Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Osmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 100 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 145 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da) Reč ima narodni poslanik Šaip Kamberi.
Hvala gospođo predsednice. Moje današnje pitanje je za Vladu Republike Srbije. Dana 29. maja 2015. godine, Vlada Republike Srbije donela je odluku 05 broj 350-854/2015 o izradi prostornog plana područja posebne namene regionalnog centra za obuku jedinica za multinacionalne operacije Baza – Jug. Okvirna granica prostornog plana kako je navedeno u odluci, osim delova područja grada Vranja, obuhvatala bi opštinu Bujanovac, cele katastarske opštine Bogdanovac, Gornje Novo Selo, Donje Novo Selo, Đorđevac, Muhovac, Ravnobučje, koje se nalaze unutar zone kopnene bezbednosti i sela Negovac, Sebrat i delove katastarske opštine Bilaća, Božinjevac jedan, Božinjevac dva, Borovac, Bujanovac, Žuželica, Karadnik, Levosoje, Letovica, Lukarce, Ljiljance, Nesalce, Rakovac, Savuljica i Srpska Kuća. Osnovni cilj planiranja, kako se u odluci navodi, podrazumeva iskorišćavanje postojećih kao i do sada neangažovanih prostornih potencijala za ostvarenje misije Baze Jug, uz poštovanje principa održivog prostornog razvoja. Posebni ciljevi obuhvataju između ostalog i obezbeđenje prostornih uslova za izgradnju, opremanja i funkcionisanje objekta u funkciji odluke, integrisanje objekta i aktivnosti u okviru Baze Jug u okruženju, kao i stvaranje uslova za jačanje regionalne saradnje i pozicije Republike Srbije u pogledu angažovanja u mirovnim operacijama. Moje pitanje za Vladu Republike Srbije, a ono što interesuje građane u opštini Bujanovac jeste da li ova odluka znači dalju militarizaciju područja? Kako će njena realizacija uticati na svakodnevni život građana opštine Bujanovac, na njihova prava, slobodu kretanja, na korišćenje njihove pokretne i nepokretne imovine? Da li će za te zone važiti poseban režim kretanja, odnosno da li će građani morati da uz posebnu dozvolu pristupe njihovim nepokretnostima i da li je lokalna samouprava u Bujanovcu upoznata sa ovom odlukom? Moje drugo pitanje takođe za Vladu Republike Srbije, a odnosi se na poslednji izveštaj Evropske komisije o progresu Srbije. Na strani 69. Izveštaja o progresu, prevod na srpskom, gde se govorilo o situaciji u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa, između ostalog se kaže, citiram – Ovaj region je i dalje nerazvijen, a etničko albansko stanovništvo je i dalje nedovoljno zastupljeno u javnim službama. Dakle, moje pitanje za Vladu jeste – Šta planira Vlada da preduzme po ovim pitanjima, koja ujedno predstavljaju političke zahteve političkih predstavnika Albanaca Preševske doline? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Žika Gojković.
Hvala. Poštovana gospođo predsednice, dame i gospodo drage kolege poslanici, iskoristiću vreme poslaničke grupe da postavim dva pitanja, ali u isto vreme da ponudim rešenja za probleme o kojima ću govoriti. Prvo pitanje se odnosi na preduzeće „Severtrans“ Sombor, Privredni sud u Somboru odbio je da prihvati unapred pripremljen plan reorganizacije, prema kojem je dogovoren otpis dela kamate na dugovanja prema najvećim poveriocima. Ovaj predlog je podržan, što je jako važno, od 80% poverilaca, gde su NIS, „Naftagas“, NLB lizing, Porše lizing i drugi, koji su se složili da prihvate 60% potraživanja, a zateznu kamatu i 40% potraživanja otpišu. Sa dugovanjima „Severtransa“ od 740 miliona dinara, 250 miliona bi država po Zakonu o konverziji duga pretvorila u akcije, tj. vlasništvo kapitala i povećala udeo sa 53% dosadašnjih na 80%. To se trebalo desiti na prvom sastanku Vlade, a i danas, koliko ja znam, predstavnici „Severtransa“su u Ministarstvu finansija u pregovorima sa gospođom Gordanom Stanojević. Sudija privremenog suda u Somboru, gospodin Čokorilo, inače sa teritorije Opštine Subotica, koji očigledno ne razume probleme u kojima se nalaze Somborci i preduzeće „Severtrans“, odbija predlog sa nerazumljivim zamerkama i ne uzimajući u razmatranje zahtev za produženje roka od 30 dana, kako bi se obezbedio zaključak Vlade o konverziji duga u kapital. Pored toga, njemu nije jasno zašto poverioci potražuju 60%, a ne sve sa kamatama, što je prosto neverovatno. Sam predlog o konverziji duga i ceo predlog koji su izneli radnici je bio predmet revizije za koji je dato pozitivno mišljenje u Vladi Srbije. Takođe, indikativna činjenica da se u drugim opštinama prethodni stečajni postupak otvara u roku od tri dana da bi se omogućilo preduzeću nesmetan rad i eventualne ispravke, a sve u hodu što nažalost u Somboru nije slučaj. Neprihvatanje ovog predloga znači da će svi zaposleni u „Severtransu“ biti proglašeni tehnološkim viškom, što će opteretiti budžet Srbije, jer su u budžetu predviđena sredstva za otpremnine. Novac za otpremnine bi trebao da bude uplaćen do 25. decembra, posle čega bi bio proglašen stečaj. Ljudi u „Severtransu“ su ovo već sve prošli posle pljačkaške privatizacije od pre nekoliko godina, pogotovo osetili je u Vojvodini i zato je njihov strah opravdan. Oni samo traže priliku da rade. Podsetiću da je prosek u tom preduzeću oko 40 godina, a ono čega se boje je da neko od njih napravi socijalne slučajeve, bez obzira bio to privredni sud ili neko drugi. Znači, moje pitanje je šta će Ministarstvo privrede i finansija učiniti da zaštiti više od 160 radnika zaposlenih u „Severtransu“ Sombor? Moje drugo pitanje, tiče se takođe, postavljam Ministarstvu finansija, verovatno je i ubedljivo najveći problem i trn u oku svakog ko vozi motor, nerealno visoka cena godišnje registracije motorcikla, koja se do 500 kubika nekako može i platiti, ali zato one preko te kubikaže možemo slobodno smatrati preterivanjem. Za one koji ne znaju, pomenućemo da je za motore između 500 i 750 kubika ta cena od 170 evra, a za motore od preko 1100 kubika ista registracija oko 250 evra. Znači, do 1100 kubika. Za one preko 1100 kubika, zapremina i registracija, verovali ili ne, košta kao za nekakav luksuzni džip. Naravno, tu postoji ona ni malo vesela činjenica da se motor u Srbiji zbog klimatskih uslova nikada ne vozi godinu dana, već mnogo manje, što cenu registracije čini još većom i bizarnijom. Smatra se da sezona ne traje više od šest meseci u kontinuitetu, i ako godišnji klimatski uslovi dozvole, tu se može dodati još jedan mesec. Recimo, kad temperatura padne ispod 10 stepeni Celzijusa, motor se parkira u garažu i čeka se novo proleće i otopljavanje. Isuviše je malo motocikala na putevima Srbije da bi se državna kasa dopunjavala ovim parama. Sa druge strane, motocikl je pre više od 30 godina prestao da bude luksuz, pa i sa ovog aspekta neophodno je drastično smanjenje taksi. Svima je jasno da je rešenje ovog problema vrlo prosto, zato ću i ponuditi dva rešenja. Prvo rešenje je da država smanji dažbine prilikom godišnje registracije motocikla za 50% i olakša njihovu registraciju u vremenu krize. Takođe bi država trebala da shvati i razume da ovim gestom neće smanjiti sredstva koja se po ovom osnovu slivaju u kasu, već će to biti jedan novi podsticaj da se uveze i registruje veća količina motora nego do sada, pogotovo ako se u Beogradu i ostalim gradovima Srbije odluče da uvedu na svojim teritorijama tzv. povlašćenu kubikažu od 125 kubika. Drugo rešenje ovog problema je da se cene ostave ovakvim kakve su do sada, ali da se dozvoli registracija… (Predsednik. Hvala. Prošlo vam je vreme.) Molim vas samo još jednu rečenicu. Da se registracija motocikala za oniliki broj meseci koliko vlasnik motora bude želeo da ga vozi u jednoj kalendarskoj godini. Ovo jeste malo teže i zahteva malo veće probleme, ali mislim da je jedno od ova dva rešenja više nego prihvatljivo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Elvira Kovač.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, postaviću pitanje vezano za solidarni porez. Naime, Zakon o umanjenju neto prihoda u javnom sektoru je bio na snazi od početka 2014. do 31. oktobra iste godine, i on se odnosio na zarade i primanja iznad 60 hiljada, tačnije jedan deo i na iznos iznad 100 hiljada dinara. Saglasno odredbama ovog zakona, isti se u tom periodu primenjivao na isplate definisane kao zarada ili druga primanja zaposlenih u javnom sektoru, bez obzira na mesec za koji su bile isplaćene ove isplate. Prilikom umanjenja neto prihoda u jednom mesecu, to je zvanično objašnjenje poreske uprave, zapravo je bilo nebitno da li se isplata za jedan mesec vršila više puta u tom mesecu, jedanput, ili čak jednom u istom mesecu za više meseci. Konkretan problem za koji bih postavila pitanje se tiče porodilja. Opšte je poznato da, nažalost, Zavod za socijalno osiguranje porodiljsku naknadu isplaćuje vrlo neredovno i da su upravo zbog toga u ovom periodu u 2014. godini mnoge porodilje naknade za porodiljsko odsustvo dobijale sa velikim zakašnjenjem, odnosno kada su one konačno stigle, veliki broj njih je dobila porodilja u jednom mesecu naknadu za dva, tri, pa neka od njih čak i za četiri meseca, a u sledećem mesecu nijednu, ili se mesecima čekalo da te naknade uopšte stignu. Problem koji se pojavio u praksi je da kada su posle višemesečnog čekanja stigle te naknade u jednom mesecu za veći broj meseci, pa čak i da je, recimo, iznos naknade bio oko minimalca, ili oko 20, 30 hiljada, logično, kada su se one sabrale, taj iznos je bio veći od 60 hiljada i samim tim na njega se obračunavao solidarni porez, potpuno neprihvatljivo, jer porodilje i bebe, mladi roditelji su najpre nekoliko meseci čekali naknade, kada su im se životni torškovi povećali, a posle su im one umanjene. Svakako, namera zakonodavca kada se doneo tzv. solidarni porez nije bila da se on primenjuje i na porodilje. Zaštitnik građana je podneo preporuku pre više meseci Ministarstvu finansija, u kojoj upravo objašnjava da bi Zakon o umanjenju neto prihoda lica u javnom sektoru trebalo da se primenjuje na pojedinačne isplate i uplate, a ne na kumulativne, o kojima se radi u ovom slučaju. Veći problem je što je neujednačena praksa na terenu, u različitim opštinama i ono do čega dolazimo danas 2015. godine, i u proteklih nekoliko meseci, je da ukoliko porodiljama nije obračunat solidarni porez ili na kumulativno isplaćene nadoknade, njima sada od poreske uprave stuže rešenje da moraju da isplate određeni iznos, pošto je poreska uprava kontrolom videla da su uplaćene naknade veće od onih koje bi trebalo da budu umanjene povodom ovog zakona, pa dobijaju rešenja koja su, nažalost, konačna, da određeni iznos uplate u budžet. Pre nekoliko nedelja, sredinom novembra smodobili informaciju da Ministarstvo finansija, zajedno sa poreskom upravom, rešava ovaj problem, da će se sagledati pojedinačna rešenja i da će se uskoro izaći u javnost sa odgovorom porodilja. Zbog toga postavljam pitanje kada i koji model će se naći kako bi se pomoglo u konkretnim slučajevima ovim porodiljama? Koje aktivnosti Ministarstvo finansija, zajedno sa poreskom upravom preduzima da bi se zaista rešio ovaj veliki problem? Poslanička grupa SVM čeka brz odgovor, jer smatramo da ni porodilje ni bebe ne smeju biti kažnjene. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, ja ću prvo vas da zamolim na početku da uradite nešto da ova pitanja koja ovde postavljamo ne bi bile samo prazne reči koje odu u vetar. Naš Poslovnik obavezuje organ kome se postavi pitanje da u roku od 15 dana odgovori. Ja sam u poslednjih nekoliko meseci postavio šest, sedam pitanja, a dobio sam samo jedan odgovor, od ministra unutrašnjih poslova posle mesec dana. Premijer, ministar kulture, ministar finansija i drugi kojima sam se obraćao nisu mi nikada odgovorili. Ja vas molim da nešto uradite po tom pitanju, kako se sve ovo ne bi pretvorilo u neku predstavu gde mi govorimo nekoliko minuta da bi nas možda čuli građani, a pitanja koja postavljamo ostaju bez odgovora od strane nadležnih organa. Ja ću postaviti danas pitanje predsedniku Vlade, pre svega, kao najodgovornijem za funkcionisanje Vlade, a pitanje je vrlo jednostavno – kada će biti doneta uredba iz stava 2. člana 54. Zakona o javnoj svojini? Zakon o javnoj svojini usvojen je pre skoro četiri godine. Predvideo je rok od šest meseci za donošenje uredbe kojom će se regulisati kriterijum i postupak davanja stanova u javnoj svojini u zakup i njihove kupovine, kao i kriterijumi postupak dodeljivanja stambenih zajmova zaposlenima u organima iz stava 1. ovog člana, a organi iz stava 1. su organi Republike Srbije, AP i jedinica lokalne samouprave. Šta je suština ovog pitanja, šta stoji iza ovog pitanja i zašto ova uredba komplikuje život jednom broju građana? Jedan broj građana zaposlenih u organima Republike Srbije, AP i lokalne samouprave živi u stanovima koji su imovina Republike Srbije. Oni, zato što nije doneta ova uredba, ne mogu da otkupe ove stanove u kojima žive. Oni, recimo, zaposleni kojima je prestao radni odnos i otišli su u penziju, po tumačenju gube pravo da budu u tim stanovima, i ti ljudi danas žive u strahu da li će i kada će Vlada doneti uredbu, omogućiti im da otkupe te stanove ukoliko žele i imaju sredstava, što je malo verovatno, s obzirom na ekonomsku politiku i rezultate ekonomske politike ove Vlade, ali su pre svega zabrinuti da li mogu da dođu u situaciju da izgube pravo da žive u tim stanovima, zato što bi ova uredba trebalo da reguliše šta se dešava sa onima koji se penzionišu, a u statusu su zakupa određenog stana. Rok za donošenje ove uredbe bio je prva polovina 2012. godine. Znači, tri i po godine se kasni. Podsetiću vas da je neko izračunao da se sa podzakonskim aktima u Srbiji prosečno kasni, odnosno prosečan rok za donošenje podzakonskih akata je 790 i nešto dana, znači dve godine. Više puta smo u raspravi ovde, po brojnim zakonima, ukazivali na potrebu da se podzakonska dokumenta donose mnogo brže, da ona moraju da budu spremna onog trenutka kada se usvoji zakon, da budu i usvojena podzakonska dokumenta, jer veliki broj stvari, nažalost, u zakonima koje donosi, predlaže ova Vlada, donosi vladajuća većina, sadrže u sebi puno praznog prostora koji onda treba da se reguliše uredbama i drugim podzakonskim dokumentima, a onda se ta dokumenta ne donose na vreme i zakoni ostaju mrtvo slovo na papiru, ne mogu da se sprovedu i nemaju nikakav efekat. Sve ovo za posledicu ima potpuno odsustvo bilo kakvih reformi u Republici Srbiji, evo već četvrtu godinu i postavljam pitanje premijeru – kada će Vlada doneti uredbu iz člana 2, odnosno iz člana 54. stav 2. Zakon o javnoj svojini. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Pitanje bi, pretpostavljam, trebalo da uputim gradonačelniku Novog Sada, Milošu Vučeviću, međutim nisam stigla da bi on bio u mogućnosti i imao kapaciteta da odgovori na njega, tako da ću pitanje umesto toga uputiti ministru Sertiću uz preporuku da se konsultuje sa Gradom Novim Sadom kada bude davao odgovor na njega. Moje pitanje je koliko će ukupno građane Novog Sada koštati investicija koju je u ovoj sali najavio gospodin Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Republike Srbije, o dolasku nekakve misteriozne kompanije u Novi Sad, što bi bila najveća, a zlobnici bi rekli i jedina investicija u Novi Sad u prethodne četiri godine od kako je SNS, kao treće plasirana na lokalnim izborima, došla do vlasti u Novom Sadu. Naime, ono što se može videti iz dokumentacije koju je objavilo Javno preduzeće Zavod za izgradnju grada, to je da Novi Sad, radi dolaska te kompanije, ima nameru investitoru da ustupi zemljište koje je, kada ga je Novi Sad dobio od strane Republičke direkcije za imovinu, procenjeno na 12,5 miliona evra. Osim toga, Grad Novi Sad, isto tako iz te zvanične dokumentacije, ima nameru da uloži milijardu dinara u opremanje tog zemljišta i tri milijarde dinara za izgradnju hale u kojoj će taj investitor misteriozni da obavlja nekakve poslove. To znači da će Novi Sad da uloži u ovaj posao više od 40 miliona evra prema onome što mi za sada o tome znamo. Neki kažu da će to biti američka kompanija „Lir“ koja je na svojim sajtovima za pronalaženje posla raspisala konkurs za određene poslove u Novom Sadu. Ono što je nesreća, gospođo Gojković, što je jedini uslov za taj posao da radnici mogu da stoje osam sati. Ako se podeli ta suma, ogromna, koju Novi Sad daje da bi se ta fabrika otvorila, na broj radnika koji je najavljen da će biti zaposlen, a to je 1.500, dođe se veoma lako do toga da će Novi Sad radno mesto u ovoj fabrici, investitoru plaćati oko 30.000 evra ili 3.600.000 dinara. S obzirom na to da jedini uslov za te ljude koji će biti zaposleni u toj fabrici da mogu da stoje osam sati, pretpostavljam da njihove plate neće baš biti visoke, odnosno da će biti minimalne, što znači da će Grad Novi Sad ovom investitoru omogućiti da u narednih 12 godina besplatno radi u Novom Sadu. Ja molim ministra Sertića da nam objasni na koji način je to investicija u Novi Sad, a ne u tog investitora? Ja znam da naš gradonačelnik, a i vi znate gospođo Gojković, u investicije ubraja dve nadstrešnice za bicikle, semafor i jedno gradilište za semafor koje još uvek nije otvoreno, jednu točionicu goriva na pumpi, klupu, dva drveta i ginekološki sto koji je otvorio juče, te razumem u tom smislu potrebu SNS da stvori nekakav privid investicija u Novom Sadu. Ono što bih ja molila Aleksandra Vučića i Vladu Republike Srbije i SNS je da Milošu Vučeviću investicije u Novi Sad plaćaju od svojih para, a ne od para građana Novog Sada, a ne od para građana Republike Srbije. To nije jedini slučaj da mi imamo lažne investicije, a zbog kojih se zapravo Republika Srbija zadužuje. U Obrenovcu, koliko možemo da čujemo, se pravi isto tako nekakva lažna investicija u koju će Republika da uloži 40 miliona evra, odnosno 20 miliona Republika, 20 miliona Grad, investitor 20 miliona evra, a taj investitor će da otvori 250 radnih mesta. Nije tačno da ima štednje. Štedi se samo na građanima, a za vaše prijatelje, za investitore uvek ima para i kojih nema.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jovičić.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Malo ću sačekati kako bi mogli da se čujemo. Mislim da su poslanička pitanja izuzetno važna. Ja imam pitanje za MUP – do kakvih se saznanja došlo i da se javnosti predoči kakav je kriminali režim, podvlačim, kriminalni režim gospodina Pajtića u Vojvodini, dokle se stiglo sa istragom što su gospodin Pajtić i gospodin Božović oteli milion i po evra deci koja su ometena u razvoju? To je sramota za Srbiju. Pošto su me gospodin Pajtić i gospodin Božović tužili zbog te izjave, ja još jednom javno pozivam da se kriminalne afere zaustave u Vojvodini i da više nikada ne dozvolimo da Pajtić, Božović i ostali pljačkaju i da uzimaju od onih kojima je novac najpotrebniji. Milion i po evra ste uzeli od dece koja su ometena u razvoju. Šta mislite da uzmete milion i po evra, sa jedne strane, a posle da tužite Jovičića, Babića, Martinovića ili bilo kog poslanika, pa da to nadomestite, a prvo da strpate pare u džep? Ako mislite da se plašimo što ćete da nas tužite, ne plašimo se. Ne plašimo se ni fizičkih napada koji mogu doći sa vaše strane, a kamoli tužbi. Nemojte, pokušavate da prikrivate vaše afere, pljačku koju ste sprovodili u Srbiji zajedno sa čovekom koji se prepoznao i diže ruke ispred vas. Pljačkali ste Srbiju, pljačkate Vojvodinu, a onda se predstavljate kao poštenjačine i tužite poštene poslanike u ovoj sali. Mi se ne plašimo da kažemo građanima Srbije kako otimate novac od dece koja su ometena u razvoju. Pobogu, ja želim da to čuju građani Srbije, pa šta onda radite, kako onda otimate od zaposlenih, penzionera i svih onih od 2008. godine, kada ste se zaduživali i dizali kredite od šest milijardi evra da biste pobedili na izborima. Ponavljam da su gospodin Pajtić i gospodin Božović predvodnici kriminalnog režima u Vojvodini, a predstavljaju se kao opozicionari, ali ja želim da kažem građanima da gori i kriminalniji režim nismo videli u Srbiji u poslednjih 30 godina. Treba da vas je sramota što otimate pare. Ako mislite da me uplašite tužbama, slobodno tužite, koliko god hoćete. Ja nemam šta da krijem. Nisam nikome ništa uzeo za razliku od vas. Pričate vi o asfaltiranjima po Novom Sadu. Dali ste tapiju jednom čoveku da asfaltira od 2007. godine, a to je Dušan Borovica. Jedini je on imao ekskluzivno pravo i najbolji asfalt po vašoj tenderskoj dokumentaciji. Kako vas nije sramota? Razvojna banka Vojvodine, Kapitalni fond, sve ste „bre“ opljačkali. Ne možemo ostati imuni na to i zato pozivam MUP da reaguje, da prekinemo više sa pljačkom u Vojvodini. To što radite je nemoralno, nepošteno i zato ćete biti počišćeni u političkom smislu sa političke scene Srbije, građani to prepoznaju. Želite da nas ućutkate, e pa gospodo neće moći…
Poslaniče, molim vas, meni da se obraćate. Učinite to.
Vama predsedavajuća kažem da sa druge strane žele da nas ućutkaju, a mi se tresemo od straha. Ne plašimo se nikoga zato što pošteno i odgovorno radimo svoj posao i podržavamo poštenog i odgovornog čoveka koji vodi ovu Vladu, Aleksandra Vučića, koji se bori protiv onih koji znaju i jedino to umeju, da zavuku ruku, ne samo u džepove svih građana naše zemlje, nego i deci koja su ometena u razvoju. Neka vas je sramota i neka vam je na čast.
Hvala. Obaveštena sam da je danas sprečen da prisustvuje ovoj sednici prof. dr Žarko Obradović. Prelazimo na glasanje o zapisnicima. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje… (Marko Đurišić: Poslovnik.) Izvolite.
Poštovana predsednice, želim da ukažem na povredu s vaše strane člana 172. Poslovnika. Da bi bilo jasno svima, pročitaću taj član – pretres Predloga budžeta na sednici Narodne skupštine može da počne najranije 15 dana od dana prijema Predloga budžeta u Narodnoj skupštini. Predlog budžeta stigao je u Skupštinu 4. decembra u elektronskom obliku, u štampanom je bio na raspolaganju tek negde 6. Danas je 8. decembar, znači prošlo je manje od pet dana. Četiri dana od prijema Predloga budžeta u Narodnu skupštinu. Vi ste za danas zakazali sednicu i sada upravo otvarate Osmu sednicu Drugog redovnog zasedanja, na čijem je Predlogu dnevnog reda budžet Republike Srbije. Član 172. Poslovnika jasno govori da rasprava o budžetu ne može da počne danas, niti može da počne pre 19. decembra, jer jasno kaže – može da počne najranije 15 dana od dana prijema Predloga budžeta. Znači, ni na koji način ne možete da zanemarite ovaj član Poslovnika, da se pozivate na član koji govori o predlaganju zakona po hitnom postupku, jel Zakon o budžetu nije običan zakon. Iz tog razloga ima nekoliko članova Poslovnika koji se bave budžetom, načinom na koji se on, kada dođe u Skupštinu, od strane poslanika razmatra, činjenicu da mogu i odbori da raspravljaju o budžetu, manji broj odbora je raspravljao danas pre podne svega nekoliko minuta Predlog budžeta, znači, na ovaj način kršite Poslovnik i ja vas molim da ovu sednicu danas sa ovom tačkom dnevnog reda ne počinjemo. Hvala.
