Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa radom. Raspravit ćemo dva izvješća - a) Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti - b) Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske. Materijal ste primili. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Predstavnici predlagateljice smatraju da ne treba podnijeti uvodno izvješće. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pa pred nama se nalaze dva izvješća Vlade Republike Hrvatske o uredbama koje je Vlada donijela temeljem zakonskih ovlasti. Međutim, što taj zakon kaže i koje su to uredbe i kad su donesene najbolje govori ustvari kako Vlada radi, kako Vlada funkcionira i kako Vlada nema hrabrosti određene odluke predložiti u trenutku kad se donose krunski dokumenti, a to je prije svega proračun ili rebalans proračuna za sljedeću ili tekuću godinu. Dakle članak 3. kaže da Vlada Republike Hrvatske podnijet će Hrvatskom saboru izvješće o donošenju uredbi odmah nakon njezinog donošenja na svaku sjednicu Hrvatskog sabora izvješće o uredbama koje je na temelju ovlasti iz članka 1. ovog zakona donijela između dvije sjednice Hrvatskog sabora, odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog Sabora i izvješće o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Dakle to je ono što bi trebalo biti po zakonu. A što mi imamo danas? Dakle mi imamo danas jedno izvješće od 12. rujna 2013. godine. U međuvremenu smo imali jedan ili dva rebalansa i imali smo donošenje državnog proračuna, a to su uredbe koje su donesene u onom ljetnom zasjedanju, dakle uredba o izmjeni Zakona o boravišnoj pristojbi jer je vrlo interesantno da onaj tko predlaže Zakon o boravišnoj pristojbi nije znao u 5. ili 6. mjesecu da je hrvatska turistička sezona i da je bum turističke sezone u Hrvatskoj upravo 7. i 8. mjesec i onda je u pauzi kad Sabor ne zasjeda, između 15.7. i 15.9., bilo nužno donijeti uredbu koja će promijeniti nešto oko boravišnih pristojbi. Uredba o izmjenama Zakona o udžbenicima u osnovnoj i srednjoj školi, da, školska godina u Hrvatskoj ne počinje početkom 9. mjeseca, to je bilo iznimno prošle godine i onaj tko je predložio ovu uredbu nije znao da je to trebao napravit u 6. ili 7. mjesecu, da svi oni na koje će se ova uredba ili kasnije zakon odnosit mogu primijeniti za to. Uredba o izmjeni o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, Uredba o dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, Uredba o izmjeni dopuna Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi i Uredba o izmjeni Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture. Ovaj Zakon o predstečajnoj nagodbi koji smo praktički konsenzusom donijeli u prvom čitanju vrlo interesantno da je u 6 mjeseci mijenjan i to njegove ključne odredbe su mijenjane uredbama. Nemojte zaboravit onu uredbu koja je donesena samo tjedan dana 2012. godine u 12. mjesecu nakon prestanka zasjedanja Sabora, koja je u ako se ne varam 45 članaka promijenila taj osnovni zakon za koji smo glasali. Na kraju krajeva, promijenila je puno toga što se tiče predstečajnih nagodbi i onda nakon 6 mjeseci, 7 mjeseci se događa potpuno identična stvar. Mi prestajemo zasjedati 15.7., Vlada donosi uredbu opet kojom mijenja taj zakon. Dakle, nije to zakon koji se događa preko noći i procesi koji se događaju preko noći da bi se određeni nedostaci koji su primijećeni tijekom primjene zakona morali mijenjati navrat-nanos, dakle oni su se mogli promijenit ili u redovnom zasjedanju do 15.7. ili je karakter njihovih promjena bio takav da su mogli sačekati redovno zasjedanje tamo recimo negdje 20.9. i onda se promijenit. Ali kažem, vrlo interesantne su neke stvari. Isto tako, Zakon o unapređenju poduzetničke infrastrukture, čujte već ja ne znam koliko zakona i koliko je te poduzetničke infrastrukture bilo u ovom Saboru, a mi u Hrvatskoj imamo situaciju kakvu imamo. Investicija nemamo, broj nezaposlenih nam raste, pad BDP-a imamo kontinuirano, ali je bilo nužno i hitno da se u ljetnoj stanci Sabora promijeni Zakon o poduzetničkoj infrastrukturi uredbom Vlade Republike Hrvatske. Dakle kolegice i kolege, sve ove uredbe iz rujna koje su došle u Hrvatski sabor smo mi kroz zakonske prijedloge ispravili u ovom Visokom domu. A zašto sam ovo sve govorio? Pa zato što nam se u prosincu 2013. opet događaju identične stvari. Dakle opet imamo Uredbu o izmjeni Zakona o prebivalištu. Jer to naprosto nije se znalo da se treba promijeniti do 15. prosinca i onda je postojala silna žurba da se ta Uredba promijeniti odmah tjedan ili 10 dana nakon zasjedanja Sabora. Onda imamo opet Uredbu o izmjeni o boravišnoj pristojbi, imao Uredbu o dopuni Zakona o igrama na sreću. Dakle, taj Zakon na sreću je promijenjen gdje su ukinute određene stvari. I onima koji obavljaju posao je produženo bilo do kraja 2013. da mogu obavljati tu djelatno. I sada gledajte, mi donosimo proračun. U proračunu jedna od bitnih stavki je i prihod od igara na