Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Шановні гості Верховної Ради України! Шановний Кабінет Міністрів України! Шановні народні депутати, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки "за" або першої зліва із застосуванням сенсорної кнопки. Всі це пам’ятають? Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[11:00:51]] В залі зареєстровано 285 народних депутатів України. Шановні народні депутати, у засіданні Верховної Ради України беруть участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени Кабінету Міністрів України. Прошу привітати. [[Оплески]] Керівники центральних органів виконавчої влади, керівники судової гілки влади. Присутні посадові особи, яких Верховна Рада обирає, призначає і надає згоду на призначення на посаду. Представники засобів масової інформації. Голови дипломатичних представництв іноземних держав та керівники представництв міжнародних організацій, акредитованих в Україні, інші офіційні особи. Шановні колеги, відповідно до статті 83 Конституції України шосту сесію Верховної Ради України дев’ятого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим.
Героям слава!
Шановні народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України, до слова запрошується Голова Верховної Ради України Дмитро Олександрович Разумков.
Добрий день ще раз, шановні колеги! Я радий вас сьогодні бачити. Ми розпочинаємо сьогодні шосту сесію дев’ятого скликання Верховної Ради України. Я не буду казати, що вона буде доленосною, тому що будь-яка сесія Верховної Ради України будь-якого скликання є важливою для держави, тому що саме тут приймаються ключові для нашої країни рішення, ухвалюються закони, за якими живе країна, і робляться реформи. Але, тим не менш, ця сесія дещо відрізняється від інших. Ми сьогодні з вами знаходимось на екваторі – це фактично половина нашої каденції. Ми пройшли великий шлях, ми багато що зробили, але багато що попереду. На екваторі завжди гаряче, але я дуже сподіваюся, що навіть на те, що хтось і в цьому залі хотів би зробити ще гарячіше, здоровий глузд і бажання розвивати нашу державу, воно все ж таки переможе. Якщо ви мене і себе запитаєте, чи було зроблено багато за ці два роки нашої спільної роботи? Відповідь буде – так. Тому що були прийняті реформи, були прийняті закони, багато що ми встигли зробити. Але якщо запитання буде звучати – чи було зроблено достатньо? Відповідь, на жаль, буде – ні. Тому що ще багато що у нас попереду, що ми повинні зробити для того, щоб поліпшити життя людей. Щодо пріоритетів шостої сесії дев’ятого скликання. Перш за все ми сьогодні з вами повинні розуміти, що непрості часи і непрості виклики стоять перед Україною. Ми повинні сконцентрувати свою увагу на законах, які зможуть поліпшити соціальні умови існування наших громадян, забезпечити трудові відносини. І головне, ми сьогодні з вами знаходимось напередодні опалювального сезону, і тарифне питання, як завжди осінню, є одним з ключовим. Я розумію, що це безпосередньо зона відповідальності Кабінету Міністрів України, але парламент, як і завжди, готовий долучитися до цього процесу і зробити все, що нам дає Конституція і закони України для того, щоб допомогти українському суспільству в ці непрості часи. Друге питання – це питання економічного зростання. Сьогодні весь світ знаходиться поки що в економічній кризі. Ми бачимо наслідки COVID, який, на жаль, не завершився. Завжди країни в моменти криз виходили по-різному. Для когось це був трамплін, і вони робили стрибок, а хтось падав в прірву. Я впевнений, що в цій залі всі зорієнтовані на те, щоб ми пішли першим шляхом. Багато законів, які розробляються на рівні комітетів, які, я сподіваюсь, будуть прийняті незабаром. Це і Закон про локалізацію, про яку сьогодні говорили наші колеги. Він дає змогу, по оцінкам експертів, отримати до 4 відсотків додаткового зростання ВВП і до 60 тисяч робочих місць. Це і Закон про інноваційні парки, який сьогодні стоїть на розгляді, я сподіваюся, ми зможемо його прийняти. Тому що під час робочих поїздок по Україні, я впевнений, ви так само, спілкуючись із бізнесом, спілкуючись з місцевою владою, ми від всіх чули, що треба створювати додаткові можливості, додаткові позиції для того, щоб інвестор заходив саме в Україну. Важливим аспектом сьогодні залишається питання боротьби з COVID і на тактичному рівні, і на стратегічному рівні, і на рівні підготовки нового бюджету, який незабаром ми з вами будемо опрацьовувати. Ми повинні забезпечити наших медиків, ми повинні забезпечити наші лікарні, і головне – тих пацієнтів, які, не дай Боже, будуть знову потрапляти до шпиталю. Наступним питанням, яке завжди стоїть на осінній сесії, – це є питання бюджету. Сьогодні ми чули запевнення від представника Кабінету Міністрів України, я думаю, що пан Прем’єр-міністр також це підтвердить. До 15 вересня Верховна Рада України повинна отримати проект кошторису на наступний рік головного фінансового документу нашої країни, по якому ми всі з вами, і в цій залі, і поза її межами, будемо жити. Як завжди, головні зусилля будуть направлені на роботу профільного комітету, але, як завжди, всі комітети будуть долучатися до цього процесу і максимально якісно доопрацьовувати той драфт, який ми отримаємо незабаром. Я прошу тут всіх бути максимально конструктивними для того, щоб дійсно пройти все і за Регламентом, і за логікою, і за збереженням тих цілей і завдань, які перед нами ставили люди. Це чотири питання. І п’яте питання – це право. Право в широкому розумінні цього слова. Це і реформа судочинства, яка сьогодні відбувається. І ті закони, які ми приймаємо в цьому залі, і ті закони, по яким ми всі повинні жити, в незалежності від того народні депутати ми чи лікарі, чи вчителі, чи будь-хто в цій державі. Закон повинен бути один для всіх, і я впевнений, ми з вами маємо в цьому плані давати приклад. Це лише п’ять напрямків, на яких, мені здається, ми повинні були б сконцентрувати свою увагу. Але це точно не вичерпний перелік питань, які ми з вами будемо опрацьовувати. Багато буде і швидких викликів, на які ми маємо реагувати, багато буде і інших проблем, це теж треба визнавати, але Верховна Рада і їх пройде. Ми з вами живемо в парламентсько-президентській республіці і нам всім в цьому залі відповідати перед людьми, які нас сюди обрали. Всім – і владі і опозиції. В розумінні людей ми всі – влада. В розумінні людей від нас залежить майбутнє. І ми маємо діяти так, щоб повага до парламенту зростала, а не падала, щоб людям не було соромно за нашу з вами роботу. Ми з вами знаходимося на екваторі, я всіх вас закликаю до конструктивної злагодженої роботи, як ми вже це неодноразово демонстрували. І не дивлячись, я ще раз повторюю, на те, що ми на екваторі, я дуже сподіваюся, що нікому з нас в голову не напече і ми зможемо рухати цю країну вперед. Дякую вам. Успіхів нам всім і перемог.
Шановні колеги, я пропоную подякувати шановному уряду, пану Прем’єр-міністру, шановним колегам, і ми будемо переходити до нашої роботи. Дякую, Денис Анатолійович, дякую, колеги. [[Оплески]] Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин на виступи уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошенням заяв та повідомлень. Прошу представників депутатських фракцій та груп записатися на виступи з трибуни. Кулініч Олег Іванович.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Голово, шановні виробці! Розпочинаємо новий політичний сезон і країна чекає від нас тих рішень, які будуть надзвичайно важливими і для держави, і для економіки держави, і перш за все для людей. На сьогодні однією із основних тем, які найбільше турбують суспільство, є початок опалювального сезону. Це ціна на газ, ціна на електроенергію, ну і, звичайно, субсидії. Починаючи з 2019 року загальний обсяг видатків на субсидії щорічно зменшувався. Так в 2019 році він був 58 мільярдів, у 2020 році – 37 мільярдів гривень, і в поточному 2021 році – 35 мільярдів гривень. За даними Держстату на сьогодні близько 40 відсотків українців, працюючих українців, перебувають за межею бідності. Тобто майже 6 мільйонів сімей практично відмовляється від самого необхідного. Зниження реального рівня доходів українців збільшує їх заборгованість за житлово-комунальні послуги. Станом на 1 липня поточного року українці заборгували понад 66 мільярдів гривень, найбільші борги у людей накопичилися за постачання, розподіл природного газу – майже 25 мільярдів гривень. Враховуючи цю боргову ситуацію, уряд має переглянути існуючу методологію в розрахунку оптової ціни природного газу. На нашу думку, вона повинна враховувати перш за все фактичну собівартість газу українського видобутку, такий підхід дозволить суттєво знизити ринкову ціну для наших споживачів. До кінця не ясно, що буде з електроопаленням. Скоро починається опалювальний сезон, міністр енергетики мовчить, люди не розуміють, що їм очікувати і нащо сподіватися. Повертаючись до теми субсидій, нещодавно уряд дещо виправив ситуацію, прийнявши 842 Постанову, зокрема субсидію будуть отримувати громадяни, які продали житло і придбали інше. Але залишається купа проблем з іншою категорією громадян – це ті громадяни, які несправедливо позбавлені субсидії. Наприклад, це люди, які місяцями не отримують заробітну плату, коли підприємства не працюють і внаслідок цього держава відмовляє їм в отриманні субсидій, тому що є борги за комуналку. Тому ці критерії повинні переглядатися не точково, на наш погляд, а системно. На жаль, сьогодні ми цього поки що не бачимо. Тому депутатська група "Довіра" вимагає терміново провести окреме засідання уряду, яке буде стосуватися тільки опалювального сезону. Люди чекають врегулювання ситуації з тарифами, з субсидіями, і ми повинні дати їм чітку відповідь. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Нещодавно Україна зустріла своє 30-річчя. Я згадую, як ми дійсно зустрічали і раділи 20-й річниці незалежності України. Тоді ми жили з надією. З чим ми прийшли в 30-річчя? Ми прийшли із зубожінням наших громадян, втратою контролю над нашими територіями, на жаль, із загибеллю наших військових і мирних громадян. І що чекали від нової влади? Що все це закінчиться, що повернеться надія. А що ми маємо? Ми маємо зростання боргів по зарплаті до рекордних 4 мільярдів гривень, стрімка інфляція, зростання цін і зростання тарифів. Люди вже не можуть жити за такими цінами. І сьогодні що відбувається? Коли про це починають говорити, то вже нам навіть, народним депутатам, хочуть це заборонити через спеціальні закони. Рішеннями РНБО поза судом закриваються телеканали – "112", ZIK, NewsOne. Рішенням СБУ закрився "Перший Незалежний", нацькували на канал "НАШ" Раду з питань телебачення і радіомовлення, в яку ми маємо вже давно переобрати своїх представників. Закрили найпопулярніший в країні сайт новинний "Страна.uа". Заради чого? Щоб людям не говорили правду, щоб люди не мали іншу точку зору, крім тієї, яка є у влади. Сьогодні переслідується опозиція за що, за те, що ми не погоджуємося із курсом влади? Так ми це відкрито говоримо в суді. Медведчук, якого зараз незаконно переслідують, без всяких доказів тримають під арештом, говорить: "Так, ми не згодні з курсом влади, але це не може бути предметом кримінального переслідування, обмеження волі". Сьогодні Уповноважений ОБСЄ з питань свободи слова пані Рібейро вдруге звернула увагу української влади щодо незаконного закриття і спроби закриття телеканалів і медійних ресурсів. Голова Freedom House пан Майкл Абрамовітц звернувся з відкритим листом до Президента США, Сполучених Штатів, щодо захисту свободи слова в Україні, припинення практики зупинення мовлення без рішення суду і без права апеляції. Влада сьогодні боїться правди, влада боїться народу, тому що нічого, крім "себе любимих", доброго вона зробити не змогла. "Велике будівництво" – це вже велике розкрадання. Ви маєте бути з людьми, а не за рахунок людей. Дякую за увагу.
Тимошенко Юлія Володимирівна.
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Шановні друзі, сьогодні пролунала дуже слушна річ: сьогодні екватор і практично половина каденції ця Верховна Рада відпрацювала в поті обличчя, напружуючись, прикладаючи неймовірні "зусилля" (в лапках). І в підсумку, незважаючи на те, що тут представлені всі політичні сили, Верховна Рада приблизно має біля 7 відсотків підтримки в суспільстві. І тому не депутатам давати оцінку своїй роботі, а суспільству. Це перше. Друге. Якщо в цій Верховній Раді не набереться мужності об’єднатися навколо питань, які дійсно захищають національні інтереси України і людей, то до наступного екватору ця Верховна Рада доїде з рейтингом "нуль". І тому зараз я хочу сказати, що закінчилася. мусить закінчитися епоха лобізму в цій Верховній Раді, коли першу частину до екватору тільки лобістські закони розглядали, які замовлені ззовні парламенту. І сьогодні я хочу повернути правлячу команду до слогану "кінець епохи бідності". Або ви це зробите, або невідомо навіщо були всі ці перегони і перемоги. І сьогодні я хочу сказати одну з головних проблем, яка є в Україні. На цю осінь для того, щоби поборотися з епохою бідності, приблизно в півтора-два рази піднімають тарифи на тепло, на гарячу воду, на газ. Це буде означати, що 80 відсотків родин будуть неплатоспроможними зовсім. Це розвал енергетичної системи України і фінансів нашої держави. І тому, якщо є хоч крапля совісті, об’єднатися треба навколо того, щоби, по-перше, по Закону 4680 віддати український газ людям. А по-друге, ми сьогодні зареєстрували законопроект про те, щоби від грошей, які отримали від Міжнародного валютного фонду, віддати сьогодні на субсидії. Це приблизно ми пропонуємо трошки більше мільярда. Цей закон лежить зараз на СЕДО, запам’ятайте цифри, 632520. Ми хочемо, щоб максимум депутатів підписали цей закон, і нам треба негайно його прийняти. Тому що після того, як почнеться опалювальний період, в країні буде колапс і в кожній родині буде колапс. І також ми пропонуємо в п’ятницю Прем’єра і його групу заслухати саме по питанню тарифів, субсидій, щоб люди почули, що їх очікує. Або в цій залі почнуть думати про людей, або ця Верховна Рада просто нікому не потрібна.
Мережко Олександр Олександрович.
Доброго дня. Шановні колеги, я хотів би привернути вашу увагу до двох доленосних, без перебільшення, історичних подій, які відбулися на міжнародній арені, які свідчать про те, що Україна і її імідж на міжнародній арені і в міжнародному житті посилюється. Йдеться насамперед про успішне проведення Кримської платформи. Кримська платформа повертає проблему повернення Криму в міжнародний порядок денний. Нам вдалося залучити багато наших союзників – 46 країн, представники 46 країн приїхали до Києва для того, щоб підтримати нас. Друга важлива подія, яка відбулась в зовнішній політиці, – це офіційний візит Президента Зеленського до Сполучених Штатів. Я нагадую вам, що було підписано спільну заяву, в якій ідеться про надзвичайно принципові речі. По-перше, йдеться про те, що Україна має ключове значення у боротьбі світу демократії і світу авторитаризму. Друга важлива річ, яка згадується, – йдеться про спільні цінності, які об’єднують наш народ і Сполучені Штати Америки. Це дуже важливі, але разом з тим прості цінності: це демократія, захист прав людини і верховенство права. На жаль, як реакція на проведення Кримської платформи Росія вдалася до чергової нової хвилі репресій проти кримських татар. Але треба пам’ятати одне: які б засоби тиску, які б репресії Росія не застосовувала по відношенню до кримських татар, ніщо не зможе зламати їхню волю до перемоги і нашу волю до повернення Криму. Крим був, є і буде українським. Тобто повернення Криму до України відбудеться, на моє переконання, в найближчі роки. Дякую.
Лозинський Роман Михайлович. Соломія Анатоліївна Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". У першу чергу я б хотіла привітати сьогодні тих, хто служать у воєнній розвідці, привітати їх з їхнім святом, побажати їм залишатися нашим щитом і нашою гордістю, виконувати сумлінно свою роботу. Я переконана, що й інші їхні колеги зроблять свою роботу на відмінно. Але я би теж хотіла сьогодні говорити і про Крим, і про те, що сталося в неділю. Бо згадувати про Крим – це згадувати не лише про Крим і кримських татар, і українців, які лишилися на території Криму, в день деокупації, в День прапора і так далі. Це речі, які ми повинні говорити тут кожного дня, тим паче після фактично п’яти арештів, які відбулися в неділю, після арешту заступника голови Меджлісу пана Нарімана Джелялова. І безперечно, після 50 затримань, які відбулися в неділю після того, коли люди вийшли на мітинг. Більше того, я хочу сказати, що, безперечно, це як реакція на Кримську платформу. Питання: які ми можемо тут зробити дії, як можна навколо цього об’єднатися? Нагадаю вам, шановні колеги, що вибори до Думи Російської Федерації відбудуться вже фактично за тиждень. Більше того, вам скажу, що там будуть голосувати не лише кримці, яких змусили взяти російський паспорт, але будуть голосувати наші українці, які живуть у тимчасово окупованих районах Донецької, Луганської областей, після масової паспортизації. І я би хотіла розуміти, який план України щодо цього, окрім лише великих заяв. Більше того, я би хотіла побачити, скільки учнів приїхали вчитися сюди в вищі навчальні заклади після року-півтора ковідного періоду, складного періоду, коли не випускали з пунктів пропуску на території України. Але ще хочу вам наголосити, що фактично 10 вересня стартують величезні масові навчання Республіки Білорусь та Російської Федерації. Мова йде про "Захід-2021" і фактично акумуляцію близько 200 тисяч військових і плюс понад 800 одиниць військової техніки, які фактично будуть задіяні в подібних навчаннях. Безперечно, це може бути відповідь на одне з наймасовіших наших міжнародних навчань "Сі Бриз", яке відбулося на дуже високому рівні, було цього року одне з найбільших або чи не найбільшим за останні роки. Але, ще раз, попри те, коли ми радіємо дипломатичним успіхам України і радіємо після консолідації 47 країн, які приїхали в серпні до України, маємо пам’ятати, розуміти наш внутрішній порядок денний, що конкретно і як, якими інструментами ми готові відстоювати українців в Криму, українців в ОРДЛО, тих, чиї права забираються, і тих, кого сьогодні душать пакетами в тюрмах. Дякую.
