Доброго ранку, шановні колеги. Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть, будь ласка , систему “Рада”, реєструємося. [[10:00:54]] Зареєструвалося -401 В залі зареєструвався 401 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради оголошується відкритим. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту Верховної Ради у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошення запитів, заяв, повідомлень. Прошу подати заявки, а я тим часом зроблю і запити, і оголошення. Передусім давайте спільно всі привітаємо нашого колегу Михайла Васильовича Лободу, якому сьогодні виповнюється 65 років. Дозвольте поінформувати вас про результати нашої роботи у перший день восьмої сесії. Всього ми вчора з вами розглянули 21 питання порядку денного. За результатами цього розгляду прийнято в цілому 13 законів та три постанови. Один законопроект та один проект постанови прийняті за основи і три законопроекти відправлено на доопрацювання відповідно на повторне перше чи повторне друге читання. Дозвольте оголосити ряд цікавих оголошень. Відповідно до статті 13 Закону України про статус народного депутата та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України, інформую про зміну назви депутатської фракції “Наша Україна” на назву “фракція політичної партії “Народний союз “Наша Україна”, скорочено “фракція “Наша Україна”, на підставі рішення засідання депутатської фракції від 6 вересня цього року. Голова фракції – Микола Володимирович Мартиненко, уповноважені представники – Мартиненко, Беспалий, Одайник, Філенко. Скільки чоловік я не можу сказати, тут нема цифри. Вони просто перейменували фракцію “Наша Україна” на. здобула іншу назву. Іване Олександрович, змінилася лише назва, відповідно до цього оголошення. А тепер ще одне. От зараз ми мабуть і вияснимо, бо є ще одне оголошення. Відповідно до статті 13 Закону про статус народного депутата, статей 4.2.1, 4.2.2 Регламенту та протоколу установчих зборів народних депутатів України від 6 вересня, інформую про сформування у зв’язку з реорганізацією фракції “Наша Україна” депутатської фракції Народного Руху України у Верховній Раді України четвертого скликання. До складу депутатської фракції Народного Руху України входить 14 народних депутатів України. Керівником депутатської фракції Народного Руху України обрано народного депутата Коваля В’ячеслава Станіславовича. Уповноваженими представниками обрано народних депутатів Коваля, Кендзьора, Костинюка, Поживанова, Танюка, Чорноволенка, Чубарова, Удовенка. Відповідно, якщо 14 народних депутатів відійшли від “Нашої України”. Значить на таку чисельність зменшилася. Я потім дам, Борисе Яковичу, вам для інформації, коли я зачитаю усі оголошення. Але, шановні колеги, я звертаюся до Матвєєва Валентина Григоровича, до профільного комітету. Будь ласка, подивіться по Регламенту, бо дійсно у нас у Регламенті записано, немає, на превеликий жаль, такої посади, як керівник фракції. Є тільки уповноважені представники. А разом з тим відповідно у нас є керівники. Більше того я скажу, що відповідно до розпорядження Голови Верховної Ради керівники фракцій прирівнені у правах за оплатою праці до керівників комітетів. Тому, мабуть, варто внести зміну відповідну у регламентну норму, що є керівник і уповноважені. Скільки, це також треба подумати, бо може і вся фракція бути. У нас був такий випадок, пригадуєте, що вся фракція, одна з фракцій, усі були уповноважені. Тому нехай профільний комітет урегулює це питання. Ще оголошення. Відповідно до статей 4.2.2 та 4.2.3 Регламенту і протоколу засідання депутатської фракції Народної партії від сьомого липня 2005 року інформую, що керівником цієї фракції до завершення роботи Верховної Ради України четвертого скликання обрано народного депутата України Єремеєва Ігоря Мироновича. Суть тут, шановні колеги, полягає в тому, що вони свого часу прийняли рішення про обрання на кожну сесію керівника. Тому вони підтверджують, що відбулося таке підтвердження повноважень попереднього керівника. Відповідно до статті 13 Закону України “Про статус народного депутата” та статті 4.2.2 Регламенту інформую про входження народного депутата України Лісіна Миколи Павловича до складу депутатської фракції “Регіони України”. Відповідно до статті 13 Закону України “Про статус народного депутата” та статті 4.2.2 Регламенту інформую про вихід народного депутата України Плохого Ігоря Івановича зі складу депутатської групи “Демократичні ініціативи” та його входження до складу депутатської фракції блоку Юлії Тимошенко. Відповідно до статті 13 Закону України про статус народного депутата Та статті 4.2.2 Регламенту інформую про вихід народного депутата України Козловського Анатолія Михайловича зі складу депутатської фракції Народної партії та його входження до складу депутатської фракції блоку Юлії Тимошенко. Відповідно до пункту четвертого статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України оголошую про розпуск депутатської групи “Демократичні ініціативи“. У її складі станом на сьогоднішній день залишилось лише чотири народних депутати. А мінімум треба 14. “Демократичні ініціативи“. Так, будь ласка, мікрофон Беспалого Бориса Яковича. Він проінформує про чисельний склад фракції. Будь ласка, одна хвилина.
Дякую, Адам Іванович. Ви відповідно до наших домовленостей надали мені цю хвилину. Я хотів би проінформувати про те, що фракція блоку Віктора Ющенка “Наша Україна“ не просто змінила назву, вона реорганізована. Вона відтепер не фракція блоку, а фракція однієї політичної партії – Народний союз “Наша Україна“. І це відповідає Закону про вибори народних депутатів, тому що представляти позицію в комісії мають ті політичні партії, які мають депутатські фракції станом на 15 число. І я хочу зафіксувати і для протоколу в тому числі, що від сьогоднішнього числа і Народний Рух України має депутатську фракцію, а отже має представництво в виборчих комісіях і фракція партії Народний союз “Наша Україна” також є такою ж фракцією, ну, так само, як і інші партії. В цьому полягає сенс реорганізації, а не зміни назви. Через, дякую, надане слово і думаю, що ця інформація є.
Борис Якович, я до вас і до Миколи Володимировича звертаюся з проханням персональний склад додати, оскільки відбулися зміни. Так, шановні колеги, тепер дозвольте оголосити депутатські запити. Надійшли наступні депутатські запити народних депутатів: Степана ХМАРИ до Президента України стосовно ситуації, що склалась навколо майнових об’єктів колишньої ВЦРПС та Української ради профспілок. Я прошу проголосувати на підтримку цього запиту. Голосуємо. [[10:10:41]] За-137 Не вистачило голосів. Працюйте, Степане Ільковичу. Олександра ПЕКЛУШЕНКА до Президента України з приводу невиконання Міністерством економіки та Міністерством фінансів Постанови Кабінету Міністрів від 3 серпня 2005 року №687 “Про затвердження переліку об’єктів, що фінансуються за рахунок субвенцій з Державного бюджету України місцевим бюджетам на будівництво газопроводів– відводів та газифікацію населених пунктів, насамперед сільських”. [[10:11:31]] За-231 Запит підтримано. Тут необхідно мінімум 150 голосів. А тепер прошу проголосувати про направлення запиту до Президента, тут треба мінімум 226 голосів. Прошу голосувати. [[10:11:58]] За-257 Олега ТЯГНИБОКА до Президента України щодо усунення Червоненка з посади Міністра транспорту та зв’язку за паплюження ним української нації, розпалювання міжнаціональної ворожнечі та заподіяння шкоди економічній безпеці України. Прошу проголосувати щодо підтримки запиту. [[10:12:42]] За-186 Запит підтримано. Давайте ми по фракціях уже тоді, коли буде результативне голосування. Не заперечуєте? Ну, будь ласка, по фракціях. “Наша Україна” – 1, комуністів – 55, “Регіони України” – 40, Народної партії – 17, Блоку Тимошенко – 17, соціалісти – 4, Української народної партії – 2, “Єдина Україна” – 3, соціал-демократи об’єднані – 19, “Демократична Україна” – 18, Партія промисловців і підприємців – 1, “Демократичні ініціативи” – 3, “Позафракційні” – 6. Тепер я ставлю на голосування пропозицію щодо направлення запиту Президенту. [[10:13:42]] За-213 Треба встигати. Георгія Манчуленка до Президента України з приводу невиконання Службою безпеки та Управлінням державної охорони пункту 22-го статті 85-ї Конституції України стосовно затвердження Верховною Радою України загальної структури, чисельності, визначення функцій Служби безпеки та інших утворених відповідно до законів військових формувань. Мало місце це і, до речі , на Погоджувальній раді, ми про це вели розмову. Дійсно, проблема досить серйозна. Я ставлю на голосування про підтримку цього запиту. Прошу проголосувати. [[10:14:41]] За-91 Не прийнято. Давайте ми завершимо, а потім ми. Ви попрацюйте за той час. Володимира ПЕТРЕНКА до Голови Верховної Ради України стосовно зволікання Генеральною прокуратурою розгляду справи про переслідування громадянина Кисленка. Володимира АНІЩУКА до Голови Верховної Ради щодо недопущення реструктуризації та подальшої приватизації відкритого акціонерного товариства “Одеський припортовий завод”. Степана ГАВРИША до Голови Верховної Ради, Прем’єр-міністра, Генерального прокурора з приводу порушення вимог законодавства, перешкоджання законній діяльності народного депутата службовими особами Управління Міністерства внутрішніх справ в Харківській області. Миколи КРАВЧЕНКА до Прем’єр-міністра щодо фактичного виділення бюджетних коштів на державну підтримку вугледобувних підприємств на часткове покриття витрат із собівартості продукції. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо фактів політичних переслідувань працівників засобів масової інформації Житомирської області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра з приводу цинічного намагання високопосадовців попереднього Кабінету Міністрів навіть нині приватизувати територію урядових дач “Будинку відпочинку “Пуща Водиця” – урочище Межигір’я” на якій є могили славетних козаків і не досліджені залишки святині Українського козацтва – Межигірського Спасо-Преображенського монастиря”. Володимира ПЕТРЕНКА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо незадовільного виконання Указу Президента України “Про додаткові заходи соціального захисту селян-власників земельних паїв” у Сумській області. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра з приводу недостатності фінансових ресурсів для виконання містом Фастів делегованих йому повноважень. Анатолія ГРЯЗЄВА до Прем’єр-міністра, Голови Ради Міністрів Автономної Республіки Крим стосовно виділення коштів для завершення будівництва водоводу в селі Владиславівка Кіровського району. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо захисту конституційних прав та інтересів громадян у зв’язку з ростом цін і тарифів на паливо, електроенергію та комунальні послуги. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра, Міністра транспорту і зв’язку стосовно доцільності дії ліцензії на авіаперевезення компанією “Середземноморські авіалінії”. Василя НАДРАГИ до Прем’єр-міністра щодо аварійного стану приміщення загальноосвітньої школи №67 міста Олександрівськ Луганській області в результаті діяльності Голови правління акціонерної холдінгової компанії “Укрнафтопродукт” Лобача. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Прем’єр-міністра, Міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи, Міністра фінансів, Київського міського голови з приводу невиконання доручення Президента України щодо завершення будівництва меморіального комплексу пам’яті жертв Чорнобильської катастрофи до 20-ї річниці аварії на Чорнобильській АЕС. Анатолія ГРЯЗЄВА до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів для газифікації сіл Леонівка, Горохове та Новосілки Кагарлицького району Київської області. Віктора АНТЕМЮКА до Прем’єр-міністра щодо визначення механізму отримання військовослужбовцями кредиту на будівництво або придбання власного житла. Олександра ТКАЛЕНКА до Прем’єр-міністра щодо забезпечення мешканців селища Новотроїцьке та Сиваське Новотроїцького району Херсонської області питною водою. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра стосовно захисту прав акціонерів колишнього сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю “Промінь” Нововоронцовського району Херсонської області. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Прем’єр-міністра у зв’язку з ненаданням відповіді Міністром оборони на депутатське звернення. Юрія КАРМАЗІНА до Прем’єр-міністра, Міністра охорони здоров’я, Міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи щодо тривалого порушення конституційного права на працю та її оплату працівників Вінницької регіональної міжвідомчої експертної комісії по встановленню причинного зв’язку хвороб, інвалідності та смерті з дією іонізуючого випромінювання та інших шкідливих чинників внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС Міністерства охорони здоров’я, забезпечення належної роботи комісії. Володимира ВОЮША до Прем’єр-міністра стосовно причин невиконання Закону “Про реструктуризацію заборгованості з виплат, передбачених статтею 57 Закону “Про освіту” педагогічним, науково-педагогічним та іншим категоріям працівників навчальних закладів” та статті 40 Закону “Про Державний бюджет на 2005 рік”. Володимира ЄЩЕНКА до Прем’єр-міністра щодо добудови житлового будинку у місті Тальне Черкаської області. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Прем’єр-міністра з приводу невиконання зобов’язань держави щодо забезпечення комп’ютерним обладнанням загальноосвітньої школи у селі Стовпове Сакського району Автономної Республіки Крим. Ігоря ЄРЕМЕЄВА до Прем’єр-міністра з приводу невиконання постанови КабінетуМіністрів від 20 липня 2005 року №639 “Про затвердження переліку об’єктів, що фінансуються за рахунок субвенції з Державного бюджету місцевим бюджетам на соціально-економічний розвиток регіонів, виконання заходів з упередження аварій та запобігання техногенним катастрофам у житлово-комунальному господарстві та інших аварійних об’єктах комунальної власності і на виконання інвестиційних проектів у 2005 році”. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра з приводу намагання перетворити урядову дачу “Будинок відпочинку “Пуща Водиця” – урочище Межигір’я” та понад триста гектарів території в “Закриту зону”, куди в цинічній формі державна охорона навіть на свято Покрови не допустила священнослужителів, народних депутатів, Голову районної державної адміністрації та громадян відслужити молебень і вклонитися праху славетних козаків. Володимира СТРЕТОВИЧА до Прем’єр-міністра стосовно повідомлення засобів масової інформації про незаконні дії громадянина Арутюнова та дійсності його посвідчення помічника Прем’єр-міністра. Віктора ГОРБАЧОВА до Прем’єр-міністра щодо ситуації на Державній акціонерно-холдинговій компанії “Чорноморський суднобудівний завод”. Володимира ПУЗАКОВА до Прем’єр-міністра щодо ситуації, яка склалася на фабриці “Сабіна” в місті Кіровоград. Віктора ДРАЧЕВСЬКОГО до Прем’єр-міністра з приводу колективного звернення колишніх працівників Дочірнього підприємства “Нікопольський завод сталевих труб” відкритого акціонерного товариства “Нікопольський південного-трубний завод” про невиплату заборгованості по заробітній платі за 2002-2003 роки. Петра СИМОНЕНКА та Володимира ПУЗАКОВА до Прем’єр-міністра з приводу порушення керівництвом ТОВ “Есплерент” договірних зобов’язань щодо оренди підприємств холдингової компанії “Олександріявугілля”, що призвело до кризової ситуації та соціальної напруги в колективі. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, Голови Херсонської обласної ради щодо захисту інтересів підприємств фармації, спільної власності Скадовської районної громади. Володимира ЄЩЕНКА та Омеляна ПАРУБКА до Прем’єр-міністра щодо вимог колишніх працівників Рижавського цукрозаводу Уманського району Черкаської області. Володимира НОВАКА до Прем’єр-міністра стосовно порушення Кабінетом Міністрів законів “Про Державний бюджет України на 2005 рік” та “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”. Юрія КРИВОРУЧКА до Прем’єр-міністра стосовно діяльності та методики навчання у восьми філіях Московського університету на території України, зокрема в Севастополі та Чернігові. Марії МАРКУШ до Прем’єр-міністра, Голови СБУ, Генерального прокурора щодо перевірки діяльності окремих посадових осіб Державної податкової адміністрації в Харківській області, причетних до корупційних схем відшкодування ПДВ. Івана ТОМИЧА до Прем’єр-міністра з приводу неузгодження закупівельних цін на цукрові буряки та оптово-відпускних на цукор. Олександра ГУДИМИ до Віце-прем’єр-міністра Миколи Томенка стосовно незадовільного стану організації відзначення 100-річчя Одеської “Просвіти”. Василя БАРТКІВА до Віце-прем’єр-міністра Миколи Томенка щодо відродження музею Тараса Шевченка у селі Ворожба Лебединського району Сумської області. Ігоря ШУРМИ до Генерального прокурора щодо перевірки оприлюдненої екс-радником Прем’єр-міністра Бродським інформації про виплату російськими бізнесменами Вексельбергом та Абрамовим 50 мільйон доларів США Першому помічнику Президента України Третьякову та Секретарю Ради Національної безпеки та оборони Порошенку за можливість купівлі Нікопольського заводу феросплавів. Миколи КРАВЧЕНКА до Генерального прокурора з приводу трагічної загибелі людей та масового тяжкого травматизму під час сходження Президента України на Говерлу. Зареми КАТУШЕВОЇ до Генерального прокурора щодо спрямування роботи органів прокуратури на захист унікального ландшафтного парку Ореанди. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Генерального прокурора з приводу порушення органами місцевого самоврядування міста Чернівці Закону “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” щодо забезпечення житлом учасників бойових дій в Афганістані. Олександра МОРОЗА до Генерального прокурора з приводу незаконного вивезення на митну територію України цукру-сирцю іноземного виробництва. Віктора АНТЕМЮКА до Генерального прокурора щодо фальсифікації документів, фіктивного перетворення садового товариства “Вінницькі Хутори-1” Вінницького району, Вінницької області у Вінницьку міську громадську організацію “Об’єднане садове товариство Хутір” та запобігання зволіканню з розглядом скарги ошуканих членів садового товариства. Леоніда ДЕРКАЧА до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ з приводу ситуації, яка склалась під час пікетування Павлоградського міськвиконкому у зв’язку з закриттям міської лікарні. Левка ЛУК’ЯНЕНКА до Генерального прокурора щодо порушення виборчого законодавства України командувачем Військово-Морських Сил Князем. Ігоря ШУРМИ до Генерального прокурора щодо законності виділення земельної ділянки площею 1 га для ведення індивідуального сільського господарства у заповідній зоні Буча солісту групи “Океан Ельзи” Вакарчуку. Віталія ОЛУЙКА до Генерального прокурора щодо повернення вкладів членам кредитної спілки “Хмельничанка”. Володимира ПУЗАКОВА до Генерального прокурора з приводу порушення Указу Президента України стосовно реформування аграрного сектору в Новоархангельському районі Кіровоградської області. Юрія КОСТЕНКА до Генерального прокурора стосовно бездіяльності правоохоронних органів та неналежне реагування на попередні звернення представників громадськості міста Ладижина, Хмельницької області щодо грубого порушення законодавства міським головою та керівництвом Ладиженської ТЕС. Володимира СІВКОВИЧА до Генерального прокурора, Голови СБУ щодо проведення розслідування причин загибелі народного депутата Плужнікова у зв’язку з нововиявленими обставинами, які дають підстави вважати її насильницькою. Олександра ТКАЛЕНКА до Генерального прокурора, Голови Херсонської обласної державної адміністрації стосовно порушень законодавства під час розпаювання земель та майна колективного сільськогосподарського підприємства “Україна” Білозерського району Херсонської області. Тамари ПРОШКУРАТОВОЇ до Генерального прокурора Голови СБУ, Міністра внутрішніх справ щодо неправомірного тиску голови Чернігівської обласної державної адміністрації на ректора Ніжинського державного університету імені Гоголя. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора, Міністра охорони здоров’я, Голови Севастопольської міської державної адміністрації щодо запобігання порушення конституційного права на безпечне для життя і здорове довкілля жителів Гагаринського району міста Севастополя - припинення незаконного будівництва автозаправної станції на Свято-Нікольській площі міста Севастополя. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Генеральної прокурори стосовно порушення процедури звільнення з посад директорів загальноосвітніх навчальних закладів у Костопільському районі Рівненської області. Юрія СОЛОМАТІНА до Секретаря Ради Національної безпеки і оборони щодо визначення правових підстав повернення в Україну коштів у сумі понад двісті п’ятдесят мільйонів доларів США викрадених з державного бюджету України колишнім Прем’єр-міністром Лазаренком за участю нинішнього Прем’єр-міністра Тимошенко, а також щодо розробки процедури запобігання безповоротної для українського бюджету конфіскації цих коштів на користь США за позовом органів юстиції США в федеральний Суд у Вашингтоні. Анатолія КЛИМЕНКА до Міністра оборони стосовно завершення будівництва для військовослужбовців в місті Дніпропетровську. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Міністра освіти і науки з приводу невиконання програми “Шкільний автобус” та фінансування дошкільних навчальних закладів Путильського району, Чернівецької області. Миколи КОМАРА до Міністра охорони здоров’я щодо забезпечення Кілійської центральної районної лікарні спеціалізованим автомобілем. Анатолія НАЛИВАЙКА та Олександра БОНДАРЧУКА до Міністра внутрішніх справ з приводу зловживання службовим становищем та безкарності голови Краснолиманської міської ради Донецької області. Володимира АНІЩУКА до Міністра у справах сім’ї, молоді та спорту щодо державної підтримки талановитої молоді в сфері фізкультури та спорту. Юрія СОЛОМАТІНА до Міністра закордонних справ щодо офіційного підтвердження або спростування інформації про надання органами юстиції та прокуратури США позову в федеральний Суд у Вашингтоні на предмет конфіскації на користь держави США викрадених з державного бюджету України колишнім Прем’єр-міністром Лазаренком за участю нинішнього Прем’єр-міністра Тимошенко коштів у сумі понад двісті п’ятдесят мільйонів доларів США. Миколи НОЩЕНКА до Міністра транспорту та зв’язку стосовно відкриття додаткового автобусного маршруту Глухів-Київ. Олексія КОРСАКОВА та Миколи КОМАРА до Міністра юстиції, Голови Верховного Суду, Генерального прокурора щодо захисту житлових прав неповнолітнього Загірного. Юрія ШИРКА до Міністра охорони здоров’я щодо забезпечення хворих на цукровий діабет засобами введення інсулінів вітчизняного виробництва та постачання інсулінів імпортного виробництва в Рівненську області. Миколи КРУЦЯ до Міністра транспорту і зв’язку щодо безпеки польотів на “Українських середземноморських авіалініях” і зокрема рейсу Амман-Київ. Тамари ПРОШКУРАТОВОЇ до Міністра освіти і науки щодо ситуації, яка склалася в освітянській сфері Бориспільського району Київської області. Олександра КИСЕЛЬОВА до Міністра внутрішніх справ щодо зловживання службовим становищем начальником Управління внутрішньої безпеки Міністерства внутрішніх справ в Луганській області Притулою. Марії МАРКУШ до Міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи щодо неправомірного скорочення штатів Солотвинського воєнізованого гірничорятувального взводу Закарпатського спеціалізованого аварійно-рятувального загону. Валерія МАРТИНОВСЬКОГО до Голови Державної акціонерної компанії “Хліб України”, директора Державного підприємства “Агентство з реструктуризації заборгованості підприємств агропромислового комплексу” стосовно вимог “Агентства з реструктуризації заборгованості підприємств агропромислового комплексу” до ТОВ з іноземними інвестиціями “Інтертехнологія”. Юрія ОРОБЦЯ до Київського міського голови з приводу намагання керівництва “Київжитлоспецексплуатації” вольовим методом відібрати частину приміщення в дитячої музичної школи №36 Оболонського району. Зареми КАТУШЕВОЇ до Голови Ради Міністрів Автономної Республіки Крим щодо обстеження умов життя та надання відповідних соціальних послуг громадянці Лятафовій. Ярослава СУХОГО до Голови Вищого господарського суду, Голови Вищої ради юстиції стосовно порушення норм законодавства суддями Запорізької області. Олександра МОРОЗА до Голови Верховного Суду щодо несумлінного виконання обов’язків і зловживання своїми повноваженнями з боку суддів Печерського районного суду і Апеляційного суду міста Києва. Василя БАРТКІВА до Голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації щодо незадоволення відповіддю на звернення щодо відновлення роботи ретранслятора для мешканців села Сенечів та села Вишків Долинського району. Миколи КОМАРА до Голови державного комітету з питань житлово-комунального господарства щодо ситуації з опаленням будинків міста Кілія та Вилкове Одеського району. Юрія БОЙКА до Голови Антимонопольного комітету щодо чергового невмотивованого підвищення “Укрпоштою” тарифів за пересилання листів і бандеролей. Михайла ВОЛИНЦЯ до Голови Київської міської державної адміністрації з приводу ліквідації Київського територіального органу Державної експертизи умов праці. Василя СІРЕНКА та Володимира ЛЕЩЕНКА до Голови Верховного Суду, Голови Ради суддів, Секретаря Ради Національної безпеки і оборони з приводу неврахування рішення загальних зборів суддів апеляційного суду Чернігівської області при призначенні на посаду голови апеляційного суду Чернігівської області. Юрія ОРОБЦЯ до Київського міського голови стосовно конфлікту між Київрадою та громадянкою Мізецькою пов’язаного з отриманням землі під магазин з продажу сувенірів. групи народних депутатів [[МУХІН, ДАШУТІН, КАРНАУХ та інші]] до Голови Верховного Суду щодо несумлінного виконання обов’язків і зловживання своїми повноваженнями з боку суддів Печерського районного суду і Апеляційного суду міста Києва. Юрія КРИВОРУЧКА до Голови СБУ щодо перевірки діяльності у Кримській Автономній Республіці організації “Альянса за Национальное Воссоединение”, а також газет “Русский Севастополь” і “Русский Крым”. Кирила ПОЛІЩУКА до прокурора Київської області щодо законності розбудови та фінансування колишнім заступником Міністра освіти і науки Василем Ткаченком маєтку в селі Гребені Кагарлицького району. Михайла РОДІОНОВА до начальника-головного архітектора міста Києва Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища стосовно дотримання норм містобудування при забудові Києва. Михайла РОДІОНОВА до головного лікаря Київської міської санітарно-епідеміологічної станції щодо дотримання санітарних норм при забудові Києва. Миколи МЕЛЬНИКА до Генерального прокурора, голови Служби безпеки, міністра внутрішніх справ щодо перевірки інформації при висуненні зловживання Петру Порошенку в корупційних діях, які завдають школи економічній безпеці України і Республіки Молдова. Ігоря ШУРМИ Прем’єр-міністру України , Генеральному прокурору щодо термінового вирішення вкрай небезпечної своїми наслідками ситуації з водопостачанням у місті Борислав Львівської області. Народних депутатів ПОЛЯКОВОЇ і СУХОГО до Генерального прокурора щодо неправомірних дій заступника міністра промислової політики України в конфлікті навколо ВАТ “Нікопольський завод феросплавів”. Цих же ж народних депутатів Лариси ПОЛЯКОВОЇ і Ярослава СУХОГО до Генерального прокурора про необхідність проведення перевірки незаконних дій посадовими особами Департаменту державної виконавчої служби та Дніпропетровського обласного управління юстиції щодо виконання ними незаконних рішень загальних зборів ВАТ “Нікопольський завод феросплавів”, проведений 30 серпня цього року в місті Орджонікідзе. ПОЛЯКОВОЇ і СУХОГО до Генерального прокурора щодо вчиненим суддею Радько дій, які порочать звання судді та порушення присяги судді при встановленні ухвали щодо ВАТ “Нікопольський завод феросплавів”. Лариси ПОЛЯКОВОЇ і Ярослава СУХОГО до Генерального прокурора про необхідність перевірки. проведення перевірки виконання законів суддями Київського апеляційного господарського суду Бондарем, Корсаком, Коршуном, Авдєєвим Вищого господарського суду України Кравчуком, Муравйовим, Рогач у зв’язку з розглядом справи номер 18196 щодо визнання незаконної приватизації ВАТ “Нікопольський завод феросплавів”. Геннадія РУДЕНКА, Ярослава СУХОГО до Генерального прокурора щодо неправомірних дій працівників Органів внутрішніх справ у конфлікті навколо ВАТ “Нікопольський завод феросплавів”. Таким чином, шановні колеги, усі депутатські запити оголошено. По фракціях. Від “Нашої України” – 15, фракції комуністів – 24, “Регіони України” – 8, Соціал-демократичної партії – 6, “Єдиної України”, демократичних., фракції Народної партії – 7, Соціалістичної партії – 10, блоку Юлії Тимошенко – 3, Української народної партії – 8, “Демократичної України” – десь 12 із тими, що я додатково зачитав, позафракційні – 4. І таким чином біля 100 депутатських запитів. Будь ласка, Манчуленко.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, Українська народна партія. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Мій запит пов’язаний із виконанням прямих вимог Конституції України. Пункт 22 стаття 85 говорить про те, що парламент, тобто ми з вами, маємо розглядати і затверджувати загальну структуру і чисельність Збройних сил України, Органів внутрішніх справ, Служби безпеки України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України. Сюди підпадає під це визначення і Управління державної охорони. При попередній владі я отримував різні відписки щодо розгляду і затвердження чисельності СБУ і Управління державної охорони. Я сподіваюся, що зараз уже якраз настає той час, щоб нарешті після дев’яти років вже існування нової Конституції ми цю норму Конституції виконали. Я дуже вас прошу підтримати цей запит, оскільки це стосується напряму питань національної безпеки і оборони. Дякую, Адаме Івановичу.
Шановні колеги, я також підтримую слова Георгія Манчуленка, ще раз нагадую, що ми про це вели розмову і на останньому засіданні погоджувальної ради. Голова профільного комітету Георгій Крючков піднімав цю проблему. Дійсно, це – конституційна норма. Давайте ми. Я нічого тут, думаю, не бачу якогось, так би мовити, ну, подвоху, вибачте за русизм, чи якогось іншого. Якщо ми звернемося до Президента, аби він прискорив відповідно до норм Конституції і наших законів направлення цього, вибачте, ну, може, в деякій мірі і форматного акту, щоб ми затвердили цю чисельність. Я прошу проголосувати про підтримку запиту Георгія Манчуленка до Президента з приводу невиконання Службою безпеки та Управління державної охорони відповідних статей Конституції і законів про затвердження загальної структури чисельності і так далі. Прошу голосувати. Голосуємо. [[10:41:07]] За-272 Запит підтримано. Тепер давайте так дружно проголосуємо за направлення цього запиту на ім’я Президента. Прошу голосувати. [[10:41:30]] За-324 Підтримали. 324, дякую. Степан Ількович Хмара. Будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу! Я думаю, що депутати не зорієнтувалися, мій запит йшов першим до Президента стосовно того, що відбувається розтягування майна цілих майнових комплексів колишніх організацій, громадських організацій Радянського Союзу, які були на території України. Незаконне розграбовування на сотні мільйонів доларів майна. Я прошу вас підтримати моє звернення у формі депутатського запиту до Президента, щоб навести лад з цим майном. Тому що неодноразово звертався до правоохоронних органів, зокрема неодноразово до Генеральної прокуратури, з конкретними фактами розграбовування, незаконного продажу і так дальше. Але, на жаль, Генеральна прокуратура розслідувала, але результатів, на жаль, до сьогодні немає. Тому я вас прошу підтримати цей депутатський запит до Президента України і нарешті.
Шановні колеги, також дозвольте мені підтримати аргументацію Степана Ільковича про те, що, дійсно, кожен із нас розуміє, які це були величезні майнові комплекси, колосальне наше багатство, яке упливає невідомо куди. Точніше, відомо куди, але далеко не на користь українського народу. Я прошу підтримати запит Степана Хмари до Президента України щодо ситуації, яка склалася навколо майнових об’єктів колишньої ВЦРПС та Української ради профспілок. Голосуємо. [[10:43:40]] За-257 Підтримано, 257. Давайте проголосуємо про направлення цього запиту Президенту України. Прошу голосувати. [[10:44:03]] За-252 Олег Тягнибок, мікрофон.
Шановні колеги! Олег Тягнибок, Всеукраїнське об’єднання “Свобода”. Я прошу повернутися до переголосування мого депутатського запиту стосовно усунення пана Червоненка з посади міністра транспорту і зв’язку за паплюження ним української нації, за розпалювання міжнаціональної ворожнечі та заподіяння шкоди економічній безпеці України. Колеги, ми з вами є, очевидно, державними мужами і в першу чергу ми переживаємо за те, щоб національна безпека України, національні інтереси України виправдовувалися. На превеликий жаль сьогодні кадри в Україні, керівні кадри в Україні не витримують величезної критики. В тому числі це стосується і пана Червоненка. Згадаймо той так званий трьохмільйонний хабар, згадаймо його поїздки і зустрічі з Бакаєм, якого розшукує вся українська міліція. І тепер все паплюження української нації, перекручування української історії. Та людина повинна піти у відставку. Прошу підтримати запит до Президента України.
Я ставлю на голосування про підтримку запита Олега Тягнибока до Президента України. Прошу визначатись. [[10:45:42]] За-177 Підтримано. По фракціях, будь ласка. Наша Україна – 4, комуністів – 54, Регіони України – 35, Народної партії – 13, блоку Тимошенко – 9, соціалістів – 7, Української народної партії – 5, Єдина Україна – 5, соціал-демократи об’єднані – 19, Демократична Україна – 16, Партія промисловців та підприємців – 0, Демократичні ініціативи – 3, позафракційні – 7. Тепер я ставлю на голосування про направлення депутатського запиту президенту. [[10:46:31]] За-183 Не прийнято рішення. Так, шановні колеги, давайте порадимось. Ми витратили з вами з 45 хвилин, відведених на запити, 46. будемо надавати слово представникам фракцій і груп? Ніхто не заперечує? Нема тих, що заперечують? Порушуємо Регламент? Добре. Дякую. Від фракції блоку Юлії Тимошенко слово має Олег Білорус, підготуватися Ярославу Сухому.
Народний депутат Олег Білорус, фракція блоку Юлії Тимошенко. Шановний Головуючий, шановні народні депутати, шановні громадяни України. Відкриття восьмої сесії наші громадяни дійсно пов’язують з надією і вимогою на покращення роботи нашого парламенту. Парламент повинен посилити законодавчу, перш за все, діяльність і контрольну діяльність. І не збитися на манівці і шлях надмірної передвиборної політизації. Державі і суспільству потрібні спокій, стабільність, солідарність. Імперативи сучасного внутріполітичного життя України вимагають і диктують підвищення ефективності всієї системи влади і державного менеджменту. Посилення єдності і відповідальності всіх гілок влади. Влада в Україні повинна врешті-решт бути трансформованою з кланово-олігархічної в народу. Гарантія реального народовладдя - це не лише вимога Конституції і програма дій Президента, уряду і парламенту. Сьогодні в системі державної влади України кризи немає, іде процес очищення і трансформації, бурхливі процеси в парламенті, в уряді, в Апараті та секретаріаті Президента не можуть приховати від народу того факту, що найслабшим ланцюгом в системі влади є судова гілка влади, яка є, на жаль, корумпованою, особливо на базовому низовому рівні і не забезпечує судового захисту наших громадян. Ми отримуємо тисячі листів з інформацією про неправомірну діяльність базових судів. В майбутньому нам потрібно буде повернутися до принципу виборності судів громадянами. Шановні депутати! Гострим і важливим є сьогодні питання структуризації нашого парламенту. Все блокові партії і фракція блоку Юлії Тимошенко послідовно відстоюють принципи суспільної солідарності, соціального компромісу, примирення, злагоди. Партія “Батьківщина” висунула принцип суспільного і соціального солідаризму в якості важливого стратегічного і програмного положення. Наша фракція підтримує ініціативи про формування парламентської коаліції як методу структуризації і як демократичного методу формування парламентської більшості. Але через коаліцію, а не силовим методом формування більшості зверху. Дякую.
Так, дякую, Олег Григорович. Ярослав Сухий, фракція “Регіони України”. За ним буде виступати Леонід Кравчук.
Шановні колеги, шановні виборці Запоріжжя! У мене на руках указ Президента України номер 1097 від 1 липня цього року. Ним зупинено будівництво мостових переходів, котре мало розпочати Запоріжжя ще в середині 80-х років і котре гостро потребує Запоріжжя – місто-трудівник, що наповнює значну частину Державного бюджету України. Обласна організація партії "Регіони України", регіональна спілка “Запоріжжя – наше місто” і ряд інших політичних сил та громадських організацій вважають зупинку будівництва мостів неприпустимою, бо від цього народному господарству вже зараз завдано збитків на мільйони гривень. По-друге, територіальна громада Запоріжжя подібним рішенням надовго позбавляється надії на розв’язання надзвичайно гострої соціальної проблеми для життєдіяльності міста. Третє, будівництво мостових переходів має не місцеве значення, як твердить так званий губернатор, але й державно-стратегічне значення. Враховуючи, що місто оточено техногенно небезпечним виробництвом, галузі металургії, хімії, ТЕЦ, ГЕС, найбільша в Європі атомна електростанція. Зрозуміло, що при виникненні надзвичайних ситуацій у міста відсутні ефективні шляхи як евакуації населення, так і для забезпечення перекидання необхідної рятувальної техніки з правого берега Дніпра на лівий. Цинічно блюзнірськими вважаємо спроби певних політиканів зупинку спорудження мостового переходу виправдати турботою про долю острова Хортиця. За неодноразовими висновками експертиз провідних вчених нашої країни та за кордону будівництво мостового переходу поруч уже з існуючими мостами та дорогами нічим не шкодить довкіллю Національного заповідника Хортиця. З метою покласти край політичним спекуляціям та з’ясувати дійсні настрої громади Запоріжжя щодо будівництва моста регіональна спілка Запоріжжя “Наше місто” провела масштабне опитування городян. Було опитано більше 30 тисяч мешканців, 90,2 відсотків з них категорично висловилися за продовження розпочатого будівництва. Владу має стурбувати те, що переважна більшість опитаних вважають зупинку спорудження мостового переходу помстою київських властей за підтримку у трьох турах президентських виборах кандидатури Віктора Януковича, під час прем’єрства якого і було закладено перший камінь в мостовий перехід. Дивує не патріотична позиція “помаранчевої влади”, котра нехтує одним із основних лозунгів Майдану щодо єдності сходу та заходу між лівою та правобережною Україною. Вважаємо подібні підходи образою територіальної громади міста, котра не повинна просити милостині від Києва. Як відомо проблеми з фінансуванням у. ніколи не було. Тому попереджаємо транспортників України про те, що найближчим часом з метою збереження відносно того, що руйнування існуючих мостів Преображенського та греблі Дніпрогесу силами громадськими організаціями міста проїзд транзитного, вантажного транспорту через Запоріжжя буде заблоковано. Всю відповідальність за можливі наслідки таких кроків, за поширення сепаратиських настроїв зокрема повністю покладаємо на тих місцевих чиновників, які вносять Президенту непродумані, авантюрні рекомендації. Дякую.
Дякую. Слово має Леонід Макарович Кравчук, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]]. Підготуватися Зарубінському.
Шановні народні депутати! Український народ дуже швидко стомився від нової влади. За 8 місяців її правління він пережив різного масштабу кризи: стрімке зростання цін, переживає інфляцію, з тривогою слідкує за кульбітами гривні. Він пережив стільки політичних шоу і сорому, що цього б вистачило б не на одну владу. За цей час систему управління країни фактично знищено. Кадрова політика доведена до помаранчевого абсурду. Український хаос сьогодні стає визначальним в керівництві всіма сферами життя. Нова влада створила стільки проблем, в тому числі і міжнародній політиці, демонструючи амбіції перед Росією і претендуючи на вчителів демократії, що цього також вистачило б на багато. Корупція, хабарництво набули системного характеру, пронизали всі клітини суспільного організму. Замість того, щоб наводити лад в суспільстві влада зосереджує зусилля на тих моментах, які б забезпечили їй монополію на владу, це, зокрема: виграти будь-якою ціною парламентські вибори 2006, нехтуючи інтересами людей, національного товаровиробника в пожежному порядку вступити до СОТ, здійснити євро інтеграцію. Не питаючи людей вирішують питання про вступ до НАТО. Управлінська команда Президента нагадує мені вулик бджіл без матки, страшно гудуть, хаосно літають, але меду не носять. А Президент замість того, щоб контролювати владу і ситуацію втягнувся у чвари свого оточення. Навіть досвідченій людині важко відповісти хто ж насправді править країною, у кого, які повноваження, бо Конституція для них – це не указ. Правду треба сказати на весь голос – влада є не дієздатною, вона тріщить по швах і це має бути вихідним моментом, як в аналізі стану справ в державі так і для визначення перспектив. Може Віктор Андрійович є справді доброю людиною, може. Але він ясно не відчуває, що таке державна відповідальність за долю великою і дуже складної європейської держави. Створивши декілька центрів влади, Ющенко став заручником ситуації. Він не править, а ним правлять. Він з лідера нації перетворився в менеджера в рекламний щит прикриваючись яким героїчні революціонери носять собі мед чистими руками. В цьому випадку, і виходячи з цього, фракція СДПУ(о) рішуче відмовляє новій владі в будь-якій довірі. Ми всліпу голосувати не будемо, ми вимагаємо аби все відбувалося за Регламентом. Я застерігаю революціонерів від влади: революція пожирає не лише ворогів, а і.
Дайте можливість завершити.
Одне речення.
Будь ласка.
Пам’ятайте: Україна має досвід дострокових президентських виборів.
