Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 12. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: gospod Vili Rezman do 18. ure, gospod Franc Pukšič in gospod Franc Bogovič ves dan ter gospod Franc Jurša od 12. ure dalje. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O URADNEM LISTU REPUBLIKE SLOVENIJE, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade dr. Janezu Pogorelcu, direktorju Službe Vlade Republike Slovenije za zakonodajo. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Poglavitna rešitev predlaganega Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Uradnem listu Republike Slovenije je kar precej pomembna. Gre namreč za to, da bi v skladu z novo ureditvijo Uradni list izhajal samo še v elektronski obliki, tiskana izdaja Uradnega lista pa bi bila opuščena. S takšno rešitvijo bi se sledilo tehnološkemu napredku na področju elektronskih komunikacij, po drugi strani pa bi se omogočilo tudi po potrebi pogostejše izhajanje Uradnega lista ob hkratnem znižanju izdajanja Uradnega lista, kar bi imelo za posledico tudi znižanje cen objav predpisov. Predlagane rešitve so zastavljene tako, da bo še kljub temu zagotovljena široka dostopnost Uradnega lista javnosti. Vsi državni organi, ki imajo uradne ure, bodo morali posameznikom zagotavljati vpogled v elektronsko izdajo Uradnega lista, upravne enote in splošne knjižnice pa bodo morale le-tem zagotoviti tudi brezplačen vpogled v natis elektronske izdaje Uradnega lista. Na drugi strani predvidevamo tudi možnost, da se posamezniki še vedno naročijo na natis elektronske izdaje Uradnega lista, ki bi ga tudi dostavljalo javno podjetje Uradni list Republike Slovenije, vendar ne čisto v teh rokih kot sedaj, tako da bi se na ta način zagotovila večja racionalizacija. S predlaganim zakonom se določa tudi, da upravljanje sistema elektronskega javnega naročanja na način javne službe izvaja javno podjetje Uradni list Republike Slovenije. Vlada te rešitve utemeljuje predvsem z razvojem elektronskega poslovanja v svetu, s tem, da je tudi primerjalno pravno v petih državah že elektronska oblika izdaje uradnega lista edina uradna oblika izdaje uradnega lista, da je izrazito opazen trend, da se tudi v drugih državah gre postopno v to smer, da se bolje izkoristijo te možnosti, ki jih ponuja tehnologija. Pomemben razlog, zaradi katerega predlagamo to rešitev, je tudi to, da se prav zaradi razvoja elektronske tehnologije število naročnikov na Uradni list bistveno zmanjšuje in se je zgolj v letih 2000 do 2008, od kar imamo dostopen Uradni list tudi na internetu, zmanjšalo z 17800 na 4200, kar seveda Uradnemu listu povzroča tudi precejšnjo izgubo dohodkov oziroma prihodkov in s tem se postavlja tudi vprašanje racionalnosti takšnega načina. Na ta način se bo torej v primeru ukinitve tiskane izdaje uradnega glasila lahko tudi znižalo cene objav za 7%, kar bo pomenilo letni prihranek proračunskih sredstev uporabnikov v znesku 130 tisoč evrov, hkrati pa se bosta še naprej ohranila oblika in način posredovanja elektronske izdaje na spletni strani Uradnega lista. Morda ni čisto odveč omeniti tudi pozitivne vplive na okolje zaradi zmanjšanja tiska. Zdaj, seveda, če [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Aha, hvala lepa, saj bistveno sem vse povedal.
Če želite, je še pol minute. Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa in dobro jutro. Zakon o Uradnem listu je Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje obravnaval na 12. seji 1. decembra. Predlagatelj Vlada Republike Slovenije: članice in člani odbora so imeli kot gradivo predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta. K predlogu zakona so bili za obravnavo na matičnem delovnem telesu vloženi amandmaji poslanskih skupin koalicije z dne 25. 11. 2009. Na seji odbora so bili prisotni: Služba Vlade Republike Slovenije za zakonodajo, kot predlagatelj zakona, Zakonodajno-pravna služba in predstavnica predlagatelja, torej namestnica direktorja Službe Vlade za zakonodajo gospa Globokar. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe ni imela bistvenih pripomb, razen tega, da amandma koalicijskih poslanskih skupin stvari oziroma besedilo zakona izboljšuje. Državni svet oziroma pristojna komisija je podprla predlagano besedilo, odbor pa je sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 3., 6., 9. in 10. členu. Na ta način smo oblikovali besedilo zakona, ki je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Anton Urh, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Dobro jutro in lep pozdrav! Predstavil bom stališče Poslanske skupine DeSUS, glede dopolnitvam Zakona o uradnem listu Republike Slovenije. Kot je bilo že predhodno rečeno, je cilj predlaganega noveliranja vzpostaviti elektronsko izhajanje Uradnega lista, kot edine uradne oblike uradnega glasila do 1. aprila 2010. S tem pa tudi racionalizacijo poslovanja javnega podjetja, znižanje stroškov objav predpisov, posledično pa tudi prihranek proračunskih sredstev državnih organov, samoupravnih lokalnih skupnosti, ter drugih subjektov, ki objavljajo svoje akte v uradnem glasilu. V prid sedanji ureditvi, torej izdaji uradnega glasila v tiskani obliki, govori predvsem dejstvo, da takšna oblika predstavlja izvod uradnega glasila v večini držav članic Evropske unije, kar 22 držav. Ni pa mogoče faktor lažje dostopnosti do uradnega glasila določenim skupinam ljudi. V bistvu je bil to naš edini pomislek, ki pa po naši oceni nima tolikšne teže, da poslanci DeSUS-a ne bi pristopili k podpori te novele. Naj pojasnim, gre za naše razmišljanje o dogovoru na vprašanje, kako bodo do uradnega glasila dostopali starejši, glede na to, da se bo poslej izdajal zgolj v elektronski obliki. Vsi namreč vemo, da starejša populacija ni ravno vešča elektronskega rokovanja. Zato bo večina slednjih po našem mnenju vsaj na začetku v taki spremembi videla nek odpor. Mogoče celo kratenje pravi, kljub temu pa, glede na to, da posamezniki, fizične osebe niso bili številčni naročniki uradnega glasila v tiskani obliki, ter glede na to, da bo fizičnim osebam omogočen dostop do uradnega glasila na upravnih enotah in v splošnih knjižicah, menim, kot sem že omenil, ta pomislek ni razlog za morebitno nepodporo tega predloga. V prid predlogov govori tudi naše prepričanje, da s to spremembo ne bo okrnjeno ustavno načelo, obvezne objave predpisov v uradnem glasilu. Ustava oziroma veljavnost predpisov veže na njihovo objavo 154. člen Ustave Republike Slovenije, saj bodo predpisi objavljeni v uradnem glasilu le s to razliko, da bo objava zgolj elektronska. Prav tako s to spremembo ne bo okrnjeno ustavno načelo, ki implicira uporabo pravnih predpisov. Poslanci DeSUS-a smo prepričani, da bo z noveliranjem še naprej omogočena objava vseh sprejetih predpisov, tako državnih kot lokalnih, kar pomeni, da se bodo osebe lahko s temi predpisi seznanile in v skladu z njimi tudi postopale. Zato bomo prispevali svoje glasove za sprejem novele Zakona o Uradnem listu Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil poslanec Silven Majhenič.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade! Spoštovani kolegi in kolegice! Pomembnost Zakona o uradnem listu izhaja iz 154. člena Ustave Republike Slovenije, ki določa, da je veljavnost predpisov vezana na objavo v uradnem glasilu. Zato je toliko bolj pomembno, da so predpisi objavljeni na način, ki vsakomur omogočajo seznanitev z njihovo vsebino. Navedeno je pomembno tudi s stališča uveljavljene pravne fikcije "ignoratio iures nocet", ki predstavlja, da posamezniki poznajo pravna pravila, kajti, če jih kršijo in se zoper njih sproži pravo varstveni postopek, se ne morejo izgovarjati, da pravnega pravila niso poznali in da niso vedeli, kaj delajo narobe. Fikcija temelji na dejstvu, da morajo biti pravna pravila vnaprej, to je z začetkom veljave, objave v uradnem glasilu in dostopno vsem, da se seznanijo z njimi. V skladu z veljavno ureditvijo Uradni list izhaja v elektronski in tiskani izdaji. V Republiki Sloveniji pa tudi v drugih evropskih državah je zaradi razvoja tehnologije mogoče opaziti izrazit trend pri informatizaciji in uporabi elektronske komunikacije. Navedenemu priča tudi dejstvo, da se je število naročnikov na tiskano izdajo Uradnega lista od leta 2000 do 2008 zmanjšalo kar iz 17.800 na 4.200. Pomemben podatek, ki bistveno pripomore k večji uporabi elektronske izdaje Uradnega lista, pa je nedvomno tudi njegova brezplačnost. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo mnenja, da bo tudi po novi ureditvi, ko bo Uradni list izhajal samo še v elektronski obliki, omogočena seznanitev njegovo vsebino vsakomur, ki bo to želel, zato bomo predmetno novelo Zakona o Uradnem listu tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Anton Colarič.
Gospod podpredsednik, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagano novelo Zakona o Uradnem listu podprli, kot smo tudi leta 2000 podprli sprejetje novele Zakona o Uradnem listu, s katerim se je uvedla elektronska izdaja Uradnega lista z brezplačnim dostopom. V tem štiriletnem obdobju je Služba Vlade za zakonodajo ugotovila, da se je število naročnikov tiskane izdaje bistveno zmanjšalo in da bo zaradi tega v tem letu izguba še nekoliko višja kot pred letom dni. Število naročnikov se je v zadnjih štirih letih zmanjšalo, nekaj verjetno tudi na račun zniževanja stroškov upravljanja, nekaj pa tudi zaradi možnosti brezplačnega dostopa do elektronske izdaje Uradnega lista. Elektronska izdaja Uradnega lista bo dostopna vsem, tudi tistim, ki morda doma nimajo možnosti dostopa do elektronske izdaje ali pa morda niso vešči tega opravila. Vpogled v elektronsko izdajo Uradnega lista, kot je bilo že omenjeno, bo sedaj omogočen v vseh državnih organih, ki imajo določene uradne ure, upravne enote in splošne knjižnice pa na bi poleg brezplačnega vpogleda v elektronsko izdajo omogočile tudi brezplačen vpogled v natis elektronske izdaje Uradnega lista. Glede izvedbe bodo na tem področju verjetno potrebni še določeni izvedbeni predpisi za zakon, da bo lahko zaživel v praksi. Ampak ne glede na vse, predlagano zakonsko rešitev v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo, saj je prijazna do uporabnikov in sledi razvoju e-uprave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres. Izvolite.
Hvala za besedo gospod predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Vsi smo že slišali tisto, da nepoznavanje prava škoduje. Pa verjetno ni poanta v tem, da bi vsi državljani prebirali vse izdaje Uradnih listov, temveč v tem, da so le-ti ljudem dostopni. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke verjamemo, da se bo s tem, ko se uvaja kot uradna izdaja le elektronska oblika Uradnega lista, znižalo stroške objav predpisov in tako prihranilo proračunska sredstva. Opažamo, da so pripravljavci zakona sledili temu, da bo Uradni list ostal dostopen za vse, tudi za tiste, ki morda danes doma še nimajo interneta. Pač kljub vsemu tehnološkemu napredku internet za enkrat še ni obvezna predpostavka vsakega gospodinjstva. Podpiramo predlog, da naj bi državni organi, ki imajo za poslovanje s strankami določene uradne ure, zagotavljali tudi vpogled v elektronsko izdajo Uradnega lista. Upravne enote ter splošne knjižnice naj bi zagotavljale vpogled v natis elektronske izdaje Uradnega lista. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke torej podpiramo težnje predloga zakona. Morda bi sami razmislili tudi o kakšnem prehodnem obdobju ali morebitnem daljšem roku za uveljavitev zakona, vendar bomo tudi glede na položaj, v katerem se nahaja javno podjetje Uradni list, ta predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda oziroma po programu najkasneje 15 do ene ure jutri zjutraj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SPLOŠNEM UPRAVNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo bi moral dati predstavnici Vlade za obrazložitvi, to je gospe Irmi Pavlinič Krebs, ministrici za javno upravo. Obvestilo imam, da pride čez tri minute. Sprašujem, počakamo? Potem predlagam, da ostanemo v dvorani in upam, da bo res trajalo tri minute. Uvodno predstavitev k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku bo bo dala gospa Tina Tržan, državna sekretarka na Ministrstvu za javno upravo. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Predlagane spremembe Zakona o splošnem upravnem postopku urejajo procesno pravna vprašanja, ki jih lahko razdelimo v tri skupine: spremembe in ureditve inšpekcijskega nadzora, ki bodo zagotovile učinkovitejši upravno procesni nadzor, spremembe instituta vročanja z javnim naznanilom in dopolnitev ureditve opravljanja strokovnih izpitov iz upravnega postopka. V prvi skupini veljavna ureditev ne omogoča dovolj učinkovitega nadzora nad izvajanjem Zakona o splošnem upravnem postopku in drugih zakonov, ki urejajo posebne upravne postopke. V skladu z njo upravni inšpektor lahko predlaga predstojniku nadziranega organa, da v določenem roku izvede ukrep oziroma odpravi ugotovljeno nepravilnost. Slednji inšpekcijskim ugotovitvam lahko ugovarja pri ministru, pristojnem za upravo, ki se o njih izreče s sklepom. Minister je na podlagi ugotovitev Upravne inšpekcije posebej pooblaščen, da predstojniku ali pristojnemu ministru ponovno predlaga izvedbo ustreznih ukrepov. Če pa pomanjkljivost kljub temu ni odpravljena ali je ni mogoče odpraviti, lahko minister, pristojen za upravo, predlaga sprejetje ukrepov Vladi Republike Slovenije. S predlagano spremembo 307. člena in dopolnitvijo obstoječe ureditve se v zakonu dodajajo pristojnosti za ukrepanje Upravne inšpekcije. Upoštevaje naravo in namen omenjenega upravnega nadzora se predlagani ukrepi ne usmerjajo v represivno ukrepanje, ampak je poudarek na preprečevalnem ukrepanju, ki naj zagotovi pravilno in zakonito uporabo upravnega procesnega prava. Predlog zakona poudarja, da se nadzor Upravne inšpekcije lahko izvaja neposredno pri nadziranem organu ali zgolj na podlagi poslanih dokumentov. Ob ugotovljenih kršitvah bo upravni inšpektor lahko odredil, da se nezakonitosti odpravijo v roku, ki ga sam določi. Pri kršitvah, ki povzročajo občutno prikrajšanje javnega interesa ali pravic oziroma pravnih koristi strank in tudi pri drugih ponavljajočih se kršitvah, katerih odpravo je predhodno odredil, bo lahko z upravno odločbo določil, da se uradna oseba udeleži ponovnega usposabljanja za vodenje in odločanje v upravnem postopku. Kadar uradna oseba ne bo izpolnjevala pogojev za opravljanje dejanj v upravnem postopku, ki so predpisani glede strokovne izobrazbe, strokovnega izpita in pooblastil, bo inšpektor prepovedal nadaljnje postopanje. V obeh primerih ima prizadeta oseba pravico do pritožbe pri ministru, pristojnem za upravo. Poleg omenjenih najstrožjih ukrepov zakon nalaga upravnemu inšpektorju, da lahko predlaga uvedbo disciplinskega postopka, naznani kaznivo dejanje ali predlaga začetek postopka za odvzem javnega pooblastila nosilcem, kadar ti niso sposobni izvajati poverjenih javnih pooblastil. Naslednja skupina sprememb se nanaša na spremembo veljavne ureditve vročanja z javnim naznanilom, saj opušča ureditev, da organ ob neuspeli vročitvi z javnim naznanilom objavi celoten dokument. To se zaradi varstva osebnih podatkov in zasebnosti nadomešča z javno objavo sporočila o vročanju z javnim naznanilom. Ocenjuje se, da je potrebna seznanitev naslovnika z objavo sporočila o vročanju z javnim naznanilom zadostna za vzpostavitev zakonite domneve vročitve. S tem bo vročanje z javnim naznanilom primerljivo fiktivnemu vročanju po 87. členu Zakona o upravnem postopku, ko vročevalec odsotnemu naslovniku pusti sporočilo, da mora dokument prevzeti v zakonitem roku, sicer bo vročitev veljala za opravljeno. Sporočilo se bo, tako kot po veljavni ureditvi celoten dokument, javno objavilo na oglasni deski organa in na državnem portalu E-uprava, na tako imenovani elektronski oglasni deski. Opremljeno bo s podatki, ki so nujno potrebni za to, da naslovnik ali druge osebe, ki ga poznajo, lahko ugotovijo, da mu organ želi vročiti dokument, podatki o organu, ki z javnim naznanilom vroča dokument, podatki o naslovniku, osebno ime ali firma, če gre za pravno osebo, naslov za vročanje, če ga naslovnik ima, podatki o dokumentu, ki se vroča, številka, datum dokumenta, vrsta dokumenta. Dokument se bo enako kot v veljavni ureditvi štel za vročenega po preteku 15 dni od javne naznanitve. Tretji sklop predstavlja dopolnitve ureditve upravljanja strokovnih izpitov upravnega postopka, kjer se širi možnost zaposlovanja v javni upravi, saj se za delovna mesta, kjer se vodijo upravni postopki, ne zahteva takoj strokovnega izpita, ampak se daje možnost v roku treh mesecev. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Tržan. Predlog zakon je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku je odbor obravnaval na 9. seji 2. oktobra 2009. Predlagatelj: Vlada. Odbor je bil predhodno seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in z mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev. Predstavnica predlagatelja, ministrica za javno upravo gospa Krebsova, je povedala oziroma zakon predstavila približno v obliki, kakršno smo pravkar slišali s strani državne sekretarke. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Metoda Hrovat Pirnat je opozorila, da novi 307.f člen določa, da upravni inšpektor v ugotovitvah nadzora napiše zapisnik, v katerem lahko predstojnik organov odredi, da v določenem roku odpravi nezakonitosti oziroma izvede druge ukrepe. Zapisnik ima učinek odločbe, kar bi bilo treba ponovno preučiti, tudi pri določitvi pravnih sredstev zoper zapisnik. Predlagan predlog za amandma odbora k 4. členu pa je po njenem mnenju, torej tako je ocenila, ustrezen. V nadaljevanju odbor ni sprejel amandmajev Poslanske skupine SDS k 5., 6. in 7. členu, je pa sprejel dva svoja amandmaja, in sicer k 4. in 6. členu. Odbor je na to v skladu s Poslovnikom glasoval o vseh sprejetih členih, vključujoč amandmirane, skupaj in ga sprejel. Predlog zakona pa je sestavni del poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo stališče predstavil gospod Silven Majhenič.
Spoštovani gospod podpredsednik! Bistvo predmetne novele je, da podrobneje ureja pristojnosti inšpekcije, ki nadzira izvajanje tega in ostalih zakonov, ki urejajo upravne postopke. Veseli nas, da je Vlada končno prišla do spoznanja o pomembnosti izvajanja učinkovite nadzorne funkcije organov, ki so za to pristojni. Po navedbah predlagatelja namreč sprememba temelji na spoznanju, da veljavna ureditev ne omogoča učinkovitega nadzora in vzpostavitve zakonitega stanja, saj predvideva le splošno pooblastilo, da upravni inšpektor lahko predlaga predstojniku nadziranega organa v odločenem roku izvesti ukrepe oziroma odpraviti ugotovljene nepravilnosti. Zato predmetna novela Zakona o splošnem upravnem postopku ta splošna pooblastila konkretizira. Ohranja se splošno pooblastilo, da upravni inšpektor odredi odpravo ugotovljenih nezakonitosti in zato določi rok ob najhujših kršitvah pravil upravnega procesnega prava, katerih posledica je očitno prikrajšanje javnega interesa ali pravic oziroma pravnih koristi strank pa tudi ob drugih ponavljajočih se kršitvah, na katere je inšpektor že predhodno opozarjal in odrejal njihovo odpravo, so predvideni dodatni ukrepi. V teh primerih je upravnemu inšpektorju dana pristojnost, da uradno osebo, ki jo storila ugotovljene nezakonitosti, napoti na ponovno usposabljanje za vodenje in odločanje v upravnem postopku ter da predlaga predstojniku uvedbo disciplinskega postopka, v katerem se ugotavlja sposobnost za opravljanje delovnih nalog. Zaradi ugotovljenih kršitve, ko dejanje v upravnem postopku opravlja oseba, ki za to ne izpolnjuje predpisanih pogojev, saj določa ukrep izrekanja prepovedi nadaljnjega vodenja ali odločanja, je poleg omenjenih ukrepov inšpektor pristojen še, da ob ugotovitvi znakov kaznivega dejanja, za katera se storilec preganja po uradni dolžnosti, to naznani pristojnemu organu oziroma vloži kazensko ovadbo. Če so kršitve procesnih pravil povezane z izvajanjem javnih pooblastil in kažejo, da so ta izvedena nestrokovno, nevestno ali malomarno, se lahko predlaga uvedba postopka za odvzem javnih pooblastil izvajalcev. Takšen predlog, ki za organ odločanja odvzemu pooblastil ni zavezujoč, bo upravni inšpektor uporabil, če bi ugotovil, da upravne naloge, za katere je bilo pooblastilo podeljeno, niso opravljene oziroma so kljub opozorilu opravljene nestrokovno, nevestno ali malomarno in to vpliva na javni interes na konkretnem upravnem področju. Po našem mnenju je popolnoma nesmiselna tudi predlagana ureditev, ki določa, da mora oseba opraviti strokovni izpit iz upravnega postopka najkasneje v treh mesecih od sklenitve delovnega razmerja za delovno mesto, kjer je strokovni izpit iz upravnega postopka določen pod pogoji za zasedbo delovnega mesta. Po dosedanji ureditvi se je namreč od kandidata pričakovalo, da strokovni izpit iz upravnega postopka opravi predhodno, torej še pred vložitvijo prošnje za zasedbo delovnega mesta, saj se je v nasprotnem primeru štelo, da ne izpolnjujejo pisnih pogojev. Nadaljnja sprememba zakona službi varstvu osebnih podatkov vpletenih strank. Tako se po novem pri vročanju z javnim naznanilom ne bo več objavilo celotnega dokumenta, ampak le sporočilo o vročanju z javnim naznanilom. Glede na navedeno v Poslanski skupini SNS novelo Zakona o splošnem upravnem postopku podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod Milan Gumzar.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni vsi zbrani v dvorani. Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o splošnem upravnem postopku prinaša tri pomembne sklope sprememb. Pri vročanju z javnim naznanilom se opušča ureditev, da organ ob neuspeli vročitvi z javnim naznanilom objavi celoten dokument na oglasni deski organa in na državnem portalu E-uprave, kar se nadomešča z objavo sporočila o vročanju o javnem naznanilu. Sporočilo bo moralo biti opremljeno s podatki, ki so nujno potrebni za to, da naslovnik ali druge osebe, ki ga poznajo, lahko ugotovijo, da mu organ želi vročiti dokument, hkrati pa bodo osebni podatki in zasebnost posameznika bolj zavarovani. Dodajo se pristojnosti za ukrepanje upravne inšpekcije, ki nadzira izvajanje Zakona o splošnem upravnem postopku in drugih zakonov, ki urejajo posebne upravne postopke. Predlog zakona tako določa, da se nadzor upravne inšpekcije lahko izvaja neposredno pri nadziranem organu, lahko pa zgolj na podlagi poslanih dokumentov, kar je gospodarjenje. Ob ugotovljenih kršitvah bo lahko inšpektor odredil, da se nezakonitost opravi v roku, ki ga bo sam določil. Pri kršitvah, ki povzročajo občutno prikrajšanje javnega interesa ali pravic oziroma pravnih koristi strank in tudi pri drugih ponavljajočih se kršitvah, katerih odpravo je predhodno odredil, bo lahko z upravno odločbo določil, da se uradna oseba udeleži ponovnega usposabljanja za vodenje in odločanje v upravnem postopku. Kadar uradna oseba ne bo izpolnjevala pogojev za opravljanje dejanj v upravnem postopku, ki so predpisani glede strokovne izobrazbe, strokovnega izpita in pooblastila, bo prepovedan nadaljnji postopek. Upravni inšpektor bo lahko tudi predlagal uvedbo disciplinskega postopka, naznanil kaznivo dejanje ali predlagal začetek postopka za odvzem javnega pooblastila nosilcem, kadar ti niso sposobni izvajati poverjenih javnih pooblastil ali izvajajo nestrokovno. Ker menimo, da naštete rešitve pomenijo državljankam in državljanom prijaznejšo in učinkovitejšo upravo, v Poslanskem klubu Liberalnih demokratov Slovenije Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku podpiramo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila Darja Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagano novelo Zakona o splošnem upravnem postopku podprli. Predlagana novela na novo ureja področje vročanja z javnim naznanilom, upravni inšpekciji se dodajajo pristojnosti za ukrepanje, na kadrovskem področju pa se omogoča kandidiranje širšemu krogu kandidatov. Veljavna ureditev vročanja z javnim naznanilom organu omogoča, da ob neuspeli vročitvi z javnim naznanilom objavi celoten dokument, z vsemi podatki, na oglasni deski in na državnem portalu E-uprava. Ta ureditev se opušča oziroma sporočilo o vročanju z javnim naznanilom bo opremljeno le s podatki, ki so nujno potrebni za to, da naslovnik ali druge osebe, ki naslovnika poznajo, lahko ugotovijo, da mu organ želi vročiti dokument. S tem bodo osebni podatki in zasebnost naslovnika bolje varovani. Upravni inšpekciji bo omogočen učinkovitejši nadzor nad izvajanjem Zakona o splošnem upravnem postopku in drugih zakonov, ki urejajo posebne upravne postopke. Ukrepi niso usmerjeni k represiji, ampak le poudarek na preprečevalnem ukrepanju, ki naj bi zagotovilo pravilno in zakonito uporabo procesnega prava. Nadzor Upravne inšpekcije se bo lahko izvajal neposredno pri nadziranem organu ali pa zgolj na podlagi poslanih dokumentov. Upravni inšpektor bo lahko ob ugotovljenih kršitvah odredil rok za odpravo nezakonitosti, lahko pa bo predlagal tudi uvedbo disciplinskega postopka, naznanil kaznivo dejanje ali pa predlagal začetek postopka za odvzem javnega pooblastila nosilcem, kadar ti niso sposobni izvajati poverjenih javnih pooblastil ali pa jih izvajajo nestrokovno. Pri iskanju kadrov za delovna mesta vodenja in odločanja v upravnem postopku bo z opravljanjem strokovnih izpitov zagotovljen kvalitetnejši izbor. Odpira pa se tudi možnost širšemu naboru kandidatov. Pripombe, ki jih je imela Zakonodajno-pravna služba na predlagano vsebino zakona, so s sprejetimi amandmaji na odboru odpravljene in vključene v besedilo zakona, pripombo k 6. členu pa bomo odpravili s sprejetjem amandmaja k temu členu. V Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da predlagane spremembe bolje varujejo osebne podatke in prispevajo h kvalitetnejšemu in učinkovitejšemu delovanju inšpekcijskih služb, zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Pred nami je razprava in odločanje o Predlogu novele Zakona o splošnem upravnem postopku, s katero Vlada Republike Slovenije predlaga rešitve, s katerimi v okviru dveh manjših popravkov ne odstopa od ciljev veljavnega zakona in pomenijo nadaljevanje dosedanje prakse. Vlada predlaga spremembo veljavne ureditve vročanja z javnim naznanilom, s katero se opušča ureditev, da organ ob neuspeli vročitvi z javnim naznanilom objavi celoten dokument. To se zaradi varstva osebnih podatkov in zasebnosti nadomešča z javno objavo sporočila o vročanju z javnim naznanilom. Sporočilo o vročanju z javnim naznanilom bo moralo biti opremljeno le s podatki, ki so nujno potrebni za to, da naslovnik ali druge osebe, ki ga poznajo, lahko sporočijo, da mu organ želi vročiti dokument. Obenem se predlaga spremembo v okviru opravljanja strokovnih izpitov, s katero naj bi se omogočil kvalitetnejši izbor kandidatov za delovna mesta, na katerih se opravljajo dejanja vodenja in odločanja o upravnem postopku in njihovo enakopravnejšo obravnavo. S tem predlogom se ne posega v veljavno ureditev pogojev za vodenje odločanja o upravnem postopku. S predlagano določbo se izjemoma izenačuje kandidate za delovna mesta, na katerih se vodi in odloča o upravnih zadevah, s kandidati za delovna mesta, kjer jim posebni predpisi omogočajo možnost oprave strokovnega izpita v določenem obdobju po sklenitvi delovnega razmerja. V bistvenem delu pa Vlada predlaga rešitev, ki odstopa od cilja veljavnega zakona, in sicer na področju upravne inšpekcije vrača upravno inšpekcijo v obdobje birokratskega delovanja. V Poslanskih skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da so te predlagane spremembe na področju upravne inšpekcije neprimerne. Potrebno je poudariti, da upravna inšpekcija ni klasična inšpekcija in v primeru ugotovljenih nepravilnosti ne pridejo v poštev klasični ukrepi. Za nepravilnosti odgovarjajo predstojniki organov javne uprave, to so ministri, predstojniki vladnih služb, predstojniki organov v sestavi ministrstev, župani. Gre za vrh javne uprave, pri kateri moram v primeru nepravilnosti ukrepati minister za javno upravo, po potrebi pa tudi Vlada, še posebej, če se nepravilnosti dogajajo na ministrstvih. Zato bi bilo primerneje pustiti v veljavi obstoječo ureditev in znotraj tega modela morda izvesti nekatere izboljšave. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da sta popravka glede vročanja in strokovnega izpita ustrezna. Ne strinjam pa se z zaščito in v delu, ki odstopa od ciljev veljavnega zakona, in sicer na področju upravne inšpekcije, kar vrača upravno inšpekcijo v obdobje birokratskega delovanja, kar je seveda v skladu z naravo sedanje oblasti. Vlada torej ni izkoristila priložnosti, da bi zakon v vseh delih spremenila v pozitivno smer, zato se bomo pri glasovanju vzdržali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da so predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o splošnem postopku koristne. Prva sprememba je koristna z vidika varovanja osebnih podatkov in prav je, da se uredi vročanje z javnim naznanilom na način, da so bolj zavarovani osebni podatkih in zasebnost posameznika. Predvsem pa se nam zdi koristna sprememba oziroma dopolnitev, da bo upravna inšpekcija imela večja pooblastila. Če želimo učinkovito upravno inšpekcijo, ji moramo seveda dati pooblastila in če želimo učinkovite uradnike, moramo imeti učinkovito inšpekcijo s predpisanimi sankcijami. Sicer bi bilo najlepše, če do kršitev sploh ne bi prihajalo, vendar temu žal ni tako, ampak je prevečkrat tako, da se nesposobnost določenih uradnikov kaže celo v ponavljajočih se kršitvah. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da je upravni postopek izjemno pomemben, saj se v njem odloča o pravicah, obveznostih in dolžnostih strank v odnosu do države. Zato menimo tudi, da je prav, da se za kršitve predpišejo sankcije, ne pa, da se nalaga odpravo nepravilnosti in podobno, kar se v praksi potem ne izvede. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč. Se opravičujem. Gospod Anton Urh v imenu DeSUS.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Urejenost družbenega življenja zahteva odpravljanje vrste nalog s strani države, lokalnih skupnosti in nosilcev javnih pooblastil. V vsakodnevnem življenju se državljani in državljanke z oblastjo najpogosteje srečamo takrat, ko organi javne uprave odločajo o pravicah, obveznostih ali pravnih koristi posameznikov in organizacij v najrazličnejših upravnih zadevah. Tovrstno postopanje ureja Zakon o splošnem upravnem postopku, ki je sedaj predmet sprememb in dopolnitev. Predlagano noveliranje se v bistvu nanaša na tri sklope tega zakona, in sicer na vročanje z javnim naznanilom, kjer se namesto objave celotnega dokumenta na spletnih oglasnih mestih predlaga objava ustreznega sporočila s podatki, potrebnimi za identifikacijo naslovnika, podatki o organu, ki vroča dokument, ter s podatki o samem dokumentu, ki je predmet vročanja. Dalje, na ukrepanje upravne inšpekcije v primeru ugotovljenih kršitev. Tretji sklop pa predstavlja spremembo na področju izpolnjevanja pogojev za vodenje in odločanje o upravnem postopku v smislu prožnejšega dostopa do delovnih mest v javni upravi. Predlagane rešitve v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo kot pozitivne in dobrodošle v smislu hitrejšega, učinkovitejšega in racionalnejšega poslovanja tako s tehničnega vidika kot z vidika pravnega varstva strank v upravnih postopkih. V tem smislu bodo predlagane rešitve zagotovo pripomogle k odpravi v praksi ugotovljenih pomanjkljivosti, zato bomo poslanci DeSUS-a dopolnjen predlog novele Zakona o splošnem upravnem postopku soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. S predstavitvijo Poslanske skupine DeSUS smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K zakonu je vložen amandma, in sicer k 6. členu, zato prehajamo na razpravo o 6. členu in predlaganem amandmaju, ki so ga vložile poslanske skupine DeSUS, LDS, SD in Zares. Želi o predlogu amandmaja kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, po prekinjeni 2. točki dnevnega reda oziroma ko bodo končane točke. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VOLITVAH POSLANCEV IZ REPUBLIKE SLOVENIJE V EVROPSKI PARLAMENT. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predstavitev stališča bo imela gospa Tina Tržan, državna sekretarka Ministrstva za javno upravo. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. Glavni cilj predlaganega zakona, je zagotoviti pravno podlago za določitev dodatnega poslanca iz republike Slovenije v Evropskem parlamentu. Predsedstvo Evropskega sveta je v juniju 2009 sprejelo sklepe, iz katerih izhaja, da imajo državne članice za imenovanje dodatnih poslancev na razpolago eno od treh oblik: izvedbo novih volitev, upoštevanje rezultatov doseženih na volitvah junija 2009 ali pa imenovanje dodatnega poslanca izmed poslancev nacionalnega parlamenta. Zasledujoč načelu racionalnosti, ekonomičnosti, smotrnosti in gospodarnosti ter glede na to, da se volitve v Evropski parlament izvajajo po proporcionalnem sistemu, se je predlagatelj odločil za naslednjo rešitev, da se določi za osmega poslanca iz Republike Slovenije kandidat tiste liste kandidatov, ki bi bil izvoljen za osmega poslanca glede na izide glasovanja na volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament, ki so potekale v juniju 2009. Državna volilna komisija bo na podlagi predlagane rešitve ugotovila, kateri kandidat je izvoljen, Državni zbor pa bo potrdil izvolitev poslanca. Drugi cilj predloga zakona je odprava napake, zaradi katere je prišlo do neusklajenosti z direktivo sveta o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani. Predlaga se, da se pogoj pridobitve pravice voliti in biti voljen v Evropski parlament za državljane unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, veže na potrdilo o prijavi prebivanja in ne več na stalno prebivališče. S tem se državljanom držav članic omogoči, da pridobijo pasivno in aktivno volilno pravico takoj po pridobitvi potrdila o prijavi prebivanja, če jim je bila odvzeta volilna pravica in pod pogojem, da so vpisani v evidence volilne pravice. S tem se državljane držav članic, ki prebivajo v Sloveniji, niso pa njeni državljani, glede aktivne in pasivne volilne pravice za volitve v Evropski parlament izenači z državljani Republike Slovenije, kar je temeljni namen navedene direktive. Na predlog Državne komisije, predlog ureja še naslednjo situacijo, do leta 2006 je bila vsem osebam zaradi duševne bolezni, zaostalosti ali prizadetosti popolnoma odvzeta poslovna sposobnost ali podaljšana roditeljska pravica staršev ali drugih oseb čez njihovo polnoletnost po zakonu odvzeta pasivna in aktivna volilna pravica za volitve v Državni zbor. Ustavno sodišče je to ureditev spoznalo za protiustavno in Novela zakona o volitvah v Državni zbor je to protiustavnost leta 2006 odpravila tako, da mora sodišče v vsakem konkretnem primeru odvzema poslovne sposobnosti ali podaljšanja roditeljske pravice odločati o odvzemu aktivne in pasivne volilne pravice. Novela je pa tudi vsem osebam, ki jim je bila pred letom 2006 po zakonu odvzeta volilna pravica za poslance Državnega zbora aktivno volilno pravico vrnila. Po podatkih Državne volilne komisije je takih oseb okoli tri tisoč. Tako ima oseba lahko samo aktivno volilno pravico za volitve poslanca v Državni zbor. Zakon o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament pa daje pravico voliti in biti izvoljen za poslance v Evropski parlament samo tistim državljanom, ki imajo aktivno in pasivno komulativno volilno pravico za poslance Državnega zbora. S predlagano spremembo bodo osebe z aktivno volilno pravico za volitve v Državni zbor imele tudi aktivno pravico za volitve poslancev v Evropski parlament, ki jim je bila do sedaj onemogočena. Na pobudo Državne volilne komisije se odpravlja tudi neustrezna rešitev, ki predstavlja oviro za izvrševanje volilne pravice v tujini za osebo, prijavljeno s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji, ki ne prebiva v drugi državi. Zato se črta neobstoj stalnega prebivališča v Republiki Sloveniji kot pogoj, da volivec lahko izvršuje svojo volilno pravico za volitve poslancev Evropskega parlamenta v drugi državi. S predlogom se odpravljata tudi dve manjši redakcijski pomanjkljivosti. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa. Tudi ta zakon, torej zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o volitvah poslanca iz Republike Slovenije v Evropski parlament je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje na svoji seji, in sicer 13. 9. 2009. Predlagatelj je Vlada, Kolegij pa je odločil, da bo to nujni postopek. Članice in člani odbora so v nadaljevanju sprejeli gradivo, in sicer predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravna službe in mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev. K predlogu zakona je bil za obravnavo na matičnem delovnem telesu vložen amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 5. členu. Poslanec Vito Rožej pa je odboru v sprejem predložil predlog za amandma k 6. členu. Predstavnica predlagatelja, ministrica za javno upravo, gospa Krebsova, je predstavila zakon v kontekstu, kakršnega smo pravkar slišali. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je predstavila njihovo pisno mnenje, v katerem je Zakonodajno-pravna služba podala pripombo k 5. členu v zvezi z jasnostjo določbe v delu, ki se nanaša na listo kandidatov. Z vloženim amandmajem koalicijskih poslanskih skupin je ta pripomba ustrezno upoštevana. Predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev, gospod Vnučec, je povedal, da zakon podpirajo. Članice in člani odbora, koalicijski, so predlog zakona z amandmajem podprli. Kar pa se tiče amandmaja poslanca, gospoda Rožeja, pa je ministrica povedala, da sicer ni škodljiv, vendar tudi ni potreben. Hkrati pa smo mu opozicijski poslanci nasprotovali; podrobnejše razloge bomo predstavili kasneje. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika sprejel amandma k 6. členu in amandma poslanskih skupin koalicije tudi k 5. členu. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel, predlog zakona pa je sestavni del poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod Milan Gumzar.