Бондар Віктор Васильович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги! Безумовно, вересень і грудень, по суті, являються ключовими місяцями, коли країна визначається, які пріоритетні задачі будуть на наступний рік. І від того залежить, як країна буде боротися з викликами, які насуваються сьогодні в економіці, в енергетиці, і головне – на ринку газу і електроенергії. Ми бачимо, як стрімко зростає ціна на газ, і це говорить про те, що вже сьогодні для населення і комунальних підприємств уряд вимушений буде піднімати тарифи і вимушений буде вирішувати питання, як з бюджету латати ті дірки, які були не передбачені через таке стрімке зростання вартості газу. Що ми пропонуємо? Наша депутатська група "Політична партія "За майбутнє" пропонує взяти і дуже конкретно підійти до тих коштів, які сьогодні Україна, випадково по суті, отримала від Міжнародного валютного фонду. Згідно рішення Ради управляючих МВФ Україна отримає від МВФ більше 2,7 мільярда гривень безоплатної, без додаткових умов. Про що це говорить? Це говорить про те, що зараз є можливість за рахунок цих коштів вирішити принаймні одне-два стратегічних питань розвитку держави. Ми звертаємося до уряду, щоби уряд вніс за цих 2-3 місяці конкретну програму використання цих коштів на енергозбереження, на модернізацію комунальних теплових підприємств, на модернізацію всіх державних установ, заміну обладнання котельного, утеплення і так далі. І за рахунок цього ми маємо можливість скоротити до 30-40 відсотків вартість споживання газу, вартість комунальних послуг. Вдумайтесь самі в цю цифру, 70 мільярдів гривень сьогодні отримає країна, це по 3 мільярди гривень можна виділити на кожну область. Можна провести програми потужної модернізації промисловості через пільгове кредитування, щоби наша промисловість закупила обладнання, яке скоротить споживання газу, скоротить споживання електроенергії і дасть можливість вийти з новою якістю продукції і зменшеною собівартістю на зовнішні ринки. Так само звертаємося до уряду провести програму модернізації енергозбереження Укрзалізниці. Кожна гривня, вкладена в програму енергозбереження і електрифікації на Укрзалізниці, дасть протягом двох років 5-7 гривень економічного ефекту. Це значить, що це надзвичайно цікавий проект, який дасть можливість і кошти правильно вкласти, і отримати дуже швидкий і якісний результат, завантажити українську промисловість, перейти на українську електроенергію, скоротити витрати і зекономити десятки мільярдів гривень на інші інфраструктурні речі, які сьогодні можна вкладати в державі – в локомотиви, а це значить знову виробництво, в вагони і так далі. Тому звертаємося до уряду не проґавити час і протягом двох місяців внести програму, яку парламент має затвердити – програму енергозбереження за рахунок.
Чийгоз. Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні колеги, хотілось би привітати Верховну Раду з новою сесію, але насправді, чим менше працює цей парламент, тим краще для народу. Адже, як тільки "слуги" зберуться і щось наголосують, то народу потім це розсьорбувати кілька років. Це ви списали 100 мільярдів гривень олігархам і це ви прийняли Закон про конфіскацію майна в людей, які не можуть сплачувати комунальні послуги. Це ви прийняли бюджет, в якому ліквідували систему субсидій і заморозили вже на два роки підняття зарплат українським військовим. Візит Зеленського до Сполучених Штатів насправді, окрім фотографій, привіз тільки одне – ми можемо розраховувати тільки на себе і українську армію. Але тепер запитання: якою ж має бути мотивація українського воїна, якому за, наприклад, багатомісячне тренування на параді заплатили премію 372 гривні?! При цьому ви всі не погнушалися піти на так звані безкоштовні концерти, коли для простого народу автозаками Маріїнський палац огородили, і там ви насолоджувалися життям. Сьогодні насправді заборгованості перед армією по речовим, по бойовим, по оздоровчим сягають півтора мільярди гривень. І це ваша відповідальність. І так само, як на параді не було жодної нової техніки, окрім автозаків, а в Одесі на параді йшли кілька нових катерів, випущених у 18-му році в "Кузні на Рибальському", так зараз ви і Зеленський "кошмарите" бойових генералів, які взяли на себе відповідальність за армію в найстрашніші роки. Ви знаєте, днями ми СІЗО відвідали, де утримує Зеленський сьогодні бойового генерала Павловського, який рятував і звільнював Маріуполь. Павловському сьогодні не просто "шиють зеленими нитками" справу за те, що він дозволив обладнати українську армію новими катерами, але йому ще заборонили по суті право на апеляцію. То суд замінують, то судді не прийдуть, то прокурори не з’являться. А це вже слідчий заборонив Павловського доставляти до суду, а в СІЗО вирубили інтернет для того, щоб він міг з’являтися в судовому засіданні. Це нагадує найгірші практики Януковича насправді. І тому очевидно, що на порядок денний цієї сесії мають бути винесені саме соціальні закони, закони, які захищають і підтримують українську армію, українського пенсіонера. Ми вимагаємо прийняти наш Закон про тринадцяту пенсію кожному пенсіонеру, якого ви сьогодні пограбували. А олігархи себе почувають дуже добре, вони не утримуються в СІЗО. І тому ми підтримуємо ініціативу Уповноваженої пані Денісової та інших фракцій і звертаємося до пана спікера з вимогою надіслати на експертизу до Венеціанської комісії оцю бздуру Банкової, яка називається Закон про олігархів, тому що насправді сьогодні Банкова це і є такий.
Час на виступи вичерпаний. Надійшло три заяви про перерву із заміною на виступ. Рудик Кіра Олександрівна.
Колеги, сьогодні у Верховній Раді буде багато про плани на осінь. Але перед тим, як ми зможемо говорити про плани, давайте подивимося, як наша країна провела літо. За оцінками експертів за останні три місяці в пошуках роботи нашу країну залишило до 50 тисяч людей. Чому ці люди їдуть? Тому що інші країни економічно відновлюються набагато швидше після епідемії і пропонують набагато кращі умови ніж ми. Тому що попри всі спроби уряд не здатний забезпечити людей, які хочуть і можуть працювати, єдиним – передбачуваністю правил. Я зараз спілкуюся з людьми, які мають власну справу, по всій країні. Ви знаєте, що є спільного у власника кав’ярні у Львові і у людини, яка є власницею перукарні в Маріуполі? Тільки одне – запитання: чи буде локдаун, чи зможу я працювати восени та взимку та що мені робити? Ще одне питання. Чому, якщо я все роблю правильно, вакцинувався сам, організував вакцинацію на своєму підприємстві, підготував свою крамницю до карантину, підготував все і все одно не знаю чи мені дозволять працювати? Я не можу планувати своє майбутнє і спитати мені нікого. Я звертаюся до уряду. Сьогодні 7 вересня і вже лунають заяви від вас, що локдаунів не уникнути. Ви просто уявіть паніку тих людей, які сплачують податки, які рухають нашу країну вперед, які роблять все за правилами і саме їх ви завжди кидаєте під поїзд, тому що ви самі не можете зорганізуватися. Минулого року за ініціативою "Голосу" ми змусили вас попереджати про карантинні обмеження аж за місяць. Зараз ми говоримо вам: дайте можливість людям, які вакциновані, які вакцинували своїх співробітників, дайте їм просто можливість працювати, розкажіть про ці правила вже зараз і ви побачите, як збільшиться кількість бажаючих вакцинуватися. Ми з колегами з "Голосу" зареєстрували постанову щодо правил, які мають діяти восени та взимку в умовах, якщо карантину не уникнути. Ці правила є простими та дуже логічними. Якщо у вас вакциновано 80 відсотків співробітників і більше, ви маєте можливість продовжувати працювати, продовжувати заробляти гроші, продовжувати робити бізнес в Україні. Ресторани, кафе, кінотеатри, перукарні, тренажерні зали, салони, вони не мають зачинятися, а мають право та можливість обслуговувати вакцинованих клієнтів. Ми повинні припинити цей "совковий" підхід: правила заради правил, обмеження, яких ніхто не може пояснити. Ми не можемо продовжувати правила, де будь-що в нашій країні, зима, карантин або сніг, приходить неочікувано. Ми повинні підтримувати людей, які хочуть і працюють в Україні, а не за кордоном. Я закликаю всіх підтримати.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні українці, я хочу звернутися до сесійної зали в першу чергу, але і до всіх, хто нас сьогодні чує, з проблемою, яка стосується боротьби з хворобою спинна м’язова атрофія. Ви, мабуть, всі чули про цю хворобу. Тому що в соцмережах ви бачите постійні пости людей, матерів, батьків, які благають про допомогу і про те, щоб вся країна збирала кошти на порятунок їхніх дітей. Ця хвороба, яка лікується найдорожчим препаратом у світі, який називається "Золгенсма", і на яку потрібно більше 2 мільйонів доларів на один укол. Але після цього діти стають здоровими і починають нормально розвиватися. І найголовніше для цих діток – це час. Тому, безумовно, що наше завдання як парламентарів, як законодавців – не перекладати цю проблему, хвороба є спадковою, виключно на плечі батьків, і щоб вони просто не знали, яким чином їм зібрати ці 2 мільйони доларів. Це має бути питання держави. В багатьох країнах світу існують державні програми, коли держава допомагає грантами на те, щоб хворі дітки могли вилікуватись. В Україні з трьох препаратів два зареєстровані, один чекає своєї реєстрації. Але ми вважаємо, що зараз, оскільки Україна стоїть і ми як парламент перед розглядом бюджету на 2022 рік, закласти спеціальну програму в бюджеті на 2022 рік для того, щоб вирішувати питання хворих діток на спінальну м’язову атрофію. Для цього потрібно 675 мільйонів гривень. І я вважаю, що це та сума, яку ми здатні закласти в бюджеті. І друге питання. Ми маємо ухвалити в другому читанні законопроект 4662 про публічні закупівлі, який надасть можливість забезпечувати укладання договорів керованого доступу. Для того, щоб ми вже зараз мали можливість укладати такі договори, і діти, які потребують моментального лікування, щоб вони могли отримувати таку терапію і мати право на життя. Всі фракції тут зібрані, це об’єднує весь сесійний зал. Це мусить об’єднати сьогодні всю країну, і має об’єднати все суспільство для того, щоб дітки, які мусять отримати допомогу, мають жити. Серед них можуть бути унікальні композитори, науковці, політики фантастичні. І вони мусять не вмирати в перші місяці свого життя, а мають отримати можливість жити і розбудовувати українську державу. Давайте об’єднаємося! Дякую всім депутатам, які вийшли і підтримують це питання. І ми підтримуємо асоціацію, які хочуть допомогти "смайликам". "Смайликам" треба дати право на.
Чийгоз Ахтем Зейтуллайович.
Шановні колеги, два тижні тому в цьому залі ми вітали наших друзів з Криму. І тоді тут з трибуни я казав, що зворотній шлях додому після їх участі у Кримській платформі буде дуже важким. Вчора банда Аксьонова, Путіна провела чергову зачистку кримських татар і за грати кинули Нарімана Джелялов, заступника голови Меджлісу, і наших друзів братів Ахтемових. Проти них чинили і зараз чинять, застосовують тортури, але їх не зламають. Настав час, коли нам потрібно показати нашу участь в їх визволенні, і владі України і особливо парламенту, учасникам Кримської платформи. Щоб вони звернулися до цього злочинця Путіна, щоб нарешті він відчував свою відповідальність, і в тому числі, щоб учасники Кримської платформи, наші партнери, теж відчули відповідальність. Я прошу вас, ми готуємо зараз постанову для того, щоб наш парламент взяв на себе зобов’язання почати такий довгий шлях визволення наших політв’язнів всіх, хто зараз за ґратами в Російській, так би мовити, Федерації. Ми готуємо постанову і прошу вас всіх підтримати її. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, 27 липня 2021 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі Швачка Антона Олексійовича, включеного до виборчого списку політичної партії "Слуга народу". Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народний депутат складає присягу перед Верховною Радою України. Для складання присяги на трибуну запрошується народний депутат України Швачко Антон Олексійович.
Добрий день, пане Голово, шановні народні депутати та всі присутні! Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет та незалежність України, дбати про благо Вітчизни та добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх виборців. Дякую.
Вітаю! Будь ласка. [[Оплески]] Шановні колеги, переходимо до першого питання. Це проект Постанови про порядок денний шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 5893). Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 5893). Готові голосувати?Прошу підтримати та проголосувати. [[11:45:29]] За-252 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питання розроблення порядку присвоєння кваліфікаційних категорій і педагогічних звань педагогічним працівникам (реєстраційні номери 5324 і 5324-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:10]] За-263 Рішення прийнято. До слова запрошується перший заступник міністра освіти й науки Вітренко Андрій Олександрович.
Шановний головуючий, шановна президія, шановні народні депутати! Проект акта розроблено Міністерством освіти й науки України за власною ініціативою на виконання пункту 2 частини шостої "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про освіту". Відповідно до частини третьої статті 50 Закону України перелік категорій педагогічних звань педагогічних працівників визначається Кабінетом Міністрів України. Водночас частина сьома статті Закону України "Про фахову передвищу освіту" та частина восьма статті 55 Закону України "Про вищу освіту" крім зазначеного до повноважень Кабінету Міністрів України відносять ще й визначення порядку присвоєння категорій і педагогічних звань педагогічних працівників, які є єдиними для всіх рівнів освіти. Таким чином існує законодавча колізія, яка потребує врегулювання. Крім зазначеного, згідно зі статтею 50 Закону України "Про освіту" і згаданих статей Закону України "Про вищу освіту" та "Про фахову передвищу освіту" виключається слово "кваліфікаційних". Питання присвоєння категорій і педагогічних звань педагогічним працівникам регульоване типовим положенням про атестацію педагогічних працівників. Саме тому з метою приведення Закону України про фахову передвищу та про вищу освіту у відповідність до Закону України "Про освіту" Міністерством освіти та науки розроблено законопроект, який передбачає приведення частини сьомої статті 59 Закону України "Про фахову передвищу освіту" та частини восьмої статті 55 Закону України "Про вищу освіту" у відповідність до частини третьої статті 50 Закону України "Про освіту". Дякую за увагу.
До слова запрошується народний депутат України Гришина Юлія Миколаївна.
Шановні колеги, всіх вітаю! Законопроект, що винесено на ваш розгляд, яка його основна мета? Він усуває колізію в повноваженнях Кабінету Міністрів України і Міністерства освіти та стандартизує термінологію в освітніх законах. Яку основну проблему він вирішує? Рамковий Закон "Про освіту" передбачає, що перелік категорій і педагогічних звань педагогічних працівників визначається Кабміном. При цьому спеціальні закони України, такі як Закон "Про фахову передвищу", Закон "Про вищу освіту" визначають значно ширше. Вони говорять про те, що Кабмін має встановлювати не тільки перелік, а і визначати порядок присвоєння цих категорій та педагогічних звань. Справа в тому, вже досить давно цей порядок визначається не Кабміном, а безпосередньо Міністерством освіти, оскільки присвоєння категорій і педагогічних звань педагогічним працівникам здійснюється за наслідками атестації. Таким чином зараз в законодавстві існує колізія, внаслідок якої Кабмін вимагає у профільного міністерства розробити для затвердження порядок присвоєння для подальшого затвердження Кабміном, як того вимагають норми чинного законодавства. При цьому цей порядок вже міститься в типовому положенні про атестацію працівників як невід’ємна частина оцінювання. Колеги, мій законопроект, на відміну від основного, поданого Кабміном, пропонує використовувати термін "кваліфікаційні категорії", а не просто "категорії". Оскільки це конкретизований вираз, що не породжуватиме невизначеність та давно використовується. Варто також підкреслити, що в альтернативному законопроекті ми пропонуємо уніфікувати термінологію комплексно по всьому освітньому законодавству, а не вибірково лише тільки у двох нормах, як це пропонує основний законопроект. Тому, колеги, пропоную підтримати мій законопроект та прибрати дублювання норм, що спричиняють колізію, і зробити наше освітнє законодавство більш досконалим. Дякую.
Дякую, Юлія Миколаївна. Слово надається голові Комітету з питань освіти, науки та інновацій Бабаку Сергію Віталійовичу. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Доброго дня шановні колеги! Зараз мова йде про два по суті технічні закони, один з яких підготовлений Кабінетом Міністрів України, а другий підготовлений членами Комітету з питань освіти, науки та інновацій. Цими двома законами передбачено узгодження норм законів про освіту: про повну загальну середню освіту, про фахову передвищу освіту та про вищу освіту. І Комітет з питань освіти, науки та інновацій, і Головне науково-експертне управління зазначають, що в альтернативному проекті Закону України (реєстраційний номер 5324-1) насправді пропонується узгодити положення цих зазначених законів більш юридично вивірено. І на відміну від основного законопроекту, в альтернативному пропонується застосувати уніфікований підхід до вживання терміну "кваліфікаційна категорія" замість терміну "категорія". Таким чином, Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій розглянув на своєму засіданні законопроекти 5324 та 5324-1 і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України (реєстраційний номер 5324) відхилити, а проект Закону України (реєстраційний номер 5324-1), поданий народними депутатами Гришиною та іншими, прийняти за основу та й в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Колеги, прошу підтримати альтернативний законопроект Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати ці законопроекти? Прошу тоді записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра". Лариса Миколаївна Білозір, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Голово, шановні Українці! Перш за все хочу зазначити, що депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект. І він дійсно технічний, і приводить норми законів "Про фахову передвищу освіту", "Про вищу освіту" до норм Закону "Про освіту". Але хочу наголосити на проблемі, тим паче є нагода, тут представники Міністерства освіти, з якою стикаються сьогодні вчителі. Я отримую десятки звернень, тому що велика кількість вчителів, які успішно пройшли сертифікацію, сьогодні не можуть пройти позачергову атестацію з метою підвищення кваліфікації і присвоєння звання. Що необхідно зробити, то це необхідно невідкладно привести норми типового положення про атестацію у відповідність до Закону про повну загальну освіту та Положення про сертифікацію. Тому що ми маємо на практиці таку ситуацію, що велика кількість вчителів, які успішно пройшли сертифікацію, не змогли скористатися своїм правом на позачергове отримання атестації і присвоєння звання. Тому можна зрозуміти розпач вчителів, адміністрації, яких деколи відверто ігнорують і посилаються на документи. Але насправді тут просто потрібно на сьогодні змінити. Як би хочу звернутися до Міністерства освіти, щоб невідкладно привели у відповідність Положення про атестацію до Положення про сертифікацію і, що саме головне, до Закону про повну загальну освіту. Тому що вчителі повинні бути впевнені, що в результаті успішного проходження сертифікації, їм не доведеться пройти ще сім кіл пекла з атестації. Тому не принижуйте наших вчителів і нарешті зробіть це. Дякую.