Від фракції Народної партії слово має Олег Зарубінський. За ним буде виступати Григорій Бондаренко.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановні колеги, шановні журналісти! Шість місяців залишилось в активі Верховної Ради четвертого скликання для погашення боргових зобов’язань перед виборцями. Для нас всіх наступає час збирання каміння, серйозної ревізії передвиборчих обіцянок і справ завершених і непочатих. Без сумніву, нам є з чим іти до виборців, але сальдо активів і пасивів на березень має бути іншим. Бо хто, як не ми з вами можемо навести лад у податковій системі держави, яка залишається серйозним дестабілізуючим фактором в економіці. Хто розв’яже проблему втрачених заощаджень і припинить спекуляції, які мігрують довкола неї з однієї виборчої кампанії до іншої. Хто, як не парламент має знайти шляхи до подолання бідності в Україні, яка є першопричиною не лише соціальних, але і економічних негараздів. Не мало і інших надзвичайно важливих для суспільства проблем, які потребують невідкладних рішень Верховної Ради, залишаються в економіці, в соціальній політиці і житлово-комунальній сфері, і таке інше. У зв’язку з цим всім учасникам майбутніх перегонів, очевидно, треба усвідомити: виграш кожного буде досягнуто лише при умові ритмічної та ефективної роботи парламенту в цілому. А агітувати ми повинні тут, у цій залі, конкретною, злагодженою і якісною роботою. Фракція Народної партії зацікавлена в тому, щоб до кінця каденції парламент прийняв не лише головний економічний закон – Державний бюджет на наступний 2006 рік, який повинен, до речі, трансформувати з бюджету проїдання у бюджет розвитку. Ми будемо наполягати на розгляді всіх законопроектів, які передбачають стабілізацію суспільно-політичної ситуації в Україні та динамічний розвиток економіки держави. Серед них, до речі, не мало і наших депутатів фракції Народної партії проектів майже 200. Не відкладного розгляду потребують Національна стратегія розвитку сільського господарства “Село для кожного, кожен для села”, розроблена фракцією Народної партії за участю провідних вчених і практиків. Основні засади державного контролю за господарською діяльністю в Україні запропоновані Катериною Кащук. Законодавчі пропозиції Катерини Фоменко щодо повернення вкладів громадян, які передбачають ефективні механізми вирішення проблеми та інше. Фракція Народної партії буде просити парламент підтримати законопроект Єремеєвої й Зарубінського, яким передбачено реформування системи оплати праці в Україні. Ми вважаємо, аморальним той стан, коли частка оплати праці у собівартості продукції зведена до жалюгідних кількох відсотків, тоді як у світі цей показник перевищує 50 відсотків. Найефективніший інвестор не закордонний товстосум, а справедливо ви нагороджений робітник і селянин, інженер і вчитель. Але про це ми поговоримо в ході розгляду.
Дякую. Григорій Бондаренко, депутатська група “Демократична Україна”. Підготуватись Симоненко.
Григорій Бондаренко, виборчий округ 92, “Демократична Україна” , виборчий блок Володимира Литвина. Шановні колеги, ось уже другий день на всіх українських телеканалах, по радіо лунають одні й ті ж прізвища: Зінченко, Порошенко, Третьяков. Називають їх закордонні голоса. Коментарі не добрі, болючі. Висловлювалася думка, що відставка Держсекретаря – робочий момент. Ні! Це зовсім не так, йдеться про честь України. Президентське урядове різноголосся заважає розвитку й державі, йому пора покласти край. Хіба можна, щоб Прем’єр-міністр публічно запевняв: “Все добре!”, а в слід за ним Перший віце-прем’єр переконував суспільство у протилежному. Гірше того, не рідко Президент говорить одне, урядовець інше. Важко зрозуміти Анатолія Кінаха, що ми почули від нього в понеділок на Погоджувальній раді. І це не так, і те не так, і все погано. З телеекрана та ж пісня. Але Анатолій Кирилович друга особа в Кабінеті Міністрів. Маєте потужну аналітику, фахівців. Де ваші дії і конкретні пропозиції? Погода в уряді була й залишається, і позначається конкретній роботі в міністерствах і відомствах. Я вже говорив із цієї трибуни про привласнення шахраями 11 державних теплоходів, балансова вартість яких майже 64 мільйони гривень. За мого наполягання за цим фактом порушено кримінальну справу, але після цього минуло більше 4-х місяців, а заступник Генпрокуратури Голомша як і раніше відписується перевірки продовжуються, все на контролі. І дії Генпрокуратури не виняток. Кожен з вас знає як реагує нова влада на наші запити й звернення. Стократ гірше, ніж ненависний попередній режим. Хочу звернутися до колег із провладних фракцій. Не мовчіть , шановні, кажіть правду й урядовцям і Президенту, тривале коаліційне різногласся стає загрозливим для суспільства і в цілому для держави. У владі потрібна дисципліна. Дисципліна і ще раз дисципліна. У сім’ї і батько при потребі й пояс брав у руки, і коли це несправедливо - образ не мали. Владою треба розумно розпоряджатися. Поплескування по плечу. Умовляння на зразок: Петре , Сашко ж у податковій , прийнято не скрізь і не для всіх підлягає. Прошу Прем’єр-міністра надати інформацію про реагування уряду на депутатські запити. Прем’єр побачить у кінці-кінців як нас обдурюють. Прошу також Юлію Володимирівну стати на захист державної власності, маю на увазі за згадані вище теплоходи.
Дякую Григорію Івановичу. Слово має від фракції комуністів Петро Симоненко, підготуватися Пустовойтенку.
Уважаемые коллеги, создается впечатление, что помаранчевая власть действует как террористы, только в заложниках у них оказался весь украинский народ. Мы, коммунисты, предлагаем, начиная работу восьмой сессии, рассмотреть несколько реальных угроз, которые возникли в связи с деятельностью правительства и новой власти в нынешних условиях. Первое. Газовый кризис неизбежен. И мы предлагаем немедленно заслушать информацию Кабинета Министров о переговорном процессе с Российской Федерацией об объемах поставки и ценах. И надо признать, что правительство несостоятельно договориться, и необходимо уже срочно направить делегацию Верховной Рады в Москву для решения этой проблемы. Без разрешения Кабинета Министров Верховная Рада принимает решение завезти более 150 тысяч тонн сахара-сырца, сотни миллионов долларов покладут себе в карман определенные олигархи. Мы, коммунисты, требуем, дайте ответ, что за структуры и какие конкретно олигархи стоят за этим. У меня не вызывает сомнения, что Генеральная прокуратура молчит, СБУ молчит, в чьих руках, это понятно. То есть, действуют по принципу во истину: ворон ворону. Долее. Кабинет Министров преднамеренно проваливает посевную кампанию. Цены на зерно снизил до 400 гривен за тонну, цены на солярку возросли практически более, чем до 3,5 тысяч гривен. То есть, забота о селе и маленьком украинце заключается не в том, чтобы облегчить его жизнь, а в том, чтобы облегчить его карманы. Далее. Передел собственности приобретает угрожающие для экономики, экономического суверенитета Украины размеры. Кабинет Министров провалил переговоры по Единому экономическому пространству, сегодня новые передел по «Криворожстали», Никопольскому заводу ферросплавов, Северодонецкому азоту, правительство Тимошенко-Червоненко уже пошли на то, что подали проект о приватизации железных дорог, то есть, сегодня реализуется реально программа разрушения народно-хозяйственного комплекса Украины окончательно. Президент, грубо нарушая Конституцию, определил право только нескольким чиновникам осуществлять внешнюю политику. Нам надо немедленно рассмотреть Закон про засады зовнишней и внутришней политики. Опасные социальные демагогии сегодня разворачиваются вновь: Кабинет Министров повышает цены на энергоносители, а повышение тарифов возлагает на местные органы власти, то есть, те, которые к этому никакого отношения не имеют. За какие заслуги, фракция коммунистов хотела бы знать, в десятки раз увеличили заработную плату чиновникам. Что они сделали хорошего для народа Украины, что по 20 тысяч заработная плата? Ни за что не отвечают. Выводы. Первое. Новые угрозы. После захвата власти власть националистов и социалистов делит только собственность. Второе. После траста «Лазаренко и компани» сформировался транснациональный клан «Березовский, Коломойский, Кабинет Министров Украины». Власть Ющенко начала эпоху маккартизма. Сегодня представители политической силы «Собор» подали заявление о запрете партий. А теперь я хочу обратить внимание всех граждан Украины. На ваших глазах сегодня реализуется страшный сценарий, о котором предупреждали коммунисты. Есть ли предел беспределу нынешней власти националистов и социалистов?
Так, від майбутньої фракції НДП і Трудової України слово має Валерій Пустовойтенко. За ним буде виступати Вінський.
Заява народних депутатів України голови Народно-демократичної партії Валерія Пустовойтенка та голова політичної партії “Трудова Україна” Валерія Коновалюка з приводу непритустимості розгляду питання щодо приватизації Укрзалізниці. Загострена соціально-економічна ситуація, яка склалася в Україні, набирає подальших обертів і загрожує перерости в системно-економічну кризу та суцільний обвал цін. Дедалі більше труднощів виникає з фінансуванням статей Державного бюджету. Місцеві бюджети просто перебувають на межі краху. В. за популізмом уряд обрав шлях сліпого підвищення зарплат та пенсій і нині фактично перед загрозою банкрутства опинились Пенсійний фонд, Фонд соціального страхування. Намагаючись врятувати ситуацію, до якої спричинили безвідповідальна урядова політика, саме уряд вдався до наступних непродуманих та загрозливих кроків і вносить на розгляд Верховної Ради проект закону про вилучення об’єктів з переліку тих, які не підлягають приватизації. Із них 17 районних відділків Укрзалізниці: Івано-Франківськ, Тернопіль, Львівської, Донецької, Дніпропетровської, Одеської і так далі. Таким чином, потужний стратегічний об’єкт основи транспортної системи України, який забезпечує стабільну роботу економіки держави пропонується розпродати в роздріб. Мова йде не лише про загрозу руйнації транспортного комплексу, але про питання державної безпеки України. Вважаю такі позиції нагадують паніку і зневіру високих урядових чиновників у власній спроможності щодо опанування соціально-економічної ситуації та подолання кризових явищ. Ми, народні депутати, члени депутатської групи НДП та Партії “Трудової України”, Валерій Пустовойтенко та Валерій Коновалюк засуджуємо кроки уряду, які можуть спричинити до руйнації української економіки. Я ще раз звернувся до членів Кабінету Міністрів, розглядали це питання на Кабміні, кажуть, ні. Таке доручення уже є сьогодні за підписом Голови Верховної Ради. Я звертаюся до Президента України Віктора Ющенка, Голови Верховної Ради Володимира Литвина, профспілок, які об’єднують працівників Укрзалізниці не допустити розгляду цього важливого питання взагалі не тільки на сесії Верховної Ради, а взагалі в нашій державі. Закликаю парламентські комітети розробити свої пропозиції, у тому числі законодавчо стосовно змін економічної політики. Якщо уряд не має довгострокової стратегії соціально-економічного розвитку України, її повинна зупинити, запропонувати Верховна Рада. Також хочу добавити, що сьогодні контейнери, порт Іллічівського морського торговельного порту, який являється державною власністю, повністю переданий комерційній структурі. І ми це питання будемо сьогодні розглядати на засіданні комітету. Вважаю, шановні друзі, що у зв’язку з тим, що дійсно сталася економічна криза, парламент повинен зробити все для відновлення контрольованості стану справ в економіці та суспільстві.
Від фракції соціалістів слово має Йосип Вінський. За ним буде виступати В’ячеслав Коваль.
Шановні колеги, за дорученням фракції Соцпартії я хотів би оголосити заяву щодо ситуації в агропромисловому комплексі. Останні дії уряду на агропромисловому ринку України ведуть до краху сільськогосподарського виробництва в Україні. Початком послужили спроби Кабінету Міністрів проштовхнути через Верховну Раду ряд законів нібито необхідних для вступу в Світову організацію торгівлі. Подальші дії уряду привели до незаконного ввозу на територію України цукру-сирцю бразильського виробництва. Ще раз підкреслюємо штучний характер створення в Україні цукрової кризи. Ця схема була вигідна тим, хто заробив сотні мільйонів гривень, використовуючи узаконені Кабінетом Міністрів контрабандні механізми. У результаті бюджет зазнав збитків у розмірі близько півмільярда гривень, були підірвані основи буряківництва і цукроваріння в Україні. Створюючи галас навколо штучної цукрової кризи, Кабінет Міністрів не звертає увагу на реальну кризу, що виникла в агропромисловому комплексі держави у результаті самовідсторонення Кабінету Міністрів від вирішення проблем села. В першу чергу це стосується різкого підвищення цін на паливно-мастильні матеріали. Уряд не вчинив ніяких дій для забезпечення сільгоспвиробинків дизельним паливом та бензином на період збиральної кампанії, а тепер вже й на посівної. Бездіяльність Кабінету Міністрів призвела до різкого підвищення собівартості сільськогосподарського виробництва. Сьогодні виникла парадоксальна ситуація, за якої собівартість продовольчого зерна перевищує закупівельні ціни. У результаті сільгоспвиробники зазнають колосальних збитків. В той же час Кабінет Міністрів відмовився від використання державних закупівель зерна у Резервний фонд, що могло би стабілізувати ситуацію на ринку. Така політика Кабміну веде до фактично згортання у державі виробництва зерна. Внаслідок того вже в наступному році Україна буде вимушена імпортувати зерно для своїх внутрішніх потреб. Фракція соціалістів вимагає від уряду та Верховної Ради негайних кроків по нормалізації ситуації в АПК. Ми вимагаємо: перше, виходячи із досвіду розвинених країн створити Міністерство аграрної політики, аграрний резервний фонд, реальний, з грошима, а не на папері. Друге, у найкоротший термін внести на розгляд Верховної Ради проект змін до Закону про Державний бюджет , виділити з Державного бюджету два мільйони гривень на подолання кризи в агропромисловому комплексі. В зв’язку зі збільшенням собівартості виробництва цукрового буряку та з метою створення бази для цукроваріння Кабінету Міністрів підняти мінімальну закупівельну ціну на цукровий буряк з цукровістю вище 20 процентів до 220 гривень за одну тонну. Виходячи з розрахунку виходу цукру та рентабельності цукрових заводів, Кабінету Міністрів визначити мінімальну ціну реалізації цукру та забезпечення шляхом інтервенції аграрний загальний фонд в межах 10 процентів. Ситуація в АПК вимагає комплексного розгляду у Верховній Раді України. І ми пропонуємо в п’ятницю провести спеціальне засідання, на якому розглянути ситуації в АПК, оскільки, як я вже сказав, уряд відсторонився від цієї проблеми, не розуміє її глобального характеру і не розуміє наслідків для України такої своєї діяльності. Адам Іванович, я прошу після розгляду цієї ситуації поставити питання про внесення в порядок дня сесії питання по АПК на п’ятницю. Дякую за увагу.
Дякую. Йосип Вікентійович, вчора ваші колеги таке питання вже ставили, я доповідав, що ваше доручення виконано: на п’ятницю стоїть другим питання інформації в АПК, те, що піднімав Симоненко на Погоджувальній Раді, підтримали його інші. Воно включене до порядку денного, не треба голосувати, воно є. Так, будь ласка, В’ячеслав Коваль, керівник нової фракції буде виступати шість хвилин від імені двох фракцій. Будь ласка. За ним підготуватися Губському.
Шановні народні депутати, шановні виборці! Народний депутат Коваль, фракція Народного Руху України. Дозвольте оголосити заяву фракції політичних партій Народний союз "Наша Україна" та Народного руху України про створення міжфракційного об’єднання блоку Віктора Ющенка "Наша Україна” у Верховній Раді України. Депутатські фракції політичних партій Народний союз "Наша Україна" та Народного руху України, які донедавна утворювали спільну депутатську фракцію "Наша Україна" до її реорганізації, що відбулося згідно з Регламентом Верховної Ради України та Положенням про фракції, заявляють про наступне. По-перше, з метою підтримки курсу Президента України Віктора Ющенка сприяння реалізації через парламентські механізми його політичної та економічної програм, фракції відповідно до пункту 6 статті 4.2.3. Регламенту Верховної Ради України створюють міжфракційне об’єднання блоку Віктора Ющенка "Наша Україна" у Верховній Раді України. По-друге, фракції і надалі підтверджують стратегічний характер своєї співпраці, який базується на спільності основних програмових засад та пріоритетності завдань демократичного розвитку держави, подальшої діяльності політичних партій Народний союз "Наша Україна" та Народний рух України. По-третє, основним завданням міжфракційного об’єднання блоку Віктора Ющенка "Наша Україна" є погодження позиції фракції широкого кола питань, які виникають у процесі парламентської діяльності та політичного життя держави загалом. По-четверте, пріоритетом для міжфракційного об’єднання є цілеспрямована діяльність зі створення пропрезидентської коаліції народних депутатів у Верховній Раді України, покликана забезпечити конструктивну роботу парламенту та через парламентські механізми сприяти ефективній реалізації політичного та економічного курсу Президента України Віктора Ющенка. По-п’яте, міжфракційне об’єднання Блоку Віктора Ющенка “Наша Україна” є відкритим до співпраці з усіма депутатськими фракціями та групами у Верховній Раді України , які поділяють засади створеного міжфракційного об’єднання. Дозвольте оголосити заяву міжфракційного об’єднання Блоку Віктора Ющенка “Наша Україна” у Верховній Раді України щодо інциденту на мисі Сарич в Криму. Наприкінці серпня цього року на мисі Сарич мав місце інцидент із застосуванням підрозділу морської піхоти Чорноморського флоту Російської Федерації проти громадян України. Цей випадок є черговим фактом систематичного порушення російською стороною чинного законодавства та суверенітету України на виконання взятих на себе зобов’язань в рамках міждержавних угод, якими регламентуються умови тимчасового перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території нашої держави, міжнародно-правових норм. Інцидент стався внаслідок демонстративного невиконання російською стороною низки рішень господарських судів про повернення Україні гідрографічних об’єктів, які незаконно утримуються Міністерством оборони Російської Федерації. Так, замість організації міждержавних переговорів для врегулювання конфліктної ситуації, російська сторона розмістила свої військові підрозділи на мисі Сарич, тим самим порушивши суверенітет України. Фактично окупація частини нашої території призвела до грубих порушень конституційних прав громадян. Міжфракційне об’єднання Блоку Віктора Ющенка “Наша Україна” в черговий раз звертає увагу на актуальність та необхідність обговорення проблеми забезпечення національної безпеки України і питань, пов’язаних з базуванням на її території оперативно-стратегічного об’єднання Російської Федерації. Ми переконані, що однією з головних причин подібної ситуації є відсутність парламентського контролю за виконанням угод щодо базування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України. З огляду на викладене, міжфракційне об’єднання Блоку Віктора Ющенка “Наша Україна” вимагає розглянути на найближчому засіданні Ради національної безпеки і оборони стан виконання базових угод про статус та умови перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України з подальшим відпрацюванням рекомендацій для переговорів в рамках недержавної комісії Ющенко – Путін. Друге, включити в порядок денний вересневого засідання восьмої сесії Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7696 від 07.07.2005 “Про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для вивчення виконання базових угод про статус та умови перебування Чорноморського флоту Російської федерації на території України”, який було внесено з ініціативи міжфракційного об’єднання. Ми не допустимо наруги над державним суверенітетом України і у випадку подальших грубих порушень міжнародних договорів з боку Російської федерації вимагатимемо виведення Чорноморського флоту російської федерації з території України. Міжфракційне об’єднання Блоку Віктора Ющенка “Наша Україна”. Дякую.
Дякую. Зекономили трохи часу. Богдан Губський від фракції “Єдина Україна”. Підготуватись Гурєєву.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, ми розпочали роботу Верховної Ради України в умовах загострення політичної боротьби. Надзвичайно широкого суспільного резонансу набули конфлікти щодо повернення до державної власності незаконно приватизованих заводів та публічні звинувачення високих посадовців в корупційних діяннях. з’явились певні ознаки політичної кризи. В таких умовах ми вважаємо за необхідне поставити суспільний інтерес вище дрібної політичної кон’юнктури та підтвердити незмінність ключових принципів демократичного розвитку, прозорість влади, її підзвітність народу, відокремлення влади від бізнесу. Необхідно приймати стратегічні рішення в інтересах суспільства, адже від успішних дій влади залежить майбутнє рідної нашої держави Україна. Президент України є гарантом демократичних перетворень, виборених і вистражданих всім українським народом. Уряд послідовно реалізує стратегію радикальних змін, успішно виконуються всі передбачені в бюджеті соціальні програми, збільшено пенсії, підвищено заробітну плату працівникам бюджетної сфери. Професійно і, підкреслюю це слово, принципово проводиться курс на повернення до державної власності незаконно приватизованих об’єктів, зокрема Криворіжсталі, Нікопольського заводу феросплавів. При цьому уряд діє виключно в рамках закону на підставі відповідних судових рішень. Повернення до державної власності цих та інших незаконно викрадених заводів дасть можливість збільшити доходи бюджету на десятки мільярдів гривень. Як наслідок, вже в наступному році це дасть можливість вирішити важливі соціальні проблеми. Мінімальна зарплата , що найменше 1000 гривень, безкоштовна медицина для бідних, можливість кожному школяру безкоштовно стати студентом вищого навчального закладу. Ми зобов’язані не допустити до повернення до старих злочинних схем. Ми підтримуємо позицію Президента України щодо необхідності перевірки правоохоронними органами всіх фактів можливих корупційних діянь. Це питання необхідно винести на спеціальне відкрите засідання Верховної Ради. Суспільство повинне бути впевненим в тому, що політики та високі посадовці гідно виконують покладені на них відповідальні завдання, працюють виключно в інтересах народу України. Ми зобов’язані забезпечити стабільність в нашій державі. Виходячи з цього, ключовим завданням сьогодення ми вважаємо консолідацію конструктивно налаштованих політичних сил та створення широкої коаліції на підтримку курсу Президента України. При цьому, головними принципами об’єднання мають стати: ідеологія національного розвитку, патріотизм, професійність та ефективність. Створення на цих засадах єдиного виборчого блоку, який, безсумнівно, переможе на наступних парламентських виборах, дасть можливість успішно здійснити стратегію демократичних перетворень та забезпечити стабільний розвиток української держави в найближче десятиліття. Адже саме від нашої консолідації і від нашої позиції залежить майбутнє нашої України і ми повинні сконсолідуватися і не допустити злочинних корупційних діянь. Дякую.
