Spoštovane gospe in gospodje, dober dan! Pričenjam nadaljevanje 14. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: dr. Andrej Bajuk, Franc Kangler, Andrej Fabjan za popoldanski del seje, Matjaž Švagan za pričetek seje, ne, je že tukaj, Peter Levič. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Vstavimo kartice, prosim! Pritisnimo na "kvorum"! Ugotavljam, da je navzočih 49 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Današnje nadaljevanje 14. seje državnega zbora bomo pričeli z včeraj prekinjeno obravnavo 27. točke dnevnega reda, to je predloga poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane gospe in gospodje! Zdaj bom pa prebral naprej, tako kot sem tudi včeraj prebral tisto, kar je bilo napisano, pa se potem ni zgodilo. Tako, da jaz ne odgovarjam, če se to, kar bom prebral, ne bo zgodilo. Zatem bomo prešli na obravnavo prekinjene 10. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni ustreznosti živil in izdelkov ter snovi, ki prihajajo v stik z živili, in nato na obravnavo 22. točke ter po vrstnem redu dalje. Odbor za infrastrukturo in okolje je na današnji seji pripravil 19.a točko dnevnega reda. Če bo do konca 27. točke predloženo poročilo matičnega delovnega telesa, bomo sejo s to točko tudi nadaljevali, torej po 27. točki. Vse jasno? Nadaljujemo torej s 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je s poslovnikom. Smo na drugi obravnavi. Torej, prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga poslovnika. Dovolite, da vas ob tem obvestim, da bodo na podlagi 94. člena ustave vse vsebinske odločitve v zvezi s tem poslovnikom sprejete, če bosta zanje glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Gospod Vizjak, proceduralno.
Oprostite predsedujoči, vendar ta točka in seja je bila prekinjena ob splošni obravnavi in razpravi, ki ni bila zaključena.
Predsedujoča je včeraj, iz magnetograma to izhaja, izrecno dejala "zaključujem razpravo". Tako, da jaz ne morem ravnati drugače, kot da sledim poslovniku. Torej, včeraj je bilo rečeno "zaključujem razpravo". S tem je bil splošni del razprave zaključen. Gospe in gospodje! Prosim, če se lahko nekoliko umirimo in nadaljujemo z delom. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Torej, gre za običajni proceduralni sklep. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 11 je bilo proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 28.3.2002, to je pregled amandmajev k predlogu poslovnika državnega zbora Republike Slovenije, hitri postopek. Ker ste več takih gradiv doslej dobili, še enkrat opozarjam, datum je važen, levo zgoraj, 28.3.2002, in še za boljšo orientacijo, 26 strani ima to gradivo. Tako, da vsi vemo natančno, o čem govorimo. Gospe in gospodje, predlagam, da kar začnemo s prvim amandmajem, to je k 11. členu. 11. člen poslovnika, tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Nihče? Prosim, gospod Sok. Prosim za mir v dvorani. Izvolite, gospod Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Moram reči, da se sam na začetku današnje seje pridružujem temu protestu, kajti včeraj [[...]]
Dame in gospodje - oprostite, gospod Sok! - ali lahko prosim vse tiste, ki uporabljate mobilne telefone, da to opravite zunaj. To je res nemogoče, no, mimogrede. Izvolite, gospod Sok.
Pridružujem se protestu vodje poslanske skupine, gospoda Vizjaka, ki je povedal na začetku, da seja včeraj ni bila oziroma predsedujoča je včeraj rekla, da sejo prekinja in da bomo splošno razpravo nadaljevali danes, ker so bili določeni še prijavljeni za razpravo Očitno je, da režiserji tega niti ne dovolijo, da bi se splošna razprava o poslovniku končala. Namenili so se pač, da to sprejmejo na sebi lasten način, v resnici pa razlagajo, kako jim gre za to, da državni zbor dobi nov poslovnik. Torej, ne moremo drugega oziroma med razpravo bomo presodili, kako bomo sodelovali v tej zadevi. Kar se tiče amandmaja k 11. členu, dve poslanski skupini, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, predlagamo, da se v prvem odstavku 11. člena črta besedilo "poslanci, izvoljeni z liste volivcev". [[Nemir v dvorani.]]
Ali lahko prosim vodje poslanskih skupin največje opozicijske in največje koalicijske stranke, da se nekoliko umirijo? Gospod Sok sploh ne more končati svoje razprave. Izvolite, gospod Sok.
Predlagamo, da se v 11. členu v prvem odstavku črta besedilo "izvoljeni z list volivcev". V obrazložitvi smo navedli, da gre pri sestavljanju dnevnega reda za prvo sejo parlamenta, zato morajo poslanske skupine, ki jih sestavljajo poslanci, izvoljeni z istih list kandidatov, imeti enakopraven in enak status. Če se v poslovniku pojavlja to, da imajo tudi poslanci, izvoljeni z list volivcev enak status kot poslanske skupine, potem so le ti v privilegiranem položaju do ostalih Do zdaj se sicer takšna zadeva v našem parlamentu ni dogajala. Ni pa teoretično seveda izključeno, da v bodoče v parlament ne bi bilo izvoljenih več poslancev z list volivcev. To bi pomenilo, da bi takšni poslanci bili do poslanskih skupin pri pripravi prve seje v privilegiranem položaju. Zato predlagamo, da se to določilo v prvem odstavku 11. člena črta. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sok. Samo v pojasnilo vam in vsem ostalim. Citiram magnetogram včerajšnje seje. Gospa podpredsednica Irma Pavlinič Krebs: "Zaključujem splošno razpravo in prekinjam sejo." Prekinjam. "Prekinjam to točko dnevnega reda. Sejo zbora bomo pričeli jutri ob 10. uri s pravkar prekinjeno točko, 27. točko dnevnega reda, nato pa nadaljevali z 10., 22. in po vrstnem redu dalje." In potem o infrastrukturi in tako naprej. Skratka, ni kaj. Kdo želi razpravljati o 11. členu in amandmaju? Ja, gospod Sok, prosim, proceduralno.
Jaz mislim, da je tu bilo še posebej postavljeno vprašanje, če bomo nadaljevali danes s splošno razpravo. In predsedujoča je dvakrat zatrdila, da sejo samo prekinja in da bomo danes nadaljevali s splošno razpravo. Če je tako, jaz predlagam proceduralni predlog, da se da možnost in da se danes splošna razprava zaključi, tako kot je bilo včeraj rečeno. Vse drugo seveda imamo za prevaro, ki si jo je pač privoščila predsedujoča.
Gospod Sok, zdaj glede na to, da se seje snemajo - jaz sem prebral samo tisto, kar je bilo posneto. Če je bilo rečeno kaj mimo mikrofona, jaz tega ne vem. Kot predsedujoči lahko samo ugotavljam, da je bil postopek takšen, da je bila razprava zaključena. Zdaj smo pri 11. členu in ni kaj. Razprava teče o posameznih členih. Odpiram razpravo o 11. členu. Kdo želi besedo? Gospod Kavčič, proceduralno.
Gospod predsedujoči, mislim, da niste prebrali enega stavka pred tem, ki pravi: "Zaključujem splošno razpravo in prekinjam sejo". Tako je v magnetogramu.
To sem prebral. To sem prebral, gospod Kavčič.
Potem se opravičujem. No, in mislim, da je popolnoma jasno. Hvala.
Jaz vas prosim, če ne bi izgubljali energije z razpravo o tem, kaj je bilo rečeno, ker sem že in lahko še parkrat preberem, če želite sicer. Gospod Cukjati.
Ker gre za intervencijo, ki se je nanašala včeraj na moje posredovanje, moram obrazložiti naslednje. Kar nekaj časa prej, nekajkrat prej, preden je bil izrečen ta stavek, sem jaz dvignil roko in se hotel prijaviti k splošni razpravi. Ker me predsedujoča ni videla in me je videla šele potem, ko je izrekla ta stavek in sem hotel odpreti razpravo in mi ni dala besede in po intervenciji mi je vendarle dala besedo in sem jo vprašal, ali se razprava zaključuje ali prekinja. Ker če se prekinja, se ne bom javljal, ne bom podaljševal, bom na danes prenesel. In je rekla "prekinja". Jaz sem tako razumel, da se razprava prekinja, ne točka. Zaradi tega sem samo predlagal potem, da se pregled amandmajev pripravi in sem mislil potem danes nadaljevati. Če je pa to tak problem in je prišlo do nesporazuma, se bom pač oglašal k posameznim amandmajem. Hvala.
Spoštovane gospe in gospodje! Še enkrat. Podpredsednica je rekla, citiram: "Zaključujem splošno razpravo in prekinjam sejo" in potem "prekinjam to točko" in tako naprej, to kar sem že bral, "jutri bomo nadaljevali" in tako naprej. Potem pa Franc Cukjati: "Jaz bi samo predlagal, da bi z ozirom na to, da je do zdaj že šesti vir amandmajev, da bi jutri službe pripravile pregled vseh amandmajev." Podpredsednica Irma Pavlinič Krebs: "Absolutno. Absolutno. Zato smo pravzaprav tudi imeli namen, da danes zaključimo splošno razpravo in omogočimo službam, da glede na prihajajoče amandmaje seveda pripravijo pregled in jutri štartamo s pregledom amandmajev. Hvala lepa." Hvala lepa vsem, ker ste razumeli to, kar sem prebral. 11. člen. 11. člen in prosim, da razpravljamo o 11. členu. Kdo želi besedo? Gospod Mamić, prosim.
Jaz bi rad sprovociral gospo. Naj sama komentira, kaj je mislila. [[Smeh v dvorani.]] Prosim! Jaz sem včeraj pri dveh točkah [[...]]
Gospod Mamić!
[[...]]dvignil roko, da se bom prijavil za besedo in me je gledala, gospodu Soku je dala besedo, meni je ni dala.
Gospod Mamić! Gospod Mamić!
Če gleda v to smer, da me ne vidi [[...]]Oprostite!
Gospod Mamić! Če vam smem [[...]]
To ni nič drugega kot sprenevedanje. Hvala lepa.
Gospod Mamić! Če menite, da je bilo v postopku včeraj kaj narobe, potem je treba na vodstvo državnega zbora nasloviti ustrezno pismo, protest, kakorkoli, vendar pa smo pri razpravi o 11. členu, kar je bilo včeraj tudi napovedano. Oprostite, da vas moram prekiniti pri tem. Še enkrat vprašam, kdo želi besedo o 11. členu in amandmaju? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k 11. členu in prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 72 prisotnih je za glasovalo 21 poslank in poslancev, proti 49. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Še 11. člen v celoti. Glasujemo o 11. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 74 prisotnih je za glasovalo 54, 18 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 15. člen. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo, prosim? Gospod Vizjak.
Hvala. Jaz bi samo obrazložil amandma. Gre pa za to, da 15. člen govori o tem, da če državni zbor na prvi seji ne izvoli podpredsednikov državnega zbora ter imenuje predsednika in podpredsednike delovnih teles, jih izvoli oziroma imenuje najkasneje v 30 dneh po konstituiranju. Amandma govori o tem, da se enaka dikcija nanaša tudi na generalnega sekretarja državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k 15. členu in o členu. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k temu členu. Glasujmo, prosim! Od 73 prisotnih je za glasovalo 68 poslank in poslancev, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 15. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 75 prisotnih je za glasovalo 70 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 15. člen sprejet. 21. člen, tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Rokavec, prosim. A, oprostite! Gospod Anderlič najprej.
Ta amandma je bil vložen zato, da bi se lahko vzpostavila normalna komunikacija, če temu lahko tako rečem, med kolegijem in poslanskimi skupinami. Namreč, dobiti gradivo uro pred sejo kolegija, ne imeti možnosti se posvetovati s poslansko skupino in tam podati svoje mnenje, je mnogokrat nehvaležno in preprosto neizvedljivo, zato sem to predlagal. Ampak ker je bila že včeraj diskusija o tem členu, bi vendarle rekel, da popravljam, če lahko ustno naredim popravek tega amandmaja, da "predsednik državnega zbora pošlje članom kolegija gradivo za sejo kolegija 'praviloma' najmanj pet dni pred sejo kolegija", da velja tudi za ta organ neka priprava, predvsem pa priprava v poslanskih skupinah za dogovore na kolegiju, kar je najbrž smiselno; gre za terminski plan, gre za to, recimo, konec koncev, o čemer smo včeraj glasovali ali bomo v petek delali ali ne bomo delali. In če bi se v poslanskih skupinah lahko prej dogovorili o tem vprašanju, najbrž dvoma ne bi bilo in bi potem kolegij prišel z enoznačno rešitvijo. Predlagam, da se glasi tako, da "predsednik državnega zbora pošlje članom kolegija gradiva za sejo kolegija 'praviloma' najmanj pet dni pred sejo kolegija".
Hvala. To boste dali tudi pisno, gospod Anderlič? [[Da.]] Hvala. Ker gre dejansko samo za eno besedo, mislim, da ni nobenih razlogov, da ne bi upoštevali tega popravka predlagatelja. Gospod Rokavec, želite besedo?
Hvala za besedo. No, mislim, da to, kar je gospod Anderlič zdajle povedal, je že korak naprej k tistemu, o čemer je bila včeraj izražena pripomba poslanskega kolega, gospoda Podobnika. Ampak kljub vsemu bi ponovno poudaril, da tudi beseda "praviloma" bo verjetno zelo splošna in bi bilo v tem konkretnem primeru, če bi hoteli res postaviti kvaliteto odločanja na kolegiju, bolj smiselno, če bi dejansko k temu dodali še en odstavek brez besedice "praviloma", ampak da bi opredelili, kaj pa v tistih primerih, kjer so pa res nekatere izredne razmere, v tistih primerih pa ne velja določba tega odstavka. Prepričan sem, da bi na tak način bila bolj jasna dikcija. In zdaj, če bo tudi sprejet ta amandma, bi bilo smiselno, ga vsaj v tretjem branju popraviti. Drugače sem pa prepričan, da bo lahko veliko nejasnosti. In beseda "praviloma" pove ja ali ne. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Brenčič, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Če želimo s tem poslovnikom izboljšati delo in operativnost in tudi podobo dela tega državnega zbora, potem če med gradivo spada vse to, kar bi kolegij moral imeti, da lahko kolikor toliko meritorno in stabilno odloča, potem jaz zagovarjam to, da naj amandma ostane tak, kot je. Vsak "praviloma" je zopet odmik ali posnemanje obstoječega stanja. Nadaljevalo se bo to, da bomo uvrščali na dnevni red zopet celo vrsto zakonov, za katere ni nikakršnih pogojev, da jih v skladu s sprejetim dnevnim redom, na plenarni seji, zbor tudi obravnava. In potem imamo zjutraj sejo enega odbora za slabo uro, ko ne naredimo nič, po seji zopet nekaj, potem se tukaj pregovarjamo s takimi in drugačnimi argumenti, ali so pogoji ali niso. Če želimo s tem poslovnikom vzpostaviti boljši red in boljše delo državnega zbora, potem ti "praviloma" v tem primeru naj gredo kar ven. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, prosim.
No, v poslovniku je kar nekaj napak oziroma pomanjkljivosti, ki sodijo v okvir obveznosti, ki jih ima institucija državnega zbora oziroma organizacija do poslancev oziroma poslanci do državnega zbora. Poglejte, neprestano se vlečejo obveznosti, tako roki za vlaganje amandmajev, za prijave na razpravo, za [[...]], stalno se nekako hoče disciplinirati poslance glede vključevanja v delo državnega zbora. Jaz se strinjam. To je pravilno. To je pravilno. In zahteva od poslancev kvalitetno delo, dolgoročno oziroma planirano najmanj en mesec naprej in pripravo, kvalitetno pripravo na razpravo že na odboru, kaj šele v državnem zboru. Vendar v celi vrsti primerov, recimo že v nadaljnji razpravi bomo prišli na obveznosti in roke, ki niso navedeni, kdaj se gradivo pošlje pred obravnavo, ko gradivo gre z odbora na sejo, kdaj poslanci to gradivo dobijo, kdaj imajo možnost priprave za vlaganje amandmajev, saj ne morejo čez noč, lahko se celo križa, da je rok že potekel, pa šele po roku dobi gradivo, na katerega bi lahko dal amandma in podobno. Tako je tudi tukaj. Menim, da bi moralo ostati - in bil sem vesel, ko sem zagledal ta amandma, pet dni, vendar sedaj ga hočete popolnoma anulirati in razvrednotiti s "praviloma". Strinjam se, da naj bo tak, kot je, sprejet. Če boste opazili, da je vendarle v nujnih primerih treba zagotoviti elastičnost, dajte v tretjem branju nov amandma, nov odstavek, kot je bil že predlagan. In v tem kontekstu bom potrdil samo ta amandma, če pa ne, bom proti členu. Hvala.
Hvala lepa. Zgolj v pojasnilo, gospod Cukjati. Predlagatelj je ta amandma sam dopolnil in se glasi tako, kot je povedal, z besedo "praviloma". Tako da o tem zdaj ne moremo razpravljati, ali beseda "praviloma" je zraven ali ni. Beseda je zraven, tako se amandma zdaj glasi, pisni popravek je pripravljen, se mi zdi, in praksa, ko se samo ena beseda zamenja ali kaj podobnega, je običajna praksa, tako da tudi v tem pogledu ne odstopamo od pravil igre. Gospod Drobnič in potem gospod Potrč.
Hvala lepa za besedo. Torej, s predlogom amandmaja k 21. členu se strinjam tudi sam, zato da se uvede določen red in se zagotovijo minimalni pogoji nekega načrtovanja, organiziranja in bo to zagotovo prispevalo k večji urejenosti, pa tudi zato, da se na seje dobro pripravi, ne da človek prileti na sejo, pa potem išče, kaj bi to bilo. Še vedno pa mi ni povsem jasno - gospoda Anderliča nisem dobro slišal - ali je uradno vložil ta dodatek, dopolnilo, ali ga bo ali ga bo v tretjem branju.
Gospod Drobnič, jaz sem to povedal.
Vi ste to povedali. Zdaj ne vem, ni bilo čisto jasno.
Če ni dovolj, mislim [[...]]
Skratka, to bi morali zagovarjati in to bi morali tudi sprejeti, ne glede na to, ali smo v poziciji ali opoziciji, to je za dobrobit našega dela, ampak brez tistega dodatka "praviloma". S "praviloma" se pa ne strinjam. "Praviloma" je pa potem kot nič. "Praviloma" je potem - to je v oblakih. To jepotem tudi en dan in s tem se ni mogoče strinjati, to je prazna določba. To je seveda neko napotilo, da bi se tako obnašali, če bodo oblaki prav šli, če bo sonce prav sijalo in tako naprej. Potem se bo dogajalo, da nikoli ne bo pravočasno pripravljeno, vam povem, potem niti en dan ne bo, ampak bo kar tisti dan pač prišlo vabilo. Hvala lepa.
Gospod Drobnič, samo v pojasnilo. 193. člen poslovnika: "Predlagatelj amandmaja ga lahko umakne ali spremeni do začetka glasovanja o amandmajih k členu, h kateremu je bil predlagan amandma." Pri hitrem postopku, pri hitrem zakonodajnem postopku je mogoče predlagati amandma v ustni obliki. Tako da nekako je stvar poslovniško čista in da ne bi izgubljali energije s tem. Gospod Potrč.
Hvala lepa. Naj najprej povem, da jaz verjamem tisto, kar podpredsednik, ki vodi sejo, reče. In razumem, da je predlog dopolnjen. Kar pa zadeva vsebino tega dopolnjenega predloga, jaz z njim soglašam. In bi rad kolegice in kolege opozoril, če si bomo za vsako stvar postavili tako striktna pravila, potem dajte razumeti, da si bomo otežili delo v državnem zboru. Nemogoče je za vsako stvar napisati, kaj mora biti predloženo, do kdaj mora biti predloženo. Za pomembne stvari ja, za vsako stvar pa ne. In kolegij državnega zbora je operativen organ. V kolegiju državnega zbora so vodje poslanskih skupin. Za njih se predpostavlja, da večino vprašanj, ki so v 25. členu kot pristojnost navedena, sproti spremljajo. In po mojem je kolegij tisti, ki bi lahko tudi, če dobi kaj štiri dni prej ali pa tri dni prej, tudi odločal. Smisel tega dopolnila pa razumem v kritiki sedanje prakse, s katero soglašam. Namreč s kritiko, ne s sedanjo prakso. Ker to, kot smo pa zdaj navajeni, da praviloma tisto jutro, ko je ob devetih ali pa ob enih seja kolegija, šele dobivamo materiale, ki bi jih pa lahko dobili mnogo prej, to je pa treba spremeniti in v tej smeri se mi zdi, da je dopolnitev ustrezna. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pohorec, prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz razumem to besedo "praviloma", da se tako mora delati. Torej, pravilno je, da je pet dni pred sejo kolegija gradivo. Bodo pa situacije in bodo primeri, ko tega ne bo mogoče doseči, to je izjema. Praviloma se pa tako dela. In se strinjam, da je ta dopolnitev in je kar na mestu. Nihče pa ne more zagotoviti, da nikoli ne bo situacije, ko je možno pet dni pred sejo vse tudi dati na mizo. Hvala.
Gospod Petan, potem gospod Kebrič. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, če smo prav razumeli predlagatelja tega novega poslovnika, želeli so nekaj urediti, kar bo boljše. To se pravi, potem ne moremo dobivati, ne vem, takrat ko je že razprava, še tiste zadnje trenutke, polno papirjev na mizo o amandmajih. V redu. Do zdaj je to tako in zadeva je pač takšna, kot je, in se ne moremo pritoževati. Glede na to pa, da so predlagatelji veliko govorili o tem, kako želijo sedaj red, in marsikaj so zaostrili, kar se mi zdi, da tudi ni slabo, potem se mi pa zdi popolnoma nelogično, da ravno pri tem členu bi pa dopustili še vedno recimo, uporabljam izraz, ki je malce hud, še naprej anarhijo. Potem popolnoma izničite tisto, kar ste želeli s tem poslovnikom doseči. In v tem kontekstu se strinjam z gospodom Pohorcem, ki je rekel, mislim da je nekdo drug rekel, gospod Potrč, da je to kot odgovor na sedanje stanje, ki je nemogoče. Verjetno je izhajalo iz tega. Jaz predlagam, da se ta amandma sprejme, pa lahko tudi v tretjem branju najdete boljšo rešitev. Lahko dodaste tudi drugi odstavek, ki bo kakšno specifiko obravnaval ali kaj podobnega, vendar, če se pa to ne uredi boljše, kot je sedaj, potem je pa ves napor, ki ste ga vložili v pripravo, dabi bilo res boljše. In mi vam, dobro, recimo da vam verjamemo, da ste imeli to za osnovni namen. Potem je v redu, da se taka stvar sprejme. Lahko se pa izboljša v naslednjem branju. Verjetno se tudi mi s tem strinjamo in verjetno ne bi bilo nobenih težav. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj je na vrsti gospod Kebrič, potem pa gospodje Drobnič, Brenčič, Anderlič. Izvolite, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Podpiram ta dopolnjeni predlog "praviloma" in predlagam, da v tretjem branju preciziramo izjeme in rečemo, kot na primer "v nujnih primerih se lahko dostavi material, izjemoma pa se dogovorimo, ali v dveh ali treh dneh". Kajti bistveno je, da življenje uči, da prihaja do nujnih izjem. Mislim pa, da bi bilo prav, da dobimo res material vsaj dva dni prej, da se lahko v poslanskih skupinah posvetujemo in konkretno odločimo. Hvala.
Hvala. Gospod Drobnič, prosim.
Hvala. Rad bi repliciral gospodu Potrču. Torej, neko stopnjo urejenosti je potrebno uvesti. Zdaj, če je ta določba preveč rigidna, jo je možno v naslednjem branju spremeniti. Lahko jo tako napišemo: "Praviloma v petih dneh, vendar pa ne pozneje, kot v dveh dneh." To je spet ena rešitev. V izjemnih primerih se mora patočno navesti, kaj bi to bilo. Kaj bi to bilo, če je sploh kaj takega, kar bi lahko tisti dan ali pa en dan prej. Zato predlagam, da to sprejmemo, takšno dikcijo, kot je v osnovnem besedilu, pa se v tretjem branju da predlog za to rešitev, ki nekoliko ublaži. Vendar, neko resnost pa je potrebno tukaj imeti. Če je pa samo "praviloma", kolegice in kolegi, to pa ni nič. Potem je pa bolje, da nič nimamo. Škoda črnila.
Gospod Brenčič, prosim.
Hvala lepa. Jaz se vsekakor zavedam tega, da je lahko ali povsem verjetno, da se bo zgodilo, da tako spremenjen amandma ne bo dobil dvotretjinske podpore. In s tem ni mogoče potem v tretjem branju nič kaj posebnega korigirati. Hočem pa nekaj reči. Ta hiša smo mi. Dajmo nekaj nase. Ne more več prihajati tako, kot zdaj prihaja, da teče kolegij, pride vlada z dvema, tremi zakoni, ki povzročajo potem v proceduri plenarne seje največ problemov in največjo izgubo časa. Dajmo se soočiti s tem. In vidim v osnovnem amandmaju povsemdober korak k temu, da vrnemo ali damo tej hiši to, kar mora biti. Mora imeti svoje dostojanstvo, svoja pravila igre in svoj način dela, ki bo bolj kvaliteten, kot je sedanji. Zato se bojim, da v spremenjenem tekstu lahko amandma pade in s tem je zadeva zaključena. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Anderlič.
Jaz moram reči, da sem včeraj pozorno poslušal razpravo. In ker je bil gospod Podobnik izrecno določen, da bi želel, da se to spremeni na "predvidoma" in ker ni bilo ugovora in seveda sem [[...]]ja, ni bilo ugovora k takemu predlogu, sem potem mislil, da je sprejeto to, kar je bilo včeraj povedano s strani Podobnika. Zato sem ta predlog pripravil. Jaz predlagam, da vendarle uredimo na sledeč način, da v tretjem branju uredimo, sedaj sem v rahli zadregi, pa nekako neprijetno mi je, da popravljam tisto, kar sem prej opravil, ampak jaz bi se vrnil na osnovni amandma, kot je bil podan, in da se glasuje o tistem - torej se resnično opravičujem predsedujočemu in vsem drugim, da sem bi na nek način prepričan, da bi ta amandma bil za večino sprejemljiv - da gremo na osnovni amandma. In ker bo člen odprt, da v tistem delu, če bo potrebno kaj urediti, pa še pripravimo izjeme ali karkoli pa pripravimo do tretjega branja. Hvala lepa. Da ne bo nesporazuma, jaz spreminjam do glasovanja drugič svoj amandma, ampak ne mi tega jemati za slabo, ampak predvsem v želji, da bi zares se premaknili s te točke in nam je vsem jasno, za kaj gre.
Torej, po poslovniku, kot sem prej prebral, ima predlagatelj pravico do glasovanja spremeniti svoj predlog. Sedaj ga je gospod Anderlič ponovno spremenil. To se pravi, besedilo je takšno, kot je zapisano, brez "praviloma". Sprašujem, če želi kdo razpravljati sedaj o amandmaju, tako kot je zapisan. Gospod Partljič, prosim.
Kljub temu, razumem, da ker smo najprej odprli, da lahko v tretjem branju še ponovno, torej, premislimo. Jaz zagovarjam tiste [[...]]
[[...]]če bo sprejet.
[[...]]ali pa stališče gospoda Potrča, da nima smisla, da si absolutno zapremo vrata s tako stvarjo. To nima zveze s tem, ali je v državnem zboru anarhija ali ne. Vsi argumenti, ki so bili tu povedani, se mi zdijo povsem točni. Vendar so tudi ti, ki so nasprotovali Tonetu Anderliču, puščali to možnost. Jaz se spomnim, čeprav se komu zdi, da velikokrat ne pazim, da smo že imeli stvari, ki so pravzaprav od jutra do večera nenadoma prišle pred nas. Ena je bila podobna temu, kar smo včeraj imeli na izredni seji, takrat, takoj po tistih dogodkih, pa v zvezi z eno banko, nekoč in tako dalje. Jaz teh vrat ne bi zaprl. Nas bo tepel kakšen problem, pa bomo rekli, bomo vztrajali. Kako je pa s "praviloma"? Je, seveda, res, na žalost, ampak je to stvar politične kulture. Potem, seveda, eno je lepo obnašanje, nekdo se pa politično lepo ne obnaša. Jaz vsekakor mislim, da ohraniti, tako kot smo se zdaj vrnili v prvotno stanje, in potem tako izglasovati, nas bo mogoče, ne bo treba čakati eno leto, v kaki stvari teplo. In zato predlagam, da se v tretji obravnavi ta stvar modificira.
Hvala. Ampak zdaj smo v drugi. Še kdo razpravlja? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o amandmaju in členu. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 21. členu. Glasujmo, prosim! Od 71 prisotnih je 70 poslank in poslancev glasovalo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 21. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 71 prisotnih je za glasovalo 70 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] 21. člen je sprejet. 22. člen - en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Prosim, gospod Kontič.
