Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:06]] Зареєструвалися 436 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні День народження народного депутата України Франчука Анатолія Романовича. Давайте привітаємо його і побажаємо всіляких гараздів. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Горбачова Віктора Сергійовича зі складу депутатської групи "Центр" та входження його до складу депутатської групи "Союз". [[Оплески]] Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Учора ми домовилися, що виступ від кожної фракції - до п’яти хвилин. Прошу представників фракцій і груп подати заяви на виступ, а я тим часом оголошую депутатські запити, що надійшли, коли немає заперечень. Надійшли запити народних депутатів України. Олега Зарубінського до Президента України стосовно указу Президента України від 30 квітня 2004 року, номер 500 [[Про створення єдиного державного реєстру фізичних осіб]]. Ставлю на голосування про підтримку запиту. Не менше 150 народних депутатів для цього потрібно, нагадую. [[10:04:57]] За-169 Запит підтримано. Я ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:05:22]] За-184 Рішення не прийнято. Григорія Бондаренка до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України щодо проблем регулювання цін та контролю за ними. Василя Надраги до Прем’єр-міністра України щодо виплати заборгованості із регресивних позовів за рахунок Фонду страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Володимира Пузакова до Прем’єр-міністра України щодо надання статусу учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС мешканцю міста Кіровограда. Олександра Гудими до Прем’єр-міністра України щодо захисту честі, гідності та репутації Української народної партії. Анатолія Наливайко до Прем’єр-міністра України щодо виплати грошової компенсації за неотримане вугілля на побутові потреби гірника міста Єнакієве. Василя Надраги до Прем’єр-міністра України стосовно аварійної ситуації на центральному шляхопроводі у місті Луганську. Юлії Тимошенко до Прем’єр-міністра України щодо розгляду державними установами аматорського винаходу беспаливного екологічно чистого двигуна. Івана Стойка до Прем’єр-міністра України з приводу незадовільної відповіді на запит щодо свідомих порушень Закону України "Про рекламу" тюменською нафтовою компанією. Євгена Кирильчука до Прем’єр-міністра України з приводу зволікання відкриття спеціалізованого загальноосвітнього закладу для незрячих та слабозорих дітей у Волинській області. Анатолія Наливайка до Прем’єр-міністра України стосовно ситуації з виплатою заборгованості робітникам та підвищенням пенсій пенсіонерам Горлівського хімічного заводу Донецької області. Юлії Тимошенко до Прем’єр-міністра України щодо запобігання руйнування геодезичної та картографічної діяльності в Україні. Григорія Омельченка до Прем’єр-міністра України щодо перешкоджання Прем’єр-міністром кандидатам на пост Президента України діяльності народного депутата у зв’язку з невиконанням законних вимог щодо надання копій судових рішень та інших документів стосовно колишніх судомостей та вчинених злочинів Віктора Януковича. Анатолія Оржаховського до Генерального прокурора України, віце-прем’єр-міністра України Івана Кириленка щодо захисту земельних та майнових прав акціонерів колективного сільськогосподарського підприємства "Перемога" Горностаївського району Херсонської області. Миколи Рудьковського до Генерального прокурора України, голови Державної податкової адміністрації чернігівського міського голови з приводу незаконного встановлення малих архітектурних форм на ринках міста Чернігова, необхідності проведення моніторингу наповненості та інвентаризації робочих місць на ринках. Володимира Пузакова до Генерального прокурора України з приводу ситуації навколо оренди землі на території колгоспного ринку у місті Кіровограді. Миколи Солошенка до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо стану розслідування кримінальних справ за фактом вчинення шахрайських дій стосовно ряду вітчизняних підприємств, у тому числі дочірного підприємства "Торговий дім" відкритого акціонерного товариства "Новомоськовський трубний завод". Олександра Гудими до Генерального прокурора України щодо масових порушень чинного законодавства Прем’єр-міністром України органами державної влади та місцевого самоврядування під час президентської виборчої кампанії. Івана Томича до Генерального прокурора України щодо протиправних дій з боку місцевих адміністративних та судових органів стосовно фермерського господарства "Каунас" Знаменського району Кіровоградської області. Групи народних депутатів [[Порошенко, Фіалковський та інші]] до Генерального прокурора України, Прем’єр-міністра, голови Центральної виборчої комісії, голови Національної ради з питань телебачення, радіомовлення з приводу припинення трансляції програм "П’ятого каналу" операторами кабельного телебачення Донецької, Дніпропетровської, Закарпатської областей та усунення порушень норм чинного законодавства у сфері інформаційної політики, господарської діяльності та конституційних прав громадян. Михайла Родіонова до Генерального прокурора України з приводу незаконних дій слідчого Шевченківського районного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві. Михайла Полянчича до Генерального прокурора України, віце-прем’єр-міністра Івана Кириленка, міністра внутрішніх справ України щодо ознак дій кримінального характеру приватного підприємства-фірми "Меркурій-інвест" при розрахунках за непоставку мінеральних добрив приватному аграрному підприємству "Фортуна" в Чортківському районі Тернопільської області. Анатолія Оржаховського до Генерального прокурора України стосовно законності встановлення права власності, руйнації та порушення прав громадян, які внесли особисті кошти в будівництво багатоповерхового будинку в місті Гола Пристань Херсонської області. Миколи Томенка до міністра внутрішніх справ України про перевірку інформації щодо організації Міністерством внутрішніх справ України незаконної охорони агітаційних матеріалів кандидата на пост Президента України Віктора Януковича співробітниками міліції. Миколи Рудьковського до міністра освіти і науки України щодо визначення мінімального та максимального рівня наповненості школярами навчальних класів у міських та сільських загальноосвітніх школах Чернігівської області. Миколи Кульчинського до міністра охорони здоров’я України з приводу закриття. Київської дільничої лікарні в Семенівському районі Полтавської області. Дмитра Рудьковського до міністра внутрішніх справ України з приводу тяганини розслідування кримінальної справи за фактом дорожньо-транспортної пригоди. Григорія Омельченка до голови Апеляційного суду Донецької області стосовно ненадання судових рішень щодо колишніх судимостей Прем’єр-міністра. Миколи Томенка до голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, голови Державного комітету з питань технічного регулювання і споживчої політики щодо перевірки фактів порушення законодавства про рекламу під час трансляції загальнонаціональними телеканалами України Олімпійських ігор в Афінах. Нестора Шуфрича до заступника голови Вищої ради юстиції щодо притягнення до відповідальності суддів за порушення ними присяги, а також Василя Червонія, Олексіюка до голови Державної служби України з нагляду за забезпеченням безпеки авіації України Максимова щодо ситуації, яка склалася на Державному авіаційному підприємстві "Львівські авіалінії". Олексіюка, Загреви до Прем’єр-міністра України щодо прискорення виконання указу Президента України про заходи в зв’язку з 60-ою річницею початку виселення етнічних українців з території Польщі. Євгена Кирильчука до Генерального прокурора про зловживання працівників правоохоронних органів Волинської області відносно громадянина Назарчука. Таким чином, шановні колеги, поступило і виголошено 33 депутатських запити. Із них "Наша Україна" - 11, фракція комуністів - 7, "Регіони України" - 1, фракуція Соціал-демократичної партії України - 1, фракція політичної партії "Трудова Україна" - 1, Народної аграрної партії - немає, фракція Соціалістичної партії - 2, Блок Юлії Тимошенко - 5, група "Союз" - 3, НДП, промисловці і підприємці - 1. Всього 33. Переходимо до виступів. А, вибачте, ще один, шановні колеги, 34-ий Юрія Ширка до міністра охорони здоров’я України про перешкоджання чиновниками Управління охорони здоров’я Миколаївської області лікарям Фонду Шалімова надавати безкоштовну медичну допомогу мешканцям області. Шановні колеги, ще одне оголошення прослухайте. Відповідно до Регламенту Верховної Ради, народний депутат Кукоба заявив про своє входження до складу депутатської фракції політичної партії "Трудова Україна". Переходимо до виступів представників депутатських груп, фракцій з заявами, повідомленнями, запитами. Виступи до 5 хвилин. Від фракції народно-демократичної партії промисловців та підприємців і "Трудової України" слово має Майко. Підготуватися Губському.
Шановні депутати! Я сьогодні хотів би зробити заяву в адресу Президента, Прем’єр-міністра, просити Голову Верховної Ради і вас підтримати нас з таким проханням. Ви знаєте, що в червні-липні була заява стосовно зняття директора заводу "Арсенал". Я можу відповісти вам, що ніяких серйозних відповідей ми не одержали, ні до яких заяв ніхто не прислухався. Більше того, на сьогоднішній день тенденція знаття директорів без суттєвих причин продовжується. Вже знятий директор самого відомого в України науково-дослідного інституту "Квант", знятий директор величезного заводу "Радар", "Більшовик", у Львові директор інституту. Призначення директорів йде без врахування їх підготовки, знань і можливостей для використання тих досягнень, які є на цих підприємствах. Це наносить величезну шкоду промисловому комплексу України. Я вважаю, що це вже сьогодні не примхи чи якісь бажання цього міністра, це вже політика державних органів, які треба обов’язково змінити. Чи ми загубимо промисловий комплекс, який десятки років був організований в Україні і його успіхи, чи захистимо його. Я вважаю, що сьогодні потрібно накласти мораторій до кінця виборів президента у нового уряду на звільнення керівників великих підприємств України. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги! Фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], "Трудової України", "Регіони України", "Демократичні ініціативи", "Народовладдя" і Народно-демократична партія України передають право на виступ Степану Гавришу. Будь ласка. Підготуватися Сівковичу від групи "Центр".
Шановні колеги! Вибори Президента України дійшли тільки до своєї календарної середини, але по силі своїх емоцій, конфліктів, цинізму і амбіцій вони вже вносять непоправимі травми українському суспільству, методично розколюють Україну, загрожуючи національній стабільності як цементуючій матерії суверенності, незалежності. Закликами до повстання, непокори ми отруюємо свідомість нашого народу, штовхаємо його до громадянського протистояння, розбрату. Все частіше і частіше голий популізм і власна соціальна філософія. до деяких політичних сил в останні роки замінюється на відкритий реваншизм та політичну агресію. Реальні цінності підмінюються сурогатами нічим не. гасел і закликів відкритою брехнею, демократичні цінності - псевдополітикою. Все частіше гола риторика щедро зафарбована в українські кольори стає основним мотивом і планом на шляху до перемоги за найвищу владу в Україні. Цьому активно, на жаль, прислуговує і деяка частина української преси, яка натомність діалогу, або дай би навіть емоційному і упередженому, все частіше готує інструкції для боротьби проти влади, опонентів, політичних сил по іншу сторону їх вибору. Інша точка зору вже не тільки не сприймається, але й переслідується в будь-який спосіб. Із темряви нашого хворого буття виникає загроза однополюсного суспільства. Все частіше політична конкуренція, яка є основою політичного прогресу в будь-якій демократії замінюється міжособистностною боротьбою. Опонента критикують не за його дії як лідера та державного діяча, а за особисті якості, використовуючи для цього брудні технології, а то і просто провокації, фальсифікації. Небезпечним стало і поширення ідеології штучного відриву держави як форми організації життя народу від самого джерела влади, державності українського народу. Це прямий шлях до втрати державності. Невже довготривалий історичний період занепаду українського розвитку нічого не навчив нас, українців. Невже колоніальна спадковість не дає нам шансів на власну історію. Держава Україна - це і є український народ, вона є основою національної ідеї, об’єднання народу в свою державу - є головною місією, яку ніхто, як і владу не може узурпувати, навіть яке б бажання отримати цю владу не виникало. Трагічним по своїм наслідкам може стати конфлікт тих, то весь час починає свою особисту війну проти окремих громадян, різноманітних організацій, зневажаючи свої ж особисті гасла, вбачаючи в людях, виборцях лише матеріал для побудови храму своїх власних амбіцій. Вибори Президента 2004 року не може стати початком нової трагічної історії українців, служіння чужим господарям, розкол уже без сумніву єдиної нації. громадянського суспільства, формування ідеології патріотів і не патріотів своїх і чужих. Ми в ніякому разі не маємо вийти з виборів президента ослабленою у чварах протистоянні з народом, деморалізованою політичною елітою, в страху очікування продовження цієї боротьби аж до 2006 року виборів до парламенту. Демократії і її традиції, що на словах підтримують всі кандидати в президенти зобов’язані і діяти відповідно до її стандартів, пропонувати українцям програмні цінності, які дають реальні надії і віру на прогрес України, заможне і вільне життя її громадян. Ми приречені, зобов’язані поставити перед собою мету: ще більшу консолідацію українців після 31 жовтня 2004 року, ще потужнішого їх об’єднання навколо модернізованої політичною реформою влади, ще глибшого ментального єднання навколо країни, як ідеї. Нам вкрай потрібна сильна держава, єдиний народ, ефективна влада. При чому це не відкладаючи на завтра, на 2006 рік, інші роки. Вже зараз ті, хто вже приміряє на себе корону українського президента має взяти на себе цю конкретну відповідальність. Не угода про чесні вибори, щоб методично і послідовно робити їх безчесними вже сьогодні, а чіткі політичні зобов’язання, підтверджені конкретними діями має стати основним аргументом, який почують і підтримують виборці. У сучасних демократіях вибори - це завжди шлях демократичного оновлення суспільства влади. Більша частина політичних сил України цього хочуть, за це борються, змагаються. Соціалісти, комуністи, політичні сили парламентської коаліції, абсолютна більшість кандидатів у Президенти і сили, що їх висунули, бажають політичної реформи як найбільш ефективного способу еволюції національного розвитку, як інструмент оновлення прогресу кожного українця, це чесна і відповідальна програма для нації. П’ять років нею живе Україна. Її запропонувала політична опозиція як протест проти системи, що вичерпав свій історичний ресурс. Цей. підтримав український Президент. Цього консенсусу злякалися, бо віра у легку швидку і навіть дострокову перемогу почала згасати. Шоста сесія Верховної Ради України без сумніву володіє своєю історією. І не тільки тому, що вона ще більше віддзеркалить політичні еліти України, поглибить конфлікт змагань за владу. Головне вона є пробування і для молодого українського парламентаризму. Ми завжди пишалися тим, що український парламент виступав в найскладніші українські часи як факту консолідації. Ми в це вірили, і цю віру несли своїм виборцям. Треба шукати діалог. України. Для цього зараз альтернативи немає. Хто б не переміг, парламентська демократія має зберегти нам можливість на завтра не тільки дивитися один одному в очі і потиснути руку, але і втягнутися у продовження вже національної кризи. Це позиція здорового глузду і політична сутність нашого мандату, яку надав. Тому парламентська коаліція, я завершую, закликає всі політичні сили парламенту, лідерів, кандидатів на пост Президента до прийняття політичного рішення, оформлення угоди між фракціями і депутатськими групами про відмову використання парламентської трибуни для політичних амбіцій як інструменту виборчих технологій, зведення особистих рахунків. Не треба забувати, що саме парламент виколисав українську державність і двох український президентів. Ми звертаємося до тих, хто вже запланував скандали і провокації не перетворювати парламент на політичний трибунал для опонентів, а Регламент в килимок для ніг, бо диявол не спить і чекає нашого розбрату. Дякую.
Шановні колеги, це був виступ від груп і фракцій. І право є таке. Я просив би, передали право голосу, так що не треба кричати. Шановні колеги, я прошу вас. Від депутатської групи "Центр" Володимир Сівкович. Підготуватися Калінчуку від Народної аграрної партії.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! За дорученням групи "Центр" хочу зробити заяву стосовно противоправних дій. а скоріше злочинної бездіяльності правоохоронних органів, які розслідують справу про напад на члена нашої групи Олексія Козаченка. Цей напад стався 24 липня цього року. Колеги. ми всі пам’ятаємо як після цього інциденту повели себе працівники правоохоронних органів. Вони обливали брудом всіх народних депутатів. Чого варта показна компанія із нашого обезброювання. перелік нібито вилучили із зброї, яка незаконно, на думку, правоохоронних органів збиралася у депутатів. Складається враження, що немає в Україні ні корупції, ні злочинності, ні не зрозуміло, хто зробив вибухи. Оскільки, вся правоохоронна система перекинулася на боротьбу з депутатами яких зробила фактично бандитами-депутатами. У них. мабуть. немає на сьогодні інших пріоритетів і ми спокійно на це всі дивимося. Згадайте як Генерал !!! і прокурор Одеської області без жодних доказів і експертиз фактично звинуватив у навмисному вбивстві нашого колегу. Міліціонер і прокурор керувалися свідченнями, ви вдумайтесь, тричі судимого, психічно хворого, який за 6 місяців до цього перерізав три горла людям і відсидів всього 6 місяців. після цього його випустили. Після проведення слідчого експерименту стала зрозумілим вся бездоказовість заяв !!! і прокурора Одеської області. Але, перед депутатом ніхто не вибачився. Депутат, репутація його була постраждала. Згодом Генеральна прокуратура порушує справу по статті про хуліганство. Що відбувається? Якщо на депутата нападають, прокуратура говорить - це хуліганство. І правоохоронні органи. Я невипадково ставлю це запитання, адже, навіть людина без вищої юридичної освіти може зрозуміти, що є ланцюжок між побиттям помічника, де було шість переломів, побиттям помічника Козаченка, і згодом самого депутата. Інтересно, якщо озвірілі негідники прийдуть до нас в зал, поб’ють когось із депутатів або прийдуть в кабінет Генерального прокурора і почнуть його брати штурмом, тоді міліція знову відкриє справу про хуліганство? Чи, можливо, потрібно відкривати справу по 346-й статті пункт два: "Напад на державного діяча". Ми, депутати групи "Центр", розцінюємо таке ставлення до парламентарів як провокацію, особливо злочинну в період президентських виборів. Група "Центр" вимагає порушити кримінальну справу за фактом нападу на Олексія Козаченка за статтею 346 частина два: "Напад на державного діяча", - та оприлюднення посад і імен замовців нападу на депутата і його помічника. Ми просимо підтримки Голови Верховної Ради, всіх вас, сидящих в цьому залі. В разі ігнорування нашої вимоги, ми залишаємо за собою право застосувати всі парламентські засоби впливу на органи влади з метою спонукання їх до поваги прав громадян, в тому числі представників законодавчої влади, тобто нас з вами. Дякую.
Дякую. Василь Антонович Калінчук від фракції Народної аграрної партії України запрошується до виступу. Підготуватися Ніколаєнку.
Калінчук, Одещина, фракція Народної аграрної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Народні депутати члени фракції Народної аграрної партії України вкрай стурбовані кризовим станом соціальної сфери села, який з кожним роком посилюється. З 1995 року спорудження об’єктів соціальної інфраструктури та житла на селі скоротилося більше ніж у 10 разів. Припинилося будівництво шляхів з твердим покриттям, стоять недобудовані більше тисячі шкіл, 620 дитячих дошкільних закладів, близько 24 тисяч кілометрів газових мереж. Через відсутність фінансування закрито дві тисячі клубів, 470 шкіл. Особливо катастрофічна ситуація з водопостачанням та забезпеченням селян паливом. І цей перелік проблем можна було б продовжувати. Як наслідок - і далі посилюється багатократне відставання сільської місцевості по наявності основних умов життєзабезпечення рівня медичного, побутового, торгівельного та транспортного обслуговування, освіти і культури. Через непривабливість та необлаштованість село старіє. Цей процес набув таких темпів, що у разі неприйняття термінових дійових заходів на селі в недалекому майбутньому не буде кому займатися сільськогосподарським виробництвом. Розроблена та затверджена указом Президента України "Державна програма розвитку соціальної сфери села на період до 2005 року" через відсутність фінансування не виконується. Міністерство аграрної політики України необгрунтовано - я це підкреслюю - усунено від впровадження цієї програми та контролю за її виконанням. Зламана роками відпрацьована система формування переліків об’єктів соціальної сфери села, що споруджується за рахунок видатків Державного бюджету та контролю за цільовим і ефективним використанням бюджетних коштів. Фактично в центральних органах виконавчої влади відсутня державна структура, відповідальна за виконання програми, що унеможливлює в подальшому контроль за реалізацією Національної програми соціального розвитку села на 2006-2011 роки. Пропозиції народних депутатів України щодо розподілу коштів на соціальний розвиток села не завжди узгоджується з регіональними програмами розвитку сільських територій за державні кошти. Вкрай обмежені видатки із місцевих бюджетів. Припинення з 1999 року відшкодування суб’єктам господарювання власних коштів, понесених на будівництво об’єктів соціальної сфери села, передбачених законом України про пріоритетність розвитку соціальної сфери села Агропромислового комплексу України призвело до небажання сільськогосподарських товаровиробників вкладати кошти в розвиток сільських територій. Тільки уряд Віктора Федоровича Януковича за останні 2 роки почав направляти певні кошти на будівництво об’єктів соціально-культурного призначення на селі. Але погодьтесь, 30 відсотків від загальних капіталовкладень не вирішують проблеми. 26 серпня цього року на засіданні консультативно-дорадчої ради з питань місцевого самоврядування при Голові Верховної Ради України розглянуто питання про фінансове забезпечення розвитку аграрного сектору та соціальної сфери села у 2005 році. У прийнятому рішенні рекомендовано Кабінету Міністрів України згідно з вже прийнятими законами передбачати у проекті бюджету на 2005 рік на розвиток соціальної сфери сільських територій не менше 1 відсотка ВВП держави. Передбачити поетапне відшкодування суб’єктам господарювання витрат власних коштів на будівництво об’єктів соціально-культурного призначення. А також не менше направити 600 мільйонів гривень на будівництво і реконструкцію об’єктів соціальної сфери села та ряд інших заходів. Фракція Народної аграрної партії України, підтримуючи рішення консультативно-дорадчої ради, звертається до уряду на народних депутатів України, органів місцевого самоврядування з метою відродження села прийняти на слідуючий рік не декларовані, а реальні заходи в розвитку соціальної сфери сільських територій по всіх напрямках передбачених розробленими та затвердженими програмами, в першу чергу через формування державного бюджету та бюджетів всіх рівнів на 2005 рік. Відновити довіру та повагу до селян, уважне та виважене ставлення до їх долі, до умов життя та праці. Дякую за увагу.