Дякую, Богдане Володимировичу. Я бачу, що ви Леоніда Макаровича підтримуєте щодо парламентських виборів Будь ласка, Гурєєв від фракції партії Промисловців і Підприємців, і завершить Іван Заєць.
Шановні народні депутати, ситуація, яка склалася у вітчизняному суднобудуванні, вимагає негайного втручання. Завдяки активній позиції народних депутатів, всупереч офіційній позиції попереднього уряду, в червні 2004 року був прийнятий Закон про продовження дії Закону “Про заходи щодо державної підтримки суднобудування в Україні”. А у грудні того ж року Верховною Радою було подолано вето, застосоване на згаданий Закон попереднім президентом. На жаль, розпочатий з такими труднощами процес оздоровлення вітчизняного суднобудування був перерваний після зміни влади в Україні і прийняття бюджету на 2005 рік. Законом про Державний бюджет та зміни до нього по суті зупинено дію Закону про заходи щодо державної підтримки суднобудівної промисловості України. Крім прямих обмежень, накладених на передбачений законом протекціонізм у галузі, Кабінет Міністрів України не продовжив дію раніше затвердженого переліку підприємств, що підлягають під дію закону, і не затвердив новий перелік підприємств, як це передбачено тим же законом. Лише згадані проблеми були розглянуті на загальних зборах асоціації суднобудівників, а також на конференції, проведеної спільно із судноремонтниками в червні цього року. На обох подіях були прийняті звернення до органів державної влади, Президента України. Виходячи з гострої необхідності терміново вирішення вище згаданих проблем, я вважав би за необхідне звернутися до представників Кабінету Міністрів з проханням про невідкладне прийняття рішень вкрай необхідних нормального функціонування і розвитку суднобудівної галузі в Україні. По-перше. Прискорити затвердження нового переліку підприємств. Перелік знаходиться на погодженні в Мінекономіки, в Мінфіні та інших міністерствах. І затримка погодження навмисне створює ситуацію, яка призводить до руйнації в галузі. По-друге. Передбачити у Законі про Державний бюджет України на 2006 рік відновлення дії всіх статей Закону про заходи щодо державної підтримки суднобудівної промисловості України та про спеціальну економічну зону Миколаїв, як було передбачено законом до 31.12.2004 року. Українські корабели сподіваються, що вище наведений блок мінімальних заходів стане тією реальною підтримкою, яка може забезпечити розвиток однієї з найскладніших галузей України суднобудування, дозволити йому уникнути повторення важкої кризи і продовжити роботу, спрямовану на розвиток національної економіки. Дякую за увагу.
Дякую. Слово від фракції Української народної партії має Іван Заєць.
Іван Заєць Українська народна партія. Шановні народні депутати, шановні громадяни. Фракція Української народної партії заявляє перше: фракція висловлює свою стурбованість ситуацією, яка складається в державі. Помилки та прорахунки уряду щодо бюджетної, митної, тарифної та курсової політики призвели до падіння виробництва та великих економічних втрат держави і громадян. Загрозливого характеру набуває ситуація в агропромисловому комплексі України за умов, коли в цілому зібрано добрий врожай цінова політика та напівлегальні імпортні операції уряду знову роблять українського селянина жебраком. В державі стрімко загострюється проблема енергопостачання, напередодні чергового опалювального сезону невідомими залишаються ціни та обсяги постачання газу в Україну, принципи дотаційної політики за спожитий населенням газ. Фракція звертає увагу і на той факт, що процеси реприватизації влада перетворила у війну кланів за державну власність, яка нічого спільного не має з народними інтересами. В ситуації, що склалася фракція Української народної партії звертається до Президента України вжити всіх належних йому повноважень аби не допустити сповзання України до економічного хаосу. Ми вимагаємо звільнити із займаних посад тих посадовців в тому числі урядовців, які допустили такий розвиток подій. Друге. Фракція звертається до всіх своїх колег по парламенту із пропозицією зробити головним пріоритетом цієї сесії виключно законопроекти, які сприятимуть захисту інтересів національної економіки, розвитку виробництва та залучення інвестицій в державу. Ми пропонуємо в першочерговому порядку заслухати на засіданні Верховної Ради інформацію уряду щодо ситуації в агропромисловому комплексі, проблем енергетичного забезпечення України в 2006 році. Курсову політику Національного банку та політику реприватизації. Фракція Української народної партії закликає всіх депутатів незалежно від їх політичного кольору об’єднати свої зусилля щодо формування бюджету 2006 року, як бюджету економічного розвитку, а не бюджету проїдання. Ми звертаємося до своїх колег із пропозицією терміново переглянути закони, які заважають виробничій діяльності, зокрема, розвитку малого та середнього бізнесу. Ми пропонуємо законодавчо обмежити право державного чиновника втручатися у виробничу діяльність, головний принцип, який працює в усьому демократичному світі не зашкодити національному виробнику має нарешті стати і дороговказом українського законодавства. В решті решт фракція Української народної партії закликає всіх депутатів зробити останню перед черговими виборами сесію не полем жорстких політичних боїв, а місцем творення добра для України. Бо саме для цього нас обирав український народ. І я хочу відповісти Леоніду Макаровичу і тим, хто зловтішається і радіє непростою ситуацією, що склалася в Україні, зокрема і через дії нової влади. Українська революція триває. І все те, що було проголошено на Майдані Незалежності, все одно буде реалізовано. Ганебна спадщина старої влади, а також те недобре, що встигла зробити нова влада, буде подолано. Влада буде остаточно очищена від старих і нових кадрів, які паплюжать державу. Голос народу буде почуто. Бо є Українська народна партія. Дякую.
Іване Олександровичу, Ваш оптимізм нас надихає. Але я хотів би одне уточнення. Ця сесія не остання, вона передостання. В перший вівторок лютого 2006 року, відповідно до Конституції, ми відкриємо 9-ту сесію четвертого скликання. Ця – передостання. Так. Ми завершили, тут Володимир Яворівський відповідні всі необхідні документи оформив, будь ласка, три хвилини, - щодо невдоволення відповіддю Генеральної прокуратури.
Шановні парламентарії, шановні колеги! Я думаю, що я висловлю тривогу і біль більшості народних депутатів, особливо тих, які вважають, що депутатський запит, це, можливо, основна депутатська зброя для того, щоб і добути інформацію і для того, щоб не дати виконавчій владі, верхнім і нижнім її ешелонам особливо розжиріти і особливо розгулятись. Я спостеріг. І думаю, що спостерегли багато хто із вас, що наші депутатські запити, це, власне кажучи, такий пінг-понг між нами і владою. Що хочеш – пиши. Таке враження, що наперед вже заготовлена тобі відповідь. Відповідь кругла, відповідь, за яку ніхто не відповідає. А сьогодні вже дійшло до того, що нам згідно закону про статус народного депутата підписують відповіді не перші особи, а підписують другі, а незабаром будуть підписувати і прибиральниці. Якщо ми на це сьогодні не звернемо уваги, нас уже сьогодні виконавча влада має за ніщо. Даруйте, таке враження, що ми з вами політичні тіні, або навіть і політичні блазні. Приклади. Я пишу листа в Генеральну прокуратуру. У Хмельницькому викрадено більшість нежитлових приміщень в центрі міста. Викрадено через те, що сфальшовано один єдиний документ. Я пишу, мені відповідає Кудрявцев: “На те, щоб перевірити цей документ треба дуже багато часу”. Через 3 місяці я отримую відповідь, у якій переказано все те, що я написав у своєму запиті. Друге. Я звертаюся до Прем’єр-міністра Юлії Тимошенко, звертаюся, що мене, народного депутата, не пустили в це Міжгір’я, де донедавна ще жив Янукович. Там козацькі могили, прийшло безліч людей, я показую депутатське посвідчення, мені навіть двері не відчинили. Це тоді, коли в 1990 році і покійного Вадима Бойко пустили на ту територію після Щербицького і ми зняли це все і показали. Сьогодні мене туди, навіть не пустили і ніхто за це не відповідає. Третє питання. Я недавно переслав такий, буквально, буклет прошитий, готовий, це підготував народний депутат Чобіт. Це про фірму Медведчука, він там був головною дійовою особою “Славутич”. Всі документи підшиті, все видно, що ця фірма липова, що з України викрадено мільйони грошей. Пересилаю в Генеральну прокуратуру, 3 місяці пройшло, я досі не маю відповіді. Це тільки три конкретних приклади, шановні колеги. Я просто вас закликаю, нас уже мають за ніщо. Давайте все-таки, я думаю, що потрібно було б сюди покликати, звіт зробити і Генеральної прокуратури, і Міністерства внутрішніх справ. Ну, давайте! Ми ж представниками народу. Те, що про нас думаю народ, ми уже знаємо, що про нас думає влади сьогодні, ми уже також знаємо. Через те я просто дуже прошу незалежно від політичних наших поглядів, але давайте все-таки честь депутата, роль депутата обстоюємо.
Так, шановні колеги, я думаю, Володимир Олександрович висловив, дійсно, хвилювання багатьох із нас щодо депутатських запитів. Тут ми маємо рацію, коли скаржимось на те, що нам невдоволені відповіді дають. Але давайте покладемо руку серце і чесно скажемо, що частину депутатських запитів, які ми пишемо можна було б писати як звернення, а не як запит, тому що ми, бачите, сотні запитів щодня. Це також є проблема, хоча є закон, є Конституція і нам повинні відповідати на наші запити й звернення так, як належить за законом. Я тут солідарний з виступаючим. Таким чином шановні колеги, ми побили всі рекорди з приводу норми регламенту щодо заяв і депутатських запитів. Зараз перейдемо до реалізації нашого нинішнього порядку денного. Я просив би змобілізуватися. В нас цілий ряд ратифікаційних законів. Давайте ми їх сьогодні всі розглянемо. Слухається питання проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди [[Проект модернізації після завершення будівництва Енергоблока №2 Хмельницької атомної електростанції та Енергоблока №4 Рівненської атомної електростанції]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. В зв’язку з тим, шановні колеги, що зараз іде засідання Кабінету Міністрів за участю Президента доповідачами визначенні були міністри, але вони на цьому засіданні комітету, засідання кабінету, тому є відповідні звернення і від Президента, і від глави уряду, аби їх сьогодні заміщали заступники міністрів. Я думаю, що ми погодимось об’єктивна й поважна причина. Тому доповідає заступник міністра палива та енергетики Тітенко. Підготуватись Буряку. Будь ласка.
Доброго дня шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Сьогодні я спробую презентувати вам два законопроекти, пов’язані з отриманням кредиту на фінансування заходів, пов’язаних з ядерною безпекою атомних станцій. Перший з них той, що зараз оголошений, – це проект Закону про ратифікацію гарантійної угоди між Україною та Європейським банком реконструкції розвитку, який зветься Проект модернізації після завершення будівництва Енергоблоку № 2 Хмельницької атомної електростанції та Енергоблоку № 4 Рівненської атомної електростанції. Ця угода дозволить отримати ресурси Європейського банку реконструкції розвитку у розмірі 42 мільйонів доларів Сполучених Штатів Америки. Участь у цьому проекті таких впливових міжнародних організацій, як Євробанк і наступний законопроект Євро. , слугуватимуть доказом того, що вжиті у рамках проекту заходи забезпечувати рівень безпеки, який відповідатиме вимогам міжнародних стандартів. Відповідно до стандартних умов Євробанку банк надає позичальнику кредит на умовах, що гарант [[у даному випадку Міністерство фінансів]] гарантує зобов’язання позичальника - компанію “Енергоатом”. Оскільки Україна є членом Європейського банку, то сторони приймають положення стандартних умов Євробанку. Хочу нагадати, що оттавським меморандумом про взаєморозуміння підписаним у 1995 році країнами “великої сімки”, Європейського Союзу та Україною визначені основні принципи всеохоплюючою програми співробітництва для підтримки рішення України щодо закриття Чорнобильської атомної станції у 2000 році. І головний пункт цієї програми – завершення будівництва двох атомних блоків. І він був визначений у проекті пріоритетним. Євробанк має мандат Великої сімки та Євросоюзу для реалізації цього проекту. Відповідна робота по залученню кредитів Євробанку і. тривала протягом 10 років. Формат проекту, обсяги фінансування постійно переглядалися та змінювалися. Як вам відомо, Україна побудували за власні кошти ці два блоки і у 2003 році сторони погодилися, що на даному етапі доцільним є залучення кредитів Євробанку лише для фінансування на обох реакторах програм післяпускових заходів. Я вам хочу сказати два слова. Проект має термін 13 років, відстрочка погашення головної частини 3 роки, ставка, відсотки 4,7. Прошу вас, шановні народні депутати, підтримати прийняття проекту закону про ратифікацію гарантійної угоди.
Дякую. Може зекономимо на запитаннях? Будь ласка, 3 хвилини, запишіться на запитання. Будь ласка, Володимир Бондаренко.
Володимир Бондаренко, місто Київ. Скажіть, будь ласка, в період підготовки до виборчої кампанії минулого року і на Рівненській, і на Хмельницькій станції проводилися 2 грандіозних шоу: звозилися з усієї України енергетики, в тому числі і атомщики, і не тільки атомщики, завозилися групи акторів і творчі колективи. Святкували незрозуміло що. Обидва блоки не були в стані працювати, були якісь такі відкриття цих блоків, які лише засвідчили ну факт їх наявності чи початку будівництва, чи якогось етапу. Який стан сьогодні цих блоків? Чи здатні вони виробляти електроенергію? І чи вони сьогодні є безпечними для України на даний період? Не на період, коли це треба було на виборах продемонструвати, а на сьогоднішній день.
Дякую вам за запитання. Я можу вам доповісти, що блоки працюють, починаючи з вересня місяця і листопада місяця минулого року і по цей час. Виробляють в повному обсязі електроенергію і сьогодні державна приймальна комісія в місті Нитішині Хмельницької області остаточно приймає Хмельницький блок в роботу. І от ці заходи, на які буде спрямоване це фінансування, вони пов’язані виключно з ядерною безпекою, майбутнього захисту і нас, і всієї спільноти, світу від можливих, так сказать, наслідків. Але і сьогодні ці блоки відповідають вимогам міжнародних стандартів ядерної безпеки. Дякую.
Будь ласка, Алла Александровська. Бронніков.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Конечно, хотелось бы, чтобы такой серьезный вопрос докладывался здесь в присутствии министра энергетики, потому что очень большие вопросы возникают по контролю за использованием финансовых средств, которые мы берем по этим межгосударственным соглашениям. Скажите мне, пожалуйста, каким образом вы будете контролировать расход этих средсв, потому что я неоднократно сталкивалась с тем, что даже депутатскими запросами невозможно получить точный ответ: что закуплено, что сделано, на каком этапе мы находимся. То есть вопрос финансовой дисциплины вызывает очень большие, так сказать, сомнения. Каким образом будете контролировать расходование этих средств?
Дякую за запитання. По-перше, що я хочу сказати. У рамках цих 42 мільйонів, про яких зараз іде мова. Кошти будуть не надходити до компанії “Енергоатом”, а виключно до переможців тендерів, які будуть визначатися за правилами Європейського банку і відповідно їх міжнародним стандартам тендерів. Таким чином переможці будуть визначатися самим банком, переможці тендера, і гроші будуть безпосередньо поступати на їх рахунки. Можу вам сказати, що серед цих 42 мільйонів обладнання – це 34 мільйона, проектно-вишукувальні роботи – 0,6 мільйона, і сім мільйонів – це непередбачені витрати, якщо їх не буде, то вони і не будуть використані. Дякую.
Бронніков, будь ласка.
Уважаемый Сергей Михайлович, закона, который вы представляете, кредитная угода, она чрезвычайно для нас, переживших Чернобыльскую трагедию, и понимающих, что наши блоки по безопасности должны быть на самых передовых рубежах в мире. И в этом плане удается привлечь чрезвычайно дешевые деньги. Но скажите, пожалуйста, не получится ли так, что волокита с выделением этих денег, управление этими деньгами будет такое, как мы работали над деньгами на достройку Хмельницкой и Ровенской, потом построили сами. Я понимаю, что компания все равно будет делать эти мероприятия, но не кинет грубо, извините за выражение, нас ЕБРР в очередной раз.
Владимир Константинович, я искренне вам благодарен, во-первых, за то, что вы подчеркнули, что это самые действительно дешевые деньги, что они действительно нужны Украине наверное как средство доказательства того, что мы, пережившие чернобыльскую катастрофу, действительно должны показать высочайшие стандарты безопасности. И по моим данным сегодня у меня утром состоялись переговоры с господином Луисом Пурга, это руководитель энергетической программы ЕБРР, о том, что если сегодня будет эта ратификация, то уже через 30 дней первые деньги поступят в работу. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Сергій Васильович Буряк від Комітету з питань банківської фінансів і діяльності. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, я буду стислим. Відповідно до стандартних умов ЄБРР від лютого 99-го року банк надає позичальнику кредит на умовах, викладених в кредитній угоді між „Енергоатомом” та ЄБРР, але за умови, що гарант, тобто Мінфін України гарантує зобов’язання позичальника, викладених у гарантійній угоді між Україною та ЄБРР. Сума кредиту – 42 млн. Основна сума боргу погашається 20 рівними піврічними частками 12 вересня та 12 березня кожного року. Відповідно до кредитної угоди передбачено: остання дата одержання кредиту – перше вересня 2008 року, перша дата погашення кредиту – 12 вересня 2008 року. Остання дата погашення кредиту – 12 березня 2018 року. Процентна ставка плаваюча. Виходячи із стандартних умов ЄБРР, розрахункова відсоткова ставка визначена як середній шестимісячний лібор за 10 років, який становить приблизно 4,25 відсотки. Крім того, комісія за зобов’язання складає 0,5 річних. Таким чином, сумарна процентна ставка складатиме 4,75 річних. Статті витрат за кредитом складають: на закупівлю обладнання 33,7 млн. Доларів США, на проектно-вишукувальні роботи – 0,66 млн. Доларів США. Різниця – 7,64 млн. Доларів США не передбачені витрати – це стандартна теза. Виконавцем зобов’язань, взятих Україною за міжнародним договором, визначеним Міністерством палива та енергетики спільно з державним підприємством Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом”. Але я хочу підкреслити, що насамперед цей кредит має політичний аспект, тобто це політичний кредит. Це означає, що в нас буде так звана “чиста енергія”, яку ми маємо право експортувати і яку згідно стандартам безпеки мають купувати у нас в Європі. Це міжнародне признання, тобто комітет прийняв рішення внести на розгляд Верховної Ради України згаданий законопроект, підтримати його, і прошу вас підтримати також. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Є необхідність обговорювати? Будемо голосувати? Так, ну, давайте тоді 12 хвилин. Наполягають Юрій Кармазін, підготуватися Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Розгляд цього питання за участю заступника міністра, хоча я думав, що буде міністр, дозволяє акцентувати увагу на ті проблеми, які є в атомній промисловості сьогодні, в атомній енергетиці. Хіба нормально, що атомні станції сьогодні перестали бути юридичними особами, хіба нормально, що люди, які виробляють найдешевшу енергію для українців, несвоєчасно отримують заробітну плану? Це ненормально. Тому.Це ті проблеми, на які треба сьогодні суспільству відповідати. Особливо зараз, перед зимою треба міняти цю ситуацію. Така ситуація зараз була, і були колективні звернення від колективів Запорізької, тобто Запорізької атомної станції, де шість блоків, така проблема стоїть і перед іншими станціями. Тому, по суті, коли пишуть у висновках, що не треба додаткових витрат з бюджету, я просив би давати нам все-таки висновок Бюджетного комітету, тому що висновку Бюджетного комітету немає сьогодні, на сьогоднішній день. Адаме Івановичу, немає висновку Бюджетного комітету. А куди ж, де ж вони візьмуться, ці мільйони потім, адже треба повертати не 42, а 55? Подивіться, загальний розмір виплат за кредитом з урахуванням відсотків буде 55,5 мільйонів доларів США. Ну, так не на цей бюджет - на післявиборний бюджет це ляже. Тому давайте ми все-таки не будемо один одному казати, що немає витрат, і писати це в заключеннях не будемо, і в заключеннях комітетів. Є, чітко є витрати, вони будуть для майбутніх поколінь, для майбутніх політиків, для майбутніх керівників уряду. У принципі, ратифікувати цю угоду можливо, але я хотів би звернути увагу на ті речі, на які звернуло і Головне науково-експертне управління: що записані одні, хто гарантує угоду, а відповідають інші, тобто уже не “Енергоатом”, а тільки Міністерство фінансів. І я хочу звернути увагу міністерства на ті проблеми, які є в ядерній промисловості. Я хочу звернути увагу, що голодна людина ніколи не забезпечить безпечних умов. Я хочу звернути увагу на необхідність суворого дотримання вимог.
