до цієї справи, бо, на мій погляд, ви можете для себе одержати відповіді на ті питання, що і вас турбують, розглядаючи норми цього закону. І ще одна обставина, яку ми повинні мати на увазі. Тут Катерина Самойлик, виступаючи, говорила про те, що ніхто в жнива там виборами не займається – це правда. Ну, правда, і аномалії бувають деякі. Але, очевидно, людей сьогодні турбує не стільки ця аномалія, як скільки та, що можуть бути дуже бідні жнива. І от сьогодні треба було б зосередити всю увагу і Президента, і уряду, і парламенту, якщо в цьому є потреба, на тому, щоби знайти протидію тій біді, яка насувається на Україну – мова йде про величезну засуху. І треба знайти спосіб захистити людей у таких умовах, бо інформація, яка звучала тут вчора із Миколаївських, Південних областей та і з Центральних областей, а в ці дні, особливо на вихідні, коли відзначалися шевченківські там дні відповідні, які зв’язані там з перепоховання, доводилося, наприклад, і я був в Центральних областях України, і наші колеги були в Південних областях, дуже серйозна проблема визріває. Треба серйозно до неї підготовитися для того, щоб нейтралізувати можливі негативні наслідки. Я, власне, завершую підбиття підсумків, обговорення або участі у виступах народних депутатів, ми орієнтуємося на те, що ми зможемо працювати ефективно. Робоча група працює, шукають якийсь компроміс, але будь-який компроміс може стати юридичною нормою після появи його і розгляду в сесійному залі. Тому я запрошую, особливо тих відповідальних, я маю на увазі, відповідальних депутатів із тих двох фракцій, які сьогодні неприсутні, заходьте до залу, починаємо працювати, досить уже лякати людей достроковими виборами без правової основи. Ми „за” дострокові вибори, після того, коли вони одержать легітимну основу. Інакше ніяких виборів не буде, це я відверто хочу сказати всім і щоб ми людей не налаштовували на непотрібні речі. Тепер щодо порядку денного. Пропонується 4 проекти закону про державне регулювання організації діяльності з проведенням азартних ігор. Це проект Матвієнкова та інших, Ляпіної, Писаренка, Смітюха і зв’язані вони, перш за все, я так розумію, з лотереями і не тільки з лотереями. Тому давайте ми і в такій послідовності, як записано у мене тут, заслухаємо зміст цих проектів і приймемо відповідне рішення. Слово має народний депутат України, автор проекту Матвієнков Сергій Анатолійович, прошу.
Матвиенков, фракция Социалистической партии. Уважаемый Александр Александрович, уважаемые народные депутаты, сегодня мы действительно рассматриваем комплекс законов, я думаю, которые не оставят равнодушным ни одного жителя Украины, поскольку на сегодняшний день это одна из самых злободневных тем, которая влияет не только на экономическое состояние нашего государства, но и на духовное воспитание подрастающего поколения и в какой-то степени касается жизни каждой семьи. На ваше рассмотрение выноситься проект Закона о государственном регулировании организации деятельности проведения азартных игр, регистрационный номер 2521. Основной задачей разработки и принятия законопроекта есть – это первое, законодательное урегулирование хозяйственной деятельности по организации проведения азартных игр. Установление четких правил в сфере игрового бизнеса и обеспечение создания единого правового поля при осуществлении хозяйственной деятельности в этой сфере. К сожалению, эта тема является на сегодняшний день одной из самых не урегулированных и процессы, которые происходят в этом бизнесе, очень сложно поддаются регулированию законодательно и это брешь, которая возникла сегодня в законодательном поле и она в обязательном плане должна быть урегулирована. Проект Закона Украины направлен на укрепление игрового бизнеса и, как следствие, на обеспечение его прозрачности и контролируемости. И это тоже, так сказать, одни из самых главных позиций, которые ставятся в основу угла рассматриваемых всех законопроектов, всех четырех, которые выносятся в зал. То есть и прозрачность этого бизнеса, и система контроля за его проведением, система размещения автоматов и игровых залов – это одна из самых больных тем. Согласно норм нашедшем отражение в законопроекте, осуществление деятельности по организации проведения азартных игр в не специальных помещениях станет невозможной. Исчезнут мелкие игровые заведения, что снимет социальную напряженность в обществе. Как следствие, станет невозможным манипулирование темами запрета и зонирования игрового бизнеса. На сегодняшний день, к сожалению, сложилась система, когда человек, идя в магазин, идя в аптеку, постоянно подвергается определенному соблазну. То есть, одно дело, когда человек четко поставил перед собой задачу - он идет играть, у него есть желание такое, это один момент. Но когда человек на каждом своем шагу встречает автоматы, когда человек на каждом своем шагу встречает вот эти неорганизованные мелкие игровые залы, это естественно вызывает определенную, это опасность. Средний бизнес будет вынужден объединяться и выходить из тени и приобретать лицензию. В результате на рынке будет работать крупные финансовые прозрачные компании, дорожащие полученной лицензией и своей репутацией. В связи с укреплением среднего бизнеса, количество крупных компаний возрастет, соответственно, увеличатся налоговые отчисления в бюджет. Данный законопроект наиболее близко к существующей европейской модели, которая существует на сегодняшний день. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины в своем заключении от 27.11 отмечает, что за результатами рассмотрения в первом чтении законопроект может быть принят за основу. Я хочу только остановиться на некоторых моментах. Я понимаю, что законопроект довольно не простой, законопроект довольно сложный. Очень много спорных норм. Я говорю о всех четырех законопроектах, потому что мы в комитете рассматривали очень предметно все четыре. Есть нормы, такие как стоимость лицензии. Это очень спорная вещь и величина, о которой можно говорить, но говорить я думаю, о ней нужно ко второму чтению. Есть норма площадей, которые должны выделяться под игровые залы. Есть наличие активов, которые должны постоянно находиться. Это специфика будем говорить, этого закона. Но мы понимаем одну вещь, что данный законопроект должен быть подработан и взят за базис. А все эти вещи, о которых мы говорим, они могут быть подработаны более предметно ко второму чтению. Самое главная задача, которая ставится при принятии этого законопроекта - это механизм защиты государства, это самый главный момент. Второй момент, это механизм защиты человека, защитить его от того произвола, который на сегодняшний день существует. Защитить подрастающее поколение от тех соблазнов, которые сегодня действуют. Я не хочу задалживать время, просто хочу предложить вариант, неважно какой из законопроектов найдет сегодня поддержку, может быть, мы примем решение доработать их, так сказать, в комплексе и создать единый законопроект. Важно только одно, что в конце-концов пора открыть глаза на существующую проблему, во всеуслышание заявить, что эта проблема существует, заявить о том, что сегодня существуют сотни тысяч исковерканных судеб, исковерканных жизней, что сегодня десятки миллионов гривен крутятся в теневом обороте, что сегодня пора поставить точку над существующей проблемой и пора положить конец существующей проблеме. Спасибо.
Я прошу. Вам, ви могли говорити ще. Будь ласка, я звертаюсь до депутатів. Я прошу уваги! Прошу уваги! Василій Андрійович, послухайте уважно. Я прошу, хто користується телефонами мобільними, буває так зв’язок, от якась підказка йде для, по суті цього закону, референт дзвонить, або що, постарайтеся тихіше говорити, ви не даєте можливість висловити думку доповідачу. Колеги! Я прошу! У кого є запитання до Сергія Анатолійовича? Запишіться, будь ласка. Михайло Васильович! Самойлик задає запитання. Будь ласка.
Дякую, Олександре Олександровичу. Сергій Анатолійович, ну ці питання, які ми сьогодні розглядаємо, вони з дуже великою бородою, їх дуже, дійсно, багато. Вони проти, ну протирічать іноді одне одному, у нас є повне нерозуміння предмету, який ми сьогодні будемо обговорювати між депутатами ініціаторами цих законопроектів, а також Кабінетом Міністрів України. І чи не здається вам, що краще всього було б створити робочу групу і з першого питання, і з другого, яке ми зараз будемо обговорювати і, щоб уже робоча група, або ж просто дати доручення комітету, вашому, профільному комітету дати доручення з тим, щоб ви уже узгоджений законопроект змогли винести на сесію Верховної Ради України, тому що у людей виникає, знаєте, така точка зору, що нам більше немає чим займатися, окрім цих питань. Думаю, краще було б консолідованою думкою вийти і розглянути і перше, і друге питання сьогоднішнього порядку денного.
Спасибо. Катерина Семеновна, я хочу сказать одну вещь. Первое. Не такой уж это безобидный вопрос, как кажется на первый взгляд и вопрос, который волнует на сегодняшний день не только, будем говорить, государство с точки зрения экономической, но и моральной стороны. Это очень важная проблема, которую сегодня нужно озвучить и сегодня нужно найти выход из создавшейся ситуации. Я согласен с вашим предложением в отношении того, что очень много нормальных предложений было во всех законопроектах. Каждый из авторов данного законопроекта, который вносил, я думаю, перед собой ставил одну основную задачу. Первое - это вывести из тени этот бизнес, создать нормальные правила игры и защитить нашего гражданина. Именно от моральных уронов, которые могут быть нанесены. Поэтому я вполне допускаю, что и этот вариант может быть. Самое главное то, что мы сегодня дали старт этой борьбе, борьбе с этой бедой, что называется, которая сегодня, к сожалению, начинает наступать на наше государство, а как следствие – на наше население, и самое страшное, - что на нашу молодежь.
Так, Волга.
Сергій Анатолійович, абсолютно, по-перше, підтримується ідея того, що потрібно наводити порядок в тій царині. Але от не можу не скористати досвід, який зараз здобуто. Всеукраїнська громадська організація „Громадський контроль” зараз проводить дуже активну акцію в Херсонській області по боротьбі з цим явищем. І ми от з чим зіткнулися. Школяр іде до дому зі школи і його на кожній зупинці зупиняє однорукий бандит. Звідси і злочинність, і так далі. Але я підтримую Катерину Семенівну саме в тому, що напевно, слід було б зараз створити робочу групу. Бо те, з чим ми зіткнулись, просто укрупнення цього бізнесу не призведе до боротьби з цією аморальністю. Треба виносити за межі міст, використовувати московський досвід, російський досвід і використовувати ці ігрові заклади за межі міст. Хто хоче грати, от хай туди їде, грає. Молодь туди не добереться. Дякую.
Спасибо вам, мы на комитете предметно рассматривали эти предложения и вообще, так сказать, саму идеологию законопроекта. Мы столкнулись с двумя вещами, о которых вы говорите. Первое. Задачу, которую мы поставили перед собой, это создать такие условия при которых бы человека, но будем говорить так, не дергала спокуса, как это говорят. Если он, то что я уже говорил, идет играть в определенные игровые автоматы или у него есть эта цель, он должен идти именно туда. Не может быть такого, чтобы человек шел на рынок, в магазин, школу, а его постоянно дергали, как вы говорите, однорукие бандиты. Это первый момент. Второй момент. Мы выделили несколько этапов, то о чем вы говорите вот именно, укрупнение этого бизнеса, в последующей перспективе может быть и вынесение его за пределы города на определенное расстояние, а может быть и создание по российскому варианту трех-четырех центров, как это существует во многих странах мира, создание, именно вот такого, игровых центров. Но для того, чтобы эту проблему решать, мы должны к ней подходить поэтапно. Я вполне согласен с тем, чтобы комитет разобрался с этим вопросом и дал конкретные предложения.
Сухий.
Сергей Анатольевич, я полностью с вами согласен. Вопрос конечно же не безобидный. И думаю, что здесь в сессионном зале у вас будут все соратниками и нету не одного оппонента, в том числе от людей, которые нас слушают. Кроме недополучения бюджета, о чем вы уже сказали, кроме тенизации, кроме всего прочего – это еще горе страшное, это трагедия для нашего общества, это трагедия молодых людей, это разорение, это смерть. Но для того, чтобы закон этот работал, как бы мы не получили такой эффект, когда у нас получиться некая монополизация азартных игр, как вы посмотрите на такое предложение? Конечно. Нужно принять комплекс. Если в комплексе, например, законопроект принять 3491 урядовый с поглощением всех наиболее финансово экономически обоснованных и морально нужных положение и всех законопроектов о которых вы сегодня говорите. То есть, взять за основу 3491 урядовый законопроект. Спасибо.
Спасибо. Значит, уже говорил о том, что вопрос очень непростой и с юридической точки зрения, и с организационной точки зрения. Урядовый законопроект в себя включил два момента. Момент лотереи и момент игрового бизнеса. Это немножко разные сферы деятельности. Вот мы следом будем рассматривать комплекс законопроектов, связанных с лотереей. Это тоже очень серьезная тема, очень проблематичный вопрос, но объединять сегодня, делать, будем говорить, какой-то универсал мы просто физически не в состоянии будем урегулировать одним законом два вот таких серьезных направления. Поэтому, я считаю все-таки что по лотерее и лотерейному бизнесу должен быть отдельный закон по игровому бизнесу должен быть отдельный закон. И мы их должны развести, будем говорить, абсолютно по разным, будем говорить так, направлениям. Вопрос в другом: что содержать там должно, каким образом, какой механизм. Это все, так сказать, предмет дальнейшем работы нашей, но тем не менее я все-таки считаю, что это должно быть два отдельных законопроекта.
Богачук.