Дякую вам. Станіслав Ніколаєнко від фракції Соціалістичної партії України має слово. Підготуватися Пинзенику.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні вся українська громада! Верховна Рада розпочинає свою роботу у надзвичайних умовах. Громадяни України знаходяться під враженням від жахливих терактів у Росії, соціалісти глибоко сумують за безвинними жертвами. Але ці події сьогодні в України використовуються, як додатковий імпульс в очікуванні конфліктів особливо після того, як наш глава держави оголосив наступні вибори президента виборами брудних технологій, по суті, давши технологіям цим зелене світло. Соціалісти, всі люди не хочуть такого розвитку подій, нав’язуваного режимом сценарію президентської кампанії. Влада розуміє, прозорі вибори не гарантують їй ніяких шансів. Доведений до відчаю голодний, зневажений народ переступає ту межу, за якою страх вже не діє, як це сталося, скажімо, з голодуванням вчителів в Олександрії Кіровоградської області. За достовірної інформації на Банковій вже розроблено план з трьох основних варіантів. Перший - як забезпечити фальшиву перемогу провладного кандидата, друге - як відвести кампанію про визнання виборів недійсними з наступною участю у виборах знову ж Кучми, і третій - як спровокувати підстави для ведення в Україні надзвичайного стану. Складається враження, що до третього варіанту найбільше схиляються адміністрації центру і на місцях та особисто Президент. Такі ситуації за долю України, держави, її народу відповідаємо ми всі тут, в залі - і ліві, і праві. Зробити ж це, витримати контрольовану ситуацію, не допустити кризи можна лише, чесно вирішивши вузлові проблеми суспільства, прийнявши, справді, принципові рішення і зайнявши. Верховна Рада повинна зайняти тут принципову позицію. Що ми повинні зробити? Найперше, закінчується строк повноважень діючого Президента. Він повинен прозвітувати за 11 років свого, фактично, одноосібного правління державою, в тому числі як і Прем’єр. Президент повинен сказати, на скільки мільйонів людей і чому скоротилося населення України, як він подолав корупцію, а він обіцяв за три місяці це зробити, де подівся і в який спосіб приватизували Чорноморське пароплавство, промислові гіганти, нафтопереробні підприємства, обленерго та цілі галузі економіки. Нехай проінформує, що робиться із селом, тут зараз Аграрна партія казала про це, хто ж тут в цьому винен. Хай проінформує, скільки землі сьогодні не обробляється, скільки уже її продано по-злодійські, як вдалося знищити аграрний комплекс, що робиться сьогодні з хлібом, коли він відбирається в селян за безцінь, чим завершилося це трастове злодійство, чому багатовекторна зовнішня політика призвела до ізоляції України. Людям цікаво знати, коли вони одержать гарантовані Конституцією безкоштовне право на освіту, на лікування, і чому є мізерними пенсії, чому не повертаються вклади і таке інше. На ці і багато інших питань відповіді ми обов’язково повинні отримати. Олександр мороз, соціалісти вважають необхідним започаткувати традицію, щоб кожний обраний Президент обов’язково на початку аналізував, яку він державу прийняв, і в кінці обов’язково по закінченню терміну прозвітував, що зробив. Якщо не виконав своїх зобов’язань, повинен відповісти і бути на звичайній пенсії сільського пенсіонера, а не отримувати ніякі пільги. Наступне. Нам слід все зробити, щоб виправити авантюрні рішення з питання, що мають стратегічне значення для долі нашої держави. Йдеться, насамперед, про подолання вето на Закон України "Про внесення змін до Земельного Кодексу". Внаслідок використання замовних норм цього Кодексу протягом кількох років Україна втратить своє найбільше багатство, вона не буде вже державою. Тому що заради землі ми ще зберігаємо деяку вагу в світі. Якщо втратимо землю - України не буде. Всім фракціям необхідно об’єднатися і подолати згадане вето. Слід розібратися і з цінами на хліб, з велетенською цією авантюрою, яка твориться навколо хліба. Те ж стосується і вето на зміни до Закону "Про освіту". Потрібно подолати вето і повернути борги вчителям. Соціалісти вимагають заслухати на сесії звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з розслідування вбивства Георгія Гонгадзе. 16 вересня о 19.00 на центральній площі Києва Майдані Незалежності [[о 19.00 16 вересня]] відбудеться траурний мітинг і хода присвячена трагічній загибелі Георгія Гонгадзе. Ми наполягаємо на розгляді цих питань. Олександр Мороз, соціалісти категорично виступають проти участі українців в чужій війні в Іраку, проти загрози терактів Україні. Рішення про повернення з Іраку українського контингенту необхідно прийняти негайно. Для долі України важливе не лише те, кого буде обрано новим Президентом, важливою є і позиція парламенту, його фракцій. Адже в ближчі.
Так, дякую. Віктор Пинзеник має слово від фракції "Наша Україна". Підготуватися Олександру Турчинову.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Сьогодні Верховна Рада не може бути "хатою з краю". В країні загострюється конфлікт, фінал якого визначить долю кожної людини, кожної політичної сили і держави в цілому. Причини його не вибори і не персоналії кандидатів, його причини - протистояння влади і народу, а в ньому не може бути сторонніх. Не уникнути цього і Верховній Раді України. Народ прагне змін, він хоче добитися поваги до людської гідності, добробуту і справедливості. Люди сподіваються це зробити конституційним шляхом, на виборах у спокої, без криз і потрясінь. Але волі народу протистоїть нинішня влада. День і ніч телебачення і преса на замовлення влади тиражують брехню і залякують виборців, весь медіа-простір перетворився на один біг-борд. За найменше слово правди закривають газети і відключають канали. Фашистська символіка, розпалювання міжнаціональних конфліктів стали елементом провокації нинішньої влади, проте це не допоможе. Громадяни України хочуть щоб нинішня влада відійшла у минуле і ніхто не зможе зупинити волю власного народу, який хоче змін. Влада в Україні втратила відчуття реальності. Під час зустрічей наших депутатів сотні тисяч людей говорять одне: ми хочемо чесних виборів, ми прийдемо на дільниці і виборці проголосують так, як велить совість і вони переможуть. Ми знаємо і те, що в силових структурах, в інших владних органах не мало порядних людей, порядних професіоналів, які працюватимуть на мир і спокій. Вони пам’ятають про свій обов’язок і підуть разом із своїм народом. Хочемо також запевнити всіх: у комісіях досить відповідальних людей, на дільницях вистачить спостерігачів. Буде проведений паралельний підрахунок, кожен голос буде порахований, справжні результати будуть оприлюднені негайно, фальсифікація не пройде. Сьогодні Верховна Ради має бути на один бік, на одному боці, на боці свого народу. Найкращі сторінки в історії нашого парламентаризму писалися тоді, коли парламент виражав народну волю. Найгірші, коли не маніпулювали всупереч їй. Цей зал в період виборів повинен стати центром стабільності в державі. Верховна Рада має негайно зробити ряд кроків. По-перше, і найголовніше. Ми маємо невідкладно розглянути ті законопроекти, що мають на меті підвищення достатку людей і боротьбу з бідністю. Ми вже змусили уряд повернути до бюджету частину прихованих коштів. Але, розтягування національного багатства по кланових кишенях продовжується. Економіка за 6 місяців зросла на 13,5 відсотків. а велика частина суспільства цього не відчуває. Яке є економічне диво у виконанні цього режиму? Уряд таємно ділить між своїми мільярди гривень від приватизації, а в цей час людям немає за що зібрати дитину до школи. Блок Віктора Ющенка вважає необхідним добитися підняття мінімального рівня зарплати до 260 гривень вже цього року. До січня необхідно підняти його до 300 гривень, а до червня 2005 року до рівня прожиткового мінімуму. Компенсації знецінених заощаджень Ощадбанку мають бути вже збільшені цього року в 6 разів. Повинні бути повернені борги вчителям по статті 57 Закону "Про освіту". Це все Верховна Рада України повинна передбачити в законах про бюджет. Друге. Верховна Рада має стати на захист народного волевиявлення, стати гарантом дотримання Конституції для цього необхідно: негайно припинити нахабний тиск окремих чиновників на виборців, покласти край темникам, забезпечити рівний доступ кандидатів до засобів масової інформації. Третє. Верховна Рада має відновити авторитет українського парламентаризму, який 10 років свідомо дискредитувала влада. Слово парламенту має стати вагомим у найголовніших питаннях внутрішньої і зовнішньої політики. Ми маємо зробити все, щоб не дати реалізувати сценарій влади блокувати роботу парламенту. Шановні народні депутати, через кілька місяців у цьому залі буде створена нова парламентська більшість. Фракція блоку Віктора Ющенка переконана, що нова більшість об’єднає більшість присутніх у цьому залі депутатів. Усіх, хто готовий працювати для народу, для процвітання держави. Закликаємо усіх вас, шановні народні депутати, працювати для майбутнього.
Олександр Турчинов від фракції блок Юлії Тимошенко запрошується до виступу. Підготуватися Надразі від депутатської групи "Союз".
Шановні народні депутати, так склалося, що з початком роботи нашої сесії кампанія виборів Президента досягла кульмінації та увійшла у фінальну фазу. У той же час чинна влада переступила будь-які межі і спалила всі мости, які ще вчора бодай трохи зв’язували із законністю та легітимністю. Тотальні порушення, несамовитий тиск адміністративного ресурсу, шантаж та провокації панують по всій Україні, у всіх областях та регіонах. Замість прийняття відповідальних рішень Кучма залякує країну примарами громадянської війни. Як зокрема було вчора під час його виступу в Криму. В той же час провокації та злочини стали єдиною формою існування чинної української влади. Це стосується як вибухів, що лунали на Троєщині, так і дійств за участю ряджених провокаторів, які готуються владою завтра. І завтра всі бажаючі зможуть побачити фашистське обличчя кермачів з Банкової. Незважаючи на брутальну поведінку влади, нехтування Конституції та виборчого законодавства, коаліція "Сила народу", до складу якої увійшли блок "Наша Україна" та блок Юлії Тимошенко зможе вибороти перемогу та очистити Україну від бруду. Ми зможемо мати потужну свободну та демократичну країну, на чолі якої буде стоять народний Президент. Але сьогодні я хочу привернути вашу увагу, шановні колеги, до ситуації, яка склалася на Сумщині, де завдяки губернаторові Щербаню область перетворилася на дзеркало можновладного режиму, а подекуди і перевершила його. Наприкінці серпня в області визріла реальна вибухонебезпечна ситуація. Місцева влада до того догосподарювалася, що народ перебуває на межі повстання проти адміністративно-кримінальної влади та власного губернатора. Люди прагнуть позбутися тиранії ставленика Кучми, скинути ярмо "щербанівщини" зі своїх плечей. Щотижня багатотисячні мітинги протесту збираються на всій території регіону, і ситуація загрожує вийти з-під контролю. Саме за часів цього, призначеного Кучмою, голови обладміністрації ще вчора благополучний регіон перетворився на заповідник безгосподарності, безвідповідальності, волюнтаризму, панування тіньової економіки та відверто бандитських методів правління. В області повністю дискредитовані всі представницькі інститути народної влади, все вирішує купка кримінальних кланів. Сумщина часів Щербаня стала демонстрацією того, до яких злиднів та соціальних катаклізмів можна довести Україну та її народ під проводом чинних горе-можновладців. Рівень життя простих людей - один із найнижчих в країні. Це зовсім, до речі, не турбує місцеву владу. Літній похід студентів, збурених безвідповідальним та незаконним рішенням чинної влади, який так перелякав як сумських, так і київських чиновників, лише початок акції народного протесту. Вже завтра на вулиці може вийти все населення області, яке більше не може терпіти наруги над собою. Влада на чолі з Кучмою добре знає про те, які беззаконня чиняться в цьому регіоні. Однак продовжує утримувати губернатора на посаді як гаранта тотальної фальсифікації виборів Президента в жовтні-листопаді 2004 року. Однак, я переконаний, населення області не буде терпіти експериментів над собою і скаже своє слово задовго до 31 жовтня. Саме тому, аби не допустити безконтрольних проявів народного протесту, повернути соціальну і політичну стабільність в регіон, необхідно терміново звільнити Щербаня з посади голови облдержадміністрації, інакше його викине звідти сам народ. Я хочу попередити колег-депутатів: народ в Сумах сьогодні доведений до відчаю і готовий вдатися до активних акцій прямої дії. І саме Верховна Рада зобов’язана не допустити найрадикальнішого розвитку подій в Сумах. З цією метою фракція Блоку Юлії Тимошенко пропонує Верховній Раді: негайно створити тимчасову слідчу комісію з розслідування ситуації, що склалася в області, а також негайно звільнити Володимира Щербаня з посади керівника обласної державної адміністрації Сумської області. Постанову про створення цієї комісії наша фракція передала до Верховної Ради, і ми, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, вимагаємо негайно розглянути і прийняти цю постанову. Я переконаний, що в цьому нас підтримають і фракція Блоку "Нашої України", і соціалісти, і комуністи, а також всі депутати, які мають гідність і відповідальність. Прийшов час, шановні колеги, Верховній Раді наводити порядок в країні. Дякую за увагу.
Василь Надрага від депутатської групи "Союз", будь ласка. Підготуватися Петру Симоненку від Комуністичної партії. Від фракції Комуністичної партії.
Василий Надрага, депутатская группа "Союз", Луганская область. Уважаемые коллеги и уважаемые слушатели и телезрители! Позвольте от имени депутатской группы "Союз" выразить соболезнование народу России в связи с тем разгулом терроризма и сотнями человеческих жертв, которые он имеет в последнее время. Жизнь показывает, что, к большому сожалению, мир меняется не всегда к лучшему. И то, что сегодня в этом зале, к большому сожалению, эта тема практически не звучит, тоже вызывает свое недоумение. Должен сказать, что безусловно разворачивающаяся избирательная комиссия все больше и больше захватывает самые различные стороны общественной жизни нашего общества. Но я хочу сказать, и это подтверждает мой опыт общения с моими избирателями, к большому сожалению, не это волнует наших людей. Наших людей в большей степени волнуют проблемы другого порядка. Их интересует полученная заработная плата и пенсия, их размеры, тепло в домах, дешевый хлеб в магазинах и все то, что составляет насущные нужды обычного, простого гражданина нашего государства. И когда мы сегодня с вами пытаемся таскать один одного за чубы по президентским выборам, мы должны четко понимать с вами, что это то, что волнует может быть нас и то не всех. А население думает о другом. Оно надеется, что мы будем принимать те решения, которые сегодня им нужны. Приведу несколько примеров. Работая в округе и встречаясь со своими избирателями, я столкнулся с ситуацией, что безусловно их волнует президентские выборы. Но еще раз повторю, это не главное. Так, полковник запаса, житель Луганска, ветеран Вооруженных Сил Якуд Григорий Павлович и майор запаса Копылов Григорий Павлович, как и, впрочем, другие военные пенсионеры сегодняшние, возмущены диспропорцией пенсий военнослужащих, вышедших в запас до 2000 года и после. Их не может не смущать ситуация, когда прапорщик, уволенный после 2000 года, получает больше, чем полковник, отслуживший в Советской Армии почти всю жизнь. И хоть правительство делает в этом направлении определенные шаги, это тема. которая должна решаться сегодня и сейчас, и здесь, потому что сегодня и сейчас мы должны с вами формировать бюджет. И в этот бюджет мы должны закладывать деньги, которые дадут возможность военным пенсионерам, независимо от времени выхода их на пенсию, получить заслуженную и адекватную пенсию. Я должен вам сказать, что есть проблемы, которые волнуют ветеранов. Это, безусловно, проблемы материального обеспечения, медицинского. Но есть и те вещи, в которых мы можем сделать конкретные шаги и без больших капиталовложений. Мое общение с ветеранской организацией Артемовского района города Луганска во главе с председателем Алексеем Максимовичем Тарапатом, люди высказывают достаточно понятную, и вместе с тем долго не сдвигаемую с места проблему: почему сегодня Великая Отечественная война в учебниках, по которому учится подрастающее поколение, отражает все, что угодно, только не ту объективную картину, которая существовала, почему экраны наших телевизоров заполнили фильмы, которые пропагандируют насилие, почему на сегодняшний момент - это артемовская ветеранска организация задает вопрос, дальше Верховна Рада не совершенствует закон о статусе ветеранов Великой Отечественной войны и гарантии их социальной защиты? Я думаю, что они абсолютно правы, что этими вещами мы должны заниматься так же безотлагательно, как и всем остальным, ведь не за горами 60-летие Великой Победы, и помимо подготовки торжественных мероприятий нам с вами необходимо принять ряд законопроектов, направленных на социальную защиту ветеранов войны. Наших избирателей сегодня волнуют вопросы заработной платы и взаимоотношения работников и руководства предприятий, не зависимо от форм собственности, а, соответственно на повестке дня стоит вопрос о том, чтобы мы приняли в конечном варианте Трудовой кодекс, где будут защищены интересы не только работающего и не только предпринимателя, а в целом всех тех, кто занят в производстве, всех и соответственно интересы не по принципу "я тебе заплатил и больше ко мне не цепляйся", а по принципу того, что человек должен получить адекватное вознаграждение за свой труд. Остаются острыми вопросы пенсионного обеспечения. И на сегодняшний день мы в этом зале должны для себя понять, что сегодня решить вопрос о пенсионном обеспечении, о добавлении и изменении системы подсчета пенсий для работников бюджетной сферы, а это учителя, врачи, работники культуры, спорта, это наша с вами ответственность, это не чья бы то ни была задача, это наша с вами ответственность. Поэтому, исходя из вышесказанного, могу сказать только одно: политика политикой, но избиратели говорят другое. До тех пор пока мы будем заниматься голой политикой, к сожалению, мы как депутаты своих обязанностей.
Дякую, Василю Івановичу. Петро Миколайович Симоненко запрошується до виступу від фракції Комуністичної партії України.
Шановні колеги! Шановні виборці! Про вплив виборчого процесу і виборів президента на організацію роботі Верховної Ради і наслідки цього впливу вже було сказано. Перебіг політичної боротьби підтверджує жорстокість, підтверджує раніше заявлене про те, що вона буде брудна ця політична боротьба, вона вже є цинічна по відношенню до нашого народу. Ця політична боротьба точиться між кримінальним капіталом і власним народом. А технології, які обрані для того, щоб у черговий раз обдурити народ, це і є технології на підтримку кримінального капіталу у владі. Два олігархічних угрупування розділили не тільки власність і владу у нас в Україні, вони поділили Україну, як територію держави навпіл, вони розділили народ України навпіл. І ця боротьба точиться за схемою: одні начебто олігархи у владі і погані, а інші олігархи начебто в опозиції і гарні. Я хотів би порекомендувати, хто виступає з цієї трибуни і каже про біли нашого народу, згадати, а хто в 1993 році знищив економіку через інфляцію в 10,5 тисяч процентів, а хто започатковував трастові компанії, які були компаніями, грабунку й пограбування власного народу. Ось цим шановним панам я хотів би в котре ще й ще раз нагадати - пам’ять людська не забула злочини, які були скоєні за роки незалежності проти нашого народу. Тому і ця політична боротьба є цинічною, бо вона побудована на брехні з боку олігархів, вона побудована на тому, що два олігархічні клани ділять між собою владу. Пани скубуться, як то кажуть, а у холопів чуби тріщать. Економічна криза загрозлива сьогодні, життя окремою людини практично сьогодні стоїть також перед загрозою. Що ми пропонуємо сьогодні для того, щоб Верховна Рада сприяла наведенню порядку у нас у державі. Ми, комуністи, пропонуємо терміново провести на підставі законів інвентаризацію власності. Хто виконав приватизаційні зобов’язання - будь ласка, працюйте. Але хто не виконав приватизаційні зобов’язання - держава повинна через Верховну Раду повернути власність народу України й державі. Це шахти, металургійні заводи, обленерго, хімічні підприємства, це машинобудівний комплекс. Це все і повинно складати економічний базис нашої незалежності. А ті, хто переді мною виступав, започаткував процес приватизації, завдяки якому у народу вкрали 600 мільярдів гривен власності, а в державу віддали тільки 8,7. Тому ми сьогодні пропонуємо проводити політику захисту народних інтересів. І друга проблема. Це проблема підтримки нашого народу і, в першу чергу, вирішення продовольчої безпеки. Проблема складна і важка сьогодні. Ми повинні відверто сказати народу, що у цьому році 40 відсотків врожаю пропало. І хто їздив по Україні, той бачив, що досі ще [[сьогодні у нас 8 вересня]] жнива не закінчилися. 20 вересня вже повинні були посіятися, але такого не зроблено. Що треба зробити? Ми наполягаємо й пропонуємо законом встановити сьогодні ставку кредиту для селян 3-5%, щоб дати обігові кошти і підтримати наших селян. Зобов’язати сьогодні уряд купити мінімум 50% того зерна, яке вирощено на селі, щоб спасти і врятувати селян від свавілля зернотрейдерів, які вже скуповують по 350-400 гривень за тонну зерна, а продають на переробку хліба 1000-1200 гривень. Далі, виконати закон про підтримку сільського машинобудування і спрямувати гроші, щоб постачати комбайни, трактори і навісне обладнання для села, прийняти рішення про заборону вивозу сьогодні зерна з України, бо вже дехто налаштував, як то кажуть потяги спрямовують на Херсонські і Одеські порти, щоб вивозити знову зерно, не маючи зерна, балансу зерна у нас в Україні. І пропозиція: ми пропонуємо сьогодні не говорити про соціальний хліб, який намагається дехто з народних депутатів встановити для народу України. Мається на увазі: для багатих гарний хліб, а для бідного народу з дерті будемо пекти. Так ось ми - комуністи пропонуємо: за ось той вражай, який сьогодні заявлений, що ми десь 35 мільйонів зібрали, виходячи із розрахунків які: потреба сьогодні складає для підтримки наших ветеранів в першу чергу як раз і виділити ті ж самі міліард, півтора міліарда гривень для того, щоб повністю безкоштовне зерно і безкоштовний хліб дати для наших пенсіонерів. Тоді це і буде реальна підтримка, яка буде допомагати нашим селянам вирішувати проблему, та й не тільки селянам, а і горожанам вирішувати проблему добробути реальної сім’ї. Ми пропонуємо реальну політику, ми пропонуємо сьогодні спрямувати зусилля Верховної ради як раз на захист інтересів конкретної людини, удосконалюючи законодавство, і призупинивши пограбування народу України. Дякую.