Lepo pozdravljeni! Temeljni cilji Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament je zagotovitev pravne podlage za določitev osmega poslanca iz Republike Slovenije v Evropskem parlamentu. Predsedstvo Evropskega sveta je 18. in 19. junija 2009 na zasedanju v Bruslju sprejelo sklepe, iz katerih izhaja, da imajo države članice za imenovanje dodatnega poslanca na razpolago enega izmed naslednjih načinov: izvedbo novih volitev, upoštevanje rezultata, doseženega na volitvah junija 2009, ali imenovanje dodatnega poslanca izmed poslancev nacionalnega parlamenta. Racionalna in gospodarna rešitev je tista, po kateri pripada mandat osmega poslanca v Evropskem parlamentu kandidatu s tiste liste kandidatov, ki je bil izvoljen za osmega poslanca, glede na izid glasovanja na volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament 7. julija 2009. Velja opozoriti, da je Evropski parlament maja letos sprejel odločitev, da naj bi imelo 18 poslancev, ki jih dobijo države članice po Lizbonski pogodbi, do uveljavitve Lizbonske pogodbe status opazovalca, torej naj ne bi imeli glasovalne pravice, vendar pa bi za svoje delo v parlamentu prejeli polno plačo, ki bi jo zagotovili nacionalni parlamenti, medtem ko bi ostale stroške kril Evropski parlament. Ta strošek znaša 5.164 evrov bruto mesečno. Iz gradiva Evropskega parlamenta izhaja, da se o nastopu poslancev - opazovalcev vsaka država odloča sama, da stroške plače nosi država članica in da ti opazovalci formalno nimajo nikakršnih pristojnosti, razen možnosti opazovanja dela parlamenta. Menimo, da Republiki Sloveniji v Evropski parlament do nastopa polnokrvnega mandata osmega poslanca ni treba pošiljati opazovalca. Republika Slovenija je svoje opazovalce dobila leta 2002, in sicer zaradi dejstva, da je leta 2004 postala polnopravna članica Evropske unije. Takrat je bilo to smiselno, danes pa smo kot člani že dvakrat volili poslance v Evropski parlament in potrebe po dragi vajeniški dobi ni več. Zato v Poslanskem klubu LDS Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament in amandma Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje podpiramo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil dr. Vinko Gorenak.
Kar se tiče stališča Poslanske skupine SDS, naslednje. Mi pozdravljamo rešitev. Namreč Evropski parlament je zelo jasno povedal, da se lahko države članice same odločijo in povedo, ali bodo izpeljale nove volitve za te poslance ali bodo upoštevale volitve iz junija leta 2009. Predlagatelji - Vlada, so se odločili za to drugo pot, tudi nam se to zdi racionalno in, da ne rečem, samoumevno že zaradi stroškov, in pa volitve so bile pravzaprav pred nekaj meseci. Zato na samo besedilo zakona dejansko ni kakšnih posebnih pripomb. Nastane pa kar precej zmešnjave in težav, ko poslušamo koalicijske poslance; enega smo pravkar poslušali; zlasti pa ko beremo amandma, ki ga je vložil gospod Rožej, in ki je bil kasneje posvojen kot amandma odbora. Namreč, ta amandma pravi, da se začne ta zakon uporabljati z dnem ratifikacije, protokola, temelječega na Lizbonski pogodbi, kar je koalicija zdaj nekoliko popravila v tehničnem smislu, v vsebinskem smislu pa ne. Kar se tiče nas, je treba reči naslednje, in to je povedala tudi ministrica za javno upravo na seji odbora. To določilo, ki je bilo na odboru vneseno v sam predlog zakona, je danes z amandmajem popravljeno, ni škodljivo, ni nič posebnega, potrebno pa sploh ni. Namreč za kaj gre? Kdaj bodo šli novi evropski poslanci v parlament? Kakšen status bodo tam imeli? Ali bodo opazovalci? Kdaj bodo postali polnopravni člani z glasovalno pravico v Evropskem parlamentu? V tem trenutku ni odločeno, o tem trenutku ni odločeno. O tem bo odločeno, tudi ne tukaj v Državnem zboru in ne v Sloveniji, ampak o tem bodo odločili tako rekoč v Evropskem parlamentu in ne pri nas. Mi bomo lahko njihove odločitve na nek način implementirali in postavili v naš kontekst. V tem trenutku tudi ni jasno, kdo naj bi plačeval opazovalce. Evropski parlament predlaga, da bi opazovalce plačevali nacionalni parlamenti. Nacionalni parlamenti evropskih držav več ali manj protestirajo in pravijo: Ne, naj jih plačuje Evropski parlament. Dogovora na tej relaciji nacionalni parlamenti in Evropski parlament v tem trenutku ni in niti ne vemo, kakšen bo. Seveda pa, v kolikor bi prišlo do tega, da bodo v Evropskem parlamentu ti ljudje, v našem primeru ena predstavnica, v kolikor bo prišlo do tega, da bodo ti imeli tam status opazovalcev in ko bo če bo in kadar bo odločeno, kdo jim bo plačeval, je za nas povsem normalno, da pošljemo to osebo v Bruselj, ne pa da se izgovarjamo na 5 tisoč evrov, po drugi strani jih pa milijone in milijone zmečemo nekam drugam po volji koalicije, da to osebo pošlje v Bruselj, tudi v primeru, če bi jo plačevali iz proračuna države Slovenije, kajti vsak Slovenec, ki je v Bruslju, zlasti pa na takšnem položaju, ki čaka na mandat evropskega poslanca, je izjemnega pomena za državo Slovenijo. In zato ne moremo na eni strani "šaflati" denar skozi okno, na drugi strani pa reči, da nimamo 5000 evrov. Mogoče zato, ker ni prave barve - ne vem. Kar se tiče zakona, mi bomo zakon v osnovnem konceptu podprli, tu ne vidimo nobenih zadržkov, opozarjam pa že sedaj na to, da očitno bo prišlo v nadaljevanju teh postopkov po volji sedanje koalicije do težav, tako vsaj nakazujete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Spoštovani predsedujoči, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Kot veste, je s potrditvijo Lizbonske pogodbe na drugem irskem referendumu odpadla še glavna ovira za uveljavitev te Lizbonske pogodbe, ki med drugim Republiki Sloveniji prinaša dodatni osmi sedež v Evropskem parlamentu. Vlada Državnemu zboru v predlagani noveli predlaga najbolj racionalnem in smotrn način določitve osmega poslanca, to je ta, da se upošteva rezultate junijskih volitev v Evropski parlament, osmi poslanec iz naše države v Evropskem parlamentu bo po tem predlogu tisti oziroma tista, ki bi bil oziroma bila glede na glasovanja na junijskih volitvah izvoljena za osmega poslanca oziroma poslanko, če bi junija volili osem poslancev, ne pa sedem. Drugod po Evropi obstajajo tudi drugačni primeri, ponekod imajo države tako zapleten volilni sistem, Francija denimo, da ta varianta ni možna pa bodo najbrž morali iti na dodatne volitve. Nekje drugje, v Veliki Britaniji se Škotska in ostali deli države ne morejo dogovoriti, od kod naj bi ta dodatni poslanec prišel. Mi, hvala bogu, teh dilem nimamo, zato se nam zdi smiselna ta odločitev Vlade in ocena, da je smiselno upoštevati rezultate junijskih volitev. Menimo, da je dobro in pohvalno, da je Vlada v tako kratkem času po uveljavitvi Lizbonske pogodbe na naše mize posredovala tudi predlog sprememb in dopolnitev Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament, ki ureja ta način, na katerega bo naša država izkoristila to novo pridobljeno pravico. Treba pa je opozoriti, da se mora med tem Evropski parlament dogovoriti, kako bo ta prehod potekal. In dokler ta dogovor ne bo sprejet, so pravila igre precej nedoločena. Zato sem tudi sam vložil amandma, o katerem je bilo govora in je bil posvojen kot amandma odbora, ki po mojem mnenju, točneje določa ta pravila igre, da bo naša država pripravljena na razplet dogodkov v Evropskem parlamentu in na odločitve, ki bodo šele sprejet. Ker šele protokol, ki ga bo sprejela medvladna konferenca pod španskim predsedstvom, bo določil pogoje dela novim poslancem. Vlada nima nobenih garancij, da dotlej ne bo sama plačevala teh plač. V preteklosti se je za poslance opazovalce, seveda, plačevalo iz državnih proračunov. Je pa to bilo v času, v obdobjih, ko so države šele pristopale k EU in niso imele neposredno voljenih poslancev v Evropski parlament, ampak so jo imenovali nacionalni parlamenti. Tako je to naredil tudi naš slovenski parlament. Poslanec v Evropskem parlamentu mora biti po evropski pogodbi izvoljen neposredno. Tako te možnosti, da bi nacionalni parlament imenovali poslance v Evropski parlament ni več. Prej omenjeni primer Francije je ravno na tej točki sporen. V Franciji se skratka za dva nova evropska poslanca ne zdi smiselno delati novih evropskih volitev, vendar pa bo to najbrž, če se bo želelo upoštevati določbe Lizbonske pogodbe, nujno. Evropski parlament je že maja letos sprejel odločitev, da naj bi 18 poslancev, ki jih dobijo države članice po Lizbonski pogodbi, do uveljavitve Lizbonske pogodbe dobilo status opazovalca, kot je bilo rečeno. Imeli bi glasovalno pravico. Za opazovanje v parlamentu bi prejemali plačo, kar bi po našem sistemu plač v javnem sektorju in odloku o plačah funkcionarjev znašalo 4.146 bruto, 62. plačilni razred, ki pripada poslancu oziroma poslanki v Evropskem parlamentu. Jasno je iz gradiva Evropskega parlamenta, ki sicer o tem še ni dokončno odločal, da se vsaka država sama odloča, kako bo s plačami, ali jih bo nosila ali jih ne bo teh opazovalcev, in da razen opazovanja ti opazovalci drugih možnosti delovanje tam nimajo. V Poslanski skupini Zares menimo podobno, kot je bilo že prej rečeno v predstavitvi koalicijske stranke, da Republiki Sloveniji v Evropski parlament do nastopa polnokrvnega poslanca, osmega opazovalca ni treba pošiljati, ker smo opazovalce že imeli leta 2002. Takrat je bilo to smiselno, danes pa imamo že dva mandata izkušenj. Potrebe po tej, kot je bilo rečeno, vajeniški dobi, po našem mnenju, ni več. V tem primeru gre za poslanko stranke, ki ima že drugi mandat predstavnike v Evropskem parlamentu, tako da zardi dolgoletnih izkušenj same potrebe po uvajanju ne vidimo. Kar pa se tiče samih razmerij med stroški takega opazovalca in pa koristjo za Republiko Slovenijo, najbrž bodo davkoplačevalci sami znali oceniti, kakšno korist so imeli od nekdanje ministrice, ki je leto dni opravljala delo ministrice, potem leto dni prejemala tudi nadomestilo. In če je smiselno sedaj še leto dni ali ne vemo pač, koliko dolgo omogočiti, da bo na račun slovenskih davkoplačevalcev še opazovala delo Evropskega [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]To je precejšen luksuz, ki se ga niti nekatere bogatejše države ne bodo privoščile, zato se nam je zdelo smiselno potrditi amandma, ki sem ga predlagal in zakon podpiramo tak, kakršen je. Za opazovalce bomo pa še videli, kako bo z njimi, če jih bomo sploh pošiljali. Hvala.
Hvala lepa, gospod Rožej. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke načeloma podpiramo predlog zakona, ker zagotavlja pravno podlago za določitev dodatnega poslanca iz Republike Slovenije. Tudi nam se zdi smotrno in racionalno, da se določi kot osmega poslanca iz Republike Slovenije tistega kandidata, s tiste liste kandidatov, ki bi bil izvoljen za osmega poslanca glede na izide glasovanja na zadnjih volitvah poslancev v Evropski parlament. Novelo podpiramo tudi v delu, kjer predstavlja uskladitev z direktivo Sveta Evropske unije o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani. Na odboru pa je bil sprejet amandma, ki predlog zakona spreminja v členu o začetku uporabe zakona. Strinjamo se, da dejansko še ne vemo točno, ali bo tako imenovani osmi poslanec iz Republike Slovenije v prehodnem obdobju opazovalec in ali bo plačan iz nacionalnega parlamenta, pa vendar se nam zdi potrebno, da se začetek uporabe zakona usklajuje z dnem uveljavitve protokola, temelječega na Lizbonski pogodbi. Tudi sama ministrica je na odboru povedala, da status oziroma plačilo poslanca ni stvar tega zakona oziroma te novele in da ta zakon govori o poslancih, ne pa o opazovalcih. Tako, da res ne vidimo razloga za to določbo. Razen, če morda res ne gre za kakšno blokado tega osmega poslanca, kar se pa nam v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zdi nesprejemljivo, saj s tem blokiramo sami sebe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Na mizi imamo predlog sprememb in dopolnitev zakona, ki rešuje nekaj bistvenih vprašanj glede izvajanja volitev zastopnikov slovenskega ljudstva v Evropski parlament. Rešitve so predlagane bodisi zaradi potrebe po uskladitvi z direktivo Sveta Evropske unije o podrobni uveljavitvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane držav članic ali odpravi napak pri usklajevanju z evropskim pravnim redom bodisi da je predlagatelj prisluhnil Državni volilni komisiji, ki je v praksi tekom preteklih volitev zaznala določene težave, med katerimi je tudi vprašanje neustreznosti določb Zakona o volitvah poslancev v Evropski parlament, glede na določila zakona o volitvah v nacionalni parlament v smislu razlikovanja pravice voliti. Novela predvideva tudi spremembi redakcijske narave, to sta uskladitev poimenovanja Republiške volilne komisije in črtanje zahteve po označbi volilne enote na glasovnici, v skladu z dejstvom, da gre za enotno volilno enoto Republike Slovenije pri evropskih volitvah. Ključna sprememba v tej noveli pa je takšne narave, ki po mnenju predlagatelja upravičuje poslovniški razlog za nujnost postopka, in s tem se strinja tudi Poslanska skupina DeSUS. Ob tem pa se poslanci DeSUS-a tudi zavedamo, da je vprašanje glede načina določitve osmega poslanca v Evropski parlament in urejanje njihovega statusa glede na časovni termin prevzema nalog ali kot opazovalca ali polnopravnega člana parlamenta z vidika finančnih posledic za državno blagajno vredno posebne pozornosti. Za nas so sprejemljive v zvezi s tem le tiste rešitve, ki bodo upravičile zaupanje državljank in državljanov v smotrnost političnih odločitev. Veseli nas, da je že Vlada ob samem oblikovanju vsebine predloga pri iskanju pravne podlage za določitev novega slovenskega glasnika in predstavnika v evropskih institucijah, s tem ko je izbrala pot upoštevanja rezultata letošnjih volitev, zasledovala načela racionalnosti, ekonomičnosti in gospodarnosti, ki morajo v danih razmerah še kako biti v ospredju. Prav tako poslanci DeSUS menimo, da je dopolnjen predlog rezultat omenjenih načel tudi v delu, ki govori o začetku uporabe tega zakona, saj je v izogib dodatnim odlivom javnih financ še posebej v povezavi z ne ravno produktivno funkcionalnostjo osmega poslanca v vmesnem času do prevzema polnomočja tako varovalko vsekakor treba vgraditi. Glede na vse navedeno bomo poslanci Poslanske skupine DeSUS prispevali svoje glasove za potrditev obravnave novele Zakona o volitvah poslancev v Evropski parlament. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi. Pred nami je zakon, ki je pač posledica sprejema Lizbonske pogodbe in pravna podlaga za določitev osmega poslanca, ki nam po Lizbonski pogodbi pripada, zato govoriti veliko o tem zakonu, ali ga podpiraš ali ne, je brezsmiselno. Zakon podpiramo in vse, kar sodi zraven. Moram pa jasno in javno izraziti v imenu Slovenske nacionalne stranke, da pa v bistvu nam je pravzaprav čisto popolnoma vseeno ali jih je sedem, osem ali pa devet; nam je čisto vseeno, ali se piše osma poslanka ali poslanec tako ali drugače, ali bo šel jutri ali bo šel čez sedem mesecev. Za nas je važno, kaj bo tam počel; kaj bo tam počel! In kaj so do sedaj počeli slovenski poslanci v Evropskem parlamentu in kaj so do sedaj prinesli in dosegli, razen zadnjega dosežka, ki je pravzaprav odkupnina za, vsaj kar se mene in Slovenske nacionalne stranke tiče, za Galileo - nič. In važno je, kaj bodo tam delali. Lizbonska pogodba je prinesla večja pooblastila in večjo moč Evropskemu parlamentu in v obrazložitvah piše: "Evropski parlament, ki ga neposredno volijo državljani Evropske unije, bo dobil nove pristojnosti. Evropski parlament se pripravlja na povečanje pristojnosti s spremembami s svojih notranjih pravil." Ali se slovenski parlament pripravlja na povečanje pristojnosti Evropskega parlamenta in ali slovenski parlament sploh ve, katere slovenske interese in kako naj jih Slovenski poslanci v Evropskem parlamentu zastopajo? Za nas je sprejetje Lizbonske pogodbe in povečanje pristojnosti samo upanje in velika želja, da bodo vendarle slovenski poslanci v Evropskem parlamentu to večjo pristojnost zagrabili z obema rokama in zastopali slovenske interese v Evropskem parlamentu, ne pa interese Hrvaške, Romunije, Slovaške, ne vem koga še vse, slovenskih pa ne! Kar pa se amandmajev tiče, popolnoma prav ima SDS s svojim amandmajem, mi nikoli nismo in ne bomo odločali, kdaj bo začela, kdaj bo nek protokol, ki so ga celo v drugem amandmaju kolegi iz DeSUS-a označili s številko. Kaj pa, če se ta protokol ne bo imenoval, na primer, 18, ampak 23? Če ga bodo spremenili. To je odvečni tekst v 6. členu. Pomembno je, da ta zakon začne veljati takoj po sprejetju; vse ostalo je jasno vendarle vsem, da bo odločal Evropski parlament in pozval 12 držav, ki bodo dodatno v celoti dale 18 novih poslancev. Veliko željo, da bodo slovenski poslanci kot močnejši zastopali slovenske interese po vsebini, ne po številu in po plači, bomo, in komaj čakamo v Slovenski nacionalni stranki, ta zakon podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. K predlogu zakona, in sicer k 6. členu, sta vložena dva amandmaja, amandma koalicije in amandma SDS. Zato odpiram razpravo o 6. členu in obeh amandmajih k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Že v startu sem povedal, da je situacija glede 6. člena taka, gospod Barovič je pa sedaj na nek način še bolj slikovito povedal to isto zadevo, da je v 6. členu povsem dovolj, če mi enostavno črtamo tisto besedilo, ki je bilo sprejeto na odboru na predlog gospoda Rožeja in kasneje posvojeno kot amandma odbora. Gre pa za to, da tekst, ki je sedaj predlagan, da se v 6. členu besedilo "protokola, temelječega na Lizbonski pogodbi" nadomesti z besedilom "protokola", s katerim se bo spremenil protokol 36 o prehodnih določbah, ki je priložen Lizbonski pogodbi" - da ta del besedila ne pove nič. To je popolnoma isto, kot da tu dodamo še vejico ali piko in nadaljujemo, danes 16. 12. 2009 je v Ljubljani minus 5 ali minus 2 stopinji Celzija. Kaj bi pa s tem povedali? Nič. Mogoče za zgodovino še kaj, da je na dan sprejemanja tega zakona bilo v Ljubljani minus 3 ali minus 5. Torej, čisto nič ne povemo s tem. Ker če bi s tem zakonom mi odločali o tem, kdaj bo ta poslanec šel, kakšen status bo imel in kdo ga bo plačeval, potem bi bilo meni razumljivo in logično, da tako določilo vnesemo v zakon, saj bi s tem parlament natančno povedal, kdaj bo šel, pod kakšnimi pogoji bo šel in kdo ga bo plačeval. Tako pa je popolnoma jasno, da v tem trenutku ta stvar ni jasna. Še več! O tem ne odločamo mi, pač pa o tem odloča Evropski parlament. Tam bo padla odločitev, ali bodo to poslanci in kdaj bodo poslanci. Tam bo padla odločitev, ali bodo opazovalci, kdaj bodo opazovalci. In tam bo padla odločitev, ali jih bo plačal Evropski parlament ali naš proračun. Kaj torej povemo s tem amandmajem, tako s tistim osnovnim in tem, ki je zdaj pred nami? Absolutno nič. Razen tega, da nakazuje koalicija, nakazuje, daje vse znake - pri osumljencih se reče, da obstaja veliko indicev - za to, da bo v nadaljevanju povzročala težave. Ampak ne razumem, zakaj je to treba početi. S tem zakonom določamo pravzaprav samo nekaj: da priznavamo ali upoštevamo v nadaljevanju rezultate volitev iz leta 2009, 8. junij letošnjega leta. To povemo s tem zakonom in nič drugega ne povemo. To je bistvo tega zakona. Vse ostalo v nadaljevanju so odločitve Bruslja. Šele po tistih odločitvah, ko bodo sprejete, torej, opazovalec, poslanec, kdo ga bo plačeval, kdaj bo nastopil in tako dalje, šele takrat se bomo lahko mi odločali v tem parlamentu. Verjetno, da če bo opazovalec in bo stroške plačal Evropski parlament, vsaj upam, ne bo pomislekov. Ko bo poslanec v polni funkciji svoje besede v Bruslju - ta oseba, verjetno tudi ne bo pomislekov, vsaj upam, da ne, čeprav "nas nič ne sme presenetiti", so včasih rekli. Če pa bi prišlo do situacije, da pride v Evropi do sporazuma, da opazovalci nastopijo dne XY in da jih plačujejo nacionalni parlamenti, torej naš parlament, torej naš državni proračun, v tem primeru bo pa tako ali tako še treba to odločitev prinesti. Se bo pa treba takrat odločiti, ali da ali ne. In po napovedih sodeč nameravate v tem primeru reči ne. Ampak zakaj konflikt povzročati sedaj tu, pri tem zakonu, s katerim določamo samo in izključno to, da ne bomo imeli novih volitev, ampak da priznavamo rezultate in da na osnovi rezultatov iz letošnjega leta, 8. junij 2009, določamo novega poslanca oziroma poslanko. Ne vidim nobenih razlogov za to, da se sprejme amandma koalicije. Vidim pa razloge, da se sprejme amandma SDS, ki pravi, da se to besedilo črta, zato ker ni potrebno. Še enkrat ponavljam, ni potrebno! Potem je enako, kot da dopišete zraven še, da je danes lepo vreme ali pa, da v tem trenutku sedi v dvorani toliko in toliko in toliko poslancev. To je nepotrebno za ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Grims, izvolite.
Vsem prav lep pozdrav! Zelo zanimivo je, da je Državni zbor pred samo mesecem dni z velikim pompom sprejemal neko resolucijo. To je bila resolucija o normativni dejavnosti, v kateri zelo jasno piše, da naj bo vsako pravno besedilo jasno in da naj se omeji na urejanje izključno tistega, kar je nujno potrebno, in da naj predvsem ne vsebuje določb ki, po domače rečeno, ne urejajo ničesar. Problem te določbe, ki se je znašla notri je, da ne ureja ničesar, kar je tudi ministrica na seji odbora, ko smo o tem razpravljali, zelo jasno povedala, češ, da gre za neko pojasnilo. Zanimivo! Kaj je vzrok, da se spet dela v nasprotju z resolucijo, kar je praktično zdaj očitno pri vsakem zakonu, ki ga obravnavamo in ki ga predlaga obstoječa koalicija oziroma vlada, je pa v danem primeru tudi precej nenavadna okoliščina. Namreč, moramo se zavedati, da je očitno tukaj v ozadju priprava na nek način pravnega temelja, pa hkrati tudi političnega terena za to, da bi se spet, ker pač nekdo nekomu očitno ni všeč, da tisto, kaj je za ene, kaj je za druge - logika, ki je globoko napačna -, želelo omejiti še eno možnost, da bi Slovenija pravzaprav uveljavljala svoje interese v organih Evropske unije. Samo za to gre v resnici. In tukaj je treba povedati, da ima Slovenija en velik problem, o katerem se pri nas zelo malo govori, ampak vse več odločitev se prenaša na Evropsko unijo in vse ali pa vsaj zelo veliko je odvisno od sposobnosti države, da izkoristi res vsako priložnost, da v tiste institucije Evropske unije, kjer se odloča tudi o usodi Slovenije, postavi čim več svojih ljudi. Poljaki so pri tem pravi pojem v Evropski uniji. Na kateremkoli nivoju institucije Evropske unije, pa če gre za funkcionarje, če gre za strokoven kader, če gre za katerikoli drug kader, tehnični, katerikoli, so oni bili sposobni zagotoviti izjemno veliko število svojih ljudi in so si s tem zagotovili tudi zelo velik neformalen vpliv v organih odločanja v Evropski uniji. In to je zagotovo v interesu države Poljske. Marsikaj v Evropski uniji se sedaj prikroji že v času, ko nastaja, recimo, neka listina, nek akt interesom Poljske. Slovenija pa, žal, pri tem ni ravno uspešna. Ko gre za postavljanje funkcionarjev, seveda, še zapolni prostor, gre za vrhunsko plačane funkcije. Ko pa gre za katerokoli drugo mesto, za katerikoli drug prostor vpliva, tistega neformalnega, ki pa je v Evropsko unijo včasih bolj odločilen pri zagotavljanju svojega interesa, tam pa Slovenija preprosto svojih mest ne zavzame. Zaradi tega je vnaprej se odpovedovati eni možnosti za lobiranje, ki se bo ponudila, morda pa tudi ne, kajti ta odločitev v resnici sploh ni naša, ampak bo to odločitev parlamenta Evropske unije. Ampak že vnaprej se temu odpovedovati in spravljati Slovenijo v slabši položaj, potencialno slabši položaj, kot ga bodo imele ostale članice, je pa seveda ne samo neumnost, ampak je tudi neodgovorno in za Slovenijo škodljivo. In to je tisto vprašanje, ki ga odpira to celotno dogajanje v zvezi s tem zakonom: zakaj se pelje cela kampanja proti eni osebi, ker pač nekomu ni všeč, in se pri tem pozablja, da ta oseba tam formalno sicer predstavlja celotno volilno telo EU, dejansko pa gre za poslanko države Slovenije v Evropskem parlamentu in teh poslank in poslancev, kot veste, ima Slovenija samo v tem trenutku 7, po novem pa 8, kar pomeni, da gre za zelo pomembno povečanje tega števila. In temu se vnaprej odpovedovati, ob tem ko že itak Slovenija ni bila sposobna zagotoviti dovolj svojih ljudi v vseh institucijah, kjer bi lahko tako ali drugače lobirali za njene interese, je, kot rečeno, neodgovorno. Na odboru smo slišali tudi naslednjo teorijo, ja, ker so to poslanci vsega evropskega ljudstva, potem to itak ni pomembno. Počakajte no! Zakaj pa je potem, recimo kot primer, gospod Pahor, ko je bil še evropski poslanec govoril o tem, kako se je boril in lobiral za slovenske interese. Vsak od tistih, ki gre iz Slovenije tja, se seveda tudi in predvsem bori za interese države Slovenije. In da se pri tem ne uspe, kot je iz razprav na odboru bilo več kot očitno, iti preko ozkih strankarskih okvirov in na žalost je tako večinsko razpoloženje v sedanji koaliciji, je pa zelo žalostno. Ker pomeni, da postavljate spet svoje ozke politične interese pred interese države Slovenije in to celo takrat, ko gre za stik s tistimi institucijami - formalen in neformalen. In še enkrat poudarjam, tam je dostikra neformalni stik pomembnejši celo od formalnih poti odločanja, s tistimi institucijami, ki odločajo v vse večji meri o usodi slovenskih državljank in državljanov in Slovenije v celoti. Kajti, Lizbonska pogodba bo še nadaljnji korak, že sedanji trend pa je šel ves čas v smeri, da se je vse večji delež dejanskih vsebinskih odločitev prenesel na institucije Evropske unije, na njen parlament, na komisijo in vse druge organe, ki jih Evropska unija ima. Slovenija pa, čeprav seveda funkcionira v mejah države, se je čedalje bolj dolžna prilagajati odločitvam, ki se sprejemajo drugod. In odpovedati se vnaprej neki možnosti neformalnega vpliva v teh organih je neodgovorno, je škodljivo in po mojem mnenju nesprejemljivo.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Torej, sama pri tem amandmaju oziroma pri obeh amandmajih, ki ju obravnavamo, ne želim zahajati v kakšne velike teorije ustavnopravne narave ali kaj podobnega, še manj bi se sklicevala na kakšne metode policijskega preiskovanja. Mislim, da je to docela nekorektno v tej zvezi. Povedala bi, da gre pravzaprav za zelo enostavno stvar. Gre za to, da je v 6. členu te novele zakona določeno, da ta zakon začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje pa je sprejel svoj amandma, s katerim je ta 6. člen dopolnil na ta način, da ga je še bolj preciziral. Preciziral pa ga je tako, da je naredil razliko med tem, kdaj ta zakon začne veljati, kdaj pa se začne uporabljati, ker gre tukaj vendar za bistveno razliko. Uporabljati, smo rekli v odboru, pa se ta zakon začne z dnem uveljavitve protokola, temelječega na Lizbonski pogodbi, kajti ta protokol bo šele udejanjil določbe Lizbonske pogodbe, ki nekaterim članicam določajo večje število poslancev v Evropskem parlamentu. Zdaj so koalicijske poslanske skupine vložile nov amandma, ki ta drugi del 6. člena, kot smo ga sprejeli na odboru, precizira na ta način, da jasno pove, za kateri protokol gre, da gre namreč za protokol, s katerim se bo spremenil protokol številka 36 o prehodnih določbah, ki je priložen k Lizbonski pogodbi. To gre tudi v smeri večje jasnosti določbe, o kateri je predgovornik govoril, sklicujoč se na resolucijo o normativni dejavnosti, ki smo jo pred nekaj dnevni sprejeli v Državnem zboru. Tako predlagam, da podpremo ta amandma koalicijskih poslanskih skupin, nikakor pa ne amandmaja Slovenske demokratske stranke, ki pravzaprav ta 6. člen poskuša ohraniti na nek način invalidnega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram čas za prijavo, ker je več prijavljenih, prosim, prijavite se tisti, ki želite razpravljati. Prva ima besedo mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Podprla bom predlog amandmaja koalicijskih strank, ker ga vidim kot potrebno dopolnilo k tistem amandmaju, sprejetega na odboru. Gre za zakon o volitvah poslancev iz države Slovenije v Evropski parlament. Zato ne razumem tistih utemeljitev, ki govore o tem, da z dopolnilom, o katerem zdaj razpravljamo - kdaj se začne zakon uporabljati, kdaj se začne uveljavljati -, ne vidim nobenega neskladja in nobene možnosti, da bi se to nanašalo na tisto, o čemer je bilo zdaj dosti govora, o opazovalcih iz slovenskega parlamenta - pardon - iz države Slovenije ne iz slovenskega parlamenta. Govori pač o poslancih. Pustimo zdaj ob strani da s tem zakonom pristajamo na rešitev, ki jo sprejemajo tudi številne druge države, da ne razpisujejo novih volitev, ampak se sklicujejo na rezultate opravljenih volitev. To smo sprejeli, potrdili in ne vidim nobenih strahov, vidim pa neko notranje neskladje v razpravi predstavnikov Poslanske skupine SDS, ki pa eni pravijo, da je nepotrebno to dopolnilo in da je odvečno, da ga zato predlagajo za črtanje, drugi pa govorijo, da s tem zapiramo možnosti neki uveljavitvi pravice, ki bo, če bo, ko bo sporočena iz Evropskega parlamenta. Kaj zdaj velja?! Jaz vidim to določilo ravno v duhu tistega, na kar se sklicujemo - v duhu resolucije o delu vlade, da so zakonske določbe tako jasne, da niso možne različne interpretacije. Poznam pa tudi zakone, ki smo jih v preteklosti že sprejemali, in smo ločevali med tem, kdaj se zakon uveljavi, pardon, da je eno datum objave zakona v Uradnem listu, drugo je pa čas uveljavitve določb. Zadnji tak zakon sistemske narave, ki se ga ta hip spomnim ali pa tisti zakon, ki se ga spomnim, je Zakon o delovnih razmerjih iz mandata 2000 - 2004 pa bi se verjetno še kakšen zakon tudi našel, kjer bi bila razlika med tistim, kdaj je besedilo sprejeto in kdaj se začenja uveljavljati. Tako se mi tukaj ta razprava, da je treba izčrtati tisto, kar je bilo na odboru sprejeto kot odvečno, kot nepotrebno, zdi nesprejemljiva, seveda se mi pa hkrati zdi sprejemljiv tudi predlog, da se natančno definira, za katero besedilo gre, da ne bi prihajalo do nerazumevanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima, dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Nobenih neskladij seveda ni med razpravami poslancev SDS, ker sva razpravljala samo dva, jaz pa gospod Grims. Oba pa sva vam zelo jasno povedala, da proti zakonu kot takemu nimamo nič, da ga podpiramo, da pa je ta amandma nepotreben. Nepotreben je zato, ker z njim ne povemo nič. Še enkrat ponavljam, dopišite vejico in recite, da je danes minus pet ali minus tri, pa bo isto. Ni potrebno, ker o tem ne bomo odločali mi, ampak ko bo ta protokol sprejet, bo določeno, kakor takrat bo. Kdaj bo mandat, bo opazovalec, ne bo opazovalec, kdaj bo opazovalec, kdo bo to plačal - takrat bo to določeno in nič drugega. Takrat bo na potezi Slovenija, šele takrat, ne pa danes. Povedal sem vam pa, da s tem amandmajem nakazujete težave za jutri, kar pa ni treba. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Franco Juri.
Hvala, gospod podpredsednik. Seveda mislim, da je soglasno sprejeto dejstvo, da je zakon potreben in mislim, da tudi tako opozicija kot koalicija nima nobenih dvomov, da smo ubrali najbolj racionalno pot in tudi kdaj korektnejšo pot, pa če ne upoštevamo izidov, rezultatov iz zadnjih evropskih volitev v Sloveniji. Čeprav je to bilo prepuščeno fakultativnem odločanju sleherne države, smo se odločili za najbolj racionalno pot. Z amandmajem k 6. členu smo želeli samo dodati neko pojasnilo, ki v ničemer ne prejudicira ničesar. In že dejstvo, da poslanci opozicije trdijo, da je ta amandma nepotreben, kajti ne vpliva na naravo in na vsebino zakona, potrjuje, da če ni potreben, ni niti škodljiv. Ampak, v njihovih razpravah smo lahko zaznali bojazen, da bi vendar en tak amandma pomenil lahko tudi razpravo o vlogi opazovalca v Evropskem parlamentu. Mi menimo, da temu ni tako, kajti kot je povedal kolega Gorenak, bomo o tem odločali, ko bo čas za odločanje. Ni nobenega razloga, da bi se zdaj poslanci opozicije bali, da se skriva za takim amandmajem zarota proti nekomu, proti izvoljeni osmi poslanki Evropskega parlamenta. Seveda bo vprašanje opazovalcev oziroma opazovalke aktualno takrat, ko bomo samostojno odločali o tem, in domnevam, da ko bodo jasna pravila igre, ko bodo protokoli sprejeti, bo tudi jasno, kdo bo plačal delo teh opazovalcev in takrat bomo imeli vsaj dodaten element, za to da suvereno o tem odločamo. Ampak ne vem, ne razumem, čemu bi zdaj razpravljali in bi spet ustvarjali skoraj kulturni boj okoli problema, ki je čisto formalne in formalistične narave. Nihče v tem parlamentu ne zanika pravice poslanke, da to tudi postane v Evropskem parlamentu. Ko pa bomo debatirali o statusu in o plačah opazovalcev, se bomo opredeljevali glede na smisel tega instituta v času, ko smo že v dveh mandatih bili v Evropskem parlamentu, kjer v bistvu ne potrebujemo več nekih, recimo, uvodnih predhodnih obdobij za spoznanje dela v Evropskem parlamentu. Mislim, da je ta debata danes zašla malo predaleč. Pozivam kolege iz opozicije, dajmo se držati dejanskega bistva, bistva tega amandmaja. Če vi menite, da ni potreben, mi menimo, da ni škodljiv, da je samo amandma, ki pojasnjuje nekaj, ki uredi te postopke na način, ki je vsekakor bolj korekten. Zato, če ne škoduje in če ne vpliva, nima smisla, da se tukaj borimo zdaj za interpretacijo o vlogi opazovalcev. Mi menimo, da opazovalci morda niso potrebni, ampak o tem bomo govorili kasneje, ne vem, če ima smisel odpreti debato na tem mestu. Razumem, da je vedno priložnost, da je to priložnost za širšo politično razpravo, da ste še vedno pod vtisom Zbora za republiko in da se vedno tukaj pojavljajo težnje in želje, da bi se pomlad ponovila na ulicah in trgih, ampak to je druga razprava, ne bi jo nadaljevali na tej točki. Jaz bom podprl zakon in bom podprl zakon s tem amandmajem, ne bom pa podprl vašega amandmaja, ker to ni amandma, to je samo izbrisanje [[...]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]ja, dobro, recimo, ampak vsebinsko je samo izbrisanje pravega amandmaja. Hvala.
