Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Lepo pozdravljeni, dober dan! Lepo pozdravljam tudi mlade obiskovalce. Pričenjam nadaljevanje 7. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da je zadržan in da se današnje seje ne more udeležiti poslanec gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Predno bi prišli na dnevni red današnje seje, bi vam rad povedal nekaj informacij v zvezi z delovnim sestankom vodstva državnega zbora z vodji poslanskih skupin. Glede na to, da vse stvari v zvezi z rebalansom, posebno pa z delom matičnega odbora, niso dokončane, se je na tem delovnem sestanku odločilo, da poteka dnevni red od danes naprej tako, kot je zapisano, samo da se 12. točka, to je predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije, ki je bila mišljena danes ob 14. uri, in pa 13. ter 14. točka, ne obravnavajo. Vse ostalo poteka naprej tako, kot je bilo zapisano. Predvidoma naj bi današnja seja bila končana ob 13. oziroma lahko rečem tudi 14. uri. Toliko prosim v vednost. O vsem ostalem naprej boste tudi obveščeni. Prosim, proceduralno vprašanje.
Proceduralno bi rad pojasnil, gospod predsednik, ker ste pozabili, to, da je na tem posvetu bilo ugotovljeno, da ni pogojev, da bi te tri točke bile obravnavane na tej seji državnega zbora, zato bodo obravnavane na eni od naslednjih sej. Predlagal pa bi, seveda je bilo to dogovorjeno, sem bil na sestanku, gospod Tanko je to tudi povedal za medije, bi pa predlagal, gospod predsednik, da bi današnje glasovanje, ki je predvideno, če se ne motim, nekje okoli 20. ure, prekinitev 12. točke, če se strinjate, da bi to glasovanje naredili okrog 13. ure, ko boste prekinili današnji program. Drugače bodo poslanke in poslanci morali čakati do osmih zvečer, ko je predvideno glasovanje po sklepih, ki so povezani z včerajšnjimi poslanskimi vprašanji. Menim, da bi to bilo minimalno korektno, tako da poslanci in poslanke, razen tisti, ki smo na odboru za finance in monetarno politiko, lahko danes popoldne počivajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da sem bil jasen, kar se tiče rebalansa in pa dela matičnega odbora. Tudi kaj drugega ni bilo sklenjeno. Kar se pa tiče glasovanja, bo pa glasovanje opravljeno pol ure po končani 8. točki dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ZAČASNI ZAŠČITI RAZSELJENIH OSEB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada RS. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Prosim gospod minister Dragutin Mate, minister za notranje zadeve. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona, ki je pred vami, je pripravljen v skladu z direktivo Sveta Evrope, ki govori o standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in ukrepih za uravnoteženje prizadevanj med državami članicami pri sprejemanju takšnih oseb in ustreznih posledic iz leta 2001. Med drugim ta direktiva govori in podrobneje opredeljuje tudi postopke začasne zaščite pravic, ki gredo takšnim osebam ter posebej o načinu odločanja na ravni evropske komisije glede uvedbe trajanja, podaljšanja in prenehanja začasne zaščite. Republika Slovenija bo s tem zakonom v primeru množičnega prehajanja oziroma prehoda razseljenih oseb iz tretjih držav nudila začasno zaščito pod pogoji, ki so predvideni v direktivi Sveta Evrope osebam, ki se ne morejo varno in trajno vrniti v državo ali regijo izvora zaradi vojne in njej podobnih razmer, oboroženih konfliktov, okupacije, množičnih kršitev človekovih pravic, zaradi česar bi bilo ogroženo njihovo življenje, telo ali bi bili žrtve sistematičnega in splošnega kršenja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Predlagani zakon določa podrobneje tudi pogoje in postopke za pridobitev in prenehanje začasne zaščite ter pravice in obveznosti oseb za začasno zaščito. Začasna zaščita bi naj po zakonu in v skladu z direktivo trajala