Василь Богачук, Соціалістична партія, Тернопіль. Я хотів би сказати, що я уважно вивчив всі чотири законопроекти, які виносяться на наш розгляд. І вважаю, що сьогодні один, якій відповідає найбільш потребі вимогам сучасності, - це ваш законопроект про державне регулювання організації діяльності з проведення азартних ігор. Але хотілось би десь і задати таке питання. Що стосується відповідальності за ті порушення, які у нас часто бувають у проведенні азартних ігор, в організації цієї діяльності. Бо те, що пропонується в одному із законопроектів, щоб встановити штраф від 1700 до 3400, вважаю, що це дуже мізер. Бо прибутки, які дає ігровий бізнес, вважаю, що це враховується у мільйони. То йому можливо легше заплатити 1700 штрафу чи платити мільйони на ліцензію, на інші патенти і так дальше. Як ви вважаєте?
Спасибо. Мы очень предметно тоже рассмотрели именно процедуру регулирования и наказания, величину наказания, величину штрафов, величину штрафных санкций. И пришли также, как и вы, к единому мнению на комитете в отношении того, что какими-то, будем говорить так, вот такими незначительными карательными мерами, запретительными мерами мы эту проблему не разрешим на сегодняшний день. Мы имеем колоссальное количество примеров, когда игровые автоматы устанавливаются в виде пробы без лицензий, устанавливаются, работают, будем говорить так, под определенными крышами, как это сейчас принято модно говорить. Тем не менее эти штрафные санкции, которые, так сказать, и сегодня предлагается, они не разрешат эту проблему. Я еще раз подчеркиваю, во-первых, стоимость лицензии мы определяем как базис заложили, она должна быть такова, чтобы человек, который эту лицензию покупал, нес полную ответственность за то, где у него расположен этот бизнес, каким образом он его контролирует, как он соблюдает правила, так сказать, его ведения, этого бизнеса, и каким образом он отвечает за то, что он вдет эту работу. Поэтому вот такие штрафы типа тысяча гривен, две тысячи гривен, три тысячи гривен, поверьте мне, это – смешной разговор, это.
Матвєєв.
Дякую. Шановний Сергій Анатолійовичу, немає сумнівів, що прийняття внесеного зокрема і вами законопроекту, а розгляд взагалі всіх законопроектів, які подані до Верховної Ради України, буде дійсно сприяти створенню більш значно цивілізованих, я б сказав, умов здіснення в Україні діяльності, пов’язаної з організацією проведення азартних ігор, і більш чітке врегулювання порядку ліцензування зокрема діяльності з проведення таких ігор дозволить налагодити, я думаю, і більш дієвий контроль з боку держави за цією непростою дуже сферою. Але зважаючи на зауваження науково-експертного управління, чи не вважали б ви, Сергію Анатолійовичу, за необхідне от всі законопроекти направити на повторне перше читання і потім комітету розробити новий законопроект, який би.
Спасибо, Валентин Григорьевич. Я уже отчасти говорил о том, что мы бы не возражали, если бы комитет взял к рассмотрению все, поскольку в базе каждого законопроекта есть доля здравого смысла, есть нечто, так сказать, отличающее от других законопроектов. Но я хочу сказать одно, самое главное, самое позитивное из всего этого дела, что мы дали старт рассмотрению этого вопроса, это самое главное. До сегодняшнего дня те оборотные средства, которые крутились в этом бизнесе, теневые оборотные средства, я просто сейчас не хочу называть эти цифры с трибуны для того, что они не подтверждены, будет говорить так, это те цифры, которые мы получили из тех источников. Это колоса. поверьте мне, это очень серьезный объем средств, который сегодня вращается мимо бюджета, который вращается мимо государственной казны, это самое. это одно. И второе. Я повторюсь, но опять это. я не устаю повторять, что это самое главное то, что это наносит моральный урон и разложение нашему обществу. Вот этому нужно остановить. поставить конец.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Ми готові, як і домовлялися надати можливість всім авторам законопроекту доповісти з цього приводу, я готовий запропонувати слово Ляпіній Ксеній Михайлівні, автору законопроекту. Вона. З якихось причин немає її тут присутньою зараз. Народному депутату Писаренку Валерію Володимировичу. Будь ласка, доповідайте свій проект. І Смітюху Григорію Євдокимовичу. Він іде на трибуну. Будь ласка. А ви теж автор?
Шановний Олександр Олександрович, шановні колеги, шановні громадяни України, я надіюся, що мої колеги ознайомилися з проектом, який сьогодні ми розглядаємо, тому що дійсно проблема дуже актуальна і свідченням цього є те, що ми сьогодні розглядаємо не один, а 4 пропозиції, і ці пропозиції по своїй суті в чомусь вони схожі, а в чомусь вони різні. Я не займу вашого багато часу, але навести декілька статистичних даних. На сьогоднішній день в Україні біля 820 суб’єктів, які мають ліцензії на ігорний бізнес. На сьогоднішній день на Україні більше 26 точок ігорного бізнесу, в тому числі там, де розміщається рулетки, „однорукі бандити” як їх називають і тощо. На сьогоднішній день кожного дня, майже кожного дня статистика говорить – 150 людей знаходяться в залі ігорного бізнесу. Що це означає і що це дає? Багато питань, які ми розглядали на комітеті, тому що наш комітет являється профільним по цій сфері діяльності. І всі говорять, що цю сферу діяльності треба врегулювати. Моя позиція на комітеті і моя позиція у Верховній Раді однозначно сьогодні звучить одним словом: держава і ми з вами повинні заборонити цей бізнес, заборонити його як такий, який не дає ні здоров’я нації, ні освіту, ні прибутки, а він створює тільки негатив, кримінал навколо цього бізнесу. Ніхто не говорить статистику. я вам таку статистику по неофіційним даним скажу: що на сьогоднішній день в ігорному бізнесі на Україні – статистика говорить – біля одного мільярда 300 тисяч грошей в обороті, а по неофіційних даних – більше п’яти мільярдів доларів тіньового капіталу в цьому бізнесі. Зрівняйте з „Криворіжсталлю”, зрівняйте з другими галузями нашого виробництва – і ви побачите, що це за негативне явище в нашому суспільстві. Яким чином боротися? Є пропозиція: давайте зробимо - 100 метрів від навчального закладу не має права розміщуватися ігорний бізнес, - давайте зробимо за тисячу метрів, давайте зробимо, там, за інших, давайте зробимо, щоб це приміщення було 100 метрів або тисячу метрів, - повірте мені, це нічого не дасть. Це нічого не дасть. Двадцять шість тисяч точок, і вони продовжують рости, як гриби. Там, де вчора були кіоски „Союздруку”, там сьогодні автомати. Там, де вчора були аптеки, сьогодні автомати. Там, де вчора були овочеві магазини, там сьогодні автомати. І ми продовжуємо нарощувати так. Законопроект, який я пропоную, я його почав формувати ще в минулому році. На жаль, на жаль, Олександре Олександровичу, констатую, що протягом шести місяців мій законопроект не вносився в зал, не вносився в зал, і я рахую, що це несправедливо по відношенню до мене як автора. Я хочу сказати, що Росія пішла по такому радикальному шляху. Коли я подав законопроект, Росія одночасно – так співпало, так співпало, я не плагіатом займався, - вони створили чотири зони на всю Росію, де можна розташовувати ігорний бізнес. Я в законопроекті, якщо ви знайомилися з ним, пропоную теж не більше 4-х зон. Але я настоювати буду в цьому залі, після того, як ми неодноразово обговорювали це питання в комітеті, щоб ця зона була, якщо вона є необхідністю в нашій державі, не більше одної. Давайте визначимо, де це повинно бути, але я категорично настоюю на тому і прошу вас всіх, хто до цієї теми не має, так сказати, не має такого позитивного відношення, підтримати, щоб ця зона була одна, вона повинна бути розміщатися і в цій зоні може держава контролювати в майбутньому і регулювати всі ці види діяльності. Необхідність, необхідність, я не знаю, от я хотів би, щоб хтось мені задав питання: чому в нашій державі є необхідність в цьому бізнесі? Що воно дає для людини, що воно для держави? Що ми бюджет поповнюємо? А хто рахував, скільки ми втрачаємо? А хто рахував ті сім’ї, які мають від цього дуже, дуже тяжкі наслідки? Хто це рахує в нашій державі? Тому я розумію, я розумію певні інтереси певних колективів, які в цьому бізнесі працюють, я розумію про те, що треба створювати робочі місця, але я не розумію, чому держава повинна цьому допомагати? В радянські часи, ви пам’ятаєте, я знаю, що ігорний бізнес був заборонений. Були, так називаємі, ігроки, картежники, катали, їх по-різному називали в різних сферах, так, вони були в тіні. І мені говорять мої опоненти на нашому комітеті, якщо ми заборонимо, то цей бізнес піде в тінь. В яку тінь? Так в державі є для цього достатньо органів для того, щоб з тією тінню боротися. Тому я із задоволенням хотів би відповісти на ваші питання, які ви, надыюсь, задасте, але я хочу вас запросити, проголосуй те за проект 3036, як в першому читанні, з урахуванням цих зауважень, які будуть тут висказані, а потім допрацюємо тут, в комітеті і створимо хороший закон. Але одне, одне категорично прошу підтримати, в населених пунктах ігорного бізнесу в нашій державі не повинно бути, хто би мені що не говорив, я на цьому буду настоювати і буду просити вас це підтримати. Дякую.
Запитання до доповідача. Будь ласка, запишіться. Болдирєв. 10 хвилин на запитання.
Уважаемый Григорий Евдокимович, скажите мне, вы считаете, что нужно полностью запретить этот бизнес или же все же остановиться на каком-то полиативном варианте и сделать одну единственную зону, как это в Соединенных Штатах, или как сейчас в Российской Федерации новые предложения, и сосредоточить его весь за пределами больших городов, вдали от мегаполисов. Какой вариант вы считаете наиболее приемлемым? Потому что, ну, надо определиться.
Дякую. Я ще раз хочу повторити, що я не думаю, що ми з вами вирішимо питання, якщо ми збільшимо суб’єктів або їх укрупнимо, цей бізнес, або вимоги до їх жорсткості регулювання в населених пунктах будемо більш жорсткі ставити. Це ми не вирішимо питання. Я впевнений, що ми як держава, яка повинна контролювати цей бізнес і регулювати його, і впливати на нього, може зробити тільки в тому разі, якщо це буде в окремій території, яка буде визначена шляхом дискусії в Кабінеті Міністрів або Верховній Раді. Я впевнений, тільки запровадження зонального знаходження, де поставити чіткі вимоги щодо інвестицій, щодо розвитку інфраструктури, щодо забезпечення там всіма необхідними засобами безпеки і так дальше, дасть можливість державі контролювати, впливати і регулювати ці питання. Всі інші питання приводять до корупції, збільшення вимог до любого суб’єкту породжує в цій сфері тільки корупційні дії на місцях. Ніякі рішення ви не.
Муц.
Шановний Григорій Омелянович! Я вам щиро хочу подякувати за цей законопроект і буду всією душею підтримувати його, тому що я представляю Тернопільську область і область, яка повинна займатися сільським господарством, область, яка була в недалекому минулому займала одні із передових позицій в сільському господарстві зараз спохаблена гральним бізнесом. І тому від імені своїх земляків вам тільки скажуть дякую. Я надіюсь, що в цьому залі підтримає ваш законопроект, бо дійсно законопроект переживає за майбутнє нашої нації, за майбутнє наших дітей, а що найдорожче в нашій країні? Це діти. Дякую.
Дякую вам за запитання, за підтримку. Хочу тільки, користуючись хвилиною, доповнити те, що моя позиція не являється радикальною, що я тільки настоюю на своїй формуліровці свого законопроекту. Дійсно, в інших законопроектах є хороші, розумні положення законопроектів і, дійсно, їх можна було б об’єднати, як до другого читання відпрацювавши на комітеті. Тому, я завертаю вашу увагу, що редагелізм ??? мого законопроекту залежить від декількох моментів. Це відносно того, що вони не повинні в населених пунктах. Це відносно того, що він не може поєднуватись цей закон повинен бути окремо, лотерейне, так сказать, це окремих закон, ігорний бізнес – це окремий закон. Це моя позиція теж на цьому, я тут із Сергієм Анатолійовичем погоджуюся, що це два законопроекти повинно бути. Відносно точки зору Кабінету Міністрів, яка являється іншою точкою зору. А що стосується і редакалізму, питання получається так, що якщо така необхідність у нашій державі є вже сьогодні, що ми повинні мати цей, так сказать сферу такої діяльності.
Дайте закінчити думку цю.
якщо в мене така необхідність є, то давайте ми тоді створимо такі умови, давайте ми створимо таку зону, якщо хочете назвемо її „Лас-Вегас-Україна”, якщо іншого слова не знайдеться, по типу „Лас-Вегас-Україна”, так? А кошти будемо направляти на конкретні цілі, не включаючи її до бюджету загального, до загального бюджету, тому що вони там розтворяються. Кошти направити я пропоную на медицину і на середню школу. Тоді буде зрозуміло від населення. Якщо у нас такі ігроки є, які захочуть їхати програвати гроші, то держава буде тільки дякувати, тому що ми будемо тоді кошти контролювати і направляти їх на конкретні цілі там, де край кошти додаткові необхідні.
Тобто ви пропонуєте на острові Зміїний розмістить.
В тому числі.
Садовий, будь ласка.