Hvala. Vi ste dobili lično 4. decembra u 17.00 časova, znači izneli ste neistiniti podatak. (Marko Đurišić, s mesta: Ne, nije istina.) Dobro, ja verujem službama da rade dobro i savesno, da nemaju nameru da mi daju pogrešne… (Marko Đurišić, s mesta: Rekao sam – u elektronskoj formi četvrtog, a šestog u štampanoj.) Nećemo se svađati. Odgovoriću vam. Nećemo se svađati, 21. vek je. Drago mi je da je danas 8. decembar i da ćemo danas utvrditi dnevni red, a da ćemo sutradan preći na raspravu. Veoma cenim vaše iskustvo iz 2010, 2011. i 2012. godine, kada su se ovde usvajali budžeti u ponoć, pa smo učinili sve da u zakonskom roku ove godine usvajamo … (Marko Đurišić, s mesta: Replika.) Nema replike na povredu Poslovnika. (Marko Đurišić, s mesta: Vi meni ne odgovarate, nego polemišete samnom.) Gospodine Đurišiću, nemojte biti nepristojni i dobacivati predsedniku. Neću vam dati repliku jer je to nemoguće. (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Nemate pravo ni na povredu Poslovnika. Nemojte se svađati samnom, budite mirni i staloženi. Dozvolite vašim kolegama da rade. Vidite, pošto je važna tema na dnevnom redu, neću vam izreći ni jednu kaznu, ali ovo nedolično ponašanje bi i u zabavištu bilo kažnjeno, a kamoli u parlamentu. Pustite predsednika parlamenta da ispuni svoju dužnost i da na povredu Poslovnika… (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Nećete dobiti povredu Poslovnika, jer moram i da je učinim, a ne mogu da je učinim u odgovaranju na povredu. (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Ne, nećete dobiti. Ja vam garantujem to. Dakle, 2010, 2011. i 2012. godine usvajano je u ponoć a 2015. godine smo počeli na vreme da raspravljamo i drago mi je da ste vi bili među prvima i da ste 4. decembra dobili vaš primera u 17.00 časova, 21. vek je, da li je štampani ili elektronski, složićete se da vaša stranka insistira da Srbija ide mnogo brže u skladu sa vremenom. Kažite, da li želite da glasamo o povredi Poslovnika, ja prekršiti Poslovnik na vaš nagovor neću, tako da ne možete ponovo da dobijete reč. Želite ili ne, zbog zapisnika? (Da.) Idemo dalje. Da li još neko traži povredu Poslovnika (Ne.) Dostavljeni su vam zapisnici sa Pete i Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini i prelazimo na odlučivanje o istom. Stavljam na glasanje Zapisnik Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godine, održane 10, 12. i 16. novembra 2015. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam za – 136, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 40 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, održane 16, 17, 18, 19. i 20. novembra 2015. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 37 od ukupno prisutnih 174 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Pre nego što pređem na utvrđivanje dnevnog reda, razmotrićemo predloge za hitan postupak, dopunu i predlog za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o naučno istraživačkoj delatnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji (Projekat restrukturiranje EPS-a) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 35 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na odluku o izmenama finansijskog plana RFZO za 2015. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam za – 143, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 33 od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu, iPredlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 147, protiv – devet, uzdržanih – nema, nisu glasala 23 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 145, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 24 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje za 2015. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 146, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nisu glasala 27 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2015. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 146, protiv – šest, uzdržanih – nema, nisu glasala 27 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 146, protiv – osam, uzdržanih – nema, nisu glasala 25 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o Ustavnom sudu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 144, protiv – šest, uzdržanih – nema, nisu glasala 30 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2015. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 146, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nisu glasala 28 od ukupno prisutnih 181 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnom postupcima eksproprijacije, izdavanja građevinske dozvole, radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 151, protiv – 13, uzdržan – jedan, nije glasalo 19 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 152, protiv – 10, uzdržanih – nema, nisu glasala 22 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 152, protiv – 14, uzdržanih – nema, nisu glasala 20 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Slobodan Homen predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala 173 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 174 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Da li narodni poslanik Zoran Živković ili Vladimir Pavićević žele reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, narodni poslanik Zoran Živković i ja predlažemo da se u dnevni red ove Osme sednice, poštovana gospodo, ovo - Osma sednica sigurno budi različite asocijacije, ljudi koji prate politiku, politički život, političke procese i parlamentarni rad u našoj državi, da se u dnevni red ove Osme sednice uvrsti i naš Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Poštovana gospodo, prošla je godina od kad smo mi ovde u Domu Narodne skupštine ovde, gospođo Gojković, obećali ministarki Mihajlović, povodom rasprave o njenom predlogu za planiranje i izgradnju da ćemo, budući da nismo bili zadovoljni sadržinom njenog Predloga zakona, a to naše nezadovoljstvo, ja mislim, podelili su kasnije i poslanici vladajućih stranaka kada su dve nedelje nakon što smo glasali za taj predlog, morali da menjamo isti taj predlog. Mi smo tada taj predlog nazvali krpežom od zakona i obećali ministarki Mihajlović da ćemo u najkraćem periodu da pripremimo potpuno novi, savremeni Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Ja mislim, poštovana gospodo, da ovim tačkama kojih ima 12 predviđenih za ovu Osmu sednicu, treba da dodamo i ovu kao 13. Ja ću sada da izdvojim četiri tačke na osnovu kojih mi kandidujemo i ovaj naš Predlog zakona za raspravu na ovoj sednici. Najpre, naš predlog je da se ovim zakonom uvede novi republički zavod za prostorno i urbanističko planiranje, na primer. Druga tačka, poštovana gospodo, otvaramo mogućnost građanskog predlaganja plana. Mi smo to i ministarki Mihajlović govorili, ali nije htela da čuje. Treća tačka, predlažemo prošireni sistem prostornih planova prostornim planom predela. Da idemo, dakle, sa jednom vrstom inovacija u ovoj oblasti. I, poštovana gospodo, evo, na primer tačka 4, mi predlažemo da se uvedu neka nova tehnička i operativna rešenja i procedure u oblasti koje se tiče ovaj predlog zakona. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, mi smatramo da bi bilo primereno parlamentarnom radu i delanju da, umesto jednog krpeža od zakona, ovde najpre raspravljamo, a nakon toga i usvojimo, prihvatimo jedan savremeni, primeren i ovom trenutku u našoj državi, Zakon o planiranju i uređenju prostora i naselja. Hvala vam, poštovana gospodo.
Hvala vama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodna poslanica Biljana Hasanović Korać predložila je da se sednica dopuni tačkom - Predlog zakona o predlaganju zakona. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Naša poslanička grupa Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju i Zeleni Srbije podnela je Predlog zakona o predlaganju zakona i ja sam predložila ponovo da se stavi na dnevni red. Već po ko zna koji put predlažem da se ova tačka uvrsti u dnevni red, zato što smatram da je neophodno da se donese ovaj zakon kako bi na zakonski način bio regulisan postupak predlaganja i donošenje zakona. Pogotovo imajući u vidu praksu koja je prisutna poslednjih tri-četiri godine, od kada je ova vladajuća većina na vlasti i od kad predlaže zakone. Ova materija je sada regulisana uglavnom podzakonskim aktima, Poslovnikom o radu Vlade i Poslovnikom o radu Skupštine i ima par članova u Ustavu Republike Srbije i u Zakonu o Narodnoj skupštini. Nema zakonske regulative koja bi striktno regulisala, pa zato imamo situaciju da se većina zakona donosi po hitnom postupku, bez dovoljno vremena da se poslanici upoznaju, da amandmanski reaguju i da mogu da se pripreme za kvalitetnu raspravu. Zatim, nedostatak javne rasprave u postupku donošenja skoro svih zakona, retko kad se održi javna rasprava i kada se održi ona je u užem krugu, tako da se ne daje mogućnost relevantnim faktorima koji imaju znanja i iskustva iz tih oblasti da daju svoja mišljenja i predloge. Ono što je još veoma bitno, jeste da se ne poštuje Rezolucija o zakonodavnoj politici i uz predloge zakona se ne dostavljaju predlozi podzakonskih akata, pa imamo slučaj kao na poslednjoj sednici kada je bio Zakon o rudarstvu, gde je dat rok od dve godine da se donese podzakonski akt. To su suviše dugi rokovi i zato je i doneta Rezolucija o zakonodavnoj delatnosti. Jer, dok se donesu podzakonski akti, zakon uglavnom ne može da se primenjuje u praksi i ostaje mrtvo slovo na papiru. Da bi se sve ovo izbeglo i da ne bi došli u situaciju da predsednik Republike odbije da potpiše zakon koji je izglasala ova Skupština ili ga potpiše, a ostavi Ustavnom sudu da proceni da li je u skladu sa Ustavom, predlažem da se ovaj predlog zakona uvrsti u dnevni red i da Skupština donese zakon o predlaganju zakona, kako bi ta materija bila zakonski uređena i kako bi je primenjivali.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, narodni poslanik Zoran Živković i ja predlažemo da se u dnevni red ove Osme sednice Drugog redovnog zasedanja naše Narodne skupštine uvrsti, molim vas za malo pažnje, kao posebna tačka, ne da se objedini sa 12 drugih tačaka, nego kao posebna tačka naš Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Dame i gospodo narodni poslanici, od 24. septembra 2014. godine u skupštinskoj proceduri čuči ovaj naš predlog zakona nepravedno, poštovana gospodo. Zašto kažem nepravedno? Zato što je osnovni naš predlog ovoga zakona da se u Zakon o visokom obrazovanju unese jedna izmena kojom se predviđa da se princip akademske čestitosti definiše zakonski kao jedan od osnovnih i najvažnijih principa našeg sistema visokog obrazovanja. Takođe, dame i gospodo narodni poslanici, mi predlažemo da se u jednom delu u Zakonu o visokom obrazovanju i definiše princip akademske čestitosti, tako što bi u zakonu pisalo da se akademska čestitost zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova i striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, mi smatramo da je neophodno da naša Narodna skupština kao naša centralna politička institucija, mi ovde ponavljamo od sednice do sednice – svetilište našeg političkog života, reaguje na ogromni problem sa kojim se suočavamo u našem sistemu visokog obrazovanja, naročito u poslednje dve godine, a to je problem plagijata, poštovana gospodo. Plagijat je najteži oblik prekršaja principa akademske čestitosti. Budući da smo posebno u ove dve godine bili suočeni sa teškom poplavom plagijata, mi narodni poslanici Nove stranke smo smatrali da Narodna skupština mora da reaguje na taj teški problem kao institucija. Podsećam vas da nam je i zamereno što kao institucija nismo reagovali, i to u jednom zvaničnom dokumentu Evropskog parlamenta, gde je pisalo u izveštaju za Srbiju da su državne institucije i da je naša akademska zajednica propustila da reaguje na ovaj veliki problem. Hajde sada da reagujemo, poštovana gospodo, da ne bismo dobijali zamerke ovakve vrste, a naš sistem visokog obrazovanja potpuno uredili. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u evre. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi narodni poslanici, moj kolega Pavićević iz Nove stranke je danas govorio o simbolici brojeva, simbolici broja osam. Sedmi put podnosim Narodnoj skupštini Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u evro. Broj sedam jeste biblijski broj. Nadam se da će makar ta činjenica uticati na neke poslanike da se zapitaju da li su njihove odluke u skladu sa pravdom, ako ne sa pravom, da se zapitaju da li je pošteno da neko uzme jedan dinar, a da lihvaru - banci vrati sedam dinara i da taj neko ko je uzeo jedan dinar nema krova nad glavom i sedam dana na ulicama Beograda protestuje, traži svoja prava. Pokret za preokret je podneo zakon o konverziji kredita iz švajcarskih franaka u evro, ništa manje ni ništa više, nego zakon kakav su usvojili parlamenti zemalja čiji su se građani suočili sa sličnim problemima. Dakle, na stranu korisnika finansijskih usluga stale su i vlade i Mađarske i Slovenije i Hrvatske i Crne Gore i Bosne, svih zemalja, tačnije, gde je taj problem postojao. Jedino Vlada Republike Srbije stoji na strani banaka, na strani bankarskih monopola i onemogućava stotinu hiljada građana, odnosno 50.000 odraslih i 50.000 dece da mirno spavaju pod krovom nad glavom koji su papreno platili. Oni ne traže da dobiju povlasticu kakvu je dobila Jorgovanka Tabaković pa da im „Telekom“ vrati dug. Oni traže da vrate i dug i kamatu, ali traže udruženje „Efektiva“ i svi oni koji su ovih dana protestovali, nastaviće proteste, traže da to bude pošten odnos. Zašto je Vlada dozvolila da se deca, majke smrzavaju na ulicama Beograda? Zašto ne stane jednom na stranu građana? Zašto guvernerka, predsednik Vlade i ministar finansija štite interesa banaka?