Za besedo se je prijavil mag. Grims. Izvolite.
Hvala. Problem razprave, ki smo ji bili ravnokar priča, je, da je zelo velika razlika med tem, kar se govori danes tu, in med tem, kar se je govorilo na odboru, ker se je očitno povedalo bolj po resnici in manj izbiralo besede. Lahko gremo pogleda, ker so te stvari javne, in vsak se lahko tudi sam o tem prepriča, da je bilo kar precej zelo neprijaznih besed izrečenih - zlasti s strani poslancev Zares - o tem, da ne bomo plačevali turizma evropskih poslancev oziroma bodočih evropskih poslancev in tako naprej. Skratka, točno nasprotno od tistega, kar se sedaj tukaj poskuša interpretirati. Moram ponoviti v enem delu kar tisto razpravo, ki sem jo imel tam, ker spet je bila uporabljena beseda "zarota", češ, da mi tukaj odkrivamo neke zarote. Ne! Še enkrat povem: ne! Mi ne govorimo o tem, da vi zarotniško delate škodo Sloveniji, mi vam očitamo to, da vi očitno delate škodo državi Sloveniji, v tem je naša poanta. In da je to res, nas prepričuje prav dvoličnost, ki jo sami kažete. Zdaj, zakaj je pa ta cela kolobocija potrebna? Tudi zaradi simbolne narave, ki jo zelo dobro veste, pa je ne upate izgovoriti na pamet. Tisti trenutek, ko bo v takšni ali drugačni vlogi odšla v Evropsko unijo evropska poslanka, bo tudi zadnjemu v Sloveniji očitno, da je bila zmagovalka evropskih volitev ena sama; in to je bila SDS. In tega trenutka vas je strah in ga hočete odmakniti čim dlje, po možnosti za lokalne volitve, zato da se to ne bi videlo. In če se pri tem naredi škoda Sloveniji - ma briga vas, tak je vaš način vladanja že ves čas in tudi v danem primeru ni nič drugače. Še enkrat povem ključno poanto zgodbe. Naš amandma samo predlaga črtanje tistega, kar je odvečno. Kajti tisto, kar ste vi sprejeli na odboru s preglasovanjem in kar zdaj malo okrog obrnjeno ponujate spet v svojem amandmaju, namreč ne ureja ničesar. Odločitev o tem, ali bo sploh nek prehoden status, kakšen bo, kdo ga bo plačeval, kakšni bodo pogoji, bo odločitev, sprejeta v evropskih institucijah, konkretno, v Evropskem parlamentu. O tem mi ne odločamo v ničemer. To je prvo. Lahko se samo zgodi, da nam bo ponujena neka možnost, z vsemi ostalimi skupaj, ki imajo dodatne poslanke in poslance - torej, skupaj z vsemi drugimi državami - in bo torej samo od nas odvisno, ali bomo to sprejeli ali ne. In edino racionalno za Slovenijo, če želi uveljavljati svoje interese, je, če se taka priložnost ponudi, da bomo to sprejeli. Ker bi bilo skrajno neumno in neodgovorno ter za Slovenijo predvsem škodljivo, gospe in gospodje, škodljivo, da bi se taki možnosti vnaprej odpovedali. Zaradi tega, ker se pač bojite simbolike tega, da bo šel tja tretji izvoljeni na listi SDS in se bo potem videlo, da je bila zmagovalka volitev v Evropski parlament ena sama, in to je bila SDS. Ampak tega, kdaj bo šla tja tista poslanka, ne bo nič spremenilo, gospe in gospodje, tudi če to poskušate na ta način izpeljati. Boste pa lahko s tem naredili veliko škodo Sloveniji. Kajti z vsakim človekom, ki se mu tam odpovemo, zlasti če je ta človek zelo sposoben in v Evropski uniji uživa zelo velik ugled, ker je vodil celoten sektor zdravstva Evropske unije v času našega predsedovanja Evropski uniji, o tej gospe namreč v resnici govorimo. In ima ta človek lahko večji neformalen vpliv, kot ga ima nekdo, ki bi bil v Evropski uniji povsem neznan. In taki priložnosti se vnaprej odpovedovati, je neodgovorno in škodljivo. Zato še zadnjič ponavljam, mi vam nikakor ne očitamo kakršnihkoli zarot, mi vam očitamo, da očitno delate škodo. In vsaj ne sprenevedajte se, ker bomo sicer morali začeti citirati iz magnetograma, kaj ste govorili na seji odbora, ko smo obravnavali točno isto problematiko. Samo za to v resnici gre.
Hvala lepa. Videl sem še več interesa za diskusijo, zato odpiram čas za prijavo. Gospod Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Zdi se mi zelo dobro, da imamo to debato o tem zakonu, ki nam bo pokazal, da stvari mogoče niso tako samoumevne, kot je bilo rečeno v uvodu predstavitve mnenja od poslanskih skupin. Da se sedaj zavedamo, da moramo govoriti v primeru novih članov oziroma članic Evropskega parlamenta o poslancih in za začetek opazovalcih in opazovalkah, da skratka stvari niso tako samoumevne in da se zavedamo, kaj je Lizbonska pogodba prinesla Sloveniji in zakaj mi danes ta zakon tukaj sprejemamo. Lizbonska pogodba je Sloveniji prinesla en sedež več v Evropskem parlamentu. Ni Lizbonska pogodba prinesla mandat Zofiji Mazej Kukovič. To je pravic, ki jo je dobila Slovenija, ne pa pravica, ki jo je dobila Zofija Mazej Kukovič. Mi smo danes tukaj zato, da to razmerje med Republiki Slovenijo in njeno pravico, Zofijo Matej Kukovič kot kandidatko, ki ji je mandat podelilo ljudstvo na volitvah, da to uredimo, ampak da se zavedamo, od kod izhaja pravica Slovenije in od kod izhaja pravica Zofije Mazej Kukovič in da te stvari pač povežemo skupaj v eno smiselno celoto, tako da bo to seveda v interesu Republike Slovenije, v skladu z Lizbonsko pogodbo in v skladu z voljo ljudi, izraženo na junijskih volitvah. Sicer bi kdo lahko oporekal, da mogoče ta volja iz junija ni več prava, ampak odločitev Vlade je bila, da je to tako in s tem se tudi jaz strinja. Mislim, da ne bo nikakršne razlike, če bi kakorkoli drugače iskali drug način za to, da bomo izkoristili to pravico, ki nam jo Lizbonska pogodba daje. Treba pa je vedeti, da je to dejstvo: osmi poslanec je pravica Republike Slovenije, nikogar osebno, ampak Republike Slovenije in mi smo tisti, ki se odločamo o tem, kako to pravico izkoristiti. Zato neka samoumevnost, ki je bila omenjena na začetku, je popolnoma brez kakršnihkoli temeljev. Je zrasla na napačnem zelniku, na nepravem, kako naj drugače povem. Mi se o tej pravici šele zdaj pogovarjamo in jo bomo izpeljali tako, kot je treba, in takrat, ko bo treba. Noben problem ni v tem, kdo naj bi bil osmi poslanec oziroma poslanka Slovenije v Evropskem parlamentu. Problem pa je, kdaj in kako. In to ni naš problem. To je problem celotne Evropske unije, celotnega Evropskega parlamenta, ki se ne more zediniti o načinu prehoda. Sedaj si vi lahko tudi predstavljate, kako bi bilo, če bi mi sredi tega mandata si rekli, slovenski parlament ne bo imel več 90, ampak 100 poslancev, pa si sami predstavljate, koliko časa bi mi rabili za to, da bi se zmenili, kdaj bo novih 10 kolegic in kolegov sedlo v te poslanske klopi. Prav tako mislim, da je narobe reči, da vodijo kogarkoli pri tem ozki politični interesi. Ko je bil amandma, ki sem ga predlagal, na glasovanju na odboru, so samo poslanci ene stranke in poslanka nasprotovali njegovemu sprejetju. Skratka, vsi ostali so se strinjali ali pa jih ni bilo in so molče pritrjevali. Tako težko bi govoril o ozkih političnih interesih in dvomim, da nasprotnike amandmaja res skrbi resolucija o normativni dejavnosti, in seveda ni res, da bi ta amandma bil v nasprotju z njo. To je ministrica sama na odboru jasno povedala, kar se ravno tako da preveriti v magnetogramu. Če pa že govorimo o opazovalcih, na kar je tudi ta debata nanesla, čeprav sam zakon govori o poslancih, se seveda lahko vprašamo, na kakšne načine so se interesi Slovenije sedaj uveljavljali v Evropskem parlamentu. Predstavnik Slovenske nacionalne stranke je nekaj o tem omenil in predstavnik SDS-a ravno tako, da Slovenija ne izkorišča možnosti in da se zavestno odreka. Omenjeno je bilo sicer posredno, da je Slovenija izkoristila svoje možnosti. Minister Lahovnik je to naredil zelo dobro in prvič v Slovenijo pripeljal sedež evropske agencije. In če že tehtamo, kam nameniti davkoplačevalski denar in kdo bo bolje znal v evropskem prostoru lobirati za interese Slovenije, potem jaz pač predlagam, da ima minister za gospodarstvo, on to očitno počne najbolje. Je pa tudi treba reči, da bi bil najboljši možni način, da Slovenija izkoristi vse te lobistične možnosti, da pošlje kot opazovalca tja - koga? Ja, lobista! Sedaj pa bomo najbrž imeli različna mnenja o tem, kako ugledna in sposobna ministrica je bila Zofija Mazej Kukovič. Če je res take sorte človek, zakaj je potem potrebovala eno leto nadomestila za ministrsko plačo in si ni mogla najti druge službe. In če nič drugega bi jaz ob vseh teh kvalitetah, ki ji jih pripisujete, razumel, da bi vsaj po juniju 2009, ko je vsaj za člane stranke SDS bilo jasno, da je ona že praktično poslanka Evropskega parlamenta in pravzaprav ni razloga, zakaj ne bi z ostalimi 7 odpotovala v Bruselj, bi vsaj odtlej pa do konca prejemanja nadomestila za ministrsko plačo morala v Bruselj lobirati za interese Slovenije. Ker če tega ni storila sedaj v tem obdobju za ta isti denar, jaz ne vidim razloga, zakaj bi to počela odslej tako zelo bolje. Ne morem se strinjati, da je vse tisto, kar je v škodo Slovenski demokratski stranki, tudi v škodo Slovenije, kot se ne morem strinjati, da je vse tisto, kar je dobro za Slovensko demokratsko stranko, dobro za Slovenijo. In tukaj se pač razlikujemo, zato bo najbrž ta debata o opazovalcih še pestra, zato je taka tudi ta debata o 8. poslancu oziroma poslanki za Evropski parlament. Sam sem trdno prepričan, da je amandma, ki sem ga odboru predlagal in je bil kasneje sprejet, dober, da razčiščuje marsikatero stvar. Da jasno razmejuje pravico Republike Slovenije do osmega poslanca in pravico Zofije Mazej Kukovič, da je bila osmouvrščena na volitvah v Evropski parlament junija in kaj to pomeni. In o tem se zdaj pogovarjamo - kaj to pomeni, da je bila ona takrat osmouvrščena in kdaj se bosta ti dve pravici lahko povezali. Po mojem se bosta povezali takrat, ko bo jasno določena njuna izvedba, to bo pa v tem protokolu, ki se ga omenja v tej prehodni odločbi, ki jo zdaj ureja amandma, ki sem ga predlagal odboru in bo izboljšan z amandmajem poslanskih skupin koalicije. To bom seveda podprl, upam, da večina tudi, in verjamem, da je to v dobro Slovenije. Če je pa to v škodo kogarkoli, pa to ne more biti moj problem, ker škoda nekoga drugega ni moj problem, dobro Slovenije pa je in bom s tem v skladu deloval. Hvala.
Vidim še interes za razpravo, zato odpiram čas za prijave. Besedo ima gospod Branko Grims.
Bolj sem želel repliko, ampak če nisem bil dovolj jasen. Seveda, Lizbonska pogodba sama po sebi ne zagotavlja mesta spoštovani poslanki, gospe Zofiji Mazej Kukovič, bivši ministrici, ampak so ji to dali volivke in volivci, ki so odločili, da je SDS zmagovalka. In te resnice se vi bojite. In ker je kolega obrnil moje besede in celo izrazil dvom, ali je sedaj razpoloženje volivcev še vedno tako, ponavljam isto ponudbo, ki sem jo dal že na odboru: če želite to preveriti, spoštovani kolega, se prvi podpišem, če želite, samo če boste vi potem tudi vsi za to glasovali. Pod pobudo, naj se opravijo nove volitve v Državni zbor, pa se lahko hkrati izvoli ponovno še poslanca oziroma poslanko v Evropski parlament. Če si to upate narediti, sem trdno prepričan, da bi bilo to za Slovenijo, glede na resnično veličastne gospodarske uspehe te vlade - poskušal sem ostati resen, ko sem to povedal -, izjemno koristno. Tu je pač stvar precej drugačna. Gre za to, da Slovenija, še enkrat opozarjam, ni izkoristila vseh priložnosti, daleč od tega. To nas tudi ljudje, ko gremo v Bruselj, naši ljudje, iz Slovenije, ki so bili v času različnih vlad poslani tja, opozarjajo, da bi bile priložnosti, pa se jih ne izkoristi, da bi ljudje iz Slovenije tja prišli. Pa Slovenija, ne vem, ali ne zna ponuditi ali ne zna poiskati, ali smo Slovenke in Slovenci taki, da ne želimo tja iti, ampak to je velika napaka. Ko pa se takšna priložnost ponudi, pa se jo odpove vnaprej, je pa to velika neumnost in je za Slovenijo škodljiva, ravno tako kot je škodljivo, če po drugi strani pogledamo, koga pa se, ko se ponudi priložnost, pošlje tja. Me zelo zanima, kako bo zdaj v Evropski uniji gospod Cvikl prodajal tisto svojo resnico, ko je zmešal tisto, za kar stojijo davkoplačevalci, ko gre za javno zadolževanje, in tisto kar je zasebnega zadolževanja, kar ne bremeni niti slučajno davkoplačevalcev Slovenije, ker je redno počel v Državnem zboru in bo zdaj to lahko počel v neki instituciji Evropske unije. Le kdo bo tam to "kupil"? Le kaj bo on s takšnim načinom dela, če ga bo tam nadaljeval in najbrž ga bo, lahko dosegel z Evropsko unijo? To je pa kadrovanje sedanje vlade. In če seštejemo to dvoje, kakšne ljudi se tja pošilja, kadar ima že Vlada to priliko, in drugič, da se očitno ne izkoristi, glede na vsa ta opozorila, tistih prostih mest, ki so v Sloveniji na razpolago po nekih neformalnih kvotah in da se obenem hoče preprečiti, da bi nek dober človek, ki ima v Evropi zelo velik ugled, kar se da preveriti in dokazati, saj je vodil cel sektor zdravstva v času predsedovanja Slovenije Evropski uniji, in to zelo uspešno, da bi tja šel, da bi lahko kaj storili za Sloveniji - veste, ko to troje sešteješ, potem ostane samo tisto, kar sem že nekajkrat ponovil. Očitno v svoji ozki strankarski ihti postavljate spet politične interese, ozke politične interese pred interesi Slovenije. In dajte, prosim, vsaj, ko gre za uveljavljanje slovenskih interesov v mednarodnem okolju, tudi institucijah Evropske unije, iti preko tega svojega ozkega strankarskega pogleda.
Hvala lepa. Besedo ima Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. Povsem irelevantno je pogovarjati se o tem, koliko poslancev bo imela Slovenija v Evropskem parlamentu. Če pa nihče od teh poslancev ne naredi nič za Slovenijo in vedo samo takrat za Slovenijo, kadar so volitve. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, rad bi vas opozoril na to, da imamo najslabši procent črpanja evropskih sredstev, da imamo neurejena vsa manjšinska vprašanja, da imamo v bistvu še vedno odprto nerešeno vprašanje s Hrvaško. In sedaj vas sprašujem tu, koliko poslancev v Evropskem parlamentu je načelo to tematiko, kdo se je sploh ukvarjal s to temo? In če preidemo k temu, da bomo sedaj poslali še nekega opazovalca, pa ne glede na to, kako se piše - kaj pa bo ta poslanec, opazovalec ali kakorkoli se bo že imenoval, naredil, če pa nima niti glasovalne pravice, če je tam lahko samo v breme proračuna Republike Slovenije, če bo stalo, recimo, Republiko Slovenijo tam nekje okoli 10.000 evrov na mesec plus potni stroški, plus ostale bonitete, in če bomo na koncu koncev zopet govorili o tem, da imamo tam neke statiste, ki sploh na sejo ne hodijo. Žalosten sem ob tem dejstvu, da evropskim poslancem ne damo nikakršne naloge v tem parlamentu, da se Vlada nikoli ne spomni na njih, da jih nikoli ne pozove, da jih nikoli ne zadolži in da jim tudi do sedaj še nikoli ni naložila niti ene naloge. Seveda se tudi vprašam, če ima to smisel nadaljevati s takim delom. Evropski poslanci so sami sebi v namen, imajo dobre bonitete in seveda odlične plače. Skratka, dobro plačana delovna mesta. In kot že rečeno: namesto da bi nam bila Evropa mati, nam je velika mačeha.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. Danes je bilo pa prvič, da sem se takole na 99% nestrinjal z vami - torej, gospod Juri, vam govorim, razen tistega zadnjega dela. Ne vem, zakaj imate take nepotrebne bojazni ali pa imate razloge. Ne vem, kaj se dogaja. O ostalem, delu, seveda pa se z vami absolutno strinjam, saj sva v bistvu govorila isto. Ampak, očitno bo pa glasovanje drugačno. Torej, jaz trdim, da ta amandma ni potreben, kar pomeni isto kot nič, vi pa trdite, da ni škodljiv. Torej govoriva o istem. Torej, če ni škodljivo, potem bom jaz sedaj predlaga amandma, da danes sneži v Ljubljani, da to dodamo zraven. Saj tudi to ne bo škodljivo. Ali boste podprli? Poglejte, o tem torej govorimo. Govorimo o tem, vi o tem, da ne škoduje, jaz pa o tem, da ni potrebno. Torej ni potrebno, če ne škoduje. Poglejte, o tem torej govorimo. Ampak, ta zakon bi že lahko prenehali obravnavati, "de facto" je dejstvo, bi že lahko zaključili, bili pri naslednji točki, če tega amandmaja ne bi bilo. Ker z njim, bom rekel, pravno nič ne urejate, nakazujete pa v debatah neke stvari za jutri - jutrišnje obnašanje nakazujete. In zato toliko govorimo. Sedaj, gospod Rožej, vi ste šli celo dlje, pa se že postavili pod vprašaj, da kdo pravi, da tiste volitve leta 2009, 8. junija, sploh treba priznati. Ja, s tem zakonom, zakonom jih priznavamo. S tem zakonom. Torej, če nekdo ni vedel, da s tem zakonom priznamo te rezultate, pa se danes sprašuje, da bi lahko bilo kako drugače, naj pač postopa tako, kot pravi kolega Grims. Tudi to je možna varianta. Veste, gospe Kukoviči danes očitati plačo, pa vse te zadeve, bom pa rekel tako: nekoč ne boste poslanec, nekoč. Tako kot jaz ne. Bova videla, vas bom takrat spomnil, če uveljavljate to pravico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo? Je še želja po razpravi? Prosim za prijavo. Amandma je očitno pomemben. Ni važno, replika ali ne, imate možnost za razpravo, tako da to ni problem. Besedo ima Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Ta zakon je treba sprejeti, zagotovo. Mi moramo to nalogo opraviti. Ampak strinjam se pa globoko s kolegom Prijateljem, ko je govoril o tem, da so žal naši evropski poslanci neuspešni v Bruslju. Mi smo že ob koncu prejšnjega mandata, prejšnje garniture, in še posebno na začetku mandata te garniture bili kritični glede zainteresiranosti za delovanje v posameznih odborih. Na primer, Slovenija zagotovo največ in tudi najbolj uspešno črpa in največji problemi zagotovo bodo v prihodnje, sredstva na kmetijskem področju. Imam jaz podatek, to smo tudi javno kritizirali na začetku tega mandata Evropskega parlamenta, niti v prejšnjem mandatu ni bil noben član, niti približno se ni približal tej problematiki v odborih v Bruslju, niti v sedanjem mandatu. Zato tudi jaz sem menim, da so tukaj neizkoriščene možnosti. Ampak srečo imamo pa po moji oceni, ker jih kar nekaj poznam, imamo dobro misijo v Bruslju, profesionalno misijo, k sreči pa ta dela po moji oceni dobro in se ta izpad zainteresiranosti poslancev niti ne pozna kaj prida. Ampak kot rečeno, Lizbonska pogodba, nam to možnost daje, mi moramo to opraviti in jaz bom glasoval za to, da se ta zakon čim prej sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Silven Majhenič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Cilj zakona je določitev dodatnega poslanca v Evropski parlament. Seveda to se tukaj upošteva in se mora rezultat, ki je bil dosežen na volitvah po predlogu volilne komisije. Bistveni problem so plačila, ki niso nikjer določena za opazovalce. Slovenija ima sedem poslancev in se ne vidi potreba po opazovalcu. Kar pa bi bilo na nek način tudi opravičljivo za nadaljnje delo, ko bo opazovalec poslanec. Poslanec opazovalec ni zaveza države in ni obvezna kategorija. Ta zakon ne prinaša finančnih posledic in s to novelo se glede plačevanja nič ne reši. Glede opazovalca v EU še ni usklajeno, kdo naj bi opazovalce plačal. Opazovalec naj ne bi imel glasovalne pravice, torej na nek način pripravnik, ki bo dobival plačo iz Republike Slovenije, ne iz EU. Pravne podlage za opazovalca nimamo, torej je razprava brezpredmetna, če bi govorili o imenih, kar pa je do sedaj še preuranjeno. Aktualni poslanec bo pozvan v Evropski parlament, ko ga protokol pozove, takrat pa nastopijo tudi vse pravne posledice, ki zavezujejo tudi plačilo stroškov, plače in vse kar spremlja poslanca v Evropskem parlamentu. Sicer v naši stranki nimamo okoli tega zadržkov, pa vendar je prav, da se spoštuje pravni red, saj enakost pred zakonom mora veljati prav za vse. Interes strank ne sme prevladati nad interesom razumnega. V Evropskem parlamentu imamo 7, upam da, sposobnih poslancev, ki državo Slovenijo zastopajo, in ne vidim razloga, da potrebujemo za dvig rejtinga še opazovalca. Sicer pa bomo odločali, kakor je prav.
Hvala lepa. Besedo ima Miran Potrč.
Hvala lepa. Nikogar nisem v razpravi o tem amandmaju slišal, da je ta amandma usoden za odločitev o izboru poslanke oziroma poslanca, ki bo osmi zastopal naš sedež v Evropskem parlamentu, niti da lahko ta amandma karkoli spremeni. Obratno, govora je bilo o tem, da je amandma neškodljiv, da je nepotreben in podobno. Če je to oboje res, potem ne razumem, zakaj toliko razprave in zakaj toliko tudi stališč, ki niso neposredno sploh povezana s tem amandmajem v današnjem zasedanju. Jaz bi svoje mnenje k tem amandmaju povedal. Ni potreben, ni škodljiv, pojasnjuje pa nekaj, kar je prav, da vemo mi, in je prav, da vedo tudi volivke in volivci. Pojasnjuje to, da bo odločitev o tem, ko smo se mi odločili za izbor osme poslanke oziroma poslanca po kriteriju racionalnosti, da bo odločitev o tem, kdaj bo slovenska poslanka oziroma poslanec v Evropskem parlamentu lahko nastopil svojo funkcijo, odvisna ne od nas in od dneva uveljavitve oziroma objave tega zakona v Uradnem listu, ampak od tega, kakšna bo vsebina in kdaj bo podpisan protokol številka 36 v prehodnih določbah. In to je najbrž prav povedati zase, da ne bi razpravljali brez potrebe o tem, ali amandma potrebujemo ali ne in kaj zakon pomeni ali ne, in predvsem tudi za ljudi. In ko bo protokol sprejet, bomo dobili jasen odgovor o tem, kdaj bodo možnosti za polnopravni nastop funkcije poslanke oziroma poslanca, in eventualno tudi odgovor na to, da se lahko v vmesnem obdobju države, ki pridobivajo nove poslance, odločajo o tem, ali bodo poslale opazovalce in pod kakšnimi pogoji. In to je vse, kar ta amandma določa. Mislim, da je po vsebini korekten in da je korekten tudi za našo medsebojno razpravo, ki pač pove, da se bo Državni zbor o tem - ne, kdaj nastopi poslanec, kdaj nastopi poslanec bo določeno s protokolom, ampak o tem, ali v vmesnem obdobju damo opazovalca ali ne, Državni zbor še odločal. In to je vse. Danes sporočamo drug drugemu, da morda, ko se bo odločalo o tem, bomo imeli tudi različne poglede, vendar to ne spreminja vsebine tega amandmaja, ker ne odločamo danes, ali bomo opazovalca imeli ali ne, kdaj ga bomo imeli in pod kakšnimi pogoji ga bomo imeli. Zato osebno menim, da bi bilo dovolj razpravljati o tem, ker smo si vse pojasnili. Predvsem pa, da ta amandma nima tako velikih, velikih posledic, kot jih nekateri želite prikazati, da škoduje Sloveniji in uveljavljanju naših interesov, ker konec koncev imamo sedem poslank in poslancev, in kdor to govori, govori tudi o tem, da v Evropskem parlamentu slabo zastopajo naše interese, česar jaz ne bi želel govoriti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Vito Rožej.
Hvala za besedo, predsednik. Nadaljeval bi tam, kjer je kolega Potrč nehal. Govoril je o tem, da smo se pri tem zakonu odločali za najbolj racionalen način izbora. S tem se seveda strinjam. Strinjam se tudi s tem, da junijske volitve veljajo tudi za osmega poslanca oziroma poslanko. Zato mi ni jasno, kako, kolega Grims, lahko v tem trenutku sploh predlagate nekaj tako neracionalnega, kot so ponovne evropske volitve, ponovne državnozborske volitve, v tem trenutku krize. Mene res zanima, ali vas sploh kaj drugega zanima kot uspeh lastne stranke. Najbrž se nobenemu pri zdravi pameti ne zdi dobro sredi krize reči, zdaj je pa še politična kriza, gospodarsko-finančna ni dovolj, dajmo zdaj še enkrat vlado menjati, voliti tako ali drugače, se sestajati v parlamentu, izbirati spet nove ministre in tako naprej, vmes pa naj gredo stvari v franže. Res, to je pa res "za mano potop", samo da bo SDS," kot vi pravite, "jasno, da so SDS zmagovalci, vsi ostali pa naj počnemo že karkoli, saj je vseeno, kaj bo. To se mi res zdi stališče do države, ki je popolnoma neodgovorno. Težko me boste prepričali, da bo človek, ki v enem letu ni mogel najti službe zase, v naslednjem obdobju pa v Bruslju lobiral za Slovenijo na način, da če tega ne bomo naredili, bo pa nepopravljiva škoda. Lepo vas prosim, koga tu vodijo ozki strankarski interesi? Amandma, ki je na mizi, je dober, je pojasnjevalen. Po mojem je tudi potreben, ker je ta debata pokazala, da si mi razlagamo to pravico Slovenije do osmega poslanca popolnoma drugače. In naj odgovorim še kolegu Gorenaku. Res je, gospod Gorenak, tudi sam bom najbrž, ko ne bom več poslanec, uveljavljal nadomestilo. Ampak v tistem trenutku ne bom ne jaz ne nihče od mojih strankarskih kolegov ne bo mene razglašal za najboljšega možnega lobista Slovenije v Bruslju, ki bom pa ne vem kaj rešil. To se mi zdi pa temeljna razlika. To se mi zdi pa temeljna razlika. In tukaj je treba biti pravičen in zmeren v izjavah. Hvala.
Hvala lepa. Ja, replika. Prosim, mag. Grims. Bi pa vse skupaj prosil, da se držimo bližine amandmaja, če ne drugače, da ne gremo v neko širšo razpravo. Prosim.
Saj amandma ima očitno veliko simbolno vrednost, ker odpira vprašanje, kako smo zastopani in kdo nas zastopa v Evropski uniji, kar je pravzaprav dobro, da na nek način osvetlimo tudi v tem parlamentu. Tisto, kar pa sem želel predvsem pojasniti spoštovanemu kolegu, ki mi je direktno naslovil očitek, da me zanima uspeh moje stranke. Spoštovani kolega! Če imaš neko vlado, v kateri sedite tudi vi, vaša koalicija jo ima, in ta vlada v enem letu poskrbi za gospodarski zlom Slovenije, ki je daleč najhujši v celotnem evrskem območju, padec je tam nekje okrog 8%, in potem ta ista vlada napove, da če se kaže možnost, da bo 1% rast v naslednjem letu dni, kar pomeni, da boš ob 8 padca zlezel eno "štengco" nazaj, veste, toliko pa bo še vedno razlike, toliko pa bo še vedno minusa, da bo to že izhod iz krize. In če napove kot bodoči uspeh, da bo ob tem, ko je prevzela okrog 60 tisoč nezaposlenih, takratno stanje v Sloveniji, da bo čez leto dni iz sedanjih okoli 100 tisoč samo 120 tisoč nezaposlenih, potem, spoštovani kolega, so predčasne volitve edini, daleč najboljši možni racionalni izhod za Slovenijo. Zame osebno, za vsako stranko so volitve tveganje, tako kot za vašo in vse druge, toda to tveganje sem sam pripravljen sprejeti, kajti v teh razmerah, ko se kaže popolna nesposobnost, nestrokovnost in tudi velika aroganca z vaše strani, ko gre za vodenje države Slovenije, ko zavračate dobesedno vse predloge, ki jih mi ponujamo kot opozicija, potem so volitve, ki bi stvari postavile na pravo mesto, kajti ljudstvo ima vedno prav, edini racionalni izhod. Katastrofa, v kateri smo se znašli, je žal tisto, o čemer priča, in je zato pravzaprav najboljši argument. In ne govoriti o tem, da nas potem zanima strankarstvo ali osebni interesi - če bi nas to zanimalo, potem gotovo ne bi bili pripravljeni na tveganje. Toda tvegati za Slovenijo se v tej situaciji še kako splača, kajti tako, kot je ta vlada slaba, tista krilatica, s katero ste šli na volitve, Slovenijo je mogoče voditi bolje, zveni sedaj kot v naprej izrečena stalinistična samokritika. Res jo je mogoče voditi bolje in kdorkoli bi jo bolje vodil, kot jo vodi sedanja koalicija.
Hvala lepa. Praviloma ni replik za repliko. Razumem, da želite ponovno razpravljati, zato prosim za prijave. Obenem opozarjam, da ne bom dopuščal razprave, ki bi šla izven tega amandmaja, in vas prosim, da se pri tem omejite. Sami najprej. Besedo ima Franco Juri.
Jaz bom zelo kratek, ker imamo samo minuto, pa bi pustil še kolegu Rožeju nekaj sekund. Amandma je bil benigen, vsebino ste dodali vi. Sami ste razkrili, da v bistvu je ta amandma potreben. Mislim, da celotna razprava to dokazuje. In sedaj sem še bolj prepričan, da bom glasoval za ta amandma.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rožej.
V debati o splošnih evropskih okoliščinah, ki so vplivale tudi na ta amandma, je treba povedati, kolega Grims, da lažete, v evrskem območju ima Finska še večji padec BPD-ja. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju, vključno z njegovim popravkov bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ELEKTRONSKIH KOMUNIKACIJAH, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo bo dobil dr.József Györkös, državni sekretar na Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Vzemite si čas.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, gospe in gospodje! Lepo vas pozdravljam in se opravičujem za tole hitenje. Urnik se je malce spremenil danes in smo se poskušali po najboljših močeh temu prilagoditi. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskem poslovanju smo želeli odpraviti nekatere nejasnosti obstoječih določb ter hkrati tudi ustreznejše urediti določena vprašanja, za katera se je v praksi pokazalo, da za njih obstoječa različica zakona ne odgovarja zadostno. Nekatere prilagoditve določb pa so potrebne tudi zaradi lažjega izvajanja predpisov Evropske skupnosti. V tej kratki uvodni predstavitvi bom nanizal sedem oziroma osnem osnovnih področij, ki jih dopolnjuje oziroma izboljšuje predlog sprememb. Prvič. Zagotavlja se jasnejši prenos direktive o hrambi podatkov ob hkratnem krajšanju roka, v katerem morajo operaterji zagotavljati ustreznost in obveznost hrambe podatkov o prometu. Med drugim se v predlogu zakona bolj določno opredeljuje vrsta podatkov, ki jih morajo operaterji hraniti, bolj jasno se določajo zavezanci za hrambo podatkov o prometu v javnem komunikacijskem omrežju, predvsem pa se skrajšuje rok, v katerem morajo operaterji zagotavljati obveznost hrambe podatkov o prometu v javnem komunikacijskem omrežju, in sicer na 14 mesecev od dneva komunikacije za podatke v zvezi z javno dostopnimi telefonskimi storitvami in osem mesecev v zvezi z drugimi podatki. Drugič. Izboljšuje se ureditev gradnje elektronskih komunikacijskih omrežij z namenom spodbujanja konkurence in racionalizacija rabe prostora. Predvidena ureditev zato prinaša možnost soinvestitorstva oziroma zakupa predvidenih zmogljivosti investitorjev v nova javna komunikacijska omrežja za druge investitorje v elektronska komunikacijska omrežja. Zelo pomembno se nam zdi, da investitorje v drugo vrsto gospodarske javne infrastrukture, na primer vodovod, kanalizacija, pa predvidena ureditev zavezuje vsaj k usklajenemu načrtovanju infrastrukture in njenega načrtovanja. Tretjič. Z namenom učinkovitega zagotavljanja konkurence na trgu se v primerih, ko milejši ukrep ne doseže cilja, uvaja tudi možnost dodatnega ukrepa, da se operaterju s pomembno tržno močjo, ki je vertikalno integriran, naloži tudi ukrep funkcionalne oziroma funkcijske ločitve. Četrtič. V zvezi z učinkovito rabo radijskih frekvenc in učinkovitejšim zagotavljanjem konkurence se uvaja tudi izrecna prepoved kopičenja radijskih frekvenc z namenom omejevanja konkurence na trgu. Petič. Zagotavlja se odvračalna narava sankcij z njihovo učinkovitejšo ureditvijo. V primeru, ko obravnavamo preprečevanje omejevanja konkurence, bo sedaj možno izreči globe vse do 5% letnega prometa. Šestič. Izboljšuje se ureditev pravic in varstva uporabnikov, vključno z uporabniki invalidi ter interesi potrošnikov. Sedmič. Določbe zakona se prilagajo tudi lažjemu izvajanju predpisov Evropske skupnosti o skupnih izbirnih postopkih pristojnih institucij Evropske skupnosti, hkrati pa vemo, da se pravkar zaključujejo razprave v zvezi z novim okvirjem ustrezne zakonodaje na ravni Evropske unije. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona je bil dne 2. 12. 2009 obravnavan na Odboru za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj. Zahvaljujemo se za pripombe. Odbor je sprejel vse vložene amandmaje Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS, razen nekaterih izjem. Vlada ocenjuje, da je bil s sprejetimi amandmaji zakonski predlog izboljšan v smislu pretežne večine pripomb Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora oziroma je bila predlagana ureditev dodatno pojasnjena. Hvala lepa. To je bila kratka predstavitev.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku mag. Branku Grimsu za predstavitev poročila odbora.
Spoštovani! Tudi v imenu Odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj prav lep pozdrav. Odbor je na svoji seji 2. decembra 2009 obravnaval ta predlog zakona, se seznanil s stališči Državnega sveta in pravne službe o tem zakonu ter s predstavitvijo ministra, ki je predvsem poudaril uresničevanje evropskih direktiv, potem ureditve komunikacijskega omrežja in pripadajoče infrastrukture, ki naj bi spodbujala konkurenco in racionalizacijo rabe prostora ter dodatne možnosti sankcioniranja kršitev določb, kot je bilo zdaj že predstavljeno s strani ministrstva. Predstavnica Zakonodajno-pravne je v zelo obsežnem mnenju, ki je bilo že prej dano tudi v pisni obliki, opozorila, da je veliko pravnih napak v zakonu, da je zakon zelo nedodelano besedilo in da so nekatere napake lahko tudi ustavnopravnega značaja in da po njenem mnenju večino, vendar ne vseh, teh napak vloženi amandmaji odpravljajo. Glede na pripombe Zakonodajno-pravne službe je odbor najprej glasoval o predlogu, da bi sprejeli sklep, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, saj je tak, kot je bil vložen, v očitnem nasprotju tudi z resolucijo o normativni dejavnosti, vendar je odbor tak predlog zavrnil in potem glasoval o amandmajih. Sprejel je kar 30 amandmajev, tako da so amandmirani skoraj vsi členi zakona. Kljub temu pa so ostala po mnenju Zakonodajno-pravne službe še vsaj na treh točka nedorečena pravna neskladja oziroma nejasnosti. V enem primeru pa je bilo dano tudi opozorilo o možni neustavnosti določila, ki je bilo sicer z amandmajem sprejeto. Na koncu je odbor z večino glasov ta predlog besedila sprejel in ga potrdil za drugo obravnavo na seji Državnega zbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavil Matevž Frangež. Prosim.