Дякую. Слово надається Івану Григоровичу Кириленку, я так розумію. Ви будете доповідати? Будь ласка, Іван Григорович Кириленко замість Цимбалюка Михайла Михайловича.
Шановні колеги! Кириленко, "Батьківщина". При всій видимості технічності цього закону, друзі, не зовсім технічний, бо стосується великої і значимої категорії. А саме: пропонується врегулювати питання розроблення порядку присвоєння категорій і педагогічних звань вчителям, педагогам, викладачам. І його треба приймати з метою забезпечення безперебійного функціонування системи вищої і фахової передвищої освіти. Головне науково-експертне управління рекомендує підтримати проект Закону 5324-1 у зв’язку з тим, що він передбачає такий важливий етап, як процес атестації педагогічних працівників, і знімає недоречності, пов’язані з визначенням переліку кваліфікаційних категорій і педагогічних звань педагогічних працівників, відкинувши визначення лише категорій цих працівників, що вносить плутанину в діяльність Кабінету Міністрів. Усе врегульовує законопроект депутатів комітету і ми його підтримуємо в першому читанні. Це що стосується суті законопроекту. А по факту, що сьогодні відбувається в освітній сфері? Користуючись нагодою, хочу підкреслити, що не зважаючи на обіцянки уряду, у нас в наступному кварталі буде виникати значна заборгованість із заробітної плати вчителям, особливо в сільській місцевості. Субвенція, яка проголосована в бюджеті, не покриває цих потреб. І щоб врегулювати питання заборгованості за літні канікули, за ІІІ квартал, наближено фінансування з IV кварталу. А IV квартал? Друзі, а в IV кварталі ви знаєте, що буде з комунальними послугами, з ціною на газ і так далі? А вчителі без заробітної плати. Я прошу протокольне доручення дати уряду негайно внести зміни до бюджету, збільшити освітню субвенцію, особливо в регіони, особливо сільській місцевості, бо буде біда. Дякую.
Дякую. Піпа Наталія Романівна.
Наталія Піпа, 115 округ, Львів. Шановні українці, дорогі колеги, ми будемо підтримувати цей законопроект, бо він потрібен. Це справді узгодження кваліфікації і сьогоднішнього Закону "Про освіту". Але я хочу звернути увагу, що він також дуже потрібний нашим старшим класам "Нової української школи", і зокрема темою профільної школи, якою я опікуюся. І я також ще раз звертаюся до Кабміну і Міністерства освіти і науки, і до бюджету, який ми будемо ухвалювати, що освіта – це перш за все не приміщення, це зміст освіти, це те, чим ми наповнюємо наші школи, і з якими знаннями і компетенціями наші діти виходять зі школи. Тому я дуже прошу, ми мусимо збільшити субвенцію. І зокрема ключ доброї школи – це добра підготовка вчителів. Ми маємо вкладати гроші в підготовку вчителів і "Нову українську школу" реалізовувати не по формі, а по змісту, щоб наші діти, випускники і вчителі ставали конкурентоспроможними у світі. Цей законопроект – одна зі сходинок юридичних, яка необхідна. Але роботи попереду дуже багато. І ще раз хочу наголосити про зміст освіти і якість. Необхідні приміщення хороші, але це не школа. Школа – це те, з чим ми виходимо, з якими знаннями і якими компетенціями.
Гузь. Ірина Мирославівна, будь ласка. Констанкевич Ірина Мирославівна.
Ірина Констанкевич, 23 виборчий округ, Волинь, група "За майбутнє". Шановні колеги, наша депутатська група, звичайно, підтримає альтернативний законопроект пані Юлії Гришиної. І ми вважаємо, що він дійсно відповідає запитам і нашого освітнього середовища і нашого суспільного. Але разом з тим у своєму слові я хотіла би наголосити, що те, що вимагається від депутатів на законодавчому рівні ми це робимо. Але разом з тим є велике питання і велика проблема – чи все, що стоїть як завдання перед урядом роблять вони. Я маю на увазі теж питання фінансування. Ви ж подивіться, шановні колеги, яку ми маємо проблему зараз з профосвітою. Це прекрасно, що студентам професійної освіти, професійно-технічної, збільшили обсяги стипендії, розміри. Але ж це проблема, яка ляже на плечі місцевих бюджетів. Ви подивіться, яка ситуація з "Новою українською школою". Кошти начебто були, але вони прийшли на місця із запізненням. Казначейство до останнього тримало ці кошти. І наразі багато шкіл України розпочали навчальний процес, не маючи належного матеріально-технічного забезпечення. Тому я підтримую усіх колег, попередніх, які зверталися до уряду із клопотанням. По-перше, освіта має бути в пріоритеті в уряду. У бюджеті на 22-й рік збільшити фінансування на усі ланки освіти, починаючи від середньої, завершуючи вищою, а також наукою. І дякую тим, хто сьогодні комплектував порядок денний і що ми розпочали роботу із питань освіти. Це свідчить про здорові тенденції українського парламенту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 12:01, але в нас залишився один виступ з мотивів. Може, проголосуємо до. Виступ і голосуємо. Добре? Олексій Олексійович, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". По-перше, я хочу привітати всіх українців з Днем знань. Але, звичайно, це, знаєте, такий гіркий присмак є, тому що це вже третє 1 вересня, яке минає, як вчителям Зеленський пообіцяв чотири тисячі доларів зарплату. А замість того не виконує навіть норму Закону "Про освіту", який був прийнятий 2017 року, який передбачає, що мінімальний оклад педагогічного працівника має бути три мінімальні зарплати. Володимир Зеленський, виконайте хоча б це! Замість цього уряд відкладає рік за роком виконання цього пункту. Далі, вищі навчальні заклади – там взагалі катастрофа. Сьогодні в регіональних вищих навчальних закладах викладачів відправляють на 50 відсотків ставки, бо зменшується їхнє бюджетне фінансування. І це так ми зустрічаємо 1 вересня. Так не може бути. Зеленський, сідай, двійка і терміново виправляйся. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Шановні колеги, комітет рекомендує за основу і в цілому. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питання розроблення порядку присвоєння кваліфікаційних категорій і педагогічних звань педагогічним працівникам (реєстраційний номер 5324-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:02:40]] За-330 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону (реєстраційний номер 5324-1). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:03:07]] За-332 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Оголошується перерва до 12:30. Дякую.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні колеги, готові працювати? Запросіть народних депутатів до зали. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про індустріальні парки", спрямованих на залучення інвестицій в промисловий сектор економіки шляхом запровадження стимулів в індустріальних парках (реєстраційний номер 4416-1). На трибуну запрошується голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович. Шановні колеги, хто буде наполягати на правках? Пузійчук, Вельможний, Дмитро Давидович, бачу, і Шкрум. Більше ніхто не наполягає? Южаніна. [[Шум у залі]] Підійдіть, будь ласка, я вас не чую. Альоно Іванівно, у вас замість правок 4 хвилини, правильно? Включіть, будь ласка, Шкрум мікрофон.
Дякую. Дійсно, у мене 18 правок, які відхилені. Я попросила 4 хвилини. Доброго дня всім, друзі! Надзвичайно важливий закон. Знаєте, ми з вами з гордістю цього року святкуємо 30 років нашої незалежності. 30 років за паспортом – це, мабуть, вже достатньо для людини для того, щоб визначитися, ким же вона хоче бути, коли виросте. Але, очевидно, що для країни чомусь цього все ще недостатньо, бо ми все ще з вами лише зараз визначаємося, ким же ми хочемо бути стратегічно, і обираємо, нас розриває буквально останні роки, чи ми хочемо бути своєрідним хлопчиком-лібералом, який сподівається лише на іноземного дядю, на те, що його врятує "дядя Сем" або дідусь, який приїде з європейськими грошима, допоможе грошима, розкаже, що робити і захистить від інших поганих дядь, або ми все ж таки хочемо бути вже дорослою самодостатньою людиною 30-річною, яка спирається на власні сили, яка знає, що вона може, знає свої сильні сторони, знає слабкі і головне – знає, за якими правилами хоче жити в цьому житті. Мені б дуже хотілося, щоб ми як країна рухалися по другому шляху. А це означає сильна економіка, це означає менше слухати іноземних порад, а більше вивчати іноземний досвід і робити часто, на жаль, не так як нам радять, а так як робили ці країни самі для того, щоб стати успішними, коли вони ставали на ноги в своє 30-річчя за паспортом. А такі країні як Польща, Туреччина, я вже мовчу про інші розвинуті демократичні країни, якраз запроваджували конкретні економічні стимули, економічні преференції, стимулювали і власного внутрішнього інвестора, і боролися та борються зараз за кожного великого іноземного інвестора. Туреччина та Польща, і я думаю, ви про це знаєте, я не відкрию велику таємницю, на сьогодні виділяє землю під індустріальні парки для кожного інвестора, який бажає відкрити завод і створює мінімум 50, 60, 100 робочих місць. І вони вважають, що це вже багато, створюють податкові стимули, преференції, мають податок на виведений капітал, який обіцяє в нас уже другий за чергою Президент, але чомусь це не робиться, і мають багато інших митних та податкових стимулів. У нас же, на жаль, ми досі боїмося захищати себе і досі боїмося бути дещо егоїстами в нашому економічному розвитку. Я думаю, що цей закон для першого сесійного дня нового політичного сезону – це важлива історія, важливий знак для нашого дорослішання. Але мої правки загалом стосуються також змін в Податковий та Митний кодекс. І робила я це спеціально для того, щоб привернути увагу до того, що цей закон, будучи рамковим, не зможе запрацювати, якщо не буде змін до Податкового та Митного кодексу. Якщо не буде замінений податок на прибуток в індустріальних парках на податок на виведений капітал, який Президент Зеленський обіцяв, і який ми від нього дуже чекаємо, якщо не буде інших митних та податкових стимулів. Я думаю, що наступним рішенням обов’язково ми маємо прийняти саме ці митні та податкові закони. В той час, коли Польща та Туреччина, дійсно, борються за кожного інвестора своїми індустріальними парками та в своїх індустріальних парках, знаєте, що робимо ми? На превеликий жаль, голова уряду розсилає листи губернаторам в кожну область про те, що вони мають збудувати завод на 500 робочих місць і залучити "інвестиційних нянь". Знаєте, скільки на сьогодні в країні "інвестиційних нянь"? Нуль. Знаєте чому? Тому що питання не в піарі і не для галочки. А питання в реальних конкретних діях та реальних законодавчих актах, які ми маємо прийняти. Це і індустріальні парки. Це і зміни до Митного, Податкового кодексу. Це і Закон про локалізацію. І це спрощення бізнесу, нормальні податкові умови для бізнесу. На сьогодні знову під Радою стоять ФОПи, які вимагають спрощення для малого бізнесу і єдиних правил гри. Але ми маємо говорити і про іноземних великих інвесторів, як внутрішніх, так і іноземних. Тому я сподіваюся, цей закон буде прийнято. Голосуємо "за". І далі, сподіваюсь, ми будемо вже дорослішати в нашій економічній стратегії. Дякую.
Дякуємо. Правки ми не ставимо. Правильно? Дмитро Давидович Кисилевський, скільки хвилин? Дві хвилини? Дві хвилини, будь ласка, дайте виступити замість правок.
Колеги, вітаю. Цей законопроект серед тих небагатьох, по яких вдалося досягти згоди між великою кількістю зацікавлених сторін. Він підтриманий і економічним комітетом, і Міністерством економіки та Мінрегіоном, і його підтримує місцеве самоврядування. Що взагалі таке індустріальні парки? Це як аналог офісного центру тільки для промислового виробництва. Це ділянка землі, до якої підведені дороги, газ, електроенергія, залізниця, і підприємцю для початку роботи потрібно завезти обладнання і почати працювати, все. У всіх наших сусідів індустріальні парки працюють на благо їх економік. А ми поки не запропонували інвесторам, в першу чергу своїм внутрішнім, бодай схожих умов. На папері у нас так само існують індустріальні парки, але їх вплив на економіку мізерний. А от, скажімо, в Угорщині третина ВВП формується в індустріальних парках, це дуже серйозно. Чому ж у них працює, а у нас ні? Причина у відсутності стимулів. І сьогодні ми починаємо це виправляти. В цьому законопроекті запроваджуємо фінансові і інституційні стимули, а в двох інших, які будемо розглядати після ухвалення цього, податкові і митні. Разом зі стимулами – запобіжники від зловживань. Вони розроблялись під пильною увагою податкового комітету, тож я переконаний, що вони надійні. Індустріальні парки, колеги, – це інструмент стимулювання саме малого і середнього бізнесу, при чому такого, який виробляє і створює додану вартість. Так це працює в усьому світі, і так це запрацює і у нас. Я свідомо згадав на початку виступу місцеве самоврядування, бо цим законопроектом ми даємо громадам реальний інструмент збільшення економічної активності і створення робочих місць для українських громадян саме там, де вони потрібні в конкретній громаді. Я закликаю всіх підтримати цей законопроект. Тиснемо зелену не вагаючись. Дякую.
Дякую. Королевська Наталія Юріївна, дві хвилини замість правок. Наталія Юріївна, ви вже не наполягаєте? Дві хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, шановні присутні, вітаю вас з початком роботи осінньої сесії. "Опозиційна платформа – За життя" не буде підтримувати цей законопроект у другому читанні. Але в цілому це добра ідея. Але ж, на жаль, цей законопроект залишився дуже декларативним до другого читання, там є багато добре прописаних ініціатив, які б дійсно сьогодні допомогли нашій економіці, інвесторам прийти та розвивати економіку України. Але ж багато функцій, які треба сьогодні вирішити, це щодо кредитування, це щодо пільгового режиму, це щодо рішення як виділяти землю, як приймати ці рішення, щоб не створювати нерівну конкуренцію всередині країни, але питання залишаються, на жаль, неврегульованими. Хоча ми вважаємо, питання сьогодні економічної підтримки національного виробника – це одне з найголовніших, яке сьогодні стоїть на повестке дня. І те, що ми розпочинаємо з цього наше пленарне засідання, це добре. Але було б набагато краще, якби ми об’єднали всі наші зусилля для того, щоб все ж таки допомоги сьогодні національним виробникам України, щоб надати їм пільговий режим кредитування, щоб ввести повністю заборону на всі перевірки, щоб дати людям сьогодні пільговий режим оподаткування. І наша команда розробила такий план, і ми готові його відстоювати. Дякую.
Дякую. Пузійчук Андрій Вікторович, на яких правках наполягаєте? На всіх? Номер правки.
Дмитро Олександрович, на всіх поправках, маю 30 поправок. Перша – 43-я. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, фракція "Батьківщина" послідовно відстоює права українців в парламенті. Фракція "Батьківщина" підготувала два десятки законопроектів, які стосуються захисту інтересів найбільш вразливих категорій громадян, про які влада сьогодні просто забула. Це освітяни, пенсіонери, особи з інвалідністю, багатодітні та малозабезпечені сім’ї, діти війни, чорнобильці. Зараз починається опалювальний сезон, ростуть ціни, коштів на субсидії недостатньо, а їх збільшення не передбачене. Тому "Батьківщина" вносить відповідні законодавчі ініціативи. Ось, що має бути сьогоднішнім пріоритетом в парламенті. А ви передбачаєте подарувати два мільярди індустріальним паркам. А скільки ви заклали на субсидії, на пенсії чорнобильцям, на харчування дітей? Давайте змінювати порядок денний і вносити в сесійний.
Ставлю на голосування 43 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:47]] За-47 Рішення не прийнято. 49 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, фракція "Батьківщина" зареєструвала наступні законопроекти. Це про внесення змін до Закону про Державний бюджет щодо спрямування коштів, отриманих від МВФ, це та допомога від МВФ, щоб ці кошти були направлені на виплату пільг і житлових субсидій громадянам України та оплату житлово-комунальних послуг. Це та реальна підтримка, яку очікують громадяни України. Сьогодні дуже знаковий день, сьогодні розпочалася нова сесія – третій рік каденції Верховної Ради дев’ятого скликання, і люди очікують від Верховної Ради реальної підтримки, а не створення штучних схем і привілеїв для певних суб’єктів господарювання. Прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 49-у. Прошу визначатися та голосувати. [[12:44:16]] За-72 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка Пузійчука 69.