Шановні колеги, виступи від депутатських груп і фракцій завершено, слово для інформації має голова Комітету з питань організації роботи Верховної Ради та Регламенту Валентин Григорович Матвєєв. Будь ласка.
Шановні народні депутати, що змусило мене попросити головуючого надати слово? Учора відбулося урочисте відкриття нинішньої шостої сесії Верховної Ради. Проведено було і перше пленарне засідання. Сьогодні другий день роботи. Виступили представники всіх практично депутатських фракцій і груп. Говорили про різні проблеми, обмінялися гострими взаємними, я б сказав, і політичними такими докорами. Але, на жаль, ніхто з колег так і не відзначив, чи може ніхто і не помітив, що працюємо ми з вами зовсім в інших умовах, чим було це навіть наприкінці минулої п’ятої сесії. А стало це можливим перш за все, завдячуючи, я б сказав, тому що я це бачив практичного кожного дня, завдяки колосальним зусиллям працівників Апарату Верховної Ради, Управління справами, його організації і підрозділів, іншим організаціям, які були залучені до виконання цієї роботи. Вони менше, чим за два місяці, вдумайтеся, менше, чим за два місяці, провели оцей величезний обсяг робіт по реконструкції, реставрації, поточному ремонту приміщень Верховної Ради, а особливо зали, цієї зали пленарних засідань. І безумовно введення в експлуатацію будинку по вулиці Садовій 3-а. Тому сьогодні від імені Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України, я думаю, шановні колеги, і ви підтримаєте нас у цьому, ми повинні і робимо це, висловлюємо щиру подяку за велику якість на проведену роботу всім тим, абсолютно всім тим, хто був причетний до цієї важливої справи. А керівництво Верховної Ради, Володимире Михайловичу, ми б просили і, я думаю, на це буде підтримка шановних колег, відзначити абсолютно також всіх, хто організовував і безпосередньо виконував таку значну роботу. Подяка їм велика і шана.
Дякую. Так. з процедури чи з яких міркувань? В’ячеслав Кириленко мікрофон, фракція "Наша Україна". Давайте будемо переходити вже до роботи.
В’ячеслав Кириленко, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги, я хотів поінформувати вас про безпрецедентну подію, яка трапилася 6 серпня і, яка опосередковано торкається кожного із нас, особливо з огляду на виборчу компанію. 6 серпня трапився безпрецедентний випадок в історії незалежної України, коли було затримано депутат Верховної Ради, не дивлячись на неодноразові пред’явлення посвідчення. Це відбулося за безпосередньою участі Губернатора Сумської області Щербаня, який очевидно виконував наказ Прем’єр-міністра Януковича. Це сталося разом із побиттям багатьох десятків студентів, які йшли мирною пішою ходою від Сум до Києва, а також були побиті депутати міської ради, обласної ради і батьки студентів. Перед цим у самих Сумах 1 серпня міліція неодноразово застосовувала силу до студентів та їх батьків. Перед цим ці ж сили розливали отруйну речовину креозон внаслідок.
Шановні колеги. Ну, 30 секунд, будь ласка, закінчіть. На 30 секунд, будь ласка, мікрофон.
міліція неодноразово застосовувала отруйну речовину проти студентів. Я звернувся, як народний депутат до Генерального прокурора Васильєва і до Голови Верховної Ради Литвина з тим, аби захистити свої права та права тих людей, які постраждали. Я хочу повідомити депутатський корпус і всіх виборців, що генеральна прокуратуру взагалі, не дивлячись на звернення від 8 серпня, яке я звернув до неї, не дала ще жодної відповіді, а міліція 27 серпня дала.
Я прошу. шановні колеги. Я прошу зараз Регламентний комітету. Ну, будь ласка. Будь ласка, Регламентний комітет з цього приводу, вивчити це питання і розглянути. Я з свого боку направляв відповідні звернення до правоохоронних органів, отримав відповідь, до відома народного депутата. Очевидно, треба більш поглиблено вивчити. [[Ш у м у з а л і]] Ну, він же сказав, шановні колеги, зараз інші скажуть. Одну хвилиночку, заспокойтеся. Я прошу вас. Ну, будь ласка, звертайтеся, 30 секунд. Будь ласка, звертайтеся.
Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Я протестую, оскільки це стосується всіх тих, хто так чи інакше захищає права простих людей. Будь хто з нас може бути затриманий, а потім через чотири години буде сказано вже в міліції, в КПЗ, що, виявляється, ви не пред’являли посвідчення. Я хочу сказати, що в нас є фільм, який зафіксував, що неодноразово всі депутати Верховної і міської рад пред’являли посвідчення, міліція написала відповідь, що "ми не бачили жодного посвідчення, а тому претензій жодних немає". Це не може продовжуватися, і це стосується всіх, не тільки "Нашої України", а й соціалістів, комуністів і всіх тих, хто виступає проти цієї влади, яка несправедлива, авторитарна і недемократична, на чолі з Прем’єром Януковичем. Дякую.
Я прошу голову Регламентного комітету підняти ще раз ці питання, зробити відповідні запити, розглянути цю тему, заяву нашого колеги, і прийняти відповідні рекомендації для того, щоб могла Верховна Рада відреагувати на це. Я прошу також секретаріат підготувати необхідно доручення з приводу пропозицій, які прозвучали у виступах представників депутатських груп і фракцій. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Конвенції Міжнародної Організації Праці номер 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості і торгівлі. Доповідач - міністра праці та соціальної політики Михайло Папієв. Співдоповідачем буде виступати Станіслав Сташевський, голова комітету. Прошу дуже коротко. Будь ласка, будь ласка, я прошу вас!
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Прийняття зазначеного закону дасть змогу Україні приєднатися до Конвенції Міжнародної Організації Праці номер 81 і засвідчити свою готовність дотримуватися міжнародних норм у діяльності органів, що здійснюють державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю. Положення норм конвенції закладено зараз в сьомій книзі проекту Трудового кодексу України: "Державний нагляд та контроль за дотриманням трудового законодавства". Ратифікація цієї конвенції розширить законодавче поле, що регулює діяльність органів виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю. Положення цієї конвенції, вони і зараз вже викладені в законодавчих актах України, і вони дотримуються на всій території України через національне законодавство. Діяльність органів, які здійснюють державний нагляд, вони регулюються сьогодні Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом законів України, Законом України "Про охорону праці" та іншими спеціальними законодавчо-нормативними актами. Приєднання України до зазначеної конвенції не потягне за собою будь-яких негативних політичних, економічних, правових і матеріально-фінансових наслідків. Політичним наслідком прийняття цього законопроекту буде підвищення міжнародного авторитету держави. Довідково до мене зверталися народні депутати України: чи не є це створення якогось нового державного органу. Доповідаю вам: на сьогодні у нас діє Державний департамент нагляду за додержанням законодавства про працю, який створений в 2000 році. З прийняттям цього закону жодної людини не буде збільшено відповідно до штатної чисельності або якимось чином змінено принципово роботу цього державного органу. Я прошу підтримати даний законопроект.
Так, дякую. Питання? Одну хвилиночку. Будь ласка, запишіться на питання, 3 хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Матвієнков буде наступним ставити запитання.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний пане міністре! Конвенція підписана чи прийнята в 1947 року. У вашому виступі не прозвучало чому Україна до цього часу не ратифікувала це рішення. Це перше питання. Друге питання. Як ви думаєте, проаналізувавши текст Конвенції, на скільки років Україна відстала від міжнародного співтовариства і як в сенсі цієї Конвенції розглядаються всі ті випадки, які відбувалися на шахтах, а ми бачили, що навіть те, що сталося горе людське на шахтах перетворювали в пропагандистське виборне шоу одного кандидата від влади - Януковича. Дякую вам за відповідь.
Дякую. Я просив би не плутати дві структури. Є у нас державний комітет Держнаглядохоронпраці і є у нас департамент Державний департамент нагляду за додержанням законодавства про працю. Це зовсім дві інші. дві різні структури і функціонально вони різні. Державний департамент нагляду за працею він контролює виконання законодавства про працю, тобто своєчасність виплати заробітної плати, свєчасність погашення заборгованості по заробітній платі, своєчасне надання відпусток, лікарняних і багато інших питань, які стосуються саме праці. Чому Україна приєднується тільки зараз до цієї Конвенції? Тому що у нас створено було Державну інспекцію праці у 1996 році, а Державний департамент створено тільки у 2000 році. Крім цього ви знаєте, що відповідно до Генеральної угоди уряд такі документи подає до Верховної Ради України тільки після погодження профспілковими організаціями та всеукраїнськими організаціями роботодавців. От якраз ця процедура погодження з профспілками та роботодавцями зайняла достатньо часу, і ми сьогодні вносимо цей закон на ратифікацію до Верховної Ради України. Дякую.
Сергій Матвієнков, фракція "Регіони України".
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Михаил Николаевич, я к вам подходил, и вот вы озвучити ту темы, которая, так сказать, вызывала беспокойство. Почему? Потому что те нормы, которые сегодня записаны в конвенции, они действительно не могут не вызывать, будум так говорить, двоякого трактования. Первое. Количество проверяющих достаточное для необходимости проведения этих проверок. Второе. Обеспечение транспортными средствами, помещениями там и так далее. Периодичность. В любое время доступ в любые помещения без ограничений. Как часто, как это необходимо "ретельно" для того, чтобы было, так сказать, достаточно для проверок? То есть. К чему я все это говорю? Все эти нормы должны быть четко урегулированы действующими на сегодняшний день нормами закона, и они должны быть четко расписаны между работодателем, профсоюзом в том числе, и теми структурами законов, которые действуют на сегодняшний день. Поэтому ратификация конвенции дело нужное, но мы должны посмотреть и таким, чтобы действительно мы здесь не перехлестывали проверяющие структуры, потому что для любого работодател, вы знаете, самая больная тема, когда подобного рода проверки выводят из колеи и не дают возможность нормально работать. Спасибо.
Дякую. Доповідаю вам. У нас всього в Україні існує 914 державних інспекторів праці, із них, 20 чоловік ті, які працюють у центральному апараті. Прийняття цієї конвенції на жодну людину не збільшить апарат, не розширить їх повноваження або не збільшить ті адміністративні штрафи, які мають право накладати ці державні інспектори праці. Сьогодні всі ці питання врегульовані законодавством України, прийняття цієї конвенції підвищить міжнародний авторитет України. Тобто ми зможемо чітко і ясно сказати, що Україна не просто прийняла своє законодавче поле, а що це законодавче поле , яке діє в Україні, відповідає міжнародним нормам. Дякую.
Так, дякую, Михайле Миколайович, будь ласка, сідайте. Станіслав Телісфорович, Голова Комітету у закордонних справах, заключення комітету з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Внесений проект Закону "Про ратифікацію Конвенції міжнародної організації праці [[про інспекцію праці у промисловості й торгівлі]] " розглянуто на засіданні комітету і рекомендовано до прийняття Верховної Ради. Конвенція була прийнята, як відомо, 11 липня 1947 року на 13 сесії Генеральної Конференції міжнародної організації праці, і на сьогоднішній день до неї приєдналося 130 країн світу. Ратифікація конвенції розширить законодавче поле, що регулюватиме діяльність органів виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю. Приєднання до Конвенції не передбачає додаткових фінансових витрат із Державного бюджету країни. Зазначена Конвенція не містить положень, що суперечать чинному законодавству України, її реалізація не обумовлює прийняття нових законів чи змін до чинного законодавства. Тому на підставі експертних висновків Наукового Головного управління, Комітетів із питань соціальної політики та праці, з питань промислової політики і підприємств, та з питань економічної політики, Управління народним господарством, власності та інвестицій ухвалили рекомендувати Верховній Раді прийняти зазначений законопроект. просимо підтримати.
Так, дякую, Станіслав Телісфорович, сідайте. Шановні колеги, є потреба обговорювати цей документ? Записалися. Ну давайте обміняємося протягом 10 хвилин. Анатолій Мороз фракція комуністів, підготуватися Михайлу Мельничуку.
Анатолій Мороз, виборчий округ № 83, Запорізька область, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні члени Уряду, шановний Головуючий, думаю, що я не помилюся, якщо скажу, що Верховна Рада сьогодні підтримує уряд і ратифікує конвенцію Міжнародної організації праці про інспекцію праці промисловості і торгівлі. Ну, по-перше це зобов’яже нас, наш уряд, наших чиновників не тільки займатися балаканиною про те, що ми прагнемо в європейський дім, а й засвідчить готовність України дотримуватись міжнародних норм у діяльності органів, які здійснюють державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю. А також зобов’яже Україну навести порядок з цією проблемою в нашому власному домі. Я думаю, кожний тут сидячий у залі може навести десятки, сотні, а то й тисячі прикладів порушення законодавства про працю, можна привести дуже багато прикладів, коли інспектують, перевіряють, а порядку з цієї проблеми в нашій державі так і не наводиться. Візьмемо таке питання як прийом на роботу; коли громадянин пише заяву, то він пише заяву на прийом і на звільнення без дати. А потім, коли чиновнику скажімо або тому ж роботодавцю потрібно звільнити працівника, він ставить лише дату і робітника звільняють, так сказать, за власним бажанням. Що стосується заробітної плати, також можна приводити дуже багато прикладів. Скажімо от промисловість, візьмем гірничо-добувну, видобувну галузь, скільки говориться про погашення заборгованості по заробітній платі обіцянок більше ніж сама заборгованість: від президента, від уряду, від всіх гілок влади, і сьогодні від всіх кандидатів на пост президента, але все робиться, як в анекдоті, де нерадивий господар говорить своїм підопічним: "Я завжди був господарем свого слова. А тому я його дав, я його й заберу". Так у нас на сьогоднішній день робиться. У машинобудівній галузі. Я декілька раз уже виступав з цієї трибуни, "Південдизельмаш" місто. Запорізька область. Не виплачується заробітна плата роками. Люди мітингують буквально в кінці того місяця з вимогою виплатити заробітну плату. Нікому нічого не потрібно. Справа дійшла до самого Президента, але доля цього підприємства, унікального підприємства у машинобудівній галузі на сьогодні, на жаль, так і висить у повітрі. Заробітна плата не виплачується. У торгівлі, я думаю, теж не менш невирішених питань. Ось я, наприклад, хотів би, правда, повернутися до.будівного заводу і привести такий приклад. Потерпілі від трудового каліцтва цього підприємства звертаються до мене, до Віктора Федоровича Януковича як до Прем’єр-міністра з проханням розібратися з Фондом соціального страхування, який Віктор Федорович волюнтаристським методом при формуванні і затвердженні бюджету України на 2003-2004 роки статті щодо погашення заборгованості вугільних підприємств по виплатах відшкодування з трудового каліцтва за рахунок соціального страхування своїм волюнтаристським методом зобов’язав, щоб ці гроші виплачувалися з цього фонду. І щодо.
Михайла Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Мироненку.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Проект закону передбачає зобов’язання України щодо дотримання вимог за здійсненням державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю. Фракція Соціалістичної партії України, Олександр Олександрович Мороз неодноразово, ми вносили пропозицію щодо підсилення контролю за дотриманням законодавства про працю. Можливо, цей крок, який сьогодні зробить парламент, він є тим підсилюючим стимулом, який дасть можливість нам же в рамках, будемо говорити, європейської спільноти контролювати ті питання, які ще на сьогоднішній день не під контролем держави, будемо говорити, недосконалим контролем держави в нашій країні. Але ми чітко розуміємо, що тут визначаються основні завдання та функції системи інспекції праці. Чи діють вони в нас на всіх підприємствах? Так, сьогодні тут є мої колеги-депутати, які мають відношення до керівництва великими потужними підприємствами України. Це не відноситься до них. Ми сьогодні говоримо про те, що є ще багато нерадивих керівників, які, будемо говорити, на хвилі приватизації, прихватизації прийшли до керівництва потужними підприємствами, які не мали досвіду і не мають його і сьогодні, тому що крім власного кабінету та секретаря у приймальній нічого не бачать, на виробництві, практично, не бувають. Люди працюють на деяких підприємствах по 10-12 годин, і спробуй щось скажи! А де профспілки? Я хочу сказати, що профспілок, взагалі. Керівник, який сьогодні очолив профспілки України, він, навєрноє, очолює власний кабінет і власний, будем брати, власний персонал, і ніякого відношення сьогодні до захисту прав людини не мають профспілки. Хотів би ще відмітити таке питання. Давайте конкретно, якщо ми виступаємо, говорити конкретний приклад з регіону. Я вчора виступав, Мамализький гіпсовий завод, керівник Кроншевський звільняє економіста з роботи тільки тому, що її чоловік - голова сільської ради - не зробив так, як він хотів. Він каже: "Я вам не довіряю". Прокуратура районна, обласна - хто захистить цю людину? Сьогодні, як ніхто от функції, які виконують по контролю за працею, повинні би державні органи на це зреагувати, що керівник, який прихватизував собі державний пакет акцій, сьогодні робить, що хоче з людиною: ти мені не підходиш і йди з роботи. Я хотів би звернутися з цього приводу до шановного Михайла Миколайовича осилити контроль за цими питаннями. А договір пропоную ратифікувати. Дякую.
Віктора Мироненко, фракція комуністів.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники! В социалистический период не было необходимости в принятии законов, потому что социальна защита населения в нашей стране была лучшей в мире, и это признано Организацией Объединенных Наций. Сейчас в результате поворота назад капитализм в результате утверждения власти к олигархов, то есть крупных капиталистов, трудящиеся практически бесправны. Если раньше социалистический период работника, руководителю предприятия было трудно очень уволить, то сейчас работника уволить очень просто, ибо вся власть, политическая., экономическая находится в руках закономерно крупных капиталистов. И не важно к какому клану они относятся, то ли к клану, который сейчас полностью у власти, то к клану, который частично потерял власть и хочет получить абсолютную власть в будущем мы посмотрим. Конечно, законопроект необходим, но давайте подумаем, после принятия данного закона будет ли он выполняться, я убежден, как и все законы соответствующие интересам трудящихся законы эти не выполняются и данный закон не будет полностью выполняться ибо господствуют интересы крупного капитала. Для того, чтобы все же выполнялись законы и данный закон необходимо обеспечить переход власти в руки твердого сторонника социализма. Таким является из всех 26 кандидатов кандидат в Президенты Петр Николаевич Симоненко. Он твердый, последовательно боролся за интересы трудящихся все предшествующие годы, это можно понаблюдать хотя бы по принятию госбюджета, по пенсионному закону, по единому экономическому пространству. Единственный из всех кандидатов в Президенты, именно Петр Николаевич Симоненко голосовал за эти законы в соответствии интересам народа. За единое экономическое пространство, против грабительского Госбюджета, против грабительского пенсионного закона, который только обогащает тех самых олигархов. Обратите внимание, уважаемые соотечественники, на такую огромную опасность. Сейчас олигархи избрали, ну, как они считают, беспроигрышную тактику: сделали ставку на двух своих кандидатов. И подают средства массовой информации, что вот, дескать, только два настоящих кандидата, а остальных можно не учитывать. Какова цель? Цель, конечно, ясна: не пропустить Петра Николаевича Симоненко, который является, действительно, твердым, последовательным борцом за интересы народа, интересы трудящихся. Но, думаю, народ не должен позволить еще раз себя обмануть. Спасибо.