Hvala lepa. Gospod predsedujoči, tu sicer ni opozorila, ampak ta 22. člen, amandma k 22. členu je povezan z drugim amandmajem k 25. členu.
Hvala lepa za opozorilo. Kdo želi besedo še naprej, prosim? [[Nihče več.]] Ne vidim želje po razpravi. Zaključujem razpravo. S tem opozorilom, ki ga je dal gospod Kontič. Glasujemo o tem amandmaju, prvem amandmaju k 22. členu. Če bo ta sprejet, gospod Kontič, potem je drugi amandma k 25. členu, brezpredmeten, če sem vas prav razumel. Ali lahko prosim pojasnite, da bo vsem nam čisto jasno, kaj, ker jaz ne morem [[...]]
V tem amandmaju k 22. členu, katerega predlagatelj je komisija za poslovnik, dodajamo nov drugi odstavek in to s tekstom, ki ga v 25. členu črtamo. To govori drugi amandma k 25. členu. Zato je potrebno tu, če se tu sprejme, črtati v drugem amandmaju k 25. členu ta isti tekst [[...]]
[[...]]peto alineo [[...]]
Ja.
No, saj to sem jaz rekel. Če tega sprejmemo, potem je drugi amandma k 25. členu nepotreben. Ali ne?
Ne, treba ga je sprejeti. Ker prestavljamo tekst iz 25. člena v 22. člen.
V redu, hvala. Torej glasujemo o prvem amandmaju k 22. členu. Oprostite, glasujemo. Od 70 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev, 10 je bilo proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 10.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 22. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 72 prisotnih je 57 poslank in poslancev glasovalo za, 10 je bilo proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je 22. člen sprejet. Smo pri 25. členu, kjer imamo štiri amandmaje - aha, in še enega. Se pravi, štiri amandmaje imamo v pregledu, ki sem ga citiral na začetku, peti amandma je pa na posebnem listu papirja, 28.3.2002, in ga bomo tudi kot petega obravnavali oziroma uvrstili. To se pravi, imamo pet amandmajev k 25. členu. Ravnokar smo izglasovali amandma k 22. členu. Ta je povezan z drugim amandmajem k 25. členu. To se pravi, da bomo po zaključeni razpravi najprej glasovali o drugem, in če bo ta sprejet, potem o prvem ne bomo glasovali, za ostale pa po vrsti naprej. Upam, da je dovolj jasno. Prosim, kdo želi razpravljati o amandmajih in členu? Kdo želi besedo? Gospod Jerovšek, prosim.
Hvala lepa. Najprej bi rad komentiral ta 2. člen, ki smo ga sicer kot 22. že sprejeli. Po mojem mnenju se skozi ta člen in tudi predhodnega, 22., odraža, da se je Združena lista pa le zavedla nevarnosti oziroma kaj se bo zgodilo, če bo potrjen poslovnik, ki predvideva te kompetence kolegiju. Združena lista se je zavedla, da v tem primeru aktualni predsednik državnega zbora, ki je v tem primeru iz njihovih vrst, ne bo imel skoraj nobenih kompetenc, da bo postal in ostal zgolj protokolarni predsednik državnega zbora, dejanska oblast v državnem zboru pa bo prenesena na vodje poslanskih skupin dveh parlamentarnih strank in predvsem, seveda, na vodjo poslanske skupine najmočnejše stranke. Združeni listi se zahvaljujem za sicer zelo zakamuflirano implicitno priznanje tega in moram reči, da na nek način smatram, da če smo v državnem zboru, bi morali imeti tudi predsednika državnega zbora, z vsemi potrebnimi kompetencami, in ne zgolj protokolarnega predsednika oziroma protokolarnega predstavnika državnega zbora. Prosim, da se tudi drugi poslanci zamislijo nad to dilemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. No, mislim, da gre pri 25. členu za eno od ključnih še odprtih vprašanj, namreč vprašanje, kako bo odločal kolegij. V naši poslanski skupini smo prepričani, da odločanje s tako imenovanimi ponderiranimi glasovi ni smiselno. Namreč uvedba načina odločanja in pa tudi sam sistem odločanja kolegija in pa pristojnosti, mislim, da je to pač naš slovenski proizvod. V drugih razvitih parlamentarnih demokracijah je bistveno večja vloga predsednika parlamenta. Ampak, če že imamo vlogo kolegija, da kolegij odloča, mislim, da bi se morali izogniti pasti, da postane kolegij in pa način odločanja na kolegiju podoben odločanju v delniških družbah. Namreč, predlog, kakršen je, vsebuje prav to. Amandma Slovenske ljudske stranke pomeni, da se odločitve v kolegiju sprejemajo z večino vseh prisotnih članov kolegija. Se pravi, ne samo članov poslanskih skupin, tudi predsednika državnega zbora, prav tako tudi vseh treh podpredsednikov. To ne pomeni kar je včeraj že tudi vodja poslanske skupine LDS povedal, da bi lahko eventualno 14 poslancev oziroma predstavnikov poslancev v tem parlamentu odločilo, ampak bistveno več. Ne pomeni pa to, da bi lahko odločili dve poslanski skupini, če postane v kolegiju način odločanja podoben delniški družbi. Zato sem prepričan, da bo klima v parlamentu, in tudi sprejete odločitve bistveno boljše, če bi sprejeli amandma poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Drobnič. Če sem prav videl, ste želeli besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma, ki smo ga vložili, je izredno pomemben za delovanje kolegija, da ne bi kolegiju dali moči nekakšnega prezidija. To smo že povedali. Potem na neki način tudi ukinjamo parlament. Parlament postane vse bolj posvetovalno telo, namesto tega, da odloča. Zastopanost v posameznih odborih je pač po tem načelu, kakor so bili dobljeni glasovi. Glede na to da pa kolegij odloča, če kaj odloča, torej se izjasnjuje, postavlja organizacijo, kaj se bo in kdaj pojavljalo, potem menim, da je tudi dobrobit tega parlamenta in dobrobit dela vsega, da se ne daje teže glede na število glasov oziroma na število poslancev, ampak da se da bolj izravnano moč posameznim poslanskim skupinam. Če govorimo seveda o kolegiju, ki odloča predvsem o organizacijskih vprašanjih, potem je ta njegova vloga upravičena in na tak način mora biti tudi kolegij sestavljen in tudi njegove naloge. Hvala.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo, prosim? Gospod Peterle. Potem gospod Sok.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Rad bi nadaljeval v duhu razprave, ki sem jo imel že včeraj, in bi rad dodal naslednje. Včasih čutimo v teh razpravah, pa ne samo v razpravah, nekakšno, bi rekel, alergijo do aktualnega predsednika državnega zbora. To omenjam zato, ker menimo, da poslovnika ne smemo delati prav za to priložnost ali zato, ker nekaterim razmerje sil ni všeč in nekako tožijo nad tem, da najmočnejša poslanska skupina nima predsednika parlamenta, kar je v nekaterih državah običajno. Sam se v koalicijske igre ne spuščam, želim pa, da kdorkoli je predsednik [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Mir v dvorani, prosim.
[[...]]kdorkoli je predsednik državnega zbora, naj bo resničen predsednik, naj ne daje samo besede, ker je njegova kompetenca vendarle malo več od tega, ker mora pač skrbeti za celoto. In tak poslovnik, kot je predlagan, ga postavlja zgolj v vlogo dajalca besede na kolegiju, on tako rekoč nima niti glasu v tej strukturi. In kot sem že dejal, ta zadeva postane ob predlagani rešitvi res politbiro, v katerem so zlasti opozicijske stranke samo nek dodatek, so čisti statisti, bi rekel, in lahko hodijo gledat, kako dva, v najslabšem primeru, odločata o vsem. Mislim, da je to v nasprotju z idejo parlamenta in predstavniške demokracije. Zato mislim, da je najboljša rešitev ta, ki jo ponujata skupaj Nova Slovenija in Socialdemokratska stranka, da se prvi odstavek črta in ima kolegij pač posvetovalno vlogo, kakor jo običajno tudi ima po svetu; tako sam razumem to, kar smo predlagali.
Hvala lepa. Gospod Sok, želite besedo?
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Mislim, da gre za enega izmed ključnih členov v tem poslovniku in da je pravzaprav ta 25. člen bil tudi jedro spora pri prejšnji obravnavi, celo tako daleč, da smo o tem členu šest- ali celo sedemkrat glasovali in ga je parlament tudi vsakič zavrnil. Torej, sedaj se spet pojavlja v obliki tega, da ima kolegij predsednika državnega zbora pravzaprav tiste funkcije, ki bi jih moral imeti državni zbor. Tisto, kar je v tej zadevi najbolj moteče, pa je to,da kolegij deluje s takšnimi pooblastili, kot so tu napisana, na podlagi ponderiranih glasov, in povsem jasno je, da v takšni situaciji kolegij izgubi svojo funkcijo, kajti večina predstavnikov poslanskih skupin oziroma vodij poslanskih skupin se takega kolegija, na katerem ne bodo imeli nobene možnosti, da soodločajo, po moji oceni ne bo udeležilo. Zakaj bi se, konec koncev, udeleževali sej kolegija, ko pa bosta lahko dve vodji poslanskih skupin odločala o vsem, in to za vse. Torej takšen kolegij seveda svojo funkcijo izgubi. V takšnem kolegiju bo izgubil svojo funkcijo tudi predsednik parlamenta, ki bi mogel biti kot prvi med enakimi z neko avtoriteto predsednika parlamenta, pa te avtoritete očitno v tem našem državnem zboru skozi sistem odločanja ne bo imel. Razen seveda v primerih, ko kolegij ne bo odločal, takrat bo pa lahko predsednik po posvetovanjih z vodji poslanskih skupin odločal sam. Torej jaz si enostavno takšne poslovniške, če temu rečem, kolobocije ne morem predstavljati. Kako bo to funkcioniralo? Enkrat bo odločal kolegij na podlagi ponderiranih glasov, drugič predsednik. Ne vem, kako se bo to odločanje praktično dogajalo. Zato mi predlagamo v naši poslanski skupini skupaj s socialdemokrati, da se ta prvi odstavek 25. člena črta in da kolegij ostane posvetovalni organ predsednika državnega zbora. To, kar je bil do sedaj. In ob zdajšnji situaciji pravzaprav ni bilo nobenih velikih zapletov v tem parlamentu. Zadeve so, kar se tiče delovanja kolegija, normalno potekale. Vodje poslanskih skupin so tam imeli vsi možnost sovplivati na odločitve kolegija. Tisti, ki zagovarjate, da se bo skozi to racionaliziralo delo parlamenta, jaz se s tem nikakor ne morem strinjati. Jaz mislim, da je osnovni vzrok za neuspešno delo oziroma za tako silne in dolgočasne razprave v tem parlamentu nedodelana koalicijska pogodba, ki jo imate podpisano. Čeprav je ta koalicijska pogodba dolga 130 ali ne vem koliko strani, ji vendarle manjkajo najpomembnejši deli. Najpomembnejši deli koalicijske pogodbe bi pravzaprav morali biti, kako se razdelijo posamezna ministrstva med stranke, ki tvorijo koalicijo, in pa med sekretarje in tako naprej. Torej tega ta koalicijska pogodba ne vsebuje. Vsebuje pa to, da pravzaprav vladajoča pozicija, tako kot imate zapisano, ne bo podprla nobenega zakona in predloga, ki bi ga vložila opozicija. To je pravzaprav eno čudo te koalicijske pogodbe. Zato ker ta koalicijska pogodba ni napisana tako, kot bi morala biti, tudi prihaja do tega, da recimo minister ljudske stranke za promet, gospod Presečnik, gre na bolniško pa ga potem zamenja minister iz LDS-a, ki, ne čisto naključno, poskrbi, da se v tistem času sprejme proračun, tudi za ceste, potem pa na odboru za infrastrukturo poslanci te iste stranke, te iste poslanskeskupine ministra Presečnika sprašujejo, zakaj ne zgradi tega odseka, zakaj ne zgradi tega mostu, zakaj ne zgradi tega ali pa tega ali pa obratno recimo. Nekaj dni nazaj je tukaj gospod Vučko, poslanec LDS-a, ministra iz Združene liste nekako prepričeval, da je uvedel neke nalepke in podobno, istočasno pa je ta ista stranka izglasovala zakon o cestnem prometu in s tem tudi ministru dala možnost, da je zadeva bila narejena tako, kot je bila. Hočem opozoriti, da ni temeljni razlog za razprave, za zaplete v poslovniku, ampak v koalicijski pogodbi, ki pravzaprav ne definira, katero sfero, katero področje, katero ministrstvo pokriva in se takole koalicijske stranke tukaj v parlamentu med sabo usklajujete in pa dejansko prepričujete, kaj je dobro in kaj ni dobro. Torej, če ne bi bilo teh problemov, bi pravzaprav ne bilo treba na takšen način, kot hočete spreminjati poslovnik. Mi vsekakor takšne spremembe, da bi kolegij predsednika odločal na podlagi ponderiranih glasov, kar pomeni, da bi v tem trenutku, v zdajšnji situaciji poslanca Anderlič in pa Potrč odločala o vseh zadevah, mi tega seveda ne bomo in ne nameravamo podpreti. Mislim, da to tudi ni noben sodoben evropski poslovnik, na katerega se sklicujete, kajti že včeraj sem povedal, če ste z ustavo omogočili, da v parlament prihajajo tudi manjše stranke, potem jim morate skozi poslovnik zagotoviti in dati možnost sovplivanja na dogajanja v samem parlamentu. Če to ni, pomeni to, bi rekel, kršenje demokratičnih načel in pa enakopravnega odločanja posameznih političnih strank v najvišjem državnem organu, to je v državnem parlamentu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cukjati, izvolite. Oprostite. Pardon. Ali je replika, gospod Podobnik? Replika. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolega Sok je vse pomešal v svojem nastopu in na neki način zakompliciral razpravo o tej zelo pomembni temi, ki se ji reče pristojnosti kolegija, in sicer kolegija, ko in kadar odloča. Je še en problem, kolega Sok! Če smo pravilno razumeli predsedujočega, bomo najprej glasovali o amandmaju pod točko 2. Le-ta je v prejšnjem glasovanju dobil veliko podporo in jo bo dobil tudi najverjetneje sedaj in bo vaš amandma postal brezpredmeten. O vašem amandmaju ne bomo glasovali, ker lahko pričakujem, da bo državni zbor dosleden in bo podprl amandma pod točko 2. To je prvo. Drugo. Jasno bi rad povedal, da predlagam, da v naših razpravah ne omenjamo koalicijske pogodbe. Ta je nepomembna pri poslovniku državnega zbora. Poslovnik državnega zbora je poslovnik vseh, ki tukaj sedimo. Koalicijska pogodba govori samo o vladnih strankah. Koalicijska pogodba nima nobene veljave pri vprašanjih poslovnika. Poslovnik mora biti napisan tako, da je ustavno korekten dokument. Predlagam, da o tem ne govorimo več. Tudi naše poslanske skupine pri tem vprašanju, nas koalicijska pogodba v ničemer ne zavezuje. Rad bi pa odprl vprašanje, ki pa je ključne narave in v preteklih mesecih je o njem nekajkrat že govoril kolega Školč, ki ga danes ne vidim. Zame kot poslanca je, in to je vprašanje, ki se dotika tudi razprave o pristojnostih kolegija, načelno vprašanje, ki je tudi ustavnopravne narave, ali lahko na kolegij prenesemo odločanje o tem, ali so te konstitutivne. Parlament se lahko konstituira samo tukaj, na tem mestu. Nikoli pa ne v kolegiju. In dve pristojnosti sta taki, ki sta konstitutivni. Kolegij bo odločal o številu mest v delovnem telesu, ki pripada posamezni poslanski skupini, ter o tem, kateri poslanski skupini pripada mesto predsednika ali podpredsednika posameznega delovnega telesa. Delovno telo je konstitutivni element državnega zbora. Tudi sestava in predsednik in podpredsedniki. To se mi zdi z ustavnopravnega vidika sporna pristojnost. In drugo je, da kolegij odloča o sestavi delegacij državnega zbora v mednarodnih parlamentarnih institucijah ter v mednarodnih organizacijah in mednarodnih telesih. Parlament je sestavni del tudi diplomacije in predstavlja tudi diplomatski forum države. O teh vprašanjih bi moral na tem mestu odločati, ne pa na kolegiju. Ampakkljub temu, ker se tukaj sedaj lomi, pri tem vprašanju se lomi poslovnik. Lahko se zgodi, da člen ne bo izglasovan. Lahko se zgodi, da ne bo člen izglasovan. Za našo poslansko skupino je to ključno vprašanje, zato predlagam, da si vzamemo dovolj časa, ko bomo glasovali o posameznih amandmajih, kajti lahko se zgodi, da ne bomo izglasovali člena. Zato opozarjam na, mislim, da dober predlog poslanske skupine pod točko 4: "V primerih, kadar kolegij odloča, je odločitev kolegija sprejeta, če predlog podpira večina prisotnih članov kolegija." Ta predlog bi marsikatero dilemo razrešil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Je to replika gospod Anderlič? Prosim.
Morem reči, da gre očitno za ali za nesporazume, ali za neprebrane stvari, ali za karkoli drugega. Mislil sem, seveda, gospod Podobnik, da je nesporno jasno, da državni zbor konstituira delovna telesa in to je v tem poslovniku napisano. Da pa - ne, tudi predsednika delovnega telesa in podpredsednike in člane določi državni zbor, tako kot do sedaj. Vi se boste pa spomnili, ko ste bili predsednik nekaj mesecev - pa ko je bil gospod Pahor predsednik na začetku mandata, pa ko je bil Školč predsednik, pa ko je bil Rigelnik predsednik, je vedno bilo tako, da Kviaz ni bil v stanju določiti strukture in še sedaj je - saj imate, gospod Pahor, nekaj dopisov, ki jih še nismo realizirali, od predsednika Kviaza, da naj za boga se kolegij odloči in pogovori o podpredsedniških mestih, ki jih zahteva Nova Slovenija v delovnih telesih inda naj določi strukturo in naj poda Kviazu predlog in Kviaz naj pozove poslanske skupine, da naj predlagajo sestavo v ta delovna telesa. Ni mogoče, gospodje in gospe, da bi 90 poslancev se pogovarjalo na način, komu bo kaj pripadalo, komu ne bo pripadalo in tako naprej. Ampak se je treba usesti predstavniki istoimenskih list, torej poslancev, ki so bili izvoljeni na istoimenskih listah, in tako, kot smo v 11. členu zapisali, ugotovijo na osnovi, seveda, poročila republiške volilne komisije in tako naprej -, kakšen je bil rezultat, kakšno je število mandatov. In ker gre v Sloveniji za proporcionalno sestavo, za proporcionalni volilni sistem, pomeni, kako se te funkcije tudi razdelijo. Pri nas ni tako. Pri nas - in jaz mislim celo, da je prav tako, da so šibkejše stranke, manjše stranke bolj zastopane v delovnih telesih, tudi na vodstvenih mestih. To tako je; in sedaj in v prejšnjem mandatu in še nazaj. In verjamem, da nekaj tega korektiva bo narejenega na začetku vsakega mandata zato, da se seveda ta različnost zagotovi. Da bo pa obrnjeno, da bo pa obrnjeno, da, recimo, večina ne bo pomenila nič, da bo imel vsak pravico enako: tisti, ki pride v parlament zdvema poslancema - recimo, skupina manjšincev ali s štirimi, kar je sedaj najmanjša -, kot tisti, ki imajo 34 ali celo več, je pa seveda nerazumljivo - oziroma obratno: zgodilo se nam bo, če nek organ, torej predstavniki vseh različnih skupin ne bodo poenotili nekaterih proceduralnih, nekaterih organizacijskih, nekaterih logističnih stvari, da se bomo vsi o vsem pogovarjali. Da pa bo sprejeta odločitev - gospod Podobnik, seveda ne razumem, da je lahko, in mislim, da bi bilo tudi protiustavno, da bi v imenumanjšine odločali po enostavnem principu. Lahko, ampak potem se moramo odločiti, da prenesemo nekatere stvari stran. Ampak hotel sem reči nekaj drugega, da so kljub vsemu - to, kar je bilo predvsem rečeno s strani gospoda Peterleta, gospoda Soka, pa tudi delno gospoda Podobnika - prenesene s kolegija v državni zbor. Če to pogledate, boste videli, vključno s tem vprašanjem, o katerem je gospod Podobnik največ govoril - oblikovanje oziroma potrditev ali izvolitev delovnih teles državnega zbora, to je na državnem zboru. Prav tako si predstavljam, da tudi, recimo, določanje vrstnega reda, ki je bilo prej sporno - smo ga uredili v 2. členu. Prvi - ker, seveda, je treba gledati vse člene, kolegij ne odloča več o vrstnem redu, ampak je prvi vedno tisti, ki je prvi vložen, drugi je zdaj predlog vlade, in če je nujni postopek, da gre vzporedno, in tako naprej. O tem sem govoril na komisiji, o tem sem govoril včeraj tukaj in tako naprej. Tako vrstnega reda ne določi kolegij na način, kot še vedno mislite, da ga določa. Prav tako ne vprašanja omejitev razprav - ne odloča kolegij o tem. Kolegij sprejme terminski plan na predlog poslanskih skupin. In, seveda, tu so določene stvari, ki so očitno elementarno pomešane ali nepravilno razumljene, ampak to niso več stvari kolegija.
Hvala. Replike. Gospod Potrč nima več replike. Gospod Rokavec je najavil repliko in gospod Sok je najavil repliko, pa še prej gospod Podobnik - oprostite, no, nisem vseh uspel tako hitro zapisati. Torej, replike po vrsti: gospod Podobnik, gospod Rokavec in gospod Sok, ki pa se je odločil, da ne bo imel replike.
Hvala lepa. Rad bi na kratko repliciral kolegu Anderliču. Sam bi tudi rad podprl ta člen, da ne bo nesporazuma. Imam vprašanje. Recimo, da se zgodi, da kolegij v skladu s svojo pristojnostjo odloči o številu mest v delovnem telesu in tudi določi, kateri poslanski skupini pripada mesto predsednika ali podpredsednika: Ali lahko o tej odločitvi skupina poslancev pisno nasprotuje in da se otej odločitvi opravi razprava v državnem zboru?
/Oglaša se iz klopi./
Ne, ne, se opravičujem! Ali o tem vprašanju, o številu mest in kateri poslanski skupini pripada posamezno mesto - ali veljavni predlog poslovnika omogoča, da o tej temi odloča plenum? Moje razumevanje je, da o tem ne. Ne? Potem imamo vso možnost, da ali ne. To se pravi, da smo absolutno v nekorektnem položaju. Torej o tem plenum ne more odločati. Povejte mi, po kakšnem postopku. Ne, kolega Potrč bo odločal samo o tem, kar bo predlagal kolegij, si lahko samo "za" ali "proti", ne moreš pa predlagati svoje rešitve. To se pravi, da večina, ki je pač, bom tako rekel, konstituira v kolegiju, predlaga rešitve. In vem, kako bo do takih rešitev prišlo. In tu je moj pomislek, da o temeljni konstitutivni naravi parlamenta, odloča manjšina v kolegiju, in je da na plenum. O tem vprašanju sem razpravljal.
Zdaj pa izgleda, da bo replika, gospod Podobnik. Gospod Potrč.
Hvala lepa. Prej sem želel povedati, da gre za tri ravni, ki so tukaj povezane. Eno je vsebinsko odločanje, jaz z vso odgovornostjo trdim: vsebinskega odločanja kolegij nima. Z vso odgovornostjo trdim. Drugo je vprašanje nekaterih proceduralnih vprašanj pa organizacije dela. Res je, veliko teh vprašanj je iz prejšnjih razprav v državnem zboru preneseno na kolegij. Meni se zdi to edino racionalno. Ker nobena racionalna organizacija ni grajena na tem, da o vsem odločajo vsi. In tretje je vprašanje, ali je dana možnost tistim, ki so, da rečem, preglasovani, ki ne sodelujejo pri odločanju, da javnosti - ker je to pomembno - sporočijo svoje stališče. Trdim, da vsaj v večini primerov je tudi z novimi dopolnitvami, dana. Da imajo možnost, na državnem zboru, ki je gotovo odmevnejši od kolegija, povedati in sporočiti javnosti: mi smo taki rešitvi nasprotovali. Smo proti temu, da gre na dnevni red, smo proti nujnemu postopku in podobne stvari, smo bili "proti". In kolega Podobnik, to vprašanje, ki ga ti postavljaš v zvezi z delovnimi telesi, sodi v krog, v katerem je to sporočilo javnosti mogoče. Takrat, ko državni zbor voli, imenuje delovna telesa. Takrat se lahko pove, kdo je bil "za", kdo je bil "proti" takšni ali drugačni sestavi. Sicer pa moramo, bi rekel, nekaj vedeti. Na koncu bo vsebinska odločitev tudi pri delovnih telesih na državnem zboru - in ne more drugače biti. Bili so predlogi, tudi drugačni, pa smo jih zavrnili. Nismo jih sprejeli. Kar zadeva pa predlagateljstvo, tudi ko je bil Kviaz predlagatelj, kolega Podobnik, se je na njem, če je bilo treba, na koncu formalno odločalo z glasovanjem. Ali je bila vedno enaka večina na Kviazu, kot je potem bila v državnem zboru, ni nujno, lahko se je posamično kaj drugega dogodilo. Samo praviloma je bila, ker je tudi struktura in sestava Kviaza bila vedno takšna, da je čim bolj odražala sestavo tudi samega državnega zbora. Tako mislim, da v tem primeru opozorilo, da kolegij določa sestavo, predsednike, število članov in podobno in da tu ugovor ni mogoč, ni točno. Ugovor je mogoč, ko se odloča o delovnem telesu; kdo je bil "za", kdo je bil "proti", se lahko sporoči. In večina, to je pa teoretično, bo še vedno lahko sprejela pa tudi zavrnila takšen predlog popolnoma na enak način, kot bi to lahko naredila, če bi predlagal Kviaz, ki v principu ima enako strukturo, kot jo bo imel, glede potrebne večine kolegij.
Replike imamo, po vrsti, najprej gospod Rokavec, potem gospod Sok in potem gospod Podobnik. Izvolite prosim, gospod Rokavec.
Hvala za besedo. No, to, kar je bilo že zdaj večkrat omenjeno pri tem členu, ki je verjetno ključen. Poglejte, zadeva je sledeča. Kolegij - gre predvsem za način odločanja na kolegiju. Namreč, če gledamo zgodovino konstituiranja tega parlamenta ali prejšnjega sestava državnega zbora ali zdajšnje sestave, vedno je prihajalo do zapletov. In kadarkoli je bil poskus tako imenovanega preglasovanja, so se stvari zapletle v državnem zboru. Zato sem prepričan, da če bo kolegij odločal o sestavi delovnih teles, oblikovanju in sestavi delovnih teles, in delegacij in da bo odločal s ponderiranimi glasovi, da ne bo odločal s konsezom, takrat sem prepričan, da bo sigurno prihajalo do zapletov. Zato je tudi naš amandma pri 4. členu. Mislim, da je zelo pomemben amandma. Pri postopku konstituiranja državnega zbora, katerega je sestavni del, element so tudi oblikovanje in ustanavljanje delovnih teles in pa delegacij, mora priti do konsenza. Amandma, ki ga ponujamo, pa opredeljuje približno 2/3 konsenz. In v tem postopku odločanja ne sodeluje, kakor je osnovni predlog v tretjem odstavku 25. člena, če ostane tak način odločanja, ne sodeluje ne predsednik državnega zbora, ne podpredsedniki državnega zbora. Odločajo samo vodje poslanskih skupin s svojimi delnicami. In bojim se, če bomo tak koncept uvedli, da bo prišlo do večjih težav, kakor je prihajalo doslej pri konsultiranju državnega zbora.
Hvala lepa. Želel bi opozoriti in se vnaprej oproščam za to opozorilo, da replika mora biti replika, ne pa razprava. Prosim, gospod Sok.