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 154, od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednici dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Da li želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 163, od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Da li želite reč? Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam Predlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, sa ciljem da se prati dobra praksa koja postoji u određenim demokratijama u svetu, koja ograničava iznose privatnih donacija strankama u kampanji. Dakle, po ovom predlogu se u postojeći zakon ubacuje član 22a, koji predviđa da ukupan iznos za izbor narodnih poslanika u kampanji, dakle, na republičkim izborima, ne može biti više, tj. najviše iznosi 180 miliona dinara po političkoj stranci, u autonomnoj pokrajini 60 miliona dinara, a na lokalu, tj. na listi za odbornika, šest miliona dinara i da je politički subjekt koji dobije viši iznos od ovog dužan da vrati donatoru u roku od pet dana. Ukoliko to ne učine, kazniće se kaznom zatvora od tri meseca do tri godine. Smatram da je neophodno da u Srbiji kroz ovakvu odredbu, izmenu i dopunu Zakona o finansiranju političkih stranaka se politički subjekti u našoj republici dovedu približno u jednak odnos, približno u odnos koji će ostvariti i omogućiti fer političku utakmicu i izbornu kampanju. U ovoj situaciji snažne disproporcije koje su i ranije postojale između stranaka vlasti i stranaka opozicije, pripremam i dodatnu izmenu i dopunu zakona koja će se odnositi apsolutno na jednaku mogućnost medijskog nastupa na medijima sa nacionalnom frekvencijom. Ako ne budemo imali jednaku zastupljenost u medijima sa nacionalnom frekvencijom i ograničenje donacija u političkim partijama, u ovom slučaju na 170 miliona dinara za republičke izbore, mi ne možemo imati fer demokratsku izbornu utakmicu, koja apsolutno u ovom trenutku ide na ruku SNS, koja ima milione evra na svom tekućem računu sada. Da ne govorim o tome koliko će se to uvećati kada počne izborna kampanja i da ne govorim o tome da ne postoji bilo kakvo ograničenje u milionima evra da vi potrošite u predizbornoj kampanji, poštovana gospodo. Zato apelujem na vas da glasate za stavljanje ovih izmena i dopuna na dnevni red, da dovedemo srpsku demokratiju i naš politički sistem u situaciju u kojoj će učesnici biti približno jednaki u tretmanu, u pravima i mogućnostima u izbornoj utakmici. Ako se to ne omogući uz do sada primećene loše stvari koje su dešavale od strane vaše vlasti, i zastrašivanje i progon i nasilje i potkupljivanje, nećemo imati fer i demokratsku izbornu utakmicu. Mi se na ovome nećemo zaustaviti i tražiću, naravno, i izmene koje će omogućiti jednako predstavljanje u minutaži na nacionalnim frekvencijama, jer to je državno i narodno dobro. Hvala.
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržan – jedan, nisu glasala 152, od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rehabilitaciji. Da li želite reč? Izvolite.
Uvažene kolege narodni poslanici, poštovana predsednice, ovo je prvi put da obrazlažem Predlog izmena i dopuna Zakona o rehabilitaciji. Molim i tražim od kolega narodnih poslanika, svih onih koji veruju u istorijsku istinu, koji se protive istorijskom revizionizmu koji se dešava ovih meseci u Republici Srbiji, da podrže ove izmene i dopune Zakona i stave ih na dnevni red. Izmene i dopune Zakona o rehabilitaciji koje sam predložio sadrže dve ključne stvari. Jedna je da se omogućava potpuna rehabilitacija žrtava prekih sudova od 1941. do 1944. godine i druga je da pravo na rehabilitaciju u Republici Srbiji nemaju lica koja su bila donosioci represivnih uredbi koje su ozakonile diskriminaciju, progon i ubijanje nevinih ljudi u periodu od 1941. do 1944. godine, kao i sva druga lica koja su bila deo kvinsliškog aparata u navedenom periodu. O kome i o čemu se radi? Ova odredba, za koju tražim podršku da se stavi na dnevni red, faktički i de jure onemogućava nepravnu, protivistorijsku, protivcivilizacijsku rehabilitaciju i pokušaj rehabilitacije ujedno čoveka koji nije ni osuđen, a to je Milan Nedić, kao i Dimitrije Ljotić, kao dokazane sluge nacističkog okupatora u ovoj zemlji i ljudi koji ne zaslužuju da se zbog imovinskih potreba njihovih naslednika danas sprovodi sramni postupak njihove rehabilitacije i relativizacije žrtava, i banjičkog logora i kragujevačkog pogroma i svih drugih stvari, pokrivajući željom da se neka dobra dela pokriju i dobrim, ono što je bilo loše, a čega je nesumnjivo bilo. Nesumnjiva je istorijska istina da je Milan Nedić, kao i Dimitrije Ljotić, bio sluga okupatora. Ovaj predlog onemogućava neprekidan provosudni cirkus koji se sprovodi u Srbiji, gde se ljudima koji su služili Hitleru omogućava da se izjednače sa onima koji su poginuli i borbi za slobodu. Sramota je da ovako nešto ne dobije podršku Narodne skupštine. Sramota je pred žrtvama Banjice i Starog sajmišta. Sramota je pred hiljadama onih koji su proganjani i ubijani, samo zato što nisu istog političkog opredeljenja, iste rase ili iste nacije. Pogledajte u oči vaših sugrađana koji ne misle isto kao vi i recite im da je to bila „srpska majka“. „Srpska majka“ je omogućila da ja Banjica bila puna do oslobođenja. „Srpska majka“, takozvana, je omogućila da je Beograd u februaru 1942. godine bio „oslobođen“ svog jevrejskog stanovništva i romskog.
Vreme. Zahvaljujem.
Mislim da je to sramota.
Samo molim vas da ne koristimo izraze kao pravosuđe, cirkus i slično. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala poštovana predsednice. Već nekoliko puta pokušavam da dobijem podršku za Predlog zakona koji je poslanička grupa Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, podnela Skupštini 29. juna ove godine, a vezano za izmene i dopune Zakona o porezima na imovinu. Naime, mi smatramo da su rešenja koja su sada u zakonu nepravedne, da je način na koji su lokalne samouprave, pre svega, korisnici određene nejasne odredbe u zakonu, postojećem zakonu podigla rešenja za porez za 20, 30, 80, u nekim slučajevima 200, 300% visini rešenja za 2014. godinu, podneli smo Predlog zakona za izmenu i dopunu. Osnovne stvari i suština ovog zakona je u nekoliko članova. To je – da se ne oporezuje celokupno građevinsko zemljište ukoliko je ono veće površine od 10 ari, nego samo razlika, razlika od 10 ari, ono što je veće od 10 ari. Po sadašnjem tumačenju ukoliko imate građevinsko zemljište veličine, recimo, 13 ari, vama se porez obračunava na svih 13 ari, a naše rešenje je da se obračuna samo za tri. Znači, da jasno stoji da je neoporezivi deo 10 ari, i da se oporezuje samo razlika, da rešenja koja su izdata za ovu godinu, za porez na zemljište nisu tumačena ovako od strane državnih organa, nego su za sve parcele veće od 10 ari celokupan iznos poreza na imovinu obračunavani, takva rešenja su uručivana građanima. Druga važna izmena je da se umesto sadašnjeg načina kreditiranja, odnosno umanjenja poreza, a to je do 40% ukoliko vlasnik živi na toj adresi uvede drugačiji princip, da se oslobađaju stanovi, odnosno kuće 25 kvadratnih metara po članu domaćinstva. To bi praktično značilo da jedno četvoročlano domaćinstvo ne bi plaćalo porez ukoliko živi u stanu ili kući do 100 kvadrata. Smatramo da je ovaj način primereniji, da bi izbegli nepravde koje danas imamo, da se zbog obračuna poreza i nekih ekstra zona koje su uvele lokalne samouprave, porez na imovinu, na neke stare stanove, stare kuće u gradovima naplaćuje u iznosu od nekoliko hiljada evra. Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o slobodi od straha. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona na dodatu vrednost. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite. Hvala poštovana predsednice. Naš predlog, Predlog dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost koji nekoliko puta već pokušavamo da stavimo na dnevni red je da se izmenom, odnosno dopunom ovog zakona promeni stopa na koju se obračunava porez za dodatu vrednost na hranu za bebe, odnosno da se primeni posebna stopa poreza na hranu za bebe i da se on oporezuje manjom stopom poreza 10%, umesto sadašnjih 20%. Smatramo i ponovili smo više puta da je to samo početak, jedna mala mera koja treba da ukaže na to da mi razumemo problem, jedan od najvećih problema sa kojima se država Srbija danas susreće, a to je problem crne kuge, da svake godine broj građana Srbije se smanji za nekih 30 hiljada. Verovatno će taj broj u godinama pred nama rasti, odnosno biće nas sve manje i manje, pre svega zbog lošeg života građana koji pritisnuti lošim ekonomskim stanjem zbog katastrofalnih mera ekonomske politike Vlade žive sve teže, moraju da se odreknu i hrane i lekova. Nažalost, s druge strane, veliki broj ljudi odlučuje da potraži svoju sreću van prostora naše zemlje. Pre svega, tim mladim ljudima koji još nisu zasnovali porodicu želimo da pošaljemo poruku da država brine o njima i želi da brine o njima, da im stvori uslove, da mogu da zasnuju porodicu, da mogu da krenu u stvaranje potomstva, jer džabe nam država, džabe nam sve ovo što radimo danas ukoliko za 20, 30 ili 50 godina u Srbiji ne bude dovoljno ljudi koji će moći da žive i rade i stvaraju budućnost za generacije koje dolaze. Odgovor na ovo je uvek bio negativan od kolega poslanika mada kada smo imali raspravu o izmenama i dopunama poreza na dodatu vrednost sam ministar nije bio negativan prema našem predlogu. Govorio je da to nije nemoguće, da bi to povećalo samo administraciju, ali da on nije siguran da bi se i cene hrane za bebe u tom slučaju smanjile. Mi želimo da verujemo da posle svih ovih poruka o tome kako država sjajno funkcioniše, da je država sposobna da sprovede realizaciju jedne ovakve mere i da je usvajanje ovakve mere, ponavljam, početak izrade jednog sveobuhvatnog programa koji će naći način da se izborimo sa problemom demografije u Srbiji. Hvala.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Poslanička grupa Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, 15. septembra podnela je Skupštini Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Od tada smo nekoliko puta pokušali da dnevni red Skupštine, da stavimo ovu tačku sa obrazloženjem da ukoliko su tačne sve one informacije koje smo do tada preko medija dobijali, od predsednika Vlade i ministra finansija kako nam je stanje u finansijama sjajno i bajno, da su stvoreni uslovi o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Danas na ovoj sednici koju započinjemo, imaćemo i raspravu o budžetu za 2016. godinu i to ćemo sigurno, u toj raspravi govoriti o efektima primene ovog zakona. Nažalost, ovaj zakon nije doveo do reformi ozdravljenja srpskih finansija. Jedino što je doneo, doneo je produbljivanje siromaštva, najugroženijih, najstarijih građana Srbije, građana koji su radili ceo život i zaradili svoju penziju, koja im je suprotno Ustavu, po našem mišljenju, smanjena usvajanjem i stupanjem na snagu ovog zakona. Zato smatramo da ovaj zakon treba da prestane da važi, da penzije moraju da se vrate na onaj nivo na kome su bile pre primene ovog zakona, da razlika u neisplaćenim penzijama mora da se isplati iz budžeta i bez obzira na to što će te vi verovatno ponovo odbiti ovaj zakon i što nećete prihvatiti ni naše predloge izmena budžeta i zakona o budžetskom sistemu za 2016. godinu, ovo će se u državi Srbiji, ja verujem, desiti. Sud u Strazburu, ja verujem, proceniće da je ovaj zakon neustavan, odnosno da nije pravan i moraće država Srbija u godinama pred nama da ispravi ovu nepravdu koja je doneta od strane ove skupštine, kada je usvojen ovaj zakon i kada je, ponavljam, najstarijim građanima naše zemlje, oduzet jedan deo penzije, potpuno uz ne u skladu sa Ustavom i bez stvarnog efekta na ozdravljenje srpskih finansija. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o oružju i municiji. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Naš predlog amandmana na Zakon o oružju i municiji tiče se obaveze lekarskog pregleda i testiranja za sve imaoce i korisnike oružja, pri čemu prvenstveno mislimo na one koji imaju pištolje, revolvere, a ne mislimo uopšte na udruženje lovaca, koji imaju svoje oružje, neguju svoje oružje i paze svoje oružje, znajući da njihovo oružje ne treba da ubija ljude, za razliku od legalnih imaoca oružja, kao što su revolveri i pištolji koji imaju to oružje zato da bi ubijali ljude. Jer, pištoljem ne ubijate ni jednu životinju, možete da imate tu vrstu oružja zato što vam čini zadovoljstvo i to možemo da razumemo, ali smatramo da u našem društvu suviše i legalnog i nelegalnog oružja i da je potrebno da osobe, građani, muškarci ili žene, svejedno, koji imaju dozvolu za držanje i nošenje oružja budu podvrgnuti redovnom, vremenskom razmaku, lekarskom pregledu, lekarskoj proceni, da bi smo znali da to oružje ne drže labilne osobe, osobe sklone nasilju, osobe nepredvidivog, mušičavog karaktera i psiholoških osobina koje ne bi smele da budu povezane sa imanjem i držanjem revolvera ili pištolja. Naravno, da ove izmene i zakone ne podrazumevaju ni službene dozvole za nošenje oružja, jer ta lica koja imaju službenu dozvolu za držanje i nošenje ili upotrebu vatrenog oružja i ovako i onako prolaze preglede, a smatramo da je naše društvo poratno, posttraumatsko, izrazito sklono nasilju, sa dovoljno, nažalost, tragičnih izveštaja o stradanju, što u porodici, što na ulici, što u stanjima sužene svesti, gde dolazi do upotrebe vatrenog oružja i do tragičnih rezultata sa smrti u čitavih porodica. Stvarno vas molim da shvatimo da je zajednički interes, da ovakva izmena bude uneta u zakon i da bar obezbedimo da imamo evidenciju o lekarskoj proceni profila imaoca, držaoca i onih koji nose naoružanje, kao što su pištolji i revolveri. Pre, ili kasnije, mi ćemo ovo uneti, kao izmenu, pa bolje pre nego kasnije, ko zna koliko života možemo spasiti. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 146 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke obrazovanja anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Neposredno nakon tragedije, 13. marta 2015. godine, kada je u tragičnom kraju spasilačke misije „Helikopter“smrtno stradalo sedam ljudi, a nakon što su dve komisije uradile svoj izveštaj i o tome obavestile javnost, podnela sam, i u dogovoru sa poslaničkom grupom DS predlog da Narodna skupština osnuje anketni odbor, da utvrdimo sve činjenice koje su dovele do toga, da jedna dobra namera u upotrebi vojnog helikoptera završi smrću sedam ljudi za koje, kako već, evo, sedam meseci apsolutno niko nije odgovoran. Osim, što je Disciplinski sud Vojske Srbije, zato što te generale nema ko da štiti i nema ko da ih podrži, izrekao im meru napredovanja u službi, što pokazuje kako, na žalost, umemo da se rugamo vladavini prava. Dva osnovna pitanja, kojima trebalo da se bavi anketni odbor, su ona pitanja koja nemaju odgovore ni u jednom izveštaju, a koja se odnose, neposredno postupanje ministra odbrane. Za njega postoje u izveštajima jasni odgovori o tome da je kršio subordinaciju, da je koristio usmene naredbe, da nije poštovao protokole, ali na dva pitanja nema odgovora. Prvi je, na osnovu čijih, kojih i kakvih informacija, ko je ministru odbrane dostavio informaciju o tome da je naredba o organizovanju spasilačke misije potrebna? Ko ga je obavestio da je bilo ko ugrožen, tako da on treba da donese naredbu koja je morala biti pismena? Od koga je dobio informaciju? Drugo važno pitanje, koje nema odgovor, ko je menjao plan leta kada se helikopter vraćao u Beograd nakon okončane misije? Ko je lice koje je menjalo plan let pri meteo-uslovima? Ova dva pitanja, kad tad, moraju dobiti odgovor. Mi, privrženi vladavini prava i stavljanju svih organi izvršnih vlasti, u položaj kontrole i nadzora pod Narodne skupštine, smatramo da je anketni odbor najbolje mesto za to. Ne samo, kao mesto gde bi našli odgovore na ova dva važna pitanja, nego, kao mesto gde bi svima iz izvršne vlasti, svim ministrima, ovim i budućim, dali jasno do znanja da se Ustav i zakon moraju poštovati i da se vladavini prava moraju podvrgnuti. Za poginule i za njihove porodice nema dovoljne utehe, ali može biti prava, pravde verovatno ne može biti, a prava može biti ako zajedno odlučimo da anketni odbor ova skupština osnuje. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 145 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Zahvaljujem, gospođo predsednice, dame i gospodo uvažene kolege i posebno koleginice, evo danas po peti put pokušavam da vas ubedim, da uvrstimo u dnevni red tačku koja treba da onemogući da, ljudi koji imaju u legalnom posedu oružje izvrše teška krivična dela ubistva svojih supružnika, ili nasilje u porodici. Danas smo imali priliku da čujemo da je samo u 2015. godini, ubijeno 33 žene, od čega 15 vatrenim oružjem, od čega sedam puškom, osam pištoljem. Dakle, ovaj zakon, odnosno izmena zakona, smatramo da je opšti interes svih žena u Srbiji, svih građana Srbije, posebno apelujem na Žensku parlamentarnu mrežu koja nas je danas obradovala sa nekim dokumentom štampanim u punom koloru na skupom papiru, dame i koleginice, koliko se bavite rodno odgovornim budžetiranjem u Republici Srbiji, mogli bi da podržite i zakon koji će upravo da onemogući nasilnike da vrši nasilje nad vašim koleginicama, prijateljicama, sestrama i našim majkama. Želim da naglasim da ukoliko prihvatite ovaj predlog, poslanici DS neće diskutovati, niko se neće javljati. Da bude jasno i građanima, ovaj predlog može da se izglasa bukvalno za dva minuta. Ja vas molim da prevaziđete stranačke predrasude, da prevaziđete dnevno-političke razlike, da shvatite da ovaj zakonski predlog onemogućava da se desi ono što se desilo upravo u Horgošu, gde je jedan čovek u jednom danu 17. maja ove godine ubio šestoro ljudi, a taj isti čovek je pre podne, pre tog događaja, bio u policiji i nije mu oduzeta puška za koju ima legalnu dozvolu. Dakle, radi se o ljudima kojima je država legalno dala da drži oružje, a oni izvršavaju masovna ubistva koja mogu da se spreče. Da li je ovo dovoljno? Nije. Da li je iskorak? Jeste. Apelujem još jednom, pre svega na koleginice, pogledajte oko sebe, ubedite svoje kolege da je ovaj zakon koji se tiče pre svega žena. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Ovaj predlog neće biti uvršten na ovu sednicu i molim predlagače da sednu sa svim šefovima poslaničkih grupa, to govorim u ime Ženske parlamentarne mreže, da sednu da pogledaju predlog zakona i da se napravi jedan zajednički predlog, kako smo radili kod ostalih društveno-korisnih zakona. Hvala vam, to je moj predlog kao poslanice. Narodni poslanik Branka Karavidić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Reč ima Branka Karavidić.
Hvala gospođo predsednice. Kolege poslanici, ovo je već sedmi put kako pokušavam da na dnevni red stavim izmene i dopune ovog zakona. Naime, izveštaj Evropske komisije o stanju u srpskim medijima od pre mesec dana je na žalost poražavajući. Nema ni napretka u primeni Zakona o javnom informisanju i medijima, naprotiv. Obaveza je da se do avgusta meseca u registar medija upišu svi vlasnici direktni ili indirektni, koji poseduju više od 5% udela u vlasničkoj strukturi, još nije zaživela. Usvajanje seta medijskih zakona avgusta 2014. godine je na žalost jedini uspeh koji Evropska komisija priznaje. Dakle, nismo se makli dalje od avgusta 2014. godine. Da li nam je važno da znamo ko su vlasnici medija? Svi oni koji na neki način utiču na formiranje našeg mišljenja i tu ne mislim samo na one koji su obavezni da se upišu u registar sa više od 5% udela u vlasničkoj strukturi, već i na one koji poseduju manje od 5% udela, a vrše efektivnu kontrolu, uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija. Praksa je na žalost pokazala da ima i takvih slučajeva. Moj predlog izmena Zakona o javnom informisanju i medijima predviđa da se u registar medija moraju upisati svi vlasnici direktni ili indirektni, bez obzira na visinu udela u osnivačkom kapitalu. Na taj način ćemo obezbediti transparentnost vlasničke strukture, što će doprineti vraćanju povećanja poverenja građana u medije, a istovremeno će smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba ili nedozvoljenih uticaja na medije. Podsetiću vas da je jedno od ustavom zagarantovanih prava i pravo na informisanje, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti raspolaganja sredstvima pravnih lica, te vas iz tih razloga pozivam da podržite ovaj predlog da se izmene ovog zakona nađu na dnevnom redu ove sednice, pre svega u interesu građana Srbije, a napominjem još da ne treba zanemariti ni jučerašnju izjavu izvestioca Evropskog parlamenta, gospodina Dejvida Mekalistera o stanju u srpskim medijima i o njegovoj zabrinutosti o tome. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Biljana Hasanović Korać predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Naša poslanička grupa je podnela Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi početkom godine i ja već po ne znam koji put predlažem da se ovo uvrsti u dnevni red. Naime, sada je stipendiranje učenika i studenata u nadležnosti Republike i znamo u kakvom je stanju republički budžet i koliko su male mogućnosti da se pomogne studentima i učenicima koji su lošeg materijalnog stanja, da se školuju i da završe škole za koje su sposobni i za koje imaju potencijala. Nama su naravno ti stručnjaci potrebni. Mi zato predlažemo da se izvrši dopuna Zakona o lokalnoj samoupravi tako što će se u nadležnosti lokalne samouprave predvideti i mogućnost stipendiranja učenika i studenata. Same lokalne samouprave izdvajaju sredstva za ove namene, ali pošto nemaju pravni osnov, ne smeju tako da nazovu, nego da sredstva nazivaju i krste pravnom pomoći, novčanom pomoći ili na razne druge načine. Uglavnom, dovijaju se da u okviru ovih zakonskih mogućnosti pomognu učenicima i studentima kako bi se školovali i kako bi ostali tu posle završetka škole. Donošenjem ovog zakona dali bi pravni osnov lokalnim samoupravama da to rade na legalan i ispravan način, transparentno i javno i da bude dostupno svim đacima. Nije nam jasno zašto vladajuća većina ne nalazi razumevanje za donošenje ovog Predloga zakona? Da li zato što je tendencija u poslednje vreme da se vrši centralizacija i onoga što nije centralizovano, kao što smo imali primer na poslednjoj sednici sa Zakonom o rudarstvu, gde su određene nadležnosti lokalne samouprave prenete na republički nivo, a ovo bi bio kontra smer i bio bi vid decentralizacije, moći, vlasti republičke i prenošenje na lokalnu samoupravu? Da li je to u stvari otpor decentrlaizaciji za koju su svi u izbornoj kampanji pričali da se zalažu ili nemaju razumevanja za materijalno ugrožene učenike i studente kojima je zaista teško da u ovim uslovima i u ovoj ekonomskoj situaciji završe svoje školovanje?