sreću. I logična stvar da svi zakoni koji utječu i na rashodovnu i na prihodovnu stranu proračuna se donesu prije donošenja proračuna. Iz jednostavnog razloga što Vlada temeljem postojećih zakonskih propisa planira kako prihode tako rashode. Dakle, ako Vlada nije znala da će morati produžiti mogućnost priređivanja igara na sreću tim automat klubovima do kraja 2014. u nadi da će donijeti novi Zakon o igrama na sreću onda kako je mogla planirati i temeljem čega je mogla planirati prihode u državnom proračunu sa osnova igara na sreću automat klubovima. Ali kažem, vrlo interesantno zašto takav tajming. Uredba o Izmjeni i dopuni Zakona uskrati isplate pojedinih materijalnih prava zaposlenim u javnim službama. I sada gledajte kolegice i kolege, kod ovoga Zakona, o Uredbi ove o isplati određenih materijalnih prava zaposlenih u javnim službama je vrlo interesantno. U obrazloženju znate šta imate? Imate presliku obrazloženja prilikom donošenja državnog proračuna. To vam je preslik. Zašto se ova Uredba donosi? Dakle, netko je u trenutku donošenja državnog proračuna znao da će ovo donijeti jer niti nije planirao ta sredstva ali nije imao to hrabrosti reći. Zašto? Zato da je taj zakon ili raspravljen u ovom Visokom domu, onda bi vjerojatno izazvao daleko veću pažnju hrvatske javnosti, bilo bi daleko više rasprave. Međutim, ako donesete uredbu između Božića i Nove godine onda to prođe onako u nekakvom prazničkom raspoloženju i to praktički nitko ne vidi, ne osjeti osim onih koji ne dobiju novce koje trebaju dobiti. Dakle, tom Uredbom se kaže da uskrate isplate pojedinih materijalnih prava zaposlenih u javnim službama, veli u članku 2. iza riječi 2012., 2013., zamjenjuje se riječima 2012., 2013., 2014. I to je doneseno 27. prosinca. E sada gledajte kolegice i kolege, kada bi se mi držali strogo odredbi Zakona o proračunu onda se postavlja pitanje zašto onaj koji predlaže ovu uredbu nije u trenutku predlaganja državnog proračuna Hrvatskoj javnosti rekao da nije osigurao sredstva za to. Dakle, razlog te Uredbe nije zbog toga što je definirano zakonom kada se određene zakonske stvari mogu definirati uredbama u trenutku kada Sabor ne zasjeda nego je donesen iz sasvim drugog razloga. I to je ono što nije dobro. Nije dobro zato što se to ponavlja iz godine u godinu i zato što Vlada očigledno nema hrabrosti. A da je najbolje pokazatelj to vam je jučerašnja odluka Vlade oko ove prenamjene službenih automobila. Ja mislim da će to uči u povijest da kada ne možete priznati vlastitu grešku onda idete sa ovakvom odlukom gdje prenosite neke stvari na nekog drugog. Međutim, ima tu niz drugih pitanja koje bi se mogle postaviti. Ali kažem to najbolje pokazuje kako netko pluta izgubljen i ne zna što će donijeti. I još jedna uredba koja je donesena krajem 2013. godine, Uredba o izmjeni dopuna Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Gledajte Hrvati su bili izuzetno zdravi u 2013. godini, hrvatsko zdravstvo nije imalo nikakvih problema. Isto tak, prilikom donošenja državnog proračuna nas se uvjeravalo da se zdravstvo u 2013. godini u potpunosti saniralo, da nema nikakvih dugova, da sa smanjenim sredstvima se isfinanciralo zdravstvo. I onda vam dođe rebalans državnog proračuna u 2. mjesecu 2014. i onda vas se najedanput unutra pojavi sanacija zdravstva u 2013. godini a prethodno smo dobili informaciju da je sve plaćeno i da nema nikakvih dugova. Ali isto tako pojavi se strašna potreba da u trenutku kada Sabor ne zasjeda se donese Uredba o Zakon o zdravstvenoj zaštiti. I da zaključim. Dakle, nikada se ovoliko ključnih nije donosilo uredbama u trenutku kada Sabor ne zasjeda. Međutim, ove uredbe imaju svoju marketinšku, PR-ovsku priču, itd.. Donesene su obično u periodu kada je javnost uperena u nešto drugo, usmjerena u nešto drugo, razmišlja o nečem drugom. I dakle nema reakcije kakva bi inače bila. I do trenutka dok zakon dođe u Sabor, to je već, ono što narod veli popapala maca. Više nitko o tom ne razmišlja. Oni koji su izgubili određena prava, izgubili određena sredstva su to prežalili. Dakle, onaj početni napad i udar je blago otupljen i mi danas u principu kada pogledate koliko nas se prijavilo za raspravu niti ne raspravljamo o onome što je. Međutim, svi ovi koji su ovim uredbama oštećeni su to itekako osjetili. Prema tome, jedno pravilo koje naprosto nije dobro, točno se zna po zakonu kada Vlada može uredbom rješavati određene probleme. Ali osobito nije dobro da određeni problemi koji itekako tangiraju državni proračun, a kolegice i kolege ako ste vidjeli danas u medijima a to je jedina dostupna informacija, Bruxelles baš nije oduševljen i nije previše zadovoljan sa rebalansom proračuna. E sad gledajte, ako vi ovim uredbama mijenjate određene stvari koje itekako tagiraju rashodovnu stranu državnog proračuna i svi znaju da u trenutku donošenja proračuna taj proračun nije dugog vijeka i nije održiv onda nakon 3 mjeseca donosimo rebalans proračuna koji isto se želi riješiti nekakvim jednokratnim zahvatima i potezima, nije niti čudo što smo dobili ponovno packu iz Bruxellesa. I ponovno nam netko kaže kako trebamo urediti svoju kuću. Ali ja mislim da onaj tko vodi brigu o svojoj kući najbolje zna, najbolje bi trebao znati kako urediti svoju kuću. Međutim, nažalost to kod nas nije. A potvrda svega toga skupa su ove uredbe i one nisu nimalo benigne i nažalost nije dobro da mi saborski zastupnici prelazimo preko njih kao da se ništa nije dogodilo. Hvala lijepa.