Želel bi replicirati gospodu poslancu Podobniku. Strinjam se z njegovo razpravo, ampak ne morem pa se strinjati s tem, da sem pomešal koalicijsko pogodbo s poslovnikom, to vem, da nisem. Vem, kaj je eno in kaj je drugo. Ampak, ker se zagovarja nekatere rešitve v tem poslovniku z nujnostjo po racionalizaciji, sem pač hotel povedati in pokazati na to, kje prihaja do neracionalnih razprav v tem parlamentu. In eni od takih smo v koaliciji priča tudi v tem trenutku. Če bi se vi med sabo izven tega parlamenta uskladili, potem ne bi tu potekala ta razprava znotraj koalicije. Torej o tem sem govoril, kolega Podobnik. Vem pa, da je koalicijska pogodba eno, poslovnik pa nekaj drugega. Ampak poslovnik berem tako, kot piše. In dejstvo je, da tukaj predlagatelji, predvsem gospod Anderlič eno govori, ampak v tekstu pa je zapisano drugo. Se pravi; to, kar je pripravljen iz tega 25. člena v tem trenutku izločiti, je samo 5. točka iz prvega odstavka, to pa zato, ker ga je na to opozoril sekretariat. Torej sekretariat ga je opozoril na to, da naj ne bi bilo v skladu z zakonom, da poslanci ne bi imeli zakonodajne pravice. Torej, to je bila opomba, to je napisano v mnenju. Zato je, pač, pristal na to, da se 5. točka iztega prvega odstavka črta. Tu piše seveda, da ne odloča več potem kolegij o "vrtnem" redu obravnave predlogov zakonov tako - kot ste zapisali: "vrtnem" namesto "vrstnem". Torej, to je edino. Vse ostalo pa, seveda, ostaja tako, kot je v tem določeno in s tem se prenaša - to trdim in me ne boste mogli prepričati v nekaj drugega - s tem se prenaša delo iz parlamenta na sam kolegij, ki s tem prevzema funkcijo parlamenta v malem. Hvala.
Replika, gospod Podobnik.
Hvala lepa. Repliciram spoštovanemu kolegu Potrču, ki je zelo decidirano pojasnil, kako razume nekatere določbe 25. člena. Moram reči, da je moja skepsa o rešitvi vedno večja. Bom pa poskušal biti zelo jasen. Poglejte, zadnji odstavek se glasi: "Predstavnik poslanske skupine, ki je odločitvi kolegija pisno nasprotovala, lahko na seji državnega zbora obrazloži stališče poslanske skupine. Predstavitev stališč ne more biti daljša kot 6 minut." Kolega Potrč je rekel, da skoraj o vseh odločitvah kolegija je možno opraviti razpravo na kvorumu oziroma tudi pisno nasprotovati. Ponovno postavljam vprašanje. Ali je mogoče v primeru vodenja delovnih teles in števila članov - veste, to je ena ključnih pristojnosti in konstitutivni element parlamenta - ali je mogoče na plenumu ne samo biti "za" ali "proti", ampak dati svoj predlog? Ni mogoče! Ni mogoče in to je velik korak nazaj, ki se je zgodil s tem poslovnikom. In seveda, sekretariat na to opozarja. Korektno opozarja. Preberem: "Sicer pa kaže jasneje opredeliti, ali gre v primeru iz šestega odstavka" - ki sem ga prebral - "zgolj za nasprotovanje odločitvi kolegija o postopku obravnave posameznih predlogov zakonov ali pa je morda možnost pisnega nasprotovanja dopustna zoper vse odločitve, ki jih sprejema kolegij." Vprašanje: ali je mogoče pisno nasprotovanje zoper odločitvi, ki sem jih prej prebral? Sekretariat ocenjuje, da ni mogoče. Mislim, da je v teh določbah pristojnosti kolegija prisoten temeljni nesporazum. Na kolegij ne more državni zbor prenesti pristojnosti, ki jih lahko opravi samo plenum. Hvala.
Hvala lepa. Torej gospodje, v poslovniku imamo zapisano, kaj je replika. To, kar je pa zdaj, je pa polemika. Jaz samo ugotavljam. Gospod Anderlič, replika.
Jaz bom poskušal pojasniti, ker replika naj bi bila pojasnilo. Gospod Podobnik! Sedaj, kako smo sedaj, pravim - pa da ne bom ponavljal - v vseh mandatih do sedaj ustanavljali delovna telesa v državnem zboru? Na predlog Kviaza. Kviaz je zaprosil vsakokrat kolegij, da napravi razmerje in da razdeli predsedniška mesta glede na razmerje izida volitev, in to je vse, kar bo zdaj naredil pač. Kviaz je potem na to strukturo samo v rubrike vpisal imena - in to smo takrat, se spomnite, v prejšnjem mandatu tri mesece to delali, v tem mandatu tudi kar precej dolgo - in potem je šel odlok na državni zbor, odlok, in se je glasovalo o odloku. Pri odloku se je povedalo: smo "za", smo "proti", nasprotujemo, in [[...]] [[oglašanje iz klopi]] [[...]]- razprava, absolutno! - tudi pisno, pisno je ugovor, ali kakorkoli, in na koncu je glasovanje. Ampak ni pa bilo po sedanjem poslovniku nikoli do zdaj, da bi plenum rekel: "Ne, v odboru za gospodarstvo pa ne bo predsednik Feri Horvat iz Združene liste in to mesto ne pripada Združeni listi, ampak bo pripadalo nekomu drugemu" - nikoli do zdaj! V nobenem konstituiranju - sploh ni predvideno po tem sedanjem poslovniku tako. In ta določba je pravzaprav povzeta in racionalizirana v smislu, da nimamo dolge poti: najprej na kolegiju, ki bo ugotovil, da imamo različne poslanske skupine, naložimo Kviazu, da naj naredi te stvari; ampak smo samo rekli: to, kar tako ali tako kolegij dela, naredijo poslanske skupine, sporočijo kolegiju, ta to pripravi in o vseh teh stvareh zbor potem razpravlja, lahko je pismeno obveščen, in na koncu tudi odloča. To je vse. Upam, da nisem šel vstran, ampak poskušal sem resnično pojasniti, ker se mi je zdelo, da se s Podobnikom ne razumeva.
Zdaj imamo dve razpravi, najprej gospod Cukjati in potem gospod Pohorec. Izvolite, gospod Cukjati.
Hvala za besedo. Torej, najprej, vsi se zavedamo, da je ta člen zelo pomemben, zelo pomemben tudi glede našega sprejemanja celotnega poslovnika. Pomemben zato, ker kolegij dobiva kar precejšnja pooblastila. Kakorkoli ste govorili: v 25. členu, v prvem odstavku piše, o čem kolegij odloča - ne samo o vrstnem redu, tudi o številu mest v delovnem telesu za posamezno poslansko skupino, o mestu predsednika, o sestavi delegacij državnega zbora in tako naprej. V 34. členu, gospod Anderlič, dobro piše, kako se te odločitve verificirajo ali popravljajo na plenarni seji državnega zbora. Državni zbor ustanovi delovno telo na predlog kolegija, nič drugega. In tudi piše, kako lahko državni zbor ali posamezna poslanska skupina posega v te odločitve ali predlaga drugačno rešitev. Stvari so zelo omejene in kolegiju so dana velika pooblastila; mislim, da o tem ne bi izgubljal besed. Strinjam se, da je racionalno nekatere stvari prenesti na kolegij in da kolegij o njih odloča, zagotovo. Vendar, kako o tem odločati in kako doseči nek ključ uveljavljanja svoje poslanske skupine na kolegiju, je pa drugo vprašanje. Vi ste šli po ključu števila poslancev. Morda, na videz, je to zelo dobro. Pravično, po vašem načinu razmišljanja, da ima, pač, majhna poslanska skupina tako manjšo težo glasu v kolegiju, ki pripravlja oziroma nekako odloča o delovanju potem celotnega državnega zbora. Kajti, kaj drugega, kot to, da odloča o izhodiščih, kako bodo delale poslanske skupine oziroma posamezni odbori, kako bo delal državni zbor in tako dalje. To je tako kot, bom dal zanimivo primero kot če bi Evropska unija rekla: "Teža glasu poslancev posamezne dežele bo odvisna od števila prebivalcev." Tega ni! Tega ni! Naš glas ne bo štiridesetkrat slabši od glasu nemških poslancev. Ne bo. Tam so drugačne razmere. Tudi odbori, ki se oblikujejo v Evropski uniji, so drugačni odbori. Niso sestavljeni - število poslancev oziroma predstavnikov posamezne dežele, države ne zavisi samo od števila prebivalcev. Tudi v primeru, recimo, svetovnih organizacij zagotovo naš glas, slovenski glas ni dvatisočkrat slabši od glasu kitajskih predstavnikov. Ni. Razmere so drugačne. In mislim, da če je naloga kolegija pripraviti izhodišča za delo državnega zbora - in to ni nič drugega kot izhodišča - to se pravi, vrstni red, dalje, ali bo posamezen zakon sprejeman po hitrem ali po kakšnem postopku in potem, kako se bodo oblikovala delovna telesa, naše predstavniške delegacije - mislim, da je zelo nekorektno, da ste izbrali takključ. Tak ključ je nesprejemljiv za odločanje na kolegiju. Pričakoval bi, da bi na podlagi razprav, ki so bile pri prejšnjem predlogu, vendar ugotovili, da bi bilo smotrno korigirati ta ključ, morda ne sprejemati ključ, da ima vsaka poslanska skupina težo enega glasu in da po drugi strani ne vztrajate pri ključu, da ima teža glasu, predstavnika poslanske skupine težo števila poslancev, kajti govorimo o izhodiščih za delo državnega zbora. O izhodiščih. Tako kot je poslovnik izhodišče za delo državnega zbora in tukaj sprejemamo: ne z navadno večino, spoštovani, kajti o izhodiščih je treba upoštevati nek drug demokratičen ključ. In pričakoval bi, da boste našli neko salamonsko srednjo, boljšo rešitev, pa je niste našli. In dokler boste vztrajali pri taki rešitvi, jaz tega ne bom podprl in tudi seveda sprejemanje poslovnika je odvisno od teh ključnih vprašanj. Hvala.
Hvala. Razprava, gospod Pohorec. Prosim.
Hvala za besedo. Povprašal bi po konsistentnosti drugega amandmaja k 25. členu s tretjim odstavkom, na katerega se ta amandma nanaša. Namreč, v amandmaju piše: črta se drugi stavek tretjega odstavka, ki se glasi - ampak tisti citirani stavek je v osnovnem tekstu v tretjem odstavku tretji stavek. In me zanima, kaj je prav! Ali gre za tretji stavek tretjega odstavka ali kaj drugega? Hvala.
Gospod Kontič, se mi zdi, da ima gospod Pohorec prav.
Ja, gospod predsedujoči, ima prav. Gre za tretji stavek tretjega odstavka. Če se opravičujem za to napako, ampak glede na to, v kakšnih razmerah oziroma časovni stiski je komisija delovala, je to povsem razumljivo. Morda pa bi bilo manj napak, če bi bil član DeSUS-a na komisiji prisoten.
No, ampak vseeno se bomo gospodu Pohorcu zahvalili za to, ker nas je opozoril na napako. Hvala. Gospod Anderlič, bo imel pa repliko.
Zadnjič, poglejte, sedaj ko smo konstituirali delovna telesa, je moralo iti, ker je tak sestav, tako razmerje, taka je bila volja volivcev, na KVIAZ, 10 poslancev LDS-a in 1 poslanec nacionalne stranke in 1 poslanec manjšincev in tako naprej. In tam se je odločalo in se je naredila struktura. Sedaj je pa predlog samo ta, da ne hodimo desetkrat na KVIAZ, da tiste stvari, ki jih tako ali tako KVIAZ naloži kolegiju, kjer pa ne gre v sorazmerju s številom poslancev oziroma doseženih sedežev ljudi na kolegij, ampak gre en predstavnik, zato ker je to tako smiselno. In ko govorimo o proceduralnih, o organizacijskih vprašanjih - jasno, da lahko nekdo pove v imenu teh 10, ki bi sicer sedeli, ker bi sicer sedeli, bi to naredili tako. Če pogledamo ta mandat, ki ga vsi najbolje poznamo, boste videli, da je KVIAZ z večino, z večino glasov poslancev, odločil in določil predsednika, podpredsednika, člane. In poslal to v državni zbor. S tem da je bilo pravilo, da se LDS-ovski poslanci niso mešali v poimenski sestav predstavnikov SDS-a ali katerekoli druge stranke, kakor tudi ne obratno. Je pa bilo pravilo, da je pri glasovanjuo strukturi, pač, se samo upoštevalo tisto, kar je kolegij predhodno pripravil. V soglasju z rezultati. In to je vse. Nič drugega tukaj ne urejamo. Torej, odpravljamo eno fazo vmes, na kateri mora sedeti proporcionalno, ker to je pa ena temeljnih določb sedanjega poslovnika, ki velja in tudi bodočega, dokler bo pač proporcionalni sistem, da se proporcionalno sestavljajo delovna telesa, razen nadzornih delovnih teles. To je tukaj urejeno. Ampak resnično se ne bom več oglašal, ker se mi zdi, da smo si pojasnili stvari.
Hvala. Dve repliki. Gospod Podobnik, gospod Peterle.
Samo na kratko. Mislim, kolega Anderlič, da je vaša razlaga v tem smislu logična in jo sprejemam. Gre samo za temeljno vprašanje principa, tudi demokracije, da je včasih moč tistega, ki je ima veliko, mnogo, predvsem v tem, da jo nekaj porazdeli tistim, ki jo ima manj v dobro delovanja celote. To je ta umetnost demokracije tudi. To je ta nesporazum. Drugi je pa ta. Prepričan sem, da pravilno interpretiram, da se ne bi zgodilo, da bi že v teku tega mandata po načelu kolegija kolegij preprosto predlagal, recimo, državnemu zboru, da bi se zmanjšalo število mest v delovnem telesu ali pa da, bi se zamenjalo, ali pa da, bi kolegij drugače ugotovil, kdo je podpredsednik ali predsednik delovnih teles. Namreč, po poslovniku bo to mogoče takoj narediti. Upam, da to ni mišljeno, da je lahko že v tem mandatu taka sprememba, kajti dogovor za ta mandat bi moral veljati do konca mandata. Hvala lepa.
Gospod Peterle.
Nasprotujem temu, da bi imeli ta pink ponk med kolegijem in katerimkoli delovnim telesom. Zdi se mi silno nenavadno, da delovno telo naloži kolegiju ali pa prosi kolegij. Mislim, da smo tudi z vprašanjem subsidiarnosti tukaj na tesnem. Tisti, ki je v imenu stranke član Kviaza, naj s polnimi pooblastili odloča v teh zadevah, naj bo v Kviazu, ali naj bo v odboru za zunanjo politiko. Ne, da imamo posebno telo, ki o tem odloča, in neke mešane kompetence pravzaprav. Zakaj pa imamo delovna telesa? Ne rabimo nobenega kolegija v rezervi na to temo.
Hvala. Ali lahko zaključimo razpravo o teh amandmajih in členu in preidemo na glasovanje o amandmajih, kot smo prej napovedali, da bi bila stvar povsem jasna [[...]]Oprostite. Gospod Peterle.
V imenu poslanske skupine Nove Slovenije prosim pred odločanjem za 20 minut odmora.
20 minut odmora na zahtevo poslanske skupine Nove Slovenije. To se pravi, ob 12.02 nadaljujemo.
Ali lahko nadaljujemo? Najprej bomo ugotovili prisotnost v dvorani. Ugotavljamo prisotnost! Prosim pritisnite "kvorum". 63 nas je prisotnih. Smo sklepčni in lahko odločamo. Najprej bi dali besedo [[...]]Ne, gospod ne želi. Dobro. Potem sem vas pa dolžan obvestiti o naslednjem. V tem času smo ugotovili, da sta poslanski skupini vložili pravilno tri amandmaje pod zaporedno številko 1, ki pa so v tem zbirniku združeni pod enega, kar je narobe. Zato vas prosim, da sledite temu, kar bom zdaj povedal. To se pravi, prvi amandma, ki se začne: "Črta se prvi odstavek," ta amandma bomo označili z 1a. Potem, naslednji odstavek, ki se glasi: "Prvi stavek drugega odstavka se spremeni tako, da se glasi," bo 1b. In tretji odstavek, ki se glasi: "Prvi stavek tretjega odstavka se spremeni tako, da se glasi," je pa 1c. Do pomote je prišlo pri oblikovanju tega pregleda in se zato opravičujemo predlagateljem in, seveda, vsem prisotnim. Tako imamo namesto enega amandmaja, pod zaporedno številko 1 tri amandmaje: 1a, 1b in 1c. Ne glede na to, pa bomo začeli z glasovanjem o amandmaju pod zaporedno številko 2. Če bo ta amandma sprejet, potem bo amandma pod 1a brezpredmeten. Ali je vse jasno? O nadaljnjih križanjih in komplikacijah bom povedal kasneje. Najprej začnemo z amandmajem. Torej, glasovali bomo najprej o amandmaju pod zaporedno številko 2. Če bo ta sprejet, je 1.a brezpredmeten. Glasujmo, prosim! Od 73 prisotnih je za glasovalo 58 poslank in poslancev, 12 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet in 1a brezpredmeten. Sedaj gremo na glasovanje o tretjem amandmaju, prosim, poglejte na strani 3. Če bo ta amandma sprejet [[...]]Amandma pod zaporedno številko 3, prosim. Če bo amandma pod 3 sprejet, so brezpredmetni amandmaji 1b, 1c, 4 in 5. Je bilo jasno? Še enkrat, da bomo res natančno vedeli, o čem glasujemo. Torej, glasujemo o tretjem. Če bo ta sprejet, postanejo brezpredmetni amandmaji 1b, 1c, potem zaporedna številka 4, ki so v pregledu, in amandma številka 5, ki je na posebnem listu papirja. Je vse jasno? Dobro. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujmo, prosim. Od 74 prisotnih je za glasovalo 19, proti 52. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da tretji amandma ni bil sprejet. Zato gremo zdaj na amandma 1b. Glasujemo o amandmaju 1b. Glasujmo, prosim. Od 69 prisotnih je za glasovalo 25 poslank in poslancev, 42 je bilo proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju 1c. Glasujemo o amandmaju 1c; če bo sprejet, sta 4 in 5 brezpredmetna. Od 69 prisotnih je za glasovalo 24 poslank in poslancev, 43 je bilo proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4 [[izključuje se s petim]] . Oprostite, prekinjamo glasovanje za obrazložitev glasu. Gospod Rokavec.
Hvala za besedo. Sam bom glasoval za ta amandma poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, v kateri tudi ocenjujemo, da je eden od ključnih amandmajev, na podlagi katerega se bomo tudi odločali za podporo ali proti podpori tega poslovnika. Namreč, dejstvo je, da s tem amandmajem omogočamo večje soglasje za odločitev v kolegiju. Če samo praktično povem, kaj to pomeni. To pomeni, da bi v konkretnem primeru poslanska skupina LDS v tem trenutku potrebovala podporo štirih poslanskih skupin namesto podpore treh poslanskih skupin za sprejetje odločitve v kolegiju. Vendar menim, da ne moremo izhajati iz zatečenega stanja.Lahko pa izhajamo iz prakse, ker smo lahko mnogokrat ugotovili, kadar so bile stvari dosežene na kolegiju ali v delovnem telesu, Kviazu, s konsenzom ali z večjo večino, je prihajalo do bistveno manj težav in problemov v proceduri in pri odločanju v državnem zboru. Zato smo v poslanski skupini, in tudi sam osebno, prepričani, da je ta amandma še kako pomemben za primerno funkcioniranje in odločanje tako na kolegiju kot tudi državnega zbora v celoti.
Hvala. Ali je še kakšna obrazložitev glasu, da ne bom koga spregledal, prosim? Ne. Potem prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju. Izključuje se s petim. Glasujmo, prosim! Od 71 prisotnih je za glasovalo 25, 44 poslank in poslancev je bilo proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri petem, ki ga imamo na posebnem listu. Gospod Štemberger, obrazložitev glasu.
O vsem tem, kar smo doslej sprejeli oziroma zavrgli in smo to tudi nekako v poslanski skupini Stranki mladih Slovenije že prej predvideli, zato smo tudi naknadno vložili še ta amandma, je dejstvo, da bo kolegij odločal o nekaterih proceduralnih in organizacijskih zadevah. Te odločitve se bodo sprejemale s ponderiramo glasovi. Mi predlagamo, da se tukaj [[...]]
To vi predlagate.
[[...]], da se sprejmejo vsaj z dvema tretjinama ponderiranih glasov. S tem bi nekako preprečili, da se slika parlamenta nekako iznakaži. Namreč, čisto konkretno bom namenoma karikiral, če se - recimo - v 34-članski poslanski skupini za neki predlog 18 poslancev odloči "za", 16 pa "proti", se to nekako iznakaže in pri odločanju na kolegiju preslika v 34:0. Naš amandma, seveda, tega v celoti ne odpravlja, vendar vsaj minimalno preprečuje to iznakaženo sliko parlamenta v kolegiju. Menim, da je ta amandma vreden podpore, zato ga bomo tudi podprli.
Opozarjam vas obrazložitev glasu je prva oseba ednine. Hvala. Še kdo želi obrazložiti glas? Nihče več. Potem prehajamo na glasovanje o petem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 73 prisotnih je za glasovalo 29 poslank in poslancev. Proti jih je bilo 42. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Sedaj glasujemo še o 25. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 72 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev. Proti jih je bilo 22. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da člen ni sprejet. Smo pri 26. členu. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 26. členu. Glasujmo, prosim! Od 70 prisotnih je za glasovalo 60 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o 26. členu v celoti. Od 68 prisotnih je za glasovalo 60 poslank in poslancev. 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 26. člen sprejet. 28. člen. En amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Vizjak, prosim.
Hvala lepa za besedo. Amandma se nanaša na vodjo zakonodajno-pravne službe, ki jo po predlogu amandmaja naj imenuje državni zbor na predlog predsednika državnega zbora, ne pa kolegij. Hvala.
Hvala. Še kdo želi besedo? Proceduralno? Ne vidim, zdaj kdo želi proceduralno.
Ja, jaz. Sprašujem se, tudi predhodno. Takrat ko smo obravnavali, sem pod isto dilemo izpostavil, ali so ti členi sploh - so nekonsistentni, nima smisla več glasovati o njih, ker se nanašajo na kolegij.
Gospoda Jerovška bi opozoril, da smo v drugi obravnavi. Še kdo želi besedo? [[Nihče več.]] Potem zaključujem razpravo k 28. členu in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 28. členu. Glasujemo. Od 69 prisotnih je za glasovalo 20, proti pa je bilo 46 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo še o 28. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 73 prisotnih, je za glasovalo 54 poslank in poslancev, 15 je bilo proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 15.]] Člen je sprejet. 34. člen. Tu imamo tri amandmaje. Izgleda, da se je pri tretjem tudi zgodila ena napaka. Tako prosim, da tisti tretji amandma, če pogledate na strani 4. Prva vrstica je tretji amandma, druga vrstica, to se pravi, ki se glasi: "Četrti odstavek se črta," je četrti amandma. Potem naslednja, doda se novi šesti odstavek, je peti amandma. Aha, vse skupaj do konca je potem peti amandma. Dobro. To se pravi, da bo povsem jasno. Pri 34. členu imamo pet amandmajev, s tem da se tretji amandma - je tako, kot je zapisan. Četrti amandma se glasi: "Četrti odstavek se črta." Peti amandma se pa začne z besedami: "Doda se nov šesti odstavek in potem do konca." Odpiram razpravo o amandmajih in 34. členu. Kdo želi besedo? Gospod Sok, prosim.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Torej te napake, ki so se prikradle v ta pregled amandmajev, so seveda lahko slučajne ali pa tudi ne. Torej moram to povedati, kajti pravilno smo, tako kot predsedujoči ugotavlja, vložili amandmaje, ampak tisti, seveda, s predsednikom komisije zaposlovnik na čelu, ki tako vehementno nas posiljujete s tem gradivom po tako hitrem postopku, seveda niste dali zakonodajnim in drugim službam dovolj časa, da bi to gradivo tudi korektno pripravile. Sicer ne vem, kaj imate od tega, vendar se na takšen način očitno ne da dobro delati. Mi podpiram takšen poslovnik, ki bo zagotovo nedvoumen. Besede "praviloma", ki so zapisane v tem 34. členu, ne dajejo tega jamstva. V vsakem členu, kjer zapišete besedo "praviloma", to pomeni prazno določbo, ki jo nekdo lahko spoštuje ali pa ne. V vsakem primeru torej ne krši odstavka [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim za mir v dvorani.
[[...]], v katerem postavite besedo "praviloma". Predlagamo tudi, da se doda nov šesti odstavek, in sicer bi se ta odstavek glasil tako, kot je včasih že bilo, da je opozicija imela ne le predsednika komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ ter komisije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb, temveč da ima opozicija v teh komisijatudi večino. Kajti te komisije, ki so specialne komisije po našem poslovniku, so zadolžene za to, da izvajajo nadzor. In če opozicija nima večine v takšnih komisijah, potem je, seveda, nadzor vprašljiv oziroma komisija ne more sprejemati odločitev, ki bi ji pomagale pri njenem delu. To se je do sedaj tudi pokazalo in vsaj za komisijo za nadzor proračuna in drugih javnih financ, ki jo vodi dr. Andrej Bajuk, vem, da je imela velike težave pri sprejemanju določenih sklepov, ki so pomenili, da bi si od nekaterih javnih podjetij, javnih zavodov in tako naprej lahko pridobila določeno dokumentacijo. Še enkrat povem, komisija, v kateri opozicija nima večine, nima nobenega smisla, kajti v tem primeru pozicija ali pa, če hočete [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Oprostite, gospod Sok. Oprostite! Kolegice in kolegi, prosim vas za malo več pozornosti. Izvolite.
V bistvu govorim za magnetogram, tako da me tudi ne moti, če ne poslušajo. V bistvu je tako ali tako vseeno, kaj kdo govori v tem parlamentu, večina se je odločila, da bo to izglasovala, če bo seveda imela zadostno število poslancev, ki bodo za to glasovali, in jim je vseeno, kaj kdo govori. Torej še enkrat povem, da poslovnika, ki ne bo takšen, ki bi ga lahko državni zbor - na koncu ne bomo podprli. Hvala lepa.
Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Samo vprašal bi kolege iz poslanske skupine Nove Slovenije, povezano seveda z njihovim amandmajem pod točko 3 k 34. členu, ki bi ga, po trditvi, da je dobro, da so v teh komisijah v večini opozicijski poslanci oziroma pravilno, podprl. Vendar pa me moti, zakaj se četrti odstavek črta. Če mi lahko morda samo obrazložijo, da se bom lažje odločil. Hvala lepa.
Kdo želi še besedo? Gospod Cukjati, prosim.
Rad bi samo omenil stališče k prvemu amandmaju, in sicer, k prvemu odstavku tega amandmaja. Namreč, v osnovnem besedilu, to bi rad opozoril poslance, v osnovnem besedilu je rečeno, če je predsednik delovnega telesa iz vrst predstavnikov poslanskih skupin pozicije, je podpredsednik delovnega telesa praviloma iz vrst poslanskih skupin opozicije in obratno. Tukaj je pa predlagana degradacija tega načela. In sicer, da pač "različnih poslanskih skupin", pri čemer so različne poslanske skupine lahko vse iz vrst pozicije. Menim, da to ni konstruktiven pristop k oblikovanju takih pogojev dela, da bi to delo teklo konstruktivno, državotvorno v državnem zboru. Zato tega amandmaja pod številko 1 ne podpiram.
Hvala. Kdo še želi besedo? Gospod Sok.
Hvala za besedo. Samo toliko, da odgovorim na to vprašanje poslanskega kolega Baroviča. Mi predlagamo črtanje četrtega odstavka v tem 34. členu, ker ta četrti odstavek pravi: "Pri sestavi delovnih teles in določanju funkcij v njih lahko kolegij predsednika državnega zbora upošteva tudi poslansko skupino nepovezanih poslancev." Torej, glede na 30. člen tega poslovnika je definirano, kaj je poslanska skupina in se namta odstavek tukaj ne zdi potreben. V 30. členu je zapisano, da najmanj trije poslanci lahko tvorijo poslansko skupino in poslanska skupina potem ima enake pravice, kot vse ostale poslanske skupine. Iz tega razloga predlagamo črtanje, ne pa, da bi s tem zmanjševali kakršnokoli možnost delovanja takšnih nepovezanih poslancev. Hvala.
Hvala. Lahko zaključimo razpravo? Lahko. Zaključujem razpravo o amandmajih in 34. členu in prehajamo na glasovanje. Glasovali bomo po vrstnem redu, tako kot je zapisano, pri čemer naj vas opozorim, da če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 2, je potem 3. brezpredmeten. Lahko preidemo na glasovanje? Lahko. Glasujemo o prvem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 74 prisotnih je za glasovalo 54 poslank in poslancev. 17 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 72 prisotnih je za glasovalo 22, proti jih je bilo 49. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Glasujmo prosim! Od 72 prisotnih je za glasovalo 22, 49 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o četrtem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 69 prisotnih je za glasovalo 18 poslank in poslancev, 49 je bilo proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 49.]] Amandma ni sprejet. In še peti amandma. Glasujemo o petem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 73 prisotnih je za glasovalo 20 poslank in poslancev, 48 je bilo proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 48.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo še o 34. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 71 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, 15 je bilo proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 15.]] Člen je sprejet. 40. člen. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 40. členu. Glasujemo, prosim. Od 75 prisotnih je za glasovalo 25 poslank in poslancev, 47 je bilo proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo še o 40. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 73 prisotnih, je za glasovalo 57 poslank in poslancev, 12 je bilo proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 12.]] Člen je sprejet 42. člen. En amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo.? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 42. členu. Glasujmo, prosim. Od 75 prisotnih je za glasovalo 64 poslank in poslancev, 5 je bilo proti. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 5.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 42. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 72 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev, 7 je bilo proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 44. člen, en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Sok, prosim.