Stavljam na glasanje predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se sednica dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, ja mislim da je 15. put sada za redom kako predlažem Predlog izmene Zakona o zdravstvenom osiguranju i to člana 41. Interesantno je da svuda gde sam bio i sa svim ljudima kojima sa pričao sam dobio podršku za ovaj zakon. Mnoga udruženja, nevladin sektor su podržali ovaj zakon, a interesantno je, poštovani građani, da narodni poslanici koji su svi listom do jednoga u predizbornim kampanjama obećavali da će raditi za dobrobit građana, da Vlada koja kaže da radi za dobrobit građana ne želi da podrži ovaj Predlog izmene zakona, koji kaže da bi pravo na lečenje bolesti usta i popravku zuba trebalo da imaju svi građani Srbije, naročito oni koji uplaćuju doprinose, a ima ih 4,5 miliona, a koji jedini nemaju pravo da popravljaju zube i leče bolesti usta preko sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. To meni nekako ne ide u glavu, nije mi jasno. Nije mi jasno šta je problem. Podsetiću građane da sam govorio, a i to može da se vidi iz dokumentacije, da je na poziciji stomatologije u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje bilo neraspoređenih preko 350 miliona dinara. Vlada mi je odgovorila da nema para. E, sada, da ne bih ja ulazio u polemiku sa Vladom da li ima ili nema para, ako nema para, zašto to stoji na poziciji Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, ali evo sad, danas, tj. sutra ćemo početi raspravu i do kraja nedelje, kako kažu ljudi iz skupštinske većine, ćemo izglasati budžet za 2016. godinu. Šta vas sprečava, poštovane kolege, da u novom budžetu za 2016. godinu obezbedite oko 300 miliona dinara za popravku zuba građana Srbije? Živimo u Srbiji gde je gro ljudi bez zuba, gde nema čoveka koji nema nedostatak zuba u vilici. Živimo u Srbiji koja nema dovoljno para da bi ljudi išli kod privatnog stomatologa, ma koliko oni spuštali cene i ma koliko bile jeftine usluge da popravljaju zube, živimo u Srbiji gde mi kao narodni poslanici neizglasavamo i ne dajemo mogućnost ljudima da od njihovih para, ponavljam, njihove pare, u Republičkom fondu se nalaze pare osiguranika, tj. građana Srbije, a mi im ne dozvoljavamo da od svojih para popravljaju zube kod stomatologa. Mislim da to nije u redu i mislim da bi građani Srbije ovo trebali da slušaju, gledaju, naročito da obrate pažnju kako ćemo da glasamo i da se tako opredele kada sledeći put budu davali poverenje na izborima.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju i medijima. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Predložio sam da se ponovo razmatra i izmeni Predlog zakona o informisanju i medijima i u paketu pričaću i o Predlogu zakona o javnim medijskim servisima. Zašto sam ovo predložio? Pre više od godinu i po godinu dana ova Skupština je donela odluku da na lokalnom nivou opštine, gradovi nemaju pravo da iz budžeta budu osnivači i finansijeri javnih medijskih servisa. Ova Skupština je to ogromnom većinom glasova usvojila. Ova Skupština je tada usvojila i da će taksa, to je bivša pretplata, a od tada taksa, biti 500 dinara za Javni medijski servis i ova Skupština je usvojila da u Republici Srbiji postoje dva medijska servisa – RTV i RTS, a oni koji žive ispod Save i Dunava nemaju mogućnost da imaju regionalnu javnu televiziju. Ja ovo više od 10 puta, u 10 sednica predlažem, jer sam mislio da je to propust, jer kažemo da smo dobronamerni i da želimo ista prava i obaveze na celoj teritoriji, ali koliko ja vidim, to je malo neuravnoteženo. Ova Skupština je izglasala obaveze celoj Srbiji, ali ova Skupština ne daje da građani na celoj teritoriji imaju ista prava. Zašto to kažem? Pa, RTV pokriva teritoriju Vojvodine i može da se bavi mnogo bolje lokalnim temama i onim što interesuje građane Vojvodine i to je potpuno u redu. Radio televizija Srbije pokriva teritoriju cele Republike Srbije, ali sem pokrivenosti cele teritorije Republike Srbije, ona nema jednaku zastupljenost cele teritorije Republike Srbije. Gro tema se bave Beogradom, što je i normalno, Beograd je glavni grad i to nikome ne smeta. Ima tema i iz Vojvodine, ali ono što je bitno za građane ispod Save i Dunava, teme koje su svakodnevni problem i ono što interesuje o svakodnevnici iz mesta ispod Save i Dunava, toga nema dovoljno. Obično je to samo crna hronika, ono što je bitno, što je komunalna problematika, što je zdravstvena problematika, što je kultura na određenom delu teritorije ispod Save i Dunava, to uopšte nije zastupljeno. Tako da, mi ćemo pre saznati da li funkcioniše tramvaj u Beogradu, nego recimo da li mi Nišlije znamo da li ide normalno linija Niš-Niška banja. To ne postoji. Zbog toga smo predložili regionalni mali servis. Predložili smo da bude isto zastupljen kao što je RTV, gde ima dva televizijska i tri radio programa. Podsećam da je Radio Niš jedna od najstarijih radio-stanica u Srbiji, koja je ugašena i ne postoji.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Nastaviću. Ono što sam ja predložio, a očekivao sam da će Skupština prihvatiti, naročito poslanici iz Niša, jer imamo, podsetiću poslanike iz Niša, imamo jednoglasnu odluku Skupštine grada i to mislim da je u dva navrata glasano, i pozicije i opozicije, da Niš treba da ima javni servis. Za divno čudo, samo mi koji smo iz Niša iz opozicije glasamo za ovaj predlog, a narodni poslanici koji su u skupštinskoj većini sa teritorije grada Niša ne glasaju za ovaj predlog, iako imaju obavezu stranačku, gradsku, ljudsku, skupštinsku, kako god hoćete da je nazovemo, da glasaju i podrže ovaj predlog. Ne razumem kako se to promeni način razmišljanja kada se pređe Bubanj potok. U Nišu ste svi za to da postoji regionalni javni servis, kako pređete Bubanj potok, vama se promeni način razmišljanja i niko od vas ne glasa. Ja vas pozivam i zamolio bih režiju da pokaže građanima Niša ko glasa za ovaj predlog, jer ste dobili obavezu kada ste postali predstavnici građana Niša, da glasate, ko glasa za ovaj predlog, a ko ne glasa za ovaj predlog. Završiću, da objasnim kako bi bilo finansiranje, jer je bilo reči da nema izvora finansiranja da bi postojao regionalni javni servis, da ima dva televizijska i tri radio programa i da bude finansiran na isti način kao što se finansira RTV, tj. da 30% ide za finansiranje RTS, a 70% da se koristi za finansiranje radio-televizije uža Srbija, tj. tog regionalnog radio-TV programa. Oni kažu – ne može. Pa, kako ne može? Kako može da se finansira u Vojvodini, a ne može ispod Save i Dunava? Šta to nije u redu? Izgleda da građani Srbije ispod Save i Dunava su dobri samo kada treba nešto da plate, a onda kada treba da imaju korist i benefite, e to ne može. Pomislio sam da će problem biti rešen možda na drugačiji način, jer sam računao hajde, ne žele da prihvate predlog poslanika iz opozicije nego da imaju svoj predlog, jer na ovoj sednici ćemo pričati o izmeni Zakona o javnom medijskom servisu, ali izmena ide u tom pravcu da će verovatno taksa biti niža od 500 dinara, a ostatak će biti finansiran iz budžeta. Podsetiću građane Srbije, i taj budžet mi punimo, ne pune ga Nemci, tako da su to opet naše pare i opet će pare građana Srbije ispod Save i Dunava finansirati Javni medijski servis RTS i RTV, a mi ispod Save i Dunava nećemo imati tu privilegiju da možemo da znamo šta je ono bitno za život svake lokalne zajednice. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 149 od ukupno prisutnih167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, evo po ko zna koji put predlažem predlog izmene zakona, popularno nazvan zakon o Beogradu na vodi. Predlažem iz dva razloga. Prvi razlog što je to duboko protivustavan zakon, bar tako kažu pravnici sa kojima sam razgovarao, a drugi zbog načina finansiranja celog projekta. Da objasnim i da ponovim građanima koji nisu u toku o čemu se radi. Protivustavan je zato što ovaj zakon dozvoljava eksproprijaciju privatne svojine na delu teritorije jedne beogradske opštine, i to ne za ono za šta se obično vrši eksproprijacija. Eksproprijacija po Zakonu o eksproprijaciji se vrši ako je u pitanju objekat opšte namene, škola, bolnica, vrtić, saobraćajnica, trasa dalekovoda. To znači za sve ono za šta postoji opšti interes i opšte dobro stoji nakon te eksproprijacije, tj. otkupa, slagao se, ne slagao vlasnik sa tim otkupom. U ovom slučaju država i Grad Beograd imaju pravo da na teritoriji Savskog platoa, to je deo jedne beogradske opštine uz reku Savu, izvrši otkup privatne imovine, ali ne da bi se zidali objekti opšte namene, nego da bi se dalo nekom investitoru i to bez tendera, bez licitacije da zida stambeno poslovni objekat, i da taj objekat proda i da deli profit sa državom. To je jedno. Drugo, da bi uopšte investitor mogao to da radi, treba izmestiti železničku stanicu, treba izmestiti prugu, treba u taj deo opštine dovesti vodu, struju, kanalizaciju, treba napraviti pristupne saobraćajnice, i to se neće raditi iz sredstava Grada Beograda, već će se raditi iz sredstava Republičkog budžeta. Ja sam protiv toga. Predlažem da glasamo i da usvojimo ovaj predlog, kako bismo izmenili nepravdu prema republičkom budžetu i građanima Srbije, jer svi kažemo da želimo da pokrenemo proizvodnju, da nam trebaju nova radna mesta i dajmo da taj novac, a u pitanju je više stotina miliona evra, usmerimo ka privrednim aktivnostima, a ne ka izgradnji stambeno-poslovnog bloka. To je sada u pitanju 300 jednosobnih, dvosobnih i trosobnih stanova. Ne znam kako dve zgrade sa po 150 stanova može da pokrene privredu. U mom gradu zidaju zgrade, ne tako kao u Beogradu, nema narod para, ali ne vidim da tu nešto pokreće desetine hiljada ljudi. S tih 100, 200 ili 300 miliona evra ćemo mnogo više radnih mesta pokrenuti, nego zidajući dve stambeno-poslovne zgrade u Beogradu.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 154 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakon o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, ova skupštinska većina na predlog Ministarstva finansija, podsetiću vas, tada je bio ministar gospodin Krstić, bivši ministar finansija ove Skupštinske većine, je 1. avgusta 2014. godine donela Odluku i sa pozicije doprinosa, i to doprinosa za zdravstveno osiguranje, skinula 2% da bi prebacila na penziono i time rasteretila republički budžet za nekih 300 miliona evra, koliko je prebačeno sa jedne na drugu poziciju, kako bi budžet manje dotirao penzije, jer nema dovoljno para za isplatu penzija. To je pravdano time da u RFZO postoji višak para, da je korisnije da to se prebaci na poziciju penzija. Kako to izgleda u realnosti? Ja ću vam sad u minut i po pročitati. Znači, smanjenjem doprinosa za zdravstveno osiguranje za 2% budžet Fonda je projektovan na 215,7 milijardi, iako je pre toga, dok je budžet bio 12,3%, bilo 236 milijardi. To je 20,3 milijardi manje, nego što je bilo u 2014. godini, dok nismo promenili zakon. Smanjenjem stope doprinosa na 10,3%, prihoda od doprinosa na zarade zaposlenih koji je bio 165,9 milijardi smanjen je na u 2015. godini na 123 milijarde, a time je budžet Fonda smanjen za 40,6 milijardi dinara. Dalje, sredstva Fonda koje je trebalo da dobije iz republičkog budžeta na ime davanja republičkom budžetu, na osnovu člana 22. Zakona o zdravstvenom osiguranju, a to je finansiranje preko milion i 300 hiljada građana Srbije preko republičkog budžeta, a to su nezaposleni, oni koji su na birou, socijala. Znači, za njih je Republika dužna da uplaćuje doprinose kako bi imali zdravstveno osiguranje. Umesto 12,3 milijarde Republika je projektovala, pročitaću vam, 530 miliona dinara, što je četiri evra po osiguraniku. Da sve ne bi izgledalo ovako i u 2016. godini, apelujem na vas da vratite 2% Republičkom fondu doprinosa, jer bez tih para funkcija fonda se dovodi u pitanje, pitanje kako će funkcionisati srpsko zdravstvo u 2016. godini. U pitanju je 300 miliona evra, enormne pare za srpsko zdravstvo. Prava i obaveze su ista, a budžet je smanjen za preko 35 milijardi dinara.