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Šuker rekli ste negdje pri kraju vaše rasprave da nikad se nije donosilo toliko značajnih uredbi u vrijeme dok Sabor ne zasjeda. U potpunosti se slažem s vama. Međutim to je stara boljka, i u vrijeme HDZ-ove vlasti su se donosile neke uredbe koje sasvim sigurno bi bilo bolje da je Sabor donosio zakone, da je Sabor raspravljao o tome i da se javnosti prezentiralo na drugi način. No, u posljednje vrijeme Sabor se u potpunosti preskače. U vrijeme Kukuriku koalicije Sabor je gurnut na margine i ovo što ste vi govorili i ova saznanja koja imamo na koji način funkcionira odnos između Sabora i Vlade samo dokazuje onu tezu o kojoj smo mi nekoliko puta govorili u Saboru da je na djelu kancelarski sustav, da smo mi tek smokvin list i da zapravo se Vlada na onoj drugoj strani Markova trga i da je i zbog toga Sabor toliko loše od građana RH ocijenjen. Mislim da bi se Kukuriku koalicija zbog toga, naročito saborski zastupnici, trebali zapitati da li to tako može jer pile granu i na kojoj oni sjede.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da kolega Vukšić, kad pogledate dnevni red od kad smo mi počeli zasjedati 20. siječnja do danas ili kad pogledate što u ovom trenutku imamo na dnevnom redu onda to je najbolji pokazatelj kako Vlada radi. Da nije bilo rebalansa proračuna i dva, tri zakona koji su vezani na taj rebalans proračuna mi praktički nismo imali nitijednog da tako kažem ozbiljnog zakona. I kad netko gleda sa strane dobio bi dojam da je Hrvatska država koja nema problema, koja temeljem važećih zakonskih propisa sjajno pliva, ima vrlo nisku nezaposlenost, ima visoki standard, ima rast BDP-a. Dakle, to bi se dalo iščitati. S druge strane šalje se jedna negativna slika o Saboru, saborski zastupnici su neradnici, ovakvi, onakvi međutim saborski zastupnici rade ono što im pošalje Vlada jer Vlada je predlagatelj zakona. Ali je vrlo interesantno da mi u ovom trenutku imamo takav dnevni red kakav imamo ali vidjet ćete što će se dogoditi na ljeto između 15.07. i 20.09. koliko će opet toliko važnih zakona bez kojih naprosto Hrvatska neće moći funkcionirati gurnuti se u ljetnoj stanci kroz uredbe. I to je ono što nije dobro. Ja sam spomenuo samo neke od ovih zakona. Zašto? Zato što neki od njih direktno tangiraju 80 tisuća, zapravo 160 tisuća zaposlenih u javnim službama i to sigurno nije zanemariv broj. Nije zanemariv broj kad pogledamo koliko je to građana RH, isto tako nije zanemariv niti onaj fiskalni efekt koji tangira tih 180 tisuća zaposlenih jer vi kad pogledate u zdravstvo i prosvjetu to vam je negdje 34, 35 milijardi kuna državnog proračuna. I ako vi na ovakav način se odnosite prema tima koji bi trebali praktički proizvoditi nešto za to što dobiju iz tog državnog proračuna onda nije ni čudo što su rezultati ovakvi kakvi jesu. Dakle, to treba gledati kao jedan cjelokupni proces. Međutim, kad se ovo iščupa u nekakvoj mrtvoj sezoni onda to nažalost tako ne izgleda, a onda imamo rezultate ovakve kakve imamo i u konačnici packa iz Bruxellesa.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Šuker dobro ste detektirali zapravo ove probleme koje mi kao saborski zastupnici vidimo u svezi ovog izvješća o brojnim da kažem uredbama. Naime, te se uredbe i njihov značaj odnose prije svega na značaj Sabora kao ustanove, kao najvišeg predstavničkog tijela u RH koje je zapravo ovim uredbama zaobiđeno i mi sad post festum donosimo dakle potvrđujemo uredbe koje je donijela Vlada i koje su brojne i vrlo značajne. Nažalost, taj odnos prema Hrvatskom saboru bi se mogao svesti na riječ minimiziranje značaja i rada Hrvatskog sabora koji evo zasjeda već tri mjeseca da kažem u komadu i gdje se te uredbe mogle su se staviti i u zakonske prijedloge i Hrvatski sabor je mogao o tome raspraviti. Drugi značaj je odnos prema javnosti, prema hrvatskim građanima i narodu koji je zapravo nekakav odnos sofisticirano kukavički. Dakle, uredbama provode određene odluke koje se vrlo životno tiču naših građana, a onda evo stave nakon post festum na dnevni red Hrvatskoga sabora ovako da mi to jednostavno samo usvojimo a da je oštrica javnosti potpuno otupljena jer su te zapravo uredbe već u primjeni. Dakle, oštrica javnosti pa i medija i građana je potpuno kažem otupljena. I to je ono što je sofisticirano napravljeno sa predumišljajem kako se to kaže kako bi upravo se to i postiglo. Zahvaljujem.