Spoštovane in spoštovani! Socialni demokrati razumemo področje komunikacijskih možnosti kot hrbtenico prihodnega razvoja. Prihodnost Slovenije tudi sicer vidimo kot trajnostno skupnost, utemeljeno na štirih gradnikih razvoja: bio, eko, nano in mikro. V tem prepoznavamo nov razvojni model, ki ga radi opisujemo z ravnovesjem med dinamično konkurenčnostjo ter povezano s solidarnostjo. Temeljni predpogoj tega pa je sposobnost naše države in naše družbe, da dovolj zgodaj prepoznamo temeljne priložnosti prihodnjih desetletjih. Te priložnosti so tesno povezane s podnebnimi spremembami, ki bodo s ciljem brezogljičnega razvoja gotovo najhitreje rastoča gospodarska panoga naslednjih 30 let, bio prehrano, bio medicino, bio materiali in bio energijo, z nano tehnologijami in predvsem nano materiali ter informacijskimi tehnologijami, ki bodo le še poudarile svoj značaj temeljne družbene infrastrukture, ki bo določala vsebino in razmerja enakih možnosti, ločnico med javnostjo in zasebnostjo in indikatorje razvitosti. Socialni demokrati zato razumemo področje elektronske komunikacije kot področje javnega interesa. Napredne svetovne skupnosti, med katere želimo prištevati tudi Slovenijo, se zavedajo pomena informacijskih tehnologij, katerih razvoj se po eksploziji zadnjih 20-ih let ni končal, ampak šele dobro začel, kar dokazujejo vedno širše, in kar je pri tem fascinantno tudi izjemno demokratične možnosti informacijskih tehnologij v socialnem mreženju, izobraževanju, osebni in poslovni komunikaciji in znanstvenem razvoju. Po dostopu do internetna in širokopasovnih omrežij je Slovenija v evropskem povprečju, a še vedno daleč pod tisto ravnjo najbolj razvitih znotraj Evropske unije, seveda govorimo o skandinavskih državah, ki so to področje obravnavale kot področje temeljnega javnega interesa in s poudarjeno vlogo javnosti pri razvoju omrežij. Zakon o elektronskih komunikacijah prinaša več pomembnih novosti. Kot osrednjo razumemo tudi z vidika enakih možnosti do dostopa do širokopasovnih omrežij nov model, izboljšan model gradnje širokopasovnih omrežij. Vemo, da trg odpove na vseh tistih področjih, kjer se konča urbano naselje in ni več zadostne kritične mase, da bi komercialni ponudniki sami razvijali te storitve, zato imamo danes na tem področju dve Sloveniji, ena je urbana Slovenija in druga je ruralna Slovenija, ki se na tem področju sooča z bistveno, bistveno slabšimi možnostmi razvoj in dostopa do komunikacijskih omrežij kot urbana področja. V tem pogledu zakon ponuja nove možnosti, predvsem model boljše gradnje širokopasovnih omrežij kot javne hrbtenice razvoja, kombinira ta razvoj z javno-zasebnimi partnerstvi in bolje določa tudi transfer javnih sredstev po načelih državne pomoči za hitrejši razvoj teh področij. Nadalje, hrambo podatkov, še posebej v tistih primerih, kjer je poudarjen določen javni interes, bodisi zaradi odkrivanja kaznivih dejanj ali javnega interesa po pomoči prizadetim, varovanje konkurence z boljšo ureditvijo položaja in delovanja regulatorja, razširitev klica v sili za invalidne osebe, boljše varstvo uporabnikov in še nekatere druge spremembe, ki so bile dobro povzete v predstavitvi predlagatelja. Hitro razvijajoče se področje elektronskih komunikacij zahteva tudi od nas, da pozorno spremljamo prihodnji razvoj tega področja, da s hitrimi zakonskimi spremembami ujamemo ritem tega hitrega razvoja. Ta razvoj je danes v praksi izjemno demokratičen, izjemo decentraliziran in dolžnost naše države je, da zasleduje javni interes na čim bolj fleksibilen in dinamičen način. Socialni demokrati bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Branko Grims. Prosim.
Spoštovani! Če ponavadi začnem s tem, da je razlika med besedami in dejanji rdeča nit, ki je edina prepoznavna politika sedanje koalicije, bom tokrat začel nekoliko drugače. Povedal bom preprosto star slovenski pregovor: "Kovačeva kobila je zmeraj bosa". "Enkrat ni nobenkrat, dvakrat je pa obakrat," je namreč en star slovenski pregovor, in to je drugič, da smo z ministrstva, ki pokriva področje znanosti, dobili zakon, ki je tako škandalozno slabo pripravljen, da ob minimalni kritičnosti vodstva Državnega zbora seveda ne bi smel biti niti uvrščen oziroma dodeljen v obravnavo delovnim telesom. Da je res tako, je pričalo tokrat - prvi tak primer, mimogrede, da vas spomnim, je bil ob noveli zakona o visokem šolstvu - da je bil zakon res ekstremno slabo pripravljen, je pričalo več strani dolgo poročilo pravne službe Državnega zbora, tudi njeno obsežno ustno poročilo na seji odbora, kjer je bilo opozorjeno na številne nedorečenosti, neskladja, nepravilnosti v pravni formulaciji in celo na nekaj potencialnih ustavnih spornosti v samem besedilu. Da je bilo to več kot upravičeno, priča tudi izjemno veliko število amandmajev, s katerimi je odbor poskušal potem popraviti, kar se je rešiti dalo. Toda če je osnova slaba, to je tako, kot če so zanič temelji, lahko gradiš lepo hišo gor, pa bo še vedno vse razpokano in postrani stalo. In točno tak je v resnici ta zakon. Ta zakon bi, o tem sem trdno prepričan in o tem je trdno prepričana SDS, morali zavrniti zaradi popolnega neskladja z resolucijo o normativni dejavnosti, ki posebej opozarja na pomembnost jasne, ustrezne pravne formulacije, za spoštovanje pravnega reda in tudi zagotavljanje spoštovanja in varstva človekovih pravic in svoboščin že na sami seji. Vendar je žal vladajoča koalicija ocenila, da bi to verjetno bil prehud politični udarec njihovemu ministru in zaradi tega se ta procedura nadaljuje. Zagotovo je to področje, ki potrebuje neko ureditev, dodatno ureditev, in temu po vsebini pravzaprav nihče ne oporeka. Tudi na seji ni bilo nobene politično stranke, ki bi a priori oporekala potrebnosti te ureditve. Toda ta ureditev mora zadoščati vsaj minimalnim pravnim standardom. Še po tem, ko so bili sprejeti vsi amandmaji na odboru, kar 30 amandmajev, na komaj kaj daljše pravno besedilo, praktično je bil napisan zakon na novo na sami seji, je potem bilo še vedno prisotno opozorilo pravne službe, da ostaja več nedorečenosti, vsaj tri takšna določila je navedla predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in izrecno opozorila na vsaj eno potencialno neskladje z ustavo, kjer lahko zaradi očitne nedorečenosti, bom spet citiral, "očitnega nasprotja z resolucijo o normativni dejavnosti", ki ste jo tako vehementno in z velikimi besedami sprejemali pred mesecem dni, možno govoriti tudi o potencialnem ogrožanju zaščite osebnih podatkov in torej tudi človekovih pravic v širšem pomenu te besede. Kljub temu ste se večinsko odločili, da gre takšen zakon naprej, toda v SDS se samo sprašujemo, kako je mogoče, da tisti minister in tisto ministrstvo, ki pokriva področje znanosti, niti samo ne obvlada znanosti pisanja enega običajnega zakona, ki, mimogrede, niti ni tako zelo zelo dolg, niti tako zapleten in strokovno zahteven, kot se to zdi. Zaradi vseh teh razlogov smo mnenja, da je sicer treba to področje dodatno urediti, vendar da si zaradi pomembnosti področja, gre za področje elektronskih komunikacij, pomembne moderne tehnologije, ki so povezane s tem področjem in seveda tudi zaradi spoštovanja ustavnosti, pravnega reda, pravnega normiranja, tak zakon ne bi smel v [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]nadaljevanje postopka v Državnem zboru v obliki, kot je bil predložen.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo stališče predstavil Tadej Slapnik. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Državni sekretar, poslanke in poslanci! Kolegu Grimsu so predstavniki z ministrstva že na samem odboru razložili, da so predlog zakona podedovali z Ministrstva za gospodarstvo in ga kot takšnega nadgrajujejo. Tudi vsakodnevno omenjanje resolucije o normativni dejavnosti v pozitivni smeri ocenjujem, ker je to zelo dobra reklama za resolucijo samo, v katero verjamem. Sicer pa v Poslanski skupini Zares podpiramo novelo zakona o elektronskih komunikacijah, saj odpravlja nejasnosti, povezane z izvajanjem direktive o hrambi podatkov in tudi krajša rok, v katerem morajo operaterji zagotavljati obveznost hrambe podatkov v prometu. V predlogu zakona se natančneje opredeljuje vrsta podatkov, ki jih morajo operaterji hraniti, natančneje pa se določajo tudi zavezanci za hrambo podatkov v prometu v javnem komunikacijskem omrežju. Pomembna novost zakona je, da se rok, v katerem morajo operaterji zagotavljati obveznost hrambe podatkov o prometu v javnem komunikacijskem omrežju, skrajšuje za 14 mesecev od dneva komunikacije za podatke v zvezi z javno dostopnimi telefonskimi storitvami in 8 mesecev v zvezi z drugimi podatki. V Poslanski skupini Zares podpiramo določbe zakona, ki zagotavljajo učinkovitejše zagotavljanje konkurence na trgu in bi v primerih, ko milejši ukrepi ne dosežejo cilja, urejajo tudi možnost dodatnih ukrepov APEK-a pri operaterjih s pomembno tržno močjo. Od izrecne prepovedi kopičenja radijskih frekvenc pa pričakujemo, da bo zagotovila bolj učinkovito izrabo in omogočila vzpostavljanje konkurenčnih pogojev na trgu. V noveli zakona je določena možnost zakupa predvidenih zmogljivosti investitorjev v nova javna komunikacijska omrežja za druge investitorje v elektronska komunikacijska omrežja. Poleg tega pa investitorje v drugo vrsto gospodarske infrastrukture določbe novele zavezujejo k bolj usklajenemu načrtovanju infrastrukture, v katero morajo že pri njenem načrtovanju vključiti tudi omrežja elektronskih komunikacijskih omrežij. To bo v praksi pomenilo, da se bo lahko bolj smotrno, z manjšimi stroški in predvsem hitreje posegalo v prostor in vzporedno gradilo več omrežij. Z, v noveli zakona opredeljenimi, obveznostmi operaterjev, da objavljajo informacije o veljavnih cenah in tarifah ter o splošnih pogojih dostopa glede vseh javnih komunikacijskih storitev, in ne samo glede javnih telefonskih storitev se pomembno izboljšujejo pravice njihovih uporabnikov. V Poslanski skupini Zares še posebej pozdravljamo določbe zakona, ki zagotavljajo večjo enakopravnost pri zagotavljanju storitev uporabnikom invalidom, saj zavezujejo operaterje, da invalidom omogočajo klice v sili tudi z uporabo govornih in znakovnih jezikov ter drugih oblik negovorjenih jezikov. Kot sem že omenil, bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah v poslanski skupini zares podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. V Slovenski ljudski stranki smo zgroženi nad predlaganim zakonom. Priznati je treba, da je Vlada v tem predlogu res dobro dopolnila zakon pod pretvezo uskladitve zakonodaje z evropskimi direktivami in v njega poskuša skriti veliko takšnih in drugačnih stvari, ki so v nasprotju z besedo demokracija. Nedopusten je vsekakor 24. člen zakona, ki policiji daje bistveno prevelika pooblastila, čeravno gre za izjemne primere. Tudi v obrazložitvi 9. člena v skladu z evropsko direktivo sprememb zakona ste zapisali pravljični stavek, v katerem piše, da morajo biti postopki podelitve radijskih frekvenc odprti, transparentni in nediskriminatorni. Lepo ste to zapisali, vendar je resnica bistveno drugačna od zapisanega. Res je tudi, da je Slovenija ena redkih držav, ki je uvedla 24-mesečni rok hrambe podatkov o elektronskih komunikacijah, kar verjetno ni bilo naključje, saj smo v preteklosti lahko večkrat spremljali, kako so se ti podatki neopravičeno uporabljali v politične namene. Kljub skrajšanju roke s 24 mesecev na 14 mesecev za hrambo podatkov glede javno dostopnih telefonskih storitev in 8-mesečni rok za hrambo podatkov, ki se nanašajo na dostop do interneta in elektronske pošte, sta še vedno bistveno predolga. Kljub temu ne vidimo največjega problema pri hrambi podatkov, večji problem vidimo pri dostopu do teh podatkov in uporabe teh baz podatkov v različne namene, morda tudi politične. Pomisleke imamo zato, ker ni splošnega akta, ki bi podrobneje predpisoval način zavarovanja hranjenja podatkov. Ta bo seveda sprejet kasneje in poslanci na njegovo vsebino ne bomo imeli vpliva, saj ga bo sprejela agencija. V Slovenski ljudski stranki predlaganih sprememb zakona ne bomo podrli. Še več, v naši poslanski skupini se tega zakona bojimo, ker nas vrača v čas totalitarizma, ko nas je "veliki brat", beri Udba, spremljal na vsakem koraku. Resnično se bojimo in nas je strah tudi v luči, da praktično vsak dan dobivam informacije, kako na različna zaslišanja na kriminalistično policijo vabijo posameznike, ki so v prejšnjem mandatu zasedali pomembne funkcije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil Matjaž Zanoškar. Prosim.
Hvala, predsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva! Spoštovane kolegice in kolegi!. Dovolite, da predstavim tudi stališče Poslanske skupine DeSUS glede dopolnjenega Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah. V Poslanski skupini DeSUS nas ni strah teh predlaganih sprememb in dopolnitev zakona, ker smatramo, da je v tem zadnjem času od leta 2004 naprej prišlo do velikih sprememb na tem področju in je nujno treba narediti novelacijo tega zakona. Pred nami je predlog novele zakona o elektronskih komunikacijah, ki je potreben zaradi odprave nekaterih nejasnosti in pomanjkljivosti, dopolnitve določenih nezadostno urejenih poglavij po veljavnem zakonu ter prilagoditvi predpisom Evropske unije. Kot vidimo iz predlaganih sprememb, gre za bistvene vsebinske spremembe na sedmih področjih, na sedmih sklopih. V Poslanski skupini DeSUS nas tudi ne moti 30 vloženih amandmajev, ker smatramo, da je tematika široka in da iz tega sledi, da je bila tematika dobro obravnavana, pripravljena in da bodo ti amandmaji na koncu le sfinalizirali novelo zakona do take mere, da bo zakon sprejemljiv za širši krog uporabnikov. Med glavnimi spremembami zakona o elektronskih komunikacijah iz leta 2004 je ena najbolj pomembnih sprememb veljava možnosti, da operater policiji na njeno zahtevo posreduje podatke, ki so potrebni za ugotavljanje zadnje lokacije opreme za mobilno komunikacijo, ki jo ima pri sebi ogroženi posameznik oziroma pogrešana oseba. Kot je znano, operaterji do sedaj niso smeli posredovati teh podatkov. To novost v poslanski skupini DeSUS še posebej pozdravljamo, saj bo ta novost uporabljena v primerih, ko bo šlo na primer za pogrešanega otroka ali na primer dementnega starostnika, ki bo izostal od doma, ko bo seveda obstajala utemeljena verjetnost, da je ogroženo življenje, telo ali materialne dobrine posameznika. Na predlog Gospodarske zbornice Slovenije so v zakonski osnutek vključili določbe, po katerih mora vlagatelj v telekomunikacijsko infrastrukturo obvezno povabiti k sodelovanju vse potencialne vlagatelje, uporabnike in soinvestitorje. Tudi to se nam zdi zelo primerno. Pri tem je treba ta interes zavarovati s sklenitvijo ustrezne pogodbe. V predlogu se skrajšuje rok za hrambo podatkov v prometu, kazni za kršitev načel konkurence pa se zaostrujejo. Kot primer lahko navedemo zaključevanje klicev v lastna omrežja, kjer imajo vsi operaterji status operaterja s posebno tržno močjo. Za te primere je najvišja zagrožena kazen do 5% letnega prometa podjetja. Vlada s predlogom novele zakona sledi tudi konvencijam, ki so pomembne za varstvo in skrb za invalide. Operaterji bodo morali zagotoviti storitev klica v sili za uporabo, na primer, negovorjenih jezikov. Operaterji bodo morali po novem javno objaviti informacijo o ceni in tarifi vseh komunikacijskih storitev, ne le samo za telefonske, kot je bilo do sedaj. Za uporabnike je pomembna tudi novost, po kateri bodo v Svetu za elektronske komunikacije zastopani tudi predstavniki organizacij za varstvo potrošnikov. Glede na to, da predlog zakona prinaša dobre rešitve in da so se pri oblikovanju besedila upoštevale tudi pripombe strokovne javnosti, se v poslanski skupini DeSUS pozitivno opredeljujemo do predlagani sprememb in dopolnitev Zakona o elektronskih komunikacijah. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni strani imamo rahlo mešane občutke pri celi tej zadevi, kajti na eni strani so predlagane spremembe na mestu, dobre, razumne, na drugi strani je pa tudi nekaj takih čudnih nejasnosti. Sam zakon o elektronskih komunikacijah je bil sicer v preteklosti že noveliran, tokrat pa dodatno zahtevajo noveliranje tudi evropske direktive oziroma spremembe le-teh. Podobno so bili nekajkrat spreminjani oziroma dopolnjevani tudi podrejeni predpisi. Takrat sicer še v pristojnosti Ministrstva za gospodarstvo. Zakon sam ureja pogoje za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij in izvajanje takšnih storitev ter tudi drugih storitev, pravice uporabnikov, zaščite tajnosti organizacijam dela APEK-a itn., da ne naštevam vseh zadev. Sama novela odpravlja nekatere nejasnosti in zagotavlja smotrnejšo ureditev izvajanja evropske direktive. V prvi vrsti gre za dolžino zagotavljanja obvezne hrambe podatkov, za jasnejšo določitev vrste podatkov itn., da ne naštevam, kar so že predhodniki naštevali. Pomembno poglavje so vsekakor prizadevanja za boljšo ureditev gradnje elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajoče infrastrukture in spodbujanje soinvestitorstva. Prav tako so pomembne predlagane spremembe zahtev do investitorja glede nove infrastrukture in nadzorne pristojnosti agencije. Strinjamo se tudi z urejanjem spodbujanja konkurence in racionalizacije rabe prostora in s tem povezanim urejanjem sankcij v skladu z zakonom o prekrških, poglavje 4, ki ureja varstvo konkurence. Prav so opredeljene sankcije v višinah, glede na letni promet, ki je bil ustvarjen na trgu komunikacijskih omrežij oziroma izvajanja storitev. Zakon ponuja tudi izboljšanje preglednosti delovanja agencije glede javnih pozivov in javnih razpisov. V zvezi s predpisi Evropske skupnosti gre tudi za lažje izvajanje odločb Evropskega parlamenta in Evropskega sveta o izbiri in odobritvi sistemov za mobilne satelitske storitve. Med drugim ureja zakon tudi razširitev storitev klica v sili z možnostjo pošiljanja tekstovnih in viedoklicev z namenom zagotavljanja enakopravnosti invalidov v skladu s konvencijo pravicah invalidov. Pomembne se mi zdijo tudi nekatere določbe o izboljšanju varstva potrošnikov oziroma uporabnikov. Mislim na objavo informacij o veljavnih cenah in tarifah ter o splošnih pogojih dostopa do javne komunikacijske storitve. Na mestu so tudi operaterjeve dolžnosti v zvezi z razširitvijo računov, torej izbris zadnjih treh številk oziroma treh mest telefonskih številk klicanih oseb, vse v smislu zaščite pravice do zasebnosti in določb evropske direktive. Pozdraviti je treba tudi razširitev pravic uporabnikov, tukaj mislim na uvedbo možnosti ustnega ugovora po telefonu zoper odločitev glede ravnanja ali zaračunavanja. V Slovenski nacionalni stranki pa imamo določene zadržke oziroma določene pomisleke pri predlagani določbi 104.a člena, to je posredovanje podatkov za ugotovitev zadnje lokacije opreme za mobilno komunikacijo in posledično s tem povezanim posegom v zasebnost. S tem v zvezi so povezane ustavne pravice, ki varujejo človekovo osebno dostojanstvo, zasebnost in varnost, je opozorilo tudi Ustavno sodišče z odločbo, mislim, da leta 1997. Gre za obveznost operaterja, da na zahtevo policije posreduje podatke o zadnji lokaciji opreme z namenom preprečitve ogroženosti življenja ali iskanja pogrešane osebe z omejeno opravilno sposobnostjo, ugotovljenimi zdravstvenimi problemi. In prav tako z namenom iskanja otroka, ki so ga starši ali skrbniki prijavili kot pogrešanega. Kar je tukaj sporno oziroma nejasno, je pojem "utemeljena verjetnost" za primer ogroženosti življenja in s tem povezane hipotetične zlorabe ali napake pri uporabi takšnih pooblastil policije. O sami takšni besedni zvezi bi sicer lahko razpravljali ure in ure, kar pa vsekakor ne bi bilo produktivno, morda kasneje o tem še kaj. Da skrajšam, v smislu predloga podpiramo amandma k 24. členu, ampak o tem kasneje. Generalno pa v Slovenski nacionalni stranki sam predlog zakona oziroma njegove spremembe in dopolnitve podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Ljubo Germič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospod državni sekretar s sodelavci! Kolegice in kolegi! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah, katerega namen je odprava nekaterih nejasnosti predvsem glede izvajanja direktive o hrambi podatkov. Predlog novele zakona bolj določno opredeljuje vrste podatkov, ki jih morajo operaterji hraniti, jasneje se določajo zavezanci za hrambo podatkov, predvsem pa se skrajšuje rok, v katerem morajo operaterji zagotavljati obveznost hrambe podatkov v prometu, v javnem komunikacijskem omrežju. Hkrati se v zakonu ustrezneje urejajo tudi določena vprašanja, za katera se je v dosedanji uporabi zakona v praksi pokazalo, da jih je treba drugače urediti, še posebej glede gradnje elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajoče infrastrukture. Pomembna novost je možnost soinvestitorstva oziroma zakupa predvidenih zmogljivosti investitorjev v nova javna komunikacijska omrežja za druge investitorje v ta omrežja. Investitorje v drugo vrsto gospodarske infrastrukture pa predvidena ureditev zavezuje vsaj k usklajenemu načrtovanju te infrastrukture z vključitvijo elektronskih komunikacijskih omrežij v samo načrtovanje. Namen take nove ureditve je spodbujanje konkurence in racionalizacije rabe prostore. Z namenom učinkovitega zagotavljanja konkurence je poudarjena tudi odvračalna narava sankcij glede kršitev določb zakona, ki se nanašajo na zagotavljanje konkurence po vzoru ureditve globe v predpisih, ki urejajo preprečevanje omejevanja konkurence. Z namenom zagotavljanja konkurence se izrecno prepovedujejo tudi kopičenja radijskih frekvenc z namenom omejevanja konkurence na trgu, uvaja pa se tudi možnost dodatnega in skrajnega ukrepa APEK operaterju s pomembno tržno močjo, in sicer funkcionalne ločitve vertikalno integriranega operaterja. V Poslanskem klubu LDS pozdravljamo tudi rešitve, s katerimi se primerneje urejajo pravice in varstvo uporabnikov, vključno z ureditvijo dodatnih pravic in varstva uporabnikov invalidov. Na odboru je bila sprejeta vrsta amandmajev predvsem na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, zato seveda v Poslanskem klubu LDS menimo, da je bil zakon zapisan z nekoliko nesrečno roko in seveda si želimo, da se predlagatelju v bodoče takšni zapisi ne bodo več dogodili in da bodo v parlament poslani zakoni, kjer bo treba z amandmaji bistveno manj korigirati besedilo zakona. V Poslanskem klubu LDS bomo podprli dva amandmaja, ki sta vložena s strani štirih poslanskih skupin koalicije, ne bomo pa podprli amandmaja Poslanske skupine SDS k 24. členu. Zavedamo se pomislekov, ki jih je izrekla Zakonodajno-pravna služba, da je tudi po sprejetem amandmaju na odboru možnost ustavnopravne spornosti tega besedila, ampak hkrati razumemo zapisano ureditev kot ureditev v javnem interesu reševanja življenja, torej zaščite človekovih pravic do življenja in tudi varnosti, in je glede na navedeno poseg v pravico do zasebnosti sorazmeren. Kot sem dejal, v Poslanskem klubu LDS bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. decembra 2009. V razpravo dajem 3. člen ter amandma Poslanskih skupin SD, Zares in LDS. Želi kdo razpravljati? Janko Veber.
Hvala za besedo. Moram priznati, da pozdravljam amandma k 3. členu koalicijskih poslanskih skupin, kajti razrešuje ta hip resnično nevzdržno stanje pri elektronskih komunikacijah na območjih, ki nimajo dostopa do elektronskih komunikacij. Vedno smo se srečevali z razpisi, ki jih je pripravljalo do sedaj bivše ministrstvo za gospodarstvo prejšnje vlade, ki je bilo odgovorno za razvoj elektronskih komunikacij, na način, da je pravzaprav postavljalo pogoje, s katerimi je izključevalo možnost konkurenčnega dostopa na teh razpisih do evropskih sredstev na način, da je dajalo prednost tistim območjem, tistim krajem, ki imajo večjo perspektivo in imajo možnost širitve in s tem tudi povečevanja števila priključkov na elektronske komunikacije. Zelo je bila presenetljiva odločitev, da recimo kraj, ki se nahaja ob avtocesti, doseže bistveno večje število točk, kot kraj, ki se nahaja, recimo, ob vznožju Kočevskega roga in pravzaprav nima niti GSM signala. In prav je, da se v zakonu zelo jasno zapiše, da se sredstva za gradnjo širokopasovnih omrežij ali za izvajanje javne komunikacijske storite povezljivosti s širokopasovnim omrežjem dajo prednostno za tista območja, ki tega omrežja nimajo na voljo ali pa ga nimajo na voljo pod primerljivimi pogoji. Ta zakon in dopolnitev k temu zakonu k 3. členu je resnično izjemno izjemno pomemben, da bo dostop do elektronskih komunikacij, lahko rečemo, primerljiv v Sloveniji skorajda na vseh področjih. Seveda bo zato treba zagotavljati sredstva. Do sedaj so se zagotavljala sredstva iz evropskega proračuna. Ta zakon omogoča tudi planiranje sredstev v državnem proračunu, kar pozdravljam, in mislim, da je to tudi eden od izjemno pomembnih ukrepov, da dejansko pride do pokritosti skorajda povsod v Sloveniji z ustreznim dostopom do teh komunikacij. Tisto, kar je izjemno pomembno pri tem členu in amandmaju, pa je tudi to dejstvo, da je tudi operater, ki izkaže tržni interes za posamezno področje, mora potem ta tržni interes, da zgradi to omrežje, v dveh letih tudi zgraditi. Če ga ne zgradi, je podvržen kazenskim sankcijam, ki jih je tudi v tem zakonu predlagatelj predvidel. To je tudi eden od tistih ključnih trenutkov, ko je pravzaprav aktualni operater preprečeval dostop drugim operaterjem do omrežja, ki bi ga sicer želel zgraditi tudi z evropskimi sredstvi na način, da bi vedno znova spreminjal svoj tržni interes na posameznih območjih in s tem pravzaprav preprečeval, da je prišlo do investicij in do reševanja tega izjemno perečega problema. Nevzdržno je, če samo za ponazoritev povem, da še danes osnovne šole, recimo, ko obračunavajo svoje plače, potrebujejo cel dan, da ta program pravzaprav pripeljejo v svoj računalnik in da je ta proces, bi rekel dolgotrajen, skorajda primerljivo s tistimi dnevi in obdobji, ko se je to obračunavalo na roke. Hitrost elektronskih komunikacij je tudi v urbanih naseljih, kjer je možno uveljavljati tržni interes, danes daleč od pričakovanj celo javnih zavodov, kaj šele gospodarskih družb, podjetij ali posameznikov, ki se želijo vključevati enakovredno v sistem komunikacij in tudi uveljavljati svoje ideje. Še enkrat samo zelo odkrito povem, podpiram ta amandma, ker resnično rešuje številne probleme in pričakujem, da bo tudi Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo pri razpisu, ki ga bo, upam, da v zelo kratkem času pripravilo, za nadaljnjo izgradnjo in širitev širokopasovnih omrežij upoštevalo ta amandma in s tem rešilo številne probleme, s katerimi se srečujejo predvsem območja, ki so izven avtocestnih mrež. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Zanoškar, prosim.
Hvala za besedo. Čeprav uradno je videti, da pri amandmaju za 3. člen ni napisana Poslanska skupina DeSUS, moram povedati, da vsebina tega amandmaja k 3. členu je absolutno zelo, zelo sprejemljiva tudi za nas in za naše razmišljanje. Gre za to, ko govorimo o elektronskih komunikacijah in širokopasovnih povezavah, imamo v mislih predvsem ruralna področja, ki so odmaknjena, ki so večkrat prikrajšana za različne vrste informacij in pa možnosti poslovanja z večjimi centri. In prav ta amandma k 3. nekako omogoča in zmanjšuje tveganje za izgradnjo teh širokopasovnih povezav in elektronskih komunikacij na ruralnih področjih. Prav je, da se o tem amandmaju definirajo vsi tisti, ki izkažejo tržni interes za izdelavo, za investicijo na nekem področju, ki je opredeljeno bodisi s sivimi ali belimi lisami, vendar tako se je dogajalo do sedaj, da so izkazali tržni interes, ob tem so bile tudi možnosti za črpanje evropskih sredstev, za izgradnjo širokopasovnih povezav, vendar teh območij nismo obravnavali, ker je že nekdo izkazal ta tržni interes in smo bili prepričani, da bo ta operater, ki je že to nakazal, to tudi realiziral. V nadaljevanju do te realizacije ni prišlo, tako so nekatera območja ostala izven tega in sedaj se nam pokažejo kot nek madež oziroma anomalija v celotnem prostoru. Ta amandma določa, da če kdo izkaže tržni interes, potem mora to tudi realizirati v roku dveh let. To se nam zdi zelo, zelo pomembno. Kot sem rekel, čeprav poslanska skupina uradno tukaj ni napisana pri podajanju tega amandmaja, bomo mi ta amandma z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi v zvezi s tem amandmajem še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne in zato zaključujem razpravo o amandmaju k 3. členu. Dajem v razpravo 5. člen ter amandma poslanskih skupin SD, Zares, in LDS. Želi kdo razpravljati o temu amandmaju? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem to razpravo. Prehajamo na 24. člen. V razpravo dajem 24. člen ter amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Najprej gospod Franco Juri, prosim.
Hvala, gospod predsednik. Mi v Poslanski skupini Zares smo podrobno ocenjevali predlog SDS, da bi kar črtali ta člen, in še enkrat ugotovili, da je njihov amandma skrajno neodgovoren. Še zlasti, ker če preberemo natančno, kaj ta člen pravzaprav nalaga, je jasno, da gre za izboljšanje zakona prav v točki, kjer je bil najbolj pomanjkljiv in policija ali reševalci v primeru ogroženosti življenja zaradi raznoraznih vzrokov, ki jih tudi navaja zakon v tem členu, niso bili opremljeni, niso mogli posredovati, kajti naleteli so na pravno oviro. To pravno oviro skuša amandma SDS obrazložiti z domnevno neustavnostjo. Da ne gre za neustavnost, je logično, ko ugotovimo, da je prav ta člen namenjen reševanju človeških življenj. In se sprašujemo, s kakšno odgovornostjo bi nekateri želeli posegati v enega ključnih členov tega zakona, z namenom, da se prepreči to, kar pravzaprav člen omogoča - reševanje človeških življenj. Poglejte, sam člen je zelo dolg in zelo natančno opisuje, v katerih primerih je možno posredovati policiji podatke, ki lahko preprečijo ogroženost oziroma smrt oziroma telesne poškodbe posameznikov, in tudi za kakšne primere pravzaprav to velja. Pa ne samo to, varovalka, ki preprečuje morebitne potencialne zlorabe, je jasna, in to je nadzor informacijske pooblaščenke oziroma pooblaščenca nad celotnim potekom in celotno implementacijo takega člena. Torej ni nobenih razlogov, da bi dvomili o ustavnosti samega zakona oziroma tega člena. Še enkrat pozivamo opozicijo oziroma stranko, ki je vložila ta amandma, naj odgovorno premisli o svojem ravnanju, svojem predlogu, kajti gre dejansko za posodobitev zakonodaje v smislu in predvsem v funkciji reševanja življenj. Stvar je zelo resna in ne vem, če je to mesto in čas, da bi se igrali z amandmaji samo zato, da nagajamo Vladi, da nagajamo temu zakonu, sklicujoč se na neustavnost ali na morebitne zlorabe, ki po tem zakonu in tem členu niso možne. Ne gre za poseganje v človekove pravice in ne gre za poseganje v pravico do zasebnosti podatkov. Gre samo za to, da se omogoči policiji v najhujših primerih, da uporabijo vse možnosti in najdejo ter rešijo človeško življenje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims.
Kovačeva kobila je res bosa in Ministrstvo za znanost ne obvlada znanosti pisanja zakonov. To je izhodišče, ki sem ga postavil že na začetku. Žal mi pa je, da smo bili ravnokar priče, da se potem na argumentacijo, ki je bila oprta na mnenje Zakonodajno-pravne službe, poskuša povoziti z neko aroganco in poplavo nesramnosti, kot smo bili priče ravnokar. Namreč, na domnevno neustavnost [[...]]
Kolega Grims, ali bi lahko malo prilagodili besednjak temu visokemu zboru, prosim.
Spoštovani gospod predsednik, lahko bi vi svoje ravnanje prilagodili spoštovanemu visokemu zboru na začetku pri predstaviti mnenj, ko me je dobesedno z imenom in priimkom napadel eden od predstavljalcev, ga niti opozorili niste, pa bi mu morali seči v besedo. Jaz zdaj samo odgovarjam na nesramnosti predstavnikov Zares, pa mene opozarjate, da se ne smem braniti, ker vam to ni všeč, kar želim povedati. Jaz vam predlagam, da imate za vse enak kriterij in da spoštujete poslovnik. Vsaj kdaj poskušajte, no, saj vam bo ratalo! Problem te zgodbe je v tem, spoštovani kolega Juri, če ste to govorili iz nevednosti, ampak tudi nevednost ni izgovor za aroganco, da je na očitno neustavnost tega člena opozorila sama Zakonodajno-pravna služba že ob začetku obravnave tega zakona na Odboru za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj. Še več, potem smo sprejeli amandma, ki je bil predlagan s strani koalicije, naše ste itak kot vedno vse povozili, in je ob sprejemanju tega amandmaja še enkrat Zakonodajno-pravna služba opozorila, da še vedno obstaja nedorečenost, nejasnost in ustavna spornost tega člena. In ste tudi to preslišali. In zdaj pridete v Državni zbor, da bi po to prikrili in prevpili, govorite "ja, SDS nekaj opozarja ne neko domnevno spornost". Nismo mi opozorili, gospod Juri, opozorila je pravna stroka, ki je v Državnem zboru, mi smo se zgolj oprli na njeno mnenje. Ga pa lahko še dodam, ga lahko dodelamo v nekaterih delih. Tukaj je sedaj prepuščeno urejanje področja človekovih pravic podzakonskim aktom. Nesporno, temu ne morete oporekati. Jaz bi vas spomnil, očitno je minister ta opozorila preslišal, da je Ustavno sodišče že v več svojih odločbah zelo jasno zapisalo, da občutljivega področja urejanju človekovih pravic v kateremkoli delu ni dopustno prepuščati urejanja s podzakonskimi akti, ampak da morajo biti vsa vprašanja povezana s človekovimi pravicami določno jasno in nedvoumno urejena v samem zakonu. In to velja za katerikoli zakon, ki ga sprejema ta Državni zbor. Že to je razlog za črtanje tega člena. Seveda je cel zakon neprimeren. Jaz se zavedam, da bi morali, če bi hoteli ta člen popravljati, verjetno spremeniti še nekaj drugih členov, zaradi tega se tudi tega nismo lotili in smo predlagali enostavno črtanje, da se vendar sproži tista možnost, ki smo jo želeli že s samim predlogom, da se zavrne cel zakon, ki je bil neprimeren, "šlampasto" narejen in je očiten odraz kadrovskih čistk na ministrstvu, ki jih izvajate, ko ste vse sposobne ljudi, ki so nekoč uspešno vodili Evropsko unijo, porinili v stran ali pa vrgli celo na cesto v nekaterih primerih, navozili svoje kadre pod geslom, "ni važno, če kaj zna, važno, da je naš", in sedaj ne znajo napisati niti enega ustreznega zakona. Dobro pripravljene osnutke zakonov, ki so bili, nekateri celo še iz prejšnjega mandata, vzamete, dodate notri nekaj svojih političnih ciljev, jih lepo zapakirate, potem se pa pravno ne uskladi besedilo, pa dobimo na klop zmazke, tako kot je bil zakon o visokem šolstvu in sedaj je ta zakon. In potem to prikrivate z aroganco. Takih zakonov sploh ne bi smeli normalno obravnavati in bi morali biti zavrnjeni s strani vodstva Državnega zbora. Zato mi je prejle gospod predsednik posegel v besedo, ker je vedel, da bom tudi na to opozoril. Taki zakoni so neprimerni, so v neskladju z resolucijo o normativni dejavnosti, in bi morali biti vrnjeni v vladno proceduro in napisani tako, da imajo rep pa glavo, da so skladni z resolucijo o normativni [[..]] [[nerazumljivo.]] [[..]], to se pravi, da so notri jasna določila, da ni nasprotij in da vsaj očitnih nasprotij z ustavnimi normami ne zapišete že v sam zakon. Ko govorimo o ustavnih normah, ne mislimo samo na določila ustave, ampak gre za celotno vprašanje ureditve pravnega reda države Slovenije. V pravni red pa sodijo tudi odločbe Ustavnega sodišča. In če v odločbah Ustavnega sodišča večkrat, ne samo enkrat, zelo jasno piše, da je vprašanje področja varovanja človekovih pravic treba urejati v samem zakonu, potem bi lahko vsaj to spoštovali. Saj vedno imate sicer veliko povedati o spoštovanju odločb Ustavnega sodišča. Tukaj s tem amandmajem ne poskušamo nič drugega, kot besedilo vsaj glede očitnih neustavnosti spraviti v okvir, ki omogoča neko normalno zaključitev zakonodajnega postopka. Potem ima minister vso možnost, da to uredi z neko novo novelo in jo v najkrajšem možnem času prinese v Državni zbor. Da se pa sprejema nekaj, na kar celo Zakonodajno-pravna služba samega Državnega zbora v naprej opozori, da je tako slabo pripravljen, da niti po amandmaju še vedno niso odpravljena vsa očitna neskladja z ustavno ureditvijo, to je pa preprosto neodgovorno. In pri tem opozarjam, da se govori o področju človekovih pravic, o najbolj občutljivih stvareh, ki se dotikajo vsakega posameznika, o osebnih podatkih, o njegovi zasebnosti, vse ostalo, in se potem to poskuša pokriti s problemi, o katerih govorite. Mi zagotovo smo prvi zainteresirani, da se posameznika zaščiti, kadar ga je treba zaščititi, da se to uredi. Ampak to naj se uredi na tak način, da so onemogočene zlorabe, da je to skladno z ustavno ureditvijo. V danem primeru pa tega ni. In ne se izgovarjati na to, saj bo to urejeno s podzakonskimi akti. Glede na prakso Ustavnega sodišča, se teh stvari s podzakonskimi akti ne bi smelo urejati, ampak bi to moralo biti zelo jasno in nedvoumno urejeno že v samem zakonu. Potem vseh teh pripomb niti našega predloga ne bi bilo. In to so pripombe pravne stroke, spoštovani kolegi, ne pripombe SDS. Mi zgolj opozarjamo na nekaj, na kar so drugi opozorili. Izhajamo ves čas iz prepričanja, da je to zgolj "šlamparija", tako kot je bila "šlamparija" cel zakon. Saj 30 amandmajev v enem zakonu, ki je komaj kaj daljši od teh 30 členov, ki so bili amandmirani, dovolj jasno govori o tem, kakšen je bil ta zakon in kako je bil pripravljen, ko je bil enkrat poslan v parlament. Dobre ljudi ste očitno odrinili, postavili ste svoje, sedaj se soočamo s posledicami in rešujemo, kar se rešiti da. Ampak ni dopustno, da to rešujemo na način, ki v naprej postavlja pod vprašaj problematiko ustavnosti in varovanja človekovih pravic. Že tako, če pogledate po spletnih anketah, 90% ljudi ali pa 2/3 trdi, da so se standardi varovanja človekovih pravic v tem mandatu v tem letu drastično znižali. In zakaj bi k temu svoj prispevek dajali še v Državnem zboru, in to zgolj zato, ker gre, no, upajmo, vsaj za "šlamparijo". In s tem bom tudi končal, kajti upam, da gre za "šlamparijo". Da ne gre za tisto, kar je imel v mislih gospod Slavoj Žižek, ko je gospoda Gregorja Golobiča ljubkovalno, kot je dejal, imenoval "slovenski Stalin".