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o policiji. Izvolite, poslaniče.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege, Predlog ovog zakona ne dolazi ni od jedne političke stranke. Ovaj Predlog zakona dolazi od hrabrih žena koje su pretrpele nasilje, od hrabrih žena iz Autonomnog ženskog centra koje su vam mesecima, svima nama, slale pisma da podržimo žene koje su pretrpele nasilje. Slale su vam preko sajta otvorenog parlamenta, takođe, anketu da podržite Istanbulsku konvenciju koju je država Srbija potpisala, a koja se protivi nasilju nad ženama. Ovaj predlog dolazi od žena koje su pretrpele nasilje. Ove hrabre žene traže da država Srbija napravi pomak u zaštiti njihovih prava, da nasilnika izmesti iz svog porodičnog doma, da zaštiti žrtvu i da praksa, koja u Srbiji postoji, da žena koja pretrpi nasilje mora da beži i da se krije u sigurnoj kući, meni nikada nije bilo jasno favorizovanje tolikih sigurnih kuća, a da nasilnika ostavimo u domu, a da žena koja je pretrpela nasilje mora da beži, da se krije, da ostavi decu, da ostavi svoj porodični dom i da se krije u sigurnoj kući. Ove hrabre žene iz Autonomnog ženskog centra traže da država jasno uputi poruku nasilniku – ako digneš ruku na ženu, država staje u zaštitu te žene, da privremeno izmešta tog nasilnika na 15 dana iz njegovog doma, da 15 dana policija štiti ženu i njen porodični dom, da zabranjuje kontakt sa ženom, kada je naneo nasilje nad tom ženom, da žena ima pravo i mogućnosti da na miru razmisli da li će pokrenuti tužbu protiv svoga muža ili verenika, da razmisli da li će pokrenuti brakorazvodnu parnicu protiv takve osobe koja je digla ruku na nju, a ne ovako u strahu da beži u modricama, sa krvnim podlivima, da beži i da se krije od njega u sigurnoj kući, a da nasilnik sedi kući i gleda televizor. Drage moje koleginice poslanice, dragi građani Srbije, kada nasilnik jednom digne ruku na ženu, on će to činiti i ponovo i drugi i treći put. Hajmo sada hrabro da kažemo nasilnicima - dosta, hajmo sada da spomenemo 33 žene koje su od početka ove godine izgubile život u porodičnom nasilju, hajde da kažemo da smo kao tužilaštvo u 2014. godini pokrenuli više od 3.500 prijavljenih slučajeva nasilja žena u porodici, da je 1.680 slučajeva obrađeno od strane tužilaštva i da su pokrenute tužbe. Kao lekar vam kažem mnogo je veći broj žena koje pretrpe ovo nasilje, mnogo je veći broj tih žena koje trpe i ćute. Dajte da kao parlament pružimo podršku i da nasilnika izmestimo iz doma…
Vreme. Zahvaljujem, kolega. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u kojima se dogodilo prisluškivanje, objavljivanje transkripta razgovora između Lidije Udovički, „Kontinental vind Srbije“ i Bojana Pajtića, predsednika Pokrajinske Vlade i Demokratske stranke, s obzirom na činjenicu, navodnompokušaju korupcije učinjen od strane direktora Javnog preduzeća „EMS“, Nikole Petrovića. Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Prolaze već meseci uvažene kolege i koleginice, kako nažalost ne dobijao nikakav zvaničan sudski epilog jedne od najvećih afera koja je potresala Srbiju, a to je nezakonito tajno slušanje predsednika Pokrajinske vlade i predstavnika DS, gospodina Bojana Pajtića. Koliko je ovo ozbiljna tema govori u prilog i to da je sam predsednik Republike Tomislav Nikolić u više navrata uputio vapaj javnosti kada već službe ne mogu da ga zaštite sa željom da se konačno sazna ko nezakonito, tajno sluša građane Srbije i visoke funkcionere državne u Srbiji. Govorim o tome zato što je ovo nažalost, mislim, peti ili šesti put da predlažemo formiranje Anketnog odbora u Skupštine iz jednog jedinog razloga – do dana današnjeg, izuzev medijske satanizacije predsednika DS, gospodina Bojana Pajtića, nismo imali priliku da vidimo nikakav epilog u državnim organima. Podsećam, imali smo priliku da pre samo sedam dana čujemo da se u Srbiji izvodi državni udar i to se završilo samo, isključivo i jedino na naslovnim stranama režimskih tabloida koji su veličali taj državni udar. Dame i gospodo narodni poslanici, ova je stvar izuzetno ozbiljna. Ova stvar je kap u moru problema, kap koja upravo preliva čašu. Zbog čega? Zato što je država ugrožena, zato što u zemlji u kojoj se govori o državnom udaru, u zemlji u kojoj predsednik Republike govori da ga neko tajno sluša, u zemlji koja transkript razgovora predsednika Pokrajinske Vlade i gospođe Udovički izađe u javnost, niko do sada u ovih nekoliko meseci nije krenuo postupak, niti se zainteresovao ko to radi. Čuli smo u istom danu da policija ne sluša nikoga tajno, nezakonito. Čuli smo da to ne radi ni BIA, ali ljudi ko to radi? Neko evidentno radi. Naše službe koje su plaćene da štite telekomunikacije između narodnih poslanika i visokih državnih funkcionera očigledno ne žele tačno da se utvrdi ko to radi. Naša želja je da ukoliko državni organi, koji su plaćeni i zaduženi da rade ovaj posao, taj posao ne žele, ne umeju, ne mogu da urade, imaju politički pritisak da ga ne rade, da se upravo ta stvar spusti u parlament i da se ovde u najvišem zakonodavnom telu napravi Anketni odbor koji će konačno doći do potpune istine i zaštititi naše državne funkcionere, uključujući i predsednika Republike i predsednika Vlade. Sve drugo smatramo potrebom da se ova stvar politizuje. Naša želja nije da se ova stvar politizuje. Naprotiv, naša želja je da isključivo i jedino građani Srbije saznaju šta je istina. Ne tvrdimo da tajno sluša ni BIA, MUP, već da vidimo ko to radi.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsednice. Mislim da je moj predlog poznat narodnim poslanicima, s obzirom na to da sam ga predlagala više od 20 puta. Naime, predlažem da se u Krivičnom zakoniku izvrši izmena koje će se sastojati u tome da se među krivična dela koja ne zastarevaju u vrsti i krivično delo krađe beba. Ova obaveza Republike Srbije potiče iz 2013. godine kada je Evropski sud za ljudska prava u slučaju jedne naše sugrađanke presudio da je njoj povređeno pravo na privatnost i porodični život i obavezao RS da do septembra 2015. godine usvoji ovaj predlog zakona. Dvadeseti put predlažem ovo i ovaj predlog stvarno jeste jedan od onih zakona gde mi stvarno ne možemo da dokučimo zbog čega poslanici vladajuće koalicije ne žele da glasaju za njega. Mislim da su ovoj grupi zakona recimo i izmene koje bi omogućile da se nasilnik odstrani iz zajedničkog domaćinstva, a ne žena koja trpi nasilje, izmena koja bi se sastojala u tome da se ljudima koji su nasilnici u porodici oduzme oružje, izmena koja bi se sastojala u tome da oni koji imaju oružje moraju da prolaze određene preglede, redovno itd. Stvarno već iz meseca u mesec i iz sednice u sednicu ne možemo da nađemo drugi razlog zbog čega SNS ne glasa za to, osim da to ne želi da uradi zato što dolazi od predstavnika opozicije. Meni nadu uliva to što je meni predsednica prošli put zabranila da čitam imena poslanika koji ne žele da glasaju za ovaj predlog zakona i što je sastav Republičke skupštine i način na koji poslanici glasaju proglasila tajnim podatkom, jer mi to govori da je i nju sramota zbog toga što narodni poslanici SNS već više od godinu dana ne žele da usvoje ovaj predlog zakona. Tako da, ako vas i dalje bude sramota, a nadam se da će vas biti sramota, ja ću predlagati ovo i nadam se da ćete jednoga dana, pa makar i za godinu dana pristati na to da usvojite sve ove predloge zakona jer i vi sutra trebate da izađete na ulicu u svom gradu i da možda sretnete nikog kome je dete ukradeno i da mu objasnite zbog čega niste želeli da se njemu da duži rok da istraži šta se sa tim njihovim detetom desilo, a do tada neka vas bude sramota, a ja imena neću čitati.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 174 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Kao što znate, DS nikada nije podržala predlog SNS da se smanje penzije građanima koji su vredno i časno radili ceo svoj radni vek i građanima koji su redovno uplaćivali sve poreze i doprinose. Ostalo nam je nejasno iz samog naslova zakona, koji je predložila i usvojila SNS, zbog čega se poslanici i Vlada RS stide da kažu u samom naslovu zakona o čemu je zapravo reč. Reč je o smanjivanju penzija na neodređeno vreme. U pitanju jeste pre svega prevara, prevara za naše najstarije sugrađane koji su kažnjeni bez bilo kakvog obrazloženja u zakonu koji je usvojila SNS. Ustavni sud taj zakon nije osudio. Ustavni sud nije našao za shodno da odlučuje o tome da li stečeno pravo nekome može da se umanji i da li nekome neko drugi može da uzme imovinu, a da pri tom za to ne odgovara. Sindikat penzionera je zajedno sa DS organizovao tribine širom Srbije i skupljeno je preko 40.000 potpisa da se ovaj zakon, sramni zakon, pljačkaški zakon SNS stavi van snage. Iz tog razloga predložio sam zakon o prestanku važenja Zakona o smanjenju penzija. Zato što smatramo da se zadire i dira u imovinu ljudi koji su ceo svoj radni vek radili pošteno. Nije nam jasno zbog čega je i Partija ujedinjenih penzionera Srbije podržala tako sramno rešenje i zakon i nije nam jasno zbog čega je SNS kaznila te ljude. Zbog čega više stotina hiljada najstarijih sugrađana, zbog čega kažnjava penzionere? I dan danas svakog meseca imaju problem da plate višu cenu struje, da plate višu cenu osnovnih životnih namirnica i iz godine u godinu viši porez na imovinu. Imaju problem da plate i skuplje grejanje. Imaju problem sa svakodnevnim troškovima i svakodnevnim životom, a ono što je najznačajnije i najvažnije, sa čim se pre svega usaglasio i gospodin Dušan Milisavljević kao istaknuti doktor i lekar, sa čime će penzioneri danas da se leče? To je osnovno pitanje. Kako će kupovati lekove i od kojih para?
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Hvala. Poštovana predsednice, verovatno se sada građani koji sede kod svojih kuća pitaju koji je ovo deo sednice Narodne skupštine. Ovo je deo sednice kada narodni poslanici iz opozicije mogu da predlože stavljanje na dnevni red zakona za koje oni smatraju da su bitni. Vidimo kako prolaze predlozi opozicije, koji su za izolaciju nasilnika iz porodice, koji su za prava porodica čije su bebe nestale, koji su protiv nasilja itd. Prolaze tako da druga sala strane neće da glasa za te zakone. Zašto? Zato što oni dolaze od opozicije i nije bitno to što su oni korisni za građane Srbije. Drugi zakon koji sam u ime Pokreta za preokret predložio i koji se odnosi …
To kada bude taj zakon, ili hoćete u tri minuta oba?
Ne razumem.
Ne možete sada pričati o drugom zakonu. Znači, zaštita korisnika finansijskih usluga.
Pošto sam već jedan obrazlagao, zato sam sada rekao drugi zakon. Dakle, zakon o izmeni Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Preokret je tražio da se onemogući lihvarsko ponašanje banaka. Da li je to, gospodo narodni poslanici iz vlasti, problem? Da li je problem što je Preokret predložio da se onemoguće zelenaške kamate? Da li je problem to što smo zajedno sa Udruženjem efektiva prikupili 20.000 potpisa za peticiju da se onemogući ponašanje banaka koje bi bilo monopolsko ponašanje? Da li je to problem? Zbog čega ne glasate za taj zakon? Da li zbog toga što štitite interese stranih banaka? Da li je to jedini razlog zbog čega ne glasate? Da li je razlog za to što ne glasate za interese građana, a svaki od nas, svaki od vas i oni koji gledaju ovaj prenos jesu građani koji su ugroženi monopolskim ponašanjem banaka? Kada ostavite ili dobijete od plate teško zarađenih 100 dinara, sutra ćete u banci imati 98 dinara umesto 102 dinara, zato što ste, recimo, štedeli nekoliko dana. Zašto? Zato što banke uzimaju, otimaju na bazi opštih uslova poslovanja. Tražimo da prihvatite ovaj zakon i predlažemo da zaštite građane Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Da li poslanik želi reč? (Da.) Izvolite.