Шановні громадяни! Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Ви знаєте, мабуть, все-таки для бізнесу важливо, щоб нормально працювала судова система, яка дійсно буде захищати інтереси підприємців, яка дасть можливість бізнесу відстоювати інтереси. І для того, щоб захистити уже судову владу від вас, "Батьківщиною" було підготовлено подання до Конституційного Суду про визнання таким, що не відповідає Конституції прийнятого монобільшістю Закону щодо порядку обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя та діяльності дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя. Тому що те, що ви прийняли, – це не прогрес і не боротьба з корупцією, це те, що гальмує розвиток економіки і заважає бізнесу вільно дихати і працювати в цій країні. Прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 69 правку. Комітетом відхилено. Прошу визначатися та голосувати. [[12:45:51]] За-59 Рішення не прийнято. 93-я, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, продовжуючи стосовно звернень "Батьківщини" до Конституційного Суду про визнання таким, що не відповідає Конституції, прийнятого монобільшістю так званого Закону про відновлення роботи Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Сутність цього законопроекту не має нічого спільного з його заявою. І ви знаєте, цей закон, який ви прийняли, шановні представники монобільшості, є знищенням національної судової системи. Але громадяни і бізнес ще раз наголошує на тому, що чекають рівних умов, чекають справедливості, можливості відстояти свої інтереси в суді, а не того, що ви сьогодні створюєте преференції для певних суб’єктів господарювання. Так, можливо, ще в мене є питання. Чи є перелік цих суб’єктів господарювання, хто отримає 2 мільярди гривень подарунку з Державного бюджету? Прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 93 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[12:47:19]] За-80 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 107 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні громадяни, ви сьогодні всі маєте, мабуть, переважна більшість доступ до інтернету, почитайте цей законопроект і ви просто здивуєтесь, наскільки він прошитий і пронизаний корупційними складовими. В тому числі, дивіться, в цьому законопроекті закріплюється право уповноваженого органу утворювати консультативно-дорадчі органи для підтримки учасників індустріальних парків. Це знаєте що? Це буде ще одна комісія, як була створена комісія по гральному бізнесу, яка буде видавати ліцензії. А ми вже бачили приклади затримання членів комісії, саме де розпродують ці ліцензії. І це буде просто йти дерибан 2 мільярдів гривен з державного бюджету. Це не про розвиток економіки, це не підтримка громадян. Такі законопроекти не можна ні в якому випадку приймати. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 107 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[12:48:46]] За-90 Рішення не прийнято. 112 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Дмитро Олександрович, маю запитання до голови комітету. Скажіть, будь ласка, дивіться, цим законопроектом надаються учасникам індустріальних парків абсолютно необґрунтовані преференції порівняно з іншими суб’єктами господарювання. Ви знаєте, от "Слуга народу" сьогодні являються такими Робінами Гудами навпаки, які намагаються забрати кошти у бідних і віддати дуже багатим. Мабуть це єдине, коли відбувається таке в Україні. І поясніть мені, як ви можете приймати законопроекти, які прямо суперечать Конституції України, яка проголошує рівність усіх перед законом? Обов’язок держави – забезпечити конкурентне середовище у підприємницькій діяльності, захистити права усіх суб’єктів господарювання та соціальну спрямованість економіки, а не створювати преференції.
Позиція комітету.
Дякую. Дякую, шановні колеги. Хоча правка стосується, звісно, не того, що було озвучено моїм шановним колегою, я хотів би зазначити наступне. Цей закон надає пільги і стимули не лише учасникам парку, беззаперечно це так. Цей закон надає можливість державі Україна передусім створити додаткові робочі місця. Тому що на один гектар працюючого індустріального парку, за розрахунками експертних центрів, припадає створення 50 нових робочих місць. Враховуючи, що мінімальна площа індустріального парку становить 10 гектарів, ми можемо очікувати, що на кожен створений новий індустріальний парк припадатиме щонайменше 500 нових робочих місць. Цей законопроект також дає можливість заробити гроші. Тому що на кожен один долар, вкладений в інфраструктуру індустріального парку, приходиться від 5 до 6 доларів прибутку. Тому мова йде не про те, що цей закон у когось ворує. Ви воруєте можливість у держави заробити гроші і створити робочі місця тут і зараз.
Дякую. Ставлю на голосування 112-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[12:51:14]] За-91 Рішення не прийнято. Наступна 115 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Ви знаєте, я от слухаю голову комітету, складається таке враження, що от "Батьківщина" і "Слуга народу", і громадяни України. Тобто "Батьківщина" живе з українцями в одній країні, а "Слуга народу" в іншій країні. Шановний голово комітету, ми вже чули декларативні заяви в минулому році про створення 500 тисяч робочих місць. Тобто зараз заява йде про що – створити наступні 500 тисяч робочих місць? А по факту візьміть дані, статистичні дані: у нас зростає безробіття, в липні місяці відбулося падіння промислового виробництва. Давайте будемо з вами щирими, досить маніпулювати. Громадяни України, вони освідченні, вони розумні і вони не сприймають третій рік вашого популізму і маніпуляцій. А це – про дерибан грошей державних.
Дякую. Ставлю на голосування 115 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:52:43]] За-88 Рішення не прийнято. Наступна поправка 119, народний депутат Пузійчук.
Ви знаєте. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Якщо ви дійсно прагнете підтримати бізнес, створіть рівні умови для всього українського бізнесу. Якщо ви дійсно хочете підтримати бізнес, підтримайте в першу чергу малий бізнес. Але у вас ідуть дії, які протирічать одна одній. З однієї сторони, ви реєструєте, приймаєте в першому читанні законопроект 5600, яким ви обкладаєте податком українських фермерів, малих аграріїв. Ви вже вважаєте, що 2 гектари землі – це дуже велика ділянка. Ви вже змушуєте платити тих, хто має пів гектара землі. З іншої сторони, ще раз, ви забираєте кошти у бідних, ви задушуєте малий бізнес для того, щоб створити неймовірні преференції для великого бізнесу, а для цього. Прошу підтримати мою поправку, я продовжу потім.
Позиція комітету.
Шановний колего, я хотів відреагувати на попередню репліку. В якомусь розумінні я персонально справді живу з "Батьківщиною" в одній країні. Але питання полягає в тому, що даний законопроект не обмежує учасників індустріального парку ні за яким критерієм: чи будь то кількість робочих місць, чи будь то розмір статутного капіталу. Тому будь-який бізнес, як середній, так і малий, має право стати повноцінним учасником цього індустріального парку і отримувати від цього відповідні стимули. Дякую.
Ставлю на голосування 119 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Обґрунтування ви почули. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:01]] За-91
Рішення не прийнято, правка не підтримана. Наступна правка 122, вибачте.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановний доповідач, ви знаєте, дуже приємно, що у вас є почуття гумору, ви можете жартувати, але люди, коли отримують платіжки, вони не посміхаються. Люди, коли отримують пенсії, вони плачуть. І те, що сьогодні зазначав наш колега, третій рік вчителі, освітяни чекають заробітну плату, підвищення заробітної плати. І, на превеликий жаль, завдяки уряду, який ви обирали, завдяки Прем’єр-міністру, за якого ви голосували, у людей немає радості, а є сльози на очах і дуже великий сум від того керівництва, яке ви сьогодні здійснюєте, країною. І, мабуть, ви сьогодні як голова комітету повинні були заявити про те, що пан Шмигаль повинен понести персональну політичну відповідальність за те, що не створив 500 тисяч робочих місць, а не проштовхувати ці законопроекти. Ми просимо підтримати мою.
122-а, комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[12:56:38]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 123 правка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Колеги, послухайте дуже уважно ще раз. Ви, з однієї сторони, декларуєте про те, що в країні потрібно боротися з корупцією, але ви сьогодні цим законом починаєте створювати незрозумілі консультаційні органи. Що ви декларуєте? Що вони будуть займатися налагодженням співпраці та контактів. У нас на сьогоднішній день питання консультативно-дорадчих органів вже врегульоване Законом "Про центральні органи виконавчої влади". А ви створюєте собі такі центри по вирішенню питань. Це навіть не корупційні ризики, це корупційна основа. База цього законопроекту – це корупція і корупційна основа. І такі законопроекти не можна ні в якому випадку приймати. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування правку 123 Пузійчука. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[12:58:05]] За-77 Рішення не прийнято. 124 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Скажіть, будь ласка, шановні колеги. От ви дійсно, ви є представниками українського народу в парламенті, народ України делегував вас, довірив представляти його інтереси. От до нас надходять запитання і фракція "Батьківщина" реагує на громадян і захищає інтереси громадян, в тому числі чорнобильців з моєї рідної Житомирщини. Сьогодні фракція "Батьківщина" під керівництвом Юлії Володимирівни Тимошенко зареєструвала законопроект про внесення змін до статті 54 Закону України "Про соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" щодо підвищення мінімального розміру пенсій для осіб з інвалідністю. Це те, що людям потрібно. Почуйте! Але люди не можуть зрозуміти, як ви голосуєте і підтримуєте дерибан 2 мільярдів гривень для обмеженого кола осіб. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 124 правку Пузійчука. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:34]] За-83 Рішення не прийнято. 125 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Я, з вашого дозволу, звернуся до Дмитра Андрійовича, доповідача. Дмитро Андрійович, а скажіть, будь ласка, чи є висновок антикорупційного комітету стосовно цього законопроекту? Ми не побачили у матеріалах справи висновку. Давайте, можливо, повернемо цей законопроект на повторне друге читання, щоб цей законопроект проаналізував в тому числі антикорупційний комітет, ми його дійсно доопрацювали і зрозуміли, чи тут є корупційна складова дерибану 2 мільярдів гривень, створення преференцій для певних суб’єктів господарювання, чи це дійсно те, про що ви декларуєте. Але ніхто не бачить тут підтримки бізнесу, ніхто не бачить створення робочих місць. І хотілося б почути вашу персональну позицію стосовно політичної відповідальності Прем’єр-міністра за те, що обдурив громадян і не створив 500 тисяч робочих місць.
Ставлю на голосування 125 поправку. А ви хочете відповісти? Просто відповідь має бути по поправці, а не по загальнополітичній ситуації в Україні. Якщо бажаєте – будь ласка.
Дякую. Пане Андрію, да, справді, ви праві в тому, що на сьогоднішній день ви не змогли знайти цей висновок. Тому що я так розумію, що комітет не розглядав. Не розглядав. Але я хочу вам сказати трошки інше. Ви представляєте Житомирщину. І у вас в Житомирщині є проект індустріального парку, який буде кластером деревообробки. І я сподіваюся, що наступного разу, коли ви приїдете до своїх виборців, ви зможете їм пояснити, чому для надання їм стимулів в залі не знайшлося підтримки, в тому числі і за рахунок того, що ви сьогодні озвучили. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 125 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:02:02]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна поправка 131. Пузійчук, будь ласка.
Дмитро Андрійович, дивіться, ви зараз підтвердили те, що відсутній висновок антикорупційного комітету. Цей законопроект порушує Конституцію. І це будуть підстави для того, щоб звернутися до Конституційного Суду і скасувати цей законопроект. Не можна приймати законопроекти, законопроекти відкрито лобістські. Не можна приймати законопроекти з корупційною основою. Не можна приймати законопроекти, які погіршують становище інших суб’єктів господарської діяльності. А те, що стосується отаких, знаєте, заяв, що там є такий-то центр і його потрібно лобіювати. Дивіться, ми повинні створювати рівні умови для всіх громадян, для всіх підприємців. Тому що на сьогоднішній день підприємець, який знаходиться за парканом індустріального парку, ніколи не зможе попасти в цей індустріальний парк і не буде мати ніякої підтримки держави.
131 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:03:36]] За-81 Рішення не прийнято. 135 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Дмитре Андрійовичу, якщо ви вже пішли, як кажуть, в частности, я вам, знаєте, що розповім. Що на сьогоднішній день під виглядом індустріальних парків створюються логістичні центри, які стимулюють імпорт товарів в Україну. І це зовсім ніяк не пов’язано. Я вам можу після завершення сьогоднішнього дня показати конкретні приклади, де будуються логістичні центри, які сплачують одну тисячну відсотка від нормативно-грошової оцінки за орендну плату за землю. Якщо підприємства промислові платять 5 відсотків, то логістичні центри по таких схемах платять в 5 тисяч разів менше орендної плати за землю. І це є ненадходження податків до місцевих бюджетів. На сьогоднішній день місцеві бюджети і так злидарюють, а ви їх намагаєтеся такими законопроектами обібрати ще більше.
Ставлю на голосування 135 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:05:16]] За-79 Рішення не прийнято. 146 правка, Пузійчук.
Дмитро Олександрович, ми зараз під час розгляду маємо можливість надати слово з мотивів голові антикорупційного комітету, яка присутня в залі. Чи може пояснити голова комітету позицію комітету, чому немає висновку з цього законопроекту, і чи не варто його зараз направити на повторне друге читання, щоб дослідити на предмет корупційної основи. І не приймати законопроекти, які направлені на сьогоднішній день проти українського бізнесу. Не можна сьогодні грабувати український бізнес, не можна у бідних забирати і, ще раз повторюю, віддавати багатим і створювати такі преференції. А ми сьогодні повинні направити нашу роботу на захист громадян України, на підвищення соціальних стандартів, розглянути законопроект "Батьківщини", який говорить про те, що газ українського видобутку повинен бути направлений на опалення осель наших.
Ви ж працювали в Комітеті регламентному. Не передбачено з мотивів, ви ж знаєте Регламент. Можемо повернути з бюджетного, там попрацюєте. Будь ласка, голова комітету.
Дякую, шановний колего. Я хотів би зазначити, що мені здається, вам не вдалося до кінця розібратися, на жаль, і з законом, і з Регламентом. Тому що на друге читання антикорупційний комітет висновків не дає в принципі, це не передбачено діючими нормами законодавства України. Але, що передбачено діючими нормами законодавства України, так це відповідні стимули з приводу компенсації ставок підключення до електроенергії, і всі інші стимули, які, на жаль, учасники індустріальних парків і "Житомир-Схід", Малин, Новоград-Волинський і інші індустріальні парки Житомирської області вочевидь не отримають, зважаючи на ту позицію, яку ви займаєте. Дякую.
Ставлю на голосування 146-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:50]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна правка. Пузійчук, 153-я.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Вельмишановний Дмитро Андрійович, я, на відміну, можливо, від вас, читаю документи і працюю з документами. Висновок антикорупційного комітету повинен бути до першого читання, і його немає. От в чому питання. І на сьогоднішній день не підмінюйте поняття, не маніпулюйте. Ще раз повторю, і громадяни освідченні і депутати освідченні. І те, що ви сьогодні намагаєтесь про лобіювати і протягнути цей законопроект, він точно не прикрашає вас. І такі речі не створюють ніякої, знаєте, довіри у громадян до країни. То есть, ви не даєте людям віри в державу. То есть, сьогодні у людей є чітке розуміння про створення корупційних законопроектів, які лобіюють. У мене є питання. От ви зараз починаєте уже називати перелік парків.
Ставлю на голосування 153 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:09:27]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка 210, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Колеги, іще раз. Дивіться, мої поправки направлені на те, щоб забезпечити додержання конституційного принципу рівності усіх перед законом, а не надавати необґрунтовані преференції індустріальним паркам. Зараз Дмитро Андрійович, голова комітету, відкрито називає парки, яким будуть надані кошти. Це ж є відкритий лобізм. Так давайте зараз будемо розбиратися, хто стоїть за цими парками, хто є керуючими компаніями по цим паркам. Голова комітету відкрито лобіює ці законопроекти. Дмитро Андрійович, це ж не про розвиток економіки, да. Давайте називати тоді вже керуючі компанії, бенефіціарів керуючих компаній, і кому направляються такі мільярди дотацій – подарунки з державного бюджету.
Ставлю на голосування 210 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:10:58]] За-82 Рішення не прийнято. 221 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні громадяни, зверніть увагу на одностайність, з якою голосує фракція "Слуга народу", 246 депутатів відхилили нормальну розумну поправку. Скажіть, чи побачимо ми взагалі в залі законопроекти і чи буде така одностайна підтримка законопроектів "Батьківщини", які направлені, наприклад, на те, щоб збільшити фінансування дитячого харчування в школах дітям із малозабезпечених родин. На сьогоднішній день майже 50 відсотків громадян України є малозабезпеченими. Це люди, які отримують, в місяць мають на одну людину менше прожиткового мінімуму. І це те, чого від нас очікують люди, а не того, що ви зараз замість того, щоб направити ці кошти дітям, направляєте на підтримку багатих.
Ставлю на голосування 211 поправку, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:12:32]] За-74 Рішення не прийнято.
Наступна правка 216, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Дмитро Андрійович, ми прийняли закон, яким держава дійсно може і має право надавати підтримку окремим галузям та у певних чітко визначених умовах. І для цього прийнятий системний базовий Закон, який називається "Про державну допомогу суб’єктам господарювання". Можливо, ви знаєте про цей закон. І цим законом можна в однакових умовах підтримати всіх. Цим законом можна здешевити кредити, створити однакові умови не для обмеженого кола великого бізнесу, а дійсно для всіх громадян. Послухайте, давайте вже реально приймати працюючі закони. Ваш Закон про "інвестняні", всі розуміють, що крім красивої назви не привлік в Україну ні однієї гривні. Немає.
Ставлю на голосування 216 поправку, народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:14:04]] За-78 Рішення не прийнято. Наступна поправка 220. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Дмитро Андрійович, можливо, ви все-таки поясните, чому ви не керуєтесь діючим базовим законом, а починаєте створювати нові закони і надаєте преференції? Ви знаєте, ще є дуже така цікава у вас норма, що цим законом ви дозволяєте для обслуговування індустріального парку знімати та переносити ґрунтовий покрив ділянок без отримання спеціального дозволу. Поясніть, чому? Якщо за парканом бізнес повинен отримувати цей дозвіл на зняття родючого шару землі, а в межах індустріального парку можна творити будь-що завгодно. Закони не працюють, тому що це парки для обраних, представників "слуг народу"? От дайте, будь ласка, відповідь на це питання. І зверніть, про це зазначає і Головне юридичне управління Верховної Ради.
Позиція комітету, будь ласка.
Дякую, шановний колего. Мова йде про землі промислового призначення. Тому, в принципі, я не бачу великої трагедії, тому що, якщо вам вдається вирощувати щось на землях промислового призначення, то я буду тільки аплодувати вам стоячи. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 220 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:15:55]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна поправка 226. Пузійчук Андрій Володимирович, будь ласка.
220-а, Руслан Олексійович.