Микола Садовий. Фракція Соціалістичної партії України. Що стосується питання ігрового бізнесу і виховання? То це надзвичайно такі проблеми, які необхідно розглядати. І я, напевно, висловлю точку зору освітян нашої України про певну несумісність оцих понять, бо, що ігровий бізнес виховує? Якщо він виховує порядність, чесність, повагу до старших, розумну таку конкуренцію, то це одна справа, а, якщо цього немає, то інша справа. В зв’язку з цим у мене до вас буде декілька таких питань. Перше. Що стосується українських традицій – виховання мається на увазі, і ігрового бізнесу. Є там суперечність певна у законопроектах чи немає? Дальше. Чи враховані матеріали перевірок і справ Міністерства внутрішніх справ і прокуратури при розгляді цих законопроектів при їх підготовці. Спасибі.
Дякую за запитання. Якщо ми говоримо про ігровий бізнес так, ми говоримо про тіньову економіку, 90 процентів цього ігрового бізнесу – в тіні, то яка мораль може бути і тим більше для молодого покоління. Яка мораль може бути? Моралі тут немає. Тут є чорний бізнес більше нічого. Тому я, безперечно, запропонувавши таку радикальну норму законопроекту, першим чином думав про мораль нашу, про наших дітей. А ви знаєте, що окрім втрати здоров’я, розбитих сімей, кримінального, так би мовити, характеру, тіньової економіки, корупції, ця сфера більше нічого державі не дає, в цьому я впевнений. Що стосується другого питання відносно статистики. Безперечно, статистика на сьогоднішній день у нас на комітеті при обговоренні чотирьох законопроектів, а ми крім чотирьох законопроектів інші поправки оговорювали, ми ні разу ні від кого не одержали, яка ж статистика на сьогоднішній день. Ні кримінальну, ні фінансову, ні кількісну, навіть і не знають, скільки точно у нас точок є на Україні ігрового бізнесу, тому що він мігрує.
Самофалов.
Геннадий Самофалов, фракция Партии регионов. Григорий Евдокимович, я полностью согласен с вашим предложением о том, что этот бизнес надо запрещать. Действительно, кроме морального вреда, который приносится, особенно молодому поколению, есть еще факторы элементарно простые, когда школьник деньги, которые дают родители на завтрак, отдают этим «одноруким»(?) бандитам, это правильно. Но я хотел бы вам задать вопрос, как вы относитесь к тому, что если поставить вопрос о запрещении лотерейного бизнеса, казино. Почему? Я когда-то пытался разобраться, что же такое лотереи. У нас масса названий, «Национальная лотерея Украины» а когда посмотришь, там частные структуры, которые ворочают большими делами. Я могу только предполагать и догадываться, что там за механизмы действуют. Как вы относитесь, если вопрос поставить таким образом, именно лотереи и казино. Спасибо.
Дякую. Я ще раз підтверджую і ще раз повторююся, що я за те, щоб було два ці закони: лотерейний бізнес і ігорний бізнес. Друге. Ігрові автомати так звані і казино – це однин і той же ігровий бізнес і він повинен бути в одному плані винесений за межі населених пунктів. Це друге. Що стосується лотереї і держави, то я кажу, що якщо нам необхідні додаткові кошти від людей, які добровільно умовно хочуть грати в національну лотерею, то ці кошти повинні контролювати і управляти цим тільки держава. Якщо вже ми в законопроекті подивимося [[законопроект Кабінету Міністрів]], де говориться, що це державна монополія, а разом з тим, інші норми, вірніше, статті це відноситься до того, що передається одному оператору на двадцять років, який виграє тендер, умовно, то це не державна монополія, це не державний контроль. Якщо це прибутковість, то чому держава не може створити державне підприємство, відповідні встановити вимоги до персоналу і відповідно надати їм хорошу оплату, але разом з тим, дійсно держати державну монополію. Чому держава бере монополію, а потім добровільно передає.
Герман.
Ви мабуть жодного разу не бачили в Україні крамнички з написом „Наркотики” або в будинку, де написано „Дім терпимості”, їх немає, але вони існують і процвітають. І заборона ігрового бізнесу приведе до того самого дозганяння в тінь і до ще гірших проблем. І ця ваша пропозиція стосовно державної монополії на ігровий бізнес без права передачі приватним особам, це може бути шлях до прозорості в цьому бізнесі, до того, щоб ввести високі податки і дійсно, вивести з межі населених пунктів оці ігрові заклади. Це шлях, але вірити в те, що вдасться заборонити ігровий бізнес в Україні, це значить бути дуже великим ідеалістом.
Дякую. Може я ідеаліст, може ідеаліст, але я не знаю як можна в тінь загнати і сховати казино або ігрові центри. Там, де вони сьогодні зайняли ті приміщення, які колись працювали на державу, на суспільство, на здоров’я і так дальше. Можна сховати, безперечно, десять процентів від цього, якщо ми ліквідуємо, можна сховати. А для чого, скажіть, будь ласка, місцеві органи влади, а для чого, будь ласка, органи правоохоронні, що вони не можуть подивитися де є автомати стоять, потім, якщо ця норма буде запроваджена. Я думаю, що державі по силі справитися з такою проблемою. Але тоді не буде цих школярів, які йдуть зі школи і маючи на обід або на чай батьки дають йому кошти, а він заходить в автомат і програє надію на те, що така свідомість людини, розумієте, людина по суті азартна. Якщо ми хочемо мати, ми в Україні маємо перше місце по туберкульозу, перше місце по СНІДу, перше місце по алкоголізму, скоро будемо мати і так дальше, і так дальше. Давайте ще ми зробимо перше місце по ігорному бізнесу і все буде нормально в нашій державі.
Дякую. Сідайте, будь ласка.
Дякую.
Сідайте. Ну ви очевидно помітили, що Ганна Миколаївна задавала питання це не з поглядів на таку крайню ситуацію, а на те, що треба впорядковувати цю справу, але так, щоб було в розумних межах, бо у нас же ніхто її палить не вважає, що це корисно для здоров’я і пить горілку не корисно для здоров’я за окремими винятками хіба що. Тому очевидно тут є питання, які треба регулювати саме законодавчо. Кравченко Микола Васильович від комітету, що ви скажете з цього приводу. Що комітет скаже? По-державному.
Хорошего ничего не скажу. Уважаемые коллеги, в качестве реплики. К сожалению, то общество, которое мы с вами строим на сегодняшний день использует все негативные и низменные качества человека, которые сегодня присутствуют и наркоманию, и алкоголизм, и игорный бизнес и так далее. Поэтому, если сегодня ставить вопрос, это не от комитета, а от меня, если ставить сегодня вопрос о том, что как справится, допустим, с монополией на игорный бизнес, то это надо менять общественный строй, надо возвращаться в Советский Союз, который успешно решал эти проблемы, вот. А сегодня мы должны исходить из того, что 5 миллиардов долларов, которые вращаются сегодня от 20 процентов населения по оценкам специалистов они привлекательны и ничто их не остановит, увеличится только количество взяток и так далее, и тому подобное. Поэтому комитет, рассматривая этот вопрос, исходил из объективной реальности, в которой мы живем. Комитет рассмотрел внимательно все вопросы, я тоже за то, чтобы вынести, запретить и так далее. Но сегодня мы должны исходить из того, что мы не обуздаем эту стихию, поэтому законодательно нам нужно урегулировать этот вопрос. И я присоединяюсь к тому, что сказал коллега Матвиенков о том, что я рад, что мы сегодня начали этот процесс. С учетом рассмотрения четырех законопроектов Комитет промышленной политики однозначно единогласно принял решение рекомендовать к рассмотрению как базовый, принять за основу законопроект 2521. И учесть те предложения, которые есть в законопроектах и народного депутата Смитюха, Писаренко и Ляпиной. Но с учетом обсуждения, с учетом обмена мнениями. Есть предложение отправить на повторное первое чтение законопроекты все и поручить комитету промышленной политики и регуляторной, и предпринимательства представить согласованный законопроект. Доработать его и представить согласованный законопроект. У меня все.
Дякую. Хто хоче взяти участь в обговоренні? Запишіться. Давайте від фракцій спочатку. Якщо є потреба. Тепер індивідуально будь ласка. Так. Відводимо десять хвилин, так? Данілін, прошу, три хвилини. Ну, хто більше в цьому розбирається, звичайно.
Николай Данилин, фракция Социалистической партии Украины, город Киев. Уважаемый Александр Александрович, уважаемые коллеги! Мы сегодня с вами рассматриваем несколько законопроектов, которые в той или иной степени предусматривают урегулирование процессов, связанных с игровым бизнесом. То, что на сегодняшний день происходит, и, в первую очередь в столице нашей Украины в городе Киеве, когда сфера бытового обслуживания, когда сфера аптечных каких-то вещей, сфера, которая предназначалась для магазинов постепенно, абсолютно вытеснена на сегодняшний день учреждениями, в которых размещены игровые автоматы. И этот бум происходит приблизительно года 4 назад. Такое же самое наблюдалось в Москве, когда, выходя на любую улицу в глазах просто сверкали огни от одних этих заведений. Сейчас тоже самое происходит и в городе Киеве. И если реально разобраться, и если мы хотим огородить людей обычных, и, в первую очередь детей от того, чтобы они не торчали сутками в таких игральных заведениях, нам с вами необходимо пойти на достаточно радикальные меры. И если говорить сегодня о том, чтобы не препятствовать развитию этого бизнеса, то скорее всего надо все-таки становиться на позицию того, чтобы создавать такие мегаполисы, куда люди могли бы выезжать и заниматься и в свое удовольствие там решать свои собственные проблемы, играя на этих игровых автоматах. Таковая мировая практика и все равно, так или иначе, мы должны к этому подходить. Если мы не сделаем на сегодняшний день таких шагов, то через год, приблизительно, вся сфера учреждений, предприятий, потому что получается так: очень узкий круг людей выкупает эти лицензии, а потом по этим лицензиям по всем арендованным предприятиям, частным предприятиям те сдают в аренду, а там размещают игровые автоматы и уже нет магазина, уже нет там аптеки, уже нет еще что-то. Поэтому моя точка зрения, что сегодняшний день, вот есть 4 законопроекта, надо их вместе соединить, выбрать оттуда наиболее правильное решение и все-таки принять решение о вынесении всего этого за пределы мегаполисов, куда люди бы могли ездить, там они могли бы заниматься и удовлетворять свои потребности, если есть такие желания. И таким образом как бы стимулировать со стороны государства этот бизнес. Спасибо.
Сулковський. З місця, будь ласка, Павло Гнатович.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати! Сулковський, фракція Партії регіонів. Ви знаєте, що на моє глибоке переконання, що сьогодні в парламенті немає шансу підтримки жоден з чотирьох проектів закону. Хоча питання вкрай наболіле на сьогоднішній день в Україні. І це турбує найбільше батьків, які мають дітей, які сьогодні, дійсно, стають на шлях майбутнього. І зрозуміло, що це, з одного боку, ніби і потрібна річ, але вона настільки сьогодні вже у такому загоні, хаосі, болоті, що вона практично не приносить користі, а дає зворотливий напрямок, тобто приносить уже більше шкоди, ніж користі для України і нашого майбутнього. Тому сьогодні, вислухавши двох авторів, які від коаліції працюють у парламенті, ви знаєте, що один і другий автор працювали і трудилися, доповідали сьогодні парламенту. І один і другий хотів би, щоб його проект пройшов сьогодні у парламент. Але такого шансу, як ми бачимо, немає. І тому, щоб не забираючи часу багато, я би хотів би закликати не тільки свою фракція Партії регіонів, а всі і соціалістичну, і комуністичну фракцію коаліції, що все-таки сьогодні треба не те, що не пропустити ці проекти і не дати право на майбутнє життя в Україні. А я вважаю, що їх сьогодні треба відправити на доопрацювання і винести іще його ще один раз на перше читання на розгляд у парламенті. Але до цього треба серйозно не тільки доручити комітету Верховної Ради, що вивчити ці всі чотири проекти і їх доопрацювати, я вважаю, що тут треба більш широко залучити громадськість, обговорити і дійсно вийти на якийсь єдиний проект закону, узгоджений, який би дійсно відрегулював усі сторони цієї непростої ситуації, цих ігор. І тоді тільки ми зможемо консолідований прийняти проект в парламенті, який принесе користь Україні і нашому майбутньому. Дякую.
Садовий. Микола Ілліч, будь ласка.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України. Я щиро вдячний соціалісту Матвієнкову і іншим колегам, які винесли на розгляд таку важливу проблему, як проблема: що робити з ігровим бізнесом у державі? На перший погляд, нібито це питання другорядне, але це, безумовно, не так. Освітяни нашої України дуже стурбовано відносяться до галузі суспільного життя, що стосується виховання моральних цінностей і особливо у молоді, в учнів, у студентів, бо це – майбутнє нашої держави. Давайте розглянемо саму ідеологію грального бізнесу. Такий бізнес що виховує у дітей? Порядність? Ні. Чесність? Ні. Повагу до старших? Ні. Здобуття знань як засобів для подальшого життя? Безумовно, ні. Здорове суперництво? Також ні. Гуманізм? Також ні. Я можу продовжувати і інші складові виховання, але скрізь бачимо ні, ні і ні. Думаю, що до цієї проблеми необхідно підходити по-державному – з позицій стратегії розвитку держави. Якраз бізнесові структури мають на меті інші дещо цілі, насамперед прибуток, а не виховання. Тому у державі є інші стратегічні цілі. У бізнесовому бізнесі, ігровому, мається на увазі, інші цілі. Тому існує суперечність, яку необхідно ліквідувати, тобто поставити під жорсткий громадський контроль дану проблему за розвитком ігрового бізнесу і жорстке державне регулювання правил розвитку цього бізнесу. Країна повинна законодавчо захистити молодь і продуктивну частину населення від знищення українських національних традицій, від розвитку бандитизму. Вчора ми прийняли Закон про гуманізацію, що стосується Кримінального кодексу і, з однієї сторони, ми діємо у рамках розвитку Європи, а в другому. з другої сторони, якраз є те, що розвивається у нас не в тому напрямку і в даному випадку те, що єсть такі законопроекти, і вони підняті на порядок денний - це досить добре. Заборонити безумовно неможливо і не потрібно. Необхідно, я повністю підтримую точку, що необхідно винести за межі населених пунктів такий ігровий бізнес, встановити жорстоку відповідальність за будь-яке порушення правил гри у цьому напрямку, обмежити доступ молоді до розпусти і відкрити шлях якраз молоді до спортивних майданчиків, до спорту і до іншого позитивного. Тому соціалісти за те, щоб створити таку робочу групу, об8єднати всі ці законопроекти, підключити до цього уряд і громадськість і зробити хороший закон.