Дякую, Юрій Анатолійович. Слово має Володимир Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Віталію Олуйку.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Як ми розуміємо, що гарантійна угода передбачає умови надання позики для фінансування заходів з модернізації та безпеки енергоблоків цих станцій. Але наслідки закриття Чорнобильської АЕС показали, що коли цей же Європейський банк брав зобов’язання надати фінансову допомогу при виконанні робіт, то поки-що Україна цього не відчула. Бажано було б, пане заступник міністра, дати інформацію по створенню ефективної організації зняття з експлуатації ЧАЕС та перетворення об’єкту “Укриття” в екологічно безпечну систему при допомозі Європейського банку. Адже планувалося, що будівництво сховища буде завершено в першій половині цього року, але, як ми знаємо, що на початку весни будівництво сховища відпрацьованого ядерного палива було призупинено і ніхто зараз навіть не говорить про терміни завершення будівництва та його кінцеву вартість. На сьогодні не існує технологій перетворення об’єкту “Укриття” в екологічно безпечну систему та не визначено комплексу необхідних заходів для досягнення високого рівня ядерної безпеки цього об’єкту у відповідності з вимогами конвенції. Звичайно, Україна не спроможна в найкоротші строки самостійно розв’язати цю широкомасштабну проблему, то навіщо ми будемо заспокоювати себе, приймаючи цей закон, коли попередні рішення не виконуються. І не потрібно тішити себе, пане заступник міністра, ілюзіями, що прийняття даного закону забезпечить підвищення рівня безпеки енергоблоків Хмельницької та Рівненської станцій, що кожним енергоблоком буде вироблятися більше 6 мільярдів кіловат електроенергії і цим самим надійно забезпечимо споживачів електроенергією. Краще правду сказати нашим споживачам про енергетичну кризу, яка вже стоїть на порозі нашого дому. Сьогодні головну увагу слід приділити вимогам безпеки при роботі енергоблоку Хмельницької та Рівненської атомних станцій та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи і при цьому пам’ятати, що питання загальнодержавного значення найкраще вирішуються там, де простежується тісна взаємодія виконавчих і законодавчих структур, а у сфері ядерної та радіаційної безпеки ще лишаються неврегульованими ряд питань, які потрібно вирішувати, дійсно, на законодавчому рівні. Дякую.
Віталій Олуйко, фракція Народної партії, підготуватися Володимиру Новаку.
Шановні народні депутати, в минулому році запущено в експлуатацію другий енергоблок Хмельницької атомної електростанції. Громадськість області, політичні сили та депутати рад різних рівнів перед запуском енергоблоку домоглися від Енергоатому прийняття конкретних зобов’язань щодо фінансування будівництва об’єктів соціального призначення 30-ти кілометрової зони. На підтвердження цього була прийнята відповідна постанова уряду, якою передбачено виділення 42-х мільйонів гривень. Але за минулий рік профінансовано лише 16 мільйонів гривень, а в поточному році фінансування не здійснено в повному обсязі. Тобто до річниці пуску енергоблоку зобов’язання держави перед територіальною громадою області не виконані. На останній зустрічі з виборцями Білогірського та Ізяслацького районів почув справедливі слова на адресу влади: коли запускали перший енергоблок за часів СРСР, жителям 30-ти кілометрової зони пообіцяли покращити житлові та побутові умови, але обманули. Коли в 2004 році вже при незалежній Україні запускали другий енергоблок, побоюючись людського гніву, пообіцяли вкласти кошти на соціальні потреби, але і тут слова не дотримали. Кому вірити? Як стало відомо із ЗМІ, Енергоатом розпочав відновлювальні будівельні роботи на добудові третього енергоблоку Хмельницької атомної електростанції, хоча відсутня екологічна експертиза і там сьогодні є велика проблема водозабезпечення. Країна продовжує розвивати атомну енергетику, яка в усьому світі визнана найбільш ризикованою і цивілізовані країни від неї відмовляються. Тоді чи не перетвориться Україна на черговий сировинний додаток? Від імені своїх виборців народні депутати від Хмельницької області вимагають: по-перше, завершити повне фінансування об’єктів соціального призначення 30-ти кілометрової зони в тому переліку, який був затверджений на початку. По-друге. Надати достовірну інформацію щодо добудови третього і четвертого енергоблоків. По-третє. Встановити вартість електричної енергії для жителів 30-кілометрової зони 50-відсотків від вартості так, як це було за часів Радянського Союзу. Окрім цього зважаючи на світовий досвід і національне законодавство розміщення небезпечних об’єктів та їх розширення потрібно узгоджувати із органами місцевого самоврядування. Тому ми, народні депутати від Хмельницької області разом з ініціативною групою, будемо ініціювати проведення місцевого референдуму щодо доцільності розширення енергоблоків на Хмельницькій атомній.
Дякую. Володимир Новак, фракція Комуністів. І будемо голосувати.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України. Сьогодні уряд вносить пропозиції про ратифікацію гарантійної угоди. Але от із виступу мого колеги зараз відомо, що урядом разом із зацікавленими організаціями в повному об’ємі не виконано вимоги закону по 30-кілометровій зоні. Із 42 мільйонів, передбачених у бюджеті на ці цілі, виділено біля половини тільки в цьому році. Обурює людей і те, що проживаючи в 30-ти кілометровій зоні доводиться по суті справи тим людям, які щоденно відчувають на собі шкідливий вплив радіації, доводиться платити за електроенергію стільки, скільки платять ті, хто живе за тисячу кілометрів від атомної станції. Щорічно цих людей дурять і обіцянками понизити тарифи, але ніхто не хоче ввійти в їх становище такий стан справ викликає певну соціальну напругу в районах двох областей на межі яких розміщена Хмельницька атомна станція - це Рівненської та Хмельницької. Недавно в Славутському районі відбулися стихійні мітинги трудящих на яких засновано громадське об’єднання “Захистимо свій рідний край” стало відомо, що Кабінет Міністрів на одному із своїх засідань розглянув питання про добудову третього та четвертого блоків Хмельницької АЕС. Обласну раду, яка повинна дати на це згоду до відому, навіть, не поставив. Виходить, що Кабмін не те, що порушує, а взагалі не бере до уваги Закон України про самоврядування, де чітко визначено, що такі важливі рішення, як будівництво небезпечних об’єктів приймаються тільки із згоди місцевих рад. Уже зараз без остаточного вирішення питання, без належної документації, вдумайтеся, шановні, без документації будівельної проводяться роботи по роз конструюванню фундаменту третього блоку та починається його будівництво. З кого і за що можна буде потім запитати, де завтра будуть ті хто приймають рішення про будівництво в Києві, а жити під реактором хмельничанам. Хто їх запитав чи вони погоджуються на таке? Уряду потрібно рахуватися із думкою народу. Ще одне. Можливо і варто ратифікувати гарантійну угоду, це дасть можливість отримати 42 мільйони доларів для фінансування заходів з модернізації та підвищення безпеки другого енергоблоку Хмельницької АЕС та четвертого Рівненської. Але де гарантії, що ці кошти підуть саме на ці цілі, сьогодні звучали ці питання тут в цьому залі, що ці гроші просто не розкрадуть, як вже було зроблено із багатьма траншами, які приходили. На жаль, сьогодні в Україні ніхто таких гарантій не може дати. Дякую за увагу.
Дякую. З мотивів голосування тільки ті хто записаний. Давайте, все-таки, шановні колеги будемо тільки ті хто записаний. Будь ласка Мельничук, одна хвилина і Заєць. Я ще раз повторюю тільки ті хто записані були на обговорення.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Ми повинні задати собі питання, чи є гарантія тому, що ці гроші, дійсно, підуть на безпеку Хмельницької і Рівненської АЕС. Немає жодної гарантії. В цьому залі в минулому році ми проголосували, соціалісти правда не підтримали, 200 мільйонів кредитів взяв Даниленко аби видати державні акти на право власності на землю селянам. Ми так і не знаємо куди ділися ці гроші, знаємо, що Даниленко вже не керує комітетом державним. Але що стало легше українцям, таке ж саме ми сьогодні маємо по цих двох питаннях по Рівненській і Хмельницькій станціям. Ми беремо кредит, ми голосуємо, а потім що? Чому собівартість електроенергії сьогодні 4 копійки, 6 копійок, а селянам реалізуємо, або українцям по 36, по 28. Якщо б це пішло на здешевлення, ми готові за це проголосувати.
Заєць передає Ширку, будь ласка, мікрофон.
Юрій Ширко, Українська народна партія. Шановні народні депутати, всі виступаючі говорили про проблеми, які існують навколо ядерної енергетики. Але я хотів би по суті сказати що стосується даної ратифікації. Мова йде про підвищення безпеки діяльності четвертого Рівненської і другого Хмельницької ядерних блоків. Тому я думаю, тут немає жодного депутата, який би не перейнявся тим, що ми всі знаємо що таке є ядерна енергетика. І якою безпечною вона має бути. І щодо контролю. Тут звучало про те, що хто може дати гарантії. У нас є комітет з ядерного регулювання, який дуже ретельно контролює здійснення цих заходів. Тому я всіх закликаю проголосувати за ратифікацію даної угоди, оскільки це підвищить безпеку четвертого рівненського і другого хмельницького ядерних енергоблоків. Дякую.
Шановні колеги, мотиви закінчилися. Запишіться, 3 хвилини з мотивів. Євген Гірник.
Євген Гірник, фракція “Наша Україна”, Конгрес українських націоналістів. Шановні колеги, все-таки доповідачі не дали відповіді на претензії, поставлені головним експертним управлінням, що ці кредити, які пропонуються нам, вони мають деякі підводні камені, при яких ці гарантійні угоди можуть бути розірвані. Ми пам’ятаємо ситуацію, коли уряди різні при Кучмі плакалися, що нам не дають допомоги на закриття Чорнобильської АЕС, а потім на добудову блоків на Рівненській і Хмельницькій. Підтримуючи в цілому ратифікацію я все-таки хотів би сказати, що тексти угод, вони, на жаль, відпрацьовуються дуже недосконало, дають можливість різного тлумачення зриви цих кредитних угод. І просив би це в подальшому враховувати.
Катерина Самойлик.
Прошу слово передати Петру Миколайовичу Симоненко.
Будь ласка, мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я закликаю вас не підтримувати сьогодні ратифікацію цієї угоди, виходячи з того, що вона укладається урядом на ганебних для нас з вами, для народу України умовах, а саме: вимагає європейське співтовариство, вимагає, встановлення та корегування тарифів на електроенергію, в тому числі без обмеження цін оптових тарифів на електроенергію компанії Обленерго, тарифу позичальника та зміну такого тарифу в спосіб, що відповідає методології формування тарифу об’єднаних тарифів теплових і атомних електростанцій, тарифів гідроелектростанцій. Тобто, це говоре про те, що, голосуючи на підтримку цієї угоди, ратифікації цієї угоди, ми фактично проголосуємо з вами за відповідальність уряду за підвищення тарифів на електроенергію для тих же, так скажемо, промислового сільського господарства, транспорту і зв’язку, підвищення тарифів на електроенергію для населення і багато чого іншого. Я закликаю не підтримувати цю ратифікацію.
Комар, будь ласка.
Прошу передати слово депутату Броннікову.
Бронніков, будь ласка.
Уважаемые коллеги, законопроект, который сейчас представило нам правительство, позволяет нам быть уверенным, что никогда на Украине не будет безопасности, что атомщики и системы управления атомной энергетики – это надежный гарант нашей энергетической безопасности и общей безопасности. Что касается вопроса о социальной защищенности, что касается вопросов порядка размещения и строительства атомных блоков, то я обращаю ваше внимание, что в порядке дневном сессии, в том числе и на завтрашний день, уже есть эти законопроекты, которые обязывают Минтопэнерго и атомщиков учитывать все риски и обеспечивать своими средствами управление безопасностью населения, его социальную защиту, обеспечением его тарифом электроэнергии по стоимости, которая складывается в регионе атомной станции. Я прошу поддержать – это наша безопасность, это наша.
Так, одна хвилина. Тітенко і будемо голосувати. Будь ласка. Одну хвилину, Сергію Михайловичу.
Шановні народні депутати, всі проблеми, які ви тут назвали, дійсно, існують і я маю на увазі 30 кілометрову зону і таке інше. Але в даному випадку мова йде виключно про технічні заходи ядерної безпеки. І ці люди, які проживають у тій же 30 кілометровій зоні, я вже не кажу і далі, мають право на безпечне своє життя. Тому я вас дуже прошу і 4 відсотка , це з економічної точки зору, я кажу з відстроченням виплати. на три роки й погашення на 10 років це.
Значит, официально позиция Евратома и специалистов о том, что блоки на сегодняшний день имеют полные стандарты безопасности мировой. Но, поскольку не стоит на месте безопасность атомная, то принята было решение еще в 2003 году постоянно работать над модернизацией. Это будет по каждому из блоков такая работа проводиться. Поэтому я еще раз.
Так, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будемо голосувати. Ставиться на голосування про прийняття Закону “Про ратифікацію гарантійної угоди проект модернізації після завершення будівництва Енергоблока 2 Хмельницької атомної та енергоблока номер 4 Рівненської атомної між України та Європейським банком реконструкції та розвитку. Реєстраційний номер 0271. [[12:08:19]] За-295 Угода ратифіковано. Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна” – 71, Комуністів – 0, “Регіони України” – 35, Народна партія – 40, Блок Тимошенко – 39, Соціалісти – 22, Українська Народна партія – 21, Партія “Єдина Україна” – 20, соціал-демократи об’єднані – 0, Демократична Україна – 19, Партія промисловців і підприємців – 15, Демократичні ініціативи – 1, позафракційні – 12. Народний рух поки що ще не у комп’ютері. Буде Народний рух. Шановні колеги! Оголошується перерва на 30 хвилин, до 12 години 40 хвилин.
Продовжуємо роботу. Розглядається проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди між Україною як Гарантом та Європейським співтовариством з атомної енергії як Кредитором стосовно Угоди про механізм надання позики, розмір якої в євро еквівалентний 83 000 000 [[83 мільйони]] доларів США, для підвищення безпеки Енергоблоку №2 Хмельницької АЕС та Енергоблоку №4 Рівненської АЕС між Національною атомною енергогенеруючою компанією "Енергоатом" та Європейським співтовариством з атомної енергії від 29 липня 2004 року Доповідає заступник міністра палива та енергетики Тітенко. Будь ласка, три хвилини. Підготуватися Буряку.
Шановні народні депутати, я хочу нагадати, що цей законопроект – це друге джерело фінансування одних і тих же заходів з підвищення ядерної безпеки. Загальна вартість цих заходів 125 мільйонів. В тому законі, який ви вже прийняли, 42 мільйона. А цей законопроект передбачає ще 83 мільйона. Я хочу сказати, якщо там був Євробанк, Банк реконструкції та розвитку, то в даному випадку мова йде про організацію європейського співтовариства з атомної енергії, і яке представляє комісію європейських співтовариств з цього вже питання і завдання якого полягає у сприянні підвищенню життєвого рівня в країнах, членах європейського співтовариства і розвитку взаємовідносин з іншими країнами. Для виконання цього завдання євроком. сприяє залученню інвестицій та забезпечує створення умов безпеки, які є необхідними для усунення чинників, що становлять небезпеку для життя і здоров’я широкого загалу. Країни-члени висловили бажання залучити і нашу країну до своєї роботи. Євротому. нада на повноваження укладати контракти на позичання з метою надання позикового фінансування для інвестиційних проектів, спрямованих виключно на підвищення рівня безпеки та ефективності атомних електростанцій в країнах Євросоюзу і в даному випадку і включаючи Україну. Євротом. схвалив рішення надати державному підприємству “Енергоатом” позику в розмірі, еквівалентному 80 євро, еквівалентному 83 мільйонам доларів Сполучених Штатів Америки. Я хочу сказати, що ці гроші, орієнтовна дата першої вибірки – це може бути вже 12 вересня, через декілька днів. Дата остання погашення кредиту – це 12 березня 2018 року. Що основна сума боргу погашається 20 рівними піврічними частками 12 вересня і 12 березня кожного року, що процентна ставка ще нижче, ніж в Євробанку і складає 4,4 відсотка. Гроші будуть використовуватися за такими напрямками. Обладнання – 39,5 мільйонів доларів. І у даному випадку в кредитній угоді записано, що перевага буде віддаватися українськими виробникам. Таким, наприклад, як Харківський приборобудівний завод, завод “Радій” [[Кіровоград]] і завод “Імпульс” [[Северодонцьк]]. На проектно-вишукувальні роботи – 27,2 мільйона доларів. Це теж наші інститути – “Київенергопроект”, “Гідропрес”. Будівельно-монтажні роботи – 5,4 мільйона. І на непередбачені розходи за стандартною схемою – приблизно 7,5 мільйонів доларів. Я прошу вас підтримати цей.
Дякую. Та я думаю тут все ясно. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, це ж те саме питання, воно тільки гроші інші. Хочете задати. Ну, Сулковський хай задасть запитання, він рівненчанин. Одне запитання, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Фракція "Регіони України", 154 округ, Рівненщина. Хмельницька атомна – це якраз Острогщина, мій округ, 10 кілометрів від блоку. І я хочу сказати, що, Адаме Івановичу і народні депутати, твориться сьогодні в органах виконавчої влади, де лебідь, щука і рак – Президент, уряд не поймуть, що твориться в тій команді. І я хочу вам сказати, що ні в якому разі в цій ситуації нам не треба дозволяти їм брати ці позики. Інакше ця позичка вся, вона, дійсно, за неї будуть розраховуватися наші діти. А ці сьогодні команди, які при кориті, вони просто розкрадуть, і ні в якому разі ці кошти не підуть на користь безпеки цих атомних станцій. Тому у мене є таке запитання до доповідача: скажіть, будь ласка.
Шановні колеги, хвилина надається не для виступу, а на запитання. Ввімкніть мікрофон, але за три секунди задайте це запитання.
Скажіть, будь ласка, державна політика, вона ініціює на сьогоднішній день про 30-кілометрову зону, про безпеку тим людям? І як так можна, щоб тим, хто в 30-кілометровій зоні живуть, платять за електроенергію так само, як і той, хто живе і за сто, і за тисячу, і за дві тисячі кілометрів?
Ну, по-перше от я хочу доповісти з приводу попередніх питань щодо фінансування 30-кілометрової зони. Мені повідомили от зараз за телефоном, що в минулому році 26 млн. 30-кілометрова зона, Рівненщині і 24 млн. Хмельниччині. І вже в цьому році профінансовано 14 млн. Пл. Рівненщині і 20 млн. По Хмельниччині. Ще передбачається приблизно в такому ж обсязі профінансувати до кінця року. В даному випадку щодо тарифів на електроенергію в 30-кілометровій зоні, я можу повідомити, що пільги існують тільки по одному місцю проживання. І вони незначні, дійсно. Але це питання, яке потрібно розглядати. Я вам скажу, тоді вугільники скажуть, що давайте їм вугілля дешевше, оскільки вони поряд з шахтами, а нафтовики запросять нафту більш дешеву. Ну, питання можна розглядати.
Ну, оскільки рівненськім дали можливість запитання дати, то і хмельницьким. Новак, будь ласка, мікрофон.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України, Хмельниччина. Я хотів уточнити таке питання: ми не маємо перед собою тексту Угоди про механізм надання Європейським співтовариством з атомної енергії позики “Енергоатому” у розмірі оцих 83-х мільйонів. Все тільки з ваших слів. Ви переконуєте нас, що дуже вигідні проценти і так дальше і тому подібне, але на яких умовах надається ця позика? Текс угоди не представлений нам, він не доданий до проекту документу. І сьогодні важко судити, наскільки ефективним він буде для України, цей кредит, яким ми беремо. Що ви можете з цього приводу сказати?