Hvala lepa. Replika, gospod Juri, v okviru časa razprave poslanske skupine. Potem se je javil državni sekretar gospod Györkös.
Hvala, gospod predsednik. Gospod Grims, verjetno se strinjate z menoj, da je najpomembnejša človekova pravica pravica do življenja; mislim, da tu ni nobenih dilem. Zanimivo je, ko vam zmanjkuje argumentov, vi bežite in razpravljate o vsem, o univerzalnih problemih, samo o konkretni vsebini ne. Tudi tokrat ste začeli govoriti o raznoraznih zadevah, jaz sem vas pa pozval, da natančno preberete, kaj piše v tem členu, v 24. členu, kjer je kar devet točk, devet alinej. Tu je jasno opredeljeno, kako, zakaj in v katerih primerih se ta zakon in ta možnost uporablja, če obstaja utemeljena verjetnost, da je neposredno ogroženo življenje. Ko gre za pridobitev podatkov za osebe, ki jim je poslovna sposobnost odvzeta ali omejena zaradi zdravstvenih težav in so v nevarnosti. Takrat, ko je treba ugotoviti, kje se nahaja pogrešani otrok. In tudi v 5. točki je jasno povedano, kako deluje nadzorovanje informacijskega pooblaščenca in kako policija ne more zlorabiti teh podatkov, ne more jih posredovati niti tistim, ki so prijavili pogrešano osebo. Tu je toliko varovalk, da so vaše fantazije o neustavnosti tega člena iz trte izvite. Vi se sklicujete na mnenje pravne službe, in je prav, seveda, saj smo dolžni upoštevati ta mnenja. Ampak kot politiki in kot poslanci smo dolžni upoštevati tudi vse okoliščine, ki narekujejo nek tak zakon in potrebo po načinu, da rešujemo življenja takrat, ko so ogrožena. In samo za to gre, ne gre za nobeno zlorabo. Vi ste se spretno izognili debati o samem členu. O vsebini tega člena ni bilo ene besede z vaše strani, pač pa ste govorili o velikih sistemih, o "šlamparijah" in tako dalje, samo o tej vsebini ne, ker vam je nerodno, ker je vsebina vsebina o življenju ljudi. In tega se bojite ali pa vam ni mar. Vendar tega seveda ne morem verjeti, da vas ne zanima, kako bi v prihodnosti lahko preprečili človeške tragedije. Verjamem iskreno, da ni to vaša intenca in da ne izpostavite prednost političnih ali politikantskih špekulacij pred potrebami, ki jih veleva reševanje človeških življenj. Nočem biti patetičen, ampak za to tokrat gre. In stvar je pomembna. In tudi javnost in ljudje pričakujejo od nas, da bomo reševali konkretne probleme tudi tako. In če je z vidika ustavnosti sporno, obstaja še vedno možnost, da vi potem, ko boste to neustavnost ugotovili, sprožite vprašanje na primerni ravni, in to je pri Ustavnem sodišču. Jaz dvomim, da bi tudi ustavni sodniki oporekali dolžnosti države, da zavaruje človeška življenja.
Hvala lepa. Najprej ima besedo državni sekretar gospod Györkös, potem boste dobili besedo vi. Prosim.
Spoštovane gospe in gospodje! To, da govorim v imenu Vlade in da se bom držal [[....]]
Gospod Grims, ni replik na repliko, sploh ni replik v pravem pomenu besede, ker je čas za razpravo odprt. On se je javil za besedo in poteka to po ustaljenem načinu, nič drugače kot sicer. za nobenega ni nobenih izjem, gospod Grims. Prosim, državni sekretar dr. Györkös.
Hvala lepa. spoštovane gospe in gospodje! To, da lahko spregovorim kot predstavnik Vlade o tem členu in da se bom držal materije, ne razumem kot omejitev, ampak kvečjemu kot privilegij, zato ne zamerite temu, če bom morda malo bolj suhoparen, ampak ta suhoparnost bo vsebovala dejstva. Predlagatelj amandmaja sicer opozarja na načelo sorazmernosti, ne pove pa, v čem naj bi bila predlagana ureditev nesorazmerna. Zato je trebA ponovno poudariti, da predlagana ureditev 24. člena zasleduje legitimni cilj, to je varstvo človekove pravice do življenja in tudi osebne varnosti, kjer ima država pozitivno dolžnost ravnanja. Hkrati je zakonska ureditev te problematike nujna, saj je v praksi zaradi pomanjkanja takšne določbe že prihajalo do problemov pri pravočasnem reševanju in iskanju pogrešanih oseb, zato je tudi prišla pobuda za ustrezno spremembo zakona s strani Ministrstva za notranje zadeve. Ureditev, ki v le določenih okoliščinah in po določenem postopku omogoča, da se organu, ki je v Republiki Sloveniji zakonsko pooblaščen za iskanje pogrešanih oseb, to je policiji, posredujejo za iskanje pogrešanih in ogroženih oseb ustrezni podatki, je za dosego tega legitimnega cilja tudi primerna, tako ocenjujemo in smo prepričani. Kdo bi sicer naj iskal te pogrešane in ogrožene osebe? Če upoštevamo vse navedeno, je tudi poseg v pravico do zasebnosti, ob tehtanju ustavno varovanih vrednot, to je zasebnost, na eni strani, življenja in osebne varnosti, na drugi strani, sorazmeren, pri čemer je zagotovljen tudi ustrezen nadzor s strani informacijskega pooblaščenca, ki, mimogrede, to navedeno ureditev tudi podpira. Uporaba termina, ki je bila polemizirana večkrat, gre "za utemeljeno verjetnost" namreč, je skladna s prav takšnim že obstoječim terminom v področni zakonodaji. Gre za termin, ki ga že pozna zakon o policiji. Tudi podzakonski predpis, ki je z navedeno določbo predviden, je strogo tehnične narave in ne ureja pravic in obveznosti. Zakonsko pooblastilo za izdajo takšnega podzakonskega predpisa pa je bilo s sprejetjem ustreznega amandmaja na odboru, ob upoštevanju pripomb, za katere smo zelo hvaležni Zakonodajno-pravni službi, že dovolj natančno in ustrezno definirano. Dovolite mi samo, ko govorimo o podatkih, da citiram tretji odstavek 104.a člena, kateri so torej ti podatki. Podatki, potrebni za ugotovitev zadnje lokacije opreme za mobilno komunikacijo posameznika, so podatki o lokacijski oznaki na začetku komunikacije in podatki, ki določajo zemljepisno lego celic z navedbo njihovih lokacijskih oznak med obdobjem, za katero se hranijo podatki o komunikaciji, ter drugi podatki, ki jih v zbirkah osebnih in drugih podatkov obdeluje operater, to pa je znano, kateri so, in lahko omogočajo natančnejšo ugotovitev zadnje lokacije opreme za mobilno komunikacijo posameznika. Tako ocenjujemo, da so tehnične specifikacije že v zakonu dovolj natančno podane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims.
Dolžan sem seveda odgovor spoštovanemu predstavniku stranke Zares, ki je dejal, da nisem govoril o vsebini samega amandmaja. Vsebina samega amandmaja je izjemno občutljiva, ker se dotika varovanja človekovih pravic. O tem sem govoril. Na problem podnormiranosti in zato tudi očitne spornosti z vidika ustavnopravne ureditve je opozorila Zakonodajno-pravna služba, ki in je opozorila tudi na spornost sprejetega amandmaja, ki po mnenju stroke ne rešuje vprašanja, ki naj bi ga to reševalo. Nihče od nas ne oporeka cilju, da se rešujejo človekova življenja, to sem že poudaril. Poudaril sem tudi že na začetku v uvodu, da se mi zavedamo, da je to področje treba urediti. Ampak ljudje božji, to ne more biti izgovor za pravno "šlamparijo" in za očitno protiustavnost in da se potem opozorila, ki gredo v tej smeri, kar ignorira. Ravno nasprotno, to bi moral biti razlog za to, da se to občutljivo, pomembno področje toliko bolj natančno in premišljeno uredi. In časa za to je bilo več kot dovolj, če bi se to hotelo. In tukaj se postavlja vprašaj. Če grem sedaj na samo vsebino, tako kot je kolega želel, najdemo notri spet pojem, ki smo ga problematizirali že zadnjič pri zakonu o policiji, to je "utemeljena verjetnost", kot je bil prej že naveden tudi s strani spoštovanega sogovornika. Ta pojem je seveda kontradiktoren. Vsi, ki imate vsaj minimalno matematično znanje, veste, da je tudi skregan z matematiko. Verjetnost ni utemeljena ali pa neutemeljena, ampak je to za lase privlečen skovan pojem, ki, mimogrede, tudi če nima nobene sodne prakse in je pravzaprav zelo zanimiv. Z nekaj humorja lahko stvari povemo tudi na zelo preprost način. Govoriti o utemeljeni verjetnosti je točno toliko smiselno, kot govoriti o gospodarski uspešnosti sedanje vlade. Zadeva, ki je kontradiktorna torej že v samem izhodišču. Lahko o tem govorimo, lahko se pri tem tudi nasmejemo, tako kot ste se sedajle nasmejali, ampak to zapisati v zakon, ko gre za varovanje človekovih pravic, je pa neodgovorno. In vsaj take stvari, uporabo nekih pojmov, ki so sprti z zdravo logiko, z matematično logiko, če želite, z matematičnem znanjem, vsaj taki uporabi pojmov bi se lahko izognili in vsaj lahko bi tisti osnovni okvir za posredovanje teh podatkov in pa za njihovo obdelavo zapisali v zakon, pa bi bila že s tem bistvena izboljšava. In ne mi reči, da ni bilo časa za to, da bi to uredili. In tudi izgovarjati se na to, ravno tako kot prej ni bila stvar povsem dorečena, tudi s tem zakonom ne bo, kar pomeni, da je še vedno potrebno stvari pravno urejati naprej. In bi bilo popolnoma vseeno, časovno povsem enakovredno, pravno pa korektno, gospe in gospodje, z vidika varovanja ustavnega reda, da bi ta člen črtali, in to namesto s podzakonskim aktom, katerega priprava bo tudi trajala nekaj časa in potem sprejemanje in bi to lahko preprosto uredili z novelo zakona, ki bi jo potem lahko tudi upravičeno sprejemali po hitrem postopku, tako kot sprejemate neprimerljivo bolj zapletene in zahtevne zakone, kot je recimo najnovejši predlog zakona o tako imenovanih izbrisanih. Če tam ni problem hitri postopek, verjetno v tem primeru sploh ne bi smel biti, časovno je pa to čisto isto, kot če greš na pripravo podzakonskega akta na nekem ministrstvu. Po drugi strani pa s tem vendarle pokažeš ustrezen odnos do problematike in spoštuješ pravno ureditev in ustavni red države Slovenije. Ampak za to, ko gre za spoštovanje človekovih pravic, vam pa očitno ni mar.
Besedo ima gospod Anton Anderlič. Prosim.
To je res pomemben člen in meni je žal, da so se kolegi v SDS odločili, da bi črtali kar cel člen, kar bi seveda pomenilo, da bi bil ta zakon resno invaliden oziroma bi bila praznina. Sam se pa strinjam z mnogimi deli razprav, da občutljivost pri varovanju osebnih podatkov in določene zaščite osnovnih človekovih pravic ne bi smeli izpostavljati tako, kot ste to tu naredili. Mene izrazito moti 5. točka, in to, da minister predpiše, na kakšen način bodo obdelovali podatke, na kakšen način jih bodo posredovali, kako bo zahteva posredovana in tako naprej. Tu ne gre samo za tehnična vprašanja obdelave osebnih podatkov in tehnične značilnosti informacijskega sistema za izvajanje nalog in tako naprej. Tu gre za bistvo. Če bodo te podatke obdelovali - in tu bi morali povedati, kako si vi ta podzakonski akt predstavljate, ker gre to lahko zelo daleč. Jaz bi bil takoj za to, če se ta del zakona spremeni. Zato pravim, da bi bilo mogoče bolje, da bi bil amandma napisan tako, da se ta člen izboljša. To je samo ena od stvari, je pa še veliko takih. Ampak ker je amandma napisan samo tako, da se člen črta, ga ne morem podpreti, ker nekaj teh stvari je pa vendar nad tem. Ko gre za ogrožanje življenja ali telesa osebe in podobno, takrat nekatere stvari, ki so sicer svete, ne veljajo, ker je pač neka druga vrednota nad tem. In tu gre konkretno za življenje in še druge stvari so, ki narekujejo, kot pravim, da se ta amandma ne podpre. Mi je pa žal, da ministrstvo ne pove, kaj bodo obdelave teh podatkov in vseh teh stvari pomenile. Vam povem, pri mnogih primerih je prav neverjetno, da je v teh podzakonskih aktih bistveno več, kar celo presega sam zakon, kot pa je tistega, kar je zakonodajalec hotel. Zato se predpisovanja na tak način bojim. Ne vem, zakaj tega niste zapisali, če imate tako obsežen zakon. In konec koncev tudi ta člen, ki sega čez stran in pol, je neverjetno, da niste še te točke potem razdelali, da bi rekli, na ta način, tako lahko obdelujejo podatke in tako naprej. Ne vem, kaj mora še potem minister za notranje zadeve predpisovati.
Gospod državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovanemu gospodu poslancu Anderliču odgovarjam. Ob pozornem branju tega petega odstavka naletimo na besedi "tehničnih vprašanj". In to je ključni izraz v tem členu, kjer piše, da "predpiše način posredovanja zahteve, obdelave posredovanih podatkov, notranjega nadzora, glede načina oziroma tehničnih vprašanj obdelave osebnih podatkov ter tehnične značilnosti informacijskega sistema za izvajanje nalog iz prvega odstavka tega člena." S tem hočem povedati, če se malce tehnično izrazim spet, da se kreira meta baza podatkov, ne pa njena vsebina, na kakšen način bo izgledala izmenjava katerih podatkov, ki so pa v tretjem odstavku povedani. Tako ne gre za vsebinske elemente, kot ste jih vi razumeli, ampak gre izključno za tehnične. Zakaj ni natančnejšega opisa te oblike, sodimo, da to ne spada v zakon, prvič, zaradi tehnološke neodvisnosti in drugič, ker bo to podzakonski akt opredeljeval. Ob tem naj ilustriram to, kar sem zdaj povedal, še z eno zadevo. Zadrževanje podatkov se obdeluje na Direktoratu za informacijsko družbo v okviru Evropske unije oziroma po novem Direktorat za digitalno agendo. Ampak vsa vsebinska vprašanja, ki jih tukaj ni, to so tehnične zadeve, pa na Direktoratu za pravosodje. Te zadeve so izjemno jasno ločene. Hvala lepa.
Replika? Vam bom dal besedo, gospod Anderlič, takoj za tem. Besedo ima gospod dr. Pavel Gantar. Boste pa v razpravi pojasnili. V redu, če tako mislite, vam dam repliko.
Resnično tako mislim, in to je klasična replika. Gospod državni sekretar je napačno razumel mojo navedbo. Če boste šli prebrat, boste videli, da ste stlačili en vrinjen stavek med tehnične zadeve. In tukaj zelo jasno piše "minister, pristojen za notranje zadeve, po predhodnem mnenju informacijskega pooblaščenca", kar je, mimogrede, čudno, zakaj bi ga tukaj napotovali, da se on tam posvetuje, on bo že ustrezno to naredil, ampak potem imate "podrobneje predpiše način posredovanja zahteve, obdelave posredovanih podatkov", obdelave, ponavljam, vejica "notranjega nadzora glede načina oziroma tehničnih vprašanj obdelave osebnih podatkov ter tehnične značilnosti" in tako naprej. To so tri stvari, tri različne stvari. Tukaj ne govorite v tem vrinjenem stavku, obdelave posredovanih podatkov, to s tisto tehnično obdelavo nima zveze, ker to opredeljujete naprej. Vi naštevate, kaj bo ta naredil. Vi ne rečete tukaj, da bo ta pravilnik samo urejal tehnično značilnost in tako naprej oziroma obdelavo tehničnega vprašanja osebnih podatkov. Ampak najprej rečete, da obdelavo posredovanih podatkov predpiše. To je pa vsebinska zadeva. Dajte prosim prebrati in ugotovili boste, da ste napačno razumeli moje navajanje. Jaz se bojim tega, da bo minister, ministrica, kdorkoli, predpisoval, kako se bodo ti pridobljeni podatki obdelovali. Kaj se imajo za obdelovati, kako se obdelujejo, v kakšne namene se obdelujejo in tako naprej - to je zelo huda določba.
Besedo ima gospod dr. Gantar. Prosim.
Hvala lepa. Zelo malo časa imam. Prvič, okoli tega člena je zelo pomembno vedeti, da so v členu, v tretjem odstavku, taksativno navedeni podatki, ki se lahko zbirajo. Več od teh ne smejo zbrati, manj lahko, te lahko. Drugič, da je v zakonu navedena sledljivost in neizbrisna sledljivost, da lahko nekdo za tem pogleda in ugotovi, ali je bil ukrep, ki ga predvideva ta člen, zlorabljen ali ne. Ta sledljivost je neizbrisna in mora ostati. In tretjič, prav ta peti odstavek dokazuje, da je pravna problematika tega zakona težka, da ni enostavna, kot mislite, da je treba poznati tudi tehnična vprašanja in tehnične vidike te stroke, če jo želite pravno regulirati. Iz tega izvira ta nesporazum. Ta člen govori o kreiranju meta baze podatkov in v tem okviru je treba pritrditi točno temu, kar je rekel državni sekretar in ne ugovorom. Gre za vprašanje tehnične narave [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ki pa ni mogoče biti regulirana v zakonu že zaradi nevtralnosti same tehnologije. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Moje stališče, osebno mnenje, saj sem stališče stranke že povedal prej, je, da je ta 24. člen dejansko najbolj sporen v celem zakonu. O koristnosti samega zakona in sprememb ne bom zdaj govoril, ampak bi se na ta predlagani amandma skoncentriral. Nekaj me čudi, zakaj na te amandma črta. Jaz ne vem, zakaj predlagatelj ni predložil izdelano vsebinsko spremembo amandmaja, ker bi se jo dalo, ker očitno tukaj gre za tisto besedno zvezo, ko je tudi sporna na nek način. To je ta utemeljena verjetnost. Sama obveznost operaterja, ki je zdaj vstavljena v ta zakon, je na nek način tudi naša obveznost, saj to dejansko narekuje direktiva. Ampak kot sem seznanjen, je to direktiva že nekoč narekovala in če je res, da je tudi pri prevodu prišlo tukaj do nekih čudnih zadev, ko se to ni ravno upoštevalo, ampak tako govorijo. Vsebina spremembe oziroma dopolnitve, da je ogroženo življenje ali telo posameznika ali je potrebno najti osebo, kateri je omejena poslovna sposobnost oziroma ima ugotovljene zdravstvene probleme, kakor tudi primeri, ko je pridobitev podatkov potrebna, da se najde otrok, ki je bil s strani staršev ali zakonitih zastopnikov prijavljen kot pogrešan, jaz mislim, da je popolnoma razumna, sprejemljiva, utemeljena in o tem sploh nima smisla izgubljati besed. Je pa nekaj, kar pa daje en dvom oziroma, kako bi rekli, nek potencialen strah pri vseh nas in ostalih Slovencih in Slovenkah, to je, da so naše izkušnje s policijo v preteklosti tudi takšne, da opravičujejo ta dvom in strah in tudi jaz osebno imam ta strah. In dvom. Kako bo minister predpisoval samo tehniko obdelave podatkov, način koriščenja te določbe? To je zdaj tisto, na kar mi ne bomo imeli več vpliva. Zato mi zdaj dejansko tukaj dajemo bianco ministru s to določbo, bianco menico, ki se bo potem lahko uporabila tudi, ali če hočete izraz zlorabila, ne rečem pa, da se bo. Ampak recimo, kaj pa, če se bo. In to je tisto, kar bi jaz v zakonu zavaroval, da do tega ne bi moglo priti. In predlagatelj oziroma tudi mi kot poslanske skupine bi se lahko potrudili, da bi dali neko varovalko oziroma nekje podrobneje predpisali in določili, kako do tega naj ne bi prišlo. Ker pa moramo upoštevati tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe kot resno, da ne bom vsega citiral, ampak samo ta stavek: "Po ustaljenem stališču Ustavnega sodišča" se pravi po ustaljenem stališču in ne nekaj novega, "je temeljne ustavne pravice omejiti le z zakonom, potem ko zakonodajalec opravi tehtanje ustavnih dobrin in ugotovi nujnost omejevalnega ukrepa. Ta ustavna zahteva pomeni, da mora biti vsako poseganje v pravico urejeno z zakonom določno in nedvoumno. Zakonska ureditev mora biti takšna, da izključi vsako možnost arbitrarnega odločanja državnega organa." S tem je povedano, jaz mislim, vse. In ne vem, zakaj tega ne bi mogli vključiti tudi v zakon, da bi to preprečili. To je bilo moje stališče. Hvala.
Hvala. Ker sem videl več rok, odpiram prijavo. Prijava teče. Gospod Anton Anderlič, izvolite.
Jaz bi resnično rad od državnega sekretarja slišal, za kakšno obdelavo podatkov tukaj gre. Katere podatke, na kakšen način, mislite, da jih bo minister za notranje zadeve predpisal? Ne mi pojasniti, da gre za tehnične, da gre za notranji nadzor, da gre za informacijski sistem in tako naprej, kajti ta vrinjeni stavek govori o obdelavi podatkov. Kako jih boste obdelovali, v katere namene jih boste obdelovali in kaj pravzaprav s tem mislite? Če ste to zapisali, da bo minister to predpisal, tudi veste, kako bi to moralo biti oziroma za katere stvari tukaj gre.
Gospod državni sekretar.
Hvala lepa za besedo. Podatke vsekakor obdelujejo tisti v smislu vsebinske obdelave podatkov. Obdelav je več vrst: tehnična in vsebinska. Vsebinske obdelave, ki so jim ti podatki namenjeni, to je predvsem v okviru tega člena policija, vsekakor. Pri tej obdelavi podatkov, kot jo obravnava pa ta predlog zakona, pa dejansko gre za to, da vi, prvič, prenesete v tehnično berljivo obliko, ker ti podatki so zapisani v obliki IP paketov, ki seveda niso berljivi, in jih prenesete v berljivo obliko. To je tudi en vidik obdelave. Sicer pa je tudi v obrazložitvi opisano bolj natančno. Na primer, pripomba Zakonodajno-pravne službe glede petega odstavka je bila za nas nekoliko nerazumljiva zaradi tega, ker tudi tam smo poudarili, da gre za tehničnoizvedbeni predpis, za katerega je jasno, da ne sme originalno ustvarjati novih pravic in obveznosti. In potem razlagamo, na primer, pravila za obdelavo osebnih podatkov, ki bodo predpisana s pravilnikom ministra, bodo glede obveznosti le-teh samo povzela iz zakonov minimalen nabor podatkov, ki pa so opredeljeni v tretjem odstavku. Torej ne gre za vsebinsko obdelavo, gre za posredovanje pri tej obdelavi podatkov. Minimalen krog uradnih oseb, recimo, ki se s pridobljenimi podatki smejo seznaniti, sledljivost posredovanja osebnih podatkov. To pomeni obdelava. Minimalizem posredovanja podatkov znotraj policije in podobno. Zato pa je bila ta pripomba upoštevana glede obveznosti izdaje samega predpisa. To smo pa popravili s korekturo besedice "lahko".
Hvala lepa. Gospod mag. Žerjav, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Kolegice in kolegi! Ta 24. člen tega zakona je, po moji oceni, izredno nevaren, predvsem nevaren za politiko. Prepričan sem, da je kot takšen nepotreben, saj lahko danes brez tega člena operater policiji posreduje podatke, potrebne za ugotovitev zadnje lokacije, ki jih opredeljuje ta člen, seveda po nekem utečenem protokolu, po nekih utečenih pravilih, da je v tem postopku pridobivanja teh podatkov vključeno tudi tožilstvo. In ne govoriti, da je danes to nemogoče in da ni možno in tako naprej. Po moji oceni mora biti vključeno tožilstvo tudi v teh primerih, ko obstaja utemeljena verjetnost, da je neposredno ogroženo življenje, prvič, da se najde oseba, kateri je poslovna sposobnost odvzeta ali omejena, to je drugič, tretjič, v primeru, da se najde otrok, ki je s strani staršev in zakonitih zastopnikov prijavljen kot pogrešan. Torej imamo tri primere. Tožilstvo ima urejeno dežurstvo, ima dežurne tožilce in ne more biti razlog v tem, da s tem členom poenostavimo neko utečeno pravilo, nek utečen protokol. Razumel bi ta člen, če teh podatkov v tem trenutku pod nobenimi pogoji policija ne bi mogla pridobiti. Vendar to ni res. Policija lahko dobi vedno od tožilca neko odločbo, neko dovoljenje, da pride do teh podatkov. Je pa res, da je treba tukaj urediti komunikacijo oziroma poklicati na tožilstvo ali kakorkoli že, ne vem, kakšni so ti protokoli, ampak da to teče preko tožilstva. Še enkrat, direkten kontakt, policija - operater, je nevaren. Nevaren je predvsem zaradi zlorab, ko se lahko pod pretvezo prej omenjenih treh prejšnjih primerov pride do teh podatkov o zadnji lokaciji za skoraj vsakogar. Ne bi želel, da bi do tega prihajalo. In mimogrede, zanimivo je v luči tega zlorabljanja itn., da so nekateri novinarji že v četrtek vedeli, kaj se bo zgodilo včeraj na temo Patrije. Zelo zanimivo! Hvala lepa.
Besedo ima gospod državni sekretar.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod Žerjav! Ta 24. člen je v bistvu nadgradnja oziroma povzemanje zakona o osebnih podatkih, ki že daje pravno podlago za hrambo teh osebnih podatkov. Sicer ste pravilno, vendar z določenimi pomanjkljivostmi po mojem mnenju, ugotovili, da je že zdaj možno priti do teh podatkov. Bolje bi bilo reči, ti podatki že zdaj obstajajo, ampak operaterji jih niso dali. Operaterji so bili tisti, ki so zahtevali bolj natančno dikcijo, da se lahko nemudoma ti podatki sporočajo. In tukaj ne gre, veste, za kazniva dejanja. To je bistvena razlika. Potem bi lahko bilo tožilstvo vključeno po vseh procedurah. Tukaj gre za posredovanje v izjemnih okoliščinah, ki ste jih povzeli tudi sami. Zato ocenjujemo, da je ta pristop pravilen in predvsem zato, ker tudi v vseh javnih obravnavah, ki smo jih opravili v zadnjem času, in pogovorih z operaterji smo naleteli na zelo pozitiven odziv. Ocenjujemo hkrati, da so varovalke dovolj močne. Jasno je, da varovalke morajo biti, ampak ocenjujemo, da so bolj močne. Hvala lepa.
Besedo ima gospod mag. Grims. Prosim.
Najprej bi se res zahvalil vsem trem sogovornikom, ki so sedajle nastopali s strani različnih poslanskih skupin. Vesel sem, da so opozorila vendar naletela na razumevanje in moram reči, da se z vsemi tremi strinjam. Kolega je odlično prebral, kakšne so odločitve Ustavnega sodišča, ko gre za obravnavanje teh vprašanj, in to je točno isto, kar sem povedal sam na bolj preprosti način že v uvodu kot izhodišče. Strinjam se tudi s kolegom Anderličem, ki je opozoril na izredno raztegljivost tiste formulacije, ki ste jo zapisali v zakon. Kot zanimivost naj omenim, da on je naštel, da to zajema tri, jaz naštejem pa štiri različne stvari. To se pravi, že tukaj lahko vidimo, kako raztegljivo je možno tolmačenje teh pojmov. Res so našteti eksplicitno, kaj naj bi zajemali posamezni podatki v 3. členu. To je zagotovo res. Vendar tukaj govorimo o naslednjih korakih. Prvič, o celotnem protokolu, ki ga to zajema, celo okvir za pridobivanje, pa potem o obdelavi, ki ni samo tehnična, kot se je zdaj že dovolj jasno razjasnilo, ampak gre tudi za še kako vsebinske stvari. S tega razloga se zelo strinjam tudi s kolegom Žerjavom, ki je poudaril, da omogoča že zdaj v nujnih primerih, da se ti podatki po ustreznem postopku in sodelovanju ustreznih institucij pridobijo. Še enkrat pa opozarjam, takšen način, kot ste zdaj dali v zakon, s tistim amandmajem k 24. členu, ki je bil sprejet na odboru, se pravi, kot je sedaj v besedilu zakona, ni ustrezen, tudi ničesar v bistvu ne rešuje. Tukaj že iz tega, kar je gospod državni sekretar povedal, je zelo jasno vidno, da oni nimajo pripravljenega še podzakonskega akta. Tudi nesmiselno je bilo, ko je nekdo predlagal, predvidevam dobronamerno, zakaj pa vi niste tega pripravili [[...]]Ja, mi bi se lahko oprli na ureditev, ki je bila takrat, ko smo bili mi na vladi, ampak, ljudje božji, v temu času je recimo že prišlo do prenosa celotnega področja z enega ministrstva na drugega, spremenili so se nekateri principi in kar koli bi mi pripravili, bi bilo zanesljivo zavrnjeno, ali iz političnega prestiža ali pa bi dejansko ne ustrezalo več sedanji ureditvi. Tukaj gre za eno specifiko, ki jo mora vsaka vlada urediti tako, da zadeva dejansko stoji. Ampak stati mora pa tudi na ustrezen ustavnopravni način. Tukaj gre za eno zelo občutljivo zadevo, ne vem, kako naj dovolj jasno opozorim. Poglejte, Ustavno sodišče je pri podobnih odločitvah v preteklosti nekajkrat zelo jasno zapisalo, da kadar koli gre za pridobivanje, obdelavo podatkov, za kar koli, kar je povezano z urejanjem področja varovanja človekovih pravic ali pa z njihovim omejevanjem, in v bistvu ta člen se na nek način tudi tega dotika, pomeni na nek način omejevanje pravice do zasebnosti, tega se moramo zavedati. 15. člen Ustave pa izrecno govori, da ni dopustno omejevati pravic, ki so zapisane v poglavju o človekovih pravicah v ustavi, niti z različnimi izgovori, češ, da to ustava sama omogoča ali kaj podobnega, če se to ne uredi v zakonih, ki morajo biti napisani izredno jasno in določno. In ne vem, zakaj se temu noče prisluhniti. Hitenje tukaj po levi nič ne pomaga, spet bo šel čas za pripravo podzakonskega akta, potem se lahko zgodi še ustavna presoja in stanje bo točno takšno, kot je zdaj. Ravno tako kot zdaj bo omogočeno pridobivanje teh podatkov, seveda po ustreznem protokolu, ob sodelovanju vseh ustreznih služb. Te bližnjice tukaj še ne bo. Šele ko bo enkrat to zapisano zelo jasno in določno v zakonu in bo ta zakon dokončno uveljavljen bo to urejeno na pravno nesporen način. Časovno pa sprejemati eno novelo po hitrem postopku zakona v Državnemu zboru, ni prav nič bolj dolgotrajno, kot pripraviti podzakonski akt in ga potem sprejemati skladno in tudi objaviti skladno s protokoli, ki to urejajo na vladni ravni. Je res samo dilema, ali se spoštuje ustavni red in varovanje človekovih pravic, zlasti standardi varovanja človekovih pravic, ki jih je že postavilo Ustavno sodišče, ali pa se to ne spoštuje. In da bi se to spoštovalo, da se to sploh omogoči, da se pridobi čas in priložnost, temu je namenjen naš amandma.
Želi še kdo razpravljati o 24. členu in amandmaju? Gospod Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane, spoštovani! Jaz mislim, da policija ima danes ogromno možnosti, da izsledi, prisluškuje in izvaja sledenje. To, kar je napisano v tem členu, je nedorečeno, zlasti ko nalagate ministru, pristojnemu za notranje zadeve, da po predhodnem mnenju informacijskega pooblaščenca pridobljene zahteve predpiše, ko dobi to zahtevo na mizo, ustrezen način za obdelavo podatkov in pridobi podatke. Ali se bo minister zdaj ukvarjal z vsakim primerom posebej? Jaz pa mislim tudi to, da sankcija policije pri nedovoljenem posegu v človekove pravice, v do sedaj veljavnem zakonu, ki omogoča v danih okoliščinah prisluškovanja, sledenja, itd., zloraba teh pravic še nikoli ni bila sankcionirana. Policija lahko dela kar hoče in postajamo po malem policijska država. Seveda je všečno, ko preberemo, da urejate s tem na nek način nerešen problem nasilja v družini. Ampak koliko pa je primerov, ko policija ni učinkovito posredovala takrat, ko bi morala, pa je dobila v bistvu pravočasno prijavo. Danes tukaj navajate skrb za družino, otroka, itd. Jaz se s tem lahko strinjam, samo bojim se, če bo tako obveljalo, kot je zapisano, pa nisem za popolno črtanje, ker je marsikaj v tem členu dobro napisano, da bo prihajalo še do večjih zlorab, seveda pod nekim izgovorom. Na to, da zlorabljate do sedaj veljavna pooblastila, vas opozarja tudi pooblaščenka za dostop javnih informacij, pa se nič ne zgodi. Tudi tožilstvo ne ukrepa. Seveda vrana vrani ne bo oči izkljuvala, to je pregovor. Jaz bi želel, da postanemo na tem področju evropsko primerljivi in da si na nek izmišljen način policija ne pridobi dodatnih pooblastil, kajti to vidimo v Slovenski nacionalni stranki kot način, ki bo služil zgolj za izgovor, kadar bo policiji izgovor potreben. Bolj domiselno, bolj pametno bi morali napisati ta člen. In če že opredeljujete pristojnosti, bi jih morali opredeliti tako, da v bistvu bi bile smiselne in izvedljive. Po tem, kar ste zapisali, praktično to nikoli ne bo možno ali pa bo kup pooblaščencev, ki jih bo minister pooblastil, da lahko to izvajajo. To pa pomeni, da stvar izgubi smisel zapisanega. Seveda bi vas vprašal, ko smo že pri tem, zakaj pa policija dejansko ne izvaja tistega, kar je včasih izvajala, skrbela za javni red in mir. Nikoli in nikdar ne vidim policista, da bi se ukvarjal s pregledom terena. V lepem vremenu jih vidimo, kako ustavljajo avtomobile, redkokdaj v slabem vremenu ali v gneči na cesti. Ne vidim jih tudi v nočnih urah, da bi se sprehajali in hodili na tako imenovana rizična območja. Vem, da to ni tema, ampak vseeno bi želel, da včasih dobimo na klopi tudi kak tak zakon, ki jih bo pooblastil, če so že na policiji pozabili, da imajo ta pooblastila, dodatno obvezal policiste, da izvajajo tisto, za kar so poklicani. To pa vidim kot neko novo represijo. In, seveda, če ni sankcionirana kršitev s strani policije, vidim to kot možno novo zlorabo. In verjemite mi, da bo pooblaščenka za dostop javnih informacij imela še ogromno dela, predvsem s policisti, ker boste to s pridom izkoriščali, kar danes predlagate, in verjamem, da boste tudi sprejeli. Skratka, še en represiven ukrep več. Upam, da si boste s tem kaj pomagali. Prisluškujete poslancem, prisluškujete državnim uradnikom, izvajate celo nedovoljene posege, kot smo lahko videli v državnih podjetjih in drugod. In verjamem, da si boste tudi to izborili.
Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati o 24. členu oziroma amandmaju, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Preden preidemo na 16. točko dnevnega reda, bi vas rad obvestil o tem, da bo na 12. seji Državnega zbora pri obravnavi 16. točke, to je Predloga zakona o spremembi Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, skrajšani postopek, točke 17, Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah, skrajšani postopek, točke 18, Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa, skrajšani postopek, sodeloval gospod mag. Zoran Kus, državni sekretar na Ministrstvu za okolje in prostor, po pooblastilu vlade. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O CESTNINI ZA VOZILA, KATERIH NAJVEČJA DOVOLJENA MASA PRESEGA 3.500 KILOGRAMOV, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospod mag. Kus. Izvolite. Gospod mag. Kus, moment, prosim. Gospod Tanko, želite? Postopkovni predlog.
Spoštovani podpredsednik, sprašujem, ali ima gospod državni sekretar z Ministrstva za okolje pooblastilo z Vlade za zastopanje. Pri tej točki dnevnega reda bi pričakovali, ker gre za zakon s področja prometa državnega sekretarja ali pa ministra s prometnega ministrstva. In je nekoliko neobičajno, da spremembe zakona, ki so vezane na prometni resor, komentirajo državni sekretarji drugih resorjih, ki imajo težave že s komentiranjem in ustreznimi obrazložitvami tistih tematik, ki so v njihovem delovnem področju. Jaz predlagam, da sejo prekinete in zagotovite predstavnika Vlade, se pravi ministra ali državnega sekretarja z ministrstva za promet, da bomo lahko to razpravo kompetentno opravili. Gre za pomembno tematiko, gre za podaljševanje ABC sistema, gre za to, da ohranjamo v tem prometnem sistemu tehnologijo, ki je Evropska unija ne dopušča, in gre tudi za določene rešitve, ki so verjetno povezane z odločitvami Vlade, ki omogočajo klientelistično ureditev na tem področju. Predlagam, da sejo prekinete, in da zagotovite ustrezne sogovornike z vladne strani, ker na tak način je nekorektno obravnavati stvari.
Hvala lepa. Gospod Tanko, pred seboj imam dokument, namenjen predsedniku Državnega zbora, katerega vsebino sem malo prej prebral, s podpisom mag. Barbare Peternelj, namestnice generalnega sekretarja Vlade, ki je tudi dokument in pooblastilo za gospoda mag. Kusa. Seje ne morem prekinjati, ker imam pooblastilo Vlade točno napisano. Dokument si lahko ogledate. Gospod Tanko, jaz sem svoje povedal. Tega mnenja ne bom spremenil, ker imam pooblastilo Vlade o udeležbi. Prosim, če dovolite, da nadaljujemo sejo. Na to ne morem vplivati, to dobro veste. Bi bil zaman kakršenkoli dvogovor. Pooblastilo imam, lahko si ga ogledate, pri meni je, prebral sem ga. Prosim mag. Kusa, če nastopi. Izvolite.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Najprej pojasnilo glede odsotnosti ministra in državnega sekretarja z Ministrstva za promet. Minister za promet dr. Vlačič je v delegaciji s predsednikom Vlade. Ker je bilo najprej planirano, da bo ta točka dnevnega reda mnogo kasneje na dnevnem redu, kot je sedaj, se minister žal še ni vrnil. Planiral je, da bi lahko od 15. ure naprej bil na seji, ali pa ob 16. uri ali 17. uri. Ampak ga ni. Državni sekretar je glede na ta dogovor, da bo minister pravočasno nazaj, odpotoval na nujno sejo v Bruselj. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je zakon o spremembi zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov. Zakon ima sicer eno spremembo, en sam člen, je relativno kratek, a se strinjam, da je pomemben zakon. Skladno z določbo 45. člena Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, se mora prilaganje stopenj zaračunavanja cestnine, glede na evro emisijski razred vozila, začeti uporabljati najkasneje s 1. januarjem 2010. Navedeni datum je v skladu s tako imenovano "Eurovinjet direktivo", ki je prenešena v slovenski pravni red s predmetnim zakonom. Po trenutno veljavnem zakonu je določeno, da se prilaganje višine cestnine glede na evro emisijski razred vozila lahko uporablja le pri cestninjenju v prostem prometnem toku z aktivno OBU napravo, medtem ko se pri ostalih načinih cestninjenja uporablja višina cestnine, določena s sklepom o določitvi višine cestnine za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3500 kilogramov. Glede na to, da v Republiki Sloveniji še ni vzpostavljeno cestninjenje v prostem prometnem toku, trenutno veljavna določba tretjega odstavka 14. člena predmetnega zakona onemogoča začetek izvajanja prilagoditev višine cestnine glede na evro emisijski razred vozila, zato je treba spremeniti navedeno določbo z namenom, da bo omogočeno prilagajanje višine cestnine glede na evro emisijski razred vozila pri cestninjenju z že uveljavljenimi elektronskimi mediji upravljavca cestninskih cest, kot so Dars kartica, Dars transporter kartica, elektronska kartica ABC. Vlada predlaga, da Državni zbor sprejme predlagane spremembe in dopolnitve tega zakona. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Janku Vebru, za predstavitev poročila odbora. Pred tem pa ima še gospod Tanko postopkovni predlog.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. To, kar je storila Vlada v tem konkretnem primeru, ni v skladu s tretjem odstavkom Poslovnika Državnega zbora, kajti v tem primeru bi lahko prišel razlagat to tematiko tudi direktor Filmskega sklada po tej določbi, če jo tako interpretiramo. Gre pa za elektronske komunikacije in če je že Vlada določila nadomestnega predstavnika, potem bi pričakoval, da bi to bil kdo z Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, komur je področje elektronske komunikacije tudi umeščeno. Področje elektronske komunikacije ni umeščeno v okolje in prostor, ampak na Ministrstvo za visoko šolstvo k ministru Golobiču. Tudi vse te razprave, ki so se odvile pri tej točki, se bodo ukvarjale samo s tem, na kakšen način in zakaj je Vlada sploh podaljšala delovanje ABC sistema, namesto da bi prišla s 1. 1. 2010 na sodobno tehnologijo, recimo na satelitski sistem in podobno. Če hočemo opraviti razpravo, dobro razpravo o tem, potem tukaj rabimo sogovornika resornega ministra, to je predstavnika Ministrstva za promet, ministra, državnega sekretarja, ali pa nekoga, ki obvladuje elektronske komunikacije. Nikakor pa to ne sodi v področje okolja in prostora. Sicer predlagam, da predložite oziroma da Vlada določi tudi Ministrstvo za kulturo za razlago te tematike. Mislim, da na tak način to ne gre, zato sem predlagal prekinitev in tudi predlagam, da sejo prekinete in da dobimo v ta prostor ustreznega sogovornika. Imamo direktorje direktoratov tudi na Ministrstvu za promet, ki se s tem ukvarjajo, in bi lahko te zadeve ti ljudje obrazložili [[...]]
Hvala lepa, gospod Tanko.
[[...]]spoštovani predsedujoči, tako ni možno kvalitetno opraviti.
Hvala lepa. Tako bom odgovoril. Nihče od nas ni specialist za vse stvari, o katerih govorimo. To je prvo. Drugič pa, držal se bom Poslovnika, in sicer 235. člena, točka 3., ki pravi: [[...]]"na seji Državnega zbora lahko predstavlja Vlado minister ali predstojnik vladne službe, ki ga določi Vlada. V primeru odsotnosti ali zadržanosti lahko nadomešča ministra državni sekretar ali predstojnik organa v sestavi ministrstva, predstojnika vladne službe pa njegov namestnik. Pooblastilo Vlade imamo. Tisti, ki bo danes predstavljal Vlado, ima pooblastila Vlade, da lahko nastopi v Državnem zboru. Prosim, gospod Veber, če nadaljujete.
Hvala za besedo. Lep pozdrav v imenu Odbora za promet. Odbor za promet je na svoji 6. seji, ki je bila 27. novembra, opravil obravnavo predloga zakona o spremembi zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3500 kg. V uvodni predstavitvi je državni sekretar gospod Jakomin predstavil razloge za spremembo predloga zakona. Poudaril je, da veljavni zakon ureja cestnino in cestninjenje vozil, katerih največja dovoljena masa presega 3500 kg, in določa, da se za navedena vozila plačuje cestnina, glede na prevoženo razdaljo po cestninski cesti. Glede na to, da se začne uporabljati evrovinjetni predpis s 1. januarjem 2010, je poudaril, da je treba glede na to, da v Republiki Sloveniji še ni vzpostavljenega cestninjenja v prostem prometnem toku, dopolniti zakon tako, da bo mogoče prilagajanje višine cestnine glede na evro emisijski razred vozila pri cestninjenju z elektronsko tablico ABC in že uveljavljenimi elektronskimi plačilnimi mediji upravljavca cestninskih cest. Pri obravnavi vsebine zakona je predvsem pri obravnavi 1. člena veliko članov odbora razpravljalo o navedbi elektronske kartice ABC kot edinega elektronskega medija za pobiranje cestnine glede na evroemisijski razred, ki naj bi veljal za vozila do leta 2012. Menili so, da se s podaljšanjem uporabe elektronske kartice ABC krši določba Direktive o interoperabilnosti, ki določa odprt pristop drugim ponudnikom. Zato so predlagali, da se za drugo obravnavo predloga zakona pripravi amandma, ki izključuje konkretno navedbo ABC kartice kot elektronskega medija upravljavca cestninskih cest. Predlagatelj zakona je v svojih odgovorih zagotovil, da bo s spremembo zakona omogočeno prilagajanje stopenj višin cestnine pri plačilu cestnine s 1. januarjem 2010, nadgradnja in uporaba elektronske kartice ABC pa je samo prehodna rešitev do sprejetja novega zakona o cestninjenju, s katerim bo zagotovljeno cestninjenje v prostem prometnem toku glede na prevožene kilometre in tam se bo tudi upošteval evroemisijski razred vozila ter delovanje na ustrezni frekvenci. Odbor je sprejel tudi amandma k 1. členu poslancev koalicije, ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine SDS. Pozneje pa je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Branko Marinič v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav vsem skupaj! Poseben pozdrav obiskovalcem na balkonu! Ti proceduralni zapleti na začetku pomembne obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, pomenijo, da v Poslanski skupini SDS le-tega ne podpiramo. Prav zaradi tega smo želeli kvalificirane ljudi, ki to področje strokovno pokrivajo. Zato mi dovolite, spoštovani predstavniki, ki prihajate v imenu Vlade, nimamo nikakršnih zadržkov do vašega spoštovanja, imamo pa pomisleke, da si resorno ministrstvo, katerega najprimernejši predstavnik bi danes zagotovo bil minister za promet dr. Patrick Vlačič, ki se mu ne zdi potrebno in pomembno sodelovati na tej pomembni obravnavi. Sama vsebina predloga sprememb obravnava področje, za katerega pravzaprav Vlada predlaga novelo, ki ni usklajena z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta Evrope iz leta 2004, to je direktiva 52, z dne 29. aprila 2004. Mi smo že na odboru za promet jasno povedali, da tukaj ne gre za neke dileme, kjer se lahko iz same dikcije vsebine zakona natančno da ugotoviti, da je Vlada prišla v časovno stisko, kjer poskuša opraviti nadgradnjo veljavnega ABC sistema brez javnega razpisa, in to kljub temu, da direktiva Evropskega parlamenta temu nasprotuje. V Sloveniji bomo imeli spet nekaj posebnega, ker očitno je, da smo pri vseh pomembnih rečeh, predvsem ko gre za javna naročila in pa za razpise, vedno nekaj posebnega. Kršitev vsebine direktive Evropskega parlamenta in pa Evropskega sveta se nam ne zdi primerna, zato smo predlagali, da bi črtali 1. člen in s tem v bistvu postavili vsebino zakona v prvotno stanje, s tem pa bi Vladi omogočili, da bi prišla z ustrezno rešitvijo, ki jo zahtevajo veljavni standardi, ki veljajo za vse članice Evropske skupnosti. Hkrati je pomembno in pa potrebno opozoriti tudi na končno določbo, ki določa, da zakon začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Že samo dejstvo o tej vsebini pove, da gre za neke kršitve, kajti normalni datumi po objavi vsebine v Uradnem listu so nam znani, da začnejo veljati štirinajsti oziroma petnajsti dan po objavi. Tudi tukaj gre za neko skrajnost, ki se jo je predlagatelj poslužil in tudi takšnemu načinu nasprotujemo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo predlagali amandma, in to tudi na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, ki se s prvotno vsebino ni strinjala, pričakujemo pa, da bomo skozi razpravo, ne glede na to, da med nami niso kvalificirani ljudje z Ministrstva za promet, le prišli do zaključka, da predlagane vsebine niso dobre, ker niso upoštevani tisti standardi, ki jih morajo upoštevati tudi druge članice evropske skupnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala spoštovani predsedujoči, kolegice, kolegi, predstavniki Vlade. Glavni razlog za sprejem zakona je prilagoditev višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila pri cestninjenju z že veljavnimi elektronskimi plačilnimi mediji. Pravzaprav gre za vzpostavitev ustrezne pravne podlage za prilagoditev višine glede na evro emisijski razred vozila. S tem bomo omogočili prilagajanje stopenj pri plačilu cestnine z elektronskimi plačilnimi mediji Darsa, ti pa so podrobneje opredeljeni v ceniku cestnine za uporabo cestninskih cest. Gre za spremembo, ki ne posega v temeljna načela zakona, ki ureja cestnino in cestninjenje vozil, katerih največja dovoljena masa presega tri tisoč petsto kilogramov. Ta določa, da se za navedena vozila plačuje cestnina glede na prevoženo razdaljo po cestninski cesti. V Poslanski skupini Zares smo prepričani, da je sprejem novele nujen, saj mora biti cestninjenje v prostem prometnem toku zagotovljeno do 1. januarja 2010. Prav tako mora Slovenija zagotoviti pogoje in standarde, ki jih narekujejo direktive Evropske unije glede cestninjenja v prostem prometnem toku za tovorna vozila do leta 2012 in za osebna vozila do leta 2014. Gre torej za prehodno rešitev, saj je Vlada že sprejela akcijski načrt za uvedbo elektronskega cestninjenja sistema v prostem prometnem toku, ki na novo opredeljuje časovni potek uvedbe elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku. Tako bo pripravila tudi novi zakon o cestninjenju in zagotovila uveljavitev cestninjenja po elektronskem mediju, ki bo to področje v celoti uredil. V Poslanski skupini Zares bomo novelo podprli, prav tako amandma koalicijskih poslanskih skupin k 1. členu. Ob tem naj poudarim, da je novela tega zakona tesno povezana z vsebino novele zakona o javnih cestah, ki jo bomo v Poslanski skupini Zares prav tako podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Lepo pozdravljeni. Lepo pozdravljeni tudi vsi, ki nas spremljate. Ne glede na to, da je cestninjenje zelo zapleten sistem, ki ga je mogoče spreminjati zgolj postopno, smo v Slovenski ljudski stranki mnenja, da Vlada zamuja s postopki. Vlada vse zakone prinese v parlament prepozno in praktično za vse zakone zato zahteva skrajšane postopke, kar ni v skladu s poslovniškimi razlogi za skrajšani postopek. Tudi pri tem zakonu navaja, da je nujno treba sprejeti spremembo, da bo omogočeno prilagajanje višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila pri cestninjenju z elektronsko tablico ABC in drugimi uveljavljenimi elektronskimi plačilnimi mediji upravljavca cestninskih cest že s 1. 1. 2010. Zakon namreč predlaga vzpostavitev ustrezne pravne podlage in omogoča prilagajanje stopenj pri plačilu cestnine z elektronsko tablico ABC in elektronskimi plačilnimi mediji družbe Dars, ker pri nas še ni uvedena OBU naprava, čeprav je bila predvidena uvedba do 31. 12. 2008. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se sprašujemo, zakaj se ne pripravi celovita nova rešitev in uvedba cestninjenja v prostem prometnem toku kot novega načina cestninjenja in bi se s tem izognili nepotrebnim stroškom za nadgradnjo in uporabo elektronske kartice ABC, ki je le prehodna rešitev. Država je dolžna zagotoviti pogoje in standarde, ki jih narekujejo direktive Evropske unije glede cestninjenja v prostem prometnem toku za tovorna vozila do leta 2012 ter za osebna vozila do leta 2014. V poslanski skupini smo mnenja, da bi morala Vlada pripraviti tak akcijski načrt in zakon, da bi nov sistem uvedla čim prej, še v tem mandatu, in ne prelagala uvedbe na nov mandat. Pri tem s podaljšanjem uporabe elektronske kartice ABC naša država krši tudi določbe Direktive o interoperabilnosti, ki določa odprt pristop tudi drugim ponudnikom. Ali bomo zakon podprli, se bomo odločili, ko bomo dobili pojasnila, zakaj je to prehodno obdobje potrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh, v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Predstavil bom stališče Poslanske skupine DeSUS k spremembam Zakona o cestnini za vozila, katerih masa presega 3.500 kilogramov. Direktiva Evropske unije nam narekuje Zakon o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov in predvideva prilagajanje stopenj zaračunavanja cestnine glede na evroemisijski razred vozila. Ta prilagoditev je določena z namenom preprečevanja okoljske škode in prometnih zastojev, zmanjševanje škode na cestninskih cestah, optimiziranje uporabe cestninskih cest ali prilagajanje varnosti v cestnem prometu ravni cestnin. Glede na to, da sedaj veljavna slovenska zakonodaja na tem področju ne vključuje pravne podlage za vzpostavitev prilagoditve višine cestnine glede na euroemisijski razred vozila, je predlagatelj pristopil k noveliranju dveh zakonov, in sicer tega, katerega noveliranje obravnavamo pri tej točki, ter Zakona o javnih cestah. Naj kot predstavnik Poslanske skupine DeSUS napovem, da bomo poslanci oba predloga podprli, saj ocenjujemo, da je predlagana ureditev skladna s smernicami, ki izhajajo iz evropske direktive. Prav tako pa ocenjujemo, da predlagana prilagoditev je sorazmerna z zastavljenim ciljem in tudi ne predstavlja ustvarjanja dodatnega prihodka iz cestnin. To sta odločilna razloga za podporo dopolnjenega predloga tega osnovnega zakona s strani poslancev, Poslanske skupine DeSUS. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik! Cilj, ki ga zasleduje Vlada s Predlogom zakona o spremembi Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, je prav gotovo nujen cilj. Vzpostavljene ustrezne pravne podlage za pridobite višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila, mislim, da je tudi dejansko kjotska obveza, glede na okoljsko stanje in onesnaževanje okolja. Se pa postavlja tukaj eno osnovno vprašanje, zakaj tega ne bi naredili že prej. Obstaja ABC sistem, ki smo ga že uspešno uporabljali do sedaj, opustili smo ga z uvedbo vinjet in jaz ne vidim razloga, ki ga navajajo sogovorniki pred menoj, da bi morali celovito to rešiti v neki drugi odredbi. Zmanjšali bomo vrste, ki so danes evidentne na avtocestah, zmanjšali bomo tudi škode, ki nastajajo s tem in mogoče tudi kakšno nesrečo. Predvidevam pa, da bi bistveno bolj sistemsko rešili to zadevo v kontekstu tega, kar je tukaj napisano, če bi upoštevali tudi preusmeritev težjih tranzitnih tovorov s cest na železnice. To bi lahko storili tudi v kontekstu tega, kar danes obravnavamo, kajti znani so evropski vzorci, predvsem avstrijski, ki so se dobro obnesli na tem področju. Mogoče bi tudi obvarovali javno cestno infrastrukturo na način, da bi povečali pretočnost na tem prometnem toku in zmanjšali tudi dejansko nesreče, tudi smrtnost. Jaz ne vem, zakaj predlagatelj ni sledil tudi temu cilju, kajti bila je dana možnost, da sedaj, ko odpiramo to področje, predpišemo z enim členom, ki bi lahko bil tudi sestavni del tega zakona, da se predvsem ekološko sporni tovori, težji tranzitni tovori in pa tisti tovori, ki najbolj onesnažujejo tudi z izpusti škodljivih snovi v zrak z načinom zastarelega prevoza, enostavno preusmerjajo na železnice. To upam, da bomo doživeli v kratkem, kajti obljuba je že tako stara, da bi že pričakovali, ne samo od te vlade, tudi od kakšne prej, da bi to storila v zaščito nacionalnih interesov, pa tudi v zaščito tako velikega krvnega davka, ki ga plačuje slovenska populacija na državnih in avtocestah. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Anderlič v imenu Poslanske skupine LDS. Prosim.
Spoštovani! Gre za prilagoditveni zakon, uskladitveni, kakorkoli že hočete, in za izrazito okolju prijazen zakon, glede na to, da je samo en člen praktično v tem zakonu, je prisotnost državnega sekretarja za okolje na tej seji prav posrečena, pa še konferenca v Kopenhagnu ni končana, tako kakšnih velikih očitkov na račun Vlade ali sekretarjev, mislim, da ni treba naslavljati in niso na mestu. Dejstvo je, da je skrajni čas, da uvedemo način cestninjenja v prostem toku tudi za kamione, torej vozila nad 3500 ton, in na ta način omogočimo pobiranje cestnine tudi v različnih obdobjih različno. Določimo lahko fleksibilno obremenitev s cestninami, če bodo prevozniki uporabljali bolj ugodne termine za njih oziroma manj ugodne za ostale. Ko gre za konice, bi lahko uvedli višje cestnine in bi s tem v tistem času razbremenili promet na avtocestah, stimulirali bi nočno vožnjo in druge možnosti takrat, ko ni toliko osebnega prometa. Zato je treba urediti zakonsko podlago, in to v LDS absolutno pozdravljamo, ko gre za to, da bi slej ko prej morali glede evro predpisov, ko gre za onesnaževanje in podobne stvari, ukrepati bolj rigorozno. Ni res, da je ta način diskriminatoren za tujce. Tudi tujci, ki vozijo čez Slovenijo, sploh pa, ker so to običajno povratniki, če gredo iz vzhoda na zahod in obratno, si lahko tudi nabavijo ABC in bodo zagotovo imeli stimulacijo, pri tem bodo nagrajeni in bodo imeli določene prednosti. Zato tudi ne vidim kakšnih resnih očitkov v tem delu na račun ABC. Tudi zato smo predlagali amandma v koaliciji, in verjamem, da bo podprt in odpira možnosti tudi za druge rešitve, ki bodo v skladu z akcijskim načrtom. Kot rečeno, je bil ta že sprejet, in bodo dokončno te rešitveizbrane v Republiki Sloveniji. Pomembno je, da lovimo te roke, ki so predpisani v okviru evrovinjetnega predpisa v Evropski uniji, torej v skupnosti teh držav, ki ji pripadamo. 1.1.2010 je tukaj in mislim, da s tem zakonom prispevamo tako na eni strani k pretočnosti na avtocestah kot tudi in predvsem temu, da se bodo zmanjšale tudi emisije na cestah in v zraku, da jih ne bodo toliko povzročali ti kamioni ali pa čim manj, ker bo stimulirano tudi to, da se lahko okolju bolj prijazna vozila drugače cestninijo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Lep pozdrav v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Zakon o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, predstavlja pravno podlago za pobiranje cestnine. Obstoječi zakon o cestnini za tovornjake predvideva uvedbo zaračunavanja cestnin glede na evroemisijski razred s 1. januarjem 2010. S tem zakonom se vzpostavljajo novi pogoji za možnost prilagajanja stopenj višine cestnine glede na evroemisijski razred, saj v Sloveniji zaenkrat še ni vzpostavljen elektronski sistem cestninjenja v prostem prometnem toku. Tu se tudi nam postavlja vprašanje, zakaj pravzaprav ni ta sistem cestninjenja že vzpostavljen, saj bi zagotovo to lahko že v prejšnjem mandatu pripeljali do te točke, da bi danes imeli že elektronski sistem vzpostavljen. Tako pa se srečujemo s sistemom vinjet in tudi takratnim razmišljanjem o satelitskem cestninjenju, ki je bil daleč od roka 1. januar 2010. Zato je nujno treba v tem obdobju zagotoviti izpolnjevanje evrovinjetne direktive, kar je možno z nadgradnjo obstoječega cestninskega ABC sistema. Kar se tiče amandmajev, bomo podprli amandma poslanskih skupin koalicije, s katerim se črta besedilo "elektronska tablica ABC in drugih", saj menimo, da je njeno izrecno navajanje v besedilu zakona nepotrebno. Ne bomo pa podprli amandmaja Poslanske skupine SDS, ki se sklicuje na to, da je vzpostavitev novega elektronskega cestninskega sistema potrebna od 1. 1. 2007, kar je res, zato se tudi sprašujemo, zakaj to že od takrat ni urejeno. Dejstvo je, da se ta direktiva nanaša samo na nov cestninski sistem. Ker pa imamo že obstoječi cestninski sistem, je ta nadgradnja mogoča, zato tega amandmaja ne bomo podprli. S tem tudi omogočimo pravzaprav izvajanje evropskih predpisov v rokih, ki so predvideni, in mislim, da to tudi izjemno pomembno, ko sprejemamo ta zakon ob zaključku tega leta. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Gospod magister, potem v razpravi vam bom dal besedo. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 12. 2009. V razpravo dajem 1. člen in amandma Poslanske skupine SDS ter amandma Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo besedo? Vidim dva prijavljena. Gospod Marinič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Morda marsikdo ne ve, da resnično gre za vsebinsko spremembo le enega člena. V predlogu je navedeno, da se spreminja 14. člen veljavnega zakona, ki določa, da se prilagajanje višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila lahko uporabi le pri cestninjenju v prostem prometnem toku z aktivno OBU napravo. Gre za neko specifičnost, gre za neko posebnost, ki jo poskušamo na vsak način in za vsako ceno ohraniti pri življenju v Sloveniji. Saj je že res, da je direktiva nalagala, da se te stvari uredijo do 1. 1. 2007, je pa tudi res, da je od 1. 1. 2010 treba te stvari urediti. Zatekati se v neko stanje, opravljati nadgradnjo nekega sistema, ki ne deluje na tisti frekvenci, kjer ta uredba Evropskega parlamenta in Evropskega sveta taksativno navaja, je pa posebnost, ki jo želimo na vsak način uveljaviti v Sloveniji. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo zato predlagali amandma, da bi se ta prvi člen črtal. Prvotno smo izhajali iz samega napotila Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je jasno povedala, da se v zakon, ki ni namenjen samo Sloveniji, ampak če imamo odprt trg uporabe cestne infrastrukture to pomeni, da morajo o tem biti seznanjeni vsi uporabniki slovenskih cest, ki morajo razumeti to našo posebnost, ki jo skušamo na vsak način uveljaviti s predlogom spremembe tega zakona. Mi smo jasno navedli tudi obrazložitev zakaj predlagamo črtanje tega člena, ker gre za kršitev direktive, ker gre za neupoštevanje direktive, ki jasno pove, da morajo naprave delovati na točno znanem frekvenčnem sistemu. Vlada oziroma predlagatelj to zanemari in skuša preiti v nadgradnjo obstoječega ABC sistema. Celo tako očitno je bilo to v prvotni verziji, da, še enkrat poudarjam, ni bilo težko ugotoviti, da gre za ohranjanje zastarelega sistema ABC. Verjetno si tudi Slovenija v nekem tehnološkem razvoju zasluži, da bi prišli naši domači strokovnjaki, mladi ljudje, raziskovalci, ki so prišli do ustreznih rešitev, a jim ne dovolite, da bi zdaj uveljavili svoje znanje, ki bi ga implementirali tudi v praksi. Znane so rešitve, ki bi omogočale, da bi bil način cestninjenja skladen z vsebino Evropskega sveta. In očitno nam ni do tega, da bi resnično dali možnost in priložnost našemu domačemu znanju, ki je razvil sistem, ki deluje na frekvencah, ki jih predpisuje direktiva Evropskega parlamenta. Bežimo od tega, ne damo možnosti in ne damo priložnosti domačemu znanju, da bi uveljavili to, kar so razvili. To ni nova zadeva. To je preizkušena reč, ki so jo v praksi preizkusili in ki pravijo, da deluje v skladu z direktivo Evropskega parlamenta. Jaz obžalujem in v naši poslanski skupini smo vendarle bili mnenja, da je čas za nek tehnološki napredek za uporabo nekih sodobnih tehnologij, ki izvira iz znanja naših domačih ljudi. Ni čudno, da se nam potem zgodi, da nam to domače znanje,ki odhiti izven Slovenije, potem proda nazaj za mnogo večji denar, kot bi ga bilo treba odšteti tukaj, če bi upoštevali to domače znanje. Črtanje vsebine tega člena bi zagotovo šlo v smeri upoštevanja tega, kar utemeljujemo v predlogu amandmaja, da se črta, in da preidemo na takšen sistem cestninjenja, ki bo zagotavljal upoštevanje vseh tistih vsebin, ki nam jih nalaga tako vsebina direktive Evropskega parlamenta. In še nekaj je treba tukaj priznati. To je, da se predlagatelj prav tukaj izogiba tistemu, kar velikokrat rečemo, da gre za možnost javnega razpisa. Se pravi, da imajo vsi možnost, vsi, ki imajo to tehnologijo razdelano, ki jo lahko dajo v uporabo, pa jih na nek način odvrača. To ni prav in to ni pošteno, to ni v skladu z merili in principi, da ima vsakdo možnost in priložnost uveljavljati svoje znanje, zato jim tudi s spremembo teh vsebin praktično postavimo STOP znak, kjer za enkrat še ne dobijo dovoljenja, ki bi ga pa sedaj z uveljavitvijo teh sprememb lahko. Verjemite mi, mnogi mladi raziskovalci, mnogi ljudje, ki se na tem področju zelo dobro znajdejo, bi nam bili hvaležni, da je vsaj enkrat nekdo prisluhnil njihovim rešitvam, tako se pa s tem načinom sprememb praktično Vlada oziroma ministrstvo omejuje s tem, da ne pride v poštev drugi, samo tisti, ki je že v tem sistemu, naj ostane, naj opravi nadgradnjo, s tem se izognemo nekemu razpisu. S tem se izognemo, da ne bi kdo drug dobil tega posla. Naj ga ima tisti, ki je tukaj že doma, tisti, ki je za takratne razmere razvil zelo sodobno napravo ABC, ki pa je skozi vsa ta leta, skozi tehnološki napredek in razvoj, skozi pridobivanje in uveljavljanje znanja naših domačih strokovnjakov vendarle presegla nek časovni okvir. Bilo bi prav, da bi ta naš amandma podprli in potem Vlado prisilili, da sprejme ustrezno vsebino zakona, ki bo takšen, kot ga zahteva direktiva Evropskega parlamenta in Evropskega sveta številka 52, z aprila leta 2004.
Gospod mag. Kus.
Najlepša hvala za besedo, gospod podpredsednik. Vlada zavrača predlagani amandma Slovenske demokratske stranke k 1. členu, torej da se ta člen črta, in sicer iz razloga, da temelji na napačnem razumevanju 2. člena direktive o interoperabilnosti cestninskih sistemov v skupnosti. V konkretnem primeru ne gre za vzpostavitev novega cestninskega sistema, ampak samo za prilagajanje, samo za prilagoditev, ki jo omogoča predmetna direktiva, prilagoditev obstoječega cestninskega sistema na način, ki bo omogočal obračunavanje, prilagoditev višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila. In hkrati še tudi odgovor gospodu poslancu Ribiču, zakaj Vlada ne predlaga takoj uvedbe novega sistema. Vlada je, kot je bilo že rečeno v nekaterih uvodnih obrazložitvah, sprejela pred nedavnim akcijski načrt, ki pa bo predlagal nov sistem cestninjenja oziroma preko tega akcijskega načrta se predlaga, da se pride do novega sistema cestninjenja, kar je v skladu z določili "Eurovinjet direktive", da se to pripravi za tovorna vozila do začetka leta 2012 in do leta 2014 za osebna vozila. In tudi takrat, kar je odgovor gospodu poslancu Mariniču, bo seveda razpis, ko bo nov sistem, bo tudi omogočen razpis. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Verlič.
Hvala lepa. Predlagani amandma, v katerem predlagamo črtanje tega člena, je povsem logičen. Če preberete, pravzaprav dobite s tem, ko črtamo ta člen, s tem, kar se želi doseči s to nadgradnjo, popolnoma isto. Prosil bi predstavnika Vlade, da mi pojasni, kakšna bo razlika med nadgrajenim ABC sistemom in OBU napravo. Kakšna bo funkcionalna razlika? Kakšna bo ta razlika med tem, kar je že v obstoječem zakonu, in tem, kar se bo nadgradilo. Kakšna bo razlika v funkcionalnosti? In ko je predstavnik Vlade povedal, da je Vlada sprejela nov akcijski načrt, nas tudi zanima, zakaj je Vlada odstopila od razpisa, ki je bil pripravljen in ga je pripravila mednarodna javna inštitucija. Pripravljen je bil ob primopredaji obeh ministrov. Po mojem vedenju je novi minister rekel, da si bo vzel dva meseca časa in bo pregledal razpis in ga bo dal naprej v proceduro, da bi lahko ujeli rok za elektronsko cestninjenje v prostem prometnem toku. Saj odgovor je čisto preprost. Z uvedbo vinjet je bil obstoječi ABC sistem, ki je deloval na nestandardni frekvenci 2,45 giga Hertza, ki ga nova direktiva ne pozna kot standardnega, ukinjen. ABC sistem smo ukinili preprosto tudi zaradi tega, ker smo se zraven zavezali, da bomo vpeljali cestninjenje v prostem prometnem toku najprej za tovorna vozila, skladno z direktivo o evropski interoperabilnosti cestninskih sistemov. Potem pa je del avtoprevoznikov v okviru Obrtno podjetniške zbornice zahteval, da se jim omogoči tudi prehod preko cestninskih postaj in kot rešitev predlagal stare ABC tablice. In na vprašanje na Odboru za promet, vemo o obsegu, koliko se pogovarjamo, kako so avtoprevozniki zagrabili te ABC tablice. 28.000 tovornih vozil imamo registriranih po podatkih, natančne podatke je državni sekretar še obljubil, je menda prodanih 2.500. To je 10%. Sedaj pa nadgrajujemo z obstoječim sistemom, zastarelim, nestandardnim in z verjetno obstoječim ponudnikom na stopnjo, kot jo bo imel nov sistem z zahtevami evropske interoperabilnosti. Gre za to, ali bi imeli toliko moči in takoj šli v razpis in vzpostavili sodoben interoperabilen evropski sistem cestninjenj tovornih vozil v prostem prometnem toku, tako kot ga zahteva direktiva o interoperabilnosti, imamo pa seveda drugo možnost. In to možnost spoštovani, ste izbrali. Izbrali ste možnost, da bo obstoječi ponudnik en sam sedaj počasi, korak za korakom, brez mednarodnega razpisa, v to sem prepričan, počasi nadgrajeval sistem in ga prilagajal do stopnje, kot jo zahteva direktiva. Ena izmed teh lastnosti je tudi to ločeno zaračunavanje cestnine za različne emisijske razrede. Pravzaprav je to glavna noviteta tudi cestninjenja v prostem prometnem toku, da lahko ločiš, glede na emisijske razrede. Ko bo stara ABC tablica brez razpisov oplemenitena s to možnostjo, vi ji pravite nadgradnja, potem bo samo še korak do tega, da se bo reklo poglejte, sedaj pa imamo že tako dobro ABC tablico, da ji lahko dodamo še cestninjenje v različnih časovnih področjih dneva, potem bomo pa rekli, zdaj pa dodajmo, to lahko tudi prilagodimo, da določimo, ne vem, določanje položaja in imamo. Kaj? Z nadgradnjo dobimo aktivno "on boart units" enoto. Poglejte, in o tem se pravzaprav pogovarjamo. O tem, da bo prišlo iz zastarelega sistema preko sistemov nadgradenj, ki jih danes uzakonjate, da bomo prišli do tega, kar zahteva direktiva. Samo nekaj bomo izpustili: mednarodni javni razpis. Za mene, je to, oprostite, favoriziranje obstoječega ponudnika, razen če mi danes predstavnik Vlade takoj tukaj zagotovi, da bo jutri šel mednarodni javni razpis za prilagoditev ABC sistema. Če bo to, kdo bo pravzaprav, ali bo šel v razpis, državni sekretar na Odboru za promet je že dal vedeti, da bi verjetno to bilo tako potrebno. Veste, teh naših prilagoditev, nikar ne mislite, mi zapiramo konkurenco, na to sem že opozoril na Odboru za promet. Na to že opozarjamo. In direktive berejo tudi v Evropski komisiji. Jaz sem prepričan, da s tem kršimo to direktivo o interoperabilnosti cestninskih sistemov. To je tisti ključni moment, ki se s tem, če to črtamo seveda, potem je to čisto vseeno. Seveda, v samem prvotnem zakonu je pravzaprav bilo, ste pravzaprav zelo natančno napisali, ste elektronsko tablico ABC kar uzakonili in ostale elektronske medije, ste pravzaprav zelo pošteno napisali, da je pač v Sloveniji poleg drugih elektronskih medijev tudi ABC tablica. Potem je le prišlo do tega, da ste sicer redakcijsko umaknili, vendar je predstavnik Vlade, državni sekretar, pač povedal, da kaj drugega kot ABC tako ali tako nimamo. Če pa pogledamo sedaj še ta dodatni argument, da imamo v tem trenutku 2500 prodanih teh elektronskih tablic, potem to najbrž ni bil kakšen prav velik uspeh, da bi avtoprevozniki to z veseljem kupovali in se odločali za to. Seveda, zakaj? Zaradi tega, ker se je prometni tok močno sprostil tudi zaradi uvedbe vinjet. Ker mi vemo, kje so bili problemi, bilo so problemi na Trojanah, na Brezovici, če bi podrli še cestninske postaje bi šel prometni tok brez težav in nobenih ABC tablic ne bi rabili. Rabili bi pa tisto, da bi ta razpis, ki je pravzaprav bil pripravljen in je nekdanji prometni minister napravil korektno potezo, ko je ob primoprodaji povedal, da razpis je tukaj, novi minister ga naj pogleda, naj ga oceni, kaj doda, spremeni, če misli, da v prejšnjem mandatu ni bilo korektno in bi razpis šel naprej. Bil bi mednarodni javni razpis, morda bi bil zakonski rok prekršek za ne vem, pol leta, pa bi prišla tukaj s spremembo, da se podaljša za pol leta, ampak mi bi imeli cestninski sistem v prostem prometnem toku z mednarodno konkurenco, z mednarodnim izborom in bi imeli danes sistem, ki bi bil skladen z evropskimi direktivami. Tako pa sedaj kaže, da bomo nadgrajevali obstoječi sistem - mimogrede, zelo bi prosil tudi za oceno stroškov, verjetno je to že vse izračunano, koliko bo to stalo, ta nadgradnja, ki pa je spet prehodna do 2012 ali kako zdaj po tem akcijskem načrtu, potem pa razpis za evropsko elektronsko cestninjenje. Ja, zakaj? Zakaj prehodno obdobje, pa še nov razpis, zakaj ne takoj? Zakaj ne takoj v razpis in bi bila stvar zaključena? Ne bi potrebovali nobenega prehoda, nobenih ABC tablic, še posebej, če vidimo, da so očitno to bile res zelo velik uspeh - ker jih je 10% avtoprevoznikov pa res nabavilo.