Дякую. Бондарчук. З місця? Урбанський буде говорити з місця. Ігор Анатолійович, прошу.
СПУ, Урбанский. Грузины говорят так: «. », впереводе на русский язык это означает: «У слова «нет» мать не плачет». Я понимаю это так, что очень просто все запретить, взять все запретить и. вроде как и проблем не будет. Да, если запретить игорный бизнес- не будет у нас казино. Зато будут катраны. Мы все это помним, что это такое и прекрасно будем понимать, что где-нибудь 5-6 миллиардов будет в тени. Не в тени, вообще непонятно где. Страна, бюджет не увидит соответствующих налогов. Это очевидно и это очевидный вред. Я не буду говорить о моральной стороне игорного бизнеса, он абсолютно всем очевиден. И это скорее сейчас здесь эмоции. Давайте посмотрим на эту проблему с точки зрения профессионалов. Если сейчас мы так вот резко возьмем и запретим игорный бизнес, придет хаос, в результате которого, я не знаю, вот то самое бутлегерство и гангстерство, которое было в начале двадцатого века в Соединенных Штатах Америки, может быть, оно здесь повторится, не знаю. Но, во всяком случае, мы сильно дестабилизируем определенные слои населения. Что, мне кажется, нам надо было бы сделать и на что посмотреть внимательно. Отдать эту регуляторную политику в сфере игорного бизнеса, отдать в руки государства, отдать в руки правительства. Пусть этим занимаются профессионалы. Это раз. Во-вторых, в обязательном порядке нужно проследить за тем, чтобы этот бизнес был строго лицензирован и, в конце концов, в результате этого укрупнился. Поэтому после этого крупные игроки на этом рынке будут думать уже о всех остальных вопросах. Поверьте, укрупняющийся бизнес становится все больше и больше моральным. В этой связи, что бы я хотел предложить. Не отправлять законы на доработку. Нужно закон коллеги Матвиенкова, который на самом деле рассматривает игорный бизнес и не затрагивает вопросы лотереи, поддержать и проголосовать в первом чтении. Спасибо.
Єфименко Тетяна Іванівна, заступник міністра фінансів, хоче висловити свою думку, думку міністерства з цього приводу. Будь ласка. Володимир Михайлович, будь ласка, не заважайте їй, а то вона думає, що ви її тільки слухаєте один.
Дякую. Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати! Я хочу звернути вашу увагу на те, що сьогодні приймається законодавство про регулювання виду діяльності. В чому полягає цей вид діяльності? Він полягає в тому, що гравці, будь то гравці в лото, будь то гравці в лотерею, будь то гравці на гральних автоматах, чи на якихось інших напрямах, які основані на випадкових призах, вони виплачують якісь гроші. Потім вони на принципах випадковості чекають. Хто отримає приз і отримують приз. Тому це є один вид діяльності і ми наполягаємо на тому, щоб як вид діяльності регулювався одним законом, це перше. Друге, як регулювати цей вид діяльності? Дійсно, щодо ігорного бізнесу і азартних ігор, які пов’язані з автоматами, з казино, з рулетками, вони повинні регулюватися таким чином, щоб кожний учасник отримав державну ліцензію і потім держава контролювала його діяльність. І щоб контроль розповсюджувався не тільки на діяльність, яку пов’язано з організацією конкретних, конкретного казино, чи рулетки, чи автоматів, а контроль повинен також розповсюджуватися на те, як до держави попадають ці автомати: чи вони приїхали до нашої держави легально, чи нелегально. Тому що сьогодні ми розполагаємо дуже великими обсягами інформації про те, що є окрема індустрія по виробництву цих автоматів і по завозу таких автоматів нелегальними шляхами до України, це перше. Друге, реалізація азарту у людини може бути різним чином, тому що залежність від ігри, залежність від азарту, вона сьогодні прирівнюється до алкогольної залежності. Тому, скажімо, в Британії, в Фінляндії і в Болгарії це все регулюється одним видом, одним законодавством і цей закон встановлює різні форми регулювання з боку держави. Дякую.
Ми обговорили це питання і я думаю, що приступивши до законодавчого регулювання цієї сфери суспільного життя, ми найдемо адекватні ситуації норми закону. Тут треба звернути увагу на те, чи. цим охоплюємо і такі види теж ігрової діяльності, які ми спостерігаємо. залученням, наприклад, телебачення. Ви візьміть у нічний час кілька каналів телебачення тільки цим і займаються. Вранці те ж саме. Ми поступово перетворюємо з точки зору виховання людей Україну на лохотрон великий. Кожен думає, що можна виграти замість того, щоб заробити, замість того, щоб працювати і одержати віддачу від цієї роботи. Ви подивіться навіть і на рекламний бізнес так само. Ви де-небудь бачили, щоб рекламували продаж лопати, там, сокири, пилки, або що, а все тільки давайте ми або закуримо що-небудь, або поїдемо на море позагоряємо, або щось отаке. Ніхто не закликає до роботи. Це не потрібно, адже збагатіти можна, вигравши за рахунок інших, я так розумію. Це треба, щоб теж регулювалося законом. Інша сторона справи, і тут треба погодитися, мабуть, із багатьма виступаючими, що ми заборонними засобами не вирішимо проблему, це правда. Бо ніхто ж не каже, що палити корисно чи пити корисно, але все одно і курять, і п’ють, і на превеликий жаль не ділячись в потрібній мірі із державою, із суспільством через бюджет. Тому треба шукати оптимальні варіанти і тут були пропозиції відносно винесення, спеціальних зон створення, винесення за міста і контролю і так далі. От подивіться, що пише сьогодні газета „Факти”: « В Киеве из 15 тысяч игровых автоматов более трети работают без патента». Оце вже вам явна робота в тіні, це означає. При чому більше, це говорить журналіст не на основі статистики, бо статистики немає, якби була така статистика, то ясно було б, що цю третину треба було б притягувати до кримінальної відповідальності. І інших прикладів ми можемо знайти багато, тому треба врегулювати потрібно законодавчо. Пропозиції тут є в чотирьох проектах, два з них не розглядаються з вини авторів, які не хотіли брати участь в обговорені, а два були предметом обговорення. І є також два варіанти пропозицій, одна зводиться до того, щоб доручити профільному комітету доопрацювати, повернути їм на доопрацювання всі законопроекти, щоб вони вийшли з одним законопроектом, а не з чотирма. А інша пропозиція брати один, уже готовий проект Матвієнкова і з врахуванням доопрацьованих чи внесених пропозицій в інших проектах використати його, як базовий для підготовки до другого читання. Ми можемо голосувати і один і інший. Але я хотів би перед тим зважити на результативність голосування, якою вона може бути насправді. Тому у вас, від фракції думка з цього приводу, якась? Михайло Васильович, будь ласка, Чечетов. Потім візьмете слово.
Спасибо Александр Александрович! У меня такое компромиссное предложение, пока не голосовать, просмотреть еще три, а затем поручить комитету из семи сделать один, вот это будет компромисс. Спасибо.
Я прошу, най скоріше рух вперед, це рух частинами, поступовий рух, бо коли ми захочемо відразу в Царство Небесне попасти, то можна буквально там опинитися, треба думати, як краще вирішувати питання. На мій погляд автори проекту розділяючи цю сферу, мали сенс. Ви зверніть уваги, що навіть в часи, коли бізнес заборонявся в державі лотерея функціонувала. Інша справа, що вона була державною чисто або „Спортлото” і так далі, і від того відмовлятися не треба. Кожен хоче раптово виграти і треба тим скористатися теж. Смітюх говоріть, а потім Матвієнков.
Дякую, Олександре Олександровичу! У мене одне заперечення до вас. Я хотів би наголосити на те, що ви поставили два питання або пропонуєте на розгляд два питання по голосуванню, я скільки настоюю і пропоную, щоб ви поставили мій законопроект, і прийняти в першому читанні. Чому? Я це аргументую. Тому що, я повторюю, що цей законопроект давно находиться у Верховній Раді, він має конкретний, радикальний підхід до вирішення цієї проблеми. Я хотів би колег попросити підтримати цей законопроект, а до другого читання, уже об’єднавши інші пропозиції і зробити один цілий проект. Це можна зробити, це доцільно робити, і це необхідно робити. І я не погоджуюся з тими точками зору, що укрупнення, або давайте будемо регулювати більшість жорсткіше контролювати це питання, це дасть можливість державы знищити це ганебне для нашої держави явище, як ігрові ці точки. Тому я просив би вас поставити мій законопроект окремо і показати всьому нашому населенню, хто за те, щоб ігровий бізнес залишався в населених пунктах і калічив.
Я прошу, ви мене не переконуйте, бо так передбачено в Регламенті, я буду голосувати по черзі ваші пропозиції. Сергій Анатолійович, ви наполягаєте на слові ні? Матвієнкову слово даєте.
Спасибо. Матвиенков фракция Социалистической партии. Я считаю, что в этом вопросе самое главное не авторство, и никто там, так сказать, чьи фамилии будут, самое главное – дело. Поэтому я предложил бы вариант такой и это было бы правильно, если бы поручили комитету из всех 4-х законопроектов сделать один и выйти с узгодженим вариантом. Я категорически против и выступаю того, чтобы сюда всовывать и лотерейный бизнес, лотерейные игры, поскольку это предмет абсолютно разного виденья, это разные вещи. И мы урегулируем лотерейные игры следующим законопроектом, но разделив вот эти два у меня, я бы предложил все-таки проголосовать, поручить комитету доработать четыре законопроекта в один и выйти с одним согласованным вариантом. Спасибо.
Я згоден із вами, але в зв’язку з тим, що за Регламентом треба голосувати і автор наполягає на голосуванні окремих пропозицій, я поставлю окремо, а потім вернемося до цієї пропозиції. Отже, спочатку голосується законопроект, який доповідав Анатолій Матвієнков, 2521. Я ставлю на голосування цей законопроект за основу. [[11:55:18]] За-49 Законопроект Ляпіної 2521-1 ставиться на голосування за основу. [[11:55:44]] За-2 Теж не проходить. Законопроект Писаренка Валерія Володимировича ставиться на голосування 2521-2. [[11:56:05]] За-2 Теж не підтримується. Законопроект Смітюха Григорія Євдокимовича. [[11:56:30]] За-19 Теж не прийнято. Пропозиція депутата Матвієнкова, яка висловлювалася і в доповіді, і у виступах. Повторне перше читання, доручити комітету підготувати для повторного першого читання один із чотирьох проектів, де врахувати всі раціональні пропозиції чотирьох проектів. Ставлю на голосування. [[11:57:04]] За-55 Два депутати, дві фракції наполягають на перерві на півгодини або виступити їм дати змогу. Будь ласка, хто буде? Петро Степанович Цибенко виступає.
Фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України!
Я прошу хвилинку. Я прошу, після того, ми продовжуємо роботу, будь ласка, не розходьтеся.
Сьогодні в ці святі травневі дні, коли людство висловлює глибоку шану, повагу та подяку рятівникам людства від гітлерівського фашизму у зв’язку з річницею великої Перемоги над фашизмом, а коаліція національної єдності поспішає повернути свій одвічний борг, прибічники Президента, його любі друзі демонструють зовсім інші пріоритети. Вчора народний депутат України, перший секретар кримського райісполкому Компартії України Леонід Іванович Грач робив заяву щодо перепоховання печерного кримського націоналіста. Сьогодні прийшла чергова інформація. У місті Полтаві намісником Президента Ющенка в області паном Осадчим без будь-якого рішення, без будь-якої згоди встановлено пам’ятний камінь на честь Симона Петлюри. Зроблено це не лише незаконно, зроблено це вночі, так, як зазвичай робляться чорні, неправидні бандитські справи. Зараз робиться спроба освятити цю злочинну дію. Своїми злочинними, зухвалими діями "Наша Україна" і її почесний голова Президент Ющенко в чергове підтвердили, що вони є духовними нащадками гітлерівських фашистів. Представники Союзу радянських офіцерів, Компартії України намагаються протидіяти цьому святотатству, цьому вандалізму сучасному, але проти них кинуто ОМОН, міліцію, представників інших силових структур, іде побиття людей. Я вимагаю від імені фракції, вимагаю від Генеральної прокуратури, від Міністерства внутрішніх справ зупинити це святотатство і зупинити побиття людей, яке відбувається сьогодні в Полтаві, оскільки те, що відбувається, справді граничить з державним переворотом. Дякую.