eno leto, lahko bi se pa na predlog evropske komisije podaljšala največ dvakrat po šest mesecev. Predlagani zakon bo imel za državo Republiko Slovenijo in za naš proračun tudi finančne posledice. Te finančne posledice bodo nastopile samo in le v primeru, da bi prišlo do uveljavitve tega zakona, se pravi, če bi prišlo do množičnega prehajanja oseb iz tretjih držav na ozemlje Republike Slovenije. Zato bi takrat morali posebej sklepati določene zadeve, državni zbor bi moral sprejeti dodatke k proračunu, da bi lahko zagotovili takšno zaščito tem osebam. Poudariti je potrebno tudi to, da Republika Slovenija nekako mora ta zakon pripraviti in ga sprejeti, da bomo usklajeni z ostalimi članicami EU. Zato predlagam, da državni zbor predlog zakona sprejme. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora gospo, Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 7. redni seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi pojasnil, da je sprejem predlaganega zakona narekovala in narekuje direktiva Sveta EU o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb. Vlada je tudi ocenila, da je za prenos navedene direktive v naš pravni red ustrezneje pripraviti nov zakon, ki bo celovito uredil področje začasne zaščite, kot pa novelirati sedaj veljavni zakon o začasnem zatočišču, saj bi bila morebitna novela tega zakona obsežnejše od samega predpisa in zato nepregledna. Predstavnik predlagatelja je poudaril, da je vlada temeljito proučila vse vložene amandmaje in pripombe zakonodajno-pravne službe ter po proučitvi vseh predlogov podala pisno stališče do mnenja tako zakonodajno-pravne službe kot tudi mnenje o amandmajih. Na podlagi nekaterih pripomb zakonodajno-pravne službe, za katere je vlada menila, da so utemeljeni, pa so tudi pripravili predloge za amandmaje odbora. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je služba proučila predlog zakona z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajo-tehničnega vidika in izpostavila konkretne pripombe v posamezne člene, od katerih pa je nekatera predlagatelj upošteval pri pripravi predlogov za amandmaje odbora. Na ostale, za katere pa je predlagatelj menil, da niso utemeljeni, pa se je odzval s pojasnili. V razpravi smo članice in člani odbora izrazili podporo predlogu zakona, pri čemer se je del razpravljavcev strinjal, da je koncept vlade dober in dovolj širok, saj zagotavlja osnovne pogoje za normalno življenje teh oseb. Drugi pa so menili, da bi zakonodajalec v okviru tega zakona lahko vpeljal višje zakonske kriterije na področju varovanja in krepitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Kljub splošni oceni, da je predloženi zakon bolje in celoviteje uredil navedeno problematiko od sedaj veljavnega, pa so nekateri menili, da ga bi bilo možno še izboljšati v smeri dopolnil, predlaganih v obliki amandmajev poslanca Vilija Rezmana. Predstavnik predlagatelja je med razpravo odgovarjal na izražene pomisleke članov odbora ter pri tem navedel tudi razloge, zaradi katerih ne podpira amandmajev poslanca Vilija Rezmana. Poudaril je, da gre pri tem za neustrezno sklicevanje na direktivo, ki določa tiste najnižje standarde, ki jih je država dolžna spoštovati pri zagotavljanju pravic osebam, ki uživajo začasno zaščito. Vprašanja instituta začasne zaščite ter obsega pravic so po mnenju predlagatelja urejena na primeren način in v skladu z omenjeno direktivo. Odbor ni sprejel amandmajev poslanca, sprejel pa je kot svoje amandmaje, ki jih je pripravilo ministrstvo za notranje zadeve, ter nato glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih z 10 glasovi za in nobenim proti tudi sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog pa je odbor določil tudi besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki pa je tudi sestavni del poročila, ki vam je bilo vročeno skupaj z gradivom.