Hvala. Bolj ali manj je amandma, ki ga predlagamo k 44. členu, redakcijske narave. Prvi odstavek 44. člena pravi: "Na sejo matičnega delovnega telesa, na kateri se obravnava mnenje zainteresiranega delovnega telesa, se povabi njegovega predstavnika." Postavlja se vprašanje, katerega. Zato predlagamo, da se namesto "njegovega predstavnika" napiše "predstavnika zainteresiranega delovnega telesa". Hvala.
Hvala lepa. Kdo želi še besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju k 44. členu. Glasujmo, prosim. Od 72 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 17 je bilo proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 44. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 72 prisotnih je za glasovalo 68 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 46. člen. Tu imamo tri amandmaje, čeprav vidite zaenkrat samo dva. Prosim za malo pozornosti. Stavek, ki ga vidite na koncu strani - prosim, če ste pozorni, da bomo natančno vedeli, o čem govorimo in glasujemo - "četrti odstavek se črta" - vidite, na koncu strani? - to je tretji amandma Prosim, če si to označite kot tretji amandma. Če pogledate vse tri amandmaje, vidite, da obstaja tu neko neskladje, ker je pač tako zapisano, isti predlagatelj. Tako da bomo odločali najprej o prvem, potem drugem na drugi strani in se vrnili na tretjega.Prvi in drugi se pa izključujeta. Tako da bi vprašal predlagatelja, če bi morda enega umaknili, ker sta si v nasprotju. Od istega predlagatelja sta dva amandmaja. Da si prihranimo eno glasovanje. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Sok.
Hvala lepa. Ta amandma je bil napisan pod predpostavko, da bo sprejet amandma k 34. členu. To pomeni, da bo opozicija imela v dveh nadzornih komisijah večino. Če tisti amandma ni bil sprejet, seveda ostaja potem tisto, kar je bilo v parlamentu enkrat že sprejeto in obstaja v sedanjem poslovniku - da lahko ena tretjina članov delovnega telesa, se pravi, komisije za nadzor proračuna in komisije za nadzor na delom varnostno-obveščevalnimi službami zahteva vse podatke, ki jih rabi za svoje delo. To je, verjamem, verjetno unikum v evropskem prostoru, takšna rešitev. Ampak to je v zdajšnjem poslovniku zapisano in ker amandma k 34. členu ni bil sprejet, mi umikamo ta drugi amandma, ki pravi, da se tretji odstavek črta. Za ostale pa se naj glasuje. Hvala.
Vi ste v bistvu želeli umakniti oziroma umikate četrti odstavek, ker da se četrti odstavek črta. Samo če preberemo prvi amandma, kjer pravite "drugi odstavek se spremeni tako, da se glasi" in je potem to besedilo "najmanj ena tretjina členov", pa pogledamo drugi amandma, "v drugem odstavku se besedilo komisije za nadzor" in tako naprej [[...]]Namreč, jaz ne vem [[...]]Jaz razumem, da sta ta dva amandmaja v nasprotju, ne pa tretji. Prvi in drugi sta v nasprotju. Tretji ni. Tretji je samostojen amandma. Vi pa ravno tretjega umikate zdaj. Jaz se opravičujem, ampak jaz razumem, da sta prvi in drugi v nasprotju, tako umaknite prvega ali pa drugega. Drugega umikate torej. Gospe in gospodje! Da bo povsem jasno. Prišlo je do napake, do lapsusa, recimo, in imamo takšno situacijo. Predlagatelj umika amandma na 6. strani zgoraj pod zaporedno številko 2. Tega prosim prečrtajmo in ga ni. Po tej logiki imamo potem na 5. strani, da amandma, pod 1 ostane takšen, kot je zapisan. Amandma "četrti odstavek se črta" postane pa drugi amandma. Tako imamo pregledno sliko. Ali je kaj nejasnega? Želi še kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 46. členu. Glasujmo prosim! Od 71 prisotnih je za glasovalo 19 poslank in poslancev. 47 je bilo proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo prosim! Od 71 prisotnih je za glasovalo 20 poslank in poslancev. Proti jih je bilo 46. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. 46. člen v celoti. Glasujmo prosim o členu v celoti! Od 69 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev. 14 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 49. člen. En amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k 49. členu. Glasujmo prosim! Od 70 prisotnih je za glasovalo 61 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 49. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 64 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 53. člen, en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Nihče? Prosim, gospod Sok.
To je amandma k 53. členu, in sicer predlagamo, da se tretji odstavek tega člena črta. V tretjem odstavku 53. člena so predlagatelji zapisali, da so lahko delovna telesa efektivna in da lahko delajo, tudi če je na seji prisotna samo ena tretjina članov. Mislim, da parlament, ki je sestavljen iz politikov, ki smo zaposleni kot profesionalci, je nedopustno, da bi lahko bila na seji prisotnih samo ena tretjina članov delovnega telesa in bi delovno telo na takšen način delalo, predsedujoči pa bi potem s korespondenčno sejo vse ostale pozval h glasovanju. To je tudi v nasprotju z antibirokratskim programom, kajti takšen način dela bi pomenil ogromno birokratiziranja in ogromno zapletov, poslanci pa bi mirne duše v časuzasedanja delovnih teles lahko opravljali tudi druga dela. Nam se to zdi nedopustno in predlagamo, da se ta odstavek 53. člena črta. Hvala.
Hvala lepa. Lahko prosim za malo več pozornosti, prosim. Še kdo želi besedo? Ja, gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Poglejte, mislim, da je ta amandma verjetno dejansko vreden razmisleka. Lahko ostane tretji odstavek 53. člena, če se bo v parlamentu delalo tako, kot se je delalo doslej. Če bodo pa dejansko imela delovna telesa tisto vlogo, ki jo poslovnik narekuje, in da bomo omogočali, da delovna telesa lahko kar s korespondenčno sejo odločajo, potem mislim, da bo to zelo slabo, slaba popotnica za kvaliteto na koncu sprejetih zakonov, o katerih bo odločil in jih sprejel parlament. Zato mislim, da ima ta predlog kar nekaj soli in bi bilo verjetno vredno razmisliti, da bi ga kazalo tudi podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cukjati.
No, ne samo tu, ampak morda predvsem tu prihaja do izraza, ne vem, ali podzavestno ali zavestno, tendenca poslovnika, da čim bolj zagreni delo malim poslanskim skupinam - malim poslanskim skupinam, poudarjam - in sicer, da jim tudi kar najbolj onemogoči delo. Sicer smo ravnokar sprejeli, da smejo zasedati največ štiri delovna telesa. Mislim, da je že to preveč. V tretjem branju bi morali sprejeti, da največ dve delovni telesi. Delovno telo sedaj prevzema naloge, spoštovani, naloge prvega branja in naloge odločanja. Mislim, da se še premalo zavedamo, da bo delo v delovnem telesu sedaj resno delo, ki zahteva pripravo, in če hočemo kvalitetno delati, tudi prisotnost, prisotnost. Prisotnost na vseh delovnih telesih bo lahko samo velika stranka omogočila ob teh pogojih. Tako je potem odlično za veliko stranko, da ji zadostuje ena tretjina članov. Menim, da bi morali to stvar resno vzeti. In sicer, da člena kratko malo ne sprejmemo, če se amandmaja ne sprejme. Hvala.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Mislim, da je nujno potrebno, da se ta tretji odstavek 53. člena črta, kajti v tem tretjem odstavku se zrcali vse nespoštovanje do resnega parlamentarnega dela. V tem je skrito ali pa lahko rečemo, da se v tem vidi, kako resno so predlagatelji dejansko vzeli tisto, češ, da se bo v bodoče več in bolj resno delalo v odborih in komisijah. Ključna vloga bi se naj prenesla na odbore in komisije, tam bi se pa odločalo in glasovalo po pošti. Tako smo samo še korak od delegatskega sistema. Tam so tudi imeli neke skupine, delegacije, potem so pa poslali v Ljubljano tistega, ki je najbolj sigurno zagotavljal, da ne bo diskutiral, pa tako naprej. In gospodje, v sramoto vam je taka dikcija, ki je bila zapisana. Razgalili ste se do obisti in upam, da boste vsaj glasovali za črtanje tega člena. Hvala.
Hvala. Gospod Mamić.
Praktično bi bilo [[...]]
Malo več pozornosti, prosim.
jaz sem pričakoval, da bom v tem materialu napisano, da bi se delovna telesa številčno zmanjšala, pa bi bil efekt isti, kot se hoče doseči s tem členom 53. Samo se mi zdi, da je pa popolnoma nedemokratično, da lahko ena tretjina odloča. Zato mislim, da je to dobra obrazložitev, da se črta ta člen. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? Gospod Barovič.
Hvala lepa. Pridružil se bom kolegom malo prej, bom razložil čisto preprosto in enostavno. Če je kakšna zadeva tako nujna, da recimo ob prisotnosti samo tretjine, da bi bila potrebna korespondenčna seja, če je zadeva tako nujna, je bolje, da se odpovedo zasedanja drugih delovnih teles ali pa da se zadeva skliče tako, da pride večina članov odbora. Če pa je zadeva tako nepomembna, da bi jo lahko na korespondenčni seji obravnavali, pa se lahko prestavi na kakšno od prihodnjih sej. Zato mislim, da bi med kolegicami in kolegi dejansko razmislili, ali je ta odstavek dejansko najboljši in mislim, da ne bi storili nič napačnega, če bi podprli amandma k temu členu. Hvala.
Hvala. Še kdo? Gospod Pohorec, prosim.
Če dobro proučimo ta tretji odstavek, mislim, da so v njem vgrajene tudi vse varovalke, da se kakšna napačna odločitev ne sprejme. Da se ne sprejme. Biti navzoč na seji. Tudi tisti, ki se z eventualno vsebino ne strinja, pomeni, da ni soglasja, kar je tu v prvem stavku zapisano. In še na to. Če ena tretjina nasprotuje korespondenčni seji, spet ne more biti korespondenčne seje. Kaj želimo še več? Potem pa gremo nazaj na prakso, ko ne prihajamo na seje, povzročamo nesklepčnost, zadeve pa bi bilo vendarle nujno, včasih manj pomembne, pa vendarle bi jih morali opredeliti, pa smo naredili korespondenčno sejo in smo se potem na korespondenčni seji odločili o predlogu sklepa, ali pa ne odločili. Jaz ne vidim tako velikega greha, če ta sprejeti odstavek ostane takšen, kot je, ker so varovalke v njem vgrajene. Hvala.
Hvala. Gospod Sok. Replika.
Replika na izvajanje gospoda Pohorca. Že sedaj je v naših delovnih telesih tako, da delovno telo lahko razpravlja tudi na nesklepčni seji. Ne more pa se na nesklepčeni seji sprejemati nekih odločitev. In dolžnost poslancev je, da naredijo sejo sklepčno. Vendar je treba izhajati iz dejstva,da so nas volivci izvolili v ta parlament, da zastopamo na sejah delovnih teles in pa v parlamentu interese volivcev s strani katerih smo bili izvoljeni. Ta tretji odstavek 53. člena pa predvideva, da se lahko potem naknadno s korespondenčno sejo sprejemajo oziroma potrjujejo tudi odločitve, ki so bile sprejete na nesklepčni seji. Meni se takšna rešitev ne zdi smiselna in bo v praksi pomenila velike težave. Velike težave. S tem je dana tudi možnost manipulacije. Ne vem, kdo bo pa preverjal, ali so res vsi poslanci na korespondenčni seji glasovali za neko odločitev in tako naprej. Torej, takšna odločitev, kot je tu, potegne za sabo tudi nujnost preverjanja, ali to, kar je potem v zapisniku zapisano, drži, ali pa ne. Takšna določba bo pomenila za nas poslance dodatne obremenitve in pa v praksi velike zaplete. Hvala.
Hvala. Še kdo? Nihče več. Lahko razpravo zaključimo? [[Da.]] Zaključujemo razpravo o amandmajih in členu in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujmo prosim! Od 70 prisotnih jih je za glasovalo 22. 46 poslank in poslancev je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo še o 53. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 72 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev. 18 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 59. člen. Tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo prosim! Od 70 prisotnih je za glasovalo 60 poslank in poslancev. 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 59. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 67 prisotnih je za glasovalo 58 poslank in poslancev. 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 62 člen. Imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Barovič, prosim.
Jaz bi samo prosil, če lahko predlagatelj amandmaja razloži, zakaj, če ni s tem poslovnikom drugače določeno, če so malo bolj podrobno proučili, ali je kje v kakšnem členu drugače določeno.
Kdo še želi besedo? Gospod Sok.
Mi izhajamo iz tega, da bi moral biti poslovnik napisan jasno in nedvoumno. Vse take dikcije v poslovniku, kjer se govori "praviloma", "lahko", "če ni določeno drugače" seveda predstavljajo vedno na kraju dvoumno tolmačenje. Ta zaključek tega člena, "če ni s tem poslovnikom drugače določeno", mi pride ravno tako naprej kot smo imeli včasih pravila službe v Jugoslovanski narodni armiji. Bilo je dovoljeno vse, vedno pa je zraven pisalo "ako se drukčije ne naredi". In tako tudi tolmačimo te rešitve v tem poslovniku. Zato seveda predlagamo, da se pred tem stavkom, "če ni stem poslovnikom drugače določeno", naredi pika. In potem ostane tako, kot v 62. členu piše, "državni zbor ne more odločati o zadevah, do katerih ni zavzelo stališče matično delovno telo". Vendar si puščate predlagatelji vedno neko rezervo, da lahko potem lažje in pa na bolj enostaven način izigravate ta državni zbor, enkrat s hitrimi postopki, drugič to prekvalificirate v nujne, enkrat v "praviloma", enkrat v "lahko", enkrat v [[...]]
Mir v dvorani prosim!
Gre za to, da bi pripomogli k temu, da bi bil poslovnik jasen in pa učinkovit. Če ne bo jasen, tudi učinkovit ne bo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Anderlič.
Lahko bi se celo ta razprava smatrala za duhovito, ampak na žalost hira na tem, da ni proučeno, kaj pravzaprav ta določba sploh pomeni. Torej, jasna razlaga. Absolutno mora biti poslancem dostavljeno gradivo. Imate pa primere, ki so posebej določeni, v izrednih razmerah, poglavje, ki govori o odločanju državnega zbora, takrat, ko lahko - ja, seveda! Pojdite pogledat naprej in boste videli poglavje [[...]]Jaz vam ne bom razlagal zdaj o vseh členih, kje kaj piše, ko bomo do njih prišli, bomo to ugotovili. Zdaj skrbim za doslednost pri posameznih členih in obrazlagam posamezne člene, zdaj imamo razpravo o členih. V tem členu je pomembno samo to, da poslanci ne moremo odločati, če v splošnih postopkih, v rednih postopkih, v normalnem delu, če nimamo za to ustreznega gradiva. Samo v primerih, s katerimi se bomo pa srečali, kjer je pa točno določeno, v katerih primerih pa lahko. In zato, če ni drugače določeno - da sedaj ne vlečem te razprave naprej - se mi zdi, da je bil namen lahko plemenit, ni pa upošteval celote.
Hvala. Gospod Barovič.
Hvala, gospod predsednik. Dovolite mi opravičilo, "lapsus lingue" se je zgodil meni osebno. Želel sem prositi - če ni s tem poslovnikom drugače določeno, sem želel prositi predlagatelja novega poslovnika, ne pa amandmaja. Tu je bila moja krivda in se opravičujem. Hvala.
Še kdo? Lahko zaključimo razpravo? [[Lahko.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju k 62. členu. Glasujmo, prosim. Od 73 prisotnih je za glasovalo 21 poslank in poslancev, 48 je bilo proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o 62. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 70 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, proti je bilo 12. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. S tem bi ta amandmajski del pri tej točki prekinili, ker imam obvestilo. Prekinjam to točko dnevnega reda in vam bom prebral naslednje. Vas ne bo nič presenetilo, že zjutraj sem vam povedal, da tisto, kar berem, ne drži ali pa ne bo držalo. Torej, komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve predlaga naslednje: "Komisija državnega zbora za volitve, imenovanja in administrativne zadeve je za 14. sejo državnega zbora na predlog sodnega sveta posredovala sedem predlogov o izvolitvi kandidatov v sodniško funkcijo. Predlagam, da državni zbor o predlaganih odlokih odloča danes. Glede na to, da je potrebno k obravnavi povabiti tudi predstavnika sodnega sveta, predlagam, da se ta predlog posreduje v odločitev državnemu zboru pred zaključkom dopoldanskega dela seja državnega zbora in da se obravnava opravi ob 14.30. Za razumevanje se zahvaljujem, predsednik Jožef Školč." Proceduralni predlog imamo, da opravimo točko, gre za sedem predlogov o izvolitvi kandidatov v sodniško funkcijo, danes ob 14.30. Dajem ta predlog na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 68 prisotnih je za glasovalo 40, proti je bilo 24. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Torej ob 14.30 najprej glasujemo o izvolitvi kandidatov v sodniško funkcijo, potem pa nadaljujemo s poslovnikom.
Vabim vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bom ugotavljal navzočnost! Kolegice in kolege ljubeznivo prosim, da pridejo v dvorano! 3 minute so čez poltretjo uro. Gospod Breznik, boste vi želeli besedo? [[Ne.]] Prosim, če zasedete svoja mesta. Spoštovane kolegice in kolegi! Prosim, če zasedete svoja mesta. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Prosim, če vsakdo poskrbi, da je kartica vložena v glasovalno napravo. Prosim če zasedete svoja mesta! Ugotavljam navzočnost v dvorani! Ugotavljam navzočnost v dvorani! Prosim za mir! Navzočih je 49 kolegic in kolegov. Preden preidemo na 33. točko dnevnega reda, to je na volitve in imenovanja oziroma na predloge sodnega sveta za izvolitev v sodniške funkcije, vas moram opozoriti, da tudi kolega Kremžar in kolega Barovič danes popoldan ne bosta z nami, kolega Barovič od 17.00 ure dalje. Prehajamo torej, kot smo določili ob koncu dopoldanskega dela, pred nadaljevanjem 27. točke dnevnega reda, to je sprejema poslovnika, na 33. TOČKO DNEVEGA REDA, VOLITVE IN IMENOVANJA obravnavo predlogov sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo Sodni svet je namreč državnemu zboru predložil sedem predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo, in sicer, na sodniška mesta okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novi Gorici, petih okrajnih sodnic na okrajnem sodišču v Lendavi, Ljubljani, Novi Gorici, Piranu, Šmarju pri Jelšah in končno, sodnika za prekrške pri sodniku za prekrške Ptuj. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne želi.]] Predloge je obravnavala pristojna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Želi nemara kdo od poslancev, poslank besedo? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost! Glasovali bomo o sedmih predlogih, najprej o odloku o izvolitvi gospe Suzane Kontestabile v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novi Gorici. GLasujmo! Glasujemo o izvolitvi gospe Suzane Kontestabile! 57 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Andreje Granfol Cizej v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Lendavi. Glasujemo. 52 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Mojce Rape v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. 55 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Polone Klančič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novi Gorici. Glasujemo. 53 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Dragice Umek v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Piranu. Glasujemo. 50 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Karmen Kus v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Šmarju pri Jelšah. Glasujemo. 49 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. In končno dajem na glasovanje predlog odloka o izvolitvi gospoda Mihe Žnidaršiča v sodniško funkcijo na sodniško mesto Sodnika za prekrške pri sodniku za prekrške Ptuj. Glasujemo. 53 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. To nam omogoča, da se, kolegice in kolegi, vrnemo k 27 TOČKI DNEVNEGA REDA, k razpravi in odločanju o vloženih amandmajih. Smo sredi drugega branja pri sprejemanju poslovnika in pri 65. členu. K 65. členu so vloženi trije amandmaji. Želi kdo o njih razpravljati? Ugotavljam, da ne in da bomo prešli na odločanje. Gremo po vrstnem redu. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 65. členu. Glasujemo. Navzočih 59. 57 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 65 členu. 55 navzočih. 15 za, 40 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Odločamo še o tretjem vloženem amandmaju k 65. členu. Glasujmo! Smo sredi glasovanja o tretjem amandmaju k 65. členu. 59 navzočih. 15 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil podpore. Glasujmo še o 65. členu v celoti. Glasujmo še o 65. členu v celoti! 59 navzočih. 51 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 68. členu imamo vložene tri amandmaje. Želi kdo o njih besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju. Izključuje se seveda z amandmajem pod številko 2 in 3. Glasujmo! Mir v dvorani! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1! 60 navzočih. 13 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[PRoti 43.]] Ugotavljam, da predlog amandmaja ni dobil podpore. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2! 57 navzočih. 49 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo še amandma pod zaporedno številko 3, o katerem glasujemo. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 3. 59 navzočih. 46 za, 8 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o členu v celoti! Prosim za mir v dvorani! Glasujmo o členu v celoti! 60 navzočih. 51 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 69. členu imamo vložena dva amandmaja. O njima odpiram razpravo. Nihče ne želi besede. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 69. členu. Glasujmo! Glasujmo. 61 navzočih, 52 za, eden proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma dobil podporo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. 61 navzočih, 13 za, 44 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Tako lahko glasujemo o 69. členu v celoti. Glasujemo o besedilu 69. člena v celoti. 62 navzočih, 52 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je besedilo potrjeno. Imamo dva amandmaja k 71. členu. Amandmaja se izključujeta. Odpiram razpravo o njiju. Kolega Sok želi besedo. Samo kolega Sok ima besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da je tudi to ena izmed tistih točk, ki smo jo pri prejšnjem predlogu poslovnika zelo veliko časa obravnavali. Gre za to, da se hoče s tem poslovnikom poslancem preprečiti možnost, da lahko replicirajo, če pač ocenijo, da njihova navedba v razpravi drugega poslanca ni bila povzeta pravilno oziroma ni točna. Predlagatelj predlaga, da replika na repliko ni dovoljena, razen čepredsedujoči oceni, da so bile navedbe v repliki netočne. Sprašujemo se, kako je vendar možno, da bo predsedujoči ocenjeval, ali so bile navedbe v repliki netočne. To bo pravzaprav predsedujočega vedno znova postavljalo pred, bi rekel, dilemo, kaj storiti ker bodo enostavno poslanci njegovi odločitvi lahko oporekali. Zato predlagamo, da bi zadnji stavek 71. člena črtali, kar pomeni, da bi replika bila dovoljena. Enak predlog, samo nekoliko drugače zapisan, pa predlaga tudi stranka mladih, torej replika na repliko je dovoljena. Glede na to, da gre za dva amandmaja, ki se izključujeta, mi prvi amandma k temu členu umikamo in tako predlagamo, da se glasuje samo o drugem amandmaju, amandmaju, ki ga je vložila v razpravo stranka mladih. Hvala.
Umikate amandma pod zaporedno številko 1, tako da ostane v diskusiji samo še amandma pod zaporedno številko 2. To je treba upoštevati. Kolega Jerovšek, prijavili ste se za besedo. Predlagam, da tam v vaši bližini vašega nastopa ne motijo. Prosim. Samo hipec! Kolega Jakič, prosim! Kolega Jakič, kolega Jerovšek ima besedo.
Hvala lepa. Ta člen je tudi eden ključnih glede razumevanja parlamentarne demokracije in širine razmišljanja tega državnega zbora. Namreč, pogosto se je tu navajalo, da v drugih parlamentih replika na repliko niti slučajno ni možna. Jaz sem se lahko osebno prepričal, da je v državi z izredno parlamentarno tradicijo to možno in zato seveda sem proti temu, da bi ostala dikcija in zapisano, kot je tukaj zapisano.Kolega Sok se je spraševal, kako naj, če bi ostalo tako, predsedujoči oceni, da so navedbe v repliki netočne. Dejansko je to en unikum razmišljanja. Vendar, v smeri tega, kar je tu zapisano, so že bili zlorabljeni prejšnji poslovniki. Žal moram povedati, da se je meni pogosto, dogajalo, da mi je nekdo v glavo videl, rekel: "Ne dovolim replike, ker to, kar mislite povedati..." ali nekako tako. To se je že zlorabljalo doslej. Jaz upam, da smo demokratični v tem parlamentu, da ne bodo izgovori, da to ne vem koliko časa jemlje ali kaj takega. To je klasični institut in upam, da bo ostal. Hvala.
Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o edinem vloženem amandmaju k 71. členu, to je zdaj amandma pod zaporedno številko 2, o katerem glasujemo. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2! Od 61 navzočih 22 za, 38 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore, zato glasujemo o besedilu 71. člena v celoti. Glasujmo o besedilu 61. člena v celoti! 63 navzočih. 45 za, 17 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je potrebna večina za. K 72. členu imamo vložen en amandma. Želi kdo o njem besedo? Zaključujem razpravo in odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 72. členu. 62 navzočih. 39 za, 19 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne večine. Glasujmo torej o besedilu člena v celoti! 70 navzočih. 58 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. K 73. členu imamo, kolegice in kolegi, vložene tri amandmaje. Smo na 10. strani pregleda. Želi kdo besedo o vloženih amandmajih? Kolega mag. Vizjak.
Hvala lepa. V Socialdemokratski stranki in Novi Sloveniji smo k temu členu vložili dva amandmaja. Prvi se nanaša na to, da ima predstavnik poslanske skupine pred končanim glasovanjem o predlogu odločitve, čas obrazložiti glasovanje poslanske skupine. Menimo, da so 3 minute za obrazložitev poslanske skupine absolutne prekratek čas in smo šli tu v še zmeraj kratek, vendar po moji oceni zadovoljiv čas, 5 minut. To je prvi amandma. Upam, da ga bodo poslanske skupine tudi podprle. Drugi amandma se pa nanaša na pravico obrazložitve glasu slehernega poslanca, ne le samo v primeru, če se poslanec ne strinja z obrazložitvijo glasovanja svoje poslanske skupine, ki jo izrazi vodja poslanske skupine ali pa predstavnik poslanske skupine. Menim, da bi imel in mora imeti sleherni poslanec pravico obrazložiti svoj glas v res kratkem času, to sta 2 minuti, kot je tu predlagano. Zato menim, da sta ta dva amandmaja zelo pomembna in seveda vredna podpore. Hvala.
Kolega, dr. Cukjati.
No, zagotovo besede 3 minute dolge, so prekratke za predstavitev mnenja cele poslanske skupine. Glede našega drugega, tukaj tretjega amandmaja, bi pa takole rekel. Mnogokrat se, in to tudi vi opažate, spoštovani poslanci vladajoče koalicije, se strinjate načelno z mnenjem, ki ga poda predstavnik vaše poslanske skupine. Viditepa, da imajo te predstavitve in ta mnenja mnogo nijans in je treba včasih, to sami čutite, dopolniti tisto oziroma dati še neko osebno konotacijo temu. Tukaj v parlamentu je pa vendarle obrazložitev svojega glasu tako pomembna zadeva, da ne bi smeli tega spustiti. Hvala.
V dvorani je preveč nemira za zbrano poslušanje. Imamo tri prijave. Kolega Sok, kolega Drobnič, kolega Barovič. Po vrsti, kolega Sok, imate besedo.
Hvala. Zdi se mi, da je formulacija v tem predlogu, kjer pravi v drugem odstavku, da lahko poslanec obrazloži svoj glas, samo če se ne strinja z obrazložitvijo glasovanja svoje poslanske skupine, nepravilna. Saj vendarle ne glasuje poslanska skupina, ampak vsak poslanec glasuje za sebe in vsak poslanec bi moral biti toliko neodvisen, da se pač pri glasovanju lahko povsem po svoji vesti odloča in glasuje. Saj to vedno znova in znova pripovedujete v tem parlamentu. Zato mislim, da je treba ta tretji amandma podpreti. Prav tako pa amandma pod številko 2 in pa 1, kjer pravi, da seveda ima vsak poslanec pravico, da pred glasovanjem obrazloži svoje stališče, svoj glas in kako bo glasoval. Še enkrat pravim, da je poslanec vendarle v tej zadevi avtonomen in ni vezan na poslansko skupino. Kar se pa tiče treh minut za obrazložitev glasovanja v imenu vodje poslanske skupine, v treh minutah se seveda ne da obrazložiti glasu, niti pet minut ni veliko. Če bi hoteli narediti nek napredek v poslovniku, bi za obrazložitev glasu poslanske skupine lahko pustili neomejen čas, ne pa da predvideva ta poslovnik tri minute; v treh minutah v bistvu lahko samo pozdravi in se zahvali za to, da je dobil besedo, pove še dva, tri stavke in tri minute so mimo. Hvala lepa.