Ну, я вам. Ну, з моєї точки зору головними економічними чинниками в такому випадку виглядають, це термін на який надається кредит, це, я казав, 13 років, і перші три роки ми будемо сплачувати тільки відсотки. Відсотки, які складають, от я вам скажу, чотири, далі три четвірки – 4,4,4,4,9,0,3. Ну, а нижчі відсотки бувають, мабуть тільки в. банку, це такий японський банк, який дає під півтора відсотки, але з обов’язковою закупівлею виключно японського обладнання. В порівнянні з іншими проектами економічними це виключно вигідні умови, економічні, я маю на увазі. А ніяких політичних питань вони не ставлять, бо головне для них – це рівень безпеки, який буде у нас не нижчий, ніж в Європі, і не тільки от зараз, а й на наступні декілька років.
Дякую, Сергій Михайлович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ну, абсолютно тотожно попередньому питанню. Можливо, проголосуємо? З мотивів? Ну, запишіться три хвилин з мотивів, і будемо голосувати. Будь ласка, Кармазін. Парубку підготуватися.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, загальний розмір виплат за кредитом з урахуванням процентів складе 108 мільйонів доларів Сполучених Штатів Америки. Це серйозний кредит. Але ми з вами маємо чітко бачити, що передбачається реалізація 80 заходів для Енергоблоку Хмельницької номер два і 81 захід для Енергоблоку номер чотири Рівненської атомної станції. Тому, виходячи з того, що Конституцією передбачено найвищим пріоритетом – це життя українців, я думаю, що треба ратифікувати цю Угоду між Україною і європейським співтовариством, і незважаючи на те, що в Законі про Державний бюджет на 2005 рік встановлено, що не здійснюється надання державних гарантій, крім гарантій за кредитами, які надаються фінансовими міжнародними організаціями, вважаю, що це якраз і є міжнародна фінансова організація, і вважати можна це і ратифікувати, з тим щоб.
Будь ласка, Парубок.
Фракція комуністів. Прошу слово передати Петру Миколайовичу.
Будь ласка, мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, розгляд цього питання дає нам підстави і задати питання в іншій площині. В минулому році, 2004 році, тільки здали цей блок. Що, його здавали без засобів захисту? Що, його здавали без того, що ці засоби захисту повинні працювати не рік, а 10-15 років? Що сьогодні беруть знову кредит 120 мільйонів євро, і цей же кредит буде лягати на те, що будуть підвищуватися тарифи. Я ще раз закликаю вас не підтримувати і не голосувати, бо це призведе до підвищення оптових цін і тарифів для промисловості, сільського господарства, транспорту і зв’язку, підвищення цін і тарифі на електроенергію для населення, тарифів на житлово-комунальні послуги, собівартості продукції та багато чого іншого. Тобто виникає серйозне занепокоєння тим, що перекладається відповідальність на Верховну Раду за бездіяльність уряду, безпорадність і тому подібне.
Володимир Бронніков, будь ласка.
Уважаемые коллеги, нам предлагается уникальный по своим характеристикам кредит. Первое: кредит, который предоставляет возможность только работать отечественным поставщикам, инженерных услуг, отечественным поставщикам оборудования. Никогда запад на такой кредит не шел, это пошло впервые, поскольку мы доказали, что наши поставщики ничуть не уступают. Второе. Амортизационных затрат НАЕК «Энергоатом» хватает на то, чтоб провести эти работы по повышению безопасности и без этого кредита. Но это будет 15-20 лет, а мы переводим наши блоки на уровень безопасности, который одним- двум блокам в Европе достигнутый. И тогда у нас будет электроэнергия чистая, и мы будем безопасны и гордимся своей атомной технологией. Поэтому я прошу поддержать этот кредит, чтобы мы быстро перешли на уровень безопасности.
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватись, будемо голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону “Про ратифікацію Гарантійної угоди між Україною як Гарантом та Європейським співтовариством з атомної енергії як Кредитором стосовно Угоди про механізм надання позики, розмір якої в євро еквівалентний 83 000 000 [[83 мільйони]] доларів США, для підвищення безпеки Енергоблока №2 Хмельницької АЕС та Енергоблока №4 Рівненської АЕС між Національною атомною енергогенеруючою компанією "Енергоатом" та Європейським співтовариством з атомної енергії від 29 липня 2004 року”. Реєстраційний номер законопроекту 0272. Прошу голосувати. [[12:54:42]] За-242 Закон прийнято. По фракціям. Прошу. Наша Україна – 35, комуністів – 0, Регіони України – 42, Народної Партії – 27, Блоку Тимошенко – 39, Української Народної – 23, соціалісти – 16, соціал-демократи – 0, Єдина Україна – 14, Демократична Україна – 10, Партія промисловців і підприємців – 15, Народний Рух України, Костинюк, Народний Рух України – 9, позафракційні – 12. Розглядається Проект Закону про приєднання України до Європейської угоди щодо роботи екіпажів транспортних засобів, які виконують міжнародні автомобільні перевезення [[ЄУТР]]. Реєстраційний номер 0252. Доповідає заступник Міністра транспорту та зв’язку Семен Семенович Кроль.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Прийняття зазначеного Закону України дозволить уніфікувати українські вимоги щодо безпеки дорожнього руху з європейськими стандартами. Необхідність прийняття Закону за умовленою потребою, забезпечення рівних умов для вітчизняних та іноземних перевізників при виконанні міжнародних перевезень пасажирів і вантажів. Під час перебування на території країни. українські перевізники вже сьогодні зобов’язані дотримуватися вимог даної угоди, хоча Україна не є договірною стороною. В той же час, іноземні перевізники при здійсненні перевезень на територію України можуть не виконувати вимоги угоди і це створює нерівні умови для іноземних та вітчизняних перевізників. Кінцевою метою над досягненням якої розроблявся даний проект Закону, є забезпечення високих стандартів безпеки дорожнього руху, розвиток і поліпшення міжнародних автомобільних перевезень, пасажирів та вантажів. Практичне значення проекту Закону пов’язане з впровадженням транспортних засобів, які зареєстровані в Україні та виконують міжнародні автомобільні перевезення, контрольних пристроїв для реєстрації режиму роботи екіпажів цих транспортних засобів. Зазначена угода є одним з найважливіших міжнародних нормативно-правових документів, які регламентують режим роботи водіїв вантажних автомобілів та автобусів, відповідно до принципів Міжнародної організації праці. На сьогоднішній день учасниками угоди є 33 європейські країни. Встановлені в даній угоді міжнародні вимоги до режиму роботи та відпочинку водіїв, безпосередньо, пов’язані з необхідністю встановлення балансу між інтенсивністю здійснення перевезень і забезпеченням безпеки дорожнього руху і є актуальним питанням для всіх країн Європи. Проект Закону узгоджений без зауважень з Міністерством закордонних справ України, Міністерством юстиції, міністерством транспорту і зв’язку, міністерством економіки та з питань європейської інтеграції, Міністерством праці та соціальної політики, Міністерством внутрішніх справ України, Міністерством охорони навколишнього природного середовища, адміністрацію Державної прикордонної служби, Українським союзом промисловців та підприємців, дає позитивний висновок Головного науково-експертного управління. Шановні народні депутати, прошу підтримати закон. Дякую за увагу.
Дякую, Семен Семенович. Я думаю все зрозуміло! Голосуємо. Я прошу проголосувати і підтримати проект Закону про приєднання України до Європейської угоди щодо роботи екіпажів транспортних засобів, які виконують міжнародні автомобільні перевезення [[ЄУТР]]. Що це таке не знаю, але так написано. 0252. Прошу голосувати. [[12:58:48]] За-317 Закон прийнято, угода ратифікована. Шановні колеги, якщо не буде вашого заперечення, у нас наступних дві ратифікації тотожні. Це Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів та Урядом Сирійської Арабської Республіки про міжнародні автомобільні перевезення пасажирів і вантажів. І такий же проект Угоди між Кабінетом Міністрів та урядом Королівства Норвегія, законопроекти за номером 0256 і 0257. Тому я попрошу Семена Семеновича по двох законопроектах доповісти, бо вони тотожні. Будь ласка, декілька слів.
Дані законопроекти є стандартними і це основна вимога приєднання і адаптації нашого законодавства до Європейського Союзу. Положення угод визначають умови і порядок проїзду автотранспортних засобів, автобусів і вантажних автомобілів, що здійснюють перевезення вантажів між Україною та іноземними державами. Прийняття Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Сирійської Арабською Республіки та Королівством Норвегія про міжнародні перевезення, забезпечить надійний правовий механізм міжнародного рівня для реалізації та активізації процесу двосторонніх державних зв’язків між Україною та Королівством Норвегія та Сирійською Республікою, сприяти розвитку співробтництва в галузі автомобільного транспорту,. налагодження ділових зв’язків між країнами. Робочі місця для наших автомобілістів доповнює з Державного бюджету України. Підтримана Міністерством юстиції, Міністерством закордонних справ, комітетом Верховної Ради та Науково-експертним управлінням. Шановні народні депутати, прошу підтримати вас. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка мікрофон першого заступника голови Комітету у закордонних справах Грачева Олега Олексійовича нехай проінформую про рішення комітету. Семен Семенович сідайте, будь ласка.
Дякую Адам Іванович. Шановні колеги! Комітет розглянув проект закону, який вам був тільки що докладений і рекомендував його до прийняття Верховною Радою. Реалізація положень зазначеної угоди не потребує матеріальних чи інших витрат. Всі інші комітети теж підтримують Головне Науково-експертне управління теж. Тому прошу підтримати два законопроекти про які йшла мова.
Дякую Олег Олексійович. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як Закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Сирійської Арабської Республіки про міжнародні автомобільні перевезення пасажирів і вантажів. Реєстраційний номер 0256. Прошу голосувати. [[13:02:12]] За-306 Закон прийнято, угода ратифікована. Ставлю на голосування про прийняття в цілому, як Закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Королівства Норвегія про міжнародні автомобільні перевезення пасажирів і вантажів. Реєстраційний номер 0257. Прошу голосувати. [[13:02:45]] За-310 Закон прийнято, угода ратифікована. Дякую. Шановні колеги, така ситуація. У нас є два законопроекти тотожні, які має доповідати міністр юстиції. Мова йде про проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Румунією про правову допомогу та правові відносини в цивільних справах, реєстраційний номер 0263 і проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Ісламською Республікою Іран про правові відносини та правову допомогу в цивільних і кримінальних справах, реєстраційний номер 0268. Якщо не будете заперечувати, ми попросимо Романа Михайловича по обох договорах проінформувати і будемо визначатись. Будь ласка, Роман Михайлович. ­­­­­­­­­­­­­­­­­­­­­­­­ЗВАРИЧ Р.М. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд вноситься проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Румунією про правову допомогу та правові відносини в цивільних справах. Необхідно зазначити, що на сьогоднішній день правові відносини між Україною та Румунією у галузі цивільного судочинства не врегульовані. Разом з тим, частиною третьою статті 426 Цивільного Процесуального Кодексу України передбачається можливість звернення судів України до іноземних судів із дорученням про виконання окремих процесуальних дій. Порядок зносин судів України з іноземними судами визначається законодавством України і міжнародними договорами України. Власне, такий договір вам зараз пропонується, на ваш розгляд. Укладення такого договору зумовлено потребою розвивати двостороннє співробітництво та сприятиме врегулюванню міжнародно-правових відносин між Україною та Румунією у цивільних справах. Міжнародна правова допомога полягає у виконанні на доручення судів іншої держави процесуальних дій, зокрема, допит свідків, експертів, вручення процесуальних документів або викликів до суду. Також договір містить норми, що стосуються особистого статусу, сімейного права, спадкового права і таке подібне. Укладання зазначеного договору не потребує додаткових витрат із Державного бюджету України, оскільки виконання його положень забезпечуватиметься а межах видатків передбачених в Державному бюджеті України на утримання Міністерства юстиції України та інших компетентних органів. Для стенограми дозвольте також відмітити, що відповідно до Закону України “Про правонаступництво України” та положень Віденської конвенції про правонаступництво держав стосовно договорів. Даний договір має замінити відповідні положення двостороннього договору колишнього СРСР з Румунською Народною Республікою про правову допомогу у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 1958 року. Шановні народні депутати, враховуючи вище зазначене, пропонується прийняти рішення щодо ратифікації договору між Україною та Румунією про правову допомогу та правові відносини в цивільних справах. Дякую за вашу увагу.
Дякую. Роман Михайлович, напевно, два слова і про наступний договір.
Так. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Вам також пропонується на розгляд Закон України “Про ратифікацію договору між Україною та Ісламською Республікою Іран про правові відносини та правову допомогу в цивільних і кримінальних справах”. Я не буду цілої доповіді читати, бо практично ці два договори однакові своїм змістом за винятком того, що у цьому другому проекті закону, де йде мова про договір між Україною та Ісламською Республікою Іран, вона також поширюється на кримінальні справи, тобто не тільки цивільно-правові, але і також кримінальні. Тобто передбачається, таким чином на двосторонньому рівні, врегулювати наші відносини, таким чином, що відповідні органи однієї чи другої сторони цього договору можуть звернутися до уповноважених на те органах іншої сторони для того, щоб можна було отримати правову допомогу там в якості, для прикладу, допиту свідків, експертів обміном процесуальних документів і таке подібне. Обидва цих договори я би вважав рамковими. Тобто Верховна Рада України, уже практика довела, що такі договора, як правило, парламент ратифікує. Це нам дає можливість поширювати свої міжнародні відносини і врегульовувати їх на такому двосторонньому рівні. Дякую за вашу увагу.
Дякую Романе Михайловичу. Сідайте, будь ласка. Мікрофон Грачева Олега Олексійовича – перший заступник голови комітету. Думку комітету з цих двох законопроектів.
Шановні колеги, комітет розглянув ці законопроекти. Вони, як було тут сказано, носять типовий характер. Ми з вами ратифікували вже більш 10 таких договорів. Тому комітет рекомендує Верховній Раді до прийняття. Однак слід зауважити, що, мабуть, із-за того, що ці законопроекти типові, і комітети, які очолює Онопенко, а також з бюджету, євроінтеграції, які очолює Мойсик, не дали свої заключення нам як профільному комітету. Я думаю, що до доручень Голови Верховної Ради все ж таки треба відноситися більш уважно. Дякую.
Дякую Олег Олексійович. Я звертаю увагу комітетів на те, щоб вони давали свої висновки до Комітету у закордонних справах щодо тих чи інших міжнародних договорів. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття Закону “Про ратифікацію Договору між Україною та Румунією про правову допомогу та правові відносини в цивільних справах”. Реєстраційний номер 0263. Прошу голосувати. [[13:09:49]] За-299 Закон прийнято. Договір ратифіковано. Ставиться на голосування проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Ісламською Республікою Іран про правові відносини та правову допомогу в цивільних і кримінальних справах. Реєстраційний номер 0268. Прошу голосувати. [[13:10:23]] За-296 Ми вже проголосували, що ж мотиви? По наступному з мотивів добре? Слухається питання: проект Закону про ратифікацію Конвенції про кіберзлочинність. От тут цікаво, я вам дам з мотивів. Доповідає заступник міністра внутрішніх справ Вербенський Михайло Георгійович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про ратифікацію Конвенції про кіберзлочинність підготовлений Міністерством внутрішніх справ на виконання доручення Кабінету Міністрів. Проект передбачає ратифікувати конвенцію про кіберзлочинність, що була підписана від імені України міністром юстицій України 23 листопада 2001 року у місті Будапешті. Прийняття цього закону надасть змогу більш ефективно вести боротьбу з порушеннями законодавства України у сфері використання електронно-обчислювальних машин і комп’ютерних систем. Зазначу, що Кримінальним кодексом із змінами внесеними 23 грудня минулого року передбачена відповідальність за злочини у сфері використання комп’ютерів і комп’ютерних технологій. Всі ці злочини охоплюються вимогами конвенції про кіберзлочинність. Проектом закону пропонується зробити застереження, що Україна залишає за собою право не застосовувати окремі положення конвенції у частині встановлення кримінальної відповідальності за зберігання і придбання комп’ютерних програм, за допомогою яких можна здобути доступ до всієї або часини комп’ютерної системи. За такі дії чинним Кримінальним кодексом України відповідальність не передбачена. При цьому передбачається відповідальність за продаж , розповсюдження або надання для використання таких програм для вчинення будь-якого зі злочинів перерахованих конвенцією. Крім того, статтею 301 Кримінального кодексу передбачено відповідальність за ввезення, виготовлення, збут і розповсюдження комп’ютерних програм порнографічного характеру, що також відповідає вимогам Конвенції. Під час опрацювання проектів враховані всі зауваження. Реалізація цього закону не потребує додаткових витрат з Державного бюджету. Згідно з вимогами статті 9 Закону України про міжнародні договори Конвенція підлягає ратифікації. Відповідно до зазначеного закону, ратифікація міжнародних договорів України здійснюється шляхом прийняття закону. Прошу підтримати. Дякую. За увагу.
Дякую, Михайле Георгійович. Ну зацікавила проблема. Запишіться. Три хвилини на запитання. На запитання ви записані. Будь ласка, Гірник. А потім Соломатін.
Євген Гірник, фракція “Наша Україна”. Шановний доповідачу, мене от зацікавило таке слово як кібрзлочинність. Ви не можете сказати що воно взагалі-то означає. Це якийсь переклад неправильний? Як його розшифрувати взагалі? Це таке перше запитання. Це що, злочинність роботів чи злочинність людей? Ну взагалі точність термінів тут потребує напевне якогось уточнення. Ну і друге. Наскільки тут у цій Конвенції є реальні заходи і щодо втручання в роботу комп’ютерів, і щодо порнографії, і особливо щодо грошових переказів і вилучення грошей через банківську систему. Дякую.
Дякую за запитання. Ну, кіберзлочинність вона використана, цей термін, у зв’язку з тим, що є такий офіційний переклад назви самої Конвенції. А взагалі-то це пов’язано з тими видами правопорушень, які вчиняються з використанням комп’ютерних технологій, а скорочено таким чином назвали його кіберзлочинність. Стосовно заходів, то безумовно статті Конвенції передбачають встановлення державами-учасниками Конвенцій, які підписали і ратифікували Конвенцію, у внутрішньому законодавстві відповідальності за втручання в роботу комп’ютерних мереж, пов’язаних з різними видами правопорушень, у тому числі з шахрайством, з порнографією, із вилученням грошових коштів, якщо таке буде доведено. Тому в повному обсязі це може бути забезпечено у рамках виконання цієї конвенції. І вона дозволяє, так би мовити, співпрацювати з тими країнами, з якими навіть у нас немає договорів про взаємну допомогу в кримінальних справах.
Будь ласка, Юрій Соломатін, Чорновіл підготуватися.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Запитання такого змісту. Проект пропонує ратифікувати Конвенцію про кіберзлочинність із застереженнями і заявами. У тому числі Україна залишає за собою право не встановлювати кримінальну відповідальність за здобуття дитячої порнографії за допомогою комп’ютерних систем для себе чи іншої особи і володіння дитячою порнографією в комп’ютерній системі чи на комп’ютерному носії інформації. Чому Україна відмовляється від покарання таких ініціатив осіб, які здобувають ось такі речі за допомогою комп’ютерних мереж? Чи недоцільно нам поступити навпаки? Дякую.
Україна не відмовляється від встановлення такої відповідальності. Просто сьогоднішнім кримінальним законодавством така відповідальність не встановлена. Тому ми робимо оговорку, що людина, яка вчинила ці правопорушення, вона на сьогоднішній день є непідсудною в Україні. А в майбутньому такі зміни будуть внесені. І безумовно вони будуть відповідати.
Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Я все-таки хочу з вами не погодитися. І мені здається, що з цього приводу трохи некоректний підхід. По-перше, міжнародні угоди стають частиною законодавства України. Тому, якщо у нас досі не встановлена відповідальність за розповсюдження в кіберпросторі дитячої порнографії ми зобов’язані це встановити. І доки це прийметься іншим законом, ті ратифікації у повному обсязі і в цьому приводі ми просто зобов’язані прийняти. Це є дикі злочини. Я не розумію, що ж ми за країна, що у нас навіть питання про це може стояти і обумовлення ми такі робимо. Як ми на міжнародній арені виглядаємо у такому випадку, що фактично на державному рівні захищаємо дитячу порнографію? Другий момент. Ви трошки, мені здається, злукавили, коли говорите про те, що тільки купівля там, десь зберігання програм. Наскільки я пригадую, в Конвенції Україна відмовляється притягати до кримінальної відповідальності тих, хто активно використовують оті програми для проникнення в чужі бази даних і в чужі системи. Це напряму суперечить діючій нормі вже сьогодні нашої статті. Ми би проголосували, якби було без цих обмежень, тому їх треба приймати в Конвенції у повному обсязі.
Дякую за запитання. У нас в законодавстві взагалі встановлено відповідальність за розповсюдження будь-якої порнографії. Дитяча порнографія як окремий вид, вона нашим законодавством не виділяється. Вона є складовою частиною загальної порнографії. Тому у нас нема конкретної відповідальності за розповсюдження саме цього виду порнографії. Якщо буде ваша ласка, і ви ж в грудні минулого року приймали закон, це ж можна було внести абсолютно без ніяких проблем. Це перше. І друге. Питання про проникнення в комп’ютерні мережі, воно є в Конвенції, відповідальної за це, і в нашому законодавстві. Тут абсолютно нема ніякої проблеми, наша комп’ютерна мережа захищається Законом.