Da ste pažljivo pogledali uredbe vidjeli biste da je većina njih već pretočena u zakone. Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da, one su pretočene u zakone, samo ti zakoni su doneseni nekoliko mjeseci nakon što su uredbe stupile na snagu. Izgubili su onaj žar i silinu kojom bi reagirali oni kojih se ti zakoni tiču da je to bilo u onom trenutku kad su ukinuta ta prava. Međutim, zašto sam ja sve ovo govorio kolega Grubišić? Iz jednostavnog razloga, proračun je posljedica zakona koje mi donosimo ovdje kako na prihodovnoj tako i na rashodovnoj strani. A vi kad pogledate ove uredbe koje smo mi donijeli ovdje, dakle mi smo dva tjedna prije nego što su donesene ove uredbe raspravljali o Državnom proračunu za 2014. godinu. I onda vam netko uredbama ono za što vas je prije dva tjedna uvjeravao da je osigurano u proračunu. Dakle vi se sjetite da smo mi u 12. mjesecu uvjeravani da ima dovoljno novaca za prijevoz i neke druge stvari u prosvjeti da bi se na kraju pokazalo da tih novaca nema a onda vam dođe uredba pa kaže da neka materijalna prava neće biti isplaćena niti u 2014. godini. Međutim da je taj zakon raspravljen prilikom donošenja proračuna onda bi vjerojatno s obzirom da je proračun što je logična stvar vrlo interesantan svima u RH, vjerojatno bi se o tome daleko jače, žešće raspravljalo a kad vi dva mjeseca ne dobijete nekakve materijalne troškove i onda netko raspravlja o tom zakonu da oni na koje se taj zakon odnosi a temeljem uredbi osnove s tih materijalnih troškova niti on više ne reagira jer se nažalost naviknuo na to.
I Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, jedan od zakona koje je Vlada mijenjala uredbom je i Zakon o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji kojom je uredbom praktično ukinula nadležnost centra za praćenje poslovanja i investicija u energetskom sektoru i tu nadležnost iz toga zakona prebacila na agenciju za poslovanje nekretninama a premda kad smo sam zakon donosili, mi smo u Klubu HDZ-a upozoravali Vladu da taj centar nije osposobljen i nije moguće da za cjelokupni javni sektor u Hrvatskoj takve investicije provodi, ne samo mi u Klubu HDZ-a nego su i brojne jedinice lokalne samouprave izrazile neslaganje sa tim zakonom, no Vlada je tada na tom zakonu inzistirala da bi kasnije evo i sama uredbom nakon nekoliko mjeseci zakon mijenjala upravo na tragu onoga što smo mi u Klubu HDZ-a i predviđali, pravdaći ovu izmjenu zakona da taj centar nema kapacitete za provedbu tog zakona. Zašto ovo govorim? Ja bih htio da nas Vlada inače upozna sa radom tog centra koji je bio pompozno najavljivan kada je taj zakon o njegovom osnivanju donesen, kada je bio najavljen jedan tsunamiji investicija u energetskom sektoru, kada je bio najavljen negdje preko 2000 zgrada javnog sektora koje će obnoviti i na način da se tim projektima podigne energetska učinkovitost tih zgrada. Bilo bi dobro da Vlada nam jasno kaže kakvi su uspjesi ovog projekta, koliko je tih javnih zgrada obnovljeno. Naime, Vlada je u međuvremenu tri projekta promijenila a čini mi se da je svega nekoliko zgrada u postupku provođenja odnosno u postupku priznanje energetske učinkovitosti. Hvala.