Kolega Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Da bi imel poslanec možnost za obrazložitev glasu samo, če se ne strinja z obrazložitvijo glasovanja svoje poslanske skupine, je povsem nesprejemljivo. Tudi v zvezi s tremi ali petimi minutami, mislim, da smo tu preveč dlakocepski in omejiti na tri minute - tu bo samo naprava žvižgala. Praviloma je pa tako, da obrazložimo glas v nekem normalnem času, mislim, da velikokrat tudi v treh minutah. Če pa je potrebno nekaj bolj poglobljeno obrazložiti, pa pustimo tri minute, da ga ne bo predsednik prekinjal in ne bomo imeli s tem težave. Mislim, da je nesmiselno dajati tri ali pet minut in dajmo malo več. To ne bo pomembno privarčevalo čas, zlasti pa, če se bomo ravnali pri drugih rečeh, pri predložitvi zakona, da bo boljši. Tako da [[...]] [[Zvočni signal.]] Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Barovič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ocenjujem, bom rekel, zelo strpno, da so vsi trije amandmaji vredni razmisleka. Predvsem ocenjujem, da sta drugi in tretji amandma identična. Vsekakor bi dejal, da je - pustimo prvega, moja ocena je, da je predlog prvega amandmaja korekten in pameten, pustimo to oceno vsakemu posamezniku - drugi in tretji pa sta vsekakor vredna pozornosti. Ocenjujem, da vsaj v demokratični državi, v parlamentu, ima res vsak poslanec pravico pred končnim glasovanjem o predlogu odločitve obrazložiti svoj glas, ne glede, ali se strinja ali pa se ne strinja. Prepričan sem, da bodo tudi predlagatelji kljub vsemu trudu, kako bi oblikovali, razumeli, da je ta dikcija mogoče res najbolj pravilna. Hvala.
Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne in da lahko zaključim razpravo o treh vloženih amandmajih k 73. členu, pri čemer opozarjam, da se drugi in tretji izključujeta, sta enaka v svoji konsekvenci, tako da bi v primeru izglasovanja drugega bilo glasovanje o tretjem brezpredmetno. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Od 67 navzočih 20 za, 46 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2! 69 navzočih. 24 za, 40 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne večine. Glasujmo o členu v celoti! Pardon, da se posvetujem. Samo hipec. Bom dal na glasovanje tretji amandma. Na glasovanje dajem amandma pod zaporedno številko 3. 66 navzočih. 58 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 dobil podporo. Zdaj glasujemo o členu v celoti! Glasujmo o členu v celoti! 65 navzočih. 57 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da smo besedilo sprejeli. K 74. členu imamo vložen en amandma. Želi kdo o njem razpravljati? Kolega dr. Cukjati.
Gre verjetno samo za korekcijo. Mnogokrat vodje poslanske skupine ni, je pa njegov namestnik, ki je poimenovan tukaj kot predstavnik poslanske skupine. Verjetno je predlagatelj tudi tako mislil, da če ni vodje poslanske skupine, potem lahko njegovo funkcijo prevzame kdo drug, po internem dogovoru poslanske skupine. Zato predlagam, da podprete ta amandma. Opozarjam vas samo zaradi tega, ker je v veljavi, da kjerkoli je spodaj napisano SDS, NSi, se glasuje proti. Tukaj pa nima smisla. Tako. Gre za rutino, zato opozarjam, da je to pameten amandma.
Prosim za mir! Malo bom počakal, da se dvorana umiri. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 74. členu! 63 navzočih. 37 za, 22 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujmo o členu v celoti! 60 navzočih. 43 za, 15 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da smo ta predlog izglasovali. K 92. členu imamo vložen en amandma. Želi kdo o njem besedo? Prosim, kolega Sok. Želite besedo?
Rad bi obrazložil amandma k 92. členu. Peti odstavek 92. člena, ki je vezan na način tajnega glasovanja v državnem zboru, pravi: "Neizpolnjena glasovnica in glasovnica, iz katere volja poslancev ni jasno razvidna, sta neveljavni." Mi pa predlagamo, da se ta odstavek spremeni. Torej, amandma s strani Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke pa pravi: "Glasovnica, ki ni izpolnjena v skladu s predhodnim odstavkom, je neveljavna." Torej, gre za znano situacijo v prejšnjem parlamentu. Mi smo prepričani, da bi moralo za glasovanje poslancev veljati bolj restriktivno pravilo, kot velja za glasovanja na splošnih volitvah. Namreč, to, kar je zapisano v tem predlogu poslovnika, velja za volitve oziroma velja za vse državljane. Se pravi, veljavna je vsaka glasovnica, iz katere je razvidna volja volivca. Za profesionalne politike, kot so poslanci, pa bi seveda to določilo moralo biti bolj natančno in zato smo mi zapisali, da je neveljavna vsaka glasovnica, ki ni izpolnjena tako, kot piše v četrtem odstavku 92. člena. Mi predlagamo, da ta amandma podprete in da pustimo zapisano že sedaj, v zdajšnjem poslovniku uveljavljen način glasovanja. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Moge.
Meni se zdi ta amandma, kakorkoli gledamo, smiseln, ker sem že večkrat sodeloval pri teh postopkih. Pri zadnjih volitvah se je zgodilo to, da se je nekdo verjetno zmotil, pa je "proti" prekrižal in je obkrožil "za" in mi smo to šteli za neveljavno. Tako je bilo. In zdaj, da bo komisija vedno od primera do primera, ko se voli, rekla, ali se jasno vidi, kaj je on takrat mislil in povedal, saj nihče ne more vedeti, kaj je takrat mislil oziroma kakšna je bila v različnih primerih njegova volja. Včasih se rišejo zraven srčki, pa še kakšni pripisi in tako naprej in mislim, da to, kar je kolega povedal, da če smo poslanci in profesionalni poslanci, moramo znati te reči obkrožiti in da ne bi prišlo v volilnih komisijah do raznih zapletov, se mi zdi, da je ta amandma, vsaj zame, če bi bil kdaj v volilni komisiji, ali pa kdorkoli izmed vas bo v volilni komisiji, bo pustil ob strani vse dvome. Zaradi tega ga bom jaz podprl.
Kolega Anderlič.
Jaz načelno ne nasprotujem tej zadevi, ampak vendar je ta določba prepisana iz zakona o volitvah v državni zbor, zakona o volitvah predsednika države, zakona o volitvah v državni svet in tako naprej. Torej, za vse državljane je določba in je prepisana tudi za ta državni zbor. Tako je tukaj primer, ko je volja jasno izražena, pa če se nekdo sicer v prvi rundi zmoti, mora biti možnost te presoje. Pravim, da načelno ne nasprotujem, je pa določba, ki je prepisana iz vsaj treh splošnih zakonov o volitvah v tej državi in velja za vse volitve in po mojem bi bilo prav, da velja tudi za državni zbor.
Kolega Sok.
Tu se postavlja vprašanje, če se lahko poslanec zmoti. Seveda se lahko vsak zmoti. Lahko se sicer človek zmoti tudi namenoma in potem povzroči takšen zaplet, kakršen je že bil in ga je lahko cela Slovenija takrat spremljala, kako se je tista zadeva odvijala. Takrat nisem bil poslanec, ampak sem kot navaden državljan spremljal, bi rekel, neke oblike farse, kako se je ocenjevalo, ali je glasovnica veljavna ali ne. V izogib temu bi seveda za državni zbor, še enkrat povem, za profesionalno politiko moralo obstajati bolj restriktivno določilo. Če se poslanec zmoti, ima še vedno možnost, da to volilni komisiji sporoči in da lahko potem dobi, bi rekel novo [[...]]
Prosim za mir v dvorani! Ni mogoče razpravljati s kolegom Sokom iz klopi
Mislim, da mi vsak lahko replicira in odgovarja in se lahko potem tudi prijavite. Torej, prepričan sem, da bi moralo biti jasno določeno, ker ta zaplet poznamo in ta zaplet je imel določene posledice in vemo, recimo, kako se je takrat javnost odzivala na neko določeno situacijo. In iz tega izhajajoč, ker ta zaplet poznamo, bi morali v novem poslovniku takšno možnost v naprej preprečiti. Se pravi, veljavna je samo tista glasovnica, na kateri je jasno obkroženo "za" ali "proti". Če je glasovnica izpolnjena drugače, je neveljavna. In če to zapišemo v poslovnik in se vsega tega potem tudi držimo, ni nobene dileme. Sicer pa, če se zadev ne držimo, potem tudi karkoli napišemo, je vseeno. S tem se pa strinjam. Hvala.
Samo, da ne bo nesporazuma, kolega Sok. Če se je v primeru vašega amandmaja poslanec ali poslanka zmotil ali zmotila, je ob pravico, da pojasni svojo voljo glede vprašanja. Pika. Ne more popravljati svoje odločitve. Ali še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Glasovali bomo o predlogu amandmaja pod zaporedno številko 1. 66 navzočih, 22 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o 92. členu v celoti! 63 navzočih, 47 za, 12 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen izglasovan. Tudi k naslednjemu amandmaju na strani 11 vašega pregleda imamo k vsakemu členu vložen po en amandma. Najprej odpiram razpravo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 99. členu. Kolega Vizjak.
Poslanski skupini umikata ta amandma k 99. členu.
Umik amandmaja. Gremo na amandma k 102. členu. Želi kdo besedo? Kolega Sok.
Torej, mogoče ne razumem popolnoma. A, umik? Smo že pri 102. členu? 7
Smo pri 102. členu. Prosim, da ne motite kolega Soka.
Tu je predložen amandma, in sicer da se v tretjem odstavku črta zadnji stavek. Namreč, seja matičnega delovnega telesa ali pa državnega zbora se lahko na predlog predsedujočega zapre za javnost. Vendar v tem zadnjem delu piše, da se sklep o tem, da je seja zaprta za javnost, sprejme brez navzočnosti novinarjev. Torej ne vem, tega ne razumem, kako je to možno narediti. Torej, ko pride do tega predloga - mi ni povsem jasno tolmačenje tega določila-, ko pride do predloga tega, se najprej sprejme sklep, da se novinarji odstranijo, in se potem sprejme sklep o zaprtosti - ali o čem se najprej glasuje? Torej ne vem, predlagatelje sprašujem, kaj so pravzaprav s tem mislili. Zato mi predlagamo s tem svojim amandmajem, da se ta stavek črta, ker je očitno - ne vem, ali pa se motim v tolmačenju. Hvala.
Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Prosim za mir v dvorani. Smo pri amandmaju k 102. členu in tega dajem na glasovanje. Navzočih 62, 13 za, 44 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil podpore. Glasujemo o členu v celoti. Za 48, proti 6 od 58 prisotnih. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Komisija za poslovnik je dala amandma k 108. členu. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 108. členu. Glasujemo. 67 navzočih, 59 za, eden proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o 108. členu v celoti. 56 za, 3 proti od 64 prisotnih. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen potrjen. K 109. členu imamo amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 109. členu. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 109. členu: 58 za, 3 proti od 67 prisotnih. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o besedilu člena v celoti. Glasujemo o besedilu člena v celoti. 52 za in 2 proti od 60 prisotnih. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Besedilo je v celoti sprejeto. Gremo k 116. členu, na 11. in 12. strani pregleda imate vložena dva amandmaja. Kolega mag. Vizjak. Mir v dvorani.
Hvala lepa za besedo. Ta člen govori o vsebini oziroma o elementih, ki jih mora obsegati predlog zakona. In sicer tu predlagamo v tem amandmaju, kajti tu se nekoliko zahtevnejše tudi oblikuje ta vsebina. Menim, da če ob vložitvi besedila oziroma če predlog zakona ne vsebuje vseh elementov oziroma so nekateri elementi po oceni, lahko tudi pomanjkljivi, da ima le neko prehodno obdobje oziroma nek rok za dopolnitev tega predloga. Kajti, sicer bi nekdo lahko ocenil - ne vem, da na primer prikaz ureditve v drugih pravnih sistemih ni ustrezno opredeljen in bi s tem to pobudo zavrnil. Mislim, da to ni korektno in bi lahko tu posnemali zgled nepopolnih vlog in seveda nekega roka, v katerem naj se ta vloga oziroma ta predlog zakona dopolni. Še zlasti se mi zdi to pomembno za opozicijske poslance, kajti nimamo takšnega vira informacij, kot ga ima vlada. In se mi zdi za nekatere elemente, ki jih mora obsegati uvod predloga zakona - bi le morali imeti tudi nekaj rezerve, da to dopolnimo, zato predlagamo ta amandma. Hvala.
Še kdo? [[Nihče.]] Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 116. členu. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 116. členu. 59 za, 2 proti od 62 prisotnih. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 2.]] Amandma je dobil podporo. Amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Amandma pod zaporedno številko 2, glasujemo. Mir v dvorani. 40 proti, 18 za od 60 navzočih. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 40.]] Ni dobil podpore. Glasujemo o členu v celoti. Za 57, 5 proti od 65 prisotnih. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 5.]] To pomeni, da imamo člen v celoti izglasovan. Dva amandmaja sta vložena tudi k besedilu 118. člena. Želi kdo o njima besedo? Ugotavljam, kolega Rokavec, samo opozarjam, da se izključujeta. Prosim.
Hvala za besedo. Poslanska skupina je vložila amandma k 118. členu, predvsem tudi na podlagi opozoril sekretariata za zakonodajo. Namreč, že samo opozorilo pravi, če ga citiram: "Ponovno opozorilo, podano v okviru prejšnjega postopka, da bi kazalo ponovno preveriti, ali predlagane določbe o določitvi vrstnega reda obravnave zakonov, ki urejajo isto družbeno razmerje, v zadostni meri zagotavlja realizacijo pravice do zakonske iniciative." In potem še na koncu, da "kolegij določi vrstni red obravnave vseh takih predlogov zakonov". Zdaj je dejansko tako z amandmajem komisije za poslovnik kakor tudi z našim amandmajem zadeva drugačna. Razlika pa je predvsem v tem, da se z amandmajem komisije za poslovnik omogoča, da se lahko obravnavata kar obe vsebini zakona na isti seji. V poslanski skupini opozarjamo na to, da bo lahko prišlo, prvič: ali do nejasnosti oziroma do vprašanja tukaj bi dejansko želel tudi odgovor s strani sekretariata za zakonodajo, kako bo sploh možno v okviru ene točke vključiti kot predloga za obravnavo, oba zakona. Predloga za obravnavo oba predloga zakona, ki urejata isto družbeno razmerje. In drugič. Dejansko se na ta način lahko tista odločitev kolegija, ki je bila prvotno mišljena, da bo sam določal vrstni red zakonov, tokrat prenaša na matični odbor, seveda, ker bo tudi z odločitvijo večine lahko dejansko združil oba zakona, na koncu pa verjetno samo tisti predlog, ki bo po meri večine, dejansko izglasoval in zaključil tudi zakonodajni postopek. Se pravi, da niti ne bo mogoče, da bi v tem konkretnem primeru stekla razprava samo o posameznem predlogu zakona. Zato menim, da je bistveno jasnejša določba z amandmajem poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ki jasno razmejuje, kakšen je postopek in vrstni red obravnave zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Anderlič.
Ta amandma bi podprl, če bi imel realno šanso, da dobi podporo. Ker je komisija vendar sledila tako mnenju sekretariata kot tudi volji, recimo pogojno, večine poslancev v državnem zboru, je dejansko uredila vprašanje na način, ki na eni strani pušča iniciativo poslancem za vlaganje zakonov in tudi v vsakem primeru pridejo najprej na vrsto. In če je, recimo, vloženih pet zakonov, v tem primeru tako vašem kot našem, ali komisije za poslovnik, da kot drugi pride vedno na vrsto vladni zakon, razen v primeru nujnih postopkov. In ker smo racionalni, je tudi v tem primeru prav, da če je vloženih več zakonov, ki urejajo isto družbeno razmerje, da se vzamejo v obravnavo vsi, prav gotovo pa tudi vladnega hkrati, da se matično delovno telo opredeli, kako bo pripravilo končni predlog za zbor, da pa na zbor gredo vsi tisti zakoni, ki so bili do takrat vloženi. Torej, da se zbor odloči, recimo, o zakonu, ki ga je vložil xy poslanec, in o zakonu, ki ga je vlada določila po hitrem oziroma zdaj nujnem postopku, da se hkrati, o obeh odloča. Dočim v primeru, ko gre pa za redne postopke, je pa vedno prvi tisti, ki je prvi prišel v proceduro, in na drugem mestu vladni, če bi bilo, recimo, še kaj drugih zakonov že prej vloženih. In to, mislim, da je racionalno in korektno, da na eni strani je iniciativa poslancev za vlaganje zakonov neokrnjena, na drugi strani pa se vladi vendar daje pri nujnih postopkih vsaj toliko možnosti, da pridejo na matično delovno telo, da ga obravnavajo, in se na koncu potem zbor odloči med enim ali drugim zakonom. Ta rešitev je skladna tudi z mnenjem sekretariata, ki je bilo podano na komisiji.
Kolega Rokavec.
No, saj, kolega Anderlič, tretji odstavek amandmaja poslanske skupine k 118. členu opredeljuje to možnost - da ima v primeru nujnih postopkov predlog vlade v vsakem primeru prednost. Vendar je bojazen naslednja. Namreč, če bo matično delovno telo odločilo, da se obravnavata oba zakona ali več predlogov zakonov - da se združi ta obravnava. Mislim, da ni jasno v amandmaju komisije za poslovnik razčlenjeno, h kateremu zakonu ali predlogu zakona se bo določen predlog iz drugega zakona pripel in tako naprej. Mislim, da je ta zadeva premalo razčlenjena in da bo dejansko prišlo do nejasnosti pri izvedbi, na to opozarjam. Hvala lepa.
Smo pojasnili vse? Lahko odločimo? Prosim. Najprej bomo glasovali - prosim za mir, nikomur nisem dal besede! - o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 118. členu. 67 navzočih, 11 za, 50 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Zdaj bomo odločili o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 118. členu. Amandma ni dobil podpore: z 58 glasovi, brez glasu proti od 65 navzočih. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Zdaj pa gremo na člen v celoti, potem pa bomo šli k vezanemu amandmaju, to pomeni, k 140. členu in za novi 127.a člen. Najprej bomo glasovali o členu v celoti. Člen je izglasovan. 60 od 68 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Zdaj gremo na stran 14 pregleda. Ali ste lahko, prosim, pozorni! Na stran 14 pregleda, kjer bomo odločali o predlogu za novi 127.a člen, ker je povezan s prejšnjim. Glasujmo! Prosim za mir in za pozornost, ker sedaj v pregledu amandmajev skačemo prek strani zaradi povezanosti. 58 za in 1 proti od 66. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Gremo na 17. stran vašega pregleda. Smo na 17. strani. K 140. členu je bil vložen amandma. O njem bomo glasovali. Prosim za mir v dvorani! Smo na 17. strani. Glasujemo k 140. členu o amandmaju. Dobil je podporo. Namreč 53 za, 1 proti od 61. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Predlagam, da člen ostane odprt, torej 140., o njem bomo v celoti še odločali. Zdaj gremo na stran 13, k 120. členu. Želi kdo besedo? Kolega Sok. Mir v dvorani!
Hvala za besedo. Glede na to, da 25. člen ni dobil zadostne podpore in je torej s tem odpadla tudi možnost, da bi kolegij tudi odločal o tem, kdaj se opravi predhodna obravnava, predlagamo, da se ta amandma podpre in da se zadnji odstavek 120. člena glasi, da sklep o tem, da se opravi predhodna obravnava, sprejme pristojno delovno telo. Hvala.
Še kdo? Nihče. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 120. členu. Ni dobil podpore. 42 proti, samo 21 za od 67. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o členu v celoti! Pozor! Člen v celoti. Za 49, 12 proti od 64. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 123. členu. Želi kdo besedo? Kolega Barovič.
Hvala lepa. Predlagam kolegicam in kolegom, da predlagani amandma k 123. členu sprejmemo. Kajti poslanska skupina je neka celota v tem trenutku, so tudi poslanske skupine, ki imajo, ne vem, 4, 6 - kakorkoli že - v prihodnjem obdobju bodo mogoče poslanske skupine, ki bodo imele različno število. Z določenim številom omejevati, tako kot je v predlogu poslovnika, se mi pač ne zdi, in mislim, da bi bilo dobro, če bi amandma k 123. členu, ki je predlagan, tudi sprejeli. Hvala.
Preveč je hrupa v dvorani za odločanje. Bom počakal sekundo. Želi še kdo besedo? Zaključujem razpravo. Gremo na odločanje o amandmaju k 123. členu. Glasujemo. Mir v dvorani. 68 navzočih, 24 za, 41 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 41.]] Ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o besedilu v celoti. Glasujemo o besedilu v celoti. Dobilo je podporo z 48 glasovi za, 9 proti od 60 prisotnih. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 9.]] Besedilo je v celoti sprejeto. Gremo na 14. stran pregleda in k 126. členu. Odpiram razpravo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 126. člena na 14. strani pregleda. Mir med glasovanjem! 66 navzočih, 22 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 39.]] Amandma ni dobil podpore. Glasujemo o besedilu 126. člena v celoti. Prosim za mir. 63 navzočih, 50 za, 8 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 8.]] Člen je izglasovan. O novem 127.a členu smo že odločili. Tako zdaj lahko preidemo na dva amandma, ki sta vložena k 129. členu. Odpiram razpravo. Ker besede ne želi nihče, bomo glasovali najprej - želite besedo, kolega Barovič? Prosim.
Ponovno pozivam k razumu kolegice in kolege in včasih pač pride do - če vzamem za primer, dovolite mi ta primer, samo odbor za notranjo politiko, ki ima, mislim, da kar 2/3 vsega dela odborov. Mnogokrat pride do tega, da se amandmaji pač, kolikor je zveze s 129. členom, vlagajo po različnih zahtevah in potrebah, v različnih časovnih obdobjih. In ponovno pozivam k razumu: ne omejevati zaradi - dobro, razumem 2/3 logične možnosti - ne omejevati na tako dolgo razdobje. Kolegicam in kolegom predlagam, da bi le razmislili o amandmaju, prvemu amandmaju k 129. členu, in bi ga tudi upoštevali. Hvala.
Še kdo? Kolega Cukjati.
Sprašujem se, če bo vabilo in gradivo samo štiri dni pred sejo.
To je bilo vprašanje? Ali retorično vprašanje, kolega Cukjati? Predlagatelj, vprašanje o gradivu štiri dni pred sejo.
Ta člen je seveda narejen tako, da predvideva in zahteva in se mora zgoditi, da gradivo mora biti najmanj sedem dni prej, in vse je vezano na terminski plan. In ker boste vi vedeli en mesec prej, katera točka bo na dnevnem redu, kateri dan čez en mesec, boste v tistem času - vendar od tistega planiranega časa boste odšteli toliko dni nazaj. Največ problemov, po mojem prepričanju, je, da dovoljujemo tako vladi kot samim sebi, da na seje delovnih teles, na seje zbora dobivamo amandmaje, nimamo kvalitetnih stališč sekretariata, nimamo kvalitetnih stališč vlade in tako naprej, in seveda, če bi to bilo planirano, organizirano in s terminskim planom predvideno, potem bi bile te stvari temeljitejše. Res je, da silijo k večji organiziranosti in da zahtevajo te stvari predhodno pripravo in ne zadnji trenutek. Absolutno pa, kar se tiče konkretnega vprašanja, pa mora biti gradivo bistveno prej, drugače sploh ne more do točke priti, če gradiva ni, ker je v drugih členih določeno, da točka na dnevni red sploh ne sme iti. In še več, celo vlada, recimo, na svoje zakone ne sme dajati amandmajev in podobno, kar je zdaj pogosto v zadnjem trenutku.
Kolega Cukjati.
No, gre za to, da poslovnik zelo rigorozno in vztrajno zagotavlja vsem službam dovolj časa, da pripravljajo gradiva za sejo. In tu bodo imeli pet dni časa, da uredijo, uskladijo amandmaje, jih zberejo in tako dalje. To je zelo lepo in prav. Sprašujem se, koliko časa pa je zagotovljenega poslancu od trenutka, ko bo prejel zadnje gradivo za sejo odbora, in do takrat, kobo moral dati amandma. Zagotovo mora biti najmanj deset dni, če potrebuje tajnica pet dni, da uredi amandmaje in jih da po vrsti - najmanj deset dni. Prosim, kje to piše in kje je to zagotovljeno? Zato sprašujem. Mislim, da se tule resnično sprenevedamo onečem in bomo že po nekaj mesecih ugotovili, da te stvari ne morejo tako teči.
Ja ali ne? Ja. Kolega Anderlič.
Glejte, terminski plan predvideva, da ne bo v terminskem planu zakonov, ki ne bodo imeli gradiv in ki ne bodo mogli iti v proceduro. Tu je za predlagatelje in za tiste še en, bi rekel, popust zraven, če gre - recimo - za poslanski zakon ali pa za vladnega. Ampak mislim, da je znotraj procedure in znotraj ostalih predpisov, ki urejajo sklic seje, najsi bo matičnega delovnega telesa ali zbora, predvidena ta rezerva, v kateri bi se moralo vse to zgoditi. Če teh omejitev ni, potem bo seveda vse hodilo zadnji dan na mize, kot se nam to dogaja zdaj. Namen je tak.
Kolega Cukjati! Ampak, replika ni polemika. Mislim, da sta bili stališči izmenjani. Samo, če je potrebno še kakšno pojasnilo. Prosim.
Mislim, da nisem bil razumljen. Namreč, nekajkrat sem prebral to besedilo in nikjer ne najdem zagotovila, da bodo poslanci dobili material pravočasno, da bodo lahko pet dni pred nastopom oziroma pred sejo odbora lahko vložili amandmaje. Za vložitev amandmaje pa ni dovolj en dan, dva dni. Nikjer nisem našel zagotovila. Prosim, da mi poveste.
Kolega Potrč
Hvala lepa. Mene v načelu veseli, da smo se začeli pogovarjati tudi o zakonodajnem postopku, ki je res resna in velika sprememba v poslovniku. Doslej smo govorili samo o stvareh, ki so bile, kar mene zadeva, relativno mnogo manj pomembne. Ampak, glede tega konkretnega določila, pa ga sam izrecno podpiram, ker sicer za poslance ne bo možnosti, da se pripravijo na razpravo. Poslanec bo namreč glede zakonodajnega postopka dobil zakon, skupina poslancev bo imela v 15 dnevih možnost zahtevati splošno razpravo, potem bo na zboru. Sicer bo v terminskem planu predvideno, kdaj bo neki zakon obravnavan. Zakon bo. Brez objave zakona; sploh ni mogoče govoriti o tem, da bo uvrščen. In vprašati, ali bomo imeli na razpolago zakon, da pripravljamo amandmaje. Seveda ga bomo imeli! Imeli ga bomo najmanj, da rečem, mesec dni pred tem in se bomo lahko za amandmaje pripravljali. In vedeli bomo, da bo to na neki seji. Zakaj je pa zdaj treba pet dni? Iz dveh razlogov. Ker poslanci koalicije in opozicije bomo morali na tej seji odločati o vsebini zakona. In mi moramo vedeti tudi za amandma, da se lahko odločimo, ali ga bomo podprli ali ga ne podpremo, sicer bomo na pamet prišli na delovno telo in ne bomo mogli kvalificirano odločati. In še zadnja reč, ki je - recimo - manj pomembna za nas poslance. Tudi predlagatelj bo samo na tej podlagi imel še možnost štiri dni, da rečem, amandma študirati in 24 ur pred sejo predložiti potem eventualno svoj amandma, ki ga pa zopet moramo poslanci dobiti, drugače kvalitetno odločanje ni mogoče. Pa še enkrat povem: veseli me, da smo začeli v zakonodajnem postopku govoriti. Od vsega začetka trdim, da je to daleč najzahtevnejše poglavje in daleč najbolj zahtevna sprememba poslovnika in tudi mene je strah, na kakšen način in v kolikšnem času se bomo na novi način dela navadili.
Prvič, preveč je klepeta. Drugič, za razpravo sta prijavljena dva kolega. Po vrsti kolega Barovič in potem kolega Petan.