Ми тільки що 220 проголосували. 226-а, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Дмитро Андрійович, питання просте і прокоментуйте його. В межах індустріального парку не потрібний дозвіл на зняття родючого шару ґрунту. Якщо підприємство будується не в межах індустріального парку, потрібно отримати дозвіл. Чому такі преференції? Далі. Ви сьогодні намагаєтесь створити умови під чиїсь проекти – ті проекти, які ви лобіюєте, і цим законопроектом ви просто повертаєтесь спиною до екології. Сьогодні у всьому світі відбуваються тектонічні зміни клімату, і не можна знищувати екологію, не можна знищувати ліси. І те, що ви прописуєте в цьому законопроекті під чиюсь вигоду персональну. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 226 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:17:25]] За-75 Рішення не прийнято. Наступна поправка 231. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Дмитро Андрійович, давайте читати законопроект і таблицю до другого читання. Законопроектом передбачається звільнення від відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва у разі облаштування на цих земельних ділянках індустріальних парків. Знову ж таки це чергові абсолютно необґрунтовані преференції для учасників індустріальних парків та ще це шкода іншим галузям. Давайте, можливо, запитаємо позицію також і екологічного комітету, чи дійсно можна знищувати ліси без погодження з Кабміном, не сплачувати відновлювальні витрати для того, щоб знову пролобіювати і створити преференції для певних учасників цих індустріальних парків і власників керуючих компаній. Ну, ви знищуєте цю країну для певних груп осіб.
Ставлю на голосування 231 поправку. Будь ласка, аргументація, якщо є. Я чую, я чую.
Ні, я залюбки буду аргументувати будь-яку відповідь, якщо це має зміст. Просто я ж до цього сказав, це земля промислового призначення, тому я не бачу сенсу знову аргументувати, тобто ми як "заводной апельсин".
Дякую. Дякую, Дмитро Андрійович. Ставлю на голосування 231 поправку. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:23]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна поправка 236. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Дмитро Андрійович, дуже дивно від вас чути таку аргументацію і позицію. Прочитайте, будь ласка, ще раз, ви не хочете коментувати, прочитайте для себе. Можливо, ви не дочиталися, що мова йде про втрату саме лісогосподарської діяльності. І подивіться, і дійсно, я думаю, що ви зміните думку, і будете рекомендувати направити цей законопроект на повторне друге читання. Наступне, що стосується моєї 236 поправки. Ще раз, тут передбачається дискримінаційні умови, які прямо суперечать ряду конституційних принципів: це рівності усіх перед законом, обов’язку держави забезпечити конкурентне середовище у підприємницькій діяльності та захистити права усіх суб’єктів господарювання, це соціальна спрямованість економіки. У цьому проекті ви закладаєте, ще раз, шалені корупційні ризики. Це гірше Закону про.
Ставлю на голосування 236-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:20:53]] За-75 Рішення не прийнято. 249 правка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я знаю, що дуже багатьом з вас дійсно відверто соромно за те, що ви голосували законопроект про гральний бізнес. От прочитайте цей законопроект – він набагато гірший, він більш корупційний. Він дійсно саме порушує Конституцію, і він створює нерівні умови, він шкодить екології. І цим законопроектом прямо передбачається доручити уряду виділити на наступний рік мінімум 2 мільярди гривень на компенсацію відсотків за кредитами керуючим компаніям, які не є державними, які не є комунальними, та суб’єктам господарювання ініціаторам створення індустріальних парків та надання їм коштів на безповоротній основі. Це будуть отримані подарунки від держави. Державі нема куди дівати кошти?
Ставлю на голосування 249-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:22:20]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна правка 253-я. Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Ви знаєте, дуже прикро бачити те, що наші колеги замість того, щоб звернути увагу на цей законопроект, прочитати його і дійсно, щоб парламент був місцем дискусії, ми бачимо в черговий раз спроби протягнути такі відкриті лобістські законопроекти. Шановні колеги, давайте дійсно працювати заради громадян, давайте підвищувати соціальні стандарти. Давайте зараз, напередодні опалювального сезону, як сьогодні сказав Голова Верховної Ради України, попрацюємо над тими законопроектами, які зможуть надати можливість або виділити додаткові кошти на компенсацію, на пільги, або знизити тарифи, або хоча б мінімум не допустити підвищення тарифів. Але не лобіювати великий бізнес. Дякую.
Ставлю на голосування 253-ю. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:23:45]] За-80 Рішення не прийнято. 254-а, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Це моя крайня поправка. Дмитро Андрійович, ви знаєте, скажіть, будь ласка, а яку ви готові персонально понести політичну відповідальність, якщо через два роки цей законопроект не запрацює, якщо не будуть створені робочі місця, якщо це дійсно виявиться, що будуть розподілені і подаровані кошти з державного бюджету великому бізнесу? Ми впевнені в тому, що це не про підтримку бізнесу, це, ще раз, лобістський, корупційний законопроект для того, щоб подарувати великому бізнесу 2 мільярди гривень. І це не йде мова ні про які робочі місця. Не буде ні 50 тисяч, ні 100 тисяч, ні 500, а буде просто зростання безробіття і деградація економіки, і відтік громадян України в більш розвинені країни. Прошу не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Позиція комітету.
Дякую. Я вам розкажу трошки про відповідальність, шановний колего. Я готовий взяти таку відповідальність, що ми з вами можемо разом завітати до Житомирської обласної ради, яка двічі вперше в Україні приймала програму розвитку мережі індустріальних парків в області. Двічі вперше в Україні. Ми можемо приїхати в індустріальний парк у Малин, звідки ви походите, звідки ваш округ, який отримав зараз підтримку за рахунок секторальної підтримки ЄС через Мінрегіон, а на жаль, не через свого народного депутата; до індустріального парку "Житомир-Схід", Новоград-Волинський. Приїхати і сказати: да, мене звуть Дмитро Наталуха і я є лобістом індустріальних парків в Україні, тому що я перш за все є лобістом економічного розвитку цієї держави. Я відстоюю персональну вигоду учасників, тому що я відстоюю персональну вигоду простих робітників, робочих місць, які будуть створені на території цих парків. Я дуже хотів би, щоб у цей момент поруч зі мною стояли ви і казали все те, що ви тут казали, і казали: не треба цього робити. Дякую.
Дякую. Правки Пузійчука закінчились. Гриб Вікторія Олександрівна, три правки: 111, 186, 187 (по черзі). 111 правка, Гриб. Включіть мікрофон.
Колеги, доброго дня. Ви знаєте, цей законопроект може бути як дуже корисним для України і української економіки, так, в принципі, і корупційним. Я пропонувала правки для того, щоб ми підкріпили зараз цей законопроект і показали, що Україна підтримує вуглевидобувні території, там, де закриваються шахти і, на превеликий жаль, немає іншої можливості. На превеликий жаль, ці правки не підтримали. Тому я вас дуже прошу підтримати правку 111, яка говорить про преференції для вуглевидобувних територій. Інвестор туди просто так не піде. І коли ми говорили про те, що все буде залежати від місцевої влади – це не так, тому що сьогодні якраз вуглевидобувні підприємства належать державі, ті, які державні, і від них буде залежати, чи буде там індустріальний парк чи ні.
Ставлю на голосування правку 111. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:27:44]] За-87 Рішення не прийнято. 186 правка, Гриб.
Колеги, я продовжую. Сьогодні немає можливості застосовувати інші механізми на вуглевидобувних територіях. В дуже багатьох випадках у нас сьогодні від цього залежить життя всіх людей на тих територіях. Якщо закриваються шахти, немає взагалі жодних поступлень до бюджету місцевого. І ми сьогодні не хочемо проголосувати за ці правки в цьому законопроекті? Це практично, можливо, єдиний шлях зараз зробити диверсифікацію економіки в мономістах України. Я дуже вас прошу, мажоритарники, подумайте, особливо ті, які з Львівсько-Волинського басейну, з Донеччини, Дніпропетровщини, Луганщини. Що ви будете говорити своїм людям, коли ви повернетесь? Чому ви не проголосували за ці правки, які підтримують.?
Позиція комітету.
Вікторія Олександрівна, з великою повагою ставлюсь до вас. І хочу відзначити, що насправді проблематика вугледобувних регіонів в законопроекті врахована. Передусім вона врахована в правці 63, яка дозволяє створювати індустріальні парки на території шахт діючих, і навіть на території шахт, які знаходяться в процесі ліквідації. Таким чином цей законопроект закладає основу для трансформації вугільних регіонів. Ці позиції тут є. Тому я закликав би вас персонально і ваших колег так само підтримати цей законопроект саме для того, щоби надати можливість вугледобувним регіонам отримати розвиток. Дякую.
Ставлю на голосування правку 186. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:30:00]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна правка 187, Гриб.
Дмитро Андрійович, з великою повагою до вас, я хочу сказати, що, так, ми врахували деякі моменти під час роботи робочої групи. Але це не надає преференцій сьогодні вуглевидобувним територіям. І я вам скажу, що той лист, який ви спрямували, по нашим домовленостям, до Кабінету Міністрів, сьогодні був розписаний на Міністерство фінансів і інші міністерства. І що ми отримали у відповідь? Що, на превеликий жаль, цього неможливо зробити, тому що місцеві органи влади повинні подавати такі запити. Вони не можуть сьогодні подавати такі запити, тому що вуглевидобувні підприємства належать сьогодні державі, державні. Тому, знаєте, постійно є якісь проблеми. Я дуже прошу все ж таки підтримати преференції безпосередньо в цьому законопроекті. Дякую вам.
Дякую. Ставлю на голосування 187 поправку народної депутатки Гриб. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:31:26]] За-89
Рішення не прийнято. Правка не врахована. 39 правка, Тимошенко.
Шановні колеги, насправді індустріальні парки – це є достатньо відомий світовий досвід, і дуже багато країн користуються цієї формою. Але я мушу констатувати, що той законопроект, який запропонований, він, на жаль, не має нічого спільного із світовим досвідом, який є, щодо створення індустріальних парків. Пане Дмитро, ви знаєте, що наша команда до вас відноситься з великою повагою. І ви точно знаєте, що індустріальний парк – це поєднання науки і виробництва і надання їм преференцій. У мене запитання, і це якраз і є моя правка. Чому до об’єктів, що можуть розміщуватися на території індустріального парку, включені, наприклад, офіси керуючої компанії? І там передбачено, далі по тексту, відшкодування 50 відсотків інвестицій. Скажіть, будь ласка, чому туди включені рекламні установи, об’єкти маркетингу, фінансові установи і так далі? Поясніть, будь ласка.
Ставлю на голосування 39 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:33:07]] За-89 Рішення не прийнято. 48 правка врахована частково. Тимошенко Юлія Володимирівна.
Пане головуючий, я хочу попередити вас, що у мене є право задати питання людині, яка очолює комітет і стоїть на трибуні. А у нього є обов’язок дати відповідь і пояснити, чому ця правка не врахована. І тому я прошу, не треба з такою неповагою ставитися до народних депутатів і по суті обрубувати на півслова тоді, коли зараз створюється абсолютно різна система оподаткування, підтримки для різних господарюючих суб’єктів. І тому я прошу вас, пане головуючий, більше не переривати депутатів і дати можливість голові комітету дати відповідь на питання. І зараз я прошу, пане Дмитро, я з великою повагою вам задаю це питання. Чому в переліку об’єктів, які включені до індустріальних парків, є об’єкти, які нічого спільного не мають ні з наукою, ні з промисловістю – реклама, маркетинг, страхові фонди, фонди? Що ми створюємо, можете пояснити?
Шановні колеги, згідно Регламенту у вас, дійсно, є право представити свою правку. Але обов’язку перед вами у комітету, згідно з Регламентом, немає. Немає. [[Шум у залі]] Так повага чи обов’язок, шановні колеги? Будь ласка, Наталуха.
[[Не чути]]
І вас ніхто не перебивав.
Дякую дуже. Шановна Юліє Володимирівно, так, справді, ці об’єкти є. І в цьому немає нічого дивного, тому що в цьому законопроекті вводиться окрема категорія, це так звані інші об’єкти, які мають право бути розміщеними на території індустріальних парків. Трюк полягає в тому, що до інших об’єктів як до окремої категорії не застосовуються жодні пільги, передбачені для повноцінних учасників, які провадять свою господарську діяльність, а оці інші об’єкти займаються обслуговуванням керуючої компанії або інших видів компаній. Стосовно науки і освіти я з вами погоджуюся повністю. Саме тому ми включили до об’єктів наукові парки, акселератори, лабораторії з розвитку інноваційних технологій. Дякую.
Ставлю на голосування 48 правку. Комітетом вона врахована частково. Автор наполягає на повному врахуванні. Ставлю пропозицію автора. Прошу визначатися та голосувати. [[13:35:41]] За-86 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. 59 правка, Тимошенко.
Я хотіла би, враховуючи, що не мала можливості по 48-й сказати, я два слова скажу. Ми пропонували, щоб на території індустріальних парків з тими пільгами і видатками з бюджету, які будуть надаватися цим компаніям, не можуть розміщуватися виробники підакцизних товарів, гральні заклади, засоби масової інформації, інші суб’єкти, які провадять господарську діяльність, що підпадає під ліцензування. На жаль, ця правка повністю не врахована. Ми з вами вже мали нагоду, коли голосували тут гральний бізнес і сказали, що від грального бізнесу буде 4 мільярди гривень в рік доходів до бюджету, а потім зразу слідом прийняли Закон про звільнення грального бізнесу від оподаткування. А зараз ми бачимо, що в індустріальних парках в повному обсязі, як ми попросили, не обмежуються ті види діяльності, які до індустріального парку взагалі не мають ніякого відношення.
Ставлю на голосування 59 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:37:12]] За-85 Рішення не прийнято. 82 правка, Тимошенко.
Я знову зараз, пане головуючий, я звертаю вашу увагу, що я звертаюся до голови комітету і я прошу дати роз’яснення, тому що це дуже серйозні речі, які межують взагалі з руйнацією економічної системи України. У мене питання, пане Дмитро. У нас всього, як кажуть, 75 мільйонів доларів виділяється на рік на підтримку таких індустріальних парків. Ви розумієте, як інтелектуальна людина, що 75 мільйонів доларів – це ніщо абсолютно, і що не можна буде задовольнити цими 75 мільйонами доларів всіх бажаючих. І тут створюється уповноважений орган, який буде санпропускником: комусь давати право створювати індустріальні парки, комусь – ні, комусь відшкодовувати гроші з бюджету, комусь – ні. Так ви мені поясніть, будь ласка, як в цьому законі ці 75 мільйонів доларів, які є копійками для індустріальних парків, будуть розділені між всіма бажаючими.
82 правка. Комітет.
Дякую. Насправді, рішення про створення індустріального парку приймає не уповноважений орган, а приймає Кабінет Міністрів в цілому. Саме таким чином ми намагалися нівелювати будь-які корупційні ризики, які можуть мати місце при дискретній функції того чи іншого міністерства. Це раз. Два. З приводу того, що грошей недостатньо виділяється на всі парки, я з вами повністю погоджуюсь, грошей на всі парки недостатньо. Але, Юлія Володимирівна, ми маємо почати з чогось. У нас на сьогоднішній день є території пріоритетного розвитку, є ті самі вугледобувні регіони, інші регіони, на територіях яких можна створити цей стимул вже зараз. Якщо ми говоримо про те, що на одному гектарі буде 50 робочих місць, з кожного місяця буде платитися ПДФО. От і можна, в принципі, почати рахувати, який зиск від кожного створеного індустріального парку. Дякую.
Ставлю на голосування 82 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:39:41]] За-83 Рішення не прийнято. 90 правка, Тимошенко.
Пане Дмитро. Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Я хочу у вас запитати як у людини, яка розуміє, про що я питаю. Наприклад, до уряду надійшло 5 тисяч заявок на те, щоб створити індустріальні парки. В бюджеті 72 мільйона доларів. Це не вистачить, може, і на три індустріальних парки. Скажіть, будь ласка, чому в законі немає жодного критерію, як уряд буде вибирати з 5 тисяч заявок там 3 чи 4? І чи не вважаєте ви, як чесна людина, що тут є корупційні ризики, і що уряд буде вибирати ті компанії, які він буде робити керуючими, за дзвінком з Адміністрації Президента, і що з 5 тисяч треба вибрати саме оці три? Я прошу вашої відповіді, тому що на цьому тримається весь закон. І люди мусять знати, хто буде вибирати із 5 тисяч заявок 3 або 5, які будуть називатись індустріальними парками.
Ставлю на голосування 90 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:41:07]] За-84 Рішення не прийнято. 109 правка, Тимошенко.
Пане головуючий, я ще раз хочу звернути вашу увагу, що я задала запитання голові комітету, а ви дуже філігранно, маніпулюючи ситуацією, практично позбавили його права на відповідь. Я хочу ще раз задати це питання. Якщо в уряд буде подано 5 тисяч заявок від різних господарюючих суб’єктів на реєстрацію індустріального парку, а по грошам – 75 мільйонів, зареєструвати можна максимум 5-6. В цьому законі немає критеріїв, по яким уряд буде обирати компанію А, або компанію Б. Поясніть, будь ласка, чи не вважаєте ви це корупційним ризиком, коли немає абсолютно критеріїв, по яким це буде обиратися, а уряду з 5 тисяч заявок треба буде вибрати декілька? Іще одне маленьке запитання. А якщо зареєстрували 5 тисяч, наприклад, індустріальних парків, а в бюджеті 75 мільйонів. Як ви будете вибирати, кому компенсувати.?
Шановні колеги, автор не запитує, а доповідає по своїй правці. Правка номер 109 пункт 12 частина перша статті 27 слова "та вносить зміни до нього" замінити словами "та за ініціативи керуючої компанії або.". На жаль, це не стосується того запитання, яке прозвучало. Ставлю на голосування 109 правку. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:51]] За-81 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Три хвилини Шахов. Зараз тоді Шахов, потім повернемося. 114-а записана Кабаченка. Юлія Володимирівна, давайте не керувати мною. Дякую. Шахов, 3 хвилини, будь ласка.