Дякую, Михайло Георгійович. Сідайте. Як бачите, проблема порнографії дуже зацікавила представників різних поколінь – і середнього і молодшого. Так, будь ласка, Олександр Маркович Бандурка – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення, правоохоронної діяльності. Оперативно думку комітету.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про ратифікацію Конвенції про кіберзлочинність, підписану від імені України 23 листопада 2001 року в Будапешті. Підтримуючи в цілому згаданий законопроект, комітет вважає, що його прийняття забезпечить здійснення внутрішньодержавних процедур з прийняттям відповідних нормативних актів, які мають бути прийняті в зв’язку з ратифікацією цього документу, і які необхідні для набуття чинності Конвенції про кіберзлочинність для України. Разом з тим слід зазначити, що позиція комітету щодо загальної оцінки згаданого проекту Закону України не співпадає з висновком Головного експертного управління апарату Верховної Ради України, яке вважає за необхідне запропонувати за результатами розгляду у першому читанні повернути законопроект на доопрацювання з поданням його на розгляд Верховної Ради України разом з проектом закону України про внесення змін до кримінального кодексу України та інших законів України, які необхідні у зв’язку з ратифікацією конвенції про кіберзлочинність. Я нагадаю, що висновок Головного науково-експертного управління був такий: “За результатами розгляду пропонуємо повернути законопроект на доопрацювання з поданням його на розгляд Верховної Ради України разом з проектом Закону України про внесення змін до Кримінального кодексу та інших законів України. Депутати, члени комітету виходили з того, що 23 грудня 2004 року внесені зміни до шести статей розділу 16-го особливої частини Кримінального кодексу України. Я хотів сказати, що у нас було передбачено три види злочинів і відповідальність за них у сфері використання комп’ютерних технологій, те, що ми називаємо “кіберзлочинністю”, а зараз 12. Але експертне управління пропонує ще ряд додаткових питань розглянути, ну, зокрема, про перехоплення телекомунікацій чи питання прослуховування, тобто використання технічних можливостей та технологій для. порушення прав людини і як з боку злочинних угрупувань, так і з боку державних інституцій. Більшість членів комітету висловилися за можливе запропонувати Верховній Раді України розглянути зазначений законопроект і прийняти його. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, те, що сказав Олександр Маркович, абсолютно має слушні підстави, що Головне науково-експертне управління рекомендаційно дає, що внести. Це і наша можливість внести, і так далі. Але є угода, яку треба ратифікувати, одне одному абсолютно не заважає, я тут не бачу особливих проблем. Дякую, сідайте, будь ласка. Будемо голосувати. Одна хвилина Кармазін. Кармазін і Надрага, одна хвилина. Ні, ну ви ж тільки що говорили.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хочу внести ясність, що ми абсолютно могли ратифікувати цю конвенцію без жодних застережень і жодних заяв. Чому? Тому що фактично те, що пропонується в цій конвенції, ми вже зробили. Воно все врегульовано в нашому Кримінальному кодексі. І те, що ми зробили в грудні 2004 року, де встановили кримінальну відповідальність за створення, розповсюдження, збуту шкідливих програмних чи технічних засобів, призначених для несанкціонованого втручання в роботу електронно-обчислювальних машин, комп’ютерів, автоматизованих систем комп’ютерних мереж чи мереж електрозв’язку [[це статті 361 прим. Кримінального кодексу]]. Це і те, що ми вже передбачили в статті, скажімо, 361-й несанкціонований доступ до цілої комп’ютерної системи, але ми передбачили, що злочин є тільки тоді, коли настання перших передбачених законом негативних наслідків, а не просто собі втручання. Тобто у нас інший рівень нормотворчої.
Шановні колеги і Юрій Анатолійович! Зверніть увагу, коли вона була підписана: в 2001 році. Звичайно, якби підписувалася сьогодні, вона була б зовсім інша. Тому, розумієте, мабуть, немає необхідності її перепідписувати. Вже давайте ратифікуємо такою, як є. Ми пішли навіть далі. Голосуємо? А, Надрага хочуть. Будь ласка, Василь Іванович. І Чорновіл. І будемо голосувати.
Василий Надрага, Луганск, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги, то, что нужно проголосовать, я думаю, ни у кого особых сомнений не вызывает. И абсолютно правильно сейчас ведущий сказал о том, что с 2001 года мы с вами этот документ как государство подписали. Но я хотел бы обратить ваше внимание и в данном случае обратиться в большей степени, наверное, все-таки к Министерству внутренних дел. Мы говорим о том, что сегодня у нас можно, оказывается, и это не учтено конвенцией, и подслушивать, и влазить во все компьютерные схемы, и все-все остальное. Поэтому, исходя из вышесказанного, я считаю так: с одной стороны, надо сегодня ратифицировать эту конвенцию, а, с другой стороны, министерству не ждать, когда кто-то наработает какие-то законодательные акты, а самим сделать и проинициировать их принятие. Я думаю, в этом зале это получит полную поддержку. А то мы на самом высоком уровне говорим, что у нас прослушка, куда, где возможно и где невозможно работает, а по факту мы с этим ничего не делаем. Спасибо.
Прослушкою займається інша служба. Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Наша фракція однозначно за те, щоб конвенція в подальшому була ратифікована, але ми вже прийняли рішення, згідно з яким саме ті застереження руйнують, перше, роблять, вступають в суперечність з законодавством України. Друге, вони руйнують в дуже значній мірі сам текст основний конвенції і, третє, вони фактично стимулюють до певних злочинів, їх продовження. Тому наша фракція прийняла рішення за такий варіант, ще раз настоюю, саме за такий варіант ратифікації не голосувати. Нічого не заважає сьогодні підписуючій стороні зняти ті помилки, які, ну, чи може ту базу, яка була в застереженнях передбачена на стані законодавства 2001 року. Ми ж можемо так вернуться і до певних угод з ханом Батиєм і іншим. Там тоді теж могли бути певні застереження, яких сьогодні нема.
Дякую. Тоді не було Верховної Ради. На жаль. Так, шановні колеги, ставлю на голосування Проект Закону “Про ратифікацію Конвенції про кіберзлочинність”. Реєстраційний номер 0261. всіх закликаю дружно підтримати його. В тому числі і фракцію Регіонів. Краще щось ніж нічого. [[13:26:41]] За-274 Закон прийнято. Ратифіковано конвенцію. Так, шановні колеги, в нас є 6 законопроектів, які стосуються ратифікації угод між Кабінетом Міністрів та урядами різних держав щодо взаємної охорони секретної інформації. Це реєстраційні номери 0274, 0275, 0276, 0277 і 0279. давайте знову ж таким чином ми поступимо – попросимо Заступника Голови Служби безпеки Бєлова Олександра Федоровича проінформувати про всі ці угоди, тому що вони тотожні. І послухаємо думку від профільного комітету в закордонних справах Грачова, а там будемо визначатися. Будь ласка, Олександре Федоровичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. На ваш розгляд пропонується Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Азербайджанської Республіки про взаємну охорону секретної інформації, Республікою Болгарія, Республікою Молдова та Естонською Республікою. А також у сфері співробітництва в галузі технічного захисту інформації з Республікою Таджикистан та у сфері захисту секретної інформації військового характеру з республікою Корея, розробником яких виступала Служба Безпеки України. Ці угоди укладено з метою створення правових засад для обміну, у разі потреби, секретної інформації між сторонами у процесі співпраці в сферах національної безпеки, охорони правопорядку, оборони, зовнішніх зносин, а також з урахуванням перспектив розвитку військово-технічного, політичного, економічного та наукового співробітництва в рамках окремих угод та контрактів. Ратифікація угоди з республікою Таджикистан у сфері співробітництва в галузі технічного захисту інформації, сприятиме, крім цього, обміну досвідом з питань створення засобів захисту інформації та забезпечення безпеки інформаційних ресурсів. Зазначені міжнародні договори забезпечують виключно рівноправний партнерський характер взаємовідносин у процесі співробітництва, зобов’язують сторони вживати всіх необхідних заходів щодо охорони отриманої в ході співробітництва секретною інформацією. За змістом і формою вони повністю відповідають вимогам чинного законодавства, а також усталеній практиці укладання урядом України подібних договорів, вже ратифікованих законами України, а їх понад двадцять. Відповідно до положень статей другої, тридцять другої Закону України “Про державну таємницю”, а також статті дев’ятої Закону України “Про міжнародні договори України”, зазначені договори підлягають ратифікації Верховною Радою України. Реалізація положень цих угод не потребуватиме додаткових витрат з Державного бюджету і не вимагатиме внесення змін і доповнень до чинного законодавства. За висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України ратифікація зазначених угод відповідатиме національним інтересам України. За висновками профільного Комітету Верховної Ради України у закордонних справах визнано доцільність прийняття згаданих законопроектів про ратифікацію та включення їх до порядку денного сесії. Я прошу підтримати зазначені законопроекти. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Федорович. Зрозуміла ситуація? Сідайте, будь ласка. Так мікрофон Грачова Олега Олексійовича, першого заступника голови Комітету у закордонних справах, думка комітету.
Дякую Адаме Івановичу! Шановні колеги, комітет наш розглянув всі 6 законопроектів, які вам доповів шановний Олександр Федорович. Я тільки хочу звернути увагу ще на одне, що ті угоди не передбачають додаткових фінансових витрат з Державного бюджету, і угоди не містять положень, що суперечать чинному законодавству України, і реалізація цих угод не обумовлює прийняття нових законів чи змін чинного законодавства України, що дуже важливо. Комітет просить підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, це не перші угоди і не останні, ми вже з десяток угод таких з вами ратифікували. Я думаю, що вони корисні для держави, щоб взаємно захищати секретну інформацію. Хоча розвиток кіберзлочинності такий, що зараз захиститися досить тяжко. Тому я з вашої згоди ставлю на голосування для прийняття рішень, я ставлю на голосування про прийняття Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Азербайджанської Республіки про взаємну охорону секретної інформації [[реєстраційний номер 0274]]. Прошу голосувати. [[13:32:41]] За-287 Дякую. Закон прийнято, угода ратифікована. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Корея про захист секретної інформації військового характеру. Реєстраційний номер 0275, прошу голосувати. Дружніше, будь ласка. [[13:33:17]] За-290 Набираємо темпів, Закон прийнято. Ставиться на голосування Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Болгарія про взаємну охорону та принципи обміну секретною інформацією. Реєстраційний номер 0277. Прошу голосувати. [[13:33:57]] За-307 Прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Естонської Республіки про взаємну охорону секретної інформації. Реєстраційний номер 0276. Прошу голосувати. [[13:34:29]] За-295 Прийнято Закон, угоду ратифіковано. Ставиться на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Таджикистан про співробітництво в галузі технічного захисту інформації. Реєстраційний номер 0278. Прошу голосувати. [[13:35:06]] За-311 Закон прийнято, угода ратифікована. І ставиться на голосування Закон про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Молдова про взаємний захист секретної інформації [[реєстраційний номер 0279]]. Прошу голосувати. [[13:35:36]] За-321 Закон прийнято. Угода ратифікована. Дякую, шановні колеги. І у нас ще залишився один проект Закону про ратифікацію Європейської ландшафтної конвенції [[реєстраційний номер 0266]]. Будемо голосувати? Нема застережень. Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Європейської ландшафтної конвенції, 0266. Профільний комітет, Заєць Іван Олександрович, зокрема каже, що треба підтримати. Голосуємо. [[13:36:27]] За-319 Закон прийнято. Угода про ратифікацію Європейської ландшафтної конвенції ратифікована. Шановні колеги, я дякую. Ми з вами вже 15 законів прийняли. З вашої згоди я оголошую про те, що ми на 15 хвилин довше будемо працювати – до 14-тої години 15 хвилин. І переходимо до розділу “За скороченою процедурою”. Розглядається проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про захист прав споживачів [[щодо права споживача на інформацію у вигляді рахунків]], [[реєстраційний номер 7457]] Доповідає заступник міністра транспорту та зв’язку Гандабура Василь Теодорович. Бондарчуку Олександру підготуватися. Так, немає доповідача, тоді Беркута є? Є. Тоді давайте ми перейдемо до наступного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про архітектурну діяльність" [[щодо погодження документації]], реєстраційний номер 7365. Доповідає перший заступник голови Державного комітету з будівництва та архітектури - Беркута Анатолій Всеволодович. Від комітету підготуватись. Прошу. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! У роботі уряду щодо удосконалення та спрощення дозвільних процедур на будівництво об’єктів чільне місце займає робота по внесенню змін у фундаментальні законодавчі акти, які регулюють містобудівну діяльність. Внесеним на розгляд законопроектом передбачені зміни і доповнення до 16 статей чинного Закону України “Про архітектурну діяльність”, зокрема, чітко визначені вимоги до оприлюднення інформації та проведення архітектурних конкурсів, передбачено залучення громадськості при обговоренні архітектурних проектів, встановлено Регламент погодження проектів, розширені авторські права архітекторів, вимоги до юридичних осіб, які розробляють проектну документацію щодо обов’язковості залучення архітекторів, які мають кваліфікаційний сертифікат, передбачається участь Національної спілки архітекторів в роботі з атестації цих фахівців. Хочу привернути увагу народних депутатів до принципових положень законопроекту. Так у статті 5 визначено, що архітектурне планування, завдання та технічні умови щодо інженерного забезпечення об’єктів архітектури діють неменше 2 років. Пропонується цей строк продовжити до завершення будівництва, якщо воно розпочато протягом цього періоду. Частиною другою статті 7 врегульоване важливе положення, за яким юридичним особам, у штаті яких відсутні сертифіковані архітектори, надається можливість здійснювати розроблення проектів шляхом залучення архітекторів, що мають кваліфікаційний сертифікат у відповідних напрямках архітектурної діяльності на договірних засадах. Частиною четвертою визначено. Що під час погодження проекту до нього не можуть висуватися додаткові вимоги, що не визначені вихідними даними та нормативно-правовими актами. Все це буде сприяти розвитку підприємницької діяльності в інвестиційній сфері. У зв’язку з тим, що авторами ряду резонансних проектів під час розроблення яких були допущені порушення містобудівного законодавства, були головні архітектори міст, районів та їх заступники, пропонується норма, за якою посадові особи, які беруть участь у розробленні проектів, не мають право проводити експертизу цих проектів, погоджувати їх або надавати дозвіл на проведення будівельних робіт за цими проектами. Законопроектом також врегульовані вимоги до призначення головних архітекторів. Так у конкурсі можуть брати участь виключно особи, які мають вищу архітектурну освіту та стаж організаційної, професійної роботи за фахом у сфері містобудування архітектури не менше 5 років. Установлено також додаткові обов’язки замовників щодо участі в погодженні проектної документації до збереження проектної документації побудованих об’єктів. Прийняття законопроекту створить додаткові умови для підвищення якості та розвитку архітектурної діяльності в Україні. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую Анатолію Всеволодовичу. Сідайте, будь ласка. Так, профільний комітет. я тут Валерія Павловича не бачу, але є висновок. Вони підтримують цей законопроект. Будемо обговорювати? Голосуємо. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України “Про архітектурну діяльність” щодо погодження документації. Законопроект за номером 7365. Дуже актуальний і необхідний законопроект. Прошу підтримати. [[13:41:39]] За-293 Прийнято в першому читанні. Можливо в цілому приймаємо? Ні, не приймаємо. Мотиви вже відбулися. Проголосували, шановні, до того треба. Слухається [[є вже доповідач у нас, підійшов]] проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про захист прав споживачів [[щодо права споживача на інформацію у вигляді рахунків]]. 7457. Скорочена процедура. Заступник Міністра транспорту та зв’язку Гандабура Василь Теодорович, від комітету підготуватися Сухому. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 18 Закону України “Про захист прав споживачів”, розроблений Міністерством транспорту та зв’язку України. Проектом передбачено внесення доповнень до частини другої статті 18 Закону України “Про захист прав споживачів” щодо надсилання інформації у вигляді рахунків на оплату комунікаційних, комунальних та інших платежів у поштових відправленнях, якщо споживачами не замовлено інший вид доставки рахунків. Така практика існує у більшості розвинених країн світу, що уявляє собою, як культуру обслуговування населення, так і забезпечення конституційних прав громадян в частині обмеження доступу до інформації про особу. Надання послуги по направленню рахунків у поштових відправленнях буде здійснюватися на договірних основах. Тобто передбачається, що ця послуга буде надаватися організаціям, що виставляють рахунки населенню за різні послуги не тільки українським державним підприємствам поштового зв’язку “Укрпошта”, але й кур’єрськими службами доставки, а також іншими компаніями, які надають послуги доставки кореспонденції. При цьому необхідно наголосити, що право замовлення послуги належить споживачу. Реалізацію проекту акту не потребує додаткових матеріальних та інших витрат з Державного бюджету. Прийняття зазначеного акту забезпечить реалізацію конституційного права громадян України на непоширення інформації про особу без її згоди та збільшить надходження до Державного бюджету. Враховуючи висновок Науково-експортного управління Верховної Ради України, Міністерство транспорту та зв’язку України про сить підтримати проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України “Про захист прав споживачів”. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні колеги! Комітет звертає увагу на те, що законопроект за номером 7457 представлений не Державним комітетом України з питань технічного регулювання та споживчої політики тобто центральним органом виконавчої влади з питань захисту прав споживача, як би мало бути за логікою, а Міністерством транспорту та зв’язку України, який є монополістом у сфері надання поштових послуг. Тому, перше, реалізація норм законопроекту призведе до збільшення вартості направлених рахунків у вигляді поштового відправлення Фрг__00363*002*027&lt;13:44:56&gt; для одержувачів платежів та може відбитися на тарифах надання цих послуг населенню. Оскільки у зазначеному законопроекті не визначено хто буде платити поштові витрати на доставку рахунків. Друге. Мотивація законодавчої ініціативи Мінтрансу не є переконливою, так як існуюча практика доставки населенню кореспонденції поштою в переважній більшості через занедбані поштові скриньки – подивіться на під’їзди наших будинків! – легкий доступ будь-якої зацікавленої особи до чужої кореспонденції, незабезпечення обмеження доступу до інформації на особу. Третє. Сумнівним є твердження щодо збільшення дохідної частини Державного бюджету України в сумі понад 6 мільйонів гривень на рік за рахунок збільшення податків Укрпоштою, так як при цьому може зменшитися надходження податків від юридичних осіб – одержувачів платежів. Дійсно, у своєму висновку Головне науково-експертне управління зазначає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути взятий за основу, але Українська асоціація споживачів, Федерація профспілок України у зазначеній редакції законопроект не підтримують. З огляду на вище викладене, Комітет з питань соціальної політики та праці пропонує поданий Кабінетом Міністрів України проект закону України про внесення зміни до статті 18 Закону України про захист прав споживачів за номером 7457 відхилити. Дякую.
Дуже ж ви категоричні. Так, дякую. Будемо обговорювати? Ну давайте по хвилинці хто наполягає. Надрага, будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, в силу того, что 1 минута, поэтому с вашего позволения тезисы. Итак первое. О какой защите прав потребителей мы можем говорить, что если 7 квитанций, которые человек должен будет получить за коммунальные платежи и все остальное в течение месяца, это 4.20 на человека будет положено. Никакое предприятие, взявшее даже на себя формально оплату услуг почты, эти издержки не отнесет за счет своей прибыли. Это внесут в себестоимость и это заплатит потребитель. Второй момент. О какой сохранности информации мы говорим, если будет написано на конверте кто от кого получает информацию? Поэтому в данной ситуации можно говорить о чем угодно, но еще большее недоумение вызывает постановка вопроса, что шесть миллионов получит Госбюджет. А сколько потеряет население? Поэтому, исходя из этой логики, я, прошу прощения, нельзя эти вещи поддерживать. И абсолютно прав профильный комитет, который сказал, что данный законопроект он просто бессмыслен. Это лоббирование объемов работы для почты за счет населения. Спасибо.