Še enkrat, spoštovane kolegice in kolegi! Popolnoma se strinjam, da poslovnik uvaja nek red. Se strinjam z vsem povedanim, ampak vendar: mi ne živimo in mi ne delamo v idealnih razmerah. Še enkrat bom dal primer, pa mi lahko potrdi predsednik odbora za notranjo politiko. Ta odbor ima dnevni red - bom dal primer, ker ga moram dati. Ta odbor ima nek dnevni red, ki je bil postavljen pred mesecem dni. Ampak mi pri tem dnevnem redu skačemo s točke na točko. Jaz slučajno izvem štiri dni preden bo točka - bom rekel na pamet - o javni samoupravi na tej seji, dase bomo z dnevnega reda, ki je določen, preselili štiri dni pred sejo na neko točko. Sam nimam možnosti dati v štirih, petih dneh nobenega amandmaja, lahko dam amandma tisti trenutek, ko se o zadevah pogovarjamo, ko se te zadeve razjasnjujejo. To je slika, ki jo daje praksa. In dejansko, tukaj moram še enkrat poudariti, dr. Cukjati ima prav, mi nimamo predhodnih varovalk. Nimamo. Mi nimamo varovalk, da bomo normalno delali. Če bi normalno delali, se strinjam. Pet dni prej, da lahko poslanec normalno prebere amandmaje, da jih uskladi. Se strinjam. Če bomo vse postopke urejali tako, kot govorimo. Poglejte, kaj se dogaja tudi danes na tej seji: ob pol treh smo oziroma ob koncu zasedanja smo, še vedno trdim, pa to ni kritika, niti mogoče ne sodi sem, da smo kršili poslovnik. Mi smo se dogovorili, da bomo, ne vem, neke točke dali ob pol treh naprej, pa ni bilo to dogovorjeno niti na kolegiju državnega zbora niti nič. Razumem, če se mudi, sem tudi „za”. Pa vendar: mi kršimo in skačemo. Skačemo iz točke v točko In to je nemogoče - zahtevati potem skozi poslovnik! Ker potem bomo mi, recimo, danes, štiri dni pred obravnavo javne samouprave, hoteli vložiti amandma in bodo rekli: ne morete, ker poslovnik določa, da ga morate vložiti pet dni prej. Rad bi, da to vsi skupaj razumemo, spoštovane kolegice in kolegi. Hvala lepa.
Kolega Petan.
Hvala za besedo. Torej, ko sem malo računal, kaj pomeni pet dni. To pomeni, da ko bodo matična delovna telesa zasedala: sreda, četrtek in petek - to pomeni, da bo nekdo pač imel možnost, da vloži v petek še, pod datum v petek, neke spremembe, amandmaje in potem je zadeva zaključena. To se pravi, tisti, ki bi eventualno lahko interveniral, te možnosti ne bo imel. Da bo verjetno vlada zadnja tista, ki bo dala svoje, je popolnoma jasno. To se pravi, odgovor poslanca ali poslanske skupine ne bo mogoč! To je prvo. To je samo ugotovitev, mimogrede, kaj pomeni pet dni. Drugo bi pa rekel to. To, kar sta gospoda Anderlič in Potrč povedala, bi na prvi pogled tako, teoretično sprejel z odprtimi rokami. Kajti, tudi sam sem eden tistih, ki kritizira, da dobimo kar takole na klop razne amandmaje ali pa tudi na delovna telesa. Tako po tej plati teoritično je vse odlično. Samo bojim pa se, da sta verjetnogovorila o neki drugi vladi ali pa, da bosta spremenila vlado. Kajti, drugače si ne znam predstavljati, da bi vlada spremenila svoje navade. In tudi ta trditev: vlada pač ne bo mogla dati predloga in na državnem zboru ga ne bomo uvrstili na dnevni red. Jaz si tega ne znam predstavljati. In res bi rad to doživel. In če bo ta poslovnik to omogočil, potem se pa že veselim tega novega poslovnika. Ali pa, ne vem, če še vedno veljajo tiste besede, ki so bile izrečene tu v tem parlamentu, da ga ni boga, ki bi koga prepričal. Ampak se bojim, da to ne bo tako in da bo ta člen - ki je sicer teoretično zelo dober -, moram priznati -, da pa bo v praksi zelo problematičen in tega me je pa malo strah. Hvala.
Hvala lepa. Samo hipec. Mislim, da je bil še nekdo pred vami. Kolega Vizjak? Ne. Kolega Vizjak, imate besedo. Se opravičujem.
Povedal bom samo en primer, ki sem ga občutil na lastni koži prejšnji teden, 14 dni nazaj ali pa tudi tri tedne, ko smo obravnavali novelo zakona o javnih financah in smo praktično na novo napisali to novelo na odboru za finance in ko sem državno sekretarko z ministrstva vprašal, ali vedo, da se tu obeta neka sprememba poslovnika državnega zbora, ki tudi vpliva na delovanje vlada. Rekla je: "Ja, nekaj smo slišali, ampak to je vaša zadeva, boste že vi to uredili." Skratka, vidi se, da bomo znali imeti, zlasti v prehodnem obdobju, to prehodno obdobje bo pa verjetno do konca mandata, kar nekaj težav z izvajanjem tega zakonodajnega postopka. Pomisleki kolegov so na mestu in tudi sam jih imam veliko. Ali bomo in kako bomo improvizirali v nekem obdobju, dokler se ne bomo, seveda, tega novega zakonodajnega postopka privadili. Ne samo mi. Mi se ga bomo verjetno hitreje kot pa vsi tisti predlagatelji - zlasti predlagatelji, ki bodo forsirali zadeve po nujnem postopku. Zato mislim, da bi veljalo nameniti tu - in tu pred seboj imeti tudi katerega ministra ali pa predsednika vlade, da bi spoznali resnost teh sprememb, ki se obetajo s tem poslovnikom. Hvala.
Zaključujem razpravo. Smo pri 129. členu in vloženih dveh amandmajih. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Prosim za pozornost! Ni dobil podpore: 39 glasov za, 26 proti od 66. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2, ki ga imate na 15. strani. Ni izglasovan s 44 glasovi proti, 20 za od 68. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zdaj glasujemo o členu besedila v celoti. Glasujmo o členu besedila v celoti! Člen je izglasovan: 49 glasov za, 18 proti od 69. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na edini vloženi amandma k 131. členu. Ni razprave. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 131. členu. Glasujemo. Ni dobil podpore. 42 proti, 18 za od 61. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujemo o členu v celoti. Predlog je dobil podporo: 49 za, 14 proti od 64. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlog dobil podporo. K 132. členu imamo amandma, po katerem se ta člen črta. Želi kdo o njem besedo? [[Ne želi.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1, da se 132. člen črta. Ni dobil podpore: 46 proti, 22 za od 69. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujemo torej o členu v celoti. Dobil je podporo: 54 za, 13 proti od 70. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je člen dobil podporo. K 134. členu imamo na straneh 15 in 16 tri vložene amandmaje, ki se med seboj izključujejo. Ne vidim dvignjenih rok, to pomeni, da lahko preidemo na glasovanje. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 134. členu. Glasujemo. Dobil je podporo: 49 za, 3 proti od 60. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma dobil podporo; zadnja dva sta tako postala brezpredmetna. Glasujemo o členu v celoti. 46 za, 6 proti od 63. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen dobil podporo. Na 16. strani našega pregleda boste pri 135. členu našli tri amandmaje. Želi kdo o njih besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 135. členu. Ni dobil podpore: 45 proti, 16 za od 62. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Preveč je hrupa v dvorani za zbrano odločanje. Tudi ta ni dobil potrebne podpore: 42 proti, 14 za od 63. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Za 52, 6 proti, 59 navzočih. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o členu v celoti! Dobil je podporo: 46 za, 8 proti od 61 navzočih. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na 17. strani imate en amandma k 136. členu. Ni želje po razpravi. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 136. členu. Prosim [[...]]Ni dobil podpore: 40 proti, 16 za, 58 navzočih. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 40.]] UGotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o členu v celoti! Glasujmo o členu v celoti! 64 navzočih, 48 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Gremo na 138. člen. Imamo en amandma. Nihče ne želi besede. Odločamo o amandmaju. Odločamo o amandmaju k 138. členu, da se ta črta. Proti 43, za 17, 64 navzočih. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o členu v celoti! Glasujmo o členu v celoti! 48 za, 11 proti izmed 63. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Pri 140. členu smo o amandmaju že odločali. Zdaj glasujemo samo še o besedilu. Je stvar jasna? Prav. Glasujmo o besedilu 140. člena v celoti! Mir! Glasujmo o besedilu 140. člena v celoti. O amandmaju smo že odločali. 64 je navzočih, 49 za, 9 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 9.]] UGotavljam, da je člen sprejet. K 143. členu imamo vložena dva amandmaja. Želi kdo o njih besedo? Prosim.
Hvala. Prosil bi samo predlagatelja, če mi mogoče z enim primerom oriše, kaj pomeni "težko popravljive posledice za delovanje države". Mogoče z enim primerom. Hvala.
Prosim.
Ja, mislim, da imamo iz dosedanje prakse kar nekaj primerov. Na primer, vidim tam ministra, ki čaka za naslednjo točko. Včeraj je prišel z eno zahtevo za izredno sejo, ker bi verjetno nastale težko popravljive posledice za državo, če se zbor ne bi odzval na tak predlog. Takih je pa najbrž še kaj.
Ste zadovoljni z odgovorom? Dva prijavljena. Kolega Sok, kolega Vizjak. Kolega Sok.
Hvala za besedo. Če pogledate pregled teh amandmajev poslanske skupine Nove Slovenije in pa Socialdemokratske stranke, predlagamo, da se ta dikcija iz predloga tega člena črta. Se pravi, da se v tem 1. členu črta to, kar je vprašal kolega Barovič, in potem ostane 1. člen, da je pač nujni postopek možen takrat, kadar gre za sprejetje zakona iz varnostnih ali obrambnih namenov države ali zaradi odprave posledic naravnih nesreč. Torej to, kar pa je tu dodano, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države, pod to firmo, pod to dikcijo pa je seveda mogoče vključiti čisto vse, tudi to zadevo, kar jo je sedaj kot primer nakazal poslanski kolega Anderlič. Se pravi, plan razvoja, gradnja avtocest v letu 2002, je treba sprejeti 31. oziroma 28. marca, da ne nastanejo težko popravljive posledice za delovanje te države. Torej, pod [[...]]
Prosim za mir v dvorani.
[[...]]pod takšnimi izgovori bo seveda potekalo tudi delovanje, ko bo ta poslovnik sprejet. Večina zakonov iz izkušnje, v enem letu sem se v tem parlamentu lahko podučil in naučil, da se je vse pod to krinko sprejemalo po hitrem postopku. Se pravi, sedaj se namesto pojma "hitri postopek", uvaja beseda "nujni postopek". In da ne bi nastale težko popravljive posledice, se bo vsak zakon, ki se ga bo vlada spomnila, sprejemal po nujnem postopku. Torej, če bi res hoteli preprečiti nepopravljive posledice za delovanje te države, potem bi ta plan za leto 2002 morali sprejeti vsaj decembra leta 2001. To bi bilo neko normalno sprejemanje planov in pa zakonov v neki državi. Ne pa, da se sprejema 31. marca plan za leto 2002, ko pa ječetrtina leta mimo, ko pa bo začel ta plan delovati, pa bo mimo že več časa kot četrtina leta. Torej, ta primer, seveda, ni primer za nujne in nepopravljive posledice za delovanje te države.
Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Nekoliko bi pokomentiral drugi amandma k 143. členu, ki govori o tem, da bi lahko sprejetje zakona po nujnem postopku predlagali tudi poslanci. In sicer, res je, da je vlada odgovorna za delovanje te države, čeprav dostikrat, kadar gre kaj narobe, želimo to krivdo ali pa to odgovornost potem kolektivizirati oziroma razpršiti čim širše; češ, saj smo vsi malo krivi za to, da je tako, in je ta odgovornost dostikrat dokaj nejasna oziroma nejasno prezentirana. Vendar sem kljub vsemu prepričan, da smo poslanske skupine, zlasti tudi opozicijski poslanci in poslanske skupine, tisti, ki lahko in zmoremo detektirati te predloge, ki so kot argument za nujne postopke. Mislim, da bi bilo preprečiti to iniciativo poslancem slabo. Zato predlagamo ta amandma, da le ostane v tej možnosti, da to po nujnem postopku predlagajo tudi poslanci. Res pa je, da bo morala, bi rekel, služba za zakonodajo, ki bo ta vhodni filter, oceniti, kaj je argumentirano vloženo po nujnem postopku in kaj ni, biti tu aktivnejša in strožja, ne samo do poslanskih predlogov, ampak predvsem do vladnih predlogov. Zato menim, da je v izogib tudi izrabi tega nujnega postopka v kontekstu vlade prav in umestno, da stoji, da so predlagatelji lahko tudi poslanci. Mislim, da če bomo z razlogi poostrili ta pristop oziroma vhod zakona po nujnem postopku tudi v parlamentarno proceduro, da bomo naredili največ. Zato ohranimo to možnost, da predlagajo zakone po nujnem postopku tudi poslanci. Hvala.
Kolega Peterle. A, pardon! Kolega Anderlič.
Saj mogoče bi bilo potem bolje, če bi bilo treba še kaj pojasniti, vendar gre za tipično repliko, ki bo verjetnov prihodnosti uveljavljena. Sploh nisem govoril o letnem programu izgradnje avtocest za leto 2002, ampak sem govoril o izredni seji državnega zbora, ki smo jo imeli včeraj ob 17.30 uri, ko smo sprejemali zakon po nujnem postopku za podaljšanje garancije države Adrii, zato da bo lahko letela v določene države. In res ne vem, sem pa prepričan, da bi nastale zelo težko popravljive posledice za državo, če nacionalni prevoznik ne bi mogel, recimo, leteti v ne vem katere države, ne samo zaradi turistov, ne samo zaradi ne vem česa, ampak še zaradi česa drugega. To bi bila težko popravljiva škoda za državo in po mojem bi bili edina država, ki tega ne bi na tak način uredila. Je pa to zares nekaj, česar se ni dalo predvideti, česar se ne da predvideti, in celo včeraj smo ugotovili, da se ne da predvideti, kaj bo po izteku tega zakona. Tako, da takšnega primera - in to je najbrž najbolj tipičen primer - se ne da stlačiti v naravne nesreče, čeprav bi se lahko tudi v varnostne razloge, tudi mogoče lahko, ne vem obrambne in tako naprej. Skratka, so stvari, ki jih je na nek način vendar treba predvideti na tak način. In včeraj smo tak primer imeli in zato sem se skliceval na gospoda Presečnika, ki je včeraj ta zakon tukaj zagovarjal.
Glejte, glede mobilnih telefonov, ne bi rad opozarjal večkrat kot je treba, vendar bi prosil, da jim utišate jakost, da ne bi motili drugih. Gremo po vrsti, kolega Peterle, kolega Barovič, kolega Sok. Tako ste se prijavil k besedi. Ne morem drugače. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Bojim se, da če bo postala praksa zakon, potem bodo po normalnem postopku tekli samo zakoni, ki jih bo predlagala opozicija, vse drugo bo šlo lahko po nuji naprej. S tem, da se lahko zgodi - ponavljam ponovno, če bi spet dogajalo to, kar se je dogajalo dva mandata - različna koalicija tu kakor v vladi, da vlada tudi, ko bo upravičene razloge imela, da gre zakon po nujnem postopku, da bo kolegij odločil, da ne gre. Zato predlagam, da bi vendar čim več objektivnih meril postavili in bi v parlamentu samo ugotavljali, ali predlagatelj naj bo vlada ali pa kdo drug -, da se samo pogleda, ali ustreza kriterijem, ki so za nujni postopek, ki jih je treba pri tem upoštevati. Drugače lahko pride tukaj do velikih arbitrarnosti. Ta amandma vsaj do neke mere to možnost izključuje. Hvala.
Kolega Barovič, za vami je kolega Sok.
Hvala. Saj bom zelo kratek in konstruktiven. Tudi, če prvi amandma, za katerega sem sam dejal, da je vredno razmišljati o njem in ga podpreti, ne bo sprejet, se mi zdi prav, kolegice in kolege, opozoriti na drugi amandma, ki govori o tem, da poleg vlade v takšnem primeru, o katerem govorimo, lahko predlagajo zakone ali spremembe zakonov ali karkoli že tudi poslanci. Vsaj to razumnost naj kolegice in kolegi premislijo in sprejmejo. Hvala.
Kolega Sok.
Hotel sem opozoriti prej na izvajanje gospoda Anderliča, da preohlapna formulacija v zakonu seveda daje vedno možnost, da se uporablja tudi v manipulativne namene. In ta primer včeraj ni pravi primer za to. Kajti, včerajšnji zakon smo sprejemali na izredni seji, poslovnik pa določa posebne roke, drugačne roke in pa tudi drugačne načine za vročanje gradiv in potek postopka, ko je potrebna izredna seja. Tako bolj opozarjamo na to, da se bo pod krinko nujnega postopka sprejemalo tudi takšne zakone, kot je - recimo - bil, da poenostavim, zakon o umetnem oplojevanju in podobno. Torej gre za zadeve, ki so se tukaj sprejemale po hitrem postopku, pa ni bilo nobenih efektov, tudi ni bilo nobenih razlogov, da bi se morali sprejemati na takšen način.
Ne vem, ali je treba toliko diskusije. Nočem ocenjevati, ni moja pristojnost, ampak zdi se mi, da je bilo vse povedano, če smem reči. Kolega Cukjati, prosim. Prosim. Imate besedo, seveda. Kolega Cukjati. Imate besedo.
Poglejte; ponovno poudarjam: mi smo zelo zaostrili pogoje dela poslancev in jih zelo disciplinirali. Nikjer nismo pisali "praviloma naj oddajo" oziroma "predložijo amandmaje", "praviloma" te dni ali kaj podobnega. Nobenega manevrskega prostora jim nismo pustili. Zelo smo jim pogoje dela zaostrili. Ponavljam. Izkušnje kažejo do sedaj, da je vlada praktično nesramno zlorabljala poslovniška določila in vsak drugi zakon vlagala po hitrem postopku. To je tudi dejstvo, gospodje. To so naše izkušnje. Kaj bo iz tega sledilo? S tem, če ne bomo sprejeli tega amandmaja, vlade, ne bomo v ničemer disciplinirali, svoje šlampasto delo bo nadaljevala, ali celo: več zakonov bomo imeli po hitrem postopku, ker bo morala še celo prej vlagati predloge, po naših zahtevah. In tako bomo mi v precepu. Po eni strani bomo imeli poslanci manj manevrskega prostora, hitreje bomo morali reagirati na vsa gradiva. Gradiva bomo dobili kasneje. Vsa gradiva bodo šla po hitrem postopku. Jaz se bojim, spoštovani kolegi, da bomo doživeli v pol leta kolaps tega državnega zbora, če bomo pustili odprte roke vladi brez strožjih kriterijev določanja, kaj sme in kaj ne sme iti po hitrem postopku. Hvala.
Prosim, kolega Beuermann.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Saj se nisem imel namena oglašati, ampak beseda "kolaps" me je pa vendarle vznemirila do te mere, da moram replicirati spoštovanemu kolegu Cukjatiju. Namreč, sprašujem ga, kaj pa je drugega kot kolaps to, kar se nam sicer dogaja na tej seji, ko se zlorablja poslovnik povprek in počez in se zavlačuje in bomo spet prenesli cel kup točk dnevnega reda na naslednjo sejo in tako dalje. Skratka, to je kolaps. S tem poslovnikom želimo vendarle bodoče kolapse vsaj poskušati preprečiti. Hvala lepa.
Predlagam, da se ne oddaljujemo od predmeta diskusije. Gospod Drobnič, želeli ste besedo.
Hotel sem ravno zaradi tega intervenirati, gospod predsednik, da pač zaustavite ljudi, ki se ne držijo poslovnika. In takšni argumenti so čisto brezpredmetni. Torej, tukaj se nekaj pulimo, že drugič je vložen poslovnik, za "džabe", in res nam zakoni stojijo. Tako, da na vas apeliram, da opozorite na to, da poslanci ne razpravljajo o drugih stvareh. Hvala lepa.
Ni več prijav za razpravo. Jo zaključujem. Smo pri 143. členu in pri prvem amandmaju, o katerem takoj glasujemo. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 143. členu! Ni dobil podpore. 39 jih je bilo proti, 17 za, od 59 navzočih. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Ni dobil podpore. 42 proti, 19 za, od 62. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujemo o besedilu 143. člena v celoti. Za 47, 14 proti, od 62. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Gremo na 18. stran pregleda, k 144. členu in k predlogu komisije za poslovnik za amandma. Nihče ni dvignil roke za besedo. Glasujemo o predlogu amandmaja pod zaporedno številko 1 k 144. členu. Od 62 navzočih je bilo 48 za, 3 proti, kar je dovolj. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o besedilu člena v celoti. Navzočih 59, 49 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Gremo k 147. členu in k predlogu poslanske skupine, da se člen črta. Kolega Sok.
V imenu poslanske skupine Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke umikamo ta amandma.
Umik amandmaja k 147. členu. Gremo na 153. člen in na amandma k temu členu. Ni razprave. Kolega Sok, pardon!
Hvala za besedo. Rad bi samo na kratko obrazložil amandma k 153. členu. In sicer predlagamo, da se drugi odstavek, "Uradno prečiščeno besedilo potrdi državni zbor brez razprave", črta. Torej, ni nam jasno, zakaj bi državni zbor potrjeval brez razprave uradno prečiščeno besedilo nekega zakona, ker s tem dejansko potem državni zbor prevzema odgovornost za nekaj, na kar poslanci ne morejo vplivati. Smo pa za to, seveda, da se uradno prečiščeno besedilo objavi. Hvala.
Hvala. Še kdo? [[Nihče.]] Ali lahko prosim za mir v dvorani! Prehajamo na odločanje o predlogu za amandma k 153. členu. Glasujmo! Navzočih 60, 37 za, 20 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Glasujmo o členu v celoti! 57 navzočih, 42 za, 13 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Gremo na 154. člen. Ima en amandma. Odpiram razpravo. Ni razprave. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 154. členu! Navzočih 61, 16 za, 45 proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujmo o členu v celoti! 56 navzočih, 48 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da smo člen izglasovali. Gremo na 19. stran pregleda, k 155. členu. Odpiram razpravo, ki je nihče ne zahteva, zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 155. členu. 58 navzočih, za 45, 4 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog dobil podporo. Glasujmo o členu v celoti! Glasujemo o členu v celoti. 61 navzočih, 49 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Gremo k 156. členu. Prosim, kolega Petan.
Hvala za besedo. Torej, dve poslanski skupini predlagamo, da proračunski memorandum in predlog državnega proračuna poleg predsednika vlade in pa ministra za finance obrazloži tudi guverner Banke Slovenije. Take primere seveda smo že imeli v preteklosti, potem smo pa želeli krajšati. To je bilo pa verjetno zaradi tega, ker je guverner Banke Slovenije včasih bil tudi kritičen o proračunuin sedaj smo seveda to onemogočili in menimo, da ima guverner Banke Slovenije takšno vlogo, takšno moč, takšno težo, da je potrebno slišati tudi njegovo besedo. V preteklosti smo imeli še druge uvodničarje in menimo, da vsaj guverner Banke Slovenije si zasluži, da nam predloži tudi svoj pogled, prikaže svoj pogled na proračun za leto, ki prihaja. Menimo, da je to popolnoma upravičeno in ne samo upravičeno, to je potreba. Zato predlagamo takšen amandma. Hvala lepa.
Še kdo? Zaključujem razpravo, smo pri 156. členu, amandmaju in o njem glasujemo. Mir v dvorani. 63 navzočih, 24 za, 36 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ni dobil podpore. Glasujemo o 156. členu v celoti. Glasujemo o 156. členu v celoti. Dobil je podporo z 48 glasovi za, proti 14, od 63 prisotnih. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 14.]] Dobil je podporo. Gremo na 159. člen in na predlog komisije za poslovnik. Ni zahteve za razpravo. Glasujemo o predlogu komisije za poslovnik za amandma k 159. členu. Ta je dobil podporo. 50 za, 4 proti, od 60 prisotnih. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Dobil je podporo. Glasujemo o besedilu v celoti. Glasujemo o besedilu 159. člena v celoti. Dobil je podporo. 43 za, 3 proti, od 51 prisotnih. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Dobil je podporo. Pri 160. členu - mir v dvorani za posluh - pri 160. členu imamo amandmaja, ki se izključujeta, poleg tega bomo najprej glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 2 in potem o amandmaju pod zaporedno številko 1. Je to jasno? Je. Kolega Barovič.
Hvala. Rad bi samo kolegice in kolege spomnil, da smo se o tem členu veliko pogovarjali vseskozi, ko smo govorili o tem poslovniku. Končno se mi zdi, da je to razumen predlog komisije za poslovnik. Zato upam, da bodo kolegice in kolegi te amandmaje seveda tudi sprejeli. Kajti vsaj delček vloge poslanske skupine v tem parlamentu je viden in oprijemljiv iz predlaganih amandmajev, ne pa tako kot je v predlaganem poslovniku. Hvala.
Dobro. Kolega Peterle.
Proračun je nedvomno ponavadi ključna vsebina odločanja v parlamentu. In to, kar se dogaja na temo poenostavljanja, odločanja in omejevanja poslanske pobude v zvezi s proračunom, je nezaslišano za parlamentarno demokracijo. Jaz mislim seveda še več. Da bi moral poslancu ohraniti možnost, da daje amandmaje, ne da se mora reševati s četrtino državnega zbora ali zdaj, kot predlaga Slovenska nacionalna stranka, s poslansko skupino. To bi bil skrajni minimum, da se vsaj to da. Zato to podpiram.
Kolega Anderlič.
Ja, očitno se moram javiti pri tako pomembnih in elementarnih stvareh k besedi. Člen 160 govori o dopolnjenem predlogu proračuna. Torej pomeni, celotna procedura je že šla skozi. Poslanci so vlagali amandmaje. Matično delovno telo je to obdelalo. Zbor je o tem odločal. Vlada je na osnovi tega naredila dopolnjen proračun. In potem, če gremo še enkrat od začetka, da imajo spet vsi to možnost, ni nikoli konca. Zato se ta večina ali ta ostrina, ki je zahtevana za neko spremembo, mora širiti v večje kvalificirane večine, ker drugače prvo branje pa drugo branje pa dopolnjen proračun izgubi svojo logiko. Vlada je namreč vse tisto, kar so poslanci želeli spremeniti, upoštevala, in bi bilo nehigienično, če želite, da poslanci, recimo, v prvi obravnavi ne dajo nobenega amandmaja, potem pa k dopolnjenemu proračunu dajo amandmaje. In zato, da bi se vendarle to nekako uredilo, je prav, da se različne večine za dopolnjen proračun upoštevajo tudi zdaj. Tudi do zdaj je bilo tako, da se razumemo, da je bila bolj zahtevana, večja zahtevana večina pri dopolnjenem proračunu.
Najprej kolega - mislim, da je od tu nekdo zahteval - kolega Peterle in potem kolega Barovič, nato kolega Rokavec.
V začetkih slovenske demokracije takih omejitev ni bilo in državljani, naši volivci niso volili poslanskih skupin, tudi niso volili četrtine državnega zbora naenkrat, ampak je vsak volil poslanca, ki ga je želel. In vladajoča večina si je že izvolila zelo valjarske načine, da je "en bloc" zavrnila tako rekoč vse, kar je bilo predlagano, in lahko to tudi na tak način še zmeraj naredi. Torej, jaz bi le govoril za pravico poslanca.
Kolega Barovič.
Hvala lepa. No, če bi izpustil tisto, kar je povedal kolega, gospod Lojze Peterle, pa bi vendarle rad kolegu Tonetu Anderliču dejal naslednje. Povsem razumem vse opise in orise postopkov, o katerih govorimo v 160. členu, pa vendarle, v tem parlamentu je poslanska skupina - vsaj tu ostanimo - neka matična enota, neka matična celica, ki zastopa neko strukturo, neko število ljudi, neko politično opcijo, neko politično gledanje. In spuščati poslansko skupino kjerkoli, v kateremkoli členu v poslovniku, kar se veže na odločanje, ne glede na višino, ni prav. Zato še vedno pravim, kolegice in kolege pozivam, da sprejmemo vsaj ta minimum, ki ga določajo trije amandmaji k 160. členu. Hvala lepa.
160. člen. Kolega Rokavec.
Hvala za besedo. No, saj mislim, da ni omembe vredno omenjati, zakaj je taka dikcija v 160. členu bila do sedaj in zakaj je nastopila v spremembi poslovnika v lanskem letu in kdo vse se je zavzemal v tem parlamentu, da bi taka dikcija bila. Dejansko je pa taka dikcija bila diskriminatorna do vseh tistih poslanskih skupin v tem parlamentu, ki niso bile povezane v formalne ali neformalne koalicije. Se pravi, da niso bile povezane v opoziciji v koalicije. Do tistih, predvsem pa je bila diskriminatorna do statusa poslanskih skupin. In tukaj ima kolega Anderlič sigurno prav. Z amandmajem komisije za poslovnik se spravlja poslansko skupino za možnost vlaganja amandmajev pri dopolnjenem predlogu proračuna v enak položaj kot pri drugih zakonodajnih postopkih. Samo to je. In to pa mislim, da je smiselno, da se tudi ta amandma v tem smislu podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Se opravičujem. Razveljavljam glasovanje, ker je bilo napovedano, da najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. GlasujEmo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 160. členu. Glasujmo! Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zdaj odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti 1. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 61, proti 2. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 161. členu in amandmaju pod 1, komisije za poslovnik in pod 2, dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti 3. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 43. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 4. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet Prehajamo na razpravo in odločanje o 163. členu in dveh amandmajih. Pod 1 je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke, pod 2 je amandma Toneta Anderliča. Odpiram razpravo. Gospod Sok, izvolite.