Ярослав Сухий, мікрофон, будь ласка. Якраз хвилина залишилася. Будь ласка.
Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, депутатська фракція "Трудова Україна". Шановні народні депутати, я хотів би зняти у своєму короткому виступі застереження промисловців та підприємців проти цього законопроекту. Мова йде про те, що в умовах трансформації нашого суспільства на ринкових засадах наша пошта, пошта народних депутатів України, в першу чергу мажоритарників, переповнена повідомленнями про порушення прав людини праці, тобто мова йде про порушення норм і правил - основи життєдіяльності будь-якого суспільства, - у сфері труда. А у зв’язку з цим мова йде про що: у нас є структури, їх ніхто не збирається збільшувати. Мова йде про вдосконалення самої системи захисту людини праці. Я вам наведу один приклад. Ми сьогодні маємо багато випадків, коли людина, найманий працівник, працює без трудової книжки, без виплат в соціальні фонди. Уявіть собі, яке майбутнє чекає цього працівника, коли він вийде на пенсію. З огляду на те, що ратифікація конвенції має для нас, як і для інших пострадянських республік, важливе значення.
Шановні колеги, розгляд проекту Закону про ратифікацію Конвенції Міжнародної Організації Праці номер 81 1947 року про інспекцію праці в промисловості і торгівлі завершено. Немає застережень? Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету: про схвалення Закону України "Про ратифікацію Конвенції Міжнародної Організації Торгівлі номер 81 1947 року про інспекцію праці в промисловості і торгівлі. Реєстраційний номер 0167. Прошу голосувати. [[11:25:07]] За-400 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про ратифікацію Конвенції міжнародної організації праці [[номер 129]] 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві. Доповідач - Папієв. Міністр праці та соціальної політики. Будь ласка, Михайле Миколайовичу. Підготуватися Сташевському.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Я дякую вам за те, що ви так проголосували за ратифікацію Конвенції номер 81. Вона стосується про інспекцію праці у промисловості і торгівлі. Та Конвенція, яка виноситься зараз на ваш розгляд, це конвенція номер 129 про інспекцію праці в сільському господарстві. І, користуючись нагодою, хотілося б наголосити ще раз. Шановні колеги, Державна інспекція праці - це саме та структура, яка здійснює державний нагляд за виконанням законодавства про працю на всіх підприємствах, установах і організаціях, незалежно від форм власності. Крім цього, у мене величезне прохання до народних депутатів України. Зараз у Верховній Раді України знаходиться на опрацюванні на другому читанні. на підготовці до другого читання проект Трудового кодексу України. Книга 7 вона якраз і стосується забезпечення прав і законних інтересів громадян стосовно виконання законодавства про працю і стосовно інспекції праці. Я просив би вас долучитися до відпрацювання цього дуже важливого законопроекту і я переконаний в тому, що - і ще раз наголошую на цьому - ратифікація Конвенції Міжнародної організації праці, ви знаєте, це близько 170 країн світу, вона ще підсилить міжнародний авторитет України. Я прошу підтримати цей закон і проголосувати за нього. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба запитання? Ну є потреба. Одну хвилинку, я не можу. Михайле Миколайовичу, вибачте, будь ласка. Запишіться на запитання. На табло прізвища висвітіть. Юрій Кармазін, будь ласка. 3 хвилини на запитання і відповіді.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка. Шановний пане міністре! У мене таке запитання. Скільки буде коштувати впровадження цього закону? Я це запитую через сам текст конвенції, зокрема, через статтю 8-му, де говориться, що персонал будуть державними службовцями, роблять їх незалежними, такі умови зайнятості, які роблять їх незалежними від будь-яких змін в уряді чи будь-якого небажаного зовнішнього впливу. Це значить нормальна заробітна плата. Стаття 15-та говорить про транспорті засоби, які мають даватися для виконання їх обов’язків. А стаття 20-та, це інше питання, передбачає конфіденційність скарги доведеної до їхнього відому. Чи не бачите ви тут протиріччя, коли говорять, що нікому не кажи яка скарга до тебе звернута, якщо треба виконувати законодавство і припиняти ці порушення? Оці два питання у мене є до вас. Дякую вам.
Дякую. Шановні народні депутати України! Я ще раз хотів би звернути вашу увагу на те, що всі принципи, які викладено у цій конвенції, вони сьогодні містяться у національному законодавстві України. Що стосується чисельності працівників, я вже казав, 914 інспекторів праці, які працюють на Україні, які охоплюють сьогодні всю територію України і міста, міста обласного значення, районного значення, населені пункти і всі підприємства, які діють на території України. Я от хотів би навести вам такі цифри. За перше півріччя ці інспектори праці провели 21 тисячу перевірок, якими охоплено було 16 тисяч підприємств України, складено 7 тисяч 600 протоколів, накладено адміністративні штрафи на 11 тисяч 400 посадових осіб, які не виконували законодавства про працю. Є питання по заробітній платі, тому що треба сьогодні підвищувати заробітну плату не тільки для інспекторів праці, а всім працюючим громадянам України, державним службовцям, працівникам бюджетної сфери. Уряд над цим працює. Я думаю, що ми це питання вирішимо. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція "Трудова Україна".
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, депутатська фракція "Трудова Україна". Михайло Миколайович, фракція політичної партії "Трудова Україна" вважала й вважає завданням державної ваги захист людини праці в усіх сферах і галузях народного господарства. Стосовно ратифікації цієї Конвенції у мене до вас конкретне питання. Скажіть, будь ласка, чи передбачає ця Конвенція, яку ми обов’язково повинні ратифікувати співпрацю між службами інспекції праці в сільському господарстві та урядовими службами і державними, або визнаними., які можуть займатися подібною діяльністю. Тобто мова йде про те чи буде в дальшому плані вдосконалюватися не структура, а сама система інспекція захисту людини праці в конкретній галузі, надзвичайно важливій галузі для нашого господарства - в сільському господарстві?
Дякую Це дуже важливе питання. Я хотів би наголосити, що не можна сьогодні покладати повністю відповідальність за виконання законів про працю тільки на державну інспекцію праці. Прочитайте, будь ласка, закони України про професійні спілки та їх об’єднання. Тобто, питання захисту законних інтересів громадян, воно лежить не тільки на державі, а і на об’єднаннях громадян, такі, як професійні спілки. І в законі передбачено, що професійні спілки мають право перевіряти додержання законодавства про працю. Якщо навіть взяти й провести аналогію по накладанню адміністративних штрафів, то державний інспектор праці максимум, що може накласти - це 800 гривен штрафу і то за рішенням суду. А професійні спілки за невиконання колективного договору можуть притягати керівників до адміністративної відповідальності, і розмір її майже більше ніж в двічі вищій, тобто до 1700 гривень. Я думаю, що вдосконалювати цю роботу треба, поєднуючи роботу державних інспекторів праці і профспілкових, і активістів профспілкових організацій. Дякую.
Так. Дякую Михайле Миколайовичу, сідайте на будь ласка. Станіслав Телісфорович Сташевський від комітету в закордонних справах, голова комітету. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, внесений проект розглянутий на засіданні Комітету Верховної Ради закордонних справах хотів би відзначити, що ця конвенція була прийнята ще в 63-ому році, до неї вже на сьогоднішній день приєдналось 41 країна. Ратифікація Конвенції розширить законодавче поле, що регулює діяльність органів виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю в сільському виробництві і значно підвищить відповідальність роботодавців за дотримання трудових прав найманих працівників. Реалізація цієї Конвенції це Юрію Анатолійовичу не потребує додаткових фінансових витрат. Наші діючи законодавчі акти, що діють сьогодні змінювать не потрібно, головне науково-експортне управління, комітет з питань аграрної політики та земельних відносин, з питань соціальної політики та праці підтримують ратифікацію цієї Конвенції, наш Комітет також просить Верховну Раду підтримати його.
Дякую, Станіславе Телісфоровичу. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Давайте тоді коротко протягом 10 хвилин розглянемо. На табло прізвища, що записалися народних депутатів для виступів в обговоренні. Анатолій Мороз, фракція комуністів. Підготуватися Мельничуку.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, Запорізька область, фракція комуністів. Шановний головуючий, шановні члени уряду. Сьогодні ми дійсно розглядаємо ряд питань, і попереднє питання, і це питання, я вважаю, що воно пов’язане з проблемами, які сьогодні нагальні в Україні, які треба вирішувати. Думаю, що ми, розглядаючи цей Закон України "Про ратифікацію Верховною Радою України Конвенції Міжнародної організації праці" про інспекцію праці в сільському господарстві обов’язково сьогодні приймемо, ратифікуємо. І це не зашкодить ні нашій державі, ні нашому народові України. Приєднання до цієї конвенції нагальне, бо у цьому питанні, як кажуть сьогодні, у нас не піднята цілина. Хоча у інформації уряду говориться про те, що положення конвенції дотримується на території України, я би сказав, і уже у попередньому виступі приводив приклади, думаю, що мої колеги також приведуть приклади, що можна говорити, що дуже багато, а більше всього у нас не дотримується національного законодавства з цих проблем. Діяльність органів, які здійснюють державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю регулюється Кодексом законів України про працю, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України "Про охорону праці" та іншими спеціальними законодавчими актами. Але, як я вже говорив, це тільки говориться, а насправді ми, працюючи в округах, з виборцями зустрічаємося з десятками, сотнями прикладів порушень цього законодавства. А тому хочу привернути вашу увагу на ряд питань, які турбують багаточисельну армію безробітних громадян України, яких використовують як дешеву найману силу за кордоном, які захищені ні законодавством України, ні законами тієї держави, де вони змушені нелегально продавати свій труд, щоб заробити на кусок хліб для себе та своєї родини. Ці працівники-нелегали соціально не захищені, томі державі необхідно потурбуватися про своїх громадян за кордоном не тільки тоді, коли потрібно приймати участь у голосуванні на виборах Президента України, а й відпрацьовувати спрощену систему оформлення документів на тимчасовий виїзд громадян України на заробітки до інших держав. Ми, мабуть, всі чули, коли кандидат у Президенти Віктор Федорович Янукович заявив про те, що сьогодні за кордоном у нас знаходиться близько семи мільйонів громадян. Якщо з вуст цієї посадової особи це вже прозвучало, то, мабуть, так воно і є. До цього виступу я ще жодного разу не чув, щоб уряд визнавав, що 7 мільйонів наших громадян знаходиться за кордоном. Тому, раз уряд визнає, то треба все робити, щоб захистити цих громадян, особливо в світлі цієї конвенції, яку ми сьогодні ратифікуємо. Прийняття цього закону дасть змогу Україні приєднатися до конвенції і засвідчити свою готовність дотримуватися міжнародних норм у діяльності органів, що здійснюють державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю. Ратифікація конвенції розширить, на мою думку, законодавче поле, що регулює діяльність органів виконавчої влади, здійснить державний нагляд і контроль за додержанням законодавства.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Мироненку.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Українська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Мова йде про інспекцію праці в сільському господарстві. Безумовно, фракція Соціалістичної партії, які присутні наші народні депутати, будуть підтримувати про ратифікацію. Всі ми повинні уявити собі, чи взагалі. а що ми будемо захищати сьогодні на селі, що залишилося на селі, коли більше 55-ти відсотків сьогодні безробітних в сільській місцевості. Треба повернутися до цього питання. Я розумію, що це тема не цього законопроекту, але не говорити про ці болючі питання я не можу. Я згадую виступ Володимира Михайловича на з’їзді Народної аграрної партії, де він констатував: 90 відсотків техніки, яка сьогодні є в сел, відпрацювала амортизаційні свої строки. Але, все-таки вона працює і на цій техніці наші люди. Як вони захищені? Коли ця техніка повинна бути, будемо говорити так, здана на металолом. А люди ж на ній працюють. А попробуй зупини цю техніку. що сьогодні буде працювати на селі? Про це на протязі останніх десятки років не Президент, ні чисельні уряди не думали до чого ж ми довели сільське господарство і умови праці в сільському господарстві? Слідуюче питання. Я тут погоджуюся з Міністром праці, з Михайлом Миколайовичем Папієвим. Де, у нас сьогодні аграрні профспілки? Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв!!! готова взяти на себе такі зобов’язання і захищати, і ми це робимо. Але, мова йде про те, чи не робилося це навмисно для того, щоб сьогодні і профспілка аграрна не могла захистити селянина, а взагалі, хто захистить його? Мабуть, дійсно, я погоджуюсь з колегами, які тут виступають. І я погоджуюсь з тим, що неодноразово заявляв і Олександр Мороз, треба змінювати цю систему влади, яка збанкрутувала, і ще говориться, тягнеться до якихось владних крісел. Банкрутам місця у владі немає. Тому я вважаю, що ратифікуючи ці умови ми повинні собі взяти зобов’язання і фракція Соціалістичної партії України зобов’язується зробити все за перших три роки після 31 жовтня для того, щоб відновити сільське господарство, відродити нашого сільськогосподарського товаровиробника, який на європейських теренах був одним із перших. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Мироненко, фракція комуністів.
5 избирательней округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники, принятие данного законопроекта, конечно, остро необходимо, ибо в настоящее время нет более бесправного слоя населения, нежели труженики села. И пора бы уже каяться тем сторонникам капитализма, которые называли себя демократами, патриотами, лживо называли себя, корыстно называли себя, во имя наживы, мечтали разбогатеть, пора бы все-таки, если немножко совести есть, пора бы покаяться и сказать: "Мы ошиблись". Нажива - наживой, но такую беду принести народу - это преступление. Я ездил по своему ленинскому округу и видел страшное: людям нечего есть, у людей нет топлива, людям не в чем жить, люди не могут лечиться, нет амбулаторий. И, кстати, потеряли все права люди благодаря капиталистической направленности. И радио, кстати, у нас в Ленинском районе не работает. Почему, потому что преступная власть - подчеркиваю, - заинтересована в том, чтобы трансляции народ не слышал, трансляции с Верховной Рады. Здесь не так часто звучит слово правды, потому что большинство, давайте признаем, это так называемые правые, так называемые патриоты, так называемые центристы, выражают интересы олигархов. Это правда. Иногда они говорят правду во имя популизма, во имя прихода снова к власти, сохранения власти, но правда иногда звучит. И вот радио там же, в Ленинском районе, не восстанавливают. А людям некуда податься, некому жаловаться, потому что власть преступна и заинтересована в сохранении этой направленности. И, повторяясь уже, говорю: другого пути нет у тружеников села, у тружеников города: это работников промышленности, работников торговли - всех тружеников, молодежи, которая заинтересована в получении работы, другой возможности нет, кроме изменения политической направленности, кроме прекращения курса, капиталистического курса, кроме возвращения на курс социалистический. Обратите внимание: соседняя Белоруссия. Мы не будем говорить о Китае, мы не будем говорить о Швеции, где социалистическая направленность, где высокий, чрезвычайно высокий жизненный уровень. Но обратите внимание на Белоруссию. Благодаря социалистической направленности и союзу нас союзу с Россией [[хоть плохонькому, но союзу]] село нормально живет. Люди пенсию получают нормальную, зарплату нормальную. Они развивают сельское хозяйство, а у нас благодаря капиталистической реформе, приватизации страшное творится. Надо возвращаться на социалистический путь, создание коллективных хозяйств, которые действительно должны иметь самостоятельность большую, чем раньше в период СССР и это будет прогрессивный.
Дякую, шановні. Одна хвилина. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Звісно, цей законопроект зараз в нормальній країні потрібен. Я кажу "в нормальній країні", тому що завданням системи інспекції праці є забезпечення застосування правових норм в галузі умов праці та охорони працівників під час їхньої роботи, як, наприклад, щодо тривалості робочого дня, заробітної плати, щотижневого відпочинку, відпустки, безпеки праці. А що це нас це буде? Розвалені, зруйновані ферми, розвалені і нікуди не годні комбайни і інша техніка. Яка охорона праці? Я боюся, чесно вам скажу, того, шановні народні депутати, щоб не було гірше селянам від цієї Конвенції, тому що контролери, інспектори, які зараз будуть, це будуть ще люди, які будуть давити, душити їх, як сьогодні давить Служба безпеки на Одещині голів сільських рад за те, щоб голосували за Януковича. Офіцери Служби безпеки перетворені в передвиборчих агентів. Це саме сьогодні робиться і по всім іншим структурам урядовим. І ще добавиться структура, яка буде це саме робити. Тому я закликаю вас, щоб цього, не дай Боже, не сталося і щоб ми не збільшили.
Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, обговорення завершено. Будемо визначатися із долею законопроекту. Я ставлю на голосування проект закону про ратифікацію Конвенції Міжнародної організації праці номер 129 1969 року "Про інспекцію праці у сільському господарстві", законопроект за номером 0168. Прошу голосувати. [[11:46:12]] За-369 Закон прийнято. Слухається проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Чеської Республіки про охорону секретної інформації, законопроект за номером 0193. Доповідає заступник голови Служби безпеки Ігор Васильович Дріжчаний. Будь ласка, Ігоре Васильовичу.
Шановні народні депутати! Законопроект про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Чеської Республіки про охорону секретної інформації пропонується на ваш розгляд у зв’язку з необхідністю додержання внутрішньодержавної процедури по наданню чинності угоді підписані у травні минулого року у Празі. Мета підписання цієї угоди - створення належних правових засад для обміну секретною інформацією між сторонами у процесі співпраці у таких галузях, як національна безпека, охорона правопорядку по лінії боротьби з тероризмом, наркобізнесом, міжнародними злочинними угрупуваннями. Також угода підписана з врахуванням перспектив розвитку військово-технічного, політичного і наукового співробітництва між двома державами, яке здійснюється сьогодні у рамках окремих угод та контрактів. Угода забезпечує виключно рівноправний партнерський характер взаємовідносин у процесі інформаційного обміну, не надає жодній із сторін будь-яких переваг і зобов’язує учасників вживати необхідних заходів щодо охорони отриманої в ході співробітництва секретної інформації та інформації з обмеженим доступом. За своїм змістом угода повністю відповідає міжнародній практиці, її текст погоджено з усіма зацікавленими міністерствами та установами. За висновком Головного Науково-експертного управління Верховної Ради ратифікація зазначеної угоди відповідає національним інтересам України. Профільний комітет також її підтримав. Прошу вас підтримати запропонований на ваш розгляд законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Ігор Васильович. Є запитання? Запишіться, будь ласка. Покажіть на табло. 3 хвилини. Будь ласка, Сокирко, підготуватися Колоніарі.
Прошу передати слово Кармазіну.
Мікрофон Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я дякую народному депутату Сокирко, ми спільне питання задамо, воно з двох питань буде складатися. Перше питання. Стаття 8 передбачає здійснення візитів громадян із заздалегідь схвалювання компетентними органами безпеки. В тому числі не відокремлені візити депутатів парламенту. Я вважаю це можливістю контролю, який здійснювався і по Німеччині. Друге питання. У нас є колега, його прізвище Ратушняк, сьогодні вночі був у районі Ужгорода, два працівники Служби безпеки щось робили на його садибі і були затримані. Чи не могли б ви повідомити чи довго ще так буде продовжуватися, що працівники Служби безпеки будуть займатися непритаманною їм функцією. Дякую вам.
Стосовно першого запитання. Йдеться не про будь-які візити громадян однієї держави в іншу. А йдеться лише про візити до об’єктів і приміщень , де використовуються секретна інформація. В зв’язку з цим правила, які пропонуються цією угодою будуть застосовуватися до всіх категорій громадян, які будуть здійснювати відповідні візити. Що стосується другого питання, то я сприймаю його як депутатське звернення і відповідь на це звернення в установленому порядку буде Вам дана.
Будь ласка, Колоніарі, за ним Співачук
Шановний Адам Івановичу, я прошу надати слово Коновалюку Валерію Іллічу.
Будь ласка, візьміть мікрофон Коновалюка.
Дякую. Шановний доповідачу, скажіть будь ласка: відповідає в цілому ця Угода законодавству країн, які входять до європейського союзу і якими країнами вже у нас ратифіковані подібні угоди країн Євросоюзу? І друге питання: є в інший сфері якісь стосунки відносно охорони секретної інформації, у нас в цілому з країнами східної та західної Європи? Дякую.
Дякую. Загалом Україною укладено вже понад 50 угод цієї тематики, угод, в числі і держави Євросоюзу також серед суб’єктів цих правовідносин з Україною існують. Що стосується першої частини запитання, то при підготовці цієї угоди перш за все малося на меті узгодити положення українського законодавства з законодавством договірної сторони, тобто Чеської Республіки. Враховуючи цю мету, відповідні узгодження проводилися саме на двосторонньому рівні. У цілому ж і законодавству Євросоюзу також ця угода відповідає, про що є висновок відповідного комітету Верховної Ради. Дякую.
Будь ласка, Співачук.
Володимир Співачук, фракція Соціалістичної партії України, Хмельниччина. Прошу передати слово Степану Степановичу Бульбі.
Прошу мікрофон Бульби.
Степан Бульба, фракція соціалістів. Шановний доповідачу, у мене таке питання. Чеська Республіка є членом Європейського співтовариства, Європейського союзу. І звичайно, зрозуміло, це накладає певні обставини стосовно використання подальшого інформації, нашої інформації з Чеською Республікою. Як ви вважаєте, чи буде захищена наша секретна інформація за таких обставин, коли вона стане відомою, скажімо, при передачі її Чеській Республіці.