Ivan Šuker, odgovor na repliku,.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić, pa vi ste ustvari detektirali pravu stvar, nitko u ovom Visokom domu ne bi bio protiv toga da se određeni zakon promijeni uredbama ako nakon nekoliko mjeseci vidimo efekte i pozitivne rezultate te uredbe. Onda ta promjena zakona uredbom ima svoje opravdanje, ima svoju svrsishodnost i na kraju krajeva krajnji rezultat toga je pozitivni efekti ali ako vi a imate negativne rezultate zakona koji je promijenjen uredbom onda se postavlja niz pitanja zašto se to napravilo, da li to neznanjem, da li su nekakve druge namjere a u investicijama i poticanju investicija u Hrvatskoj mi možemo napisati nekoliko storija koliko je ova Vlada rekla samo oni moraju naprosto shvatiti da za jednu investiciju treba vremena i ono što želite da vam se počne ostvarivati u prvom polugodištu sljedeće godine itekako zakonski trebate definirati negdje u trećem kvartalu prethodne godine da bi negdje u drugoj polovici sljedeće godine imali gospodarski efekat a mi imamo ovo što imamo i rezultati su nam takvi kakvi jesu a o energetskoj priči RH vi naprosto imate osjećaj kao da se netko lopta te da danas ćemo malo Plomin, sutra ćemo malo ono, te prekosutra ćemo malo ovo, kao da je to investicija od tisuću kuna i ajmo skupiti tisuću kuna i svatko normalan tko želi investirati nekoliko stotina milijuna eura itekako računa i preračunava efekte svoje investicije, vremenski period kad će mu se investicija početi vraćati i niz, niz drugih stvari, kakva je regulacija tržišta, kako će, kolka je sloboda toga tržišta. Jer gledajte, Hrvatska bez obzira koliko mi pričali je napravila ovoga i infrastrukturu da može praktički u ovom trenutku kupovati energiju, glavne energente na tržištu cijelog svijeta. Prema tome, nama ovakve igre, igrice zbog nečijih interesa naprosto ne trebaju.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-stranke rada, kolega Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zamjenici ministra, kolegice i kolege zastupnici. Nije sporno da Vlada ili na kraju i ovaj Sabor je donesao svoju zakonsku osnovu da Vlada može donositi pojedine uredbe sa zakonskom snagom u vremenu kad ne zasjeda Sabor ali postavlja se pitanje da li Vlada zlorabi tu svoju ovlast iz zakona, zato ću se u svojoj diskusiji kratko osvrnuti na tri zakona po meni koja mislim da su sporna na način kako to Vlada radi jer pitanje zakona i pitanje efekta o čemu su i prethodnici govorili, da li se sa njime postiže kvalitetan efekt jer uredba sama zbog uredbe da bi se medijski promovirala Vlada ili eventualno da bi se stekao dojam da nešto kvalitetno radi mislim da nije dobro i na neki način se omalovažava ovaj sabor koji je ovdje da donosi pojedine zakone a izgleda da Vlada si je preuzela i previše svojih kompetencija vezano za kad je u pitanju Sabor i ignorira čak u jednom djelu ovaj Visoki Dom. Kao što veli Milanović ovo je najuspješnija Vlada, ali ja bih dodao možda po onim lošim rezultatima je najuspješnija, ali ne po onim kvalitetnim rezultatima jer svi trendovi nam govore da smo u vrlo lošoj situaciji. I … dijelu kada su u pitanju 3 zakona, ja ću se kratko osvrnuti na taj dio, posebno kada se radi o Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, sam zakon je donesen 28.09., znači nešto više od godinu dana, imao je 93 članaka, da bi već u 12. mjesecu, 20.12. Vlada RH promijenila taj zakon sa promjenom 40 članaka. Iza toga u 6. mjesecu je došlo do izmjene zakona kada je mijenjano 64 članka tog zakona. I da bi onda, evo konačno imali i ovu zadnju uredbu, radi se o 17 članaka koje je Vlada uredbom promijenila. E sad, smisao zakona je bila nešto drugo, donošenje zakona, svi smo se ovdje, jednoglasno smo prihvatili taj zakon na način da se ona agonija stečenih postupka prekine, ali na ovakav ovaj način promjene, jel iz ovoga proizlazi da je 57 članaka tog postojećeg zakona Vlada promijenila sa uredbom, to je znači potpuno novi zakon i o tome prvenstveno je trebala biti rasprava ovdje u Saboru neovisno o tome jer se radi o vrlo bitnom zakonu. Ali ne, evo Vlada je našla za shodno da ona svojom uredbom najveći dio promijeni tog zakona. Koliko imamo informacije da su pokrenute i određene tužbe prema Ustavnom sudu i pitanje je kako će u konačnosti i završiti taj dio kada je u pitanju uredbe po tom zakonu. Drugo, nije sporno jer i sam zakon, uredba koja je regulirana, dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju koje je Vlada 05.09. donesla jer je on poslije ugrađen u sam zakon, ali se postavlja pitanje, radilo se o nekoliko dana prije početka zasjedanja Sabora, što je to toliko bilo bitno da to uredbom Vlada to regulira, osim određenog medijskog prostora da zaokupi u tom vremenu, da na sebe skrene pažnju jer tada upravo donošenje tom uredbom se napravila jedna velika konfuzija, a to je zbog onih OIB-a i negdje oko 50 tisuća umirovljenika koji nisu imali OIB i gdje je kazano da dok ne dostave OIB u određenom vremenu biti će im uskraćene mirovine. Tu nije dato ono kvalitetno tumačenje, nije javnost informirana pa su manje-više svi umirovljenici počeli nazivati područne službe mirovinskog osiguranja i davati svoje OIB-e, tamo je bilo do usijanja telefona i jednostavno nije se mogla ni veza dobiti tih nekoliko mjeseci dok se konačno nije cijela situacija sredila. Hoću reći da se samom tom uredbom, više je napravljena šteta nego je napravljena korist i vjerojatno danas kada bi konačni rezime napravili da je to kroz normalnu zakonsku proceduru išlo, isti efekti bi bili jer svi oni koji imaju OIB oni su ga naknadno dostavili, njima su isplaćene zaostatak mirovina koji im je uskraćen u tom periodu, a i u onom dijelu pokrenute su određene zakonske procedure protiv onih koji eventualno su imali lažnu dokumentaciju