Hvala. Rad bi obrazložil amandma, prvi amandma k 163. členu. Ko bomo namreč sprejeli ta poslovnik, bomo verjetno morali v tem državnem zboru nekoga zaposliti, ki bo gledal na uro in imel to nalogo, da bo pazil, koliko lahko v imenu poslanske skupine nekdo razpravljapri dopolnilnem predlogu proračuna, pri samem proračunu, koliko lahko razpravlja pri predstavitvi stališč poslanske skupine glede zakona in tako naprej, ker pri vsaki od teh zadev ste zapisali svoje čase. Enkrat 3 minute, enkrat 20, enkrat 5, enkrat 2, enkrat 10. Torej, to bo moral biti nekdo, ki bo pazil na to, da bo ta kriterij iz tega poslovnika spoštovan. Glejte, v zadnjem stavku petega odstavka piše, da lahko poslanska skupina poda stališče glede uskladitvenega amandmaja predloga državnega proračuna, in sicer v 5 minutah. Jaz ne vem, zakaj je to potrebno, saj je vendarle lahko uskladitveni amandma predloga državnega proračuna, bi rekel, takšna materija, o kateri je treba razpravljati in stališče podati dokaj široko. Vi pa poskušate skozi ta predlog poslovnika maksimalno omejiti razpravo poslanskih skupin. Jaz ne vem, če je to smiselno. Torej, vsaj v imenu poslanskih skupin bi morali dovoliti, da teh osem poslanskih skupin uporabi za podajanje stališč celotnih poslanskih skupin nekoliko več časa, ne pa da o tako pomembnem aktu, kot je uskladitveni amandma predloga proračuna, lahko vodja poslanske skupine razpravlja 5 minut. To je seveda korak nazaj v izboljšanju, bi rekel, nekega parlamentarnega dela. Mi predlagamo, da se ta zadnji stavek petega odstavka vendarle črta ali pa da ga spremenite, in tako kot pri dopolnilnem predlogu proračuna dovolite poslanskim skupinam razpravo 20 minut. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Pri uskladitvenih amandmajih praviloma, in prav bi bilo tako, sploh ne bi smelo biti razprave, ampak bi na predlog sekretariata pripravili uskladitveni amandma in odpravili tisto, kar je neusklajeno in pripravi vlada [[...]]Jasno, da ga pripravi vlada, ampak sekretariat opozori, da je zadeva neusklajena, ali pa mogoče sama vlada ugotovi in se pripravi - in bi praviloma, kot sem rekel, bilo smiselno, da se takrat ne podaljšuje razprava, ki je bila že dvakrat ali pa trikrat temeljita v delovnem telesu pa v zboru, pa spet v delovnem telesu pa spet v zboru, pa še pri uskladitvenem amandmaju razprava. To ni namen. Namen uskladitvenih amandmajev je, da se odpravi neskladnost in da se, seveda, lahko izjavi poslanska skupina v petih minutah o tem, ali bo podprla, ne bo podprla, ali zakaj misli, da ta uskladitveni amandma ni primeren. Ni pa to faza, v kateri bi se opravljala razprava.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več [[...]]Gospod Peterle, izvolite.
Hvala za besedo. Tale novi osmi odstavek me zelo zaskrbljuje pravzaprav. Zdaj bo parlament involviran v očitne posle izvršilne oblasti, s tem da ni zapisano, da mora biti eden od teh dveh poslancev iz opozicije - to je spet vse v družini, s tem da bodo imeli eni malo več dela. Vlada je dolžna narediti čistopis, tako kot ga je treba, v skladu z odločitvami državnega zbora, tu ni potrebno nobeno mešanje kompetenc oziroma tile skupni posli. Jaz temu nasprotujem.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Predlagam, da mogoče sekretariat pomaga pri tem, ampak to smo naredili po seji poslovniške komisije ravno na predlog sekretariata, ker do zdaj se je to delalo tako rekoč od primera do primera, "ad hoc". Neke skupine so to počele, in vedno je bilo tako, tudi za 2002, 2003 in za 2001. Ne vem, ali je bil kdo od opozicije zraven ali ne, nimam nič proti, ampak dejansko je tu samo zapisano tisto, kar se dogaja in kar je potrebno za delo. Je pa to sekretariat predlagal, ni to nobena moja kaprica ali pa nobena posebna želja.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Dejansko je na pobudo sekretariata že pred časom prišlo do prakse, da se izvirnik proračuna pripravlja po posebnem postopku. Sicer je za izvirnike predlogov zakonov pooblaščen po poslovniku sekretariat. Vendar smo ocenjevali in se tudi soočali s problemi, da seveda sekretariat nima niti orodij niti potrebnih, bom rekla, usposobljenosti za preverjanje proračuna kot številčnega dokumenta. In zaradi tega se je že pred časom na našo pobudo, najprej v podporo nam, potem se je pa to preneslo vendarle v, recimo, okvir pristojnosti matičnega delovnega telesa, oblikovala skupina poslancev, ki je poskrbela za to, ob tem, da smo sodelovali tudi mi, zlasti zaradi relacij z Uradnim listom in generalno sekretarko, ki skrbi za objavo aktov, ki jih sprejme državni zbor. Zato smo pač ocenili in tudi predlagali, da je umestno, da se do sedaj obstoječa praksa tudi zapiše, pri čemer tudi mi nimamo nikakršnih, bi človek rekel, preferenc, glede na to, kako naj bo ta skupina sestavljena. Bistveno je, da čistopis, ki ga pripravi vlada, pregleda še državni zbor, ki ga je sprejemal, ga potrdi in tako pripravljenega potem službe pošljejo v objavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite.
Jaz vidim seveda veliko razliko v tem, ali pregleda ali pripravi. V amandmaju je zapisano, da pripravi ta skupina. Jaz mislim, da to pripravi vlada, tukaj naj se pa pregleda.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 163. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 46. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 12. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 13. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 164. členu in amandmaju komisije za poslovnik k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Se opravičujem, gospod Kontič, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. K 164. členu je, kot ste ugotovili, vložen amandma komisije za poslovnik. Predlagam, da se popravi tekst. V prvem odstavku se v drugem in in ne v prvem stavku beseda "sprejetim" nadomesti z besedo "predlaganim". Tako bi se 164. člen glasil: "Zakon o izvrševanju proračuna mora biti usklajen s sprejetim državnim proračunom. Če predlagani zakon ni usklajen s sprejetim državnim proračunom, mora vlada predlagati uskladitveni amandma k predlogu zakona o izvrševanju proračuna. Če uskladitveni amandma ni sprejet, se šteje, da tudi državni proračun ni sprejet". Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Predsednik komisije za poslovnik je dopolnil amandma, popravil amandma. O amandmaju odločamo. Navzočih je 67 poslank poslancev. Za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 4. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 165. členu in amandmaju komisije za poslovnik k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 166. členu in dveh amandmajih. Pod 1 je amandma komisije za poslovnik in pod 2 amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 3. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 44. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo!
Kolega Peterle.
Jaz bom glasoval proti temu členu, ker menim, da ni [[...]]
Kolega Peterle, glasovali smo o tem. Vi ste se verjetno prijavili sredi glasovanja.
Jaz sem se prijavil pred zamenjavo. Namreč, da mi tukaj s poslovnikom dovoljujemo možnost predlaganja proračuna, res ni naša stvar. To je v nekem drugem zakonu. To ni stvar poslovnika, da piše, da lahko vlada predlaga rebalans. Vlada ga predlaga, če se ji zdi. Ne bomo mi o tem odločali. Jaz sem za to, ampak to tako ni stvar amandmaja.
Hvala lepa. V tem času je bilo opravljeno glasovanje in predlog je bil sprejet. Zdaj smo pri 167. členu. Imamo popravek amandmaja. Imate ga na klopi, dveh poslanskih skupin, Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije. Kolega Petan.
Hvala za besedo. Torej, pri sprejemanju ali na splošno, pri obravnavi zaključnega računa imamo v Sloveniji situacijo, ko zaključni račun sprejemamo za tri ali pa štiri leta nazaj. Takrat seveda to ni deležno nobene pozornosti, kar pa je velika napaka. Gre za potrošena sredstva državnega proračuna, ki je toliko in toliko čez 1000 milijard, sedaj govorimo o tem. In zato smo mi želeli vnesti neko zavezo, da bo državni zbor razpravljal še v nekem realnem, smiselnem času o potrošenih sredstvih za preteklo leto. Sedaj smo dali popravek tega našega amandmaja in to uskladili z zakonom o javnih financah. Namreč, naš prvi predlog ni bil usklajen s tem zakonom in sedaj smo seveda naredili popravek, tako da imamo tudi neko podporo tudi v tem zakonu o javnih financah. Zato mislim, da ni nobenega problema, da tega amandmaja ne bi sprejeli. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo, sicer bomo odločali o 167. členu? K amandmaju je bil dan tudi popravek, ki ga sprejemamo na znanje. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 167. členu. 58 navzočih, 16 za, 40 proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o besedilu 167. člena v celoti. Proceduralno prej? Prekinjam glasovanje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vem, da je naporno, ker je toliko amandmajev, ampak sem preveril tudi pri kolegih - mi vas nič ne razumemo, kaj govorite. Zato vas prosim, da bolj razločno govorite v mikrofon, da bomo vedeli, pri katerem amandmaju smo.
Hvala lepa za opozorilo. Smo pri 167. členu. Amandma je bil zavrnjen, zato zdaj odločamo o besedilu člena v celoti. Saj lahko govorim še glasneje, samo mislim, da je potem nevljudno do tistih, ki me sicer poslušajo. O 167. členu v celoti. Popravljeni amandma je bil zavrnjen. Glasujemo o členu v celoti. Prosim. Samo hipec!
Naprava ne dela.
Kolega Anderlič, vi ste želeli besedo? Da razčistimo, če je kaj narobe.
V tem primeru se pridružujem gospodu Vizjaku, pa še v kakšnem drugem tudi. No, ampak mislil sem, da je treba ta amandma sprejeti, toda ker se mi je zdelo, da je amandma na amandma - ne vem točno, o čem smo glasovali. Če smo glasovali o amandmaju k 167. členu poslanskih skupin SDS in Nove Slovenije, potem sem se jaz zmotil in bi prosil, da ponovimo glasovanje o tem amandmaju.
Poglejte, prav je. Saj, treba je razčistiti situacijo.
Če pa mislite, da smo že mimo, smo pač mimo.
Jaz sem opozoril. Prosim, opozoril sem, da je poslanska skupina v dokumentu, ki ste ga dobili na klopi, podpisan je bil s strani dveh poslanskih skupin, popravila svoj amandma, vložen k 167. členu, in o tem smo glasovali. Če kdo meni, da ni bilo jasno glasovanje, ga bomo ponovili, če nihče temu ne bo ugovarjal. Glasovali bomo še enkrat, kolegice in kolegi, da ne bo nesporazumov, o amandmaju k 167. členu, ki je bil popravljen. Je v redu? Zdaj ni slehernega dvoma, o čem glasujemo? Prav. Potem bomo najprej glasovali o amandmaju k 167. členu, ki je popravljen. Glasujemo. 62 navzočih, 61 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Zdaj lahko glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 61, 59 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. Glejte, jaz se trudim govoriti z normalno jakostjo glasu. Jaz lahko tudi glasneje govorim, samo bo delovalo nevljudno do tistih, ki ne klepetajo in me poslušajo. Mislim, da to ni prav. V pregledu nimate vloženega amandmaja k 168. členu, pač pa ga imate na klopi. Gre za amandma dveh poslanskih skupin, Socialdemokratske Slovenije in Nove Slovenije. Socialdemokratska stranke in Nove Slovenije. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Vizjak.
Hvala lepa. Amandma stremi k temu, da v državnem zboru nekoliko več in nekoliko temeljiteje obravnavamo in seveda tudi sprejmemo zaključni račun za predhodno leto. V tem amandmaju je predlagan sprejem zaključnega računa državnega proračuna skladno z načinom, ki je uveljavljen in predpisan v večini držav članic Evropske skupnosti in ga od držav kandidatk pričakuje tudi Evropska skupnost. Obravnava tega zaključnega računa mora potekati v dveh fazah in v amandmaju je tudi predpisano, kako in na kak način. Poglejte v zakonodaji, tako o javnih financah kot tudi o zakonu o izvrševanju proračuna, podeljujemo in dajemo vladi pooblastila in seveda tudi posameznim ministrom za prerazporejanje in seveda tudi nekatera druga pooblastila, za zadolževanje in podobno. Spomnimo se samo tistega fleksibilnega proračunskega stabilizatorja, ali kako se že imenuje. In tudi sicer mora ta državni zbor pred sprejemom, dokončnim sprejemom državnega proračuna imeti za prihodnja leta jasno sliko o zaključnem računu za pretekla leta. Temu seveda nismo doslej posvečali resne pozornosti in je bil sprejem zaključnega računa neke vrste formalnost. S temamandmajem pa želimo, da je to resno in odgovorno dejanje in da ga seveda tudi na eni strani predstavijo najodgovornejši ljudje vlade. In seveda tudi najodgovornejši ljudje revizije, to je predsednik računskega sodišča. Gre samo za to, da imamo v tej državi jasno, transparentno sliko javnih financ, da imamo jasno podlago za načrtovanje javnih financ, tudi za v bodoče. In mislim, da predlagani sprejem zaključnega računa nudi to podlago, nudi in zagotavlja to izostreno sliko porabljenih sredstev za nazaj in seveda primerno obravnavo le-te. Namen amandmaja je le v tem, da seveda odgovorneje in transparentneje planiramo javne finance na jasnih temeljih. Hvala.
Želi še kdo besedo? Kolega Anderlič.
Menim, da je dvakrat obravnavati zaključni račun na seji državnega zbora preveč. Karkoli, predhodno obravnavo bi lahko, in prav bi bilo, da jo opravilo matično delovno telo in da potem državni zbor, če že peljete poročilo predsednika računskega sodišča in tako naprej, da je to v enkratnem dejanju kljub vsemu tisto, kar je zadosti. Da pa se ta del, ki govori o predhodni obravnavi pred spremembo proračuna za naslednje leto, torej sprejemom ali spremembo, odvisno kaj v kakšnem letu obravnavamo, da lahko vse skupaj zakomplicirain se v tej stvari praktično daje težo kot sprejemanju celotnega proračuna. Tudi tam imamo dve fazi in po mojem prepričanju je za predhodno obravnavo matično delovno telo dovolj. Da pa zbor v enkratni obravnavi to opravi.
Še kdo? Kolega mag. Vizjak.
Jaz bi tule dodal, da, seveda, verjetno bi bilo marsikaj enostavneje. Vendar, odgovornost do javnih financ zahteva določeno pozornost in tudi določene postopke. Ko smo predlagali ta amandma, smo seveda proučili tudi nekaj primerov ureditev v Veliki Britaniji, Nizozemski, Franciji, Španiji, Portugalski, Belgiji in v teh državah poznajo podobne dvofazne ureditve. Seveda jih niso uveljavili ali sprejeli zato, da sami sebi komplicirajo življenje in seveda delo, temvečso jih sprejeli zato, ker je to pomembno, odgovorno in potrebno za načrtovanje javnih financ. Zato le mislim, da bi bilo vredno ta amandma v tem kontekstu sprejeti in seveda nameniti temu, sprejemanju zaključnega računa primerno pozornost. Hvala.
Še kdo? [[Nihče.]] Da ne bo nesporazumov, odločamo o amandmaju, ki ga imate na klopi, ne da bi bil v pregledu amandmajev. To je amandma k 168. členu. Odločamo o njem. Prosim. Odločamo o amandmaju k 168. členu. 63 navzočih, 17 za, 45 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore. Glasujmo o členu v celoti! Besedilo je sprejeto. 47 nas je namreč glasovalo za, 13 proti od 58. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo k 170. členu. Imamo predlog poslanske skupine Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke. Prosim, kolega mag. Vizjak.
V imenu predlagateljev umikamo ta amandma.
Umik. Torej razprave ni. Kolega Barovič razprave ni, ker je umaknjen. Ni razprave. Umaknjen je. Gremo na 171. člen. Želi kdo razpravljati o predlogu komisije za poslovnik? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo o predlogu amandmaja pod zaporedno številko 1 k 171. členu! Amandma je sprejet. 51 namreč za, 2 proti od 62. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o besedilu člena v celoti! 56 navzočih, 43 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 175. členu. Odpiram razpravo. Zaključujem jo in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Prosim? Pardon! Prekinjam glasovanje. Prosim.
Rad bi opozoril na ta amandma dveh poslanskih skupin, Socialdemokratske stranke in pa Nove Slovenije. V 175. členu predlagamo, da se večina glasov navzočih članov ustavne komisije nadomesti z večino glasov vseh članov. Torej, gre seveda za to, da če v ustavni komisiji ne bo upoštevana ta zahteva, da večina vseh odloča o neki zadevi, da potem takšen predlog verjetno tudi v samem državnem zboru nima zagotovila za ustrezno podporo. Sicer pa bi vprašal predlagatelja, zakaj so predlagali, da bi ustavna komisija odločala o predlogih na podlagi dvotretjinske večine glasov navzočih članov ne pa vseh. Hvala.
Želi predlagatelj odgovoriti na vprašanje? Kolega Anderlič.
Zato, ker smo preprosto želeli na neki način gradirati odločanje in stopnjevati zahtevnost v predhodni fazi, preverjati včasih. In tudi sedaj je tako, pri postopkovnih vprašanjih se tudi v ustavni komisiji glasuje z navadno večino poslancev, pri odločitvah vsebinske narave pa z dvotretjinsko večino navzočih. Kajti če nič drugega, je vedno problem zagotavljati ta dvotretjinski tako velik kvorum, da bi o tem na vsaki seji komisije na ta način odločali. Je pa to vendarle zadostna popotnica, da bi takrat, ko bi državni zbor o tem odločal, tudi dvotretjinska večina vseh bila zagotovljena za tako spremembo. Je pa absolutno v fazi priprav akta za državni zbor to samo pripravljalno dejanje in o vsem, torej za začetek postopka in potem za posamezne spremembe, odloča državni zbor. To je tisto, kar šteje. Nobena odločitev ustavne komisije ni dokončna, ni tista, ki bi imela težo sprejema ali nesprejema, ampak samo priprava gradiva za državni zbor. In tudi zato je poseben postopek predpisan za ustavnorevizijski postopek.
Še kdo? Kolega Podobnik, kolega Petan.
Hvala lepa. Ne bom dolg. Določba 175. člena poslovnika v celoti prepisuje določbo ustave. Ustava govori o tej večini in ga moramo spreminjati. Toda rad bi govoril še o naslednjem členu, ki je povezan s tem členom. Gre za večino. Če ustavna komisija sprejme sklep iz prejšnjega člena, opravi razpravo o osnutku ustavnega zakona. Potem pa je še en odstavek, ki pravi: "Ustavna komisija po končani razpravi iz prejšnjega odstavka sprejme z večino glasov vseh članov stališča o osnutku ustavnega zakona in o tem pripravi poročilo za sejo državnega zbora." Tu bi imel pomislek. Če bomo rekli, z navadno večino glasov sprejemali stališča za osnutek ustavnega zakona, bo to potvorilo večino, ki bo prišla na plenum. Tu bi pa razmišljal o podpori amandmaju, ki je predlagan za naslednji člen. Hvala.
Kolega Petan.
Hvala. Torej, sedaj sem dobil odgovor na svoje vprašanje, ki sem ga zastavil na seji poslovniške komisije, zakaj veljavnost za ustavne zadeve - jaz imenujem ustavne zadeve, zato da bom hitreje povedal, da ne bom preveč besed tratil - za ustavne zadeve, mislim, da 14 dni po uveljavitvi ali po objavi, za ostale pa v začetku jeseni. In seveda tam nisem dobil odgovora, sedaj mi je pa jasno. To se pravi, zdaj bomo lahko sprejemali bistveno bolj enostavno, tudi če nekaterih članov parlamenta ne bo, ki so tudi člani ustavne komisije, tu, se bo še vedno našla dvotretjinska večina za predlog sklepa, da se začne postopek za spremembo. To se pravi, da bodo lahko prišle nekoliko lažje tudi še kakšne dodatne, ali so lahko prišle tudi kakšne druge spremembe, ki pa biobičajno morda prišle težje, ker vemo, da v parlamentu včasih manjka tudi kakšna tretjina ali pa še več članov in vem, da je bilo včasih težko zagotoviti dvotretjinsko večino vseh prisotnih, je pa nekoliko lažje. To se pravi, to je sedaj tisti odgovor. Hvala.
Kolega Anderlič, potem kolega Potrč.
Navedba ni točna. Ta vsebina se ureja s tem poslovnikom na novo, v sedanjem poslovniku ta postopek ni bil predviden. In to je ena od temeljnih pripomb, ki jo kar nekaj časa že poslušamo, da bi to morali urediti z aktom, torej z najvišjim aktom, ki velja za proceduro v državnem zboru, to je s poslovnikom. Zato se to ureja, nikakor pa ne zaradi kakšnih drugih namenov. Da pa je potrebno se pripraviti na nov postopek, je dejstvo, kar se tiče ostalih odločanj, in je idealen čas, da če 15. julija državni zbor konča spomladansko zasedanje, lahko za prvo jesensko zasedanje, torej septembra meseca, vse te priprave stečejo. Prepričan pa sem, da bo ustavna komisija v tem času vendarle začela postopek, ki ga pa ne bo mogla ali pa bi bilo nesmiselno, da ga ne pelje po nekem postopku, ki bo predviden in ki ga lahko predvidimo in ga lahko uredimo do konca, do takrat, dokler ne bo zaključena razprava in tudi končno odločanje na seji državnega zbora. To je vse.
Kolega Potrč, za njim kolega Petan.
Hvala lepa. Ta del, kar zadeva poslovnik, je pojasnjen in je bil pojasnjen tudi na poslovniški komisiji, samo, če bo kdo želel verjeti, bo verjel, drugače pa bo še naprej govoril tisto, kar ni res. Ampak drugo vprašanje, če sem prav gospoda Petana razumel, ko je postavljal vprašanje načina odločanja ob sprejemanju odločitve za začetek postopka. Ta je pač, gospod Petan, ustavno določena z 2/3 večino navzočih in tu ni nobene želje v tem poslovniku, kakorkoli odločati takrat, ko bo kdo navzoč ali pa ne. Ta je pa malo prehuda. Lepo prosim, na ta način pa ne razpravljati. Ne, ne. Mislim, ko se razpravlja, je treba tudi ustavo poznati. Če ne, ne trditi nekaj, kar izrazito ni v skladu z dejstvi. Hvala.
Kolega Petan.
Hvala. Torej, če je to tako, potem ne vem, zakaj mora biti razlika. Ko se postavi neka razlika, se avtomatsko postavi vprašanje, zakaj je to. Potem pač človek pomisli na marsikaj. Jaz sem pač pomislil na to. Zdaj prosim, lahko sprejmem tudi vaš argument ali pa ne. Ampak ostalo, kar sem želel tudi še povedati prej kot neke vrste repliko na gospoda Anderliča. Torej če ta ustavna materija do sedaj ni bila urejena tako, kot je potrebno, recimo, tako kot bi želeli, idealno recimo. To sedaj do leta 2002 je prava figa, če bi še dva meseca dalj ostalo takšno stanje. Je to brezpredmetno. Poleg tega je pa ustava, sprememba ustave zame taka materija, da dva meseca, mislim, da je razlika 40 dni, ne predstavlja nobenega problema, nobene prepreke. Razen če kdo misli, da je ustava nekaj takšnega kot, ne vem, neka navadna sprememba nekega zakona ali pa mogoče, da je ustava za koga kot, ne vem, poslovnik neke krajevne skupnosti. Če je to tako, potem pa razumem, zakaj je potrebna razlika 40 dni glede začetka veljavnosti tega poslovnika. Drugače si pa enostavno ne znam razlagati. To je moja razlaga. Lahko, da se motim. Lahko so tudi druge. Ampak tako pač je. Hvala.
Kolega Rokavec, najprej. Potem kolega Potrč.
Hvala za besedo. Ja, poglejte, jaz mislim, da bi bilo dejansko smiselno prisluhniti v tem primeru amandmaju poslanskih skupin Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije. Namreč v vsakem primeru, če bi tudi nekdo hotel zaobiti 2/3 večino, bo predlog tako in tako prišel v parlament. In bo v parlamentu potrebna 2/3 večina vseh poslank in poslancev. Zato bi dejansko bilo smiselno v vsem delu slediti 2/3 konsenzu. Ker bo prišlo do več težavkakor pa koristi, če bomo v enem delu pač opredeljevali 2/3 večino, v drugem pa ne. Zato bi bilo dejansko smiselno podpreti amandma poslanskih skupin. Ne, to je 176. člen.
Kolega Potrč. 175.
A, se opravičujem.
Kolega Potrč.
Res ne vem, ali se ne poslušamo. Jaz sem trdno prepričan, da je ta določba pač prenesena na delo komisije za ustavo iz odločanja v državnem zboru. In je zagotovljen enak kvorum in enaka večina in meni se to zdi korektno. Kar pa zadeva predhodne uveljavitve ali ne, gospod Petan. Jaz osebno bi bil tudi za to, da se poslovnik prej, od državnega zbora prej uveljavi, če bi bilo to realno. Ampak hvala bogu smo skupno ugotovili, da zahteva takšne priprave v službah, v delovnih telesih, v poslanskih skupinah, v državnem zboru, da počakajmo, da ga bomo začeli uporabljati v jeseni, ko se vrnemo z dopusta. To pa za delo pri spremembah ustave ne velja. Zaradi tega, ker postopek, prvič, ni niti tako zapleten, doslej ga ni bilo in bi bilo pametno, da ga čimprej uveljavimo, sicer bomo imeli nekaj faz. Ker, začetek dela pri spremembah ustave je tu. Ustavna komisija je oblikovana in mi razpravljamo že o nekaterih predlogih prek javnih predstavitev. Naslednji teden začnemo razpravo o tej mednarodni problematiki. Zakaj bi zavestno, če z vsebino soglašamo, morali s tem odlašati? Res ne razumem. Če bi pa bili pomisleki, da je vsebina neustrezno urejena, pa da je treba ne vem kako razmišljati, je druga stvar. In še eno. V ustavni komisiji na predlog strokovne skupine je bil izrecno dan predlog, da bi se čimprej oblikovala pravila odločanja državnega zbora o postopku sprememb ustave. Pri tem so, vsaj po mojem vedenju, sodelovali predstavniki vseh poslanskih skupin, člani ustavne komisije. Tam ni bilo nobenega ugovora. Obratno! Skupna ugotovitev, da bi bilo dobro imeti v ustavni komisiji čimprej veljavna pravila, po katerih bomo delali.
Lahko zaključim razpravo? Lahko. Smo pri 175. členu. To je na koncu 22. strani našega pregleda amandmajev in pri edino vloženem amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 175. členu. Prosim? Je bil umik? Odločamo. Proti 46. 15 za od 62. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 46.]] Odločamo o besedilu 175. člena v celoti. Besedilo je sprejeto. 44 glasov za, 13 proti od 58. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Gremo na 23. stran našega pregleda, na 176. člen, h kateremu je vložen en amandma. Želi kdo besedo? Kolega Podobnik.
Hvala lepa. Mislim, da so to zelo pomembna vprašanja, kajti pred nami je postopek spremembe ustave in, kot je bilo že rečeno, bo potekal po teh pravilih, kot jih sedaj določamo. Moje mnenje je, da se nam bo zgodil zaplet, ko bomo v ustavni komisiji sprejeli sklep, da se prične postopek za spremembo ustave. Sprejeli ga bomo z dvotretjinsko večino prisotnih na ustavni komisiji. Nato bomo pa pripravili stališča o osnutku ustavnega zakona naustavni komisiji za sejo državnega zbora. Za ta stališča pa je potrebna samo navadna večina. Tu se bo zgodil zaplet in na plenumu se bo lahko zadeva podrla - vsebina stališč ne bo dobila podpore. To je ena dilema. Druga je pa naslednja. Če pravilno berem, iz poslovnika ni razvidno, ko bo državni zbor sprejemal sklep, da se začne postopek za spremembo ustave, kakšna je za to potrebna večina. Tega ne govori, govori pa - morda bi bilo dobro napisati - samo to, da državni zbor sprejme stališča iz prejšnjega odstavka, to pa so zopet stališča, kako naj se pripravi ustavni zakon z navadno večino, torej z večino vseh poslancev. Tu bi predlagal, da bi se vendarle zapisalo, če je zapisana v 175. členu ustavna dikcija, da bi tudi tu zapisali, kakšna večina je potrebna za sklep, ko se prične postopek za spremembo ustave, ker tega ne piše.