Дякую, Василь Іванович. Як член цього і один із керівників цього комітету, ви правильно кажете, що комітет правий. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення зміни до Закон України "Про захист прав споживачів” [[щодо права споживача на інформацію у вигляді розрахунків]]. Реєстраційний номер 7457. Прошу визначатися. [[13:48:24]] За-57 Я думаю, доля зрозуміла. Тут смислу на повторне перше немає. Давайте все-таки знаходити узгодження між профільними міністерствами. Залучайте Міністерство соціальної політики. Та вже проголосували. Я по наступному вам дам. Ні. Ми ж проголосували. До того треба, Павло. Давайте будемо це. Законопроект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відчуження земельних ділянок]]. Реєстраційний номер 7643. Скорочена процедура. Доповідає заступник голови Фонду державного майна Олександр Миколайович Бондар. Лещенку підготуватися. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів України [[щодо відчуження земельних ділянок]], внесений Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України. При розгляді цього законопроекту необхідно привернути вашу увагу до зміни правового статусу земельних ділянок, що сталися з прийняття Цивільного кодексу України. Стаття 181 цього кодексу визнає земельні ділянки об’єктами нерухомого майна. За статтею 192 Цивільного кодексу земельні ділянки визначаються невід’ємними складовими єдиних майнових комплексів, підприємств разом з іншими видами майна. Разом з тим відповідно до Земельного кодексу України продаж державних земельних ділянок проводиться Кабінетом Міністрів України та державними адміністраціями. Хоча згідно з чинним законодавством зазначені органи державної виконавчої влади не мають повноважень щодо продажу державного майна. Такі права надані лише державним органам приватизації. Отже, в чинному законодавстві виникла колізія норм щодо розпорядження земельними ділянками як об’єктами нерухомого майна. З метою розв’язання цієї колізії згідно з проектом закону передбачається визначити єдиного розпорядника державного нерухомого майна, включаючи земельні ділянки в особі Фонду державного майна України та його регіональних відділень. З метою гармонізації законодавства, унормування питання відчуження земельних ділянок та усунення колізій норм рівної юридичної сили, а також підвищення інвестиційної привабливості об’єктів приватизації. Проектом пропонується поєднати процеси відчуження земельних ділянок та приватизацію державного майна шляхом делегування повноважень органам приватизації, укладати відповідні від імені держави договори купівлі-продажу, інші цивільно-правові угоди. При цьому необхідно наголосити на тому, що зазначене делегування повноважень стосується виключно земельних ділянок, на яких розташовані об’єкти приватизації та не поширюється на земельні ділянки, що безплатно передаються або продаються громадянам. Передбачається, що місцеві органи самоврядування і надалі займатимуться питаннями приватизації земельних ділянок, ділянок сільськогосподарського призначення, як це на сьогодні встановлено Земельним кодексом України. Слід також привернути увагу на питання економічної доцільності зміни порядку розпорядження земельними ділянками під об’єктами приватизації. Завдяки поєднанню в одній особі функцій продавця об’єктів приватизації та земельних ділянок нарешті вдасться об’єднати приватизацію земельних ділянок та іншого державного майна, що знаходиться на цих ділянках у єдиний процес, що реалізується за єдиними цивільними правовими угодами. Слід також нагадати, що через поєднати процесів приватизації - малої приватизації та відчуження земельних ділянок – вдасться позбавити покупців цих об’єктів від зайвих втрат часу та коштів на виконання додаткових процедур. Таким чином, запропонований вашій увазі законопроект, спрямований на реалізацію економічної політики уряду, подальшого розвитку реформування відносин власності та посилення ролі держави у цих.
Дякую, сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Лещенко Володимир Олексійович.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відчуження земельних ділянок, реєстраційний номер 7643, поданий Кабінетом Міністрів України, метою якого є надання повноважень державним органам приватизації щодо продажу та передачі в оренду земельних ділянок,, на яких розташовані об’єкти, які підлягають приватизації. І комітет зазначає, що його прийняття, цього законопроекту, порушує процедуру, встановлену Земельним кодексом України та Законом України “Про оренду землі в частині розпорядження земельними ділянками державної та комунальної власності органів виконавчої влади в особі Кабінету Міністрів України, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Зокрема, законопроект не узгоджується із статтями 122, 123, 127, 136, 149, 150, 151 пункту 12 Перехідних положень Земельного кодексу та статтям 4 та 16 Закону України “Про оренду землі. Крім цього, зазначений законопроект суперечить статті 14 та статті 142 Конституції України, згідно з якими право власності набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону, а не в порядку, який затверджується Кабінетом Міністрів України, а матеріальною і фінансовою основою місцевому самоврядуванню є земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст. Не зважаючи на це, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує взяти зазначений законопроект за основу, але комітет, з огляду на вище викладене, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України відхилити зазначений законопроект як такий, що не відповідає Земельному кодексу, Закону про оренду землі і Конституції України. Дякую за увагу.
Дякую. Все зрозуміло. Шановні колеги, будемо обговорювати? Два – “за”, два – “проти”. Юрій Анатолійович – не бачу. Будь ласка, Заєць. Підготуватися Надразі.
Іван Заєць, фракція Української народної партії. Шановні народні депутати! Дуже складний законопроект, і нам треба дуже добре зважити перед тим, як нажати на кнопку. Чому? Справа в тому, що до сьогоднішнього дня немає розподілу земель комунальної і державної власності. І якщо запроваджувати принцип, який сьогодні пропонується, ми створимо механізм, будемо так говорити, перекачки цієї землі громади в приватні руки, а, може, і невідомо куди, у ці руки. Це так. Але, з іншого боку, уряд чудово усвідомлює проблему, а проблема ця існує. Бо людина купляє власність, бере землю в довгострокове користування, але ця земля не використовується, за цю землю ніхто нічого не платить, і знову ж таки місцевий бюджет не має ніяких надходжень. З іншого боку, такий механізм тероризує буквально тих, хто хоче купити об’єкти, особливо малого і середнього бізнесу. Люди ходять там роками – і не знають, як вирішити цю проблему із цією землею. Тому, як бачите, уже я тільки от за ці кілька секунд накреслив дуже великі проблеми у розумінні цього закону. Тому треба визнати, що проблема існує, і треба зрозуміти, що землю треба продавати, але врахувати інтереси цієї громади. З моєї точки зору, з точки зору Української народної партії, було б дуже добре, якби ми прийняли хоча би такий закон, який регулював би продаж земельних ділянок, ну, у невеликих обсягах, можливо, для цього середнього і малого бізнесу. І ми побачили б, як цей процес йде. Якщо ж просто запроваджувати принцип загалом, то ми будемо мати великі проблеми. Давайте розглянемо приклад. У Києві ми бачимо, що є підприємства у середині самого Києва, у центрі Києва із величезними площами. І от хтось хоче купити якесь приміщення. Це приміщення він буде використовувати навіть в результаті як офіс. Але площа, мова йде про десятки, а то й сотні гектарів. І ця земля має дуже велику цінність. Як пропонується? Цю землю ввести в статутний фонд і продавати вроді би це майно із землею, але, знову ж таки, яка роль буде громади при продажі цієї землі? Тому я хочу сказати, народні депутати, що ми винні в цій ситуації не менше ніж інші, тому що ми до сьогоднішнього дня не забезпечили законодавством ці проблеми і не домоглися розподілу землі на комунальну і приватну власність. Отже і цій ситуації, я вам кажу, що дуже тяжко нам визначитися. Але давайте візьмемо якусь частку вини і на себе і прискорим створення цього законодавства, бо, якщо законодавства немає, то ви повинні розуміти, що завжди будуть діяти мафіозні схеми. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, не збуджуйтесь. Просто ті, хто буде виступити, подумайте, що краще – продати один раз землю і щось взяти чи кожного року платити оренду за цю землю, бо нічого безкоштовного ж немає. Стоїть офіс, але за землю ви платите. Вона не ваша власність, но міська, місцева влада має прибуток з цього. Так, будь ласка, Надрага передає слово Ващук. Підготуватись Александровській.
Шановні колеги, я абсолютно згодна із Комітетом з питань аграрної політики і земельних відносин в тому, що порушується велика частина статей Земельного кодексу, коли ми його виписували, ми пам’ятали саме таку небезпеку, про яку говорив тут голова підкомітету, і порушуються статті Конституції. Але дайте дивитись з економічної точки зору. Якби в законі були виписані нюанси, що, скажімо, коли береться під малий бізнес, як тільки що виступав Іван Олександрович Заєць, невеличка земельна ділянка і громада погоджується – це одна ситуація. А коли підприємство, яке сьогодні працююче і в нього територія кілька десятків гектарів і на завтра на раз йому кажуть, що ти маєш викупити оцю всю територію і внести величезну суму коштів, то в яку ситуацію ми ставимо нашу промисловість. Ті державні підприємства, які ледве-ледве зводять кінці з кінцями, всі “ляжуть” [[приватні, мається на увазі]]. Тому, є пропозиція наступного плану. Все-таки цей законопроект направити на доопрацювання і, враховуючи положення законів про розмежування земель державної комунальної власності, про місцеве самоврядування, Земельного кодексу, напрацювати умови, які будуть підходити і малому бізнесу, і великому бізнесу, приватній сфері і, разом з тим, захищатимуться інтереси громад: чи то громади міста, чи то громади села. Всі ми знаємо приклади, коли сьогодні в Києві купується якесь підприємство не заради нього, бо його завтра знесуть, розберуть і його не буде, а заради великої земельної ділянки. І коли в такому вигляді вступить у дію цей Закон, тому ми якраз і “розв’яжемо руки” таким зловживанням. Тому пропозиція відправити на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Алла Александровська, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги, я хочу обратить внимание, что мы получили на руки законопроект, который неправильно оформлен, он не оформлен в соответствии с требованиями, которые предъявляются к соответствующим документам. Там нет сравнительной таблицы. И, поэтому, вообще-то понять этот документ, вот в таком виде, как мы получили, практически невозможно. Это я обращаю, Адам Иванович, внимание на то, что и мы тиражируем эти документы, раздаем депутатам и не смотрим на соответствие этим требованиям, а депутату работать тяжело. Я думаю, что в этом, не хочу говорить, что есть злой умысел, но то, что затрудняет работу депутата, чтобы понять, что там в этом Законе предлагается – это однозначно. Этим законопроектом предлагается ввести фактическую продажу земельных участков госсобственности, которые находятся под теми объектами, которые уже приватизированы или подлежат приватизации. Я считаю, что погоня за дополнительными финансовыми поступлениями в бюджет, а это кратковременное разовое поступление, сегодняшний Кабинет Министров и Премьер-министр Тимошенко просто теряют голову. Они предлагают механизмы, не думая о последствиях, к которым это приведет. Здесь уже говорилось о том, что есть акционерное предприятие, доля акций значительная которых находится в госсобственности. И мы сегодня в бюджет получаем дивиденды, должны получать, и что-то там получаем. Вы себе представьте, эти предприятия сегодня должны будут заплатить за эту землю. Мы в бюджет получим дивиденды за эти акции? Конечно же - нет. Дальше. Сегодня есть предприятия, которые подлежат приватизации, стоимость их резко возрастает. Допустим, мы получим дополнительные доходы. Здесь звучало, что это разовый платеж, может быть выгодней пойти предпринимателям по этому пути, чем платить налог. Налог все равно будет. Те, кто хотят действительно купить землю, спекулировать, налог все равно платить будут. Я считаю, что этот законопроект приводит реально к существованию нашей жизни скрытой спекуляцией землей. И сегодня об этом говорили. Есть предприятий очень много, которые фактически не работают, стоят цеха, стоят корпуса, предприятия юридически числятся, не работают. Представляете, ему еще платить за эту землю – это нереально. Значит, цена его еще будет, ну, он станет банкротом, если он находится еще на грани банкротства. Такие предприятия, например, как государственное предприятие как завод «Малышева», аэропорты, они же будут платить сумасшедшие деньги. Я считаю, что этот закон совершенно неправильный и поддерживать его не в коем случае нельзя. И плюс, действительно, обращать внимания, он противоречит сегодняшним действующим законом, который регулирует отношения землепользования. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги! Алла Олександрівна абсолютно права, я тому звертаюся до відповідних структур Кабінету Міністрів, тому що не ми тиражуємо, Кабінет Міністрів нам уже дає нам розтиражовані законопроекти вони нам в цьому допомагають. Я звертаю увагу, що, дійсно, будь ласка, зверніть увагу на те, щоб завжди до законопроекту була порівняльна таблиця. Так, будь ласка, мікрофон Миколи Петровича Нощенка. І будемо визначатися.
Дякую. Нощенко Микола Петрович 160 виборчий округ, Народна партія Володимира Литвина. Я з метою збереження нашого робочого часу і недопущення повтору, тому що законопроект невеликий, ідея зрозуміла, але хочу зазначити, що цей закон має і позитив. Ми знаємо, що сама процедура приватизація, а потім відчуження землі в різний спосіб тягне за собою дачі певної винагороди, що називається взяткою. То брали два органи взятки, тепер буде брати один орган і дай бог, щоб він не збільшив свою таксу вдвічі. Друге. Закон зобов’язує заднім числом всіх суб’єктів господарювання, які пройшли процедуру приватизації сплатити вартість землі. Все це ляже на вартість товару, яку виробляє суб’єкт господарювання незалежно від форм власності, або вартість послуги. Це буде наступним приводом збільшити ціни на товари повсякденного попиту, які вже зросли так, що не витримує жоден гаманець пересічного українця. Тому, щоб не дати приводу збільшити ціни мої колеги по депутатській групі Демократична Україна підтримувати цей законопроект сьогодні не буде. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Матвієнков хвилину і Сулковському. Я обіцяю будемо голосувати ті хто записані. Давайте.
Спасибо. Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Вопрос действительно очень сложный и не простой. Давайте мы вернемся к самому процессу приватизации, мы на ваучеры поделили все основные фонды, которые у нас были в стране. Раздали ваучеры буквально каждому гражданину, в том числе тем кто работал в колхозах, совхозах, в том числе рабочим и крестьянам. Мы поделили землю, раздали их только селянам, я задаю вопрос где доля того рабочего горнового, сталевара, который точно так же работал на благо колхозов и совхозов, как селянин работал на благо создания основных фондов в стране. Сегодня мы ставим вопрос интересно, довольно интересным способом, давайте мы всю ту землю, которая находится под промышленными предприятиями в обязательном порядке продадим. Я сейчас не говорю о методологии вообще этого закона. Он вообще никуда не годится и его нужно отменить, это однозначно понятно. Но у меня вопрос немножко дальше. Давайте же мы здесь немножко посмотрим с точки зрения справедливости и определимся, каким образом мы должны вообще делить эту землю, которая находится сегодня под промышленными предприятиями.
Вы правильно считаете. Сулковський, будь ласка.
Шановні колеги, я також приєднуюсь до попередніх виступаючих, що цей проект закону підтримувати не треба. Не треба із тієї причини, що ці проблеми, які цей проект закону передбачає і представляє уряд, він практично буде врегульований, ці проблеми будуть врегульовані законом про ринок землі. І ось нам, коли ми приймемо закон про ринок землі, тоді знімаються ці проблеми. Це по-перше. По-друге. Деяким урядовцям нема що робити, аби щоб, думаючи отак просто зараз забирати, наш комітет не підтримав цей проект закону, тому що він дійсно неякісний і він просто непотрібний. В основному. І сьогодні з приводу голосування багатьох інших проектів законів можна тільки подякувати з урядовців одному пану Зваричу, міністру юстиції, який дійсно якісні представляє проекти закону. І вони проходять більшістю голосів в парламенті. За що йому треба подякувати. Він єдиний, ми бачимо, з урядовців поважає парламентарів. І ми будемо підтримувати пана Зварича, міністра,.
Зараз ми побачимо, як ви його підтримаєте. Наступні закони якраз його. Будемо голосувати? Ну, давайте, Юрій Анатолійович сьогодні мовчав цілий день. Прошу, Кармазіну хвилину.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, цим проектом, який надав уряд, я нагадую, визначається, що власники приватизованих об’єктів були зобов’язані викупити земельні ділянки, які знаходяться під цим об’єктом. Таким чином, зобов’язання їх призведе до різкого зрощення ціни, росту ціни на ту продукцію, яку вони виробляють. І, таким чином, ми з вами не отримаємо плюси. Ми отримаємо, можливо, кошти. Ми маємо ставити питання про те, що мають право купувати – так, створити умови для цього – так, не питань. Ми маємо зробити так, щоб не вигідно було, щоб простоювала земля просто так, щоб паразитували на цьому. Але ставити так питання, як зараз поставлено в цьому законі, не можливо. Тому, я вважаю, що цей закон треба відхиляти і за нього голосувати не буду. Дякую.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження земельних ділянок, реєстраційний номер 7643. Прошу визначатись. [[14:10:36]] За-75 Була пропозиція на повторне перше читання. Прошу визначатись. [[14:10:59]] За-91 Не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, тут у нас зараз законопроект за номером 7182. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо права затриманих та засуджених осіб на листування з Європейським судом з прав людини]]. Я думаю, немає застережень, хай пишуть. Давайте проголосуємо в першому читанні законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо права затриманих та засуджених осіб на листування з Європейським судом з прав людини]], реєстраційний номер 7182. Прошу голосувати. Голосуємо. [[14:11:54]] За-254 Законопроект прийнято в першому читанні, бо там є зауваження Науково-експертного управління. Будь ласка, профільний комітет, до другого читання врахуйте і, я думаю, що це. Так, Романе Михайловичу, будь ласка. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відшкодування шкоди, завданої діями органів дізнання]]. Реєстраційний номер 7359. Роман Михайлович буквально хвилину представте.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. По-перше, щодо попереднього законопроекту. Я би дуже просив би, щоби профільний комітет по максиму врахували зауваження Науково-експертного управління. Міністерство юстиції підтримує ці зауваження. Що стосується тепер цього законопроекту. Необхідність прийняття його пов’язано з тим, що положення чинного законодавства не відповідають вимогам конвенції про захист прав і основних свобод людини. Відповідно до цієї конвенції кожен хто є потерпілим унаслідок порушення їх прав на свободу та особисту недоторканість має право вимагати компенсацію завданої йому шкоди. Національне законодавство закріплює право за відшкодування шкоди, але тільки у визначених випадках перелік яких є вичерпний. Так, відповідно до статті 2 цього Закону “Про порядок відшкодування шкоди.”, далі по тексту, право на відшкодування шкоди виникає в особі за так званих, реабілітуючи обставин. Я не буду входити тепер уже в суть самого законопроекту, але дозвольте тільки відмітити декілька саме найосновніших його позиціях. Складається ситуація, що особа, що, до якої судом був винесений обвинувальний вирок і застосовано покарання у вигляді позбавлення волі не може вимагати компенсацію за порушення її прав на свободу та особисту недоторканість навіть, якщо її було затримано чи взято під варту з порушенням національного законодавства. Таким чином національне законодавство робить розмежування штучне, я хочу підкреслити, між особами, які можуть претендувати на отримання компенсації за порушення їх прав залежно від того чи були вони визнанні винними. Чи були вони засудженні до покарання. Така ситуація вимагає негайного вирішення та виправлення. На що і покладений представлений проект закону. Дозвольте також відмітити, що у цій справі Європейський суд з прав людини вже виніс рішення, яке носить прецедентний характер, це у справі “. проти Словенії”, де якраз тлумачення відповідних норм конвенції відповідають тому, що я вже вам говорив. Тобто позиція Європейського суду полягає у тому, що суб’єктами права на відшкодування шкоди завданої неправомірним позбавленням воли, є не лише не засуджені чи виправдані особи. У цій частині відповідне українське законодавство не відповідає вимогам конвенції. А отже, підсумовуючи, проект закону направлений на те, щоби привести у відповідність національне законодавство до саме найфундаментальнішої конвенції, яка регламентує поширення регулюючих норм нормативних актів на сферу прав і свобод людини. Я дуже прошу вашої.
Дякую, Романе Михайловичу. Шановні колеги! Будемо голосувати? Профільний комітет, Марія Андріївна підтверджує, що вони також за. Голосуємо у першому читання Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відшкодування ш5коди завданої діями органів дізнання, реєстраційний номер 7359. Прошу підтримати. [[14:16:15]] За-263 Прийнято. Давайте, шановні колеги, підтримаємо у першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо соціальної адаптації осіб, які відбули покарання з обмеженням волі]], реєстраційний номер 7472. Хай працюють. Голосуємо. Міністр за, голосуємо. [[14:16:50]] За-259 Дякую. 259. Шановні колеги! Ми сьогодні починали ранкове засідання з того, що привітали нашого колегу, виконуючого обов’язки голови Комітету Лободу із 65-літтям. Є в нього законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів]]. Реєстраційний номер 7595-д. Давайте підтримаємо в першому читанні. Я ставлю на голосування. Голосуємо. 7595-Д. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів]]. Прошу голосувати. Голосуєм. [[14:17:50]] За-152 Так, ну фракціях і на цьому будемо завершувати. Наша Україна – 2. Втомились уже хлопці. Комуністів – 54, Регіони України – 26, Народної партії – 4, Блоку Тимошенко - 32, Української народної – 2, соціалістів - 16, соціал-демократи - 0, Єдина Україна – 5, Демократична Україна – 5, Партія промисловців і підприємців – 0, Народний Рух України – 1, позафракційні – 5. Шановні колеги, я дякую за плідну роботу. Вибачте, що на 3 хвилини я вас затримав. Завтра я відпрацюю вам цей час, збільшу ще хвилини на 2. На цьому ранкове засідання оголошується закритим. Далі у нас робота в комітетах і фракціях. Завтра початок о 10 годині.