Спасибі. У мене є пропозиція закінчити розгляд питань, винесених сьогодні, продовжити роботу без перерви, а потім провести засідання, вірніше, слухання провести вже о 15 годині. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію про завершення розгляду тих питань, які винесені, там, власне, одне питання, і припинити потім ранкове засідання. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[12:00:17]] За-229 Рішення прийнято. Розглядається Проект Закону про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів. Доповідає Самойлик Катерина Семенівна. Якщо можна, скоротіть це.
Обов’язково, Олександре Олександровичу, скорочусь. Тут колега, народний депутат України з фракції Регіонів говорив про те, що 6 місяців не розглядався законопроект, то я вам хочу сказати, законопроект, який зараз я доповідаю не розглядався 7 років і за 7 років ми би могли вже, дійсно, у цьому, якщо би розглянули це питання, могли б доопрацювати, змогли б закласти ті принципи державного регулювання, які сьогодні необхідні і могли б, дійсно, уже в цьому напрямку діяти. Я хотіла би сказати, що ми одержали багато зауважень щодо нашого закону України від Науково-експертного управління. Разом з тим, Головне управління підтримує необхідність законодавчого врегулювання, порядку випуску та розповсюдження лотерей України і, враховуючи, зокрема, значення цієї діяльності для наповнення державного бюджету України, необхідності захисту громадян від зловживань та шахрайства, а також запобіганню відмиванню брудних грошей у цій сфері. Разом з тим, нам висловили ряд і зауважень. Але я хотіла б сказати, що, дійсно, держава повинна конкретно зайнятися саме цими питаннями, тому що вони зараз йдуть в такому вільному плаванні. Я хотіла б навести тільки приклади, коли ми зустрічаємося з делегаціями багатьох країн, в тому числі, наприклад, в Польщі, Чехії, Словакії, то вони нам говорять, що за рахунок державної лотереї вони мають можливість на 70 відсотків фінансувати спортивну галузь своїх держав. І, звичайно, якби ми раніше приступили до розгляду цих законопроектів, і довели його, ну, до досконалості, мабуть, дуже багато треба працювати і все життя треба вдосконалюватися, то, мабуть, ми також уже мали досить суттєві надходження до державного бюджету. Автори законопроекту, я і Ларін, пропонуємо, щоб проведення лотереї в Україні здійснювалось на засадах державної монополії. Можливо, це також трошки когось не влаштовує. На запровадження лотереї на принципах добровільності, соціальної спрямованості, гласності, рівності умов участі в лотереї, захисту інформації та попередньої сплати ставки. Це такі основні принципи і ми вважаємо, що проведення інших, крім державних, лотерей в Україні забороняється. Це лише для того, щоб ми змогли використати саме цей напрямок для того, щоб все-таки покращити надходження до державного бюджету України. Автори законопроекту вважають, що Міністерство фінансів України повинно ввести єдиний реєстр державних лотерей, запроваджених в Україні, та перелік відомостей, які відображаються в єдиному реєстрі лотерей України і це затверджуватись повинно, звичайно Міністерством фінансів України. Ми вважаємо, що державна лотерея запроваджуватись повинна державою. І передовсім кошти повинні забезпечуватись і коштів надходження до Державного бюджету України. Це дійсно наша така пропозиція. Можливо, дійсно комусь здається, що не треба було б бути монополістом. Але все-таки, у нас стільки уже національних, українських, державних лотерей. Тому ми в нашому законопроекті пропонуємо заборонити використання слово сполучень „державна лотерея”, „національна лотерея”, „українська лотерея” окрім тих, що запроваджує наша держава. І, безумовно, організатором державних лотерей є Міністерство фінансів України, яке проводить конкурс з відбору операторів державних лотерей, конкурс проводиться Міністерством фінансів України. І Міністерство фінансів одночасно розглядає і всі заявки на отримання статусу операторів та таке інше. Я, дійсно, сьогодні вже колега, який, правда, нам презентував інший законопроект уже висловив деякі критичні зауваження. Дійсно, вони мають право на життя і мені здається, що це все могло би враховано бути при розгляді чи-то в другому читанні, чи-то після того, як я внесу пропозицію. Звичайно, статус позбавлення оператора також це. позбавлення особи статусу оператора державної лотереї здійснюється рішенням Господарського суду за позовом Міністерства фінансів України і це, абсолютно, правильно, тому що організатором є Міністерство фінансів України. Я думаю, що зауваження яке нам висловили, вони з частиною з них можна погодитися, з частиною можливо, дійсно, ми можемо доопрацювати просто їх, але все-таким нам необхідне державне регулювання, і нам необхідна державна лотерея. Разом з тим, зважаючи на те, що 7 років законопроект відлежувався, а від цього краще мабуть все-таки не став, але разом з тим появилось декілька інших законопроектів, я б все-таки запропонувала, щоб ми створили робочу групу і на основі всіх законопроектів змогли з вами опрацювати єдиний законопроект. Це така моя думка, я просила б колег, народних депутатів України, дослухатись до неї. Я скоротилась, Олександре Олександровичу, тому і скорочуйте і запитання до мене.
Дякуємо. Будемо скорочувати. Прошу не задавати запитань.
Не задавати.
Є запитання?Ні, є. Богачук, будь ласка.
Василь Богачук, Соціалістична партія, Тернопіль. Шановна Катерина Семенівна, я підтримую те, що потрібно приймати нам закон і врегульовувати цю діяльність. Ми десь з попереднього обговорення законопроекту про азартні ігри слухали, скільки, який оборот іде в тіні, який відкритий, який можливий і так дальше. Чи є дані у вас, скільки сьогодні від розповсюдження лотерей отримують місцеві бюджети? Скільки отримує державний бюджет? Скільки після прийняття закону зможуть отримувати місцеві бюджети і державний бюджет? Бо знайомлячись із європейською практикою у цьому питанні, десь там навіть ідуть стимули, тому що більшість якраз лотерей направлені на збільшення надходжень до бюджету. Якщо є такий досвід, є така інформація, будь ласка. Дякую.
Я дякую вам. Я хочу вам сказати, що як і в лотерейному бізнесі, так. лотерейний бізнес, я підкреслюю це, як і в попередньо розглянутому питанні, дійсно, буде говорити, що чітких даних у нас немає. Те що державний бюджет України одержує кошти, це дійсно. Це вичисляється мільйона, десятками, навіть сотнями мільйонів, це за попереднім вивченням цих питань. Але я хотіла би сказати, що лотерейний бізнес також у більшій частині працює виключно, ну, не будемо говорити на тінь, але працює, звичайно, не на державні інтереси. Чому і виникла потреба, щоб ми внесли державне регулювання, щоб роль держави підсилити у лотерейному бізнесі. І це буде абсолютно правильно.
Шановні колеги, ми так не домовлялися. Дуже просто. Я запитав: у кого є запитання? Підняв руку один Богачук. Один Богачук підняв руку, і я йому дав можливість. Запишіться. Будь ласка, 5 хвилин. Царьов. Я Царьова не бачу. Сулковський, будь ласка.
Прошу передати народному депутату Смітюху.
Смтіюха мікрофон, будь ласка.
Катерина Семенівна, скажіть, будь ласка, як ви відноситеся до того, що в цьому законопроекті передбачається, що встановлюється на лотерею, державну лотерею державна монополія, а в іншій статті передбачається, що передається юридичній особі, відкритому акціонерному товариству частка державної власності в статному фонді капіталу, який становить не менше 51 відсотка, і це право надається на 20 років? Як це співпадає – державна монополія і приватний капітал?
Ви, мабуть, недослухали. Коли я говорила, я сказала, що ви, коли презентували свій законопроект, висловили вже свою точку зору. Будь ласка, при доопрацюванні ми врахуємо, дійсно, ваші зауваження з цього питання. Будь ласка. Але все-таки, на мій погляд, державна роль, державне регулювання повинно бути в державі. Сьогодні пливе так, як пливе. Це і шляхом ліцензування, це і іншими шляхами. Вони передбачені в інших статтях закону, які ви, можливо, не дочитали, але дійсно, це передбачається.
Садовий Микола.
Микола Садовий, фракція соціалістів. Соціалісти повністю розділяють ту точку зору, що необхідно встановити в державі державне регулювання за таким видом економічної в тому числі діяльності, що стосується розповсюдження і розиграш лотерей. І надходження коштів, в тому числі надходження коштів і до Державного. І до місцевих бюджетів. У мене в зв’язку з цим таким запитання. Є дві процедури тут: що стосується лотерейної справи і що стосується грошових виграшів. Так от, ці дві вітки, вони у законах відрегульовані чітко чи немає чіткості? Це – одне питання. І друге питання: як ви вважаєте, чи не потрібно у цих законопроектах, які потрібно в кінці-кінців об’єднати і зробити один законопроект, зробити відрахування певне, по крайній мірі на школи-інтернати для сиріт, щоб було обов’язковим от таке меценатство. Спасибі.
Дякую. Ну у всякому випадку ми зробили таку. ми старалися зробити так, щоб це було відрегульовано. Чи це досконало чи ні? Звичайно, ні. І скільки буде людей задавати питання і звичайно у кожного з цього приводу буде свій погляд і тому я ще раз підкреслюю, що ми готові до того, щоб вивчити всі ваші зауваження і врахувати в цьому законопроекті. Що стосується оподаткування. Знаєте, я колись була в Південно-Африканській Республіці, вони говорять про те, що чорнокожі знаходяться при владі, а копальні алмазні та золоті знаходяться у білих. Але там 40 відсотків на видобуток всього цього 40 відсотків іде до державного бюджету. Це ми також повинні з вами відрегулювати, але уже в законопроекті, який стосується оподаткування. Я не думаю, що це ми окремим повинні для. це можливо інший податок, ми не повинні так конкретизувати для сиротинців там, і таке інше, соціальний чи який це податок буде, це інша справа, але в цих законах ми можемо.
Самофалов.
Геннадий Самофалов, фракция Партии регионов. Уважаемая Катерина Семеновна, я хотел констатировать факт, что наконец-то не прошло и 7 лет как наш парламент подошел к проблеме, которая должна получить государственное звучание, это проблема азартных игр. Это подчеркивает высокий профессиональный уровень нашего парламента. А по сути вашего доклада я хотел бы поддержать ваше предложение о том, что нужно собрать все законопроекты и сделать нормальный. Вот мы с коллегой Сивковичем во втором созыве в 2003 году подали проект закона про азартные игры в Украине. И он отправлен на доработку. Я думаю, что и наши предложения тоже должны войти в новый закон. Спасибо.
Да, но мой законопроект, уважаемый коллега, не касается азартных игр, мы все-таки должны это все с вами разделить, кому бы не хотелось все в кучу, такого не бывает, поэтому мы должны все-таки разделить где лотерея, а где азартные игры. Но язнаю, что коллега Сивкович подавал данный законопроект, я знаю отношение коллеги Сивковича и к моему законопроекту как, не совсем позитивное. Но, вместе с тем, я думаю, вы абсолютно правы, что нам надо дорабатывать эти законопроекты, иначе мы просто закрываем глаза на ту вакханалию, которая происходит здесь.
Колега Самофалов не зовсім правий. Парламент кожного скликання по декілька разів розглядав і розглядає ці законопроекти. І попередній розгляд сьогодні показав, як ми до них відносимося. Так що не треба критикувати, що ми не розглядаємо. Критикувати, що ми розглядаємо, та не приймаємо. От, у чому біда. Будь ласка, Пачесюк.
Прошу передати слово Дейчу.
Будь ласка, Дейчу. Я б йому і так дав.
Катерина Семеновна, я так и не понял, почему государственная лотерея, а операторы не государства. Вы так и не сказали.
Но государство лицензии выдает, Министерство финансов Украины. Если Министерство финансов Украины считает необходимым, Борис Давыдович, создать абсолютно государственную вертикаль, давайте мы доработаем в этом законопроекте. Но лицензированием занимается исключительно государственные органы, в том числе Министерство финансов, что четко и ясно прописано в данном законопроекте.
Так, Катерина Семенівна, а учні грають в лотерею?
Да нет, больше в автоматы играют.