Kolega Anderlič.
Mislim, da bi lahko sledili isti logiki, čeprav ima tudi ta predlog svojo logiko, ker gre za stališča v tej fazi, ne gre še za spremembo, tako kot gre pri 175. členu za začetek postopka. Tako da ta logika je. Jaz predlagam, da poslanski skupini popravita amandma, tako da bi bila dvotretjinska večina navzočih poslancev, tako kot v 175. členu, ne pa dvotretjinska večina vseh poslancev, vseh članov ustavne komisije.
Kolega Vizjak.
Sam vidim rešitev iz tega, da podprete ta amandma in da ga v tretjem branju ustrezno spremenimo.
Zdaj ga lahko [[...]]
Tu smo dvoji predlagatelji, dve poslanski skupini, to zahteva čas [[...]]V redu, prosim za 20-minutni odmor, da pripravimo amandma. Ali je to bolje? No, potem pa pet minut odmora za to.
Odrejam pet minut odmora. Nadaljevali bomo ob 17.18 uri.
Saj amandma lahko ustno, kolega Vizjak, vložite. Seveda pa morate amandma pripraviti, kolega Vizjak. Kolega Vizjak, amandma mora biti pripravljen. Ustno ga daste, kasneje pa vložite predsedstvu. Prosim, če pridete v dvorano, kajti ugotavljal bom navzočnost. Prosim, da pridite v dvorano. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Ura je čez 17. in 19 minut. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Ugotavljam navzočnost v dvorani in zahtevam mir. Ta bi bil še kako dobrodošel, da bi se zbrali. Še enkrat bom ugotavljal navzočnost v dvorani. Prosim pritisnite tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. Navzočih je 51 in lahko odločamo. Ste želeli dati zdaj ustni amandma, kolega Vizjak? Prosim. Prosim za posluh.
Hvala lepa. Sicer je v pripravi in bo razdeljen v kratkem tudi v pisni obliki. Vendar kljub vsemu predlagamo spremembo tretjega odstavka 176. člena, ki naj se po novem glasi: "Ustavna komisija po končani razpravi iz prejšnjega odstavka sprejme z 2/3 večino navzočih članov stališče o osnutku ustavnega zakona in o tem pripravi poročilo za sejo državnega zbora".
Amandma je bil ustno obrazložen. Ali želi kdo o njem zdaj razpravljati? Je jasno, o kakšnem besedilu bomo odločali? Prosim. Potem odločamo o amandmaju, ki je bil zdaj vložen, ki je nadomeščen. Ni ugovora zoper to s strani nobenega od poslancev. Amandma, ki je bil sedaj prebran s strani mag. Vizjaka, je amandma, o katerem bomo odločali, in ne amandma, ki je pod zaporedno številko 1. Da ne bo nesporazumov. Odločamo o tem. 61 navzočih. 58 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo amandma sprejeli. Lahko glasujemo o besedilu člena v celoti. Glasujmo o besedilu člena v celoti! 60 navzočih. 56 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je besedilo sprejeto. K 177. členu je komisija za poslovnik vložila amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujmo o tem. Glasujmo o amandmaju komisije za poslovnik! Amandma je sprejet. Za 49, 2 proti od 58. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o besedilu v celoti. Prosim za mir v dvorani! Glasujmo o besedilu v celoti! 51 navzočih. 45 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je besedilo v celoti sprejeto. Odločamo o 178. členu. Imamo vložen en amandma. Ne vidim nikogar, ki želi diskutirati. Glasujmo o amandaju! Glasujmo o amandmaju! 178. člen, amandma. 62 navzočih. Za 19, 40 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o 178. členu v celoti! 51 navzočih. 43 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Poglejte, kolega Vizjak. Slišim vašo pripombo. Jo bom upošteval. Bom pač daljši pri času, ki ga bom odrejal zato, da se poslanke in poslanci odločijo za to, ali bodo želeli utemeljiti svoj glas ali dati svoje stališče. O.K. Prosim. Prav. Bom daljši. Zdaj bomo glasovali o 181. členu. Odrejam razpravo o njem. Kdo želi besedo? [[Nihče]] . Potem bomo glasovali. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 in potem pod zaporedno številko 2. Najprej o amandmaju, ki ga vlaga komisija za poslovnik. Glasujmo! 57 navzočih. 46 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo še amandma poslanskih skupin SDS in NSi. Glasujmo! 60 navzočih. 12 za, 45 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o 181. členu v celoti. 55 navzočih. 44 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na 187. člen. Odpiram razpravo. Nihče ne želi besede. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Prosim za mir v dvorani! Smo sredi glasovanja. 63 navzočih. 17 za, 41 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o besedilu 187. člena v celoti. V dvorani ni dovolj miru za zbrano odločanje. Še enkrat. Glasujemo o besedilu člena v celoti. 67 navzočih, 50 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. K 208. členu imamo predlog amandmaja. Odpiram razpravo. Nihče ne želi besede. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. 69 navzočih, 62 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o besedilu člena v celoti. 65 navzočih, 60 za, eden proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. 288. člen je na vrsti in en amandma komisije za poslovnik. Odpiram razpravo. Nihče ne želi besede. Zaključujem razpravo. Glasujemo. Prosim, ste se prijavili za besedo? Prekinjam glasovanje. Dajem besedo za obrazložitev glasu, toda tudi potem bom moral tudi pri tej točki malo dlje časa počakati. Imate besedo.
Ali je to že 288. člen?
Seveda. Pardon, 228. člen, ste menili, kajne?
Ah, oprostite!
288. člen pride čez tri strani. Sprejmem vaše opravičilo, kolega Rokavec. Glasujemo o amandmaju k 228. členu. 67 navzočih, 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o besedilu člena v celoti. 61 navzočih, 49 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. Gremo k 244. členu in vloženemu amandmaju. Odpiram razpravo. 242, ja, v prvem poskusu sem rekel prav - 242. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju k 242. členu. Glasujmo! 63 navzočih. 17 za, 41 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujmo o besedilu 242. člena v celoti. Glasujmo o besedilu 242. člena v celoti! 65 navzočih. 50 za, 12 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na 244. člen. Zdaj pa ja, kolega Petan.
Hvala za besedo. V tem členu je vidno, da je poslovnik pripravljen na trenutno stanje razmerja sil v parlamentu. Zato predlagamo v tem amandmaju, da se beseda "štiri" črta. V tem mandatu smo se pač prepirali, da so štiri opozicijske stranke. Če bi se tekst glasil, da mora pač: "upoštevanje vrstnega reda prijavljenih vprašanj, s tem da prva vprašanja postavijo poslanci opozicije in poslanec koalicije". S tem bi bilo vse povedano, tudi za kakšne drugo razmerje, ne glede na to, koliko je opozicijskih strank. To bi bilo univerzalno in menimo, da bi taka rešitev bila bolj univerzalna. Ta rešitev, ki je sedaj, je pa postavljena na trenutno stanje v parlamentu, ker menimo, da je poslovnik tak akt, ki bi naj veljal za daljše obdobje, ne pa za samo eno mandatno obdobje, potem je takšen tekst, kot je sedaj, manj primeren. Hvala.
Še mag. Vizjak.
Hvala lepa. Vidim, da bo odslej, če bo ta norma uveljavljena, premier odgovarjal na prva tri vprašanja opozicije in eno vprašanje pozicije, če to prav razumem. Ne vem, jaz se čudim takemu načinu. Res je, da nekateri predsedniki vlade slabše komunicirajo s svojimi poslanci oziroma s svojimi koalicijskimi kolegi in zato verjetno jim je tu edini prostor, da lahko [[...]]To se mi zdi dokaj nenavadno in vem, da verjetno temu ni tako. To se pravi, da bo to četrto vprašanje služilo za ene vrste marketing premierju. To je osnovni namen, kot vidim, in bi pravzaprav dejansko bil proti temu, kajti institut poslanskega vprašanja je popolnoma nekaj drugega, kot pa marketing za premierja. Hvala.
Želi še kdo? Je stvar pojasnjena? Zapiram razpravo. Smo pri 244. členu, pri amandmaju. Glasovali bomo o njem. Glasujmo o amandmaju k 244. členu. Prosim glasujte! Glasujte o amandmaju k 244. členu! Glasujemo. 65 navzočih. 39 za, 22 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 22.]] Amandma ni bil izglasovan. Tako glasujemo o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. Navzočnost 60. Za 44, proti 14. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Gremo na predzadnjo stran pregleda. Smo torej na 25. strani in pri 245. členu. Spet ima amandma komisija za poslovnik. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o amandmaju k 245. členu komisije za poslovnik. Smo sredi glasovanja. Mir v dvorani. Smo sredi glasovanja. Amandma je sprejet. Za je bilo 51, 5 proti, od 62 prisotnih. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 5.]] Amandma je sprejet. Zdaj glasujemo o členu 245 v celoti. Glasujemo o členu 245 v celoti. Od 52 navzočih je zanj glasovalo 42, 6 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Člen je izglasovan. Smo pri 274. členu. Odpiram razpravo. Besede ne želi nihče, zato bom dal na glasovanje amandma, ki ga vlaga komisija za poslovnik na 274. člen. Prosim. Amandma je sprejet. Za je namreč glasovalo 49, 2 proti, od 61 prisotnih. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Glasujemo o členu 274 v celoti. Navzočih 56. Za 45, 3 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sprejet. Gremo na 284. člen. Komisija za poslovnik ima amandma. Odpiram razpravo o njem. Nihče ne želi besedo, zato razpravo zaključujem. Gremo na glasovanje o amandmaju k 284. členu. 63 navzočih. 54 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sprejet. Zdaj še o členu 284 v celoti. Glasujemo. Glasujemo o členu 284 v celoti. Mir v dvorani. Navzočih 56. Za 49, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo člen sprejeli. Smo pri 287. členu. Komisija za poslovnik je vložila amandma. Odpiram razpravo. Želite besedo? Glejte, bodite kolegialni do vseh. Tudi meni je težko spremljati, ali kdo samo tako vihravo govori z nekom in dviga roke ali se želi prijaviti k besedi. Želite besedo? Prosim.
[[...]] [[Začel govoriti brez mikrofona.]]
Mikrofon!
[[...]]ta člen ima samo dva odstavka.
Samo hipec! Predsednik komisije. Ste se zmotili? Ne, čakajte! Ne more vztrajati, da se ni zmotil, če trdi, da ima člen samo dva odstavka, če ima tri. Se strinjate s tem, da ste se zmotili? Prosim za zbranost. Samo hipec! Mogoče je kakšen nesporazum, imamo različna besedila predlogov poslovnikov predseboj. Prosim za mir! Prosim, kolega Jelinčič, da brez potrebe ne dvigate glasu. No, dobro, da smo razčistili. Ima prav naš kolega, tako je. Kolega Gasparini, hvala za to preciznost. Ima torej dva odstavka in to bo zdaj tretji, ne? Drugi odstavek se črta - to bo predlog. Drži? Drugi odstavek se črta. Tako je. Gre za tehnično napako pri pripravi poročila. Prosim, da se umirimo. Napaka je bila odkrita, popravljamo jo. Besedilo komisije za poslovnik se glasi: "Drugi odstavek se črta." Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo. 63 navzočih, 47 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo o besedilu člena v celoti. 56 navzočih, 43 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo na zadnji strani pregleda. Zdaj pa smo, kolega Rokavec, pri 288. členu. Želite besedo? [[Želite.]] Prosim.
Hvala za besedo. Jaz bi na kratko, spoštovane poslanke in poslanci, obrazložil ta amandma oziroma amandma na amandma. Tekom današnjega dneva je bilo izrečenih zelo veliko besed o tem, kaj vse prinaša ta poslovnik in katere so bistvene spremembe in da se bo dejansko tudi način funkcioniranja tega državnega zbora v celoti spremenil. Če hočemo, da bo dejansko lahko delo v parlamentu zafunkcioniralo in da bo tudi kvalitetno, potem bo potrebno tudi celotni način organizacije dela spremeniti. Na podlagi tega ocenjujem, da bi bil dejansko realni rok za uveljavitev tega poslovnika lahko 1.1.2003. Bojim se, da bo kakršna koli naglica lahko prinesla le obratno, da bo kvaliteta sprejetih zakonskih rešitev slabša, kot je v tem trenutku. Po drugi strani pa dajemo tudi potreben čas vsem, ki jih ta poslovnik zadeva, tako vladi, tako državnemu zboru, tako tudi državnemu svetu in vsem ostalim, kiso vpeti v delo državnega zbora. Zato mislim, da bi bil smiseln razmislek in predlagam, da podprete ta amandma na amandma komisije za poslovnik.
Dobro. 288. člen je v razpravi. Trije amandmaji, četrti je umaknjen. Kolega Anderlič ima besedo.
Ravno zaradi tistega, o čemer je gospod Rokavec govoril, je prav in nujno, da ga začnemo uveljavljati z jesenskim zasedanjem državnega zbora, kajti takrat bo mesec in pol in več, ker začetne dni septembra se bo šele pripravljalo zasedanje, zato bo čas, da se vse stvari preuredijo in da se preide na nov postopek. To bo lažje, kot pa preko novega leta, ko so stvari vendarle malce bolj lagodne konec decembra in začetek prvih dni v januarju. Tako so argumenti predvsem na strani nekega prilagajanja in priprav skozi pavzo.
Kolega Jelinčič. Potem kolega Podobnik. Samo čakamo, kolega Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. V imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke zagovarjam naš amandma, ki govori, da poslovnik začne veljati z dnem vstopa Republike Slovenije v Evropsko unijo. Dejstvo je, da je vlagatelj zakona, gospod Anderlič, v svoji obrazložitvi pri razlogih za sprejem zakona po hitrem postopku navajal, da je bistvena sprememba poslovnika pri prilagajanju slovenskega pravnega reda pravnemu redu Evropske unije. Evropska komisija meni, da so zakonodajni postopki v slovenskem parlamentu prepočasni. In vendar te evropske komisije Sloveniji nalagajo vedno več problematičnih zahtev, tolčejo po slovenskem gospodarstvu, zahtevajo od nas spremembe marsičesa, zdaj že poslovnika, zaprli smo Duty free, sprejeli smo španski kompromis in ne vem kaj še vse. In vendar nimamo nobenega zagotovila, da nas bo Evropa blagovolila sprejeti medse. Zato sodim, da je smiselno, da se slovenski pravni red, v redu, pripravimo ga, vendar naj se spremeni takrat, ko bomo vstopili v Evropsko unijo. Do takrat pa mislim, da lahko spoštujemo slovensko ustavo, slovenske zakone in podzakonske predpise, s katerimi smo uspeli 10 let obdržati samostojnost, neodvisnost in pa suverenost, ki pa res, da vsak dan bolj plahni in pada. Tudi sprejetje tega poslovnika bi bil korak nazaj pri slovenski samostojnosti in neodvisnosti. Zato sodim, da je smiselno, da se podpre amandma k 288. členu, ki ga je vložila slovenska nacionalna stranka. Še enkrat bi rekel, mislim, da hitenje ne bo pripeljalo nikamor. Lahko zadeve speljemo mirno, počasi, trezno in takrat, predvsem takrat, ko se bomo Slovenci sami odločili, da smo pripravljeni na kakšno spremembo, ne pa da podlegamo diktaturi Evropske unije in preko nje diktaturi predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Drnovška. Hvala.
Prosim, imate besedo, dr. Gasparini.
Hvala. Jaz mislim, da se gospod Jelinčič malo heca, zato bom preskočil, ampak se bom vrnil na predlog, za prvi, tretjega. No, če že hočeš.
Ne, prosim, kolega Gasparini, smo pri koncu odločanja.
Samo nekaj bom rekel. Mi nimamo koledarsko leto zasedanje, ampak imamo jesenski, pomladanski del. Mislim, da 1.1. ali ne vem, zakaj niste rekli 31.1. Zato mislim, da je tisto, ki je tukaj napisano, da je boljše, kot je vaš predlog.
Kolega Podobnik.
Ob tem temi bi rad povedal naslednje. Najverjetneje večina ne bo podprla predloga poslanskega kolega Rokavca, ki je v bistvu dober predlog. Najverjetneje bo zmagala večina, kot jo predlaga komisija za poslovnik. Jaz nocoj čutim, da se približujemo takemu vzdušju, da bi lahko naredili še korak naprej v sami proceduri glede sprejemanja poslovnika. Na tem mestu pa bi rad povedal, da bo najverjetneje naslednja pot. Poslovnik bo stopil v veljavo 15. julija. Pričeli se bomo pripravljati na sejo septembra po novem poslovniku in bomo kljub vsej dobri volji in stroki, ki je bil vložen v poslovnik, v njem našli še neke pomanjkljivosti in bomo tja proti koncu leta imeli še eno točko, ki se ji bo reklo spremembe in dopolnitve tega novega poslovnika in morda z vso energijo bomo začeli po njem delati pa res s 1.1.2003. Hvala lepa.
Dobro. Šli bomo po vrsti. Samo drugače, kot so zapisani amandmaji v vašem pregledu, da ne bo nesporazumov. Prosim za pozornost. Glasovali bomo tako, da bomo najprej odločali o amandmaju pod zaporedno številko 3, potem o amandmaju pod zaporedno številko 1 in končno o amandmaju pod zaporedno številko 2. 4. je umaknjen. Kakšen nesporazum? [[Ne.]] Če bo 3. sprejet, torej 1. na glasovanju, sta druga dva brezpredmetna. Glasujmo torej o predlogu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke za amandma k 288. členu poslovnika. Navzočih je 68. Za 18, 47 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da ni bil sprejet. Glasujemo o amandmaju na amandma komisije za poslovnik k 288. členu. To je amandma pod zaporedno številko 1 v vašem pregledu. Glasujmo! Franci Rokavec seveda. Prekinjam glasovanje. Samo hipec. Poglejte, v dvorani je nemir. Tako kot vi iščete, tako mora tudi tukaj teči vse v redu. Prosim vas, da ne motite dela. Prej smo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 3 in smo ga zavrnili. Zdaj smo pri amandmaju pod zaporedno številko 1, ki je drugi na vrsti, to je amandma na amandma komisije za poslovnik, ki ga vlaga Franci Rokavec. Glasujmo! 68 navzočih. 25 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne večine. Zdaj glasujemo o amandmaju pod številko 2 komisije za poslovnik. Glasujmo! 67 navzočih. 46 za, 18 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je ta predlog dobil potrebno podporo. Zdaj glasujemo še o 288. členu v celoti. Glasujmo! 66 navzočih. 46 za, 17 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo glasovali o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujmo! Glasujmo o preostalih členih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. 66navzočih. 48 za, 17 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu poslovnika. Ni želje po razpravi. Prosim? Ni želje po razpravi, zato prehajamo na odločanje o naslovu poslovnika. Ta predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 70, 50 za, proti 18. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je naslov poslovnika v celoti sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga poslovnika. Prosim, proceduralno.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik Poglejte, 27 strani amandmajev smo danes prečesali. Mislim, da gre pri poslovniku za tako pomemben akt, da bi nam bilo potrebno dati čas, da pred tretjo obravnavo še proučimo to, kar je bilo sprejeto, in na kakšen način morebiti tekst še izboljšati. Zato vas prosim, da bi v nadaljevanju oziroma na naslednji seji nadaljevali s tretjo obravnavo.
Štejemo to kot proceduralni predlog, ki ga bom dal na glasovanje? Prosim, kolega Anderlič, vi ste predlagatelj. Prosim, kakšno je vaše stališče?
Sicer mislim, da bo treba vložiti enega od amandmajev, ki bi uredil vsebino, pa najsi bo v drugem branju ali pa uskladitvenega, več ne, ker smo pozorno spremljali, kaj je bilo sprejeto in kaj ne; govorim o konsistenci in govorim o tistem, kar je bilo s strani predlagateljev pričakovano. Sprejetih je bilo tudi nekaj drugih amandmajev, ki vsebino izboljšujejo. S tega vidika ne rabimo časa. Sam imam sicer nek predlog, ki je povezan z jutrišnjim dnem, in sicer, da kljub temu [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]- ne peto branje - ampak da do jutri pripravimo mi amandmaje in še kdo drug in da jutri ob 10.00 uri nadaljujemo in zaključimo tretjo obravnavo. Moram reči, da sem sam glasoval zadnjič tako, kot sem že tudi prej mislil. Je pa v teh dveh dneh bilo kar precej javne kritike na račun naše odločitve, da v petek ne delamo, torej v petek, 29., ki je po vseh naših koledarjih delovni dan. Če bi lahko ti dve stvari združili, da opravimo še to tretjo obravnavo in dajutri delamo - v nasprotnem primeru seveda verjamem, da danes ni pogojev, da bi to dokončali, ker očitno ni volje. [[Nemir v dvorani.]]
Mir! Mir! Poglejte [[...]]Mir! Jaz vodim sejo in bom prosil za pozornost v dvorani. Ste končali, kolega Anderlič?
Moj proceduralni predlog je dopolnilo prejšnjega proceduralnega predloga, da to prekinemo. Za nas bi bilo dovolj 10 minut za amandmaje, za ostale verjetno več, ker morajo proučiti.
Najprej, da ne bo nesporazumov, če [[...]]Mir, no, prosim! Vodim sejo in bi jo rad izpeljal do konca. Kolega Vizjak ni najavil, da bodo vložili amandmaje, želeli bi samo proučiti. Ali ste najavili tudi vložitev amandmajev za tretjo obravnavo? Ker potem vam moram tako ali tako odrediti čas. Prosim, kolega Vizjak.
Glejte, še enkrat moram zgleda ponoviti, kar sem povedal. 27 strani je. Obilica amandmajev je bila sprejetih. Jaz sem bil ves čas tu. Sledil sem temu, vendar vam zdaj ta moment ne morem odgovoriti na vprašanje, ali bomo vložili amandma ali ga ne bomo vložili. Vendar smatram, da je potrebno za dokončanje tega pomembnega dela, ki bo zelo krojilo naše prihodnje delovanje v tem državnem zboru, le potrebno si vzeti nekaj časa, da se prebijemo čez obilico vsega. Predlagatelj je najavil amandma. Mislim, da je ta čas za amandma potreben. Mislim pa, da sem dal proceduralni predlog in zato tudi prosim, da ga daste na glasovanje.
Jaz bom zdaj, preden bom dal proceduralni predlog na glasovanje, predlagal, da se za 5 minut vodje poslanskih skupin zberemo na 217. Prosim. Na 217 za 5 minut vodje poslanskih skupin.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Prosim vas, če pridetev dvorano. Obvestil vas bom o tem, kaj smo se zmenili. Mislim, da smo dva tedna zelo intenzivno delali in da moramo zdaj pametno speljati pod streho še ta zaključek te seje. Prosim, pridite v dvorano. Z malo strpnosti bomo končali tudi to precej delovno 14. redno sejo oziroma vsaj prekinili jo bomo za danes, če se bomo tako odločili. Mi smo se sestali in se pogovarjali o tem, kako najbolj pametno rešiti vprašanje, s katerim smo se soočili ob dejstvu, da je za danes konec dela in po planu in programu ter v skladu s sklepom iz torka tudi konec predvidenega dela za zasedanje 14. seje. Če bosta kolega Vizjak in kolega Anderlič svoja proceduralna predloga umaknila, bom dal predlog, da danes sejo prekinemo in jo s to točko nadaljujemo v torek ob 14. uri ter dokončamo delo v torek z avtocestami in to bil tudi zaključek dejansko 14. seje. Ostale točke bi prenesli na naslednjo sejo. To je predlog, če bosta seveda naprej kolega Vizjak in kolega Anderlič umaknila svoja proceduralna predloga, potem je na vrsti moj. Prosim. Kolega Vizjak, se strinjate?
Ja, ja. Strinjam se.
Kolega Anderlič, se strinjate? Se strinjate. Potem dajem moj predlog na glasovanje, da za danes prekinemo in nadaljujemo v torek. Prosim, ta predlog dajem na glasovanje. Ni razprave pri proceduralnem predlogu. Glasujemo. Najprej prekinjam. Najprej bomo ugotavljali navzočnost. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Samo hipec, da ne bo nesporazumov in negodovanj. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, pritisnite tipko "kvorum". 61 navzočih. Zbor je sklepčen. Moj proceduralni predlog je zdaj na vrsti. Bil je kolikor toliko usklajen z vodji poslanskih skupin, da torej delamo v torek naprej. Glasujemo. Prosim, odločajteo mojem proceduralnem predlogu. 64 navzočih. 46 za, 14 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Nadaljevali bomo torej v torek. Kolegica Širca.
Hvala lepa. Že prej sem hotela uveljaviti svoj glas s proceduralnim predlogom, da bi določene točke, ki so oziroma pol točk, ki jih je ostalo od 14. seje, natančno 14 od 33, skoraj pol točk, nadaljevali na jutrišnji seji. Razlogov je zadosti. Predpostavljam, da ste se pri glasovanju zadnjič, da ne bi delali v petek, precenili,
Samo hipec!
[[...]]mogoče tudi v smislu razmišljanja, da bi naše delo hitreje steklo. Ker pa ni [[...]]
Prosim za mir!
[[...]]menim [[...]]
Prosim! Nisem še prekinil seje. Mislim, da je prav, da damo besedo. Bom pa potem seveda povedal, kaj smo se odločili še enkrat na nedavno končani seji na posvetu. Prosim, kolegica.
[[...]]poleg argumenta, da nimamo tako rekoč nikakršnih razlogov, da si jutri vzamemo prost dan, imam še naslednji argument - da nas bo delo na 15., 16. in vseh ostalih sejah tako obremenilo, če si pogledamo sklic naslednje seje, imamo zelo zahtevne zakone, s tem da prenesemo še 14 ali pa 13 eventualno na naslednjo sejo, bo v državnem zboru nastalo prenapeto stanje, za katerega bo treba tudi odgovarjati. Zato predlagam, da jutri vendarle nadaljujemo s temi točkami, ki so na dnevnem redu.
Ali lahko prosim za malo miru!? Seveda, poglejte, seja še traja, saj nisem zaključil. Prosim! Prosim, ali lahko zaključim sejo tako, kot je treba? Na sestanku vodij poslanskih skupin je bil dosežen tak kompromis, ki rešuje vprašanje, ki je bilo prej izrečeno. Predlagam, da o točkah dnevnega reda, ki ostajajo, jutri ob 11.00 posvetujemo na sestanku, ki je sicer sklican zaradi druge stvari, vodstva državnega zbora in vodij poslanskih skupin. Plan dela, načrt dela ni predvidel dela v petek. Kljub temu sem po posvetu z vodji poslanskih skupin, ne da bi dobil od vseh čisto soglasje, pa vendarle, obstajala je možnost, da bi ta predlog podprli, dal ta proceduralni predlog v torek na glasovanje. Bil je zavrnjen. Predlagam, da danes torej v tem smislu ne glasujemo več o tem predlogu, ki ni bil zavrnjen, in da jutri ob 11.00 z vodji poslanskih skupin ugotovimo, kako bomo nadaljevali sejo. Mislim, da je to v redu, kolegica Širca. Prosim, prosim.
Glede na to, da se moj predlog razlikuje od tega, o katerem smo ravnokar glasovali, in glede na to, da so nastale nove okoliščine, kot sem že prej rekla, da ste se mogoče precenili v razmišljanju, koliko bomo lahko postorili, bi vztrajala na glasovanju.
Ta proceduralni predlog bom dal na glasovanje, ampak vas prosim, to moram reči - čakajte, prosim za malo miru v dvorani, no, nisem še zaključil seje; če nekdo dvigne roko, ja, tudi vi želite dobiti besedo, ko zahtevate, da jo dobite! Prosim, samo hipec. Ta predlog bom dal na glasovanje. Vendar bi rekel, da je treba pri glasovanju o tem, po mojem, upoštevati predlog, ki smo ga sprejeli prej na sestanku, drugače verjetno sicer tak sporazum, ki je bil prej izglasovan, ne bi bil sprejet. Ta predlog bom pa dal na glasovanje.
Moj proceduralni predlog je, da jutri nadaljujemo z obravnavo preostalih točk dnevnega reda, razen tiste točke, o kateri smo prej odločali, se pravi poslovnika. Hvala.
Ta predlog bom dal na glasovanje. Glasujmo! [[Glas iz ozadja.]] Lahko. Proceduralni predlog je, glasovali smo že večkrat [[...]] [[Glas iz ozadja.]] Večkrat smo že glasovali. Mir v dvorani! Še enkrat bom ugotavljal navzočnost! Mir! Še enkrat bom ugotavljal navzočnost v dvorani! Mir! Glasujmo prosim! 10 minut? Ni treba. Torek. V torek nadaljujemo z delom. Ob 14.00 uri.