Gospod Anderlič, izvolite.
Amandma poslanske skupine SDS bi lahko preimenovali v slogan, ki bi se glasil približno tako: nasprotniki ali borci proti ABC sistemu, ki je bil učinkovit in uspešen, so spet na pohodu. Govorili ste samo o tem, samo to vas moti. Ne razumem, res ne razumem, kako to, da imamo že drugi dan zaporedoma opravka z retrogradnimi amandmaji, torej nekaj nazaj, nekaj na slabše, namesto da bi šli po poti, tako kot gredo vse druge države, ko gre vsak pameten gospodar naprej, pa tudi če z majhnimi koraki. In ta zakon je definitivno prispevek tako k pretočnosti na slovenskih cestah in kamioni zagotovo najbolj ovirajo na cestninskih postajah, tudi če gre ponekod tudi za vinjetne zadeve - ja, gospod Pojbič, vi že veste, kako je! Ukinili ste dober delujoč ABC sistem zato, ker ste hoteli, da nekomu onemogočite. Iosel in drugim omogočite in lahko pogledamo včerajšnji dan, ko ugotovimo: po treh letih mednarodni javni razpis, najbolj transparenten razpis v zgodovini te Slovenije - imamo dva obtoženca na sodišču. To je posledica tega, o čemer vi govorite. Jaz preprosto ne morem podpreti vašega amandmaja zato, ker je dejansko naperjen proti temu, da bi se zadeva nadgradila, da bi se izboljšala, da bi imeli bolj čist zrak, da bi stimulirali tiste prevoznike, ki bodo imeli bolj prijazna vozila, tako kot to delajo vse povsod, da bi prilagajali pobiranje cestnine tako, da bi lahko se odločali prevozniki, ali bodo šli v za njih boljšem času ali slabšem času, razbremenili špice, da ne bodo vsi ob 7. uri zjutraj, ko je največja gneča, če ne drugje z vseh strani v Ljubljano. Torej, kako razumeti ta amandma - jaz resnično ne vem, kaj je bilo narobe z ABC sistemom, takrat ko ste ga ukinili. Jaz sem imel ABC sistem, vozil sem se brez ustavljanja in zelo hitro in nobenega problema. Ja, bilo je od zadaj, to kar pravite, da ste želeli prefavorizirati drugega na račun tega. Ampak, to mene ne zanima. Mene zanima samo to, da smo prišli do ustrezne rešitve, ki je boljša - dokazano! Lahko mi kdorkoli razloži, kaj je slabše: ali to, da se ne pobira cestnine v prostem toku, ali je boljše to, da so na cestah bolj okolju neprijazni kamioni in tako naprej. Ali je to bolje? Če je to bolje, potem takoj glasujem za vaš amandma. Ampak vaš amandma pelje tja. Druga zadeva je povezana z akcijskim načrtom in s temi razpisi. Akcijski načrt je bil sprejet že v letu 2004. Bil je razveljavljen in obljube, da bo narejen 2005, 2006, 2007, ne vem kdaj - do 2009 ga nismo dobili. Sedaj ga imamo, sedaj imamo realno podlago, da nadaljujemo to delo in da gremo s tistih treh, štirih, petih korakov nazaj v prihodnje v boljšo smer, samo za to gre. In naprej, akcijski načrt sedaj je, ne da pa se, vi to veste, ker drugače bi že izpeljali - in če vas ne bi čas prehitel, bi verjetno to tudi naredili - mogoče bi kakšna Lobina, ali pa ne vem kateri Petri Verbiči, ali pa drugi nastopili, ali pa gospod Štebe in tako naprej in bi to izpeljali. Ampak čas vas je prehitel. Ste pa naredili nekaj korakov nazaj in dopustite, da gremo naprej. Trdno sem prepričan, da z mednarodnim javnim razpisom ali z uporabo domačega znanja - ja, rad bi videl, tako kot pri silnih stotinah milijonih, ki smo jih poslali nekam na sever, brez da bi resno računali na domače znanje in domačo proizvodnjo - ampak, to je že druga diskusija. Zato bom, nič mi ni nerodno, tudi če bi ostal ABC notri, ker gre res za prehodno in za enkratno zadevo. Bilo bi narobe, da se slepomišimo, da če sedaj nadgradimo ali gremo v nov razpis, da bomo prej dobili preko novega razpisa izvajalca in čisto drugačen sistem in da bo to začelo funkcionirati januarja, februarja - ali, kako ste rekli, da nekaj mesecev? Ni mogoče! Vi to veste. Ampak, če hočete trositi tukaj rožice - lahko, ampak jaz trdno verjamem, da je sedaj to konce koncev tudi ena konkretna gesta. Jutri ali pojutrišnjem se konča konferenca in bomo rekli, da bomo v tem tednu sprejeli zakon, ki bo prijaznejši pri cestninjenju in bomo prispevali k varstvu okolja, pa davek na motorna vozila, pa še nekatere druge stvari. Tako se pač to dela. Deklaracije, resolucije in vse druge stvari ne pomenijo veliko in tudi obljube, kako bo in tako naprej prijazno in kako bo vse, ko bo drugače. Ne. Konkretne poteze so skozi ta zakon in čvrsto verjamem, pa tudi če je treba zagovarjati,da je tisto, kar je tukaj že funkcioniralo, funkcionira z nadgradnjo uspešno še toliko časa, dokler ne dobimo tistega, kar si pa, če verjeli ali ne, želimo - vsaj jaz - že vsaj 10 let, odkar to govorimo in tudi so že bile realne možnosti, da bi se poskusno izvedlo. Iz meni neznanih razlogov se je že 2004 nekako zaviralo, od kje, kaj, kako - ne vem, ampak seveda, izgubljenih let se ne da povrniti; da pa se v tem trenutku kaj narediti, da bi šli hitreje naprej.
Gospod dr. Verlič, izvolite, prosim. Pol minute imate [[...]]
Ja, saj čisto na kratko. Saj sem hvaležen predhodniku, da je povedal, da bomo izboljšali okolje z ABC, in je tudi odgovoril, vsaj mislim, zelo dobro na to - brez mednarodnega javnega razpisa. Hvala. Zdaj pa vidim, kako ta praksa poteka.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, replika.
Je čisto vseeno, saj ni drugih prijavljenih [[...]]
Ne, ni vseeno.
Ampak je replika zato, ker [[...]]
Če ste natančni [[...]]
Tako je.
Replika.
Je replika, je replika, zato ker je treba popraviti napačno navedbo [[...]]
To razumem.
[[...]]mislim [[...]]
Izvolite.
Mislim, da je šlo za zlorabo in ne za napačno navedbo, ker je zelo dobro razumel, da o tem sploh nisem govoril. O tem, da mednarodnega javnega razpisa ne bo, nisem govoril. Govoril sem o tem, da je na koncu pomembno, kako bomo prišli do boljšega sistema. To je v mojem interesu in seveda jasno - brez tega, da bo podvrženo vsem predpisom, ki veljajo v tej državi, tako ali tako ne smemo nič narediti. Kdo pa si upa kaj narediti v nasprotju z zakoni, negospodarno, netransparentno in tako naprej? Saj vendarle ti organi delujejo - včeraj ste videli, da delujejo. Imate dokaz. In kaj zdaj, ob mednarodnem razpisu. Tukaj se ne bi ustavljal, dajmo govoriti o tem, kaj [[...]]Tudi o ABC-ju, jaz ga podpiram, da se ga nadgradi in mi je žal, da ste ga takrat ukinili, ker preden je bil nov sistem uveden [[...]]Ne, tudi vi ste bili državni sekretar, gospod Verlič, in niste dali javnega razpisa za ta sistem, še akcijskega načrta niste naredili, pa ste obljubljali. Ja, ampak to so konkretne stvari, ko govorimo o tem. In gotovo je, trdim, da lahko ta zakon prispeva k izboljšanju okolja v Sloveniji, ker zelo jasno piše, kako naj bi te stvari stimulativno delovale na prevoznike. To je vse.
Gospod Srečko Prijatelj, prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Želim poudariti sledeče, da je neumnost trditi, da je bil ABC sistem dober za osebna vozila. To je zame demagogija prve vrste. Vinjetni sistem danes, po tem cenovnem razredu, ko ga lahko v bistvu dostopno uporabljajo vsi, tudi nižji srednji sloj, je primeren. In tudi sam sem dal pobudo, da se cene s 1. 1. ne povečajo, ker ne obstaja več razlog, da bi se za vinjete bistveno podražil letni nakup. Evropa nas je opozarjala tudi na to, da smo evropsko diskriminatorni, pa smo kasneje ugotovili oziroma sami so ugotovili, da ni bilo vzroka, da bi zganjali tak hrup okrog tega. Blokirali so celo sredstva za dokončanje izgradnje avtocestnih povezav. Kar nekaj milijonov evrov so blokirali na povsem nerazumljiv in nezakonit način. In kljub temu, da ni več razloga, da bi mi dražili te vinjete, je ministrstvo na moje vprašanje odgovorilo, da bo vztrajalo pri svoji odločitvi. Torej, vinjetni sistem se bo bistveno podražil. Če pa govorimo o ABC sistemu, ki pa je nekako ostal z uvedbo vinjet, je pa, to sem pa že prej poudaril, smiselno ga uporabiti za to, ker lahko problem prostega pretoka tovornih vozil v prometu rešimo takoj. Tega ni treba odlagati na jutri. In ne vidim, da bi kupovali še en sistem, če že enega imamo. Je pa res, da s tem, ko delamo samo to, ne bomo rešili ničesar. In to pa je bila kritika, tudi poprej izrečena vladi, da če ne bomo preusmerili težje tranzitne tovore, tu pa spadajo tudi vozila, ki presegajo 3500 kilogramov, na železnice, ekološko sporni tovori morajo absolutno iti na železnice in tudi tista vozila, ki presegajo emisije, ki prekomerno onesnažujejo ozračje, morajo iti na železnice. Na to pa Vlada pozablja zaradi tega, ker je kamionski lobi premočan. Tu ne bom favoriziral niti enega, niti drugega, niti tretjega izvajalca, bom rekel, proste pretočnosti na cestnini, vendar pa želim poudariti, da s tem ne bomo rešili nič. Mi se pogovarjamo o enem problemu, ki je irelevanten, zanemarjamo pa bistvenega, ki nam bo uničil avtocestno povezavo, ki smo jo drago plačali, ne v celoti, normalno, da jo bodo še naši vnuki plačevali, in dejstvo je, da je kvaliteta izgradnje teh avtocest tako slaba, da ne prenese niti te obremenitve, ki je danes na avtocestah. Nimamo urejenih niti garancij in zopet se bo to vračalo na davkoplačevalsko grbo. Pri teh dejstvih, ko ne upoštevamo onesnaževanja okolja v tej meri, da bi sledili Kjotskemu sporazumu, da ne sledimo niti konfiguraciji terena, ker se danes v Sloveniji eno samo ekološko ogrožanje vrši, saj je Slovenija, če malo natančneje pogledate, nekoč smo govorili o zaščitenih območjih, Naturi 2000, skoraj cela v Naturi 2000. Slovenija je, lahko rečemo, en sam nacionalni park. In mi smo v osrčju države tudi tranzitno zelo pretočni. Pa ne znamo najti prave politike na področju prometa in preusmeriti, zaščiti to naravo, ta prelepa vodozbirna območja tudi gozdove pred tem, kar se nam dogaja ob povečanem obsegu vsak dan na cestah. Prevažajo se kisline, prevažajo se nevarne snovi, težji tranzitni tovor. Naj vas spomnim, spoštovane poslanke in poslanci, da smo Zakon o varnosti cestnega prometa trikrat spreminjali v Državnem zboru in trikrat na račun tovornjakarjev v prejšnji vladi. Popuščali smo pri dovoljeni, povečani osni obremenitvi, kjer smo dovolili večjo osno obremenitev, zmanjšali smo jim kazni in ko se spomnijo kakršnekoli druge zahteve, pa malo zagrozijo s protesti, jim je v popolnosti ugodeno. Enostavno ne vidim odgovorne osebe, ki bo jutri lahko prevzela odgovornost nad tem, kar danes malomarno počnemo. To bi primerjal tudi s tistimi, ki delajo v neposredni proizvodnji. Opozarja se na napake. Mi vedno trdimo, tisočkrat smo opozorili, da mora iti tovrstni tovor na železnice. Pa tudi tu smo lahko evropsko primerljivi. Evropa samo napiše neko direktivo, pa jo že implementiramo v našo zakonodajo. Drugi dan jo imamo v Državnem zboru, je takoj prevedena in se jo mora upoštevati, ker je tako Evropa rekla. Zakaj nismo evropsko primerljivi in pogledamo, kako ima to urejeno Avstrija?! Ne nazadnje, pojutrišnjem oziroma jutri, ko bomo ugotavljali, da imamo avtoceste uničene, boste morali najti odgovor tudi, zakaj so uničene. Železnica sameva, okoljsko onesnaževanje je vedno večje, ekološko ogrožanje tudi. Kje pa so tu civilne iniciative, se tudi vprašam, če že mi, odgovorni za neko strategijo razvoja prometne politike, ne znamo najti prave rešitve, čeprav jo nakazujemo, vztrajno zahtevamo in tako naprej, pa so potem vsi gluhi. Zakaj se tu ne zgodi neka civilna iniciativa, ko pa se lahko ob dosti manjših problemih organizira in jo Vlada posluša, pa tudi, ne vem, referendum so sposobni speljati. Slovenija preprosto ne bo prenesla več take prometne obremenitve, kajti vedeti morate tudi to, da imamo samo eno cesto in eno železnico in v Luki vedno več tovora za pretovor, ki se vozi po teh naših cestah, po železnicah zelo malo, na vzhodni del Evrope. Dokler boste sprejemali samo tako "brezvezne" popravke, tako kot je ta danes - seveda ga podpiram, ker bo zmanjšal čakalne vrste pred avtocesto, pa čeprav je začasen - spregledali pa sistemske rešitve, delate slabo. Spoštovani predstavniki Vlade, tudi če nimate ministrov tu, verjetno bodo ocene o tem, koliko škode bo nastalo, vidne tudi zelo kmalu.
Gospod Anderlič, prosim.
Tudi tokrat je treba popraviti navedbo. Jaz nisem govoril o tem, kako je bil ABC fantastičen v vseh pogledih. Govoril sem o pretočnosti in lahko zatrdim, da niti enkrat nisem stal, ko je bilo na ostalih pasovih kar kaj vozil. Dejstvo pa je, da seveda je vinjeta prijazna, je cenejša in smo ji vsi hvaležni, če govorimo o tem. Ampak na koncu me skrbi tudi tista luknja, ki nastaja na Darsu in posledično v državnem proračunu, kar pa je drugo vprašanje.
Besedo ima gospod Majhenič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Predmetna direktiva omogoča izboljšanje, ki je začasne narave, pa vendar boljša od obstoječe. Zato je prav, da podpremo in sprejmemo ponujeno, istočasno pa delamo na tem, da razvijemo in peljemo dolgotrajnejšo rešitev tudi z nadgradnjo sistema, ki bo sprejemljiva za vse, tudi za tiste, ki imajo pomisleke o kakšni drugačni rešitvi. S predlagano rešitvijo se bomo izognili kolonam tovornjakom na cestninskih postajah, kar je za vse udeležence v prometu trenutno najboljša rešitev. Nisem proti izboljšavam in napredku, ki bi se poenotil v evropskem sistemu, vendar to je tisto, kar je trenutno najboljše in najhitrejša rešitev, pa tudi najcenejša. Za boljše rešitve pa si vzemimo malo več časa, da napak ne ponovimo, kajti vsaka nepremišljenost je zmeraj preplačana. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Klun, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj. Nisem mislil razpravljati, ampak glede na to, da vidim nekatere stvari, ki se resnično nekateri zelo dobro razumemo ali pa razumete na te stvari, se sprašujem, ko resnično že dolgo časa uporabljam te naše ceste tako ali drugače. Na začetku sem jih uporabljal tudi kot tisti, zaradi katerih poskušamo spreminjati ta sistem - bil sem med njimi. Danes tudi z veseljem na nek način ugotavljam, da se po neki "luknji", ki je nastala ob začetku letošnjega leta, ob začetku krize, ponovno vrača gneča, kot radi rečemo, na ceste. Ko se vozim vsak dan iz Sežano v Ljubljano, imam neprekinjene vrste tovornjakov na cesti, tako da obžalujem, da imamo avtocesto, ki ima samo dva pasova, ker že danes bi morali imeti širšo. Se strinjam tudi z nekaterimi, ki govorijo, da bi morali promet preusmeriti na železnice, vendar se sprašujem, po zadnjih podatkih, ki smo jih slišali prav v Luki Koper, železnice niso sposobne tega tovora v taki količini sprejeti in je treba tudi tam realno razmišljati in realno gledati, koliko je teh zadev možno. Poslušam pa danes, tudi jaz nekako zmedeno, čeprav kot sem rekel, poznam delno te stvari glede sistemov, kot so satelitsko cestninjenje, cestninjenje v prostem pretoku, ABC, vinjeta, OBU enote. Kako razume tisti normalen občan ali pa državljan, ki se vozi vsak dan po teh cestah, te zadeve, verjetno samo v tem, da čim manj čaka in čim manj plača. Če govorimo pa o tem, da so prevozniki sami oziroma uporabniki tega sistema, ki ga sedaj uvajamo, že pred nekaj leti moledovali, da bi se ta sistem nadgradil, zato da bi bil lažji pretok. Tudi oni so sami rekli: prvič bodo nekje prihranili na gorivu, drugič bodo manj onesnaževali, to je bil tudi njihov interes. In mislim, da ravno to danes delamo, sicer malo prepozno, kot sem rekel, ker bi to že zdavnaj lahko naredili. Bilo je tudi govora, kolikor se spomnim, ker sem tudi sodeloval nekje, da se ta sistem na tak način ne da nadgraditi, da je to zelo draga zadeva. Po nekih izračunih je bilo takrat 8 milijonov evrov, sedaj, kolikor vem, smo prišli tam na 500, 600 tisoč evrov v tem trenutku in če s tem denarjev v tej krizi rešimo ta problem, nadgradimo to zadevo, do takrat ko bomo pač uveljavili nov sistem, kajti direktiva nam te zadeve nalaga in smo tik pred zdajci. In če s tem sistemom dobimo nekako interoperativlno enoto, ki bo omogočala in nekako zadovoljevala ta evropski predpis, potem mislim, da smo dosegli svoje. Prepričan sem, tudi na Odboru za promet je bilo jasno povedano, da razpis bo, in zelo sem vesel, da je ta vlada sprejela tudi akcijski načrt, ki jasno predvideva vse te zadeve in si jih je treba samo pogledati in potem bo slika dosti bolj jasna tudi na tem področju. In še nekaj bi rad poudaril. Tudi ob satelitskih cestninjenjih, o katerih je bilo veliko govora, pa o sistemih "go box", ki so neka kopija avstrijskega n vseh ostalih, se vrtijo številke, ki so zelo zelo visoke. In v tem trenutku iti direktno, tako kot je rekel nekdo, na tak sistem, bi verjetno bilo nespametno, kajti treba bo res proučiti in pregledati, kateri sistem nam bo omogočal najboljšo kontrolo, najboljši nadzor, največjo pretočnost in bo skratka tudi najcenejši. Novi sistem, ki je tudi predviden in o katerem se je veliko govorilo, ki je kopija avstrijskega, ki je "kapsch" po nekih zatrditvah, ki jih jaz imam naj bi stal 102 milijona evrov. Tako so nekatere stvari tukaj zelo kompleksne in sam verjamem strokovnjakom, ki na tem področju delajo, da bodo našli tak sistem, tako kot sem prej povedal, ki bo operativen, ki bo omogočal čim hitrejši pretok, čim manj škode na cestah in bo čim cenejši za davkoplačevalce. Hvala. Zato bom podprl predlog, ki ga je predlagala vlada.
Gospod magister Kus, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Nekaj pojasnil in odgovor poslancu Verliču. Kot je bilo že povedano, ta prilagoditev poleg koristi obračunavanja cestnine, vezane na evroemisijske standarde, pomeni tudi pomembne okoljske koristi, kar je omenil tudi gospod Anderlič. Okoljske koristi, saj bo različno obračunavanje pomenilo tudi okoljski popust in to je tudi odgovor gospodu Verliču, zakaj trenutno samo takšno število tablic, kot je bilo poleti 2005, zato ker je seveda ABC tablica zaenkrat omogočila samo dvigovanje rampe, ni pa imela možnosti okoljskega popusta in sedaj se bo to število tablic pomembno povečalo zaradi tega dodatnega popust in okoljske koristi. Glede mednarodnega razpisa. Bilo je že omenjeno, da je to v akcijskem načrtu Vlade in mednarodni razpis bo odprt v drugi polovici leta 2010 in potem so vsi potrebni postopki v letu 2011, da se lahko izbere, in ko bo novi sistem začel veljati v letu 2012, da se lahko tudi iz razpisa izbrani tudi uporabijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati o amandmajih, zato to razpravo zaključujem. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNIH CESTAH - SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod mag. Kus, generalni sekretar.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik.
Naredil sem pomoto, sem rekel generalni sekretar. Državni sekretar, oprostite.
Nič hudega. Spoštovani. Državni zbor. Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah, ki je vsebinsko vezan na prejšnjo točko dnevnega reda. Tudi tukaj gre za vsebinsko spremembo samo nekaj členov, gre za spremembo treh členov, kar pa je seveda zelo pomembno. Namreč, s predlaganim zakonom se z namenom preprečevanja morebitnih zlorab, ki bi se utegnile pojaviti v zvezi z uveljavljanjem prilagoditev višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila, razširijo pooblastila nadzornih organov in kršitve novih materialnih določb zakona uvrščajo med kazenske določbe. Prilagajanje višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila mora biti skladno s tako imenovano evrovinjetno direktivo, ki je prenešena v naš pravni red z zakonom o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3500 kilogramov, in sicer bo to omogočeno s 1. 1. 2010. Prilagajanje višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila bo v okviru možnosti, ki jih daje obstoječi cestninski sistem, mogoče le pri plačilu cestnine z elektronskimi mediji družbe Dars. Veljavna zakonodaja nepravilno elektronsko registracijo prehoda cestninske postaje ureja le v primerih, ko cestninski zavezanec v zaprtem sistemu cestninjenja na vstopni cestninski postaji izvede pravilno registracijo prehoda, na izstopni cestninski postaji, kjer so zapornice dvignjene, pa elektronsko tablico ABC skrije ali prehitro prevozi cestninsko postajo in ga sistem ne zazna ali pa plačilne kartice Dars ne prisloni na čitalec tako, da bi cestnino poravnal. V vseh navedenih primerih gre za namenoma storjeno nepravilno ravnanje, katerega edini namen je neplačilo cestnine. Predlog zakona daje upravljavcu cestninskih cest javno pooblastilo, da vsa podrobnejša vprašanja glede izvajanja cestninjenja in načina plačevanja cestnine z elektronskimi tablicami ABC in drugimi elektronskimi mediji upravljavca cestninskih cest uredi upravljavec cestninskih cest v splošnih pogojih uredbe elektronskih naprav. Vlada predlaga, da Državni zbor sprejme predlagane spremembe dopolnitve tega zakona. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Janku Vebru za obrazložitev oziroma predstavitev poročila odbora.
Hvala za besedo. Odbor za promet je ravno tako na 6. seji 27. novembra opravil obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah. V uvodni predstavitvi je državni sekretar dr. Igor Jakomin, ki je bil takrat na seji, povedal, da zakon moramo sprejeti zaradi preprečevanja morebitnih zlorab, ki bi se utegnile pojaviti v zvezi z uveljavljanjem prilagoditve višine plačila cestnine glede na evroemisijski razred vozila. Torej, nujno je treba razširiti pooblastila nadzornih organov in kršitve materialnih določb zakona uvrstiti med kazenske določbe. Pri obravnavi zakona se je razprava nekako ponovila, tako kot je bila pri prejšnji točki dnevnega reda, izpostavljena je bila predvsem navedba elektronske kartice ABC kot edinega elektronskega medija za pobiranje cestnine glede na evroemisijski razred vozil do leta 2012. Ponovno je bilo tudi s strani predlagatelja jasno pojasnjeno, da nadgradnja in uporaba elektronske kartice ABC je prehodna rešitev, ki zagotavlja do sprejetja novega zakona o cestninjenju in uveljavitvi cestninjenja z elektronskimi mediji, ki bodo zagotavljali cestninjenje v prostem prometnem toku glede na prevožene kilometre in upoštevale evroemisijski razred vozila in delovali na ustrezni frekvenci. Za vse to pa bo takrat tudi opravljen javni razpis. Amandmaji, ki so bili vloženi na seji odbora s strani poslanskih skupin oziroma do seje odbora, s strani poslanskih skupin, so bili tudi sprejeti. Odbor pa je glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem gospodu Janezu Ribiču za predstavitev mnenja Poslanske skupine SLS.
Hvala za besedo. Spoštovani. Zopet ponavljam, ne glede na to, da se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne strinjamo s tem, da Vlada vse zakone prinese v parlament prepozno in praktično za vse zakone zato zahteva skrajšane postopke, kar ni v skladu s poslovniškimi razlogi za skrajšani postopek, bomo zakon podprli. Sprememba zakona določa pravno podlago za zagotovitev nadzora upravljavca cestninskih cest zaradi uveljavitve prilagajanja višine cestnine glede na evroemisijski razred tovornih vozil in tako razširi pooblastila nadzornih organov za preprečevanje morebitnih zlorab. Novela zakona uvaja kot prekršek v zvezi s plačevanjem cestnine, če voznik uporablja elektronsko napravo za cestninjenje na vozilu, ki ne ustreza evroemisijskemu razredu vozila ali cestninskemu razredu. Nekatera vprašanja so na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe popravili koalicijski poslanci z amandmaji. Ostaja pa še vedno vprašanje, ali ne bi bilo bolj smotrno čim prej preiti na nov sistem, saj se s podaljšanjem uporabe elektronske kartice ABC krši določba direktive o interoperabilnosti, ki določa odprt pristop drugim ponudnikom. Predvsem pa, zakaj nismo teh sprememb uredili že v noveli tega zakona s kartico ZJC-D, ki smo jo sprejeli letos maja. Po novem naj bi se cestninilo omrežje, ki je v upravljanju Darsa - avtoceste in hitre ceste, lahko pa tudi določeno omrežje ostalih državnih cest, na primer severni in južni del tretje razvojne osi, kar bi predstavljajo dodaten vir financiranja izgradnje avtocestnega omrežja. V Poslanski skupini smo mnenja, kot smo povedali že pri zakonu o cestninjenju vozil nad 3,5 tone, da bi morali pohiteti in že v tem mandatu uvesti cestninjenje v prostem pretoku prometa brez nepotrebnih stroškov z nadgradnjo ABC sistema. Poleg tega želim opozoriti, da se mora nadzor nad cestninjenje izvrševati na prijazen način. Zadnje čase je veliko pritožb nad prestrogim, neprijaznim izvajanjem nadzora vinjet in oviranja pretoka prometa pri tem. Predvsem za tiste voznike, ki imajo kupljeno vinjeto in je zgolj niso namestili, bi morali uporabiti le opozorilo in ne kaznovanje. Podatek, da je od uveljavitve vinjetnega sistema cestninjenja za osebna vozila ugotovljenih preko 62 tisoč kršiteljev zaradi neuporabe vinjet, pri čemer je bilo več kot 90% kršiteljev tujcev, kaže na to, da je obveščanje in ponudba vinjet premalo učinkovita. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh, v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani, gospod podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Predstavil vam bom stališče Poslanske skupine DeSUS k spremembam in dopolnitvam zakona o javnih cestah. Že pri predstavitvi stališč poslanskih skupin prejšnje točke je Poslanska skupina DeSUS nakazala oziroma napovedala podporo tudi Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah. Razlogi za podporo z naše strani so praktično enaki, in sicer naša presoja, da so smernice evropske direktive glede prilagoditve stopenj zaračunavanja cestnine glede na evroemisijski razred vozila primerno vnesena v predlagane rešitve, ter ocena, da gre za sorazmerno prilagoditev, ki ne predstavlja nediskriminatornosti, glede na državljanstvo uporabnika ali lastnika vozila oziroma prevoznika, glede na sedež uporabnika ali lastnika vozila oziroma prevoznika namesto registracije ali glede na izvor vozila. Mediji so zadnje čase polni novic o podnebnih spremembah, kateri edini problem pa seveda niso zgolj emisije toplogrednih plinov. Vendar dejstvo, da Slovenija predvsem v prometu zaostaja za evropskimi obvezami, zato ta dva predloga predstavljata enega izmed ukrepov, ki bodo pripomogli k prizadevanjem za ohranitev našega okolja. In v tej smeri Poslanska skupina DeSUS soglasno podpira tudi predlagano novelo Zakona o javnih cestah. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj, v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah je nekako vsebinsko vezan na prejšnjo točko, to je bilo že povedano in nesmiselno je nasprotovati, seveda, vpeljavi sistema nadzora, ki ga opredeljuje ta zakon, če nekako podpiramo prejšnjo opredelitev, ki omogoča takojšnjo pretočnost oziroma takojšnjo prosto pretočnost in cestninjenje v prometu. Seveda poglavitni je 1. člen, ki pri izvajanju nadzora daje upravljavcu cestninskih storitev pooblastilo, da slikovno snema vozila, na kateremkoli delu cestninske točke z namenom identifikacije registracije in ugotavljanja kasnejših kršitev glede evroemisijskih razredov oziroma plačane cestnine, prijavljene z ABC sistemom. Na tak način bo lahko kršitelj tudi kasneje obravnavan, kontrola bo vzpostavljena in prav je, da ta zakon, ki vsebuje in sledi temu cilju, te popravke, da to tudi podpremo. V slovenski nacionalni stranki, kot že rečeno, predlogu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anton Anderlič bo podal stališče Poslanske skupine LDS.
Kot rečeno, gre za dvojčka. Ne vem sicer, zakaj imamo tako ureditev, da moramo v večih zakonih urejati praktično podobno ali skoraj enako vsebino, ampak taka je pač ureditev. Mi podpiramo vse tisto, kar prispeva k temu, da bomo lažje in hitreje uvajali na naše ceste okolju prijaznejše kamione. Gre za to, da je to izrazito stimulativne narave, ko gre za možnost uveljavljanja olajšav za okolju bolj prijazna vozila, in to je treba absolutno podpreti. Čeprav je v delu, ko govori o snemanju in podobno, lahko na meji tudi že prevelikega nadzora nad vsemi udeleženci v cestnem prometu oziroma na avtocestah predvsem, ampak temu se najbrž ne da izogniti. Konec koncev zlorab je veliko, ni dolgo nazaj, ko so nadzorniki ujeli nekoga s kamionom iz vzhodnoevropske države, ki je vozil 14 ton več, kot je imel dovoljeno težo, da je vozil na kurilno olje in še tahograf si je priredil po svoje. Tako bi te kontrole najbrž lahko bile in morale biti še bolj pogoste. Škoda je, da ta del ne zajema tudi tistih pod tri tone in pol. Vsi verjetno veste, da je na dan, predvsem pa za vikende na cesti od Sežane do madžarske meje ali do juga vsaj nekaj tisoč romunskih, bolgarskih, kakšen ukrajinski in moldovski kombi, zaprt s prikolico in zdaj, če sem prav prebral, so nekoga tam odkrili celo z ne vem koliko Pakistancev v prikolici, brez zraka in tako naprej. Tako bomo v tem delu imeli še, verjetno, dela, da uredimo, kako to zajeziti, kako kontrolo izvajati na tem delu. Verjetno bo ta zakon tudi omogočal ali ne, ampak delamo ga predvsem, popravljamo ga, spreminjamo ga predvsem zaradi tistega, kar smo obravnavali prej, ampak v LDS absolutno podpiramo to, da se kontrole poostrijo, da se zgostijo in da se to resnično izvaja permanentno in ne samo z občasnimi akcijami, kot lahko preberemo v dnevnem časopisju. Kot rečeno, zakon bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miroslav Klun, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo novelo zakona o javnih cestah ter amandma, ki je bil vložen na sejo Državnega zbora, podprli. Amandma, ki je bil vložen s strani koalicijskih partnerjev, sicer črta eksplicitno navedbo "ABC tablice", vendar pa v Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da se v praksi ne bo nič spremenilo, saj se bo novi cestninski sistem uvajal v letu 2012, v tem trenutku pa se prilagaja omogočanje tarifiranja na obstoječem sistemu, kot je bilo danes že večkrat povedano. Sam predlog zakona o javnih cestah pa vzpostavlja ustrezne pravne podlage za izvajanje nadzora nad pravilnim uveljavljanjem prilagoditve višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila. Novela razširja pooblastila nadzornih organov, kršitve materialnih določb pa uvršča med kazenske določbe. Prav tako se z novelo zakona povečuje nadzor ob morebitnih zlorabah zaprtega cestninskega sistema. Novela uvaja ustrezno pravno podlago za izvajanje fotografiranja v primerih prevzema in oddaje zadnjega veljavnega dokumenta za plačilo cestnine v zaprtem sistemu cestninjenja. Z razširitvijo pooblastila upravljavca cestninskih cest in z uvrstitvijo kršitev materialnih določb zakona med kazenske določbe zakona se bo zagotovil učinkovit nadzor v zvezi z uveljavljanjem prilagoditev višine cestnine glede na evroemisijski razred vozila pri cestninjenju z elektronsko tablico ABC in že uveljavljenimi elektronskimi plačilnimi mediji upravljavca cestninskih cest. Vzpostavljene pa bodo tudi ustrezne pravne podlage za sankcioniranje morebitnih kršiteljev. V Poslanski skupini socialnih demokratov prav tako pozdravljamo sprejem akcijskega načrta elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku, ki ga je sprejela Vlada Republike Slovenije, saj bo le-ta navkljub finančnim težavam, ki jih je prinesla uvedba vinjetnega sistema v letu 2008, uvedel nov cestninski sistem. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še dr. Peter Verlič, v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala. Novost predlaganega zakona je kontroliranje prehoda cestninskih postaj pri prevozih vozil, tovornih vozil z elektronskimi mediji upravljavca cestninskih cest. Koalicija je najprej vložila amandma, s kateri je v besedilo zakona poskušala vnesti uzakonitev plačevanja cestnine posebej za elektronsko tablico ABC ter za druge elektronske medije. V naši poslanski skupini smo uzakonitvi elektronske tablice ABC nasprotovali. Naj pojasnimo razloge, zakaj. Elektronska tablica ABC predstavlja zastarel sistem mikrovalovnega elektronskega cestninjenja na neustrezni in nestandardni frekvenci, ki ne sledi direktivi Evropske unije o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov. Tablice ABC so bile za osebna vozila z uvedbo vinjet dokončno ukinjene in pričakovali smo, da bo monopol ABC cestninjenja odšel v zgodovino kot sistem, ki je sicer funkcioniral, a na zastarel in monopolen način. Monopoli pa v sodobnem svetu tržne konkurenčnosti po naši presoji pomenijo, žal, predvsem visoko ceno za uporabnika. Zastarele ABC tablice so se vrnile na naše avtoceste zaradi zahteve Obrtno-podjetniške zbornice, da se mora omogočiti prehod tovornih vozil z opuščenimi avtomobilskimi ABC tablicami. Avtoprevozniki tega očitno niso kupili, saj je za več kot 28.000 tovornih vozil menda prodanih zgolj 2.500 ABC tablic, kar je manj kot 10%. Zakaj torej takšno vztrajanje na ABC tablicah, če očitno ne gredo v promet? Kdo si tu želi ohranitve ABC sistema? Avtoprevozniki očitno ne, če je prodanih le 10% tablic. Zahteva po nadgradnji ABC sistema, s katerim naj bi bilo tovornim vozilom omogočeno različno cestninjenje za različne emisijske razrede tovornih vozil, pa je po našem mnenju tudi v direktnem nasprotju z direktivo o interoperabilnosti cestninskih sistemov. Po naši oceni gre pri nadgradnji za bistveno funkcionalno novost, ki skladno z direktivo zahteva odprt mednarodni razpis, kjer bi med seboj tekmovali različni sistemi cestninjenja. V primeru predlaganega zakona pa se očitno podeljuje monopol zastarelemu ABC sistemu. Naj ponovno poudarimo, sedaj vloženi koalicijski amandma, ki iz teksta zakona eksplicitno črta besedilo "elektronska tablica ABC", je sicer primeren, moti pa nas, da je v obrazložitvi zapisano, da gre za redakcijski popravek, kar pomeni, in to smo v stališču Poslanske skupine Socialnih demokratov že slišali, da bo sicer iz teksta "elektronska tablica ABC" izginila, ampak se bo v praksi nadaljevalo s projektom nadgradnje zastarelega ABC sistema, kar je nesprejemljivo in predvsem v nasprotju z evropsko regulativo na področju cestninjenja. Upravičeno se bojimo, da bo Vlada sedaj pod pojmom elektronski mediji, kot je sedaj dikcija predlaganih sprememb, razumela torej tudi elektronsko tablico ABC in jo poskušala z obstoječim ponudnikom po ovinkih nadgraditi brez mednarodnega javnega razpisa. Zato predlaganega zakona v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 12. 2009. V razpravo dajem 2. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAGOTAVLJANJU NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA, skrajšani postopek. Predlog zakona je Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod mag. Kus, državni sekretar.