Так що більше ваш той закон пече як голову комітету. Дякую. Сідайте, будь ласка. Сідайте, будь ласка. Михайло Мельничук прихворів. Будь ласка, законопроект 3491 Кабінету Міністрів представляє заступник міністра фінансів Єфименко Тетяна Іванівна. Прошу. Матвієнкову підготуватися від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! По-перше, я хочу звернути увагу на відміну урядового законопроекту від всіх, які сьогодні уже обговорювалися в цьому залі. Ми здійснили спробу об’єднати це й вид діяльності, як вид діяльності такий, який має однакові ознаки. Однакові ознаки полягають в тому, що суть цієї діяльності в тому, що гравці здають свої гроші, потім на основі випадковості чекають, який буде приз і потім отримують цей приз, згідно правил, які регулюють цей бізнес. Тому як вид діяльності, він є однаковий чи для автоматів, чи для казино, чи для рулетки, чи для лотереї. Тому перше, на чому ми наполягаємо, є в тому, щоб як вид діяльності він контролювався державою і регулювався державою одним законопроектом, це є принципова позиція уряду, це перше. Друге, ми встановлюємо такий закон, чи ми пропонуємо встановити такий закон, який має єдиний порядок проведення перевірок суб’єктів грального бізнесу незалежно який це гральний бізнес: чи рулетка, чи казино, чи лотерея. В тому числі підстави для проведення перевірок, терміни, оформлення результатів і так далі. Чому сьогодні дуже багато лунало в цьому залі про те. що цей бізнес є в тіні? Тому що сьогодні відсутні фінансові санкції до суб’єктів грального бізнесу. В цілому відсутні деякі фінансові санкції за порушення закону України про ліцензування, в тому числі про ліцензування цих видів діяльності. Не визначено державний орган, який би здійснював контроль в сфері азартних ігор. Наприклад, сьогодні Міністерство фінансів, як орган ліцензування не має права проводити перевірки підприємств, які організовують азартні ігри без ліцензій. Тому ми створюємо робочі групи, в ці робочі групи залучаємо податківців і намагаємося якось найти вихід з цієї ситуації. Сьогодні відсутні обмеження щодо розміщення гральних залів, казино, букмекерських кас та їх оснащення. Зазначене призводить до встановлення гральних автоматі в у ларьках,палатках, магазинах, кафе тощо. Тому в нашому законопроекті ми запропонували, щоб були чіткі обмеження щодо розміщення гральних залів, казино та інших видів діяльності, і в тому числі всього, що пов’язано з лотерейною діяльністю. Сьогодні не встановлено вимог до грального обладнання. Це призводить до продажу лотерей на терміналах без фіскальної пам’яті і не тільки лотерей, а також і гральний бізнес весь, він сьогодні є на гральних автоматах, де також відсутня фіскальна пам’ять. Тому ми наполягаємо на тому, щоб на всьому, що пов’язано з цим видом діяльності, як видом діяльності, була встановлена фіскальна пам’ять. І тому, якщо немає фіскальної пам’яті, тому і виграш, і відсоток виграшу, і сплата до держави податків, це є на розсуд власника чи автомату, чи терміналів, які стосуються лотерейної діяльності. Нашим проектом закону встановлено заборону щодо організації проведення азартних ігор через інформаційно-телекомунікаційні мережі, зокрема Інтернет, у зв’язку з неможливістю здійснення належного контролю за їх проведенням. Заборону віртуального казино вже введено в економічно розвинутих державах світу з метою запобігання. діяльності. Така норма сьогодні існує в США, Канаді, Італії, Японії. Проект уряду визначає єдину термінологію в сфері грального бізнесу. Проект уряду запроваджує державну монополію на діяльність, організацію та проведення лотереї через визначення єдиного оператора державних лотерей. Разом з цим сьогодні у нас існують чотири оператори лотерей і вони мають ліцензію до 2013 року. Тому в проекті закону ми пропонуємо забезпечити ці права діючих операторів до закінчення строку дії їх ліцензії, але щоб вони дотримувались норм законодавства щодо відрахування до Державного бюджету і щодо відрахування до тих програм, які будуть визначені урядом за рахунок грального бізнесу. Які ми маємо на увазі програми? Сьогодні вже було сказано про те, що діяльність, лотерейна діяльність і виручка від лотерейної діяльності є джерелом таких крупних національних культурних національних проектів, скажімо, як в Китаї будівництво чи реконструкція великої Китайської стіни. Ми маємо дуже багато прикладів, скажімо, в США, коли виручка від лотерейної діяльності на нормативах, які встановлені державою йдуть на різні культурні програми в підтримку освіти, в підтримку музеїв. Тому у нашому законопроекті, в нашому проекті закону також ми передбачаємо можливість виконання таких програм і можливість встановлення чітких механізмів врегулювання щодо руху фінансових потоків, які пов’язані зі збором цих коштів. Також розподілом до держави і справедливим отриманням гравцями тих виграшів, які їм положено за цю діяльність. Тому ми вважаємо, що той законопроект, який запропонований урядом, по-перше, він вирішує найбільш проблемні питання ринку азартних ігор в Україні і про це я основні напрями сьогодні вам вже висвітила. А що стосується надходжень до бюджету, то сьогодні до бюджету в цілому ми отримали від всіх видів грального бізнесу біля 650-700 мільйонів гривень щорічно і від лотерей держава сьогодні отримує тільки 52 мільйони, 52-53 мільйони. І за останні три роки ці надходження, вони зменшуються. А що стосується надходжень від інших видів грального бізнесу, то основні джерела – це є сплата за ліцензії, це є сплата за торгові патенти. Але, дійсно, сьогодні ми можемо сказати, що ця діяльність є. дуже багато цієї діяльності знаходиться в тіні і тому тільки ті механізми, які сьогодні ми пропонуємо в проекті нашого законопроекту, на нашу думку, можуть вирішити питання виведення із тіні цих, цієї діяльності і забезпечити, по-перше, забезпечення прав гравців, [[я хочу також на це звернути увагу, шановних народних депутатів]] тому що в жодному законопроекті, в якому сьогодні, який сьогодні розглядався, немає висвітлення проблеми щодо прав гравців, які беруть участь в тій чи іншій азартній грі. В нашому проекті ми передбачаємо дуже серйозний захист прав гравців з тим, щоб вони мали можливість отримати справедливо ті виграші, які запропоновані організаторами, з одного боку. А з другого боку, держава отримала все те, що належно, з одного боку, до бюджету, а, з другого боку, на підтримання важливих національних програм. І ми вважаємо, що такі програми, по-перше, повинні бути пов’язані з участю України в Олімпійських іграх, по-перше. І друге - це програми, які пов’язані з підтримкою культурною і освітньою діяльністю. Шановні депутати! Я прошу підтримати законопроекту уряду і підтримати ті норми, про які я сьогодні вам доповіла. Дякую за увагу.
Дякую, Тетяна Іванівна. Я думаю дуже добре, що про азартні ігри доповідають жінки. Може ми щось і приймемо. Є запитання, прошу записатися. П’ять хвилин. Богачуку.
Василь Богачуку, Соціалістична партія, Тернопіль. Шановна Тетяно Іванівно, Соціалістична партія неодноразово констатувала, що у нас дійсно питання ігрового бізнесу, лотерейного найбільш не врегульовані в державі. Чи у нас десь відсутня чітка система контролю і що у нас потрібно десь захищати і державу, і учасників, і гравців, і переможців, і так далі. Але ви в своєму виступі констатували, що десь є приклади, хороші приклади, коли суб’єкти ігрового бізнесу, лотерейного бізнесу, практикують підтримувати культурні заходи, освітні заходи в Китаї, в Сполучених Штатах і так далі. Але чи є у нас, в нашому українському досвіді, в нашій українській практиці такі факти, коли наші представники, які мільйони і мільярди заробляють на наших учасниках, чи підтримують вони освітянські заходи, культурні, заходи охорони здоров’я і так далі. Дякую.
Згідно нашої інформації, ми вивчали це питання. Такий проект національної лотереї, як МСЛ [[молодь спорт-лото]], його обсяг, в цілому річний обсяг, складає десь біля 200 мільйонів гривень, а підтримка Національного олімпійського комітету склала біля двох мільйонів гривень, такі дані приблизно сьогодні існують.
Сергій Матвієнков.
Матвиенков, фракция Социалистической фракции. Уважаемая Татьяна Ивановна, я внимательно прослушал ваш доклад. 700 миллионов полученных от игрового бизнеса, в какой то степени, я понимаю, это гораздо лучше, чем 52 миллиона полученные от лотерейного бизнеса. И я понимаю тут позицию, которую занимает сегодня министерство. Но вы мне скажите, пожалуйста, вот те действия, которые сегодня совершает министерство на объединение двух законов, они приведут к тому, что не будет принят ни один закон. Это как понимать, вы просто не хотите урегулировать это все дело или вы не хотите отдельно заниматься этими законами, потому что вы хотите что-то создать общее, которое работать не будет у нас в стране. Спасибо.
Спасибо. Уважаемый Сергей Анатолиевич, я еще раз хочу обратить ваше внимание, что целью законодательного регулирования на наш взгляд, является регулирование или какой-то сферы, или какого-то вида деятельности. Поэтому наша позиция основана на том, что этот вид деятельности имеет одинаковые черты, по сути. Одинаковые черты заключаются в том, что при любых обстоятельствах участники должны просто отдать деньги то ли за билеты, то ли за жетон, то ли там я не знаю, в кассу. Потом должны произойти какие-то события, основанные на случайности, то ли крутится рулетка, то ли мы по телевизору падают шарики, то ли еще что-то происходит и выигрыш. Потом происходит правило получения этого выигрыша и так далее. Поэтому как вид деятельности он должен быть урегулирован одинаковыми подходами, но при одинаковых подходах, безусловно, каждый из них должен быть урегулирован теми методами.
Сергій Анатолійович, ви будете виступати, висловитеся. Садовий, будь ласка.
Микола Садовий, фракція Соціалістів. Я все ж таки у продовження того запитання, яке задав мій колега соціаліст Матвієнков. Міністерство фінансів за те, щоб об’єднати ці два законопроекти і розглядати його як один, такі два напрямки. Так отримується, що, безумовно, для Міністерства фінансів вигідно, скажемо, щоб школа поміщалась в один клас, тоді фінансово досить вигідно. Або ця студентська група в один факультет. Дійсно, фінансово вигідно, ні там правила гри, ні так далі. Але ж давайте розглянемо, це ж два різні види діяльності. Різні, зовсім різні. А раз різні види діяльності, то необхідно, щоб правила гри для різних видів діяльності були різні. Тому у мене до вас таке запитання. Все ж таки, чому ви вважаєте, що тільки одним законом. Одне. І друге. Ви тенденцію по лотереї сказали, а тенденція по надходженню, по ігральних, по видах.
Дякую за запитання. По-перше. Чому один закон, тому що закон передбачає регулювання одного напряму організації бізнесу, який основан на одних и тех же принципах. І в цьому законі це не є один клас, все статьи цього закону, вони не розповсюджуються на різні види діяльності в сфері азартних ігор. Ми маємо на увазі, що в законі є різні розділи, які, в залежності від того як йде, як організован цей вид діяльності, ми запропоновували, щоб були використані різні державні регулятори. На чому наш підхід основан. Он основан на тому, що ми вивчили весь державний досвід. І ми сьогодні можемо доповісти, що, скажемо, в Фінляндії, в Британії, в Болгарії азартні ігри врегульовано єдиним законом і один державний орган здійснює нагляд за проведенням і лотерей, і інших азартних ігор. Наприклад, скажемо.
Дайте можливість завершити. Говоріть. Продовжуйте, продовжуйте.
А! Ну, наприклад, в Британії національна лотерея, гральні автомати со ставками до 8 фунтов – це азартні ігри, так звані легкі азартні ігри. Важкі азартні ігри – це ігри в казино на гральних автоматах і со ставкой понад 250 фунтів стерлінгів. Тобто різний підхід в залежності від того, яка може бути залежність людини від цієї ігри. І тому принципи організації, принципи регулювання в цій сфері по різних напрямках в єдиному законі прописані по-різному. Тобто, що стосується грального бізнесу, важкого бізнесу, якщо використовувати термінологію британського закону, то це буде єдиний підхід, якщо підходити, скажемо, до масових лотерей, то там ми запропонували, щоб був єдиний оператор і цей єдиний оператор мав би державну монополію, там було би п’ятдесят один відсоток було би, принадлежало бы державі. І вся виручка від лотерейної діяльності була би контрольована державою і спрямовувалась виключно на підтримку конкретних програм, які пов’язані з розвитком олімпійських видів спорту і соціальних, культурних та освітніх програм. Дякую.
Можна погодитись, що це різні види діяльності, мета одна – надурити. Будь ласка, Кравченко.
Ну, исходя из вашей логики, пани Ефименко, то гужевой вид транспорта производит перевозки и железнодорожный. Есть разница? Есть разница. Почему-то они регулируются разными законами. Поэтому прохождение законопроекта, который вы представили как самый доскональный, я вам скажу, в комитете он попал промышленной политики за сутки до рассмотрения в комитете. У меня вопрос к вам. Более детально скажите, что, на сегодняшний день внесение этого законопроекта, которое развалило практически голосование в коалиции, что, является самоцелью министерства финансов? Или вы действительно заинтересованы в том, чтоб этот процесс не был урегулирован никогда? И на этом иметь на патентах, на лицензиях, иметь в мутной воде то, что положено вашим чиновникам? Ответьте прямо на этот вопрос.
Спасибо. Я не согласна с тем намеком на обвинение в адрес министерства финансов, уважаемый народный депутат, и просила бы в адрес министерства финансов подобных высказываний не допускать. Извините, пожалуйста, за резкость, но я вас очень прошу об этом. Это во-первых. Во-вторых, отвечаю. Во-вторых, что касается по сути. Что касается гужевого, железнодорожного транспорта, я привела примеры. В странах с развитой экономикой, где такая деятельность, да, в Болгарии азартные игры регулируются единым законом. В Британии азартные игры регулируются единым законом. И я не буду повторяться. Теперь, что касается цели, то могу доложить о том, что этот закон разрабатывался в соответствии с постановой Кабинета Министров, которая была принята еще в начале 2006 года и в соответствии с планом работы Кабинета Министров мы получили такое задание в августе, когда мы приступили к работе. Это пункт 85 ориентовного плана законопроекта работы на 2006.