Дякую. Так, буде, і є відповідне положення у цьому договорі стосовно можливості передачі інформації, отриманої внаслідок обміну, третім учасникам.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Ігоре Васильовичу. Від комітету - голова комітету Сташевський Станіслав Телісфорович. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. У комітеті ми розглянули законопроект. У зв’язку з тим, що заступник голови комітету, заступник Служби безпеки обгрунтував необхідність і доцільність, я відзначив би тільки слідуюче, що реалізація положень угоди не передбачає додаткових фінансових витрат з Державного бюджету, угода не містить положень, що суперечать нашому чинному законодавству, і її реалізація не обумовлює прийняття нових законів чи змін до чинного законодавства. Перед розглядом ми відправляли на експертизу законопроект в Головне науково-експертне управління, Комітет з питань національної безпеки і оборони. Вони підтримують законопроект. Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні 9 червня дійшов висновку про неможливість його рекомендувати, обгрунтовуючи це тим, що недостатньо було обгрунтувань з боку Служби безпеки України. На час розгляду законопроекту в нашому комітеті таке письмове обгрунтування було подане і в Комітет з питань європейської інтеграції, і в Комітет закордонних справ. Тому Комітет закордонних справ прийняв рішення підтримати і просити Верховну Раду підтримати цей законопроект.
Дякую, Станіслав Телісфорович. Є необхідність обговорювати? Будь ласка, тоді 9 хвилин. Кармазін, підготуватися Мельничуку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! По-перше, я вважаю, що узагальнюючий висновок ознайомлення мого з цією конвенцією: ратифікація її буде позитивною і буде сприяти співробітництву України з Чеською Республікою. Це перший висновок. Другий висновок: але це не значить, що ми в таких питаннях не маємо робити застереження. Я звертаюся до Комітету з питань оборони і безпеки, який також мав бути задіяний в цьому процесі. Я звертаюсь до представників Служби безпеки України з приводу того, що стаття четверта передбачає в переліку ступенів обмеження доступу інформації також для службового користування. "Для службового" і "таємна" - це зовсім інша інформація. Звісно, це треба було звідси вилучати. Я також хотів би, щоб парламент України зробив застереження щодо двох моментів. Перший момент стосується статті 8-ї цієї конвенції. Наголошую, тут написано так: "Здійснення візитів громадянами держави однієї сторони до об’єктів або приміщень, де використовується секретні інформації, які розташовані на території держав іншої сторони, має заздалегідь схвалюватися у письмовій формі компетентним органом безпеки держави сторони, що приймає." і так далі. Тобто, якщо парламентар раніше міг приїхати до міністерства оборони чи до міністерства внутрішніх справ, чи міністерства безпеки, це було нормально, бо там використовується таємна інформація, то зараз він буде повністю підконтрольний спецслужбам. І про це вже говорилося, коли ми читали з вами тривожні повідомлення з Німеччини, де резидент розвідки генерал Кравченко повідомляв, як йому пропонувалося доповідати про пересування депутатів, і як відслідковувати, як інформувати, виявляється за нами треба. Я вважаю, що має бути кругом у таких угодах чітко записано: "крім парламентарів". Що робиться там міністрами уряду, ким завгодно, робіть, що хочете з ними, це ваші проблеми, це люди виконавчої гілки влади. Що стосується парламентарів, зась. Друге питання. У статті 11-ій "Консультації та інспектування" у пункті третьому записано: "Кожна сторона дозволяє компетентному органу безпеки держави іншої сторони здійснювати інспектування умов, за якими отримана секретна інформація зберігається та використовується". Я маю сумнів, що це не суперечить національній безпеці України. Тобто підрозділ країни НАТО буде ритися і дивитися, що робиться у Службі безпеки України. Давайте читати цей пункт і дивитися. Я, наприклад, вважаю, що тут теж мало бути застереження і не треба було підписувати за уряд України.
Дякую. Шановні колеги! Не буде заперечення, щоб ми без перерви попрацювали, тим більше до 14-ї сьогодні. Хто голодний, може скористатися. Тоді давайте завершимо питання, а потім визначимося. Будь ласка, Мельничук, підготуватися Зубову.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановні! Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Практично більшість тих питань, які я хотів підняти у своєму виступі, мій колега Кармазін відзначив тут, і ті застереження, які мали прозвучати з моїх вуст. Але, я хотів би зупинитися на слідуючому. Чому все-таки останнім часом, останнім часом, так здають нерви у майорів, у генералів спецслужб? Чому вони все більше продають інформацію за кордоном? Чому все більше того, що ми повинні були би знати в цьому залі як народні депутати, ми взнаємо десь, будемо говорити, ну, будемо так висловлювати, за бугра? Чому до нас секретна інформація йде звідти? Та, тому що, дійсно, безладдя, яке коїться сьогодні в державі не витримують нерви даже в тих людей, які проходять десятками років спецпідготовку, а не то, що у рядового громадянина України. І тому ми сьогодні читаємо з інших засобів масової інформації, з газет і так далі, повідомлень про те, що і, які розпорядження віддаються державі, щоб стежити за, будемо говорити так, за діячами, за народними депутатами та за громадянами України. Безумовно, що ратифікуя, пройшовши, будемо говорити, так процедуру ратифікації цей законопроект можливо якимось чином він буде впливати на ті події, які сьогодні є в країні. Чи буде секретною інформацією, яку я зараз надам, будемо говорити, селянам, депутатам народним, які присутні. Я думаю, що це не є секретна інформація. Але вона може здивувати всіх. Ви подивіться, до чого ми дійшли, до чого ми догаздувалися в Україні, куди ми взагалі прийшли?! Сьогодні за одну тонну палива треба віддати сім тонн зерна. Рік треба працювати селянину, щоб заробити тонну палива, яку треба, допустимо, обробити два чи три гектари землі. І ми сьогодні говоримо про ті чисельні успіхи уряду, керівництва і так далі. Шановні друзі, давайте будемо з вами відвертими: та немає ніяких успіхів. Особливо подивіться: ми кажемо, що зерна багато зібрали. Да, багато. Але подивіться в структурі посівних площ, яку займає зернове господарство. Колись цукрові буряки, колись овочі, фрукти, колись ми вирощували льон на наших полях, була наша продукція. А що ми сьогодні маємо? Зерно маємо - і те вже вивозиться з Одеси за кордон. Ми не розуміємо, чому це робиться. Тому треба подивитися: яка секретна інформація.
Дякую. Будь ласка, Зубов, фракція Блоку Тимошенко.
Валентин Зубов, фракция Блока Юлии Тимошенко. Уважаемые народные депутаты, законопроект, который мы обсуждаем, я убежден, необходимо поддерживать. А слово я взял сегодня по другому поводу. Считаю своим долгом народного депутата Украины прокомментировать вчерашнее беспрецедентное по абсурдности и социальной опасности выступление Президента Украины в Крыму. Если бы мы были цивилизованной страной, то сегодня парламент должен был бы взорваться негодованием и непринятием всего того, что Президент вчера сказал в Крыму. Вчера, как известно, весь мир, включая Украину, скорбил о погибших в страшной трагедии в Беслане. Какие же выводы из этой трагедии сделала власть в Украине, и прежде всего Президент Кучма? Выступая вчера в Крыму перед воинами. отдельной бригады спецназа внутренних войск, он совершенно определенно сказал, что угроза терроризма сохраняется и в Украине, а вот главным источником этой угрозы - сказал он, - является так называемая оппозиция, которая якобы призывает к насильственному свержению существующего строя и стремится к дестабилизации ситуации в Украине. Тон, характер оценки оппозиции в Украине Президентом Кучмой крайне резкий, нетерпимый и недопустимый в современном цивилизованном обществе. Вообще же, если быть предельно откровенным и называть вещи своими именами, то вчера Президент Кучма объявил о начале тотальной гражданской войны в Украине. Почему? Да потому что с этого дня все инакомыслящие в стране, оппозиционные политические партии будут оцениваться властью как социальная база экстремизма и любые силовые методы против нее оправданы и уже сегодня санкционированы властью, начиная с запрещения демонстрации, других акций протеста, заканчивая физическим устранением лидеров оппозиции и других неугодных лиц. Не случайно, уважаемые коллеги, в этом же выступлении Президент Кучма объявил о необходимости срочного принятия закона об экстремизме. Кому и зачем этот закон необходим понятно. Разумеется, с терроризмом нужно бороться и это действительно крайне серьезная опасность и для этого есть уже сегодня соответствующая законодательная база. А закон об экстремизме необходим для того, чтобы узаконить те намерения, которые вчера озвучил Президент. Горько, очень горько слышать подобное выступление высшего должностного лица Украины. На мой взгляд, уважаемые коллеги, нам сегодня нужен закон не столько об экстремизме, сколько о психической экспертизе всех кандидатов в народные депутаты для того, чтобы сделать все возможное, чтобы никогда, ни при каких условиях Президентом Украины даже теоретически не мог бы стать психически нездоровый человек. Благодарю за внимание.
Так, шановні колеги, обговорення завершено. Будемо визначатися. Будь ласка, хвилина. Соломатін з мотивів. Мікрофон Соломатіна.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, про що йде розмова? Коли кабінет Президента України кілька місяців, а можливо років прослуховувався, записувався і вся ця інформація витікала зрозуміло куди і ми зараз вже не до кінця, але розуміємо і знаємо. Я, наприклад, особисто впевнений, ця ганебна справа, можливо під патронатом наших власних Служб безпеки, продовжується. тому ніяких таємниць в Україні, насамперед для Заходу, не існує. І ось ці законопроекти, які вносяться до розгляду Верховної Ради України, це лише намагання створити враження про те, що начебто наші силові структури дбають про національну безпеку. Наша фракція, розуміючи цю безпорадну ситуацію, звичайно не буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, прошу мобілізуватися. Я ставлю на голосування проект Закону "Про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Чеської республіки про охорону секретної інформації" реєстраційний номер законопроекту 0193. [[12:07:51]] За-282 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, у нас залишився один проект про ратифікацію. Можливо ми за нього зараз проголосуємо і підемо на перерву. Чи треба обговорювати? Шановні колеги, я ставлю на ратифікацію проект Закону про ратифікацію Угоди про вільну торгівлю між Кабінету Міністрів та урядом. Є зауваження. Тоді оголошується перерва до 12.35.
Продовжити нашу роботу, шановні колеги оголошується до розгляду проект закону про ратифікацію угоди про вільну торгівлю між Кабінетом міністрів України та урядом республіки Молдова, реєстраційний номер 0197, доповідач - перший заступник міністра економіки та з питань європейської інтеграції Василь Тезійович П’ятницький, будь ласка. Співдоповідачем буде виступати Голова Комітету з закордонних справ. Коротко по суті.
Шановний Микола Володимирович, шановні народні депутати, необхідність прийняття закону про ратифікацію угоди про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Молдови викликано тим, що 13 листопада 2003 року була підписана угода про вільну торгівлю з республікою Молдовою. Завданням цієї угоди є сприяння лібералізації взаємної торгівлі, політичної і економічної стабільності в регіоні, гармонічному розвитку і розширенню світової торгівлі відповідно до принципів СОТ. Оскільки діюча угода на сьогоднішній день не передбачає застосування принципів СОТ в міжнародній торгівлі між Україною і Молдовою, а Молдова на сьогоднішній день є членом СОТ, то між країнами була укладена нова угода. Відповідно до нової угоди, всі податки, збори, застосування різних режимів застосування імпорту, антидемпінгових, спеціальних захисних заходів буде відбуватися у відповідності до норм СОТ. Це дозволить застосовувати принципи міжнародної торгівлі у торгівлі між Україною і Молдовою. Угода набуває чинності з моменту вступу України до СОТ. Прошу підтримати ратифікацію даної угоди. Дякую.
Є запитання, шановні колеги? Запишіться, будь ласка, три хвилини на запитання. На табло прізвища народних депутатів висвітліть, що записалися на виступ. Юрій Кармазін, будь ласка, ваше запитання.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизна, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу, я б хотів би, щоб ви розвіяли ті застереження, які існують у мене, які існують у моїх виборців, у Партії захисників Вітчизни, у одеситів, щодо того, що набрання чинності цієї угоди погіршить умови для функціонування вітчизняних виробників лікеро-горілчаної, виноробної продукції, і це призведе колосальні збитки. До речі, Бюджетний комітет проаналізував це, я бачив їх відповідь від 30 червня 2004 року, де вони категорично висловлюють застереження і говорять, що не можна ратифікувати цю угоду. Що ви можете з приводу цього сказати, і чому ви про це не сказали у своєму виступі? Мені здається, що треба, щоб виступ був об’єктивним і виваженим. Дякую.
Дякую за запитання. На сьогоднішній день діючою угодою не передбачено між країнами вилучення. Водночас країни застосовують одна до одної цілий ряд вилучень. І зокрема з боку Молдови застосовано вилучення по цукру і так далі, цілому ряду виду продукції. Що стосується лікеро-горілчаних виробів або будь-яких інших виробів. То новою угодою передбачено, що кожна країна відповідно до норм СОТ може застосовувати захисні заходи, які дозволять захищати свій внутрішній ринок у тому випадку, якщо імпорт кожної із сторін загрожує цьому внутрішньому ринку. Це ж стосується і лікеро-горілчаних і будь-яких інших виробів. Тому говорити про те, що нова угода буде погіршувати режим, це просто не має під собою жодних підстав. Я можу ще назвати цифри. На сьогоднішній день баланс торгівлі з Молдовою для України він є надзвичайно позитивним. За 2003 рік 570 мільйонів експорт з України і 70 мільйонів імпорт з Молдови. Тобто, на сьогоднішній день говорити про загрозу якусь, яка виникне в зв’язку з прийняттям або ратифікацією цієї угоди немає ніяких підстав говорити.
Так. Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Прошу передати слово моєму колезі по фракції Новаку Володимиру Миколайовичу. Дякую.
Володимир Новак, будь ласка.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України, Хмельниччина. Шановний доповідач! Наскільки мені відомо в даний час діє угода про двосторонню торгівлю між Україною і Республікою Молдовою про вільну торгівлю від 29 серпня 1995 року. Ми зараз збираємося ратифікувати угоду від 30 квітня 2004 року. Виходить, що у правовому полі буде діяти дві угоди. Чи це не перешкодить взагалі і не запутає наші взаємовідносини у вільній торгівлі з Молдовою?
Дякую. відповідним проектом закону або відповідним Законом "Про ратифікацію" передбачено, що дана угода набуває чинності з моменту вступу України до світової організації торгівлі. Як ви знаєте, ці переговори на сьогоднішній день ще тривають і вони будуть тривати ще певний час, і на розгляд парламенту, звичайно, буде в майбутньому винесено Закон "Про ратифікацію" тих угод, які визначають приєднання України до світової організації торгівлі. Відповідно до Віденської конвенції після того як Україна стане членом Світової організації торгівлі, набуде чинності нова угода, вона просто замінить попередню угоду і попередня угода або її положення можуть діяти тільки в тій частині, які не протирічать вже новій угоді. Дякую.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Станіслав Телісфорович Сташевський. Будь ласка, час вичерпаний. З процедури, будь ласка, мікрофон Шибко. Мікрофон Шибка, фракція Соціалістичної партії.
Дякую, Володимир Михайлович. Шибко Соціалістична партія України. Володимир Михайлович, я хотів би звернути на формулювання назви цієї угоди: зверніть увагу, хто з ким буде торгувати. Про ратифікацію угоди про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів і урядом Республіки Молдова. Можливо, про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Республіки Молдова про вільну вільну торгівлю? То ми якусь зараз випускаємо нісенітницю, яка, взагалі, ніяк не переварюється. І друге питання, все-таки тут є якісь суперечні речі. Тут зараз присутній Петро Порошенко як голова комітету, у нього зауваження суттєві щодо цієї угоди. То, можливо, надати йому можливість виступити, хай він обгрунтує, бо з боку міністерства все у нас гаразд з цього приводу.
Добре. Тут є звернення бюджетного комітету, якщо голова комітету є, він висловить позицію комітету. Будь ласка, Станіслав Телісфорович.
Спасибі. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Ми у комітеті розглянули цей законопроект, я дякую колезі і секретарю комітету, що він зробив акцент, але це в мене також було записано, що ми робити зауваження Кабінету Міністрів з приводу назви. Зверніть увагу, там просто получається "про торгівлю між Кабінетом Міністрів” замість того, щоб було написано "угода між Кабінетом Міністрів про торгівлю", але вони дали обгрунтування, що вже пізно його виправляти, воно підписано, це ціла процедура. Що стосується суті, вона підписана, ця угода, в листопаді ще минулого року, дуже уважно її розглядали на всіх рівнях, представник міністерства обгрунтовував необхідність. Я не буду на цьому зупинятися, хотів би тільки що підкреслити, Головне науково-експерне управління, Комітет з питань економічної політики управлінням народним господарством, власності і інвестицій з питань європейської інтеграції рекомендують Верховній Раді ратифікувати цю угоду. І комітет на своєму засіданні також, Комітет по закордонних справах, також підтримав і звертається до Верховної Ради, щоб ратифікувати. Одначе 30 червня, уже після того, як це питання розглядалося на комітеті, надійшов лист з комітету бюджету за підписом голови комітету про те, що вони розглянули у себе і вважають, що його не можна ратифіковувати. І обгрунтовують це тим, що можуть погіршитися умови для функціонування вітчизняних виробників лікеро-горілчаної продукції. І попросили, щоб співдоповідачем також був представник Комітету з питань бюджету. Наш комітет прийняв рішення ратифікувати, і звертаємося ми з пропозицією до Верховної Ради: ратифікувати. Ну, і все інше я доповів. Дякую.
Дякую, Станіслав Телісфорович. Від комітету Порошенко, будь ласка. Ми домовилися, що від комітету. Він просто представляє, а відповідає на запитання представник уряду. А зараз позиція Комітету, будь ласка, з питань бюджету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дійсно, у нас прийнято, що ми позитивно ставимося до ратифікації будь-яких угод про вільну торгівлю, оскільки складається враження у народних депутатів, що прийняття подібних угод створює сприятливі умови для українських виробників, для доступу на ринки країн іноземних держав, що створює умови для розвитку виробництва і таке інше. Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу, що у випадку з цією угодою ми маємо абсолютно інші наслідки. В першу чергу, я хотів би звернутися до колег-комуністів, до колег-соціалістів і до колег-аграріїв. Це ті політичні сили, які декларують захист інтересів села. На кожному окремому виступі лідер Комуністичної партії стверджує, що в Україні "ріжуться" цукрові заводи. Так от, причина "порізки" цукрових заводів є ввезення давальницького цукру і ввезення цукру, використовуючи угоди про вільну торгівлю. Якщо до ратифікації цієї угоди уряд мав можливості запровадження спеціальних тарифів, мита або механізму вилучення з угоди про вільну торгівлю окремих товарних позицій, зокрема цукор, зокрема лікеро-горілчані вироби. І для чого це вони робили? Тому що окремі країни, я не хочу їх зараз згадувати, експортують в Україну більше продукції, ніж фізично можуть виробити, тобто по факту є транзитними державами, збираючи 100, 120, 150 доларів на тонні, які мали би надходити до українського бюджету і які є формою підтримки національного виробника. Я наголошую, що зараз після того, як ця угода буде ратифікована, ми позбавимо уряд можливості захисту національного ринку і національного виробника. Тому повністю підтримуючи необхідність укладення цієї угоди, повністю підтримуючи необхідність розвитку стосунків, у тому числі торговельно-економічних з Республікою Молдова, я абсолютно переконаний, що ці моменти мають бути окремо оговорені в угоді з Молдовою, тому що це має безпосередній вплив на виробника і, як наслідок, хочу вам нагадати, що в Державному бюджеті на 2004 рік закладені сотні мільйонів грошей на продаж квот на імпорт цукру-сирцю. От ці квоти уряд не зможе продати і сотні мільйонів гривень не надійдуть до Державного бюджету, тому, відповідно до Бюджетного кодексу, хоча б ратифікуйте з 2005 року, якщо ця позиція буде волею Верховної Ради. Дякую вам за увагу.