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Miran Potrč, Socialni demokrati. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sprejem zakona o zaščiti razseljenih oseb. Zakon je pripravljen v skladu z direktivo Evropske unije in bo prispeval k zagotavljanju odgovornosti naše države v primeru izrednih razmer v drugih državah ali na drugih področjih, zaradi česar je ogroženo življenje tamkajšnjih prebivalcev, posebej otrok, žena in starejših oseb. Omogočil bo, da se v primeru, da Svet Evropske unije ugotovi, da so v tretji državi ali regiji nastale izredne razmere, na podlagi sklepa vlade Republike Slovenije o uvedbi začasne zaščite aktivirajo določila tega zakona. Ta zakon torej izpolnjuje mednarodne humanitarne obveznosti naše države, upoštevaje soodgovornost vseh držav za vzpostavljanje miru in reševanje vprašanj človekovih pravic kjerkoli po svetu. Aktiviranje določb zakona in pravic, ki za razseljene osebe iz njega izhajajo, kakor tudi število teh oseb, ki jih je dolžna sprejeti in oskrbovati Slovenija, je torej odvisno od ocene mednarodne skupnosti o nastanku izrednih razmer, ki terjajo mednarodno solidarnost, za članice Evropske unije pa posebej od dogovorjenega sklepa v Evropski uniji, ki glede na pogoje in materialne možnosti posamezne države določa tudi število oseb, ki jih posamezna država mora sprejeti. Ta dejstva želimo poudariti zato, ker menimo, da je mednarodna solidarnost v izrednih razmerah in ob dogovorjenem aktiviranju vse mednarodne skupnosti tudi obveznost naše države in da razmišljanja o tem, kako pomagati tem ljudem, ne morejo izhajati zgolj iz predpostavke minimiziranja teh pravic in oteževanja pogojev, pod katerimi jih lahko uveljavijo. Gotovo je treba ob njihovem določanju upoštevati materialne možnosti in obseg pravic, ki jih država nudi svojim socialno ogroženim državljanom, toda le mehanično primerjanje le-teh s položajem in pravicami ljudi, ki so morali zapustiti svoj dom, praviloma brez vsega in ob zelo negotovi perspektivi časa in pogojev njihove vrnitve, zaskrbljuje in ni ustrezno. Zato smo poslanke in poslanci socialnih demokratov v pripravi tega zakona sodelovali s civilno-družbenimi organizacijami, ki sodelujejo pri pomoči tem osebam, posebej s predstavniki visokega komisariata združenih narodov za begunce in podpirali rešitve, ki so jih ti predlagali za izboljšanje zakona. Posebej smo opozorili, da ni dobro in prav, da je bil zakon pripravljen brez zadostnega sodelovanja z njimi, da je bilo takega sodelovanja posebej malo v zadnji fazi priprave zakona, in da je bila komunikacija praviloma le pisna brez možnosti argumentiranja in skupne ocene utemeljenosti posameznih predlogov. Prepričani smo, da tako ravnanje vlade ni dobro in da bi ob njenem drugačnem odnosu zakon lahko bil še boljši. Tako pa je vlada v razpravi na matičnem delovnem telesu vse predloge, pripravljene na sugestijo teh organizacij, na žalost zavračala. Zelo pogosto tudi brez tehtnih argumentov. Poslanke in poslanci socialnih demokratov bomo predlagani zakon kljub temu podprli, saj ustvarja sistemske in minimalne materialne podlage za to, da bo tudi Republika Slovenija izpolnila svoje obveznosti v okviru mednarodne skupnosti v primerih izrednih razmer v svetu. Seveda se zavzemamo predvsem za preventivno delovanje, za ustvarjanje razmer v mednarodni skupnosti, da do izrednih razmer ne prihaja, če pa, se zavedamo svojega dela odgovornosti za pomoč ljudem, ki so ob takih razmerah najbolj prizadeti. Verjamemo, da bo predlagani zakon take možnosti zagotovil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Mojca Kucler Dolinar v imenu Nove Slovenije.
Pretoka ljudi je vedno več. En del migrantov odločitev za odhod iz svoje države sprejme na prostovoljni osnovi. Še vedno pa del migrantov zapusti dom, družino, domovino, ker so v strahu za svoje lastno življenje ali pa