Дякую, Світлано Іванівно. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Матвієнков Сергій Анатолійович.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги. Мы действительно сегодня рассматриваем один из больных вопросов и комитет на своем заседании внимательно рассмотрел все законопроекты и пришел к высновку о том, что данный законопроект требует серьезно свешанной оценки, серьезного свешанного анализа. Тем не менее, мы, когда учли все высновки науково-экспортного управления, мы пришли к единому мнению. Что в каждом законопроекте есть доля существенная, которая могла бы повлиять на регулирование этого бизнеса и комитет принял такое мнение. Поддержать законопроект урядовый, но выделить из этого законопроекта то, что касается непосредственно игрового бизнесу и отнести к той части, которая должна была принята быть по игровому бизнесу. Кстати, эта же, эти же высновки поддерживают и институт законодательства у Верховной Раде Украины и науково-экспортное управление. Они полностью сошлись с этим вопросом. И мне , честно говоря, на сегодняшний день, я удивляюсь, почему мы пошли по такому пути. Мне не понятно. Мы могли бы и я должен тут немножко историю, так сказать, коснуться. Мы неоднократно обращались и к ассоциации, и к Кабинету Министров с тем, чтобы мы получили проект, урядовый проект, подчеркиваю, закона, который бы регулировал игровой бизнес. И мы оттягивали данные законопроекты на протяжении, практически, года. Мы не рассматривали вот эти, мы ждали, когда появится урядовый законопроект. Тем не менее, буквально за несколько недель появляется законопроект в котором смешали все: и игровой бизнес, и лотерею. И теперь нам говорят: давайте мы примем вот такой комплексный законопроект, который непонятно что урегулирует, когда наши предложения даже сегодня с утра были. Я считаю, позиция была нормальная, погоджена. Давайте мы не будем приобщать кому-то авторство, кому-то лавры вешать, чье это и так далее. Давайте примем законопроект то, что касается игрового бизнеса, создадим комиссию – один будет законопроект. И второй законопроект, который будет касаться лотереи. Логика в этом есть, все нормально, нормальный подход я считаю. И тогда бы государство получило два механизма регулирования, которыми бы регулировала эти действия. У меня возникают мысли, дурные мысли, кому-то очень не хочется, чтобы появился закон, который бы подобный бизнес регулировал. Другого вывода я сделать, к сожалению, не могу. Поэтому мнение комитета высказал я, свое личное мнение также высказал. Спасибо.
Дякую. Хто хоче взяти участь в обговоренні? Прошу записатися від фракцій. Так, тепер, хто індивідуально бажає взяти участь? Так, ну дамо можливість кожному висловитися. 14 хвилин. Будь ласка, Сільченко, я зрозумів, передає Богачуку. Підготуватися Чукмасову.
Василь Богачук, Соціалістична партія, Тернопіль. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! тут неодноразово констатувалося, що ігровий бізнес, лотерейний бізнес не виховує. І я хотів би, дійсно, сказати, що він не виховує, там немає жодних моральних цінностей, але. і туди дітей і молодь сьогодні не можна допускати. І я підтримує те збільшення вікового бар’єру до 21 року. Але оскільки у нас завжди заборонений плід солодкий, то необхідно чекати, що саме наша молодь, наші діти ще з більшим азартом будуть заходити в зали ігрових автоматів і не тільки, вони туди будуть йти як мухи на мед. Через то потрібно врегульовувати законодавство, робити певні бар’єри і певну відповідальність тих, хто цим займається. Врегульовуючи питання розповсюдження лотерей, я вважаю. Ви повинні виходити з того, що принципово вже визначено, а визначено в переліку бюджетної діяльності право на доходи місцевих лотерей від місцевого грошового. місцевих бюджетів, від місцевих грошових лотерей. Таким чином, можемо формувати пріоритет, що врегулювання лотерей в Україні нам потрібно для розвитку реального механізму наповнення місцевих бюджетів, а також Державного бюджету. По-друге, ми маємо виходити з того, що лотерейна діяльність не може розглядатися з іншими так званими азартними іграми, тому що однакова природа грошових відносин має протилежні виміри – організаційні, психологічні, індивідуальних факторів діяльності, тому я категорично проти того, щоб намагатися поєднати умовно близько, однак, в умовах української реальності принципово далеке від результатів участі в лотереї та результатів участі в азартних іграх. По-третє, маємо виходити з того, що лотерейна діяльність, як популярний і практичний інструмент бюджетної політики від місцевої до центральної влади має розвиватися від мети не просто отримання прибутків, а свідомого отримання, накопичення прибутків для вирішення цільових, соціальних програм та реалізації соціальних програм. Останнє я вважаю найбільш актуальніше. Заслухавши три законопроекти, я вважаю, що сьогодні потрібно підтримати законопроект номер 3065, запропонований соціалістом Мельничуком, внести туди ряд змін і взяти його за основу. А всі інші повинні стати складовим наповненням цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Юлія Ковалевські, будь ласка. Наступний Садовий.
Юлія Ковалевська, фракція партії регіонів. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, все наше попереднє обговорення цього питання свідчить про те, що проблематика є вкрай актуальною і на сьогоднішній день в Україні виникла дійсно потреба у вирішенні цілої низки проблем, пов’язаних із відсутністю ефективної нормативно-правової бази, яка системно вирішувала б питання законодавчого регулювання лотерейної діяльності. Я підтримую необхідність законодавчого врегулювання порядку випуску та розповсюдження лотерей в Україні, враховуючи, зокрема, значення цієї діяльності для наповнення Державного бюджету України, необхідність захисту громадян від зловживань та шахрайства, а також запобігання відмиванню брудних грошей у цій сфері. Необхідність забезпечення прозорості функціонування сфери лотерейної діяльності встановлення з боку держави дієвих механізмів регулювання і контролю за організацією та проведення лотерей, гарантування належного захисту інтересів та прав громадян, а також встановлення відповідальності суб’єктів господарської діяльності при організації та проведенні азартних ігр – це ті основні питання, які, на мій погляд, потребують розв’язання на законодавчому рівні. Запропонований урядом законопроект 3491, на мою думку, саме і передбачає закріплення правових засад державного регулювання діяльності у сфері організації проведення лотерей та інших азартних ігр на території України. Зокрема, законопроект пропонує суттєве посилення державного регулювання лотерейної діяльності в Україні шляхом запровадження державної монополії на випуск і проведення лотерей. Принцип державної монополії на випуск і проведення лотерей полягає у забороні проведення на території України всіх видів лотерей, крім тих, які зареєстровані державою у порядку, визначеному цим законом та мають статус державних лотерей. Законопроектом пропонується встановлення правил проведення лотерей та контролю за їх додержанням з боку держави, створення системи захисту прав споживачів та контролю за їх дотриманням суб’єктами грального бізнесу. Передбачається вибір на конкурсних засадах єдиного оператора державних лотерей, посилення контролю за їх діяльністю, встановлення для операторів лотерей вимог до фінансового стану, зокрема вимог до мінімального розміру власного капіталу, платоспроможності тощо. Ще одним позитивним аспектом є те, що законопроектом враховуються високі ризики використання ігорних закладів для здійснення незаконних операцій з грошовими коштами сумнівного походження та передбачені заходи щодо запобігання та протидії легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом. Тому я пропоную підтримати законопроект, внесений урядом, та прийняти його за основу. А потім доопрацьовувати згідно з тими зауваженнями та пропозиціями, які вже були висловлені. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Микола Садовий. Підготуватися Смітюху. Кому передати? З місця? Мікрофон з місця Садовому.
Микола Садовий, фракція Соцалістичної партії України. Сьогодні нам вдалося притягнути увагу українського суспільства до проблем моралі, до проблем виховного такого аспекту. І це дуже добре, бо той правовий нігілізм, який сіється, на превеликий жаль, оточенням Президента, він не сприяє тому, щоб мораль у державі покращувалася і щоб наше суспільство було виховано у дусі українських традицій. Тому дуже добре, що ми все ж таки притягнули сьогодні якраз увагу наших радіослухачів, телеслухачів до цього. Законопроект, який внесено урядом, він, безумовно, спрямований на виконання плану дій „Україна – ЄС”. І позитив є те, що є намагання здійснити адаптацію українського законодавства до законодавства країн ЄС. Але, з однієї сторони, адаптація повинна бути, і нібито тенденція добра, а, з іншої сторони, чи відповідають традиції, тенденції розвитку тих країн, про які вже замміністра нам говорила, зокрема Фінляндії, Болгарії, Британії і України? Безумовно, вони різні. І раз вони різні, то і підходи повинні бути різні і ми, не цураючи ЄС повинні, безумовно. Захищати наше суспільство, наші українські традиції, нашу мораль, нашу молодь від тої розпусти, яка сіється, на превеликий жаль, від тих, того бізнесу, про який ми говорили. Тому давайте ми будемо розділяти о ці дві точки зору, що є. Я повністю погоджуюсь із пропозиціями Матвієнкова і соціалісти будуть підтримувати як раз думку Матвієнкова. Урядовий законопроект спрямований на спрощення, насамперед, таких фінансових умов і зовсім не враховує соціального і морального аспектів. Я б просив не розділяти о ці дві складові, і фінансову сторону, і моральну спеціально. Бо можна зекономити десь кошти, але втратити надзвичайно у іншому, у самому цінному, що є у нас. Тому думаю, що потрібно, уряду, Мінфіну більш тісніше співпрацювати як раз із комітетами. І щоб у нас все ж таки до залу входили єдині законопроекти, єдина точка зору на ту, чи іншу проблему. Я підтримую думку Матвієнкова, спасибі.
Дякую. Смітюх Григорій, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, мене ще раз заставило вийти на цю трибуну, ну, результат вам відомий, законопроекти не мій, ні Матвієнкова не був підтриманий в тому першому читанні, на жаль, на жаль. І тому я буду призивати шановних колег, повернутися до цього питання сьогодні, або завтра, тому що це питання неврегульоване сьогодні. Це питання дуже актуальне, це питання не дозволяє зволікати нам, як депутатам, які, населення чекає врегулювання цього питання. Що стосується законопроекту, який нам представили від Кабінету Міністрів, я спілкувався з Тетяною Іванівною з цього питання. Тому що я хотів довести свою думку по своєму законопроекту і ми дуже довго дискутували відносно позиції і уряду, і точки зору нас як депутатів. Хочу вам сказати, що я розділяю точку зору Матвієнкова відносно того, що це зовсім два інших предмети, і що загальнонаціональна лотерея, або регулювання по лотереї це одна сфера діяльності, а ігорний бізнес – це зовсім інша сфера діяльності. Там і предмет інший, там і умови інші. Там державна монополія, там – приватна може бути, і тільки приватна монополія. Тому би я просив Адама Івановича, може, подумати, сформулювати питання відносно того, як зберегти, як дати можливість продовжити працювати над цим законопроектом. Я підтримую точку зору Матвієнкова, що потрібно повернути до першого читання в комітет і комітет щоби в вузькому крузі, так як ми працювали на протязі останнього року, має певний досвід, має певні точки зору, достатньо, може, підготувати один узгоджений проект, а в даному випадку випливає два законопроекти, які винести найближчим часом їх на обговорення в Верховну Раду. Тому що позиція, позиція, яка сьогодні виноситься Кабінетом Міністрів, я її розділяю в тому плані, що вона повинна бути сприйнята, але я не розділяю, ще раз повторюю, отакого підходу, що це повинен бути один закон, який регулює взагалі все, а в частності нічого. І повторюю, що питань настільки актуальних для нашого населення, для нашої держави, для нашого покоління, що воно не може бути зволіковано, не може бути таким чином відхилено Верховною Радою. Ми просто не маємо прав на це, щоб вийти з Верховної Ради і відкласти її от до невизначеного часу. Тому, Адам Іванович, я попросив би вас, безперечно, що буде стояти зараз голосування. Якщо голосуванням зал не підтримає, то я хотів би, щоб ви поставили питання на повторне голосування, повернутися до цього питання відносно можливості доопрацювати ці законопроекти. І не стоїть питання в авторстві цього питання. Я, до речі, хочу цим громадянам України і вам колегам депутатам сказати, я ніколи, на щастя, не мав відношення до ігорного бізнесу, не грав в закладах цього, і в тому числі на. бандитам і цим горджуся і надіюся, що мої діти до цього не будуть причасті. Тому мене не може ніхто тут обвинуватити в тому плані, що я лобую якісь інтереси тої чи іншої групи, тої чи іншої компанії. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено, будемо визначатись. Кожен із вас наголошував на особливій актуальності, я ще раз кажу, що кожне із скликань Верховної Ради протягом чотирьох років декілька разів поверталося до цих законопроектів, і, напривеликий жаль, наші попередники так і не зуміли прийняти закону, який би регулював ці проблеми, а вони, як показало обговорення семи законопроектів досить актуальне. Я ставлю на голосування в порядку надходження законопроектів. Ставиться на голосування проект закону про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів, реєстраційний номер 2681, який доповідала Катерина Самойлик, прошу голосувати. [[12:54:47]] За-53 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування законопроект про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів. Реєстраційний номер 3065, автор законопроекту Мельничук Михайло. [[12:55:21]] За-31 Не підтримано. Ставиться на голосування проект Кабінету Міністрів „Про державні лотереї та інші азартні ігри”, реєстраційний номер 3491. Прошу голосувати. [[12:55:50]] За-149 Давайте таким чином ми поступимо: давайте ми проголосуємо за останній законопроект з дорученням профільному комітету при доопрацюванні до другого читання обов’язково врахувати положення законопроектів, які ми розглядали раніше – Матвієнкова, Смітюха і так далі. Я ще раз повторюю, шановні колеги, або давайте ми скажемо відразу, що ми не хочемо закону і ми придумаємо, як за нього не проголосувати, або давайте ми проголосуємо за основу в першому читанні пропозицію Кабінету Міністрів. Я особливо не бачу великої різниці, що два види діяльності будуть в одному законі. Цей же закон можна побудувати з двох частин, в одній частині врегулювати азартні ігри, в іншій частині цього ж єдиного закону врегулювати лотерею. Але, ще раз наголошую, прийняти за основу пропозицію Кабінету Міністрів і доручити комітету при доопрацюванні його до другого читання обов’язково врахувати положення законопроектів Самойлик, Матвієнкова, Смітюха і інші, які вважатиме за необхідне комітет. А в другому читанні ніхто за нас не прийме, ми з вами, якщо ми побачимо, що комітет не справився з цим, тоді ми не приймемо цього закону. Матвієнков, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Ваше предложение имеет смысл. И мы слышали уже это предложение на сегодняшний день, и это попытка сделать таким образом, чтобы вообще не было никакого закона. Потому что противоречие, которое сегодня существует в лотерейном бизнесе и в игровом бизнесе так велики, что они просто ко второму чтению, если мы сегодня в первом чтении не можем принять за базис, основу, ко второму чтению мы его не выпишем никогда. И это прекрасно все понимают. Поэтому у меня встречное предложение, чтобы не валить эти законы, вернуться к голосованию по первому пункту, проголосовать за базу, отправить все четыре законопроекта комитету на доопрацювання. Комитет выходит с одним законопроектом, по второй группе принимаем урядовый законопроект и отравляем на доопрацювання. Это нормальный подход, нормальное решение вопросов, которые были вынесены сутра. И по этому вопросу была, кстати, договоренность всех трех фракций по тому голосованию, о котором я сейчас сказал. Спасибо.