vezano za ostvarivanje mirovine što mislim da je jedan proces kroz, postupak koji mora ići i zato sada ne vidim ni jednog razloga da je u tom dijelu Vlada to trebala uredbom regulirati. Treća uredba o kojoj želim isto skrenuti pozornost, a to je uredba o izmjeni i dopuni Zakona o uskrati i isplati pojedinih materijalnih prava zaposlenima u javnim službama. Uredbu Vlada je donesla 27.12., ali za ilustraciju pokušat ću samo reći jednu stvar, da 18.12. mi smo imali 11. izvanrednu sjednicu Sabora i na toj sjednici je trebalo biti raspravljeno o ustavnim promjenama, a između ostalog u dnevnom redu i poziv za tu sjednicu Sabora smo imali zakon koji regulira to pitanje uskrate prava zaposlenim u javnim službama kojima praktički anuliraju se odredbe koje su propisane kolektivnim ugovorom i što je najvažnije tada nije na toj sjednici bila rasprava o Ustavnim promjenama, a Vlada je sa te sjednice povukla taj zakon. Znači taj zakon je mogao ići na raspravu, mogao je ići kroz redovnu proceduru, ali ne, ona ga je povukla da bi nekoliko dana poslije toga donesla uredbu i stari zakon promijenila na način da se određene odredbe kada je u pitanju uskrate prava regresa i božićnica produžuju na 2014. i 2013. godinu. Zato mislim da Vlada na ovakav način nekorektno radi, da ignorira ovaj Sabor i mislim da o pitanju kada je i donošenje uredbe treba ozbiljno razgovarati i mislim da se ovakve stvari više ne trebaju dešavati jer to na kraju krajeva ovaj Sabor stavlja u jednu drugačiju poziciju nego što treba imati, a Vlada pokušava sebe staviti iznad Sabora što nije dobro. Hvala.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega ne slažem se s vama u svezi ocjene, vaše ocjene Uredbe o potrebi dostavljanja OIB-a onih koji nisu dostavili OIB Mirovinskom osiguranje. Naime, ta mjera je bila prije svega…
Molim vas ko na galeriji je tako glasan? Molim vas … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Naime, ta uredba, daj Jurjeviću sad ti šuti. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Dajte umirite. Dakle, ta uredba odnosno mjera je bila donesena prije svega zbog, da kažem stalnih pritužbi poglavito iz našeg kluba za isplatu nepripradnih mirovina koje se gomilaju iz godine u godinu u iznosima preko 100 milijuna kuna. Ovom uredbom se došlo do toga da evo i dan danas imate preko 30 tisuća onih koji nisu dostavili OIB [[Upadica: 17 tisuća.]] Ministar je rekao prošli puta da ih je bilo preko 30 tisuća. Najnoviji podatak 17 tisuća. Najvjerojatnije da će na tome i ostati jer je očito da je isplaćivano. Dakle, svake godine u izvješćima fonda Mirovinskog osiguranja piše da je isplaćivano više od 100 milijuna kuna nepripadnih mirovina kroz 23 godine Hrvatske države koja postoji, to je 2,3 milijuna ili 2,5 milijarde otprilike kuna. Zbog toga je ova uredba i bila, ja bih volio da je to i odmah i zakonom postupanje na vlast Kukuriku koalicije doneseno da ne mora se uredbom donositi, ali je uredba bila eto potrebna iako oni to nisu mogli, iako su to mogli i u prvim danima svoje vlasti donijeti, takav zakon. Hvala lijepo.
Zlatko Tušak odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Grubišić vi mene niste razumili. Nisam ja bio protiv toga da se reda napravi, onih koji nezakonito primaju mirovinu. Ja sam bio samo protiv toga je li sama uredba, ona je dala da do određenog vremena se mora dostaviti OIB, ako se do određenog vremena ne dostavi OIB onda će se uskratiti mirovina. Al svi oni koji dostave i naknadno, i nakon tog roka pa i danas ako dostave svoj OIB moraju im se isplatiti zaostale ove mirovine. Znači to je jedan ovaj proces. A svi oni drugi koji su na nezakonito primali mirovinu, što nije bilo reda i što su bili propusti ove ranije, trebaju za to odgovarati. Tako da i taj dio uredbe koje, govori se ona nije imala efekta za ovih nekoliko dana što se moglo normalo u ovom Saboru raspraviti i zakonskom odredbom ugraditi u zakon. Nije jednostavno bila potreba donošenja uredbe jer se nije radilo o nekakvoj hitnosti koja bi efekte odmah mogla dati, nego ti efekti ćemo vidjeti tek negdje polovicom ove godine. Ovo da li će to biti 17 ili na kraju 10 ili 5 tisuća onih koji su nezakonito primali mirovinu.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Tušak vrlo interesantno je vidjeti obrazloženje za ovu uskratu materijalnih prava u javnim službama. Dakle, kaže, veli da će planirani manjak u 2013. iznositi 18,4 milijarde, a desetak dana prije toga smo mi usvojili rebalans proračuna za 2013. godinu i budite sigurni da u rebalansu proračuna ne stoji 18,4 milijarde minus državnog proračuna za 2013. Dakle, Sabor usvoji jedan dokumenat u kojem u međuvremenu konstatiramo da nema novaca za prijevoz i da nema novaca za prekovremeni radi i onda vam dođe obrazloženje s kojim se opravdava ova uredba i onaj povučeni zakon i tu vam stoji da će deficit državnog proračuna, da plan deficita državnog proračuna će biti 18,4 milijarde. I sad kad to sve skupa zbrojite, svi oni koji nas kontroliraju itekako prate sve Vladine dokumente. I onda nije ni čudo što su nam iz Bruxellesa poslali poruku da deficit državnog proračuna treba smanjiti još za 1,300 milijuna. Zašto? Pa zato što po njihovim svim procjenama i ocjenama svih zakona koje su Vlade donesle i onoga prijedloga rebalansiramo proračun rashoda na stranu u ovom trenutku je za negdje po prilici 2 milijarde veća od onoga što je prikazano. I to nam je samo poruka da se ne igramo, jer gledajte krajnja kazna će biti da će nam uskratiti i smanjiti sredstva iz EU fondova bez obzira što mi ta sredstva na žalost nismo povukli, ali neka bar taj iznos ostane na dispoziciji hrvatskim građanima, hrvatskim poduzetnicima i hrvatskoj državi da ga može povući kad konačno stekne snage da napravi projekte i konačno nađe taj softver.