Переходимо до обговорення. Прошу на табло висвітлити прізвища народних депутатів, що записалися для участі в дебатах. Давайте відведемо хвилин 9. Ну голосуванням визначимося. Юрій Кармазін, прошу вас. Підготуватися Соломатіну. Ну давайте 12, давайте 15, ну так, щоб могли виступати, ви розумієте. Будь ласка, Юрій Анатолійовичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я звертаю вашу увагу, що ця угода порушує і буде порушувати той баланс, який склався зараз у державі, і буде збитковою для наших виноробних підприємств. Я звертаюся тут до членів більшості, які спокійно реагують на те, що Президент України наклав вето на прийнятий нами Закон про захист наших українських виноробників. У вісім разів підвищені акцизи. Це перший удар по знищенню повністю виноградників і всього, а це мої виборці, це ваші. Ми, як захисники Вітчизни, не могли пропустити цю угоду і ми не дали її ратифікувати до перерви і зараз я пояснюю вам чому. У вісім разів підняти зараз акцизи і Президент наклав на це вето. І в додачу до цього ще і Угода про вільну торгівлю. Шановні представники міністерств економіки, фінансів і так далі з добавкою "не" економіки, не фінансів і розрухи. Я звертаюся до вас. Що ви робите для держави? Якщо ми будемо в СОТ, там зовсім інші правила підуть. Хто сьогодні блокує вступ України до СОТ? Ви самі пишете, що це блокує, хто? Цитую вас: Міністерство економіки та з питань європейської інтеграції. Саме молдовська сторона затримує вступ України до Світової організації торгівлі шляхом затягування переговорного процесу і так далі. Шановні, то може не треба спішити туди, куди нас не зовсім просять? Я звертаюся зараз до всіх народних депутатів. Перше. Таку угоду підписувати передчасно. Друге. Зараз там мають бути захищені інтереси Придністров’я. От де наші українські інтереси, ось де наше українське населення і громадяни України. І я звертаюся до тих, хто не знав. що до 1960 року більше 60 відсотків шкіл у Молдові були українською мовою, а зараз цей злочинний уряд на чолі з цим Президентом що робить? Захищають і удушують Придністров’я, тому що не тим шрифтом молдовську мову вивчають. А те, що жодної школи не було і немає з українською мовою -нічого для цього не сприяємо. Повторюю, там живуть корінні етнічні українці, це була наша українська територія. Я не засікаю зараз на території, яка склалася, але я хочу вам це нагадати. І хочу нагадати, що ми удушувати Придністров’я також не можемо. Ця Угода придушить і Придністров’я також. І зараз, на кінець, відбувається на Коцюбинського мітинг.
Дякую. Час вичерпаний Юрій Анатолійович, час вичерпаний, дякую. Прошу дотримуватися Регламенту. Юрій Соломатін, підготуватися Яворівському. Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Шановні колеги, Юрій Соломатін, фракція комуністів. Мої колеги з "Нашої України" щойно переконували, що, начебто маленька Молдова є великою економічною небезпекою для такої великої держави, в десять разів більшої за всіма показниками державності, як Україна. В чому тут сенс цього твердження? Згадувався цукор. Але згадаймо, що наш кандидат у Президенти України, комуніст Петро Симоненко в кожному виступі згадує як була зруйнована цукрова промисловість України. І якщо ще деякі цукрові заводи збереглися, то вони збереглися у певних промислово-фінансових груп. І я пропоную дуже просте питання: чи ті, які до мене виступали з цієї трибуни, чи не є вони власниками цих цукрових підприємств, і вони плутають власні бізнес-інтереси з інтересами всієї України. Не слід плутати грішне з праведним. Я хочу сказати, дійсно, Молдова вже є членом СОТ. Більше того, як це не гірко, можливо, для нас, українців, вона просунулася до Європи на багато більше, ніж ми. Я хочу сказати лише одне у зв’язку з цим. З боку Молдови, незважаючи на певні заперечення, які торкаються її державних інтересів, ми завжди як держави, як ті люди, які разом з Молдовою були частинкою великою державою - Союз Радянських Соціалістичних Республік - віднайдемо щільну підтримку у боці просування до цієї Світової організації торгівлі. До цього дана угода, невипадково мій колега запитував, чи не суперечить вона тій угода, котра вже існує про співвідносини і вільну торгівлю між Молдовою і Україною. У разі ратифікації цієї угоди вона вступить в дію лише після того, як Україна вступить до Світової організації торгівлі. І я особисто, і та фракція, до котрої я належу, Комуністичної партії України, ми не лише сподіваємося, ми віримо в те, що ми отримаємо від Молдови, її державного і партійного керівництва, від всього народу Молдови підтримку у цій справі. Тому наша фракція вважає за доцільне ратифікувати цю угоду. І я закликаю кожного, хто є в цій залі, проголосувати "за". Дякую.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, я передусім хочу звернутися до мого попередника, який стояв тут, на цій трибуні і сказати фразу одного великого чоловіка, каже: не перебільшуй, ти не мікроскоп. Ну, перше: невже Ви, пане Соломатін, Ви і Яворівського звинуватите в тому, що за мною стоять цукрові заводи, фабрики і тому подібне. Я думаю, що за мною стоїть те саме, що і за Вами. Через те не узагальнюйте, будь ласка під Ваш настрій. Друге, що наша Україна страшенно боїться маленької Молдови і велика Україна боїться Молдови, ніхто нікого не боїться. Є святе поняття для кожного політика, для кожного урядовця - це національні інтереси нашої держави. Петро Порошенко дуже точно виклав позицію нашої України і мені залишається лише її доповнити. Я справді був цього літа на Одещині і буквально звертались до мене люди і сільські люди: зробіть що не будь, для того, щоб не ратифіковувати цей документ, тому що незабаром ми свої перці там, овочі і таке інше під натиском молдовських ми будемо їх просто згодовувати свиням або викидати, а натомість молдовські будуть, так би мовити, панувати на нашому базарі. Що ж тут лихого? Для чого нам, справді, квапитися? ми знаємо, скільки вже нароблено помилок із цими винними матеріалами? В мене таке враження, що наш президент зараз так: його команда, як мародери, горнуть усе під себе, що ще можна урвати з цієї не чесної України, а президент накладає вето, а президент штампує вето. На 57-ому ту статтю, те ж слухайте, те ж треба розв’язувати цю проблему з вчителями, вон уже частина вчителів ідуть із сходу із заходу, ідуть уже на Київ. І я переконаний, що прийдуть, це взагалі найгірше, що можна придумати сьогодні проти вчительства. Накладають вето на розв’язання 57-ої статті і так само президент накладає вето на той законопроект, де ми хотіли підтримати нашого. В нас є Південь, в нас є Херсон, в нас є Крим, є Закарпаття, наші виноробні заводи, в нас прекрасні вина. Чому ми самі дозволяємо, щоб це все на наших очах було угроблено? Я народився, моя батьківщина, буквально під самісінькою Молдавією, десь за 40 кілометрів від Молдови. Ніхто, нічого не має проти молдован сьогодні, але ще раз кажу, є національні інтереси нашої держави і для того, щоб і ці інтереси бодай захисти сьогодні від цих мародерів, які пруть на нас з усіх боків. Я переконаний, що за цим законопроектом поспішати не потрібно і голосувати за нього ні в якому випадку не можна. Дякую.
Дякую. Будь ласка, репліка Соломатін. З місця. Там було в нормальному тоні згадано. Будь ласка. Репліка. Потім Матвієнков з процедури. З мотивів.
Дякую. Юрій Соломатін. Я дуже стисло хочу відповісти на ті зауваження, які зробив попередній виступаючий, згадавши моє прізвище. Шановний пане, ваша позиція неодноразово була викладена у ваших багаточисельних виступах на українському радіо з цієї трибуни. І ціна вашої позиції в українському народі, пробачте, 5 копійок. Ті, які крутяться на 5 каналі. Тому народ України, я дуже сподіваюся на це, на ваші витівки вже не звертає будь-якої уваги. Дякую.
Матвієнков, будь ласка, з мотивів. Потім. Час вичерпаний.
Матвієнков, 55 округ. Маріуполь. Уважаемые коллеги! После раздела в 1995 году Союза экономика этих государств осталась несбалансированной. И нам конечно необходимо понять о том, что зона свободной торговли, она нужна каждому из этих государств. Ну, вместе с тем есть, действительно, чисто технические, экономические вопросы. И на ряду с сахаром я бы хотел заострить вопрос металлолома. Мы с вами предприняли конкретные шаги, мы защитили внутреннего товаропроизводителя, мы закрыли рынок от безспредельного экспеорта и того беспредела, который творился. Молдова на сегодняшний день - это форточка, это транзит, через который, через Рыбницу уходят десятки тысяч тонн металлолома. 800,900, миллион, полтора миллиона, два! Причем, неконтролируемые вещи. Сколько сегодня потребляет Рыбница? Все эти вещи, о которых я сейчас говорю, они должны быть согласованы либо выписаны в отдельном соглашении, в отдельном договоре. Понятно, что зона свободной торговли нужна, никто против этого не возражает, но то, что должен быть здравый смысл, здравая логика защиты собственного товаропроизводителя, давайте, так сказать, отставим пока сегодня принятие ратификации и вернемся все-таки и наведем здесь порядок. Спасибо.
Так, з мотивів Шкіль, Кармазін, Гірник і Ващук - і все.
Дякую, Володимир Михайлович. Я ще раз хочу повернутися до назви і змісту цього прекрасного" [[в лапках]] закону, який пропонує нам цю угоду, який нам пропонує ратифікувати уряд. Я нагадаю, що це угода про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів України та урядом Республіки Молдова. І от вона буде вільна тепер, цього разу без усіх тих питань, які може поставити уряд в контролі над проходженням товарів між обома державами. Наголошу, що Молдова на даний момент, справді, тут було сказано головою бюджетного комітету, продає вина, фруктів більше, ніж сама може виробити впродовж 2-3 років. То про що ми говоримо, про яку вільну торгівлю зараз ми можемо підписувати угоду з країною, яка, справді, блокує вступ України в СОТ? Це друге. Третє, тут підписував цю угоду з боку України Кириленко, його прізвище, що речі, там так і не вказано, є тільки підпис. Якщо би Кириленко був настільки.
Так, Кармазін, потім Гірник.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я потурбував вашу увагу через те, що я якраз виступав перед представником Комуністичної партії, і я відповідально заявляю, що я, Юрій Кармазін, і ніхто у партії захисників Вітчизни ні цукрових, ні виноробних, ні інших заводів не мають і не мали. І абсолютно правий зараз був народний депутат Матвієнков про те, що це кватирка для того, щоб просувати все. І хто поцікавиться, той побачить. І тільки підтримувати цей договір, тому "керівництво партії” це я цитую, як було сказано там, а, зрозуміло, яка там партія в Молдові керує всім цим процесом, саме тому вони наступають на українську частину, в тому числі і на Придністров’я, і намагаються знищити його. Тому я хотів би вам сказати, що цю угоду ми ратифікувати не маємо права ніякого морального. Дякую.
Євген Гірник. Потім буде виступати Катерина Тимофіївна Ващук.
Євген Гірник, фракція "Наша Україна". Шановні депутати, шановні виборці! У нас з легкої руки діючого Прем’єра дуже популярним стало слово "зона". І хоч зараз в угоді не стоїть це слово, ми фактично маємо можливість перетворити нашу україно-молдовську територію у зону контрабанди. Аргументації щодо того наводилося достатньо. У всякому разі, молдовський "Белый аист" має можливість забити всю нашу продукцію з Криму, Одещини і Закарпаття. Вільний транзит дає можливості для повної контрабанди. Тому нам треба добре дивитися, щоб дійсно наша територія України не стала зоною контрабанди і при ратифікації цього документу. Тому йому ратифікувати не можна. При вступі в СОТ ці положення будуть діяти автоматично, і головне - щоб на президентських виборах, дійсно, Україна не стала зоною. Тобто уряд до влади допускати не можна.
Катерина Тимофіївна Ващук, Народна аграрна партія. І потім Хмара. І все.
Шановні колеги, звичайно, угоду з сусідами треба мати добру. Але якби наше Міністерство економіки в свій час прислухалося до думки народних депутатів, зокрема, нашої фракції, а ми писали, що треба обмежити у режимі вільної торгівлі з Молдовою. Треба чітко виписати товари вітчизняного виробництва - і маленька Молдавія не буде загрожувати експортом в Україну. Але коли немає визначено у договорі чітко, що це мають бути товари походженням лише молдавським, лише виробництво Молдавії, з. що через Молдавію йде величезний потік виноматеріалів, цукру-сирцю, сиропу цукрового і всього іншого. І це шкодить українським сільським товаровиробникам. І другий момент. У таких моментах як. про що говорив Матвієнков.
Так, Степан Хмара, Блок Юлії Тимошенко.
Хмара, Блок Юлії Тимошенко. Шановні народні депутати! Шановні радіослухачі! Я думаю, пояснювати сам зміст цієї угоди не потрібно. Це є очевидним. Це є диверсія, зухвала, відкрита диверсія мафії проти України. Це є злочин проти держави. І мене дивує, що та контрабанда, яка йшла безперервним потоком, тепер за допомогою уряду хоче узаконитися. Я вважаю, що не дарма прізвища зашифровані хто підписував, нема ні посади хто підписав за Україну, тільки є каракулі, розумієте, автограф. І все. Я думаю, це не спроста робилося і парламент нормальний парламент, якщо ми таким себе поважаємо, ми повинні розслідувати за чиїм дорученням і чому підписана така угода. І мене дуже дивує чому Комітет закордонної політики підтримав цю диверсію проти.
Так, шановні колеги, ми обговорили детально це питання. Позиції визначено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету профільного про схвалення проекту закону України про ратифікацію угоди про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів України і урядом Республіки Молдова. Реєстраційний номер 0197. [[13:05:42]] За-146 Рішення не прийнято. По фракціях будь ласка, Наша Україна - 0, Регіони України -10, Фракція комуністів - 56, СДПУ(о) - 23, Демініціативи, Народовладдя - 6, Трудова Україна 29, Народна аграрна партія - 0, СПУ - 0, Блок Тимошенко - 0, Центр - 2, Союз - 15, НДП, Промисловці і підприємці - 2, Позафракційні - 3. Оголошується до розгляду проект Закону про порядок призначення керівників президентів Національної телекомпанії, Національної радіокомпанії України та про припинення їхніх повноважень. Доповідач голова комітеті з питань свободи слова та інформації Микола Томенко. Відносно регламенту давайте узгодимо наші позиції. Комітет пропонує такий регламент: для доповіді - 3 хвилини, для відповіді на запитання до доповідача - 3 хвилини, обговорення і прийняття рішення - 5 хвилин, всього 11 хвилин. Немає заперечень? Пропонують 9 на обговорення. Немає заперечень? Немає. Значить погодили. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги! Маємо справу з давньої історією, в якій все-таки повинна бути поставлена крапка парламентом України. Ми дебатували з цього питання, комітет працював і враховував всі пропозиції, які надходили до вирішення цього болючого питання. І авторський колектив у складі Мішури Валерія Дмитровича від Комуністичної партії, Омельченка Олександра Олександровича від "Центру", Томенка і Бойка від "Нашої України", Артеменка - позафракційного запропонував, на нашу думку, компромісний варіант вирішення цієї складної, але вкрай важливої проблеми. На сьогоднішній день Державна телерадіокомпанія, яка називається Перший національний, знаходиться поза зоною досяжності впливу і управління не лише з боку парламенту, а передовсім з боку суспільства. Я не хочу говорити про те, хто керує цією радіокомпанією, як здійснюється там прийняття рішення, я про це багато говорив. Мені здається, що, от сьогодні я слухав Степана Гавриша, який сказав, що ми всі повинні об’єднатися довкола конституційної реформи, і щоб парламент мав більше повноважень. Я його повністю підтримую в тій частині, що ми повинні цей перший крок зробити, щоб парламент мав можливість і призначати, і звільняти керівника Національної телерадіокомпанії, слухати щорічні звіти про те, що зроблено. Я просто приведу вам один приклад. Ми шукаємо з Рахунковою палатою рік гроші [[наші бюджетні гроші]] Національної компанії і не можемо знайти, тому що Рахунковій палаті Національна телекомпанія каже, що вона від реклами зробила одну суму, Центральній виборчій комісії вона каже іншу, а нам каже третю суму. Тому якщо ми не можемо розібратися у цьому, звичайно, парламент повинен ту слухати й приймати відповідне рішення. Ми не порушили право Президента у цьому Законі. президент подає кандидатуру. Ми запропонували компромісну схему, яка не суперечить теперішній схемі управління України. За ініціативою Президента, чи за ініціативою Верховної Ради слухається щорічний звіт і приймається відповідне рішення стосовно керівництва Національної телекомпанії. Справа в тому, ще раз кажу, що, якщо ми не будемо втручатися в цю ситуацію, у нас Національна телекомпанія сьогодні, у неї дві ключові програми: одна - телемаркет, постійний телемаркет, де біодобавки продають і інші речі, і так далі; і друга частина - це новини, які на 90 відсотків складаються з маніпуляцій і брехні, там розповідають про якусь іншу Україну, в якій, очевидно, ми не живемо. Тому я абсолютно переконаний, що парламенту є розуміння того, щоб нам повернути під суспільний парламентський контроль Національну телекомпанію і дати можливість зробити перший крок, для того, щоб найближчим часом це була суспільна телеорганізація, і щоб не було ситуацій, коли останні три місяці всі журналісти писали службові записки, чому коли Янукович ішов в полоні олімпійської команди і його не вспіли показати.
Запитання. Будь ласка, запишіться 3 хвилина на запитання, ми домовлялись. Михайло Мельничук, фракція соціалістична. Вибачте, вибачте це не. от виступ з трибуни, висвітліть будь ласка на табло. Микола Кульчинський, фракція "Наша Україна".
Микола Кульчинський, "Наша Україна" партійна група Народного Руху України. В мене таке до Вас питання: чи не могли б Ви висвітлити роль телерадіокомпанії, національ. як воно, роль національної телекомпанії у закритті радіо "Континент", радіо "Свободи"?
Я думаю, я думаю що вони не мають відношення до цього і я думаю в них, я вже сказав, вистачає, вистачає своєї роботи своєї діяльності і, але я хотів, щоб ця робота і ця діяльність все-таки стосувалася надання об’єктивної інформації про те, що відбувається у країні, яка реальна і конкретна ситуація в Україні, а не представлення однієї політичної сили, чи скажімо, діяльності одного чи інших людей. І я вам скажу моніторинг за липень і за серпень показує, що вже так вони захопилися своєю роботою, що уже там і Леоніда Кучми практично не має, ні то що парламенту, парламенту там ніколи не було. Вже як президента там не має, ну а українського народу там давно він зник з телебачення національного.
Так, Іван Мигович, фракція комуністів.
Дякую. Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановний доповідачу, Ви об’єктивно оцінили роль Державної телерадіокомпанії негативно незадовільно від інформаційному просторі і в суспільних процесах України. Як ви вбачаєте вирішувати також кадрове питання щодо обласних, регіональних державних телерадіокомпаній. Адже вони грубо ігнорують чинне законодавство, стали просто інструментом прислужництва керівника місцевої влади. І тому очевидно варто б у комплексі розглянути це питання. Яка ваша думка? Дякую.
Ситуація виглядає таким чином. Цим законом, звичайно, ми перший крок робимо, тому що ми вже погоджуємо і на рівні парламенту процедуру призначення керівників Національної телерадіокомпанії і відповідно формула створення громадських рад, які впливають на редакційну програму, політику Національної телерадіокомпанії. На сьогоднішній день, як ви знаєте, керівники обласних телерадіокомпаній знаходяться у подвійному підпорядкуванні відповідного підрозділу обласної держадміністрації і Держтелерадіо. І я думаю, що це для нас теж предмет для дискусії в контексті і адміністративної реформи у тому числі. Цілком зрозуміло, що обласні телерадіокомпанії повинні бути телекомпаніями суспільного регіонального мовлення, де територіальна громада мусила би приймати рішення, а не чиновники з Києва, хто керуватиме місцевою обласною телерадіокомпанією. А це в даному випадку не зовсім предмет цього закону. Але я переконаний, що це треба вирішувати, щоб місцеве самоврядування і міська громада на своїй, в своїй території мала можливість впливати на призначення цієї людини. Чи це буде обласна рада. Треба думати, як це міняти.
Валентина Семенюк, фракція Соціалістичної партії.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Володимире Михайловичу, я прошу передати слово Бокию Івану Сидоровичу, колезі по фракції.
Спасибі, Валентино Петрівно. Я хотів, Миколо Володимировичу, підтримуючи в цілому ваші пропозиції, хотів задати вам таке запитання. Ми прекрасно знаємо, що сьогодні являє собою Національна телекомпанія. І ми добре знаємо, які процеси там відбуваються. Скажіть, будь ласка, чи переконані ви в тому, що цей процес переродження людей, які колись служили одній системі і сьогодні так само вірно піддані, і так само безоглядно служать новій системі, тобто в принципі є кар’єристами і не більше. Ще можливість, скажімо, створення здорового клімату на телекомпанії після цих реорганізацій, можливо чи ні? Дякую.
Я думаю, що ми повинні бути оптимістами і нам треба вивести і так само, на жаль, Національна Телекомпанія знаходиться !!! тіньової системи управління країною, коли керівник, я не захищаю зараз керівництво Національної Телекомпанії, коли він, ви абсолютно праві, тут !!!! говорить, говорять одне, а роблять абсолютно інше. Тому якщо тут в сесійній залі раз у рік ми слухатимемо звіт і по звіту не просто прийматимемо рекомендації Президенту, а прийматимемо відповідні рішення кадрові. Я думаю, що це переродження еволюційного дасть можливість або призначити таких людей, які би і говорили тут на трибуні одне і теж саме, і виконували одне і теж саме. Але, поки вони на трибуні нам звітують, а підпорядковані відповідно іншій структурі, я думаю, надіятися на це, що Перший Національний буде народним, державним телебаченням немає жодних підстав.
Так, дякую, Микола Володимирович. Час вичерпаний. Переходимо до обговорення, як домовилися ми 9 хвилин. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії. підготуватися Юрію Кармазіну.