najlepša hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa. Cilj sprememb in dopolnitev zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa je prilagoditev in uskladitev slovenske zakonske ureditve tega področja s predpisi Skupnosti o enotnem evropskem nebu in ureditev vprašanja v zvezi z infrastrukturo navigacijskih služb zračnega prometa po spremembah slovenskih računovodskih standardov. Tako se odpravlja različno urejanje istih vprašanj s predpisi EU in Republike Slovenije, uskladitvi pa sta med seboj skladni. Predlagane glavne rešitve so naslednje. Črtajo se določbe zakona o vprašanjih, ki so urejena s predpisi EU. Javno podjetje prevzame v izvajanje zagotavljanje služb za potrebe operativnega zračnega prometa. Javno podjetje se dokapitalizira s stvarnim vložkom, ki ga sestavljajo sredstva, ki so bila dana v upravljanje javnemu podjetju Kontrola zračnega prometa Slovenije. Od tega so izvzeti gradbeni objekti, ki so zgrajeni na zemljiščih v lasti Republike Slovenije in so namenjeni daljšemu obdobju uporabe za potrebe navigacijskih služb zračnega prometa. Pri tem se ureja tudi vprašanje nerazporejenega dobička in rezerv družbe. Naslednjič. Za vodenje stroškovne baze za Republiki Slovenijo se pooblasti javno podjetje, stroškovno bazo in ceno za enoto storitve za Republiko Slovenijo pa odobri minister za promet. Vprašanje kritja odgovornosti in zavarovalnega kritja je urejeno tako, da Republika Slovenija jamči le za razliko med zavarovalnim kritjem, do katerega se je dolžno zavarovati javno podjetje, in višine škodne odgovornosti. Delavci ministrstva, pristojnega za obrambo, ki opravlja naloge v zvezi z zagotavljanjem služb, ki jih izvaja javno podjetje, pod določenimi pogoji preidejo na delo v javno podjetje. Besedilo tega zakona je terminološko bolj skladno s predpisi Skupnosti o enotnem nebu. V skladu z navedenim Vlada predlaga, da Državni zbor sprejme spremembe in dopolnitve predmetnega zakona v predlaganem besedilu. Hvala za pozornost.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Janku Vebru za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo. Odbor za promet je ravno tako na svoji 6. seji 27. novembra opravil obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa. Pri uvodni predstavitvi predlagatelja je bilo posebej poudarjeno, da se je pri pripravi rešitev predloga zakona upoštevano načelo, da eno vprašanje navigacijskih služb zračnega prometa lahko ureja le en predpis, ali predpis Republike Slovenije ali predpis Evropske unije v skladu z veljavnim pravnim redom. Takšna vsebina zakona je imela nekako za posledico tudi obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki v svojem mnenju ugotavlja, da predlog zakona črta večje število določb veljavnega zakona z obrazložitvijo, da so ta vprašanja urejena v uredbah Sveta ali uredbah Komisije. Uredb Evropskega sveta seveda ni dovoljeno prenašati v pravni red države članice, kljub temu pa je treba opozoriti, da v številnih primerih uredb same uredbe niso samoizvršljivi akti, ampak morajo za njihovi izvrševanje skrbeti pristojni organi države članice. To pa lahko storijo le, če imajo v skladu s pravnim redom države zagotovljeno pristojnost in pooblastila za njihovo izvrševanje in če so v pravnem redu države zagotovljena procesna pravila, ki omogočajo izvajanje teh nalog. Na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe je bilo tudi pripravljenih veliko amandmajev, ki jih je odbor obravnaval, seveda pa so člani v razpravi nekako največ pozornosti namenili določbi 3. člena predloga zakona, ki ureja vprašanje zagotavljanja meteorološke službe za potrebe letalstva. Predstavnik Sindikata letalskih meteorologov je v razpravi poudarjal neustrezno organiziranost služb. Z Ministrstva za okolje in prostor, Agencije za okolje, ki zagotavlja letalske meteorološke službe v Republiki Sloveniji, so pojasnili, da je organizacija teh služb ustrezna, urejena je v zakonu o meteorološki dejavnosti in da spremembe oziroma določbe v tem zakonu niso potrebne. Seveda pa smo vsi člani v odboru se strinjali, da je treba predvsem zagotavljati varnost zračnega prometa in temu primerno tudi delovanje meteorološke službe. Predstavniki ministrstva so podali tudi odgovore in poudarili, da je vprašanje varnosti v celoti urejeno v uredbah Evropske komisije v skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb in o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa, ki jih izvajamo tudi v Sloveniji. Nezadovoljstvo predstavnikov Sindikata letalskih meteorologov Slovenije pa, menijo, je posledica neustreznega statusa le-teh v okviru nagrajevanja javnih uslužbencev. Amandmaji, ki so bili vloženi s strani koalicijskih poslanskih skupin in so v večini tudi povzemali mnenja Zakonodajno-pravne službe, je odbor sprejel. Odbor pa je glasoval tudi o vseh členih predloga zakona in jih ravno tako sprejel. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Anton Urh bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Po seznanitvi z novelo v Poslanski skupini DeSUS ugotavljamo, da vsebina predlaganih sprememb in dopolnitev sledi namenu in ciljem, ki jih je predlagatelj želel doseči, zato bomo dopolnjen predlog obravnavanega zakona podprli. Področje zagotavljanja služb zračnega prometa, letalskih informacijskih služb in službe letalskih komunikacij je Republika Slovenija uredila v pogojih obvezne gospodarske javne službe kot javno podjetje in v skladu z veljavno zakonodajo že leta 2003. Ob vstopu v EU postanejo merodajne na tem področju poleg notranje obstoječe zakonodaje še kopica uredb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Bistvene so tudi spremembe slovenskih računovodskih standardov v letu 2005, prav tako pa so relevantnejši mednarodni računovodski standardi po uredbi Evropske skupnosti. To opisano stanje normativne ureditve področja navigacijskih služb zračnega prometa je, kot ugotavlja predlagatelj, poglaviten razlog za zakonodajno prevetritev področja. Tako sprejetje novele pomeni uresničitev cilja odpravi različno pravno urejanje tistih vprašanj oziroma podvojenost glede na evropske predpise ter neskladnost celovite ureditve, če neko vprašanje ureja le naš predpis ali predpis Evropske unije U. Poleg tega predlagatelj opozarja tudi na neustrezno urejenost vprašanj glede sredstev upravljanja in infrastrukture vseh področnih navigacijskih služb ter na strani Računskega sodišča ugotovljene nepravilnosti pri računovodskih zadevah izvajalcev navigacijskih služb. Predlagane spremembe v zvezi z dokapitalizacijo javnega podjetja s stvarnim vložkom, katerega sestavljajo sredstva, ki so bile dana v upravljanje javnemu podjetju, in s prenosom nerazporejenega dobička, ki bo ustvarjen do dneva povečanja kapitala, po tem zakonu v rezerve javnega podjetja pripadajoče dejavnosti služb, ki jih javno podjetje izvaja, bodo zadostila po naši oceni tako opozorilom Računskega sodišča kot tudi zahtevam, ki jih narekujejo računovodski predpisi ter predpisi s področja javnih gospodarskih služb. V Poslanski skupini DeSUS smo mnenja, da novela udejanja celovitost in skladnost normativne ureditve izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, pri čemer je pomembno tudi to, da se organizacijska oblika in pripadajoča finančna sredstva navigacijskih služb formirajo z namenom izboljšanja tudi operativnosti služb v smislu zagotavljanja varnosti ter da se samo izvajanje teh služb čim bolj približa zahtevam, ki jih Evropa narekuje na enotnem evropskem nebu. Kot je bilo povedano na začetku, bomo poslanci DeSUS-a predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Zakonske spremembe o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa so prav gotovo dobrodošle, saj na nek način dobivamo evropsko primerljive, kompatibilne predpise in odpravljamo podvojenost in različne normativne ureditve pri tovrstnem urejanju. Eno vprašanje navigacijskih služb zračnega prometa lahko ureja le en predpis: ali predpis Republike Slovenije, ali predpis Evropske unije. To je smiselno in nujno. Proračun Republike Slovenije ne sme biti obremenjen z obveznostmi v zvezi z zagotavljanjem te službe, razen v posebnih proračunskih porabnikih, kar menimo, da je tudi dobro v teh težkih časih, in ne nazadnje predpisi Republike Slovenije in predpisi Evropske unije morajo biti med seboj usklajeni, tako da v bistvu predstavljajo celovitost normativne ureditve in na nek način seveda tudi zagotavljajo maksimalno varnost in urejenost zračnega prometa. Skratka, še en predpis Evropske unije, ki bo mogoče odpravil kakšno nepravilnost tudi v naši zakonodaji, državni, in poenotil stališča, tehnične normative in pa standarde v zračnem prometu.
Hvala. Gospod Miran Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Predstavniki Vlade, cenjene poslanke, kolegi poslanci! Osnovni cilj zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa je zagotavljanje tako varnosti, rednosti oziroma točnosti in nemotenosti zračnega prometa, kar je javni interes in mora biti izpolnjen v vseh pogojih in tudi okoliščinah. Za zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa je odgovorna država, kar je temeljno načelo na tem področju in izhaja že iz Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu. To temeljno načelo v Liberalni demokraciji Sloveniji tudi razumemo kot osnovno vodilo pri pripravi druge pravno zelo zahtevne novele zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa, ki jo obravnavamo danes. Naš kontrolirani zračni prostor je del evropskega zračnega prostora, Slovenija pa članica Eurocontrola, to se pravi, Evropske organizacije za varnost v zračnem prometu, s strateškim ciljem vključitve našega zračnega prostora v funkcionalni blok zračnega prostora srednje Evrope in pridobitve aktivne vloge pri izvajanju storitev v njem. Zato je s tega vidika, predvsem pa z vidika zagotavljanja osnovnega cilja zakona še kako pomembno, da z obravnavano novelo prilagajamo in usklajujemo našo zakonsko ureditev s tega področja s predpisi Evropske unije o enotnem evropskem nebu in sicer s štirimi uredbami tako Evropskega parlamenta in Sveta, ter z 12 uredbami evropske komisije, ter urejamo vprašanja v zvezi z infrastrukturo navigacijskih služb zračnega prometa po spremembah slovenskih računovodskih standardov. V Liberalni demokraciji Slovenije izpostavljamo predvsem naslednje rešitve, ki jih prinaša novela obravnavanega zakona: črtajo se določbe zakona o vprašanjih, ki so urejena s predpisi Evropske unije; bolj jasno se opredeljuje zagotavljanje službe za potrebe zračnega prometa, ki se ne izvaja v skladu s standardi in priporočenimi praksami; za vodenje stroškovne baze za Republiko Slovenijo se pooblasti Kontrola zračnega prometa Slovenije, delavci ministrstva, pristojnega za obrambo, ki opravljajo naloge v zvezi z zagotavljanjem služb zračnega prometa, pa pridejo po tej noveli na delo v Kontrolo zračnega prometa Slovenije. V tem pa Vlado in pa in pristojno ministrstvo opozarjamo, da očitno obstajajo določeni problemi z izvajanjem službe letalske meteorologije oziroma z njeno organiziranostjo, kar se je lepo videlo na sami seji matičnega odbora, se pravi na seji Odbora za promet, zato pozivamo tako Vlado kot tudi pristojno ministrstvo, da čim prej strokovno, učinkovito in s potrebno mero subtilnosti razreši ta problem. Na koncu naj povem, da v Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo tudi dokapitalizacijo javnega podjetja Kontrola zračnega prometa Slovenije s stvarnim vložkom in hkrati s tem izražamo zadovoljstvo, da se je po vseh zapletih na Brniku končno le začela gradnja centra za vodenje in kontrolo zračnega prometa, v katerem bo Kontrola zračnega prometa Slovenije lažje opravljala svoje zahtevno in odgovorno delo. V Liberalni demokraciji Slovenije bomo predlog zakona podprli.
Hvala. Dr. Peter Verlič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Še enkrat hvala lepa. Spoštovani. Na klopeh imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa kot krovni zakon delovanja in organiziranja javnega podjetja Kontrole zračnega prometa Slovenije. Po pregledu končnega predloga zakona in dosedanji obravnavi v Odboru za promet Državnega zbora, ki je bil poslan v obravnavo Državnemu zboru, ugotavljamo, da omenjeni predlog predvideva odpravo nekonsistentnosti med Zakonom o letalstvu in Zakonom o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa v zvezi z infrastrukturo ter njenim lastništvom. Predvidena rešitev planiranja, razvijanja, nabavljanja in upravljanja objektov, naprav in sistemov, potrebnih za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa s strani Kontrole zračnega prometa Slovenije ter predvidena pretvorba sredstev v upravljanju v kapitalski delež ter s tem omogočeno lastništvo Kontrole zračnega prometa Slovenije nad infrastrukturo sledi rešitvam Računskega sodišča. Kljub temu pa se sprašujemo, ali je javno podjetje dokapitalizirano z vsemi objekti navigacijskih služb zračnega prometa in ali imamo pred sabo celovito rešitev. Zakon določa zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa za potrebe operativnega zračnega prometa v okviru kontrole zračnega prometa na podlagi pogodbe med Ministrstvom za obrambo in Kontrolo zračnega prometa Slovenije, kar je glede na specifiko dejavnosti verjetno smiselno. S tem v zvezi naj bi delavci, ki so na dan uveljavitve zakona zaposleni pri Ministrstvu za obrambo in opravljajo naloge z delovnega področja navigacijskih služb, prešli na delo v kontrolo zračnega prometa. Predlog tudi ne določa natančno, katero osebje Ministrstva za obrambo naj bi prišlo pod okrilje Kontrole zračnega prometa Slovenije. V izogib napačnim interpretacijam in potencialnim zlorabam bi bilo smiselno to osebje tudi poimenovati. Predlog zakona pri obravnavi prihodkov iz naslova opravljenih storitev navigacijskih služb zračnega prometa kot primarnem prihodku kontrole zračnega prometa dodaja določilo, da način delitve prihodkov med upravičence določa vlada. Evropska regulativa enotnega evropskega neba jasno definira način določitve stroškovnih baz kot osnove za določitev pristojbin, na katerih temeljijo prihodki posamezne države iz naslova opravljanja storitev. Delitev prihodkov mora biti skladno s stroškovnimi bazami in deleži dejanskih stroškov posameznih upravičencev v samih bazah. Vsakršna drugačna oziroma napačna interpretacija delitve prihodkov bi pomenila kršitev evropskih regulativ v zvezi z zaračunavanjem pristojbin, zato se nam predlog določila zdi nesmiseln in potencialno zavajajoč pri njegovi razlagi. Za konec bi želel poudariti, da se bo naša poslanska skupina glede spremembe zakona o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa zaradi vsega naštetega pri glasovanju vzdržala. Opozarjamo, da moramo imeti urejeno in nedvoumno zakonodajo, ki skozi ureditev področja navigacijskih služb zračnega prometa določa okvir organiziranja in delovanja javnega podjetja Kontrola zračnega prometa Slovenije ter posledično varnosti, rednosti in finančne učinkovitosti za uporabnike slovenskega zračnega prostora. Ne sme se zgoditi, da bi slaba zakonodaja vplivala na varnost v letalskem prometu.
Hvala. Gospod Janez Ribič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora. Spoštovani! Spet gre za zakon po skrajšanem postopku. Na prvi pogled se je mogoče strinjati, da je dopusten razlog za takšen postopek zgolj uskladitev in racionalizacija predpisov oziroma odprava podvojenosti ali različne normativne ureditve istih ali podobnih vprašanj v predpisih Republike Slovenije in v predpisih Evropske unije. Lahko pa tudi ugotovimo, da ima predlog zakona 31 členov, na katere je bilo vloženih skoraj ravno toliko amandmajev. Jasno je, da morajo biti predpisi Republike Slovenije in predpisi Evropske unije med seboj skladni in tako predstavljati celovitost normativne ureditve zagotavljanja oziroma izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa in da smo dolžni vrsto ter obliko zagotavljanja navigacijskih služb zračnega prometa čim bolj približati zahtevam, ki so opredeljene v predpisih Evropske skupnosti o enotnem evropskem nebu, zlasti v Uredbi S-2096/2005. Jasno pa je tudi, da niso direktive izvršljive neposredno in je treba zato sprejeti ustrezne predpise. Mogoče se je strinjati, da vprašanje navigacijskih služb zračnega prometa lahko ureja le en predpis, predpis Republike Slovenije ali predpis Evropske unije, v skladu z veljavnim pravnim redom, in da naš proračun ne sme biti obremenjen z obveznostmi v zvezi z zagotavljanjem navigacijskih služb zračnega prometa, razen pri posameznih proračunskih uporabnikih, ki si na tak način zagotovijo nekatere službe, na primer, zračni promet državnih zrakoplovov oziroma operativni zračni promet, ali pa zaradi izpolnjevanja sprejetih domačih ali mednarodnih obveznosti, na primer, leti, ki so oproščeni plačila pristojbin za storitve navigacijskih služb zračnega prometa. Glede na pripombe Sindikata letalskih meteorologov, KS-90 in pripombe Zakonodajno-pravne službe ter številne popravke, ki so bili potrebni, pa smo v dvomih, ali bi zakon podprli. Tako Državni svet kot tudi Komisija Državnega zbora za lokalno samoupravo priporočata Vladi, da bi se storitve navigacijske službe za meteorološke meritve na letališčih zagotavljale v okviru javnega podjetja in ne v okviru državnega organa. Odločili se bomo, ko bomo slišali dodatna pojasnila Vlade, saj ni videti, kje v zakonu, veljavnem v Republiki Sloveniji, je določeno, kateri državni organ je v Republiki Sloveniji nacionalni nadzorni organ v smislu 4. člena Uredbe S št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba. Nadzor oziroma navigacija v zračnem prometu je pomembna za varnost naše države in zelo resna zadeva, da bi jo sprejemali z nedorečenimi rešitvami ali s tako slabo pripravljenim zakonom. Hvala.
Hvala. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajem, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Horvat, državni sekretar, izvolite, imate besedo.
Spoštovane gospe in gospodje, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsednik Državnega zbora! Dovolite mi, da na kratko povem predvsem poglavitne rešitve Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Temeljni cilji oziroma izhodišča predloga zakona so preglednost, pravna varnost in poenostavitev davčnega postopka, pa tudi uskladitev zakonskega besedila s spremembami evropskega pravnega reda. S tem se zmanjša administrativno breme zavezancev za davek in davčnega organa ter stimulira zavezance za davek k prostovoljnemu izpolnjevanju davčnih obveznosti. Poglavitne rešitve predloga zakona so naslednje. Razširi se nabor podatkov, označenih kot davčna tajnost, ki jih davčni organ lahko razkrije določenim subjektom v taksativno predpisanih primerih, na primer v postopkih javnega naročanja - potem, določi se odgovornost osebe, ki upravlja premoženja zavezanca, fizične osebe, ki je razglašena za pogrešano ali opravilno nesposobno, ter odgovornost osebe, ki opravlja s premoženjem umrle osebe do prevzema premoženja s strani pravnega naslednika. Določi se posebni primer prekinitve davčnega postopka, kadar je zaradi ugotovitve dejanskega stanja treba opraviti poizvedbo pri pristojnih organih drugih držav članic EU in pristojnih organih za izmenjavo podatkov; skrajša se čas, ko je navadno vročitev opravljena, in sicer z 20 na 15 dni. Davčni zavezanec ima v primerih, določenih z zakonom, možnost izpodbijati dejstva opravljene vročitve, pri tem izpodbijanju vročitve informativnega izračuna dohodnine, kot rečeno, recimo z vložitvijo davčne napovedi, če davčni zavezanec informativnega izračuna ni prejel. Kot naslednje, določi se nov obnovitveni razlog, katerega smisel je v možnosti odprave nepravilnosti pri odmeri davka tudi po dokončanosti oziroma dokončnosti odločbe. Kot naslednje, pri vračilu davka se obrestujejo zamudne obresti, kadar davčni organ ne vrne preveč plačanih ali neupravičeno plačanih zamudnih obresti v zakonskih rokih za vračilo davka. Določi se možnost poplačila davčnega dolga tudi po zastaranju, če je davčni dolg zavarovan s hipoteko in če je pred potekom zastaranja pravice do izterjave pri pristojnem sodišču vložen predlog za izvršbo na nepremičnino. Določi se, da se zarubljene premičnine praviloma ne prodajo več na javni dražbi, temveč davčni organ sam izbere primeren način prodaje, pri katerem upošteva najugodnejši izid, predvsem najugodnejšo ceno, ki jo bo lahko dosegel pri prodaji. Natančneje se uredi obveznost plačila davčnega odtegljaja v primeru nekaterih transakcij, ki so se začele pojavljati v zadnjem času in doslej niso bile natančno oziroma posebej urejene. Na primer transakcije povezane z uvedbo fiduciarnih računov po zakonu, ki ureja trg finančnih instrumentov. Predlagatelj podpira amandmaje poslanskih skupin SD, Zares in LDS, vložene k 5., 61., 111. in 153.a členu dopolnjenega Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku in ne podpira pa predlogov Poslanske skupine SDS k 111. členu tega istega zakona z dne 8. 12. 2009. Spoštovane poslanke in poslanci, Vlada predlaga Državnemu zboru, da se na tej osnovi opravi tudi tretja razprava in se zakon podpre.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku odbora gospodu Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko je na 12. seji 3. decembra 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada Republike Slovenije. Predhodno je Državni zbor na zahtevo skupine poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom opravil 1. obravnavo predmetnega zakona in ob tem sprejel sklep, da je predlog primeren za nadaljnjo obravnavo. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki glede na obsežnost novele v okviru splošnih pripomb odpira vprašanje ustreznejšega pristopa z oblikovanjem novega besedila. Hkrati opozarja na neupoštevanje določenih ustavnih načel in v nadaljevanju posreduje konkretna opozorila k 43 členom zakonskega predloga. K predloženemu zakonu so v poslovniškem roku 27. novembra 2009 na podlagi prej navedenega mnenja k 34 členom predloženega besedila vložile amandmaje koalicijske poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in Poslanski klub LDS. V okviru delovnega gradiva so bili v pregled vloženih amandmajev na pobudo Zakonodajno-pravne službe v zvezi s posredovanim mnenjem naknadno vključeni še predlogi za amandma odbora oziroma amandmaja k amandmajem poslanskih skupin, in sicer k 5., 8., 77., 92. in k 132. členu zakonskega predloga. V dodatnem delovnem gradivu se je odbor seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 27. novembra, ki predmetnemu besedilu ne izraža podpore. V dodatni obrazložitvi členov je minister, pristojen za finance, posredoval bistvene poudarke pisne obrazložitve zadevnega besedila. Sicer je osnovni cilj novele v zmanjšanju administrativnega bremena tako zavezancev za davek kot davčnega organa s stimulacijo zavezancev k prostovoljnemu izpolnjevanju davčnih obveznosti, ob sočasni uskladitvi zakonskega besedila s spremembami evropskega pravnega reda. S tem besedilo usklajuje spremembe z osnovnimi uzakonjenimi načeli ob zagotavljanju potrebne konsistence davčne postopkovne zakonodaje. Hkrati je bila v imenu Vlade k vsem vloženim amandmajem koalicijskih poslanskih skupin in naknadnim predlogom za amandmaje odbora iz delovnega gradiva na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe izražena podpora. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe povzela posamezne ugotovitve iz pisnega mnenja, poudarila, da amandmaji poslanskih skupin v pretežni meri sledijo mnenju navedene službe ter opozorila še na določena odprta vprašanja. V razpravi so člani odbora pozornost namenili 111. členu in predlogu za nov 153.a člen ter obema amandmajema, izoblikovanima na sami seji na pobudo posameznih članov odbora, ki jo je odbor v nadaljevanju sprejel. Ob obravnavi je odbor izmed amandmajev kvalificiranih predlagateljev sprejel vse amandmaje poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS, kot navedeno, k 34 členom zakonskega predloga, razvidnih iz poročila odbora. Odbor je po glasovanju o amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala. Ker je Državni zbor na 10. seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Zato prehajamo na razpravo na členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 12. Najprej dajem v razpravo 5. člen ter amandma poslanskih skupin: SD, Zares in LDS. Želi kdo razpravljati o 5. členu in amandmaju k temu členu? Nihče. V razpravo dajem 61. člen ter amandma poslanskih skupin: SD, Zares in LDS k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Gremo naprej. V razpravo dajem 111. člen in amandma poslanskih skupin: SD, Zares in LDS ter amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravo? Ja, vidim. Odpiram prijavo. Gospod Likar, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Slovenski demokratski stranki smo predlagali amandma k 111. členu, in sicer tako, da je davčni zavezanec za dohodnino od dobička iz odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih kuponov dolžan predložiti napoved za odmero dohodnine davčnemu organu v elektronski obliki le, če mu je tudi oseba, ki je zavezana za dajanje podatkov za odmero dohodnine iz omenjenega naslova, le-te poslala v elektronski obliki in če je imel v preteklem letu več kot 10 obdavčljivih odsvojitev tovrstnega kapitala. Ob tem smo se oprli tudi na mnenje Zakonodajno-pravne službe k temu členu, ki ugotavlja, da dikcija člena, ki jo predlaga Vlada pomeni za zavezanca oziroma državljana neprijazno davčno upravo. V prvotnem predlogu je bilo namreč rečeno, da če davčni zavezanec opravi več kot pet obdavčljivih odsvojitev kapitala, mora davčno napoved predložiti izključno v elektronski obliki. V obrazložitvah pa obenem pojasnjujejo, da se v te namene lahko uporabi računalniško opremo, nameščeno na davčnih uradih, če sam ne razpolaga z ustrezno računalniško opremo. Nadalje, Vlada to pojasnjuje, da je v preteklih letih kar nekaj davčnih zavezancev vložilo davčno napoved s 500 in več popisnimi listi in Durs je za vnos teh podatkov porabil osem do deset dni. Sprašujem se, če je davčni organ v takih primerih porabil osem do deset dni, koliko časa bi porabili šele davčni zavezanci, ki ne razpolagajo z ustrezno računalniško opremo in bi hodili na davčni urad in izpolnjevali svojo davčno napoved. V SDS se strinjamo z oceno Zakonodajno-pravne službe, ki je pravilno ocenila, da tukaj ne gre za davčnemu zavezancu oziroma državljanov prijazno davčno upravo, in ocenjuje, da bi lahko določili tudi obveznost, da osebe, ki so zavezane za dajanje podatkov zavezancem iz naslova tovrstnih odsvojitev kapitala - tu mislim predvsem banke in borznoposredniške hiše, le-te posredujejo v elektronski obliki, zavezanci pa bi jih lahko tako poslali davčnemu organu tudi v elektronski obliki. Vlada oziroma Ministrstvo za finance tak predlog zavrača z utemeljitvijo, da bi se s tem vmešavalo v poslovni odnos teh oseb, kar pa seveda ne drži, saj bi ta obveznost nastala zaradi izpolnitve davčne obveznosti. Taka argumentacija je tudi v nasprotju z vladnimi načeli projekta odprave administrativnih ovir, ki ga je sprejela sedanja vlada. Še nekaj, osebe, ki so zavezane za dajanje podatkov davčnemu organu, morajo le-te pošiljati tudi v elektronski obliki. Podatki že obstajajo v elektronski obliki. Treba je najti samo način, da se bodo ti podatki pošiljali tudi davčnim zavezancem v elektronski obliki. Seveda tistim, ki to možnost imajo. Z amandmajem v SDS predlagamo, da morajo izpolniti davčno napoved iz naslova dohodnine od prodaje vrednostnih papirjev, drugih deležev kapitala ter investicijskih kuponov samo tisti davčni zavezanci, ki te podatke tudi prejmejo od zavezancev za dajanje podatkov v elektronski obliki in ki opravijo več kot 10 takšnih transakcij. S podporo temu amandmaju bomo naredili še en korak k odpravi administrativnih ovir in k vzpostavitvi državljanom bolj prijazne davčne administracije. Hvala.
Hvala. Še kdo o 111. členu in amandmajih k temu členu? Nihče. Potem prehajamo na 153.a člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares in LDS k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Potem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 12. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 16.10.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da zasedejo svoja mesta in preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo prekinjeno 8. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Uradnem listu Republike Slovenije. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 6. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. In sicer odločamo o amandmaju poslanskih skupin DeSUS, LDS, SD in Zares k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji zbora. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 7. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16.12.2009. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju, to je amandma Poslanske skupine SDS k 6. členu. V primeru, da bo ta amandma sprejet, postane amandma pod točko 2, torej amandma koalicijskih poslanskih skupin, brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Vidim eno roko. Gospod Žerjav, izvolite. [[Ne, oprostite.]] Nihče. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 38. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju koalicijskih poslanskih skupin k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 20. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 6. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma. Ne. Ugotavljam, da k predlogu v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev. Obenem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 10. točko dnevnega reda - drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Najprej odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 43, proti 14. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 5. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 45, proti 16. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 24. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 26, proti 40. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo odločanje o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona in besedo dajem predstavniku Vlade, predlagateljici predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Predlagam, da Državni zbor opravi tudi tretjo obravnavo predloga tega zakona že na tej seji Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 47, proti 18. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 18. 12. 2009, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov. Nadaljujemo drugo obravnavo, to je odločanje o vloženih amandmajih. Najprej prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 1. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Vidim eno roko. Gospod Tanko, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Slovenija je pač ena izmed držav, ki ni uvedla primerne oblike nadzora nad tovornimi vozili nad 3.500 kilogramov v predpisanem roku. S 1. 1. 2010 bi morali mi preiti na novo obliko cestninjenja, vendar v celem letošnjem letu Vlada ni sprejela nobenih ustreznih ukrepov, da bi dejansko to uvedli. Zaradi tega, ali kot posledica tega, ali pa namensko zaradi tega, se je to zgodilo, pa sedaj popravljamo, sprejemamo popravek zakona, s katerim Vlada nadgrajuje neustrezno frekvenco in to na način, da bo ta ABC sistem nadgradila brez javnega razpisa. Menimo, da to ni primerno in da je treba storiti vse, da bi prišli v cestnino v prostem prometnem toku z ustrezno frekvenco, tako, ki je evropsko primerljiva, tudi določena, in ne, da nadgrajujemo neustrezno frekvenco. Sporno pa je tudi to zaradi tega, ker se s tem, ko se ne bo izpeljalo javnega razpisa, pač obstoječemu upravljavcu ABC sistema dajejo koncesije ali pa pravice, da ta sistem nadgradi na nekonkurenčen način in to prav gotovo bo ta sistem zelo podražilo. In pa tudi delamo ga neprimerljivega z evropskimi sistemi na tem področju. Skratka, predlagam, da amandma podprete, da s tem tudi omogočimo in prisilimo Vlado Republike Slovenije, da izpelje vse postopke za uvedbo cestninjenja za tovorna vozila nad 3.500 kilogramov;, seveda ob upoštevanju vseh tistih dodatnih okoljskih zahtev, ki so ob tem potrebne. Če pa ta amandma ne bo sprejet, potem to pomeni, da se podaljšuje obstoječi cestninski sitem, da se bo ta nadgradnja izvedba mimo javnega razpisa na nekonkurenčen način in glede na to, da so te telekomunikacije v upravljanju Ministrstva za visoko šolstvo, pač pomeni to tudi svojevrstno izkaznico tistih, ki bdijo nad sistemom elektronskih telekomunikacij. Skratka, ocenjujemo, da gre za zelo lobistično in ne za potezo, ki bi pripomogla k boljšem, pravičnejšem in predvsem konkurenčnejšemu sistemu cestninjenja na naših avtocestah. Hvala lepa.
Hvala. Želi kdo obrazložitev v lastnem imenu? Ne. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 45. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 15. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam tudi, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 1. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ne. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah. Nadaljujemo drugo obravnavo, to je odločanje o vloženem amandmaju, in sicer prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmaju in drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona in sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ne. S tem ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Glasovanje o zakonu teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 48, proti 15. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. točko dnevnega reda - to je na obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zo zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predloga zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje o zakonu v celoti teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 2. točko dnevnega reda - to je druga obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, in sicer najprej odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 5. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 61. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 111. členu. Če bo ta amandma sprejet, je amandma pod točko 2. k istemu členu brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 45, proti 22. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares in LDS k 153.a členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo odločanje o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predstavniku Vlade kot predlagateljice predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Prosim, imate besedo.
Hvala. Ker so bili v drugi obravnavi [[...]]Imate proceduralni predlog?
Hvala lepa. Samo sprašujem, če ima predstavnik vlade pooblastilo za to zadevo pri tej točki.
Ja, to smo ugotovili že v času razprave, da je bilo predloženo potrdilo oziroma pooblastilo. Torej, ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu; sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovalo več kot tretjina navzočih poslancev. Smo v teku glasovanja. Imate proceduralni predlog? Proceduralni predlog je možen v zvezi z glasovanjem. Možna je tudi obstrukcija, napoved obstrukcije. Gospod Tanko, izvolite, imate proceduralni predlog.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Zdaj vidim, da se nam že v Državnem zboru dogaja ulica, da nekateri ne zdržijo, da bi kdorkoli, ki ni na pravi strani, dvignil roko.
Prosim samo, gospod Tanko ima besedo.
Spoštovani kolegi v Državnem zboru! Mislim, da razmere, ki se dogajajo pri obravnavi današnjih točk dnevnega reda, ne morejo biti ravno v ponos ne vladni koaliciji, še manj pa Vladi. Tukaj nastopajo kot predstavniki Vlade razni državni sekretarji raznih ministrstev in to pri točkah, ki nimajo popolnoma nobene zveze z njihovim delovnim področjem. Pri teh obravnavah smo bili danes priče, da nismo mogli dobiti kompetentnih odgovorov na posamezna vprašanja, ne pri tistih točkah, kjer smo obravnavali prometne zadeve, cestninjenje in podobne stvari, niti pri drugih točkah dnevnega reda, ko pridejo predstavniki Vlade, ki delovnega področja, vsebine dela ne poznajo. Mislim, da bi predsednik Državnega zbora in vsi tisti, ki organizirate delo Državnega zbora, morali poskrbeti, da na seje Državnega zbora pridejo kompetentni državni uradniki, kompetentni funkcionarji, ne pa, da dovolite, da pride sem "pro forma" državni funkcionar, tisti, ki sicer po statusu je državni funkcionar, ni pa kompetenten in ni pristojen za posamezno področje. Svetujem vam, da v prihodnje že zaradi nas - danes nas je bilo pri glasovanju 70 ali še kaj več, 80 - poskrbite, da bomo dobili primerne materiale in tudi primerne sogovornike, da bomo lahko na obravnavah teh zakonov prišli do soočenja in ugotovili, kaj je pravzaprav boljša rešitev. Način, kot ste ga ubrali danes, je način, ki kaže podcenjevanje poslancev Državnega zbora. Ugotavljam, da ta koalicija do te hiše nima nobenega odnosa in tudi zato se ni čuditi, da so reference, ki jih ima Državni zbor v okviru ocenjevanja državnih organov, tako nizke, kot so. Ni čudno, kajti mimogrede dobimo nekompetentne sogovornike, mimogrede poskrbimo, da državne institucije ali kdorkoli ne poroča Državnemu zboru, da ne moremo opraviti razprave in potem se tisti najbolj odgovorni čudite, zakaj je rating Državnega zbora tako nizek. Spoštovani predsednik Državnega zbora, predlagam, da v prihodnje poskrbite, da bodo na sejah Državnega zbora ministri ali državni sekretarji s tistih področij, katerih zakone obravnavamo. Tako je namreč tudi zapisano v 235. členu Poslovnika Državnega zbora. Danes smo imeli vse drugo, razen kompetentnih sogovornikov. Hvala lepa.
No, to ni bila napoved obstrukcije. Imate tudi vi proceduralni predlog, gospod predsednik? Izvolite.
Gospod podpredsednik, proceduralno predlagam, da nadaljujemo z glasovanjem. Ob tem bi pa poudaril, da je Vlada poslala sem predstavnike tudi v skladu z našim poslovnikom in da mora vsak voljeni funkcionar Vlade biti ob pravem in primernem trenutku sposoben predstavljati temeljna stališča in zakone, ki jih Vlada predlaga. Temu je bilo ugodeno in mislim, da glede tega ne more biti nobenih pripomb. Ali so vas odgovori zadovoljili ali ne, je pa seveda drugo vprašanje. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 8. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 18. 12., po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 12. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Lahko noč.