Zlatko Tušak odgovor na repliku.
Hvala potpredsjednice. Kolega Šuker, ja se potpuno sa vama slažem kada je u pitanju deficit i ono u tom materijalu stoji da na osnovu uskrate ovih prava, 350 milijuna kuna da će se ostvariti u proračunu. Ali jedan drugi dio zabrinjavajućih podataka je, danas sam pročitao da negdje u 2 godine oko 470 kuna pala prosječna plaća u Republici Hrvatskoj u ove 2 godine. Uzmite si ako je taj podatak točan koliko je to manje novaca vezano kroz poreze, doprinose, vezano kroz smanjenje troškova građana zbog socijalne situacije, ubiranja poreza na dodatnu vrijednost i što to ubiti znači kada je u pitanju deficit? Na tom planu vrlo malo se radilo. Veli imamo ogromnu nezaposlenost i praktično imamo situaciju da Vlada donosi neke uredbe, a kada je u pitanju većina građana i za primjer ću reći samo ono pitanje kad su, kad su u pitanju ovrhe, onda imamo danas 310 tisuća građana kojima se vrši ovrha, a ima i podataka ovaj zadnjih da sa ispravama koje se dostave za ovrhe da su ili falsificirani i niko ih ne provjerava i tim građanima se blokiraju računi, oni ne mogu normalno živjeti i raspolagati sa svojim sredstvima. I to je taj dio problema, o tome ne želi Vlada donositi određene uredbe da bi zaštitila građane, ali na neki način da bi im smanjila određena prava itekako to regulira sa uredbama.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. O uredbama raspravljamo evo u jednom setu uredbi gotovo pola godine nakon što je podneseno izvješće Vlade Republike Hrvatske Hrvatskom saboru, a ovom drugom setu uredbi također sa stanovitim zakašnjenjem što zapravo ne bi trebalo biti praksa u Hrvatskom saboru. Pri tome nije odgovornost na Vladi. Vlada je temeljem zakona i svojih ovlasti uredno podnijela izvješće Hrvatskom saboru u roku, dakle odmah nakon što su uredbe bile donesene, a Sabor je propustio o tome raspravljati evo pola godine kada se radi o ovim uredbama iz rujna mjeseca prošle godine. To svakako ne bi bilo tako, pogotovo zato što ne bi bilo dobro, zato što uredba i izvješće ima smisla odmah provoditi raspravu nakon što je uredba donesena jer uredba naravno, svaka uredba pa čak i ona koja samo u tehničkom smislu mijenja zakone može imati ozbiljne posljedice i zato je logično da Hrvatski sabor neposredno nakon što je uredba donesena, a to znači neposredno nakon što je dobio izvješće od Vlade provede raspravu o tim uredbama. Pogotovo što je u međuvremenu zbog tako dugog roka došlo do toga da su većina tih uredbi zapravo pretočene u zakone pa je onda o tematici koja se nalazi u tim uredbama u Hrvatskom saboru u raspravama došlo do tematizacije onoga što uredbe sadržavaju. Prema tome, ovo je naknadno raspravljanje o nečemu o čemu je već bilo raspravljeno i što se zapravo davno dogodilo. To je naravno način koji svakako nije dobar i ne treba ga ponavljati, bez obzira što se radi uglavnom o uredbama koje imaju tehničke promjene, tako da se uglavnom produžavaju neki rokovi i pojednostavljuju, odnosno preciziraju neke procedure. Pa tako u Zakonu o prebivalištu rok za posebnu skupinu građana se produžuje sa jedne godine na dvije godine. Boravišna pristojba, postupak naplate boravišne pristojbe za nautičare se pojednostavljuje i ta uredba je i u jednom i u drugom setu, dakle taj postupak se radi, ta promjena zakona temeljem uredbe radi se dva puta. Produžuje se pravo na priređivanje igara na sreću, dakle opet samo jedan vremenski rok. Produžuje se rok za prestanak zakupa privatnim zdravstvenim djelatnicima do 31.12.2014. godine. Dakle ni u jednom od ovih slučajeva ne radi se o nekoj bitnoj promjeni zakonskih odredbi što bi trebalo izazivati posebnu pozornost. Zatim se produžuju rokovi za izdavanje udžbenika, a postoji još jedan set problema koji reguliraju ove uredbe i koji nisu samo tehničke naravi, ali one su zbog situacije, zbog gospodarskih razloga u kojima se Hrvatska nalazi također opravdana. Jednom uredbom se nadležnosti za propisivanje i provođenje natječaja za energetsku učinkovitost sa jednog tijela državne vlasti, javne vlasti, centra za praćenje poslovanja energetskog sektora prebacuju na Agenciju za pravni promet nekretnina, što naravno je opet tehnička promjena i naravno u sebi ne sadrži neke bitne promjene uvjeta djelovanja na tome području. A promjene Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi kao jednog posebnog