Ovo je zakon koji bismo mogli nazvati zakon za poštene izbore. Pokret za pokret je predložio izmene Krivičnog zakonika kojim bi se onemogućila krađa na izborima, kojim bi se onemogućila kupovina glasova na izborima, kojim bi se onemogućila pretnja glasačima, kojim bi se onemogućilo zastrašivanje članova političkih organizacija, kojim bi se onemogućilo obeležavanje glasačkih listića, kontrola glasanja. Da li je to, gospodo iz SNS, problem? Da li su problem pošteni izbori? Da li je problem da izađete na izbore i da stanete na crtu opozicionim strankama za koje smatrate da nisu dovoljno jake za vas? Zašto ne glasate za ovaj zakon? Zašto ne želite poštene izbore? Dakle, u ovom zakonu o izmenama Krivičnog zakonika predviđeno je da se kažnjavaju ne samo počinioci krivičnih dela, kao oni što su kupovali prošli put glasove i sada su sa vama u koaliciji, ne, nego da se kažnjavaju njihovi nalogodavci, predsednici opštinskih odbora, a ako treba i predsednik stranke koji je dao nalog da se kupe glasovi. Da li se toga plašite? Da će neki predsednik stranke završiti u zatvoru zato što je dao nalog da se kupuju glasovi? Da li se plašite da će završiti…
Hoćete predložiti vaš predlog zakona, da shvatimo šta piše u predlogu?
To je predlog. Od tri do pet godina je predlog za zatvorske kazne za onog ko naredi kupovinu glasova, zastrašivanje i zaplašivanje. Dakle, to je predlog ovog zakona, poštovana predsednice. Ne tražimo ništa drugo, nego da izbori budu pošteni, da izbori, kada god budu održani, u aprilu, maju ili bilo kada, budu pošteni, da oni koji izađu na glasanje glasaju tajno, a ne tako što će obeležiti listić i doneti ga direktoru javnog preduzeća da mu pokažu kako su glasali. Tako što će slikati svoj listić mobilnim telefonom ili kamerom ili olovkom koja ima na sebi kameru i pokazati kako su glasali. Mi pozivamo građane da izađu na izbore, da izađu masovno na izbore, a mi smo tu da zaštitimo ovim zakonom…
Nemojte miting držati, nego samo o predlogu zakona.
…da zaštitimo svaki glas. Dakle, ovaj zakon treba da zaštiti svaki glas svakog čoveka koji izađe na izbore i mi ćemo sigurno učiniti sve da ovaj zakon bude usvojen, odnosno da čuvamo svaki glas građana Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Radenković predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku oizmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2015. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2015. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2015. godinu, Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o dopuni Zakona o Ustavnom sudu, Predlogu zakona o dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat restrukturiranja EPS-a) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju i Predlogu zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Da li poslanik Dejan Radenković želi reč? (Ne) Hvala. (Marko Đurišić, s mesta: Replika.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Smatram da je ovim predlogom prekršen član 157. stav 2. Poslovnika i žao mi je što kolega Radenković nije hteo da obrazloži svoj predlog. Ja sam želeo da čujem od njega na koji način je moguće spojiti raspravu zakona o budžetu, budžetskom sistemu, zakon o akcizama, pa onda dolazi zakon o Ustavnom sudu, izmene i dopune Zakona o javnim medijskim servisima, zakon o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Znači, svi ti zakoni imaju neke veze sa budžetom i ja mogu da prihvatim objedinjavanje 11 od 12 predloženih tačaka današnjeg dnevnog reda u zajedničku raspravu jer su sve te teme vezane za budžet. Međutim, postoji jedan zakon kome ovde nije mesto, a to je Predlog zakona o dopuni Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“. Predlog ovog zakona, ako ste ga pročitali, nema apsolutno nikakve veze sa budžetom za 2016, niti sa javnim finansijama, niti sa bilo čim, nego sa namerom Vlade da sakrije i da prikrije mogućnost rasprave o još jednoj prevari koja se sprema u ovom parlamentu, još jednoj prevari građana Republike Srbije, time što praktično, vodeći raspravu o budžetu i o svim ovim zakonima, biće vrlo malo ili neće biti ni malo prostora da govorimo o ovoj podvali, a to su izmene i dopune Zakona o realizaciji Projekta „Beograd na vodi“. Ne vidim nikakvu vezu da se ovaj zakon nađe u objedinjavanju 12 zakona koje je predložio kolega Radenković. Smatram da je ovo ponovo kršenje Poslovnika i molim vas, predsedavajuća, da vi, po članu 27. Poslovnika, koji ste nadležni za sprovođenje ovog Poslovnika, odbijete izjašnjavanje o ovom predlogu. Hvala.
Hvala. Odgovoriću vam, iako to vi najčešće ne želite da čujete, narodni poslanik je iskoristio svoje pravo na osnovu člana 92. stav 2, članu 157. stav 2, člana 170. i članova 192. i 193. Poslovnika Narodne skupštine. Kako ste vi iskoristili svoje pravo da spočitavate spajanje rasprave, tako je i on, poslanik, ravnopravan sa svima ostalima da koristi odredbe Poslovnika na način na koji on to želi, a Skupština će se izjasniti glasanjem ko je od vas dvojice u pravu. Da li želite da glasamo o povredi Poslovnika? Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, Zoran Babić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospođo predsednice. Ne mogu da razumem da, ako se nekome da odgovor jednom, pa drugi put, pa treći put, ali da postoje ljudi koji nikako da se nauče iz tog odgovora, ne znam kako bih sve to definisao. Nije dovoljno da neko promeni ime političke opcije, da se preokrene. Član je 107. Poslovnika, stav 1, pa da se sve zaboravi i ono šta je rađeno i kako je rađeno. Podsetiću vas, gospođo predsednice, da je na sednici Narodne skupštine 5. maja 2010. godine spojeno 94 tačke dnevnog reda, da je na sednici 11. decembra 2009. godine spojeno 57 tačaka dnevnog reda, da je na sednici od 29. maja 2009. godine spojeno 64 tačke dnevnog reda, da su 13. maja 2009. godine iste uvažene kolege glasale za spajanje tačaka dnevnog reda, i to punih 50 tačaka dnevnog reda. Meni bi verovatno trebalo mnogo više od dva minuta da vam govorim o svim tačkama spajanja koje nisu bile manje od 20, 20 i nešto pa do 94 tačke dnevnog reda koje su spojene. Inače, kako to da „Beograd na vodi“ ne utiče na ekonomiju naše države? Mislim da sama ta tvrdnja gospodina Đurišića više govori i više će mu govoriti stručna javnost o tome kako jedna investicija od nekoliko milijardi evra ne utiče na ekonomiju naše zemlje i ne definiše i ne utiče na budžet naše države. To ipak govori više o neznanju ili želji za neznanjem gospodina Đurišića.
Zahvaljujem. Želite da glasamo o povredi člana 107? Zahvaljujem. Moram da neposredno učinim, a ćutanjem ne mogu da učinim, pogotovo kada neko dobije reč o povredi Poslovnika. (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Ne možete. Ja razumem vašu potrebu za opstrukcijom. Nema potrebe. Nema potrebe. Imamo dovoljno vremena da razgovaramo o svemu. Zloupotreba povreda Poslovnika oduzeće vam vreme od ukupne diskusije, jer to mi je pravo. Želite da reskirate? (Da.) Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Želim da ukažem na vašu povredu Poslovnika, upravo na član 103. kojim vi meni pretite i oduzimanje vremena. Znači, smatram da prethodna diskusija ni na koji način nije bila ukazivanje na povredu Poslovnika jer ja, kao što smo ovde konstatovali, mogu da pričam i netačne stvari. Ali, onim što sam pričao ne vidim na koji način sam ja uvredio Narodnu skupštinu.
Zloupotrebljavate Poslovnik sada i želite da replicirate. Sedite, molim vas. Vi replicirate zato što niste zadovoljni onim što je izneto u javnost, a ja vas nisam prekidala, niti poslanik Zoran Babić kada ste vi iznosili svoje ocene o pojedinim predlozima zakona da su prevare i bila sam maksimalno tolerantna. Neću vam oduzeti dve minute jer želim da svi imaju vremena onoliko koliko su im dali birači da pričaju o predlozima zakona koje imamo sutra na dnevnom redu, ali vam neću ni dozvoliti da ukazujete na povredu Poslovnika i koristite vreme da bi odgovarali na nešto. Znam da istina boli, ali šta da radimo. Stavljam na glasanje spajanje rasprave, ovo što je poslanik Dejan Radenković predložio. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 147, protiv – 13, uzdržanih – nema, nije glasalo 12, od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog poslanika Dejana Radenkovića. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – devet, uzdržanih – nema, nije glasalo – 10, od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Osme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, u celini. D n e v n ir e d : 1.Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku oizmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje za 2015. godinu; 2.Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu; 3.Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2015. godinu; 4.Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2015. godinu; 5.Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu; 6.Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; 7.Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; 8.Predlog zakona o dopuni Zakona o Ustavnom sudu; 9.Predlog zakona o dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“; 10. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji Projekat restrukturiranja EPS-a između Republike Srbije, Evropske banke za obnovu i razvoj; 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju i 12. Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Molim malo strpljenja da saslušamo poslanika Dragana Šutanovca, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, da li možete samo da omogućite da radimo u duhu parlamentarizma? Na osnovu člana 97, a u vezi člana 157, imajući u vidu da smo mi danas ovde, odnosno da ste vi danas ovde spojili nespojivo i da se radi o krovnim zakonima, ili, ako hoćete da kažemo, temeljnim zakonima, kako za državu, tako i za društvo, da smo 4. decembra dobili ovaj materijal, evo, toliko to izgleda, da vide građani Srbije, verujem da ogromna većina nije stigla da pročita, želim da vas zamolim da odobrite, odnosno da izglasamo duplo vreme za raspravu po ovom najvažnijem zakonu za svaku vladu, za našu privredu, za poljoprivrednike, za zdravstvo, za sve one koji su zainteresovani, a svi u državi Srbiji su zainteresovani. Dakle, pored toga što ovi zakoni, odnosno budžet nije bio 15 dana u parlamentu, što je neophodno, po našem Poslovniku, želite da grupišete sve zakone i da onda radimo navrat-nanos, na brzinu, smatramo da je neophodno da bar dobijemo duplo vreme, kako bi mogli adekvatno da ukrstimo argumente i sa premijerom i sa ministrima i da vam objasnimo zbog čega je ovaj budžetski predlog najlošiji budžetski predlog koji je stigao u ovaj parlament u poslednje dve decenije. Hvala.
Poslaniče, nisam otvorila pretres pa ne mogu to sada da stavim na glasanje. Znači, ne možemo sada da glasamo. Evo, sutra ću staviti na glasanje, čim otvorim pretres. (Dragan Šutanovac,s mesta: Dobro, hvala.) Znači, uzela sam u obzir da ste to predložili i sutra stavljam na glasanje, odmah po otvaranju pretresa. Hvala vam. Rad nastavljamo sutra u 10.00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Osme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 95 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 138 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je danas sprečena da prisustvuje sednici Nataša Vučković. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka 1. do 12. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju svi članovi Vlade Republike Srbije, kao i njihovi saradnici iz Ministarstva finansija, pravde, građevinarstva, saobraćaja, infrastrukture, Ministarstva poljoprivrede, zaštite životne sredine, Ministarstva kulture i informisanja i posebno je pozvan i gradonačelnik Beograda, da prisustvuje ovoj sednici. Predstavnik poslaničke grupe Demokratska stranka, narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je duže vreme rasprave, odnosno da vreme rasprave za … Dobar dan, članovima Vlade Republike Srbije. Nastavljamo dalje. Dakle, predstavnik poslanike grupe Demokratska stranka, narodni poslanik Dragan Šutanovac, predložio je duže vreme rasprave, odnosno da vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi 10 časova. O ovom predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Stavljam na glasanje ovaj njegov predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – 12, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 138od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Molim poslaničke grupe ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2015. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2015. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2015. godinu, Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2016. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2016. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2016. godinu i Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2016. godinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, Predlogu zakona o dopuni Zakona o Ustavnom sudu, Predlogu zakona o dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije, izdavanja građevinske dozvole, radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekta restrukturiranja EPS-a) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju i Predlogu zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Da sačekamo ministra finansija. Da li želi reč neko od predstavnika predlagača, odnosno ministar finansija? Reč ima dr Dušan Vujović.