Я міг уступити дамі слово. Шановні колеги, ми щойно чули, як Вікторія Гриб говорила про шахтарів і це не чутки, не балачки, це чиста правда. Я говорю не тільки від Луганщини, а від всієї країни, тому що вугільні басейни є у Львівській області, Волинській, Донецькій, Луганській, Кіровоградській. І я звертаюся від всіх шахтарів, шановні. Не тільки треба почути зараз, а треба і побачити Донбас хлібосольний, я не один раз вас запрошував. Шахтарські 100 грам можете випити, коли приїдете, за День шахтаря, коли вони сиділи без заробітних плат, 1 мільярд 700 мільйонів гривень заборгованість. Не видали людям заробітну плату, уявіть собі, на День шахтаря, ще раз, при монобільшості. Дуже добре, що в індустріальні парки буде вкладатися долар, а отримувати 6 доларів. Але це балачки, коли везеться сьогодні вугілля з Америки в три рази дорожче, 75 тисяч тонн, а наші шахти сьогодні затоплюються, знаходяться в занепаді, техногенна екологічна катастрофа. То може треба розвивати і розбудовувати сьогодні Донбас? Наша група до вас зверталась по Закону 2070. Буквально нещодавно ми прийняли, перед отпуском, прийняли рішення, що зняли вільні економічні зони з Криму, так давайте зробимо їх на Донбасі. Закон 2070 говорить про те, що можна розвивати Донбас і дати можливість розвиватися малому, середньому, великому бізнесу. Якщо хоч одна копійка трансатлантичних компаній потрапить на ті території, то ті люди вміють захищати свої гроші. Вміють і зможуть це зробити, і допомогти сьогодні Україні. Давайте подивимося, що далі робиться, в який популізм грається сьогодні Кабмін. Ми всі знаємо, що йде війна і дітям війни типу дали безкоштовне харчування з 2014 року. Але хтось враховував хто буде компенсувати Донбасу ці гроші? Якщо в Києві 10 дітей всього-навсього харчується безкоштовно, то у нас народилися тисячі дітей на Донбасі і це мільйони гривень. Наприклад, місту Рубіжному нова більшість з вашим сьогодні продовженням реформи "успішної освіти" закрили три школи. І сьогодні повинні харчувати дітей безкоштовно, за який рахунок, 17 мільйонів гривень, де знайти сьогодні меру міста або депутатам? Також в Біловодській, Марківській, Міловській, Білокуракинській громадах, де сьогодні шукати гроші? З індустріальних парків, які сьогодні не будуть працювати поки що? Давайте розбудуємо вугільний басейн Донбасу і нагодуємо людей і дітей. Дякую.
Дякую. Юлія Володимирівна Тимошенко, 114-а.
Шановні колеги! Я думаю, що з моїх питань і зауважень всіх інших наших депутатів ви усвідомлюєте, що цей закон, на жаль, не про розвиток науково-індустріальних комплексів. Це, по суті, такий лобізм для окремих компаній, які буде вирішувати уряд без критеріїв, прописаних у законі, і на 75 мільйонів доларів бюджетних коштів, які також, враховуючи їх крайній дефіцит, будуть розподілятися по бажанню уряду практично в ручному режимі без критеріїв. Що ми з вами робимо? І тому, пане Дмитро, я звертаюся до вас як до чесного політика, я в вас вірю і поважаю вас. Скажіть, не хочете ви як голова комітету зараз зняти з розгляду, звернутися до антикорупційного комітету, отримати висновок, а тільки після того ставити на голосування? Це важливо. Дайте відповідь.
Ставлю на голосування 114 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:47:52]] За-85 Рішення не прийнято. Наступна правка 142, Кабаченко.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина", секретар Комітету з питань саме антикорупційної політики. Колеги, однозначно точно цей законопроект не був розглянутий під час засідання антикорупційного комітету. І однозначно точно в цьому законопроекті присутні корупціогенні фактори, які визначені Міністерством юстиції, це і правова невизначеність, це і дискреційні повноваження нового органу, який буде створений у майбутньому. І тому, якщо ми все ж таки хочемо з вами прийняти виважене рішення, а слово "виважене", воно є ключовим у моїй доповіді, я пропоную і голові комітету, і взагалі всьому Комітету з економічного розвитку направити цей законопроект на розгляд Комітету з питань антикорупційної політики, виправити ті зауваження, які будуть міститися в нашому рішенні. І перейти до нового, більш короткого розгляду цього законопроекту під час наступного засідання Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Ставлю 142-у на голосування. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:49:23]] За-78 Рішення не прийнято. 142 правка не підтримана. 152 правка, Кабаченко.
І саме для недопущення і повторення цієї ситуації у майбутньому абсолютно всі представники Комітету з питань антикорупційної політики зареєстрували законопроект 5834, яким допускається, що ті законопроекти, які не отримали висновок на перше читання, вони направляються на повторний розгляд Комітету з питань антикорупційної політики перед другим читанням. І тоді наступного разу, коли ми будемо з вами сидіти у залі Верховної Ради і один із законопроектів не отримає результат комітету на перше читання, то ми вже таким чином уникнемо цієї ситуації. Я ще раз хочу повторити реєстраційний номер цього законопроекту, це 5834, і залучити, і попрохати абсолютно всіх депутатів, які сьогодні присутні, підтримати цей законопроект наступного разу, коли ми його будемо розглядати під час засідання Верховної Ради України. Дуже дякую за поправку, прохання її підтримати.
Дякую. Шановні колеги, просто до відома, що згідно картки документу, цей законопроект був направлений на розгляд профільного антикорупційного комітету. Чому комітетом не був розглянутий – мабуть, все ж таки питання до комітету. 152 правка ставиться на голосування. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:51:05]] За-81 Рішення не прийнято. 157 правка, Кабаченко.
Сьогодні о 15:30 відбудеться засідання Комітету з питань антикорупційної політики. Ми обов’язково дослідимо це питання і завтра вже доповімо, чому саме ми не розглянули це питання під час засідання нашого комітету. Абсолютно повністю підтримуючи концепцію індустріальних парків, технологічних парків, інноваційних парків, не можна розглядати такі законопроекти, не враховуючи поточний стан українського бюджету. Ми на сьогодні можемо з вами роздавати обіцянки абсолютно всім інвесторам і запрошувати їх розбудовувати і інвестувати в українську економіку, але якщо ми не зможемо їм виплачувати ті кошти, на які вони очікують, то ми, м’яко кажучи, будемо не дуже серйозно виглядати в їх очах. На сьогодні ми вже прийняли законопроект, це вже Закон про "інвестняню". "Інвестняня" на сьогодні налічує більше ніж 150 мільйонів доларів, які мають бути направлені інвесторам, але Міністерство економічного розвитку на сьогодні не знає.
Ставлю на голосування 157 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:52:35]] За-84 Рішення не прийнято. 212 правка, Кабаченко.
Продовжуючи попередню тезу. Але Міністерство з економічного розвитку на сьогодні просто не знає, де саме воно буде брати кошти задля того, щоб направити саме ці кошти згідно із Законом про "інвестняню". Далі. Єдине, чого на сьогодні чекають інвестори від України, – це сталості. Це сталості і надійності тих обіцянок, які їм надає Україна. На сьогодні в Україну залучено дуже багато інвестицій у сфері зеленої енергетики. На сьогодні саме ці зобов’язання, вони не виконуються державою Україна. І тому, якщо ми з вами будемо і надалі продовжувати роздавати обіцянки і не закривати ці обіцянки якимись реальними діями, то ми знову ж таки будемо виглядати, м’яко кажучи, несерйозно в очах інвесторів. Правку прохання підтримати.
Ставлю на голосування 212 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:53:49]] За-85 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 230 правка, Кабаченко.
Питання до голови комітету. Для чого створювати новий дорадчо-консультативний орган, враховуючи те, що на сьогодні в Україні продовжує функціонувати профільне Міністерство з питань економічного розвитку, враховуючи той факт, що в Україні сьогодні вже є Ukraine Invest, яка має безпосередньо займатися саме цими питаннями? Для чого ми з вами створюємо ще один орган, який буде займатися тими ж самими речами, якими вже займаються, вже створені і існуючі органи? Дмитро Андрійович, якщо ви зможете надати відповідь на це запитання, я особисто буду вам дуже вдячний. Тому що, дивіться, це одне з запитань дуже простих і об’єктивних, і на які у мене особисто немає відповіді. Наперед дуже вдячний вам за відповідь.
Ставлю на голосування 230 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:55:02]] За-86 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, ми пройшлись по всім правкам, автори яких наполягали на врахуванні. Зараз ще три правки на підтвердження. Ніна Петрівна, у вас дві, да? І ще Мамка, одна правка. Після цього голосуємо за закон. Запросіть народних депутатів до зали. Зараз буде правка 250, Ніна Петрівна Южаніна.
Звертаюсь до НАЗК, до НАБУ щодо авторів поправки 250 і 251 (Кисилевського, Наталухи і Марчука) і прошу вважати це звернення моїм депутатським запитом. Щодо норм, яких не було в першому читанні, які, очевидно, містять корупційні ознаки. Це про те, що починаючи з 2022 року, шановні колеги, про ці 2 мільярди, які тільки що лунали від багатьох колег в залі, не було цієї норми в першому читанні. Зараз пропонується щороку, протягом чотирьох років, по 2 мільярди виділяти на утримання, тобто на компенсацію витрат на облаштування індустріальних парків, але не тільки нових, а й старих. Подумайте, будь ласка, хто є лобістом цієї норми і кому допомагають у даному випадку вказані автори. Точно не для розвитку бізнесу. Прошу цю поправку не підтримувати.
Позиція комітету. І запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Шановна Ніна Петрівна, дуже просто. Ця правка була запропонована в редакції комітету і комітетом проголосована і включена до таблиці законопроекту. Рішення було узгоджено про виділення цих коштів з усіма профільними міністерствами. Більше того, ці 2 мільярди, про які сьогодні дуже багато говорили і посилалися на них, вони виймаються навіть не з цього бюджету. Це гроші, які держава буде виділяти на розвиток мережі індустріальних парків. Стосовно старих індустріальних парків, вони, відповідно до норм даного закону, будуть змушені перереєструватися згідно з умовами і вимогами цього проекту закону. Тому не бачу ніякої корупції і ніякої зради, чесно кажучи. Дякую.
Готові голосувати? Ставлю на голосувати правку 250. Комітетом вона була врахована, комітет зараз наполягає на тому, щоб вона і залишалася врахованою. Правильно я розумію? Ставлю на голосування правку 250. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:53]] За-275 Рішення прийнято. 251 правка, Южаніна. На підтвердження так само.
Шановні колеги, це продовження 250 поправки. Щойно ви почули, що нічого страшного немає – з нашого скудного бюджету від пенсіонерів украсти 2 мільярди. Цієї програми не було. І ще раз послухайте, шановні колеги, індустріальні парки – це про стимули, які надає держава для того, щоб було вигідно працювати суб’єктам господарювання на цих територіях. Це не про роздачу грошей з бюджету. В жодній країні не роздаються гроші з бюджету тим, хто облаштував парки. Це комерційні парки, які належать приватним особам, які заробляють гроші. Скажіть, будь ласка, як ви можете без Міністерства фінансів, без погодження Міністерства фінансів і без висновку антикорупційного комітету зараз приймати норми, ще і щодо створення одного міністерства? Є відділи, департаменти в Міністерстві економіки, які в силі займатися цим питанням. Ми вже створили одне міністерство для азартних, для організації.
Дякую. Ставлю на голосування правку 251. Комітетом вона була врахована. Комітет наполягає на тому, щоб вона залишалася врахованою. Ставиться вона на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:29]] За-275 Рішення прийнято. Правка підтверджена. По фракціям покажіть. Мамка Григорій Миколайович, правка номер 97.
Шановні народні депутати, український народе! Мамка, "Опозиційна платформа – За життя". Все розпочинається з назви. Зверніть увагу – інвестиційні парки. Першим інвестором згідно цього закону буде Кабінет Міністрів України. Та Кабінет Міністрів України, він виділяє кошти? На які програми, на які площадки? Я вибачаюсь, а хто буде тримателем цих площадок? Це, що аналог у нас корпорацій, яких не існує в законі? Смотрящий є, корпорації є, існують без паперу, на понятійних умовах. Але моя правка стосується, щоб поставити на підтвердження, з приводу "уповноважений державний орган". Я так і не розібрався. Доповідач розказує, що Кабмін буде фінансувати чи уповноважений державний орган? Можна ще один орган, який буде розподіляти кошти. А, хто ж туди входить? Кабмін визначиться через два роки.
Григорій Миколайович, ви, мабуть, законом помилилися, бо ви сказали про інвестиційні парки, а це про інноваційні. То це, мабуть, до іншого. Індустріальні, вибачте. Готові голосувати? Ставлю на голосування 97 правку. Комітетом вона підтримана. [[Шум у залі]] Я бачу, що і ви теж погоджуєтесь. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:01:26]] За-279 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому, з необхідними техніко-юридичними правками, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про індустріальні парки", спрямованих на залучення інвестицій в промисловий сектор економіки шляхом запровадження стимулів в індустріальних парках (реєстраційний номер 4416-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:02:13]] За-290 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про формування та розміщення державного та/або регіонального замовлення на підготовку фахівців з вищою, фаховою передвищою освітою, наукових, науково-педагогічних кадрів, кваліфікованих робітників та слухачів підготовчих відділень закладів вищої освіти, на післядипломну освіту (реєстраційний номер 5467). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:03:01]] За-267 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра економіки Глущенко Світлана Володимирівна.
Шановний Голово, шановні народні депутати України! Проект закону, який я маю вам представити, розроблений з метою визначення особливостей відносин, що виникають у зв’язку з формуванням і розміщенням державного та/або регіонального замовлення на підготовку фахівців вищої, фахової передвищої, професійної (професійно-технічної), післядипломної освіти аспірантів, асистентів-стажистів, ад’юнктів та докторантів. Законопроектом пропонується, перше, запровадити окремо порядок формування державного замовлення та порядок формування регіонального замовлення на підготовку відповідних фахівців та робітничих кадрів у професійно-технічних закладах освіти. Визначити механізми спрямування бюджетних коштів для закладів вищої освіти приватної форми власності на оплату послуг з підготовки здобувачів освіти з державного бюджету України. Запровадити автоматизоване адресне розміщення місць державного та регіонального замовлення через Єдину державну електронну базу з питань освіти між закладами освіти шляхом надання вступникам рекомендацій до зарахування у певний заклад освіти. Встановити визначення "середня вартість підготовки одного здобувача освіти". Виключити термін "орієнтовна середня вартість", оскільки орієнтовна середня вартість не застосовується при формуванні фінансових та кількісних показників державного бюджету, посилання на неї не міститься в нормативно-правових актах, на підставі яких формується державний бюджет. Реалізація законопроекту, у разі його прийняття в першому читанні та після доопрацювання до другого читання, підвищить ефективність розподілу безоплатних місць здобуття вищої освіти та інших видів освіти між рівнями та спеціальностями вищої, фахової передвищої та професійної, професійно-технічної освіти. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається співдоповідачеві, голові підкомітету Комітету з питань освіти, науки та інновацій Ользі Володимирівні Коваль. Будь ласка, Ольга Володимирівна.
Доброго дня, шановні колеги! Питання напрацювання нових підходів до формулювання державного та регіонального замовлення є дуже актуальним для нинішнього ринку праці і для сфери освіти. Ті підходи, які зараз закладені в діючому законі, є дуже-дуже застарілими. Економіка трансформується. Ринок праці зараз є дуже-дуже динамічний. І нам потрібні актуальні підходи для формулювання державного та регіонального замовлення. Комітет освіти, науки та інновацій на своєму засіданні 30 червня 2021 року розглянув проект Закону про формування та розміщення державного та/або регіонального замовлення на підготовку фахівців з вищою, фаховою передвищою освітою, наукових, науково-педагогічних кадрів, кваліфікованих робітників та слухачів підготовчих відділень закладів вищої освіти, на післядипломну освіту (реєстраційний номер 5467) (від 5 травня 2021 року) та вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про формування та розміщення державного та/або регіонального замовлення на підготовку фахівців з вищою, фаховою передвищою освітою, наукових, науково-педагогічних кадрів, кваліфікованих робітників та слухачів підготовчих відділень закладів вищої освіти, на післядипломну освіту (реєстраційний номер 5467) (внесений Кабінетом Міністрів України) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу, доручивши комітету доопрацювати спільно з Міністерством економіки. Дякую, колеги. Підтримати за основу в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Бабаку Сергію Віталійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Юлії Гришиній.
Юлія Миколаївна Гришина, будь ласка.
Дякую. Колеги, у нас сьогодні справді важливий день в парламенті, оскільки перший день засідання цієї сесії ми присвячуємо таким важливим для країни, для освіти і науки законопроектам, і це чудово. Отже, що стосується цього законопроекту. Дійсно, система державного замовлення в нашій країні вже є давно застарілою і не відповідає ні потребам економіки, ні потребам ринку праці, тому потребує кардинальних змін, що ми зараз з вами і робимо. Цей законопроект є дуже необхідний сьогоднішній системі української освіти. Нарешті ми зможемо за чіткими і прозорими правилами замовляти послуги з підготовки фахівців для держави в приватних закладах освіти. Ми отримаємо порядок формування регіонального замовлення, що є дуже важливим в часи глобального переміщення фахівців як за кордон, так і між регіонами. Я як голова Тимчасової слідчої комісії по питанням Укрзалізниці як ніхто розумію, наскільки великим є запит на потреби з певних спеціалістів в регіонах. Нарешті також буде забезпечено автоматичне розміщення державного і регіонального замовлень за допомогою єдиної бази з питань освіти. Це означає, що ми втілимо реальний принцип "гроші ходять за студентом" на нові категорії вступників. Тобто навчатися за державні кошти зможуть студенти, які отримали найвищу кількість балів за ЗНО, обравши відповідний заклад освіти. Тому, колеги, законопроект є дуже актуальним, дуже очікуваним і прошу підтримати своїми голосами. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Ірині Констанкевич.
Ірина Мирославівна Констанкевич, будь ласка.