zakona kao novuma u hrvatskom pravnom sustavu koji onda zbog toga što se radi o vrlo delikatnom zakonu, o čemu je ovdje bilo u više navrata rasprave, bilo je puno rasprave u javnosti jer se može postaviti pitanje da li je postignut balans, prava crta između zakonitosti postupka i učinkovitosti tog postupka predstečajnih nagodbi. I logično je da taj komplicirani zakon pri kojemu naravno ima i puno operativnih poslova, nekoliko tisuća poduzeća se nalazi u tom postupku, logično da se za tako novi zakon, za novu uopće pravnu praksu koja postoji u Hrvatskoj Vlada u jednom času vidjevši da neke stvari mogu biti bolje, odlučuje se te stvari promijeniti uredbom. I to je naravno isto vrlo logično, jer dakle odgovara na neke vrlo praktične stvari u vrlo kompliciranoj gospodarskoj situaciji. Ali o tom zakonu, o tom problemu i ovdje u Hrvatskom saboru, a pogotovo u hrvatskoj javnosti, pogotovo u stručnoj javnosti bilo je rasprave svih ovih godinu i više dana otkako je taj zakon na snazi. Prema tome, ništa se tu bitno u tom smislu nije propustilo. Naravno ove dvije uredbe koje se tiču proračuna su naravno vrlo delikatne, ali one su opet plod teške gospodarske situacije u kojoj se Hrvatska nalazi. To je Uredba o uskrati materijalnih prava. Svakako bi bilo dobro da smo tu uredbu odnosno taj zakon, te odredbe koje uredba regulira imali ovdje u Saboru u zakonskom obliku, ne u obliku uredbe. A naravno i ovaj Zakon o mirovinskom osiguranju, odnosno uredba koja ga mijenja također ima za cilj uvođenje reda, provjere, praćenja i nadzora onih mirovina koje su ostvarene protivno zakonima Republike Hrvatske. To je naravno opet jedno delikatno područje, unatoč dobroj namjeri predlagatelja uredbe, odnosno Vlade Republike Hrvatske. Ali naravno radi se o području koje je od osobitog interesa i za državni proračun, ali i za građane Republike Hrvatske jer se radi o vrlo osjetljivom pitanju koje se godinama zapravo nije diralo. Ti problemi su se gomilali i naravno da bi bilo logičnije da smo ta pitanja rješavali zakonom, a ne uredbama. Ali treba razumjeti da Vlada Republike Hrvatske u tim okolnostima, a to utječe naravno i na proračun, a proračun je naravno veliko pitanje zbog teške situacije u kojoj se Hrvatska nalazi, također pitanje od posebnog interesa. Dakle, ne mislim da je ovdje bilo što u nekakvom ozbiljnom obliku ugroženo. Većina rasprava koje se tiču ovih uredbi su provedene u Hrvatskom saboru. Vlada je na vrijeme podnijela izvješće Hrvatskom saboru, a svakako bi se trebalo zapitati da li u Hrvatskom saboru kada se radi o uredbama krajnje racionalno postupamo i odgovorno. Jer bilo bi logično da uredbu, svaku uredbu odnosno svako izvješće Vlade razmatramo ovdje odmah nakon što je to izvješće prispjelo u Hrvatski sabor a mi često puta onoliko vremena koliko bi nam trebalo za razmatranje izvješća Vlade RH trošimo na neke naše unutrašnje procedure. Stanka, jedna stanka oduzme vrijeme da bi razmotrili jedno ovakvo izvješće Vlade. A kao što znate to je redovita praksa u radu Hrvatskog sabora da ne govorimo o pitanjima opetovanog ponavljanja istih replika satima u Hrvatskom saboru. Ali to je pitanje našega unutrašnjega rada i racionalnosti našega rada. Dakle, zbog svih ovih razloga ali naravno predlažući da se uredbe u Hrvatskom saboru ipak razmatraju neposredno nakon što su od strane RH upućene u Hrvatski sabor radi razmatranja tako da onda ovi prigovori o tome da se kasni sa razmatranjem nekih pitanja, da se pitanja razmatraju nakon što su već bila razmotrena u Hrvatskom saboru i tako se gubi na neki način i meritornost rasprave a i nepotrebno se gubi vrijeme. Zato predlažem da se uredbe kad dođu u Hrvatski sabor razmotre odmah na prvoj sjednici Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Nešto kasnije ćemo glasati o ovim izvješćima. Kolegice i kolege u 12,00 sati ćemo nastaviti sjednicu glasanjem o raspravljenim točkama.
a) Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti b) Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Dakle i jedno i drugo je isto. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o uredbama koje je Vlada [[Upadica tajnica: Prihvaćaju se izvješća.]] Prihvaćaju se izvješća, hvala lijepa. Prihvaćaju se izvješća o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za, 29 glasova protiv i jednim suzdržanim glasom donesen predloženi zaključak.