Так, тепер давайте, є у регламенті таке, як «сигнальне голосування» норма і я її зараз застосую. Підніміть, будь ласка руки, хто хоче, щоб подібний закон був? Щоб був закон, який би регулював проблему азартних ігор і лотереї. Ніби всі хочете, а чому ж тоді не голосуєте? От чому тоді не голосуєте. Я ще раз наголошую, шановні автори перших законопроектів, повірте моєму досвіду, не можу я дослухатися до вашої логіки, що не можна об’єднати в одному законі. Можна об’єднати, якщо хочемо, а якщо не хочемо, звичайно не можна. Ну це ж проблеми, які можна виписати, взагалі всю проблему, пов’язану із цим, можна виписати іще десяток інших видів діяльності, виписати в один закон. Значить так, я ставлю пропозицію на голосування. Було дві пропозиції, ставимо - це ваша воля. Але я ще раз повторю, я вже дванадцять років, чи три скликання тут сиджу і не один раз уже подібне було і на щастя, чи не на щастя випадало так, що я в основному тоді вів засідання, коли треба було розбиратися з цим законом. Повірте, чи 250 сиділо, чи 450 сиділо – рішення одне й те ж сааме. Виходимо на трибуну, «рвемо сорочку», що треба врегулювати, а кожен вам собі «тримає дулю в кишені». Ставлю на голосування пропозицію про те, що прийняти за основу у першому читанні законопроект за номером 3091 Кабінету Міністрів і доручити профільному комітету при другому читанні врахувати всі положення із тих законопроектів, які, ми говорили, про азартні ігри. Прошу голосувати, це ваша воля, як хочете. [[13:00:49]] За-157 Рішення не прийнято. Була ще одна пропозиція, повернутися до переголосування по першим законам, що стосувалися регулювання діяльності і проведення азартних ігор. Якщо буде проголосовано, то потім повернутися до цього. Хто за це, щоб підтримати таку пропозицію повернутися до переголосування законопроектів, які ми на жаль, не підтримали, 2521 і так далі, прошу голосувати. [[13:01:33]] За-47 Ви знаєте, мені вже не хочеться коментувати. Всі законопроекти зняти з розгляду. Переходимо до розгляду питання для включення до порядку денного та прийняття рішення. Потрібно проголосувати нам, щоб законопроект за номером 3263 Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист економічної конкуренції" включити до порядку денного і розглянути, це урядовий законопроект. Прошу голосувати. [[13:02:17]] За-225 Хто за те, щоб повернутися? [[13:02:42]] За-209 По фракціях, будь ласка. Читати чи ви самі бачите? Шановні колеги, ще раз наголошую: законопроект уряду. У залі знаходиться коаліція, яка створила і несе відповідальність за уряд. Уряд вносить, а всі правила хорошого тону і парламентської демократії говорять про одне, що коаліція зобов’язана підтримувати законопроекти уряду. Якщо коаліція цього не робить, тоді оголошують дострокові парламентські вибори. Це я вам розповідаю про парламентську демократію, не українську, а парламентську демократію, бо у нас в Україні все по-іншому роблять. Хто за те, щоб повернутися до голосування про включення до порядку денного і розгляду законопроекту, прошу голосувати. Голосуйте! [[13:04:13]] За-228 Питання включене. Так, будь ласка, доповідає Костусєв Олексій Олексійович, підготуватись Євтухову.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! В нашей стране созданы законодательные основы государственной защиты конкуренции и предпринимательской деятельности, которые в основном гармонизированы законодательством Европейского Союза. Однако, в этой системе имеется существенный пробел – законодательство не урегулировало предоставление государственной помощи. Это приводит к тому, что государственные ресурсы часто используются не эффективно, а отдельные предприятия получают неоправданные преимущества над конкурентами. В связи с этим принятие Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины «О защите экономической конкуренции» имеют очень важное значение. Законопроект определяет правовые и организационные основы контроля за государственной помощью. Его цель: улучшить государственный контроль за такой помощью для повышения ее эффективности и минимизации негативного воздействия на конкуренцию. Положение законопроекта, в частности содержит определение самого понятия «государственная помощь» и процедуру осуществления последующего государственного контроля за ее предоставлением. Система такового контроля предусматривает обязанность органов государственной власти и местного самоуправления публиковать предварительные сообщения о предоставление государственной помощи. А субъектов хозяйствования получателей такой помощи – отчеты об ее использовании. Порядок опубликования сообщения отчетов будет устанавливаться Кабинетом Министров Украины. В случаях, если государственная помощь предоставлена с нарушением законодательства о защите экономической конкуренции, антимонопольный комитет рассматривает дело об антиконкурентных действиях государственных органов в виде предоставления помощи, которая не допускает, устраняет, ограничивает или искажает конкуренцию. В результате рассмотрения может быть принято решение о возврате субъектами хозяйствования государственной помощи в бюджет. Действие закона, в случае его принятия, не будет распространяться на помощь социального характера, которая предоставляется физическим лицам, и на помощь, предоставляемую на отдельные нужды в порядке и объемах, определяемых законами Украины. Ну, например, речь идет о возмещении убытков, нанесенных стихийным бедствием, компенсации социально-экономических потерь, обусловленных экологической ситуацией, и некоторых других. Нельзя не согласиться с выводом Главного научно-экспертного управления о том, что необходим общий закон о государственной помощи субъектом хозяйствования. Но на это потребуется много времени. Представляемый сегодня законопроект, это первый шаг к внедрению системного контроля за предоставлением государственной помощи. Его принятие обеспечит возможность применение действующего законодательства о защите экономической конкуренции и уже имеющихся полномочий у Антимонопольного комитета к отдельным случаям государственной помощи, который находит антиконкурентный, антирыночный характер. Законопроект поддержан Комитетом по вопросам экономической политики и в целом позитивно оценило его и Главное научно-экспертное управление. Прошу вас поддержать. Благодарю за внимание и прошу учесть, что я на 7 минут докладывал короче.
Дякуємо. Запитання є? Є. Кравченко, будь ласка.
Скажите, пожалуйста, имеет ли этот законопроект какое-то отношение к Световой организации торговки, к СОТу, вот, и правильно ли понимаю, чтобы наши радиослушатели и телезрители знали о том, что если мы даем помощь сельскому хозяйству, то мы после принятия этого закона не будем иметь это право делать. Оно Световой организацией торговли будет, так сказать, пресечено или другие отрясли: химическую, автомобильную, самолетостроение, которое мы сегодня оказываем помощи через наше законодательство. Правильно это будет, что этот законопроект запретит нам это делать.
Благодарю вас за вопрос. Световой организации торговли этот законопроект отношение не имеет и он не каким образом не будет препятствовать предоставлению государственной помощи толи сельскому хозяйству, то ли химической или любой другой отрасли промышленности. Просто если вы его примите будет сделан маленький шаг в направление того, чтоб как-то эту государственную помощь контролировать, чтобы сделать ее более гласной, чтобы не было так, что вот как говорится в той пословице. «Одному дала, этому дала, этому не дала.» Почему? Что? Непонятно. Здесь речь идет о том, чтобы по крайней мере такая помощь была гласной. Чтобы те, кто получает эту помощь отчитались, давали отчет как они ее использовали. То есть, какие-то элементы контроля. Хотя я должен сказать, что в свое время был разработан серьезный такой рамочный закон о предоставлении государственной помощи, который все эти вопросы урегулировал. Но парламент его не поддержал. Тем не менее проблема есть и вот это попытка, как бы это сказать, сделать шаг к ее решению, хоть как-то, хотя бы определить само понятие, что есть.
Так, ну Сулковський застоявся, дайте йому слово, можливість.
Спасибі, Адаме Івановичу. Ви знаєте, сьогодні доповідач, це наш колега, бувший народний депутат і, дійсно, пішов на більш серйозну роботу, щоб допомогти Україні. І ви знаєте, що і його день народження наближається. Я так його буду пам’ятати все у житті, бо ми разом народилися. І тому я закликаю, повірте, що цей закон принесе тільки користь Україні. І треба його підтримати, шановні народні депутати, і все буде добре. Спасибі.
А де запитання? Добре. Сідайте, будь ласка, Олексій Олексійович. Євтухов Василь Іванович від комітету.
Шановні колеги, проект закону, зміни до закону, які розглядаються, особливо у частині державної підтримки підприємницької діяльності комітет розглянув. Відповідаючи на попереднє запитання колеги Кравченко, я скажу, що запровадження в Україні законодавчого встановленого механізму контролю за наданням державної допомоги, що пропонується у змінах, дозволить використовувати єдині підходи до врегулювання державної допомоги взагалі, сприятиме усуненню нерівності суб’єктів господарювання, позбавить закордонних конкурентів можливості використовувати надання. факту надання державної допомоги в Україні для стимулювання необґрунтованих антидемпінгових та інших захисних заходів, що безпідставно обмежують українських товаровиробників сьогодні на світових ринках. Тому комітет розглянув цей законопроект і пропонує прийняти у першому читанні проект закону, а профільному комітету, тобто Комітету з економічної політики доручити доопрацювати законопроект і подати на друге читання. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Хто бажає виступити? Запишіться. Так, індивідуально хто? Так, будь ласка, Самойлик передає Цибенко. Прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, шановні громадяни України. Я хотів би сказати і на самому початку чітко обмалювати позицію фракції комуністів, яка полягає в тому, що для нас пріоритетним є інтереси вітчизняного товаровиробника, а не Світової організації торгівлі. Я хотів би сказати про те, що ця історія для нас не нова, в Верховній Раді України уже прийнято чимало законів, які спрямовані на пристосування нашого українського законодавства до вимог СОТ. Але я хотів би нагадати трошки історію питання. Коли нашим зарубіжним „доброхотам” треба було будь за яку ціну проштовхнути на посаду Президента України прозахідного, проамериканського кандидата, яким був і залишається на сьогоднішній день Президент Ющенко, то було обіцяно золоті гори. Всебічна буде Україні допомога надана. Коли ж це відбулося, то спочатку пошепки, а сьогодні вже відверто дають зрозуміти. Що Україну сьогодні не то що в СОТівських структурах, не те, що в Євросоюзі – у сінях бачити не хочуть. То я хотів би сказати про те, що найпершою для нашої фракції і найважливішою є ситуація, яка стосується захисту інтересів нашого товаровиробника. Саме з цих позицій фракція комуністів підтримувати цей законопроект не буде. Дякую.
Петро Степанович, ви правильно абсолютно все говорите, але дещо закон про інше, дещо закон про інше. В законі говориться про те, як регулюється [[прочитайте, подивіться]], як регулюється державна допомога, що вона надається гласно, що той, хто одержав цю допомогу звітує і це допомога не зарубіжна, а це наша державна допомога чи пільги. Якщо вони, так би мовити, порушили, то та допомога повинна. держава обов’язково повертає собі. Хто втратить? Ні, ні, тут немає абсолютно про те, що не можна надавати допомоги сільському господарству чи. тут надається матеріальна допомога, державна, вибачте, допомога усім галузям народного господарства. Ну добре, не будем сперечатися, потім. Обговорення питання завершено, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист економічної конкуренції". Реєстраційний номер 3263. Прошу голосувати. [[13:16:41]] За-224 Так, хто за те щоб повернутися? [[13:17:06]] За-223 Законопроект знятий з розгляду. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Я звертаюсь до вас, шановні колеги, що сьогодні у нас о 15-ій годині парламентські слухання з надзвичайно актуальної проблеми, а саме про проблеми правосуддя, судоустрою те, що хвилює суспільство. Я просив би взяти участь, а з 16 години – робота в комітетах і фракціях. На все добре.