Товариство, погоджуюся з усіма колегами, що даний законопроект в своїй ідеї він потрібен, безперечно. Нам потрібно трансформувати освіту вітчизняну під потреби ринку. І регіональне і державне заповнення – це якраз ті шляхи, якими ми можемо цей процес інтенсифікувати. Але зверніть увагу на те, що саме пропонується даним законопроектом. Даним законопроект пропонується норма, щоб державні кошти заводилися на приватні заклади освіти. Отже, ми маємо, з одного боку, ситуацію, що на державні університети у нас коштів бракує, особливо якщо говорити про університети, які знаходяться в регіонах і надають там освіту. І там стоїть питання про їх оптимізацію, об’єднання і таке інше, всілякі процеси. Натомість для столичних приватних закладів освіти будуть заводитися державні кошти. І от стоїть питання. Де ж тоді справедливість? Чи всі розуміють, що з державного бюджету ми будемо підтримувати приватну освіту? Це риторичне питання, мисліть самі. І друге питання. Про яке регіональне замовлення йдеться в даному законопроекті, коли повністю вилучаються повноваження регіональних рад щодо формування регіонального замовлення? Тобто жодна наглядова рада, яка є в області при обласній державній адміністрації чи обласній раді, вже не буде впливати на формування цих кількісних параметрів. Тому я хочу сказати, що цей законопроект належить до одних з найгірших зразків законотворчої діяльності. Давайте так, якщо ми щось хочемо, маємо ідею, то її готувати у фаховому середовищі і обговорювати. З огляду на те, що цей законопроект потрібний, ми його підтримаємо в першому читанні тільки з умови на те, що комітет профільний є якраз компетентним, профільним і такий, що зможе.
Слово надається народному депутату Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую. Прошу передати слово Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, ініціатива нібито непогана, але, на жаль, там є корумпована складова. І у мене виникає логічне запитання. А чи буде в держзамовленні запит на журналістів? А якщо так, то де вони будуть працювати? Адже у нас зі свободою слова, у нас нібито все гаразд, тільки Майкл Абрамович, керівник організації Freedom House, вже пише Президенту Сполучених Штатів щодо захисту прав журналістів і свободи слова в Україні. Пані Рібейро, Уповноважена з питань ЗМІ ОБСЄ, теж звертає увагу вдруге вже після трьох каналів і "Першого Незалежного" щодо закриття "Страна.ua" і спроби закриття каналу "НАШ". Але у мене виникає ще одне цікаве питання. Чому ми тут не говоримо про провальні результати принаймні візиту пані Меркель до України і невідомі до сьогоднішнього часу реальні наслідки зустрічі Зеленського і Байдена? Де той шлях до миру, про який говорили? Поки я бачу інше. Новопризначений керівник Генерального штабу, якщо не помиляюсь, прізвище генерала Залужний, в інтерв’ю з пані Яніною Соколовою, так хотів їй сподобатися, що пообіцяв танком проїхатися по Червоній площі, по Арбату, але обережно, щоб там нічого не пошкодити. Не треба мірятися довжиною танків, а треба бути відповідальним. З Хомчаком і Знаєвим у мене були абсолютно різні погляди на те, як треба діяти в умовах сьогоднішніх, але те, що вони берегли життя солдата це так. А сьогодні, на жаль, ми бачимо, що з новим призначенням керівника штабу і командувача ООС кількість загиблих збільшується. А ми маємо дбати про життя кожного солдата і дбати про мир, що ви, до речі, і обіцяли. Дякую за увагу.
Сухов Олександр Сергійович. Білозір Лариса Миколаївна. З мотивів хтось буде виступати? Дякую. Білозір включіть мікрофон.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановні українці! Депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект за основу, але до другого читання дійсно його треба серйозно доопрацювати. Ми підготуємо свої пропозиції, бо дуже багато зауважень щодо включення саме місцевих рад, обласної ради, регіональних рад. Тому що насправді тут є певні питання, треба виключити мабуть все ж таки, щоб не було лобізму, приватні заклади, тому що і державні сьогодні мають величезні фінансові проблеми. І ми дійсно переконані, що формування державного замовлення повинно передбачати не тільки механізм складання середньострокового прогнозу, а й визначення критеріїв формування, тому що це принципова для нашої групи позиція. Тому що не один рік доводиться чути, що формування показників державного замовлення відбувається за допомогою принципу стелі, тобто показники беруться, колеги, зі стелі. Цю практику потрібно завершувати. Я розумію, що дуже складно прогнозувати кількість фахівців на п’ять років, але цю роботу треба колись починати. І крім того ми повинні розуміти, якщо ми будемо постійно, як сьогодні, збільшувати замовлення на природничі, там на технічні спеціальності, то це не вирішить проблему. Тому що вступники, які мають такі посередні бали йдуть на більш легкі, як вони вважають, спеціальності, педагогічні спеціальності. Тому, мені здається, що який відсоток з них стає вчителями і працює через 5-10 десять років – це вже велике питання. І ми нещодавно зробили запити на МОН, саме що стосується статистичної інформації про вакансії вчителів по окремим закладам, про заяви на вступ в розрізі окремих закладів, про показники розподілу державного замовлення. На 10 років це ніколи не робилося. І ми повинні детально розібратися, що у нас відбувається з державними замовленнями, тому що поки у нас тільки один безлад. Тому законопроект за основу підтримуємо з подальшим доопрацюванням. Дякую.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, безперечно, дуже добре, що ми розпочинаємо роботу нової сесії парламенту з освітніх ініціатив. Але дуже шкода, що переважна більшість тих ініціатив, які ми розглядаємо мають точковий, технічний характер. Я погоджуюсь з тим, про що говорила пані Юлія Гришина, коли казала про те, що наш чинний Закон про державне замовлення давно морально застарілий. Саме тому, що два роки тому я з разом з колегами з "Голосу" подавала законопроект, аби повністю замінити чинне законодавство і запровадити сучасне державне фінансування вищої освіти. Я наполягаю на тому, що зміни в освіті мають бути саме такими – докорінними та системними. Тому що я хочу нагадати вам всім, що 30 відсотків випускників українських шкіл на сьогодні не знає математики. Майже 100 тисяч української молоді навчається за кордоном, які тікають з українських університетів, тому що їм не подобається "совок", їм не подобається імітація навчання, їм не подобаються ректори-плагіатори в керівництві університетів. Мені би хотілося, аби ми саме ці проблеми вирішували і вирішували їх системно, а не точково. А законопроект ми підтримувати будемо, сподіваємося доопрацювати до другого читання. Дякую.
Дякую. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Звичайно, треба підтримувати освіту – це майбутнє нашої держави. Але, на жаль, ми чуємо тільки декларації, тому що викладачів сьогодні, особливо в регіональних вузах, переводять фактично на пів ставки, тому що зменшується фінансування. У школах вчителі не дочекалися не те що чотири тисячі доларів зарплати, а навіть фінансування за програмою "Нова українська школа". Дуже запізно прийшли гроші, більшість із цих шкіл навіть не встигли нічого зробити. То ж доводиться все робити самим. Друзі, долучайтеся усі. Ми, наприклад, відкрили 19 "Гончаренко центрів" по всій країні, де кожний, і дитина, і дорослий, може безкоштовно вивчати англійську, українську, історію, інші мови, набувати нові знання. До речі, завтра у Міжнародний день грамотності будемо робити онлайн-диктант і диктант по всіх 19 "Гончаренко центрах". Будь ласка, долучайтесь. Вовочка, теж треба долучатися, бо треба вчити мову! Всього найкращого.
Євтушок Сергій Миколайович. Після цього переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, дійсно дискусія з даного питання, аби освіжити діючий закон про розміщення державного або регіонального замовлення, виникла у представників Комітету з питань освіти і науки не просто так. Закон потрібно освіжати, і дійсно він є застарілий. Проте фракція "Батьківщина" не буде зараз голосувати в першому читанні з огляду на те, що у змісті законопроекту є ряд дисонансів, які ми не можемо підтримати. Це перше. В законодавчій техніці не узгоджується із Законом "Про вищу освіту" положення нового законопроекту. Ну, і друге. Покладання функцій фінансування освіти на регіональні влади на сьогоднішній день виглядає дуже незрозуміло. Тому що навіть загальноосвітні заклади зараз з огляду на фінансування не можуть платити заробітні плати для вчителів. Тому фракція "Батьківщина" буде голосувати в другому читанні, якщо ці речі будуть виправлені.
Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про формування та розміщення державного та/або регіонального замовлення на підготовку фахівців з вищої освіти, фахової передвищої освіти, наукових, науково-педагогічних кадрів, кваліфікованих робітників та слухачів підготовчих відділень закладів вищої освіти, на післядипломну освіту (реєстраційний номер 5467). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:21:33]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, звернулися представники декількох фракцій щодо законопроекту реєстраційний номер 4376-1 – це проект Закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо організації пасажирських перевезень. Сказали, що ніхто не буде наполягати на правках, можемо поставити на голосування. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Це друге читання, як це за основу? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому, в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо організації пасажирських перевезень (реєстраційний номер 4376-1). Готові голосувати? Це друге читання. Ставлю в другому читанні та в цілому. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:22:53]] За-313 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо військової освіти та науки (реєстраційний номер 5641). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:23:27]] За-256 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Верещук Ірина Андріївна.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо військової освіти та науки. Метою закону є вдосконалити освітній процес у вищих військових навчальних закладах. Даний проект розроблено на виконання статті 15 Закону України "Про національну безпеку України". Він відповідає Програмі діяльності Кабінету Міністрів України, а також цілям, визначеним Стратегічним оборонним бюлетенем України. Зокрема, з метою реалізації вимог положень статті 15 Закону України "Про національну безпеку України" щодо визначення засад військової кадрової політики та підготовки кадрів для виконання заходів оборонного планування встановлюється, що рівень військової освіти "оперативно-тактичний" та "оперативно-стратегічний" після набрання чинності цим законом прирівнюється до рівня військової освіти "оперативний" та "стратегічний" відповідно. Вони будуть ідентичні рівням військової освіти держав-членів НАТО. Загалом прийняття зазначеного закону дозволить. Перше – забезпечити централізовану підготовку особового складу сил оборони оперативного та стратегічного рівнів. Друге. Сформувати ефективну систему професійної військової освіти, яка буде інтегрована в державну систему освіти; буде мотивувати курсантів до вступу в магістратуру вищих військових навчальних закладів, а також допоможе зберегти висококваліфікований науково-педагогічний та науковий склад. Реалізація акту не потребує додаткових витрат з держбюджету. Прошу всіх підтримати. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань освіти, науки та інновацій Гришина Юлія Миколаївна.
Доброго дня. Колеги, Закон України "Про освіту" передбачає військову освіту як спеціалізовану і встановлює певні особливості її правового регулювання. Так само цим законом встановлено, що ці особливості, вони повинні бути деталізовані в спеціальних законах. Отже, законопроектом, який сьогодні виноситься на ваш розгляд, пропонується внести зміни до спеціальних законів щодо уточнення змісту військової освіти, повноважень органів управління, реалізації прав і обов’язків учасників освітнього процесу, оприлюднення інформації щодо військової освіти і науки, як того вимагає Закон "Про освіту". Яких цілей ми досягаємо, приймаючи цей законопроект. Цей законопроект сприятиме вдосконаленню освітнього процесу та реалізації стратегічного курсу України на шляху до НАТО. Ми підвищимо ефективність підготовки кадрів для потреб нашої армії, що є дуже важливим для країни на восьмому році війни. Зокрема, завдяки комплектуванню закладів освіти керівництвом та викладачами, які є військовослужбовцями з досвідом проходження військової служби та з досвідом участі в бойових діях. Також буде визначено чіткий перелік спеціалізацій та змісту освітніх програм підготовки військових фахівців відповідно до потреб Збройних Сил України. Наразі законопроект не повністю узгоджений з іншими законами, тому пропонується прийняти його в першому читанні за основу і виправити всі недоліки до другого читання. Комітет Верховної Ради України вирішив згідно з пунктом 1 частини першої статті 114 Регламенту рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо військової освіти за результатами розгляду прийняти у першому читанні і за основу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Сухов Олександр Сергійович. Бакунець? Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Сьогодні при розгляді цієї законодавчої ініціативи, а саме проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо військової освіти і науки, однозначно хочеться сказати про те, що в час воюючої країни, в час агресії на сході нам однозначно потрібно змінювати законодавство в сфері освіти наших захисників, наших військовослужбовців. І саме прийняття цього законопроекту допоможе забезпечити ефективну систему професійної військової освіти в Україні. Тобто коли ми проголосуємо даний законопроект сьогодні в першому читанні, доопрацюємо, узгодимо його з іншими законами України до другого читання і приймемо в цілому, то однозначно, що це дасть можливість збільшити і підвищити підготовку військових кадрів для нашого українського війська. І це відповідно дасть можливість підняти ще на щабель, на етап, на рівень вище нашу українську армію. Тому закликаю вас, колеги, проголосувати даний законопроект сьогодні в першому читанні. Депутатська група "Довіра" голосує "за". Дякую.
Бабак Сергій Віталійович.
Ще раз доброго дня, шановні колеги! Це справді потрібний закон, який, власне, написаний з метою реалізації вимог положень Закону "Про національну безпеку України". Це стосується як військової освіти, так і військової науки. Комітет вже розглядав цей законопроект і одноголосно його підтримав. Всі стейкхолдери і всі міністерства його в цілому підтримують з невеличкими технічними зауваженнями. Тому комітет просить його підтримати в першому читанні, а до другого читання він буде якісно доопрацьований. Дякую.
Лопушанський.
Слово прошу передати Михайлу Забродському.
Забродський Михайло Віталійович.
Шановні колеги, зазначений законопроект, беззаперечно, є прогресивним і, беззаперечно, є кроком вперед у вдосконаленні в тому числі і системи воєнної освіти, і воєнної науки. Так, вперше в цьому законі введені особливі повноваження для органів державної влади, в підпорядкуванні яких знаходяться заклади освіти і наукові заклади. Саме ці повноваження полягають у вдосконаленні і наданні цим органам функцій управління зазначеними закладами, що є проблемним питанням вже багато років, функції встановлення відповідних вимог, в тому числі кваліфікаційних, а саме головне – функцію визначення чисельності викладацького складу в залежності від перемінного складу цих закладів. Крім того, встановлені відповідні рівні освіти. Так, зокрема, в Закон "Про освіту" вперше введено поняття "професійна військова освіта", що напряму пов’язано з вирішенням питань кадрового забезпечення наших Збройних Сил. В Закон України про наукову діяльність введено ряд положень, які спрямовані на підвищення ефективності наукової і науково-технічної діяльності. І знову там ставка покладається саме на особливі вимоги до наукових кадрів, які будуть рухати нашу військову науку вперед. Але повертаючись до питань пріоритетності, і користуючись присутністю в цьому залі заступника міністра оборони, хочеться спитати. А які саме досягнення має зробити військова наука, щоб, наприклад, ліквідувати заборгованість перед нашими Збройними Силами у розмірі 1 мільярд гривень по основним і додатковим видам грошового забезпечення, яка виникла влітку, а зараз вже зросла до 1,5 мільярда? Як сполучається з високими матеріями військової освіти сміхотворне заохочення учасників параду у сумі 372 гривні, при бюджеті загальному на святкування Дня незалежності заявленому більше 5 мільярдів гривень? Що потрібно зробити зі згортанням програм забезпечення? Коли зараз на календарі вересень місяць, а у нас є незасвоєними 10 мільярдів сум виділених відповідно на закупівлю озброєння і військової техніки. Наведення ладу в військовій освіті і науки.
Шаповалов Юрій Анатолійович.
Прошу передати слово Лубінцю Дмитру.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Даний законопроект буде підтримувати депутатська група "Партія "За майбутнє", ми будемо голосувати "за", всіх закликаємо "за". Але звертаю увагу авторів даного законопроекту про те, що дуже багато неточностей саме юридичних термінів, на це звертає увагу Головне науково-експертне управління. Наприклад, я декілька зачитаю. Наприклад, ви в цьому законопроекті пропонуєте надати визначення терміну "професійна військова освіта", притому, що в Законі "Про освіту" є інший юридичний термін "військова освіта". Це перше. Наступне. Ви використовуєте термін "заклад спеціалізованої вищої освіти", але в профільному Законі "Про вищу освіту" такого юридичного терміну взагалі немає. Наступне. Ви використовуєте термін "навчальний заклад", а в чинному законодавстві всюди, в усіх законах прийнято юридичний термін "заклад освіти". І наступне – те, що ви пропонуєте в даній редакції законопроекту встановити заборону здійснювати трудову діяльність у поза навчальний час. Притому, що трудову діяльність ви ніяк не розшифровуєте, хоча абсолютно логічно, що Законом України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" їм надається право в поза навчальний час на науково-технічну та художню творчість. Тому деякі неточності, їх можна виправити до другого читання. Тому наша депутатська група "Партія "За майбутнє" розуміє, наскільки важлива і важлива саме військова освіта, ми будемо голосувати "за". Просимо колег проголосувати "за", готувати поправки і ці неточності ми повинні виправити. Дуже вам дякую. Ми голосуємо всі "за".
Дякую. Ще Костенко з мотивів, Наливайченко, і після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Костенко Роман Васильович.
Шановні колеги! Те, що військова освіта потребує реформ, це було ясно давно і потрібно було це починати. І фракція "Голос" буде підтримувати цей законопроект зокрема тому, щоб розпочати робити якісь зміни. Я пам’ятаю, як сам, навчаючись у військовому інституті, ще в 2005 році ми навчалися воювати проти країн НАТО. Тому потрібно це міняти. А зараз, користуючись нагодою, я хотів би сказати, що сьогодні у нас в Україні свято. І свято у тих людей, про яких мало говорять. І це, можливо, правильно. Але ці люди, вони стоять на першій лінії боротьби з агресором. Ці люди стоять на першій лінії захисту від російської окупації. Сьогодні свято – День воєнної розвідки України. Я хочу привітати наших воєнних розвідників! Тих, хто служив, служить, і тих, хто захищає національні інтереси нашої країни. [[Оплески]] Слава Україні! І слава воєнній розвідці України! Дякую.
Героям слава! Наливайченко Валентин Олександрович.
Дякую, шановний пане Голово! Шановні народні депутати України, шановні громадяни України! Час досвід відбиття російської агресії використати в нашій українській військовій освіті. Час зробити так справедливо, щоб кожен, хто захищав на передовій, від добровольця і волонтера до фахових наших військових у Збройних Силах, отримали можливість викладати у вищих та інших військових навчальних закладах для наших захисників, для наших оборонців. Час це зробити, щоб в кожному з 12 вищих навчальних закладів, в кожній з 31 військової кафедри такі фахівці отримали можливість і викладати, і підвищувати нашу обороноздатність. І так дуже важливо зробити так, як зроблено в країнах-членах НАТО. Тактична, оперативна і стратегічна військова освіта – це те, про що дбає держава і дбає парламент. Фракція "Батьківщина" за такий підхід, за цей законопроект. Дякую вам.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо військової освіти та науки (реєстраційний номер 5641). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:38:49]] За-331 Рішення прийнято. Скоротити строки? Не треба. Комітет просить, що не треба. Добре. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236). Цимбалюк наполягає. Будь ласка, на трибуну Колюх Валерій Вікторович, голова підкомітету Комітету з питань освіти, науки та інновацій. Будь ласка. На яких правках будете наполягати? Одна правка. Цимбалюк, скажіть, будь ласка, номер.
Номер правки – 9.
9-а?
Так.
Включіть, будь ласка, час спочатку Цимбалюку.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановний головуючий! Насправді дуже потрібний законопроект, і ми погоджуємося з метою щодо підвищення ефективності здійснення науковими парками саме інноваційної діяльності та підвищення результатів наукових досліджень. На сьогодні в системі Міністерства освіти вже діють понад 15 таких наукових парків, але вони не виступають ефективним інструментом. Причин є декілька. Це і складний довготривалий процес створення наукових парків, нечітко визначений їх правовий статус тощо. Ми до другого читання вносили правки і хотіли все-таки удосконалити щодо підвищення власної інфраструктури таких парків, складність з орендою приміщень тощо. Але, на жаль, ці правки не врахували і фракція "Батьківщина" не буде голосувати за цей законопроект в другому читанні і в цілому.
Ставлю на голосування 9 правку Цимбалюка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:41:11]] За-67 Рішення не прийнято. Вельможний, яка правка? Скільки? Дві правки? Дві?
Шість. У мене шість правок. На кожній я буду наполягати, ставити на голосування.
Номери кажіть, будь ласка.
Номери: 2, 6, 14, 27, 24, 34, 36, 48.
Правка номер 2. Вельможний.
Шановні колеги, ми звичайно, будемо підтримувати наших науковців. Є чинний закон, який накладає забагато невиправданих обмежень на діяльність наукових парків і цим законопроектом ми частково їх усуваємо. То, звичайно, ми будемо підтримувати даний законопроект. Але науковцям потрібні податкові та митні стимули. І ми повинні зробити все задля того, щоб підтримувати науковців. Хочу сказати колегам, що розмір державної стипендії для видатних діячів освіти і науки складає півтора прожиткових мінімуми для осіб, які втратили працездатність, сьогодні це 2 тисячі 781 гривня. І цей розмір стипендії, встановлений ще у 2011 році, сьогодні абсолютно не відповідає зазначенню державної стипендії і є насмішкою над вченими та освітянами. Щодо правки, прошу поставити правку номер 2 на голосування, якою пропонується розширити визначення поняття "інноваційний проект". Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування правку номер 2 Вельможного. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:42:54]] За-65 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 6 правка, Вельможний.
Шановні колеги, як законотворці ми повинні більш зважено та ґрунтовно підходити до законодавчої діяльності, і певні речі, які ми включаємо в законопроекти повинні відповідати вимогам законодавства. Тому пропоную більш коректно сформулювати речення щодо виділення коштів з державного бюджету. Прошу поставити на голосування 6 правку.
Ставлю на голосування 6 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:43:42]] За-67 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка 14, Шахов. Вельможний, вибачте.
Співавтором даної правки є народний депутат Шахов, прошу надати йому слово, будь ласка.
Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, я вже звертав увагу вашу на освітян, на освіту, на дітей. "Якщо ми не будемо вчити або годувати наших дітей, то ми будемо будувати тюрми", - так говорили великі. В даному випадку ситуація склалася вкрай складна в Донбасі. Кабмін популістським шляхом прийняв рішення про надання безкоштовного годування дітей, саме дітей війни. І це правильне рішення. А чому сьогодні розділяють за мовами, знову-таки за годуванням дітей – комусь даємо, комусь ні? В моєму дитинстві нас годували безкоштовно в школах. Тому ми наполягаємо, щоб було безкоштовне годування дітей по всіх школах. І зверніть, будь ласка, увагу, хто буде компенсувати сьогодні місцевим громадам годування дітей саме на Донбасі. Дякую.
14 правка, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:45:13]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна правка 27. Шахов, Вельможний? Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, ми підтримуємо освіту, безумовно, треба сьогодні, як говорили знову великі – вчися, вчися і ще раз вчися. Але де вчитися, скажіть, будь ласка? Українські дівчата бояться народжувати і молодь хоче дременути вже за кордон за статистикою. По-друге, сьогодні закриваються школи в селах, селищах, районах, в ОТГ і в містах обласного значення. Я зазначав також сьогодні за три закриті школи в місті Рубіжному. Приїжджала комісія з Міністерства освіти, яка точно сказала, що треба закрити ще три школи, ще три школи, але не вголос, щоб їх батьки не побили там, і дременули з міста Рубіжного. Тому пропоную сьогодні зібрати тимчасову слідчу комісію по тих закритих школах і провести розслідування, чи правильно їх позакривали, чи може все ж таки треба вчити наших дітей. Дякую.
Ставлю на голосування 27 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:46:44]] За-64 Рішення не прийнято. Крайня правка Вельможного, Шахова 87. Хто? Шахов. І запросіть народних депутатів, після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Знову ж таки хочу зазначити нашим колегам, щоб вони поїхали подивилися в селище районного значення, в ОТГ Біловодська, Євсуг. Де будується школа за гроші ЮНІСЕФ, виділено 68 мільйонів гривень. Залишається сьогодні підлога дерев’яна, ніякої безпеки пожежної. 50 дітей, які сьогодні там навчаються і їх більше туди не привезуть, тому що немає автобусів, які будуть звозити дітей з ОТГ. Подивіться, як грабує сьогодні голова військової цивільної адміністрації в Луганській області, як не в себе. Невже ж він забере ці гроші собі сьогодні в труну і пришиє ці кишені? Скажіть, будь ласка, до яких пір буде грабуватися сьогодні Донбас? Десятий губернатор сьогодні міняється, а нічого не змінюється в нормальний бік: інфраструктура не будується, грабується все на своєму шляху.
Ставлю на голосування пропозицію номер 87. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:48:24]] За-63 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:48:53]] За-321 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки наукової і науково-технічної діяльності (реєстраційний номер 5498). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:49:27]] За-264 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Грищук Роман Павлович.
Доброго дня, шановні колеги! Щиро від комітету вдячний за підтримку попереднього законопроекту про наукові парки. Дійсно, наука в Україні катастрофічно недофінансована. Неповні робочі тижні, відпустки за власний рахунок, відтік кваліфікованих кадрів, а найгірше – молодих вчених за кордон, застаріла матеріально-технічна база. Це ті реалії, з якими стикається наша українська наука. Згідно Закону "Про наукову і науково-технічну діяльність" з державного бюджету на підтримку науки має йти 1,7 відсотка внутрішньо-валового продукту. По-факту роками ця цифра наближається до 0,17 відсотка, в десять разів менша ніж потрібно за законом, і в десятки разів менша ніж в країнах Європейського Союзу, де на науку і науково-технічну діяльність виділяється понад 3 відсотки внутрішньо-валового продукту. Мета законопроекту, який я представляю, який подали депутати Комітету освіти, науки та інновацій – це стимулювання розвитку наукової і науково-технічної діяльності через зменшення податкового навантаження на наукові установи. Якщо коротко, це скасування ПДВ та ввізного мита на наукове обладнання, яке закуповують наші наукові установи. За підрахунками Міністерства фінансів це приблизно 300 мільйонів гривень, які ми зможемо залишити нашим науковцям. Це найменше, що може зробити зараз наша Верховна Рада – підтримати зміни в цей законопроект, Податковий кодекс і в наступний Митний. Давайте підтримаємо наших науковців. Дякую.
До слова запрошується член Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Кінзбурська Вікторія Олександрівна.
Доброго дня, шановна президія, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 8 липня 2021 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки науково-технічної діяльності, поданий народними депутатами України Бабаком та іншими. Законопроектом пропонується звільнити від оподаткування податком на додану вартість операцій із ввезення на митну територію України державними науковими установами та державними закладами вищої освіти наукових приладів, обладнання, науково-дослідних суден, запасних частин і витратних матеріалів до них, реактивів, зразків (крім підакцизних товарів) для забезпечення власної наукової та науково-технічної діяльності. Також пропонується передбачити фінансову та іншу відповідальність, встановлену Податковим кодексом України, в разі нецільового використання товарів, визначених пунктом 21 частини першої статті 282 Митного кодексу України. Доповнення, зазначене пунктом 21 частини першої статті 282 Митного кодексу України, пропонується в законопроекті про внесення змін до Митного кодексу, який ми будемо розглядати наступним. Тож з огляду на вищезазначене та керуючись положеннями статті 108 Регламенту Верховної Ради України, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки наукової і науково-технічної діяльності (внесений народними депутатами України Бабаком та іншими народними депутатами) (реєстровий номер 5498) включити до порядку денного сесії Верховної Ради дев’ятого скликання, та за наслідками розгляду в першому читанні, відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради, прийняти за основу з дорученням комітету підготувати його до другого читання з урахуванням пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій. Шановні колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин або коли ми завершимо це питання. [[Шум у залі]] Одне питання. Наступне без обговорення, да? Ні, тоді вибачте. Юрчишин Ярослав Романович. Піпа? Піпа Наталя Романівна.
Доброго дня. Наталія Піпа, 115-й округ, Львів. Цей законопроект дуже давно чекають наші науковці. Це те, що насправді мало бути давно зроблено в нашій державі, адже ми справді маємо великий науковий потенціал, який зараз не реалізовуємо в розробки, які потім використовуються на практиці і піднімають нашу економіку. Звернень по цьому питанню було дуже багато. Я є співавтором цього законопроекту. Ми будемо його підтримувати і ми дуже віримо, що цей законопроект і наступний, зміни в Митний кодекс, дасть цей результат, на який справді заслуговує Україна. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги! Надійшов інсайт з приводу того, що Кабмін хоче ввести все ж таки локдаун по всій країні, по всіх школах. А заради чого, скажіть, будь ласка? Заради того, щоби сьогодні на опалювальний сезон не піти і гроші зекономити? За те, щоб діти сьогодні сиділи по домах і морочили голову сьогодні і собі, і людям, як кажуть? Скажіть, будь ласка, хто буде відповідати за те, що сьогодні немає належної освіти у дітей? Хто буде відповідати за те, що сьогодні дітвора бігає по вулицях, а не вчить уроки? Перше вересня наступило – тільки відсвяткували, вже закриваємо школи. Що будемо далі робити? Я вже говорив, тюрми будемо будувати? Україна – така величезна держава. Не можемо зробити свою вакцину? Не можемо вакцинувати своїх дітей? Не можемо залучити сьогодні нормальні інвестиції в нашу державу з-за того, що там, в тій ложі немає мізків у міністрів? Може, треба вже взяти мітлу і вимести їх звідти, щоб почали думати? Не закривали школи, а будували школи! Щоб не закривали сьогодні будинки родильні, а відкривали, обладнували, давали сьогодні можливість розвиватися державі. Щоб сплачували зарплати шахтарям, щоб могли шахтарі купити дітям в школу і підручники, і ручку, і портфель, і вдягнути дитину. А ви робите все для того, щоб сьогодні батьки не змогли цього зробити. Схаменіться, будь ласка. Зверніть увагу на українських дітей, на українську освіту, на українську науку, повертайте наших вчених, які зроблять для нас все. Але дайте нормальну і заробітну плату вчителям, дайте нормальну заробітну плату науковцям.
Лопушанський Андрій Ярославович. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні українці! Беззаперечно, наукова і науково-технічна діяльність потребує уваги нашої держави, бо наукові розробки – це основа і технологічного прогресу, якого так потребує наша країна, в тому числі економіка і інші сфери життя. Так от, за опитуванням молодих учених, що заставляє їх думати про можливу еміграцію, вони виділили такі три категорії: низька заробітна плата та поганий фінансово-економічний стан науки, друге – несприятливі умови праці і труднощі професійної реалізації. Отже, я вважаю, що насправді ці проекти законів потрібні, але це точно мали би бути урядові проекти законів. Тому що як ви почитаєте, то всі міністерства проти, говорять про якісь втрати, а ми однозначно розуміємо, що наша наука потребує особливої уваги. І саме зараз ми маємо хоча би якісь технології розпочати тут поширювати і застосовувати. Але що для цього потрібно? Ми бачимо, що держава не справляється з цим завданням. Нам потрібно розвивати взаємодію науки і бізнесу, і у нас це знаходиться на дуже низькому рівні. Тому би я просила авторів і все-таки "слуг" із монобільшості приділити цьому вагу і подати такі проекти законів, які би комплексно вирішували. Не 200 мільйонів гривень залишали в науці, а давали справді поштовх для розвитку. Зрозумійте, будь ласка, це декілька питань, це комплекс. І тут я звертаюся до відсутнього уряду. Якщо попередньо ми 2 мільярди вкрали в державному бюджеті для приватного бізнесу, то тут мали б зосередитися і навпаки тут би вказати додаткові кошти для розвитку нашої науки. Тому підтримуємо в першому читанні, а до другого треба технічно виправляти. В Митному кодексі треба вказувати коди УКТ ЗЕД для чіткого контролю за ввезенням обладнання, реактивів і зразків для наукової діяльності. Контроль також тут потрібен. Ми будемо підтримувати і перший, і другий закон у першому читанні.
Славицька Антоніна Керимівна.
Колтуновичу Олександру Сергійовичу прошу передати слово.
Колтунович Олександру Сергійович. Після цього Батенко з мотивів, після цього Гришина, після цього переходимо до голосування. Можемо пропустити.
Дякую. Вельмишановний пане Голово, шановні колеги, якраз сказав шановному головуючому, що не планував виступати, але надзвичайно важлива тема. В теорії все правильно: зниження податкових і митних преференцій для завезення високотехнологічного обладнання. В теорії все правильно, але звичайний приклад. Людина, яка, наприклад, отримує пенсію. Чи може вона собі, наприклад, купити преміумкласу автомобіль? Звичайно, ні. А ви їй скажете: ми вам мито не будемо рахувати чи ПДВ. Вона чи з митом, чи з ПДВ все одно собі ніколи не купить ці всі речі. Так само і, наприклад, академічні інститути. Критично недофінансована вітчизняна наука. Ви що з ПДВ, що без ПДВ, – вони ніколи в житті собі не зможуть завозити це високотехнологічне обладнання. Перше. Другий момент. У нас же ж така бюджетна політика влади, що вони навіть не мають з чого виплачувати заробітну плату. Багато хто знає, я зайшов сюди з Інституту аграрної економіки Національної академії аграрних наук. Там люди працюють три робочі дні на тиждень, там навіть немає можливості виплачувати п’ять повноцінних робочих днів. Аналогічна ситуація в інших науково-дослідних інститутах великої Академії наук. Тому, коли ви хочете вирішувати питання комплексно, ви зверніть увагу насамперед на бюджетну політику, тому що якщо у них не буде коштів на те, щоб елементарно сплатити заробітну плату, мова вже не буде йти з ПДВ, з митом чи без нього. Розумієте, це фундаментальні речі. Я чому вам приводив приклад про пенсіонера і преміумкласу автомобіль. Він його апріорі ніколи не купить, з ПДВ чи з митом, чи без нього. Точно так само і тут. Тому теоретично підтримати можна, а на практиці підтримую попередню колегу – між першим і другим читанням до двох законів вкажіть чіткі коди, щоб цим законодавством не скористалися ті, які не мають жодного відношення до наукової діяльності. Дякую за увагу.
Тарас Іванович Батенко. З місця включіть мікрофон.
Дякую, Дмитро Олександрович. Наша депутатська група "Партія "За майбутнє" однозначно буде підтримувати ці новели, які є в цьому законопроекті, зміни до Податкового кодексу. Рівно ж, я пропоную парламенту без обговорення розглянути і прийняти наступний законопроект – зміни до Митного кодексу. Тому що наука нам скаже тільки "дякую" за те, що парламент хоч якось доклався до порятунку науки в тому стані, в якому вона сьогодні знаходиться. Разом з тим ми однозначно вважаємо, що треба цей законопроект доопрацювати до другого читання щодо визначення переліку кодів класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, на які не буде розповсюджуватися ПДВ, щоб там не закралася якась корупціогенна мета. І узгодження законопроекту даного із нормами Закону "Про науку і науково-технічну діяльність", бо, скажімо, в Законі "Про наукову і науково-технічну діяльність" є наукова література в паперовому та електронному вигляді, тут її немає. Немає науково-дослідних суден, тут вони є. Ці речі треба узгодити. А так ми голосуємо за. Дякую.
Гришина Юлія Миколаївна.
Шановні колеги, ми з вами сьогодні вже прийняли декілька законопроектів в підтримку освіти. Тепер давайте підтримаємо нашу науку. Якісна наука, розвинені наукові парки, все це неможливо від належного забезпечення установ матеріально-технічною базою. Звільнення від оподаткування ввезення наукових приладів, обладнання та інших важливих елементів для здійснення досліджень дасть поштовх для розвитку наукових парків та науки в цілому. Ці норми були передбачені в Законі України про науку з 2015 року. І до сих пір ніхто не прийняв жодних рішень для того, щоб ввести їх в дію. Тому цей законопроект є принципово важливим для наших науковців. Його всі чекають. І я дуже прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки наукової і науково-технічної діяльності (реєстраційний номер 5498). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:04:48]] За-302 Рішення не прийнято. Вибачте. Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до. (Немає заперечень же, правильно?) До Митного кодексу України щодо підтримки наукової і науково-технічної діяльності (реєстраційний номер 5499). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:05:25]] За-308 Рішення прийнято. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошується закритим.