Шановні колеги, я ваше зауваження врахую слідуючим разом, буду другим виступати. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Проект закону визначає порядок призначення та звільнення керівників національної телерадіокомпанії України. Фракція сьогодні визначилася, що ми будемо підтримувати даний законопроект, і тому немає підстав агітувати чи не агітувати. Ми визначилися, що будемо підтримувати. Я хотів би зупинитися, Володимир Михайлович, я знаю, що ви немало робите з цього приводу, хотів би зупинитися на питанні дотримання закону про статус народного депутата України щодо виступу на телебаченні і радіомовленні. Давайте візьмемо, якщо відкритий, будемо говорити, прямий ефір йде, депутат виступає, є дуже багато запитань. Чи встигає він за 20 хвилин і виступити, і викласти, будемо говорити так, свою діяльність депутатську, що він зробиш за певний період, і відповісти на запитання? За тих 2-3 роки, з якими я, будемо говорити, виступав на телебаченні, я встигав на 1-2, ну, аж 3 запитання телеглядачів. Недостатньо 20 хвилин. Можливо, все-таки розглянути питання про збільшення часу виступу депутатів по телебаченню з приводу виконання своїх депутатських повноважень. Слідуюче питання, нас попереджають постійно, за десять днів треба подавати заявку. А чи знає кожний депутат, що буде через 10 днів? Можливо, парламент прийме рішення, що робота у виборчих округах замінить цю роботу тут, в сесійній залі. І ми подаємо заявки, не виїжджаємо в регіон, таким чином, зривається наш виступ. Хотів би зупинитися на проблем, яка сьогодні існує в сільській мережі радіомовлення. Чисельні зміни керівництва наверху нічого не придає, ніякого немає, будемо говорити, нічого не впливає на зміну ситуації на місцях. Сьогодні, практично, на 60 відсотків, а подекуди на 80 відсотків знижена сільська радіомережа. І хто поніс за це відповідальність. Взагалі, коли спілкуєшся з селянами, то не раз чуєш на адресу парламенту, на адресу влади такі зауваження: скажіть, будь ласка, телебачення ми не маємо змоги дивитися, тому що не маємо змоги купити телевізора, а старий вже не працює, а радіомовлення взагалі в селі не працює. І якщо звертаємося до керівників на місцях, вони відповідають: "А нам немає коштів, за що робити". Слава Богу, що є кошти для тих, хто будує собі палаци і хто будує і інший, будемо говорити, непотріб сьогодні для населення України. Але руки не доходять до сільської радіомережі. З цього приводу я би хотів, щоб.
Дякую вам. Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Яворівському.
Є Кармазін - я відповідаю для тих, хто сумнівається, - і буде. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Це я для "трударів", СДПУ(о) кажу, щоб знали: я завжди є і буду. Так от, шановні народні депутати, я звертаюся до вас. Незважаючи на те, що Томенко мій товариш по фракції, Артеменко також по фракції, і закон вони дуже правильний вносять, дуже правильний, незважаючи на це, я хочу підкреслити, що треба комплексність і системність в підходах до законотворення. Закони-метелики нам не потрібні. Треба було вносити зміни до Закону про телебачення і радіомовлення. Бог з ним, нема поки цього - давайте поки що говорити про цей закон. Хто сьогодні дав право Президенту України призначати керівника Національної телекомпанії України? Де воно, це право, записано? В Конституції немає такого права. Значить, мова йде про узурпацію повноважень. Треба виходити якось з цієї ситуації. І саме для того, щоб виходити з цієї ситуації, і передбачений цей закон. Але вдумайтеся, до чого вже вимушені були вдатися автори законопроекту. Я підтримую їх в цьому, але до чого: не має мати судимості за вчинення умисного злочину, або ця судимість погашена, або знята в установленому законом порядку. Тобто ми говоримо про те, що це якась має бути моральна людина: а Прем’єром можна бути, а Президентом можна бути. Розумієте? Тому я вважаю, що пропозиція, що керівники цієї компанії призначаються Верховною Радою за поданням Президента України. На даному етапі з цим можна погодитися. Як погодитися з тим, що не менше 100 народних депутатів мають право ініціювати звіт керівника цієї компанії. Ще раз кажу, зважаючи на те, що це закон метелик, тобто рамковий закон, я просив би, щоб він був підтриманий, але потім його треба вмонтовувати закон про телебачення і радіомовлення. І звертаючись до вас, хочу сказати, що вчора Національна телекомпанія, транслюючи виступ Президента, фактично закликала до повалення існуючого ладу в державі. Те, що відбувається у внутрішніх військах, системі МВС щотижневі навчання особового складу, натаскання на розгон маніфестантів говорить тільки про одне. Я звертаюся до вас до всіх громадян України, до депутатів. Давайте заставимо МВС припинити цим займатися. Але спочатку треба впливати на Президента. І звертаюся до журналістів. Не транслюйте таких хворобливих виступів Президента, в тому числі і з цього приводу як вчора був. Дякую вам.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський. Шановні законовиробники України! Чи потрібен нам сьогодні цей законопроект? Абсолютно переконаний, що його внесло в життя не просто наш комітет із питань свободи слова, його внесло саме життя. Фактично можна постійно повторювати прекрасну фразу українського гумориста Фелікса Кривіна, який сказав: "Пам’янемо. або вшануємо свободу слова в Україні хвилиною мовчання". По-моєму, не просто хвилиною мовчання, а роком мовчання можна було б, тому що навіть у порівнянні десь із початком 90-х років Україна сьогодні зробила такий жахливий, такий моторошний відкат у минуле в свободі слова, що просто важко уявити. Фактично ми сьогодні маємо один-єдиний канал, це перший, другий і третій, який однаково протокує цілі потоки брехні, фальші і політичного лицемірства. Я постійно думаю про те, що, скажімо, те, що вкрадено "Криворіжсталь" там, що хочуть перевести із Севастополя війська в Донузлав. Все це потім можна після виборів буде поправити. Але те, що ціле покоління сьогодні виховується в атмосфері брехні, ще раз кажу, і фальші, це абсолютно очевидно. Я сьогодні не хочу звинувачувати ні президента радіокомпанії, ні телекомпанії, вони підневільні. Все залежить просто від того, наскільки вони самі собі дають свободу. Це люди, які абсолютно є залежними. Я постійно думаю, скажімо, у якій ролі. Я дивився, ми папуаси з вами чи хто, коли наш Прем’єр йде у колоні зі спортсменами? Всі прем’єри сидять на трибуні, махають рукою і таке. А наш, що, представляє спорт виправних колоній? Я так розумію, що Україна була представлена мабуть цим спортом на Олімпіаді, що весь світ цьому дивується? Через те ще раз кажу, або сьогодні з Адміністрації Президента телефонують і зобов’язують на радіо віддати 20 хвилин замість Володимира Яворівського одній пані, про яку класик української літератури, я, до речі, вдячний Литвину, що він процитував вчора Загребельного, а я процитую Дімарова, який про цю пані сказав, на з’їзді, до речі, сказів, я цитую, щоб мене не тягали по судах, що "за цією панею плаче гальмівна сорочка". Так зараз тиснуть з Адміністрації, щоб їй надати цих 20 хвилин. Я переконаний, що цей законопроект дасть можливість парламенту впливати на обрання президента і теле- і радіо. І останнє, що я хочу сказати. Перше. Посперечаюся із нашим юридичним відділом. Він каже, що це не передбачено Конституцією. Але це не передбачено повноваженнями і Президента, але не передбачено Верховною Радою. Тобто у нас розв’язані руки. І я переконаний, що у цю порожню нішу ми можемо вкласти цей законопроект. Дуже прошу їх проголосувати і більшості, і меншості. Цей законопроект потрібен просто кожному українському глядачеві, душа якого хоче хоч трішки почути правду у цій державі. Дякую і вірю, що ви так і зробите.
Дякую. Шановні колеги! Розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про порядок призначення керівників-президентів Національної телекомпанії України і Національної радіокомпанії України та про припинення їхніх повноважень, реєстраційний номер 5459. [[13:27:03]] За-209 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету? По фракціях, добре, давайте по фракціях. "Наша Україна" - 91, "Регіони України" - 0, комуністи - 54, СДПУ(о) - 0, "Демініціативи", "Народовладдя" - 1, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна - 9, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 16, "Центр" - 12, "Союз" - 0, НДП, "Промисловці і підприємці" - 3, позафракційні - 5. Розгляд питання. Комітет нехай скаже, я ж не можу з викриків. Комітет пропонує, тоді будемо голосувати. Томенко, будь ласка, мікрофон. Мікрофон Томенка, будь ласка, ввімкніть.
Ми пропонуємо на повторне перше читання.
Комітет пропонує на направити на повторне перше читання. Я ставлю на голосування, відповідно до Регламенту, цю пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту Закону "Про порядок призначення керівників, президентів Національної телекомпанії України і Національної радіокомпанії України, та про припинення їхніх повноважень", реєстраційний номер 5459. [[13:28:48]] За-243 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду проектів законів за скороченою процедурою. Проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" щодо повноважень правоохоронних органів. Реєстраційний номер 4527. Доповідач - міністр культури та мистецтв Богуцький Ігор Петрович. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань культури і духовності Лесь Танюк. Будь ласка, Ігорю Петровичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Кабінет Міністрів України вносить на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" стосовно повноважень правоохоронних органів. Запропонований законопроект розроблено з урахуванням сучасної практики кримінального арт-бізнесу. За даними Інтерполу тільки в країнах Західної Європи діє понад 40 організованих злочинних груп, що складаються з колишніх громадян СРСР, СНД та спеціалізуються на організації викрадення мистецьких творів з метою контрабандного вивезення за межі України і подальшого збуту. Як твердять фахівці, український криміналітет вже встиг влитися в міжнародний кримінальний антикварний бізнес. Тому сьогодні все більшої ваги набуває проблема ефективної протидії нелегальному обміну творів мистецтва, удосконалення нормативно-правової бази згаданого процесу та організаційного забезпечення його реалізації. Як ви розумієте, шановні народні депутати, пошук культурних цінностей антикваріату має свої особливості. А саме. Національні раритети, як правило, везуть на продаж за кордон, де ціни в кілька разів, а то і в десятки разі вищі, і у цих справах часто задіяні іноземні громадяни, деколи, як відомо з преси, виникають колізії із дипломатами. Нині ці злочини викривають органи прокуратури, внутрішніх справ, митники, СБУ, а певною мірою і прикордонники. У цих відомств є нагальна потреба легітимного обміну інформацією, банками даних тощо. Ось чому стаття 31-ша Закону України "Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" доповнюється окремим абзацем у наступній редакції, координація робіт з пошуку на території України незаконно ввезених та за межами України незаконно вивезених культурних цінностей, здійснюється службою безпеки України, за участю державної служби контролю за переміщення культурних цінностей через державний кордон України, державною митною службою України, інших правоохоронних органів. Внесений Урядом законопроект був опрацьований у кількох Комітетах Верховної Ради. Зокрема, оскільки мова в ньому йде власне не про культурні цінності як такі, а про повноваження правоохоронних органів у Комітеті з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Який запропонував Верховній Раді прийняти цей проект у першому читанні і в цілому як закон України. Комітети з питань культури і духовності, з питань національної безпеки і оборони рекомендують ухвалити проект у першому читанні. Просимо підтримати цю пропозицію. Дякую за увагу.
Дякую, Ігоре Петровичу, сідайте будь ласка. Я запрошую до співдоповіді Голову Комітету з питань культури і духовності Леся Степановича Танюка, прошу.
Дякую. Шановні колеги, цей закон надійшов до нас ще в грудні минулого року і ми повернули його в Кабмін з рішення Комітету про те, щоб його відкликати, бо він все-таки сформульований був дуже абстрактно. В тому сенсі, що знімався прерогатива з наших судів, що суд не може впливати на таке рішення, і нарешті СБУ брало на себе функцію корегування всіх служб за кордоном по поверненню цінностей. Не зовсім відомо: які там за кордоном служби наші СБУ може координувати. Ну, і нарешті не враховано було тоді проблема, що повернення відбувається на основі не тільки законодавства України, а і законодавство тієї країни з якої ці цінності повертаються. Тому сьогодні ми послали Табачнику цього листа, по суті воно не дуже опрацьовано. Я б хотів би, щоб ми все-таки прийняли сьогодні в першому читанні, але не вцілому, щоб у нас була можливість доопрацювати ці моменти, повернути нашому українському судові можливість все-таки вирішувати ці питання, якщо вони не будуть вирішені в такому службовому порядку і апелюватися до міжнародних актів і законодавства тих держав з яких повертаються ці цінності. Тут є певні скорочення можливостей, а не поширення. Тому прошу підтримати це в першому читанні.
Дякую, Олег Степанович. Так, у нас скорочена процедура 2 - за, 2 - проти. Будь ласка, Мироненко, підготуватися Мельничуку.
5 избирательній округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники, я изложу свою личную позицию, голосовать я буду естественно так, как приняла решение фракция. Но, вместе с тем хотел бы подчеркнуть, что все мы должны быть честны перед собою если что-то мы видим делается не совсем так, то мы должны говорить, если, допустим, правительство, которое мы не поддерживаем, которое является капиталистическим и вообщем-то проводит политику не в интересах народа, а в интересах крупных капиталистов, предлагает какой-то законопроект, который соответствует интересам государства, народа, то, на мой взгляд, надо поддерживать. И я обращаю ваше внимание, что возражение комитета возглавляемого только что выступавшем оратором сводиться прежде всего к следующему. К тому, что в этом законопроекте указано: "Покладення координації робіт із пошуку незаконно вивезених з України та ввезених в Україну культурних цінностей на Службу безпеки України суперечить міжнародним конвенціям і статті 9-й цього закону, де зазначено, що для координації робот міністерств та інших центральних органів виконавчої влади щодо управління та здійснення контролю за вивезенням, ввезенням і поверненням культурних цінностей, створюється міжвідомча рада з питань вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей". К сожалению, комитет здесь, на мой взгляд, ну, либо не совсем понял, немножко либо лукавит. Этого закона боятся может только, в основном-то, я думаю, человек к нечестный, ворующий, ибо в данном случае речь идет о координации поиска, чего нет в законе и в статье 9-й. В статье 9-й, на которую ссылается комитет, указано о координации работы по возвращению, по вывозу, возвращению, в том числе, украденных ценностей. Но поиска нет. А кто будет заниматься поиском? У нас ценные монеты, огромное количество всякого антиквариата, которым может Украина гордится и обеспечить определенные доходы себе, вывозятся за рубеж. Кто будет искать за рубежом? Кроме СБУ другого органа нет. Межведомственная эта рада не будет этим заниматься, посольство не имеет таких функций. Поэтому моя личная позиция, думаю, что сам закон этот полезен. То другой вопрос, что, может, где-то там его почистить как-то. Но это норма поиска СБУ, полезная. И так делает любое государство, защищающее интересы своего народа. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, Мельничук, фракція соціалістів, підготуватися Сухому.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Згідно з проектом Служба безпеки України та інші правоохоронні органи. За участю державної служби контролю за переміщенням культурних цінностей через Державний кордон України здійснюватимуть координацію робіт, пов’язаних із пошуком незаконно вивезених із України та незаконно ввезених на її територію культурних цінностей. Хотів би зауважити, що з цього приводу вже тут відзначалось, що працюють. По інформації, яка в мене є, більше 50 таких угруповань працюють і на Україні, ці злочинні угруповання займаються вивозом культурних цінностей. Взагалі-то треба нам подивитися на таку річ. Ми вже маємо наслідки приватизації, наслідки роботи на Україні трастів, які були у свій час декретами Кабінету Міністрів введені, їхня діяльність була погоджена. Пограбовано народні заощадження і так далі. Що взагалі у нас залишилося сьогодні з державних культурних цінностей? Можливо, Володимире Михайловичу, настав час все-таки зробити інвентаризацію державних культурних цінностей: що у нас ще залишилося. Землю ми вже маємо розпродувати з першого січня 2005 року. Я вже говорив про приватизацію, про трасти, про заощадження. А взагалі-то ще є якісь цінності, чи є на Україні? Тому що ми бачимо, як все зухвало робиться оточенням сьогоднішніх можновладців, що вони роблять і як вони діють на Україні, то, мабуть, вже з тих культурних цінностей, чим пишалася наша Україна останні десятки або і сотні років, можливо, вже нічого не залишилося. Таким чином, ми будемо говорити про підсилення дій наших на кордоні, наших сил безпеки України, інших правоохоронних органів. А в Україні, можливо, вже не залишилося того цінного, чим пишався наш народ України. З цього приводу я хотів би, щоб було відповідне розпорядження вами надано або погоджено з іншими правоохоронними органами, з органами контролю. Все-таки подивитися: що залишилося у нас в Україні ще цінного, якщо вже ми дійшли до землі, що будемо її скоро продавати іноземцям. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Сухий. Підготуватися Кармазіну.
Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, депутатська фракція політичної партії "Трудова Україна". Шановні народні депутати! Ми не вперше в цьому залі. На законодавчому рівні робимо спроби врегулювати надзвичайно важливу проблему не тільки для розвитку духовності нашого народу, але для становлення правової держави в нашому суспільстві - проблема вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей. Я чому роблю такий вступ? Я хочу всім нам нагадати, особливо народним депутатам України попереднього скликання. Тут в цій сесійній залі в 1999 році було прийнято законопроект, ідентичний закон, який на сьогодні можна вважати базовим, який певною мірою врегульовував правові відносини в цій сфері. Нам тоді здавалося, що цим законопроектом 1999 року ми всі аспекти вже розв’язали і вирішили. Виявляється, ні. І залишилась нерозв’язана проблема, про яку тут говорив шановний пан міністр. Це проблема посилення державного впливу, державного регулювання саме у сфері вивезення-ввезення культурних цінностей. Законопроект за номером 4527, який, я впевнений, буде обов’язково підтримано сесійною залою, передбачає не тільки відшкодування витрат, пов’язаних з поверненням культурних цінностей, але, і про це вже. на цьому наголошували колеги народні депутати, визначає органи державної влади, не який покладається обов’язок здійснювати цю важку роботу пошуку чи розшуку вивезених чи викрадених культурних цінностей нашого народу. В зв’язку з цим цілком зрозуміло, що такий підхід, який відповідає загальноприйнятим нормам права в усьому світі буде обов’язково в цьому залі підтриманий. Є проблема і про неї казав міністр. Ця проблема є в зауваженнях нашого управління. На неї потрібно буде можливо звернути увагу при доопрацюванні цього законопроекту, а цією проблемою є невизначеність митного режиму ввезення. визначення митного режиму при ввезенні на митну територію України культурних цінностей. Депутатська фракція політичної партії "Трудова Україна" закликає підтримати цей законопроект, тому що він спричиниться на користь нашого народу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні урядовці! Шановний народе України! Я по схемі: два - за, два - проти буду виступати проти прийняття цього законопроекту і скажу чому. Перше. Я хочу, щоб ви згадали, що з чим саме приймали нашого Президента у Німеччині нещодавно. Для того, щоб посидіти з сильними світу сього, треба було забрати колекцію Фонду Баха. Задля того, щоб поїхати у Голландію, треба було голландську колекцію, нідерландську відвести. Хто давав право на це? Це національний злочин. Нам, українцям щось повернули? Нам українцям повернули те, що зберігається сьогодні в фондах і запасниках російських музеїв, наші національні святині, клиноді, у тому числі і Богдана Хмельницького? Не повернені. По сім, по десять зустрічей з краватками і без краваток януковичів, Кучми і медведчуків ні до чого не привели. Ніхто нам нічого не повернув. Більше того, другосортні людішки навіть не ставили питання про це, жодного питання і громадськості про це не говорили. Далі. Що ж пропонується у цьому законі? Що серйозне там повернення незаконно ввезених в Україну культурних цінностей? А статтю 31-шу, вилучається положення, яке було, прогресивне положення, було записано: "Всі витрати пов’язані з поверненням культурних цінностей несе сторона, що вимагає їх повернення" зараз пишеться, а вилучається те, що було, тепер витрати буде нести та сторона, а було написано, що звільняються від плати мита, без сплати відповідних митних платежів і зборів передбачених законодавством України. Так от, шановні народні депутати, я категорично проти такого підходу до цього. Те, що Службою безпеки здійснюється, я не проти, це можна розглядати і це потрібно. Але скажіть, будь ласка, чи ставилося таке питання генералу Кравченко чи не ставилося? Такого питання генералу Кравченко не ставилося. І хоча тут є і певні позитивні моменти, я хотів би, щоб цей законопроект ще трошки доопрацювали. Його вже раз повертали, допрацьовували. Нехай його ще трошки доопрацюють і нехай вносять зміни не тільки до 31 статті, а комплексно до всього тексту законопроекту. Дякую вам.
Дякую. Обговорення питання завершено, прошу визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону "Про внесення зміни до Закону України "Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" щодо повноважень правоохоронних органів", реєстраційний номер законопроекту 4527. Прошу голосувати. [[13:45:54]] За-237 Рішення прийнято. Була пропозиція прийняти його як Закон. Є заперечення? Немає проблем. Прийнято в першому читанні. Слухається питання проект Закону "Про внесення змін до статті 52 Закону України "Про господарські товариства "щодо розміру статутного фонду", реєстраційний номер законопроекту 4064. Доповідає Голова Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Авксентьєв Юрій Анатолійович. Підготуватися Слободяну. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, вашій увазі пропонується проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про господарські товариства "щодо розміру статутного фонду товариства. Цей законопроект розроблено відповідно до вимог Закону України "Про встановлення розміру мінімальної заробітної плати на 2003 рік". В частині внесення змін до законів України у нормах яких для розрахунків застосовується мінімальна заробітна плата. На даний час мінімальний розмір статутного фонду товариства з обмеженою відповідальністю визначається статтею 52-ю Закону України "Про господарське товариство" і встановлюється кратним розміром мінімальної заробітної плати, виходячи із ставки діючого на момент створення господарського товариства. Такий порядок визначення мінімального розміру статутного фонду був введений законом України ще 16 грудня 1993 року для протидії знецінення розмірів статутного фонду господарських товариству у зв’язку з інфляційними процесами в Україні. Рівень інфляції за останні два роки становить 104,1 процента. Поряд із цим розмір мінімальної заробітної плати за п’ять років зріс в 3,2 рази і з першого серпня 2004 року становить 237 гривень. Тобто відбувається постійне за короткий час зростання мінімальної заробітної плати. А це ставить в нерівне становище суб’єкти підприємницької діяльності. Мінімальний розмір статутного фонду для товариств с обмеженою відповідальністю встановлено статтею 52-ю зазначеного вище закону. Відповідно до якої у товаристві з обмеженою відповідальністю створюється статутний фонд, розмір якого повинен становити не менше суми, еквівалентної ста мінімальних заробітних плат, діючої на момент створення товариства з обмеженою відповідальністю. Проектом Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про господарські товариства" щодо розміру статутного фонду товариства передбачається введення для товариств з обмеженою відповідальністю фіксованого мінімального розміру статутного фонду не менше суми, еквівалентної 20 тисячам гривень. Вважаємо, що це сприятиме створенню рівних умов для суб’єктів підприємницької діяльності при започаткуванні підприємницької в організаційно-правовій формі товариства з обмеженою відповідальністю та одночасно сприятиме запобіганню впровадження протиправної діяльності деякими засновниками, оскільки їх відповідність встановлено в розмірі внеску до статутного фонду. Головне науково-експертне управління Верховної Ради підтримує можливість взяти за основу в першому читанні запроваджені зміни до закону. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Якович. Шановні колеги, мабуть все зрозуміло, можливо будемо визначатись? Ні? Ну тоді, будь ласка, співдоповідач від Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Олександр В’ячеславович Слободян.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на засіданні 9 грудня 2003 року розглянув проект закону про внесення зміни до статті 52 закону України про господарські товариства, реєстр номер 4064 від 28.08.2003, внесений Кабінетом Міністрів України з огляду на недостатню обгрунтованість потреби встановлення фіксованої величини розміру статутного фонду товариства з обмеженою відповідальністю у розмірі 20 000 гривень, замість нинішніх 100 мінімальних заробітних плат діючий на момент створення товариства з обмеженою відповідальністю Комітет вважає недоцільним прийняття проекту закону України про внесення зміни до статті 52 закону України про господарські товариства та рекомендую Верховній Раді України відхилити зазначений проект.
Дякую, дякую, сідайте будь ласка. Шановні колеги, питання зрозуміле. А, будь ласка, дайте завершить позицію Комітету, да.
Значить, позиція Комітету така, що для бізнесу, для економіки в цілому важливі стабільні правила гри, сьогодні ми вносимо. Кабінет Міністрів запропонував незначне, незначні зміни: фіксація 20 000 гривень до статутного фонду. Це заставить. товариства з обмеженою відповідальністю робити зміни до статутних фондів.
Так. Добре. Сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Так, 2 - за, 2 - проти. Будь ласка, Мельничук за ним Кармазін. Мельничук мікрофон з місця.
Мікрофон! Мікрофон! Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Проектом пропонується визначити мінімальний розмір статутного фонду товариства з обмеженою відповідальністю не в сумі еквівалентній 100 мінімальних заробітних плат як це передбачено чинною редакцією статті 52 Закону України "Про господарське товариство", а у сумі еквівалентні 20 тисячам гривень. Безумовно, що різниця у 23 тисячі і 20 тисяч невелика. Але, все-таки це якісь поступки, поступки, будемо говорити, для тих хто створює ці товариства. А ці товариства на сьогоднішній день і малі підприємства і підприємці середні, будемо говорити, це є тією рушійною силою, яка сьогодні конче потрібна Україні. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект, незважаючи на те, що комітет не зрозумів, я для чого відхилив це. Все-таки, це поступки до тих людей, які хотять щось організувати, зробити в Україні. Да, це, безумовно, і ті місця робочі, які конче потрібно, коли у нас такий відсоток безробіття України. Тому я вважаю, що з цього приводу неодноразово висловлювався і Олександр Олександрович Мороз в підтримку середнього бізнесу, підприємців і тих товариств, які сьогодні хотять працювати у країні, але яким ще не дають працювати в Україні чисельні перевірки, чисельні перепони і так далі. Але все це буде до 31 жовтня, після 31 жовтня всі будуть вільно працювати в нашій незалежній Україні. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Кармазін, підготуватися Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні урядовці і шановний наш український народ! Для чого пропонуються ці зміни, що це взагалі дасть економіці держави, що це взагалі кому дасть? Що таке сьогодні 100 мінімальних заробітних плат? До першого вересня це було 20500, після першого вересня це 23700, тобто навіть більша, ніж пропонується зараз - 20 тисяч. Це перше. Друге, дасть це тільки одне, те, що цих підприємців будуть викликати і казати: "У вас не перереєстрований статут, давайте ідіть сюди, давайте перереєстровуйтеся". То що ж ми хочемо зробити? Напередодні виборів і так тим людям, які животіють і виживають не завдяки державі, а в супереч державі, ми ще створюємо проблеми? Блок Віктора Ющенка і Партія Захисників вітчизні категорично проти таких підходів і прийняття таких законів, які нічого не дають. Хто підписам цей законопроект? Підпис стоїть "Віктор Янукович". Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Вас знову хочуть тримати весь час під колпаком. Розумійте це. І я хочу вам сказати, нічого цей закон абсолютно не дасть хорошого, як попередній, за який проголосувала зараз більшість, слава Богу, тільки в першому читанні, нічого не дасть. І я прошу вас не підтримувати цей законопроект, краще таких речей нашим громадянам не підсовувати, вони і так бідні і знедолені. І дай Боже, щоб вони випливали і випливають, коли переможе на виборах, дійсно, народний Президент Віктор Ющенко. Дякую вам.
Будь ласка, Соломатін, фракція Комуністів, за ним Онопенко.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, позиції викладені, суть законопроекту зрозуміла. Хочу лише підкреслити, що цей законопроект урядовий, внесений урядом міністрів-капіталістів. І коли він посягає на певні підвалини цього буржуазного капіталістичного суспільства, саме тут на часі спитати: а кому це на користь, хто буде обійдений, а хто з цього виграє. Тому ми, фракція комуністів, бачимо цю ситуацію наступним чином. Це, насамперед, посягання на інтереси дрібного бізнесу: "челноків", колишніх радянських інженерів, вчителів, медиків, які за збігом обставин капіталістичної реставрації були змушені змінити своє місце, своє виховання і освіту і перейти на ці базари, з тим щоб там заробляти копійку на існування своє і своєї родини. Чи є доцільним посягати на існування цієї верстви населення? Я особисто вважаю, що ні, вони не винні в цьому. І ці копійки шукати в зміні статутних фондів за рахунок цих верств населення, на мій погляд і погляд тої фракції, котру я представляю, недоцільно. Слід ці гроші відшукувати в інших гаманцях. І до цього. Я не такий великий спеціаліст, з тим щоб давати такі остаточні висновки з того питання, яке розглядається, але в мене виникає декілька запитань до авторів цього законопроекту. Ви не проголосили, шановні, а як це питання вирішується взагалі в країнах, з котрими ми межуємо на пострадянському просторі і з котрими ми укладаємо угоду про Єдиний економічний простір, які особливості вирішення цього питання там. Одночасно ми просуваємося до Європейського Союзу. В тих країнах, з котрими ми межуємо і які вже увійшли в Європейський Союз та європейську спільноту. Як це питання вирішується там? І нарешті, а чому ми прив’язуємося до мінімальної заробітної плати, яка постійно змінюється, а не прив’яжемося до вартості однієї тонни дизельного пального? Або однієї тонни хліба, ціни хліба? Або до 20-30 унцій золота вартості? Тому на сьогодні висновок наш такий. Цей законопроект він недостатньо обгрунтований. Ми погоджуємося з висновком комітету і наша фракція не вважає за доцільне підтримувати його. Дякую.
Дякую. Я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, Онопенко.
Василь Онопенко, голова Української соціал-демократичної партії, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я вам скажу, що проголосуємо ми за цей законопроект чи ні, особливих змін не відбудеться. Чому? Справа в тім, що статутний фонд пропонується встановити для товариств з обмеженою відповідальністю. Причому, збільшити сам статутний фонд. І тут дійсно ставилося питання про те, що в якійсь мірі погіршується становище тих, хто буде вносити розмір коштів в цей статутний фонд. Тому треба чітко уяснити чи буде мати цей закон зворотну силу. На мій погляд, цей закон зворотної сили не повинен мати, він повинен діяти тільки на майбутнє, оскільки це закон матеріальний і, відповідно до правил юриспруденції, він діє тільки на майбутні правовідносини. Це одна сторона. З іншої сторони, а як бути з іншими товариствами? Адже крім товариств обмеженої відповідальності, є товариства з повною відповідальністю, інші види товариств. Тому я підтримую позицію комітету про те, що треба вирішувати цю проблему комплексно. Навіть якщо би ми вирішили зараз питання шляхом внесення змін до цього закону, то в цілому проблема залишається. В пояснювальній записці сказано, що ця проблема має бути вирішена в законі про акціонерні товариства, там 30-60 відсотків фіксовані ставки. Але ж наскільки я знаю, цей закон ще 09.07.2003 року був відкликаний, а 27.05.03 року була ще внесена постанова про невідповідність його Конституції. Тобто фактично проблема залишається. Я думаю, що найкращий був би вихід з цієї ситуації, доопрацювати даний законопроект і вже комплексно внести відповідні зміни і до Закону про господарські товариства і до закону про акціонерні товариства, якщо є необхідність в інше чинне законодавство. Дякую за увагу.
Дякую, Василю Васильовичу. Шановні колеги! Обговорення питання завершено, будемо визначатися. Єдине що, просив би звернути увагу на те, що, дійсно, закон у нас пролежав рік, і відповідно за цей час сталися зміни у мінімальній заробітній платі, і тому вже те, що пропонується в законі, по суті не відповідає тому, що передбачав цей закон. Ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до статті 52-ї Закону України "Про господарські товариства щодо розміру статутного фонду", реєстраційний номер 4064. Прошу визначатися. [[14:02:21]] За-153 Закон відхилено. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 0, Регіони України - 49, Фракція комуністів - 0, СДПУ(о) - 33, Демініціативи, Народовладдя - 13, Трудова Україна - 26, Народна аграрна партія - 13, СПУ - 1, Блок Тимошенко - 0, Центр - 0, Союз - 13, НДП, ППіП - 4, Позафракційні - 1. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законів України. Шановні колеги! Рівно дві хвилини тому я оголосив про те, що продовжую наше засідання на 15 хвилин. Треба бути уважним. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Доповідає Авксентьєв Юрій Анатолійович, голова Держкомітету з питань регуляторної політики та підприємництва. Підготуватися Єханурову. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Прийняття Закону України "про внесення змін до деяких законів України в зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади державної регуляторної політики в сфері господарської діяльності" є завершальною дією побудови нормативно-правового балансу для реалізації державної регуляторної політики. Головними моментами такого впорядкування є: по-перше - закріплення в Національній програмі сприйняття розвитку малого підприємництва норми щодо запровадження цілеспрямованої, послідовної та передбачуваної державної регуляторної політики як одного з головних завдань цієї програми; по-друге - закріплення в Законі України "Про об’єднання громадян" суб’єктів господарювання, їх об’єднань, наукових установ та консультативно-дорадчих органів у здійсненні державної регуляторної політики, принципів, чинників реалізації одного з принципів державної регуляторної політики щодо забезпечення балансу інтересів суб’єктів господарювання громадян та держави; по-третє - на реалізацію принципу державної регуляторної політики щодо відкритості для фізичних та юридичних осіб, їх об’єднань дії регуляторних органів на всіх етапах діяльності спрямовано на внесення змін до Закону "Про інформацію". Таким чином попри технічність даного законопроекту, по суті цей проект завершує побудову законодавчих норм щодо програмного спрямування інструментів реалізації державної регуляторної політики. Просимо схвалити даний законопроект, який буде забезпечувати повноцінну реалізацію норм державної регуляторної політики в Україні. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Юрій Іванович Єхануров, Голова комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Проект Закону, який ми розглядаємо, він підготовлений урядом на виконання вимог пункту 4 положень Закону України "Про засади державної регуляторної діяльності в сфері господарської діяльності". Цей законопроект має на меті приведення законодавчих актів України до вимог зазначеного закону. Був розглянутий він на засіданні Комітету з питань промислової політики і підприємництва. Під час обговорення законопроекту члени комітету підтримали необхідність прийняття такого закону. Але звернули увагу на те, що уряд поверхово підійшов до вирішення питання, запропонувавши зміни внести лише до трьох законів, а треба внести зміни до величезної кількості законів. Видно не було часу. Тому частина цих законів перерахована у висновку нашого Науково-експертного управління Верховної Ради. Це вам роздані висновки його. Цей законопроект розглянуто і підтримано комітетами Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації, з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Тому члени нашого комітету пропонують повернути зазначений законопроект на доопрацювання і доручити нашому комітетові та Кабінету Міністрів України доопрацювати його з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій і внести на повторне перше читання. Проект відповідної постанови Верховної Ради вам роздано. Я прошу підтримати. Ще раз, колеги, замість змін, які треба внести, там біля двадцяти вноситься декілька змін невеличких. Тому для чого це робити? Повторне перше читання. Дякую.
Дякую, Юрію Івановичу. Я думаю, шановні колеги, все зрозуміло. Давайте будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Реєстраційний номер 5312. Прошу визначатися. [[14:07:22]] За-95 Рішення не прийнято. Була пропозиція профільного комітету про те, щоб направити цей законопроект на повторне перше читання. Прошу голосувати. Зніміть, будь ласка, голосування. Кармазін з мотивів.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановні урядовці! Ще в 19 законів треба було внести зміни і пропозиції, яке може бути повторне перше читання? Як би мали змогу сказати це сьогодні в виступах, ми б сказали, що законопроект навіть не сирий, він просто ніякий, стоїть там підпис доктора економічних наук Віктора Януковича, тому це, такої пропозиції про повернення до на доопрацювання була пропозиція, а на повторне перше читання його не можна підтримувати тому, що закону як такого просто немає. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович, але я думаю, ви не бачите різниці між, я, наприклад, не бачу різниці між терміном доопрацювання і повторне перше читання, тому що після доопрацювання він обов’язково піде на перше читання. Після того, як ми приймемо на повторне перше читання він знову іде на перше читання, тому ставлю на голосування про направлення цього законопроекту на повторне перше читання тире доопрацювання. Прошу голосувати. [[14:09:13]] За-168 Законопроект відхилений. Слухається проект закону про внесення змін до деяких законів України з питань виконання національної програми сприяння розвитку малого підприємництва, це законопроект за номером 5506 доповідає Голова державного комітету Авксентьєв Юрій Анатолійович. Підготуватися Єханурову.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, проект закону України про внесення змін до деяких законів України з питань виконання національної програми сприяння розвитку малого підприємництва в Україні, роздроблено на виконання розпорядження Кабінету Міністрів. Проектом передбачається внесення змін до законів України в частині збільшення терміну дії законів національної програми до 3-ох років. Сьогодні заходи національної програми розробляються на один рік. Підготовка проекту заходів на наступний рік розпочинається спочатку поточного року, що не дає можливості врахувати результати виконання цих заходів в поточному році. Прийняття закону України про внесення змін до деяких законів України з питань виконання національної програми має врегулювання всі вищезазначені питання. Додам також, що 15.06.2004 проект було розглянуто і схвалено на засіданні Комітету Верховної Ради з питань промислової політики і підприємництва. Ми погоджуємося з висновком Головного наукового експертного управління Апарату Верховної Ради України просимо прийняти законопроект 5506 в першому читанні та вцілому. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Анатолійович, будь ласка. Юрій Іванович - голова комітету.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет з питань промислової політики і підприємництва на своєму засіданні розглянув і підтримав поданий Кабінетом Міністрів України проект закону про внесення змін до деяких законів України з питань виконання національної програми сприяння розвитку малого підприємництва в Україні. Ми вважаємо, що ці зміни дозволять упорядкувати процеси розроблення, виконання, відстеження результатів і впровадження заходів передбачених національною програмою. Головне наукове експертне управління Апарату Верховної Ради України також підтримало зазначений проект, але при цьому висловило зауваження з яким ми, члени комітету, та уряд погодилися. Враховуючи наведене. Увага! Адама Івановичу, увага! Комітет пропонує доповнити в законопроект після слів "на наступних 3 роки" словами "з розбивкою по рокам". І з цією правкою прийняти законопроект вцілому як закон. Просимо підтримати. Дякую.
Так. Зараз, зараз. Шановні колеги, я думаю, давайте ми будемо визначатися з мотивів голосування. Мироненко і Кармазін, і будемо голосувати.
5-й избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники! Фракция Коммунистической партии и в том числе кандидат в Президенты Украины Петр Николаевич Симоненко считают, что данная программа не будет работать, потому что для серьезной помощи предпринимателям, в том числе мелким предпринимателям, которые сейчас выходят на акции протеста, необходимо обеспечить серьезную государственную поддержку малого предпринимательства и всей экономики. Этого нет и в этой программе нет. Далее, надо восстанавливать планирование, регулирование экономики - этого нет, надо прекращать приватизацию, ибо регулирование может быть, и планирование, только при наличии государственной и коллективной собственности, а не господство частной собственности. И только выполняя это, Президент Украины, я убежден, что должен это Симоненко Петр Николаевич быть, обеспечит подъем экономики, повышение жизненного уровня народа. Спасибо.
Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Я не буду закінчувати тим, що Президентом буде Віктор Ющенко, це і так всім зрозуміло. Я просто хочу сказати зараз щодо змісту закону і пропозицій. Шановний Адаме Івановичу, відкрийте, будь ласка, порівняльну таблицю, і ви побачите, що внесений проект закону порушує право Верховної Ради України. В попередньому тексті записано, що програма щорічно затверджується Кабінетом Міністрів, а обсяги їх бюджетного фінансування щорічно затверджуються Верховною Радою України в Законі України про Державний бюджет на черговий рік. Це якраз викидається. Я категорично проти того, що йде наступ на права депутатів Верховної Ради і на Верховну Раду. Можна написати "до трьох років", але обов’язково записати "за твердженням Верховної Ради в законах України про Державний бюджет на черговий рік з розбивкою по роках, як це пропонує Єхануров, але зробити це зараз в першому читанні прийняти.
Будь ласка, Пузаков, і будемо голосувати. Прошу, шановні колеги, потерпіти ще хвилинку-другу. Мікрофон Пузакова.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Фракція Комуністичної партії України, і давно вже Петро Миколайович Симоненко давали вже і пропонували, що не просто треба вносити зміни до існуючих законів, але в цьому необхідно створювати якісно нові нормативно-правові акти з урахуванням світового досвіду для розвитку українського підприємства. Спасибі.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України з питань виконання Національної програми сприяння розвитку малого підприємництва", реєстраційний номер 5506. У першому читанні. Прошу голосувати. Зніміть голосування, будь ласка. Шановні колеги, першим завжди на голосування ставиться проект закону у першому читанні: комітет це вносить, не комітет - ви не плутайтесь самі для себе. Тому що навіть якщо комітет вносить питання про те, щоб відхилити, то ми не ставимо на голосування про відхилення - ми ставимо про прийняття. Якщо не набрали необхідних 226 голосів, то законопроект відхилений. Пропозиція про відхилення не голосується. І тому, будь ласка, прошу: не збивайте ніколи самі себе. Завжди ставиться на голосування пропозиція про прийняття законопроекту в першому читанні. Якщо ми дійдемо до голосування в другому читанні, тоді ми будемо ставити з пропозицією комітету. Поки що ставиться на голосування проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України з питань виконання Національної програми сприяння розвитку малого підприємництва", законопроект за номером 5506, у першому читанні. Прошу голосувати. [[14:16:56]] За-154 Не прийнято. Давайте тоді ми проголосуємо в першому читанні із пропозицією комітету. У першому. Вистачає. У першому читанні з пропозицією комітету, яку озвучив Юрій Іванович про те, щоб розбити не на три роки, а кожен рік окремо. Прошу голосувати. Із доповненнями голови комітету поки що. [[14:17:39]] За-168 Таким чином. Та це все те саме. Таким чином, проект відхилено. Шановні колеги, дякую за роботу. На цьому ми ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Працюємо в комітетах і фракціях. Завтра початок роботи сесії о 10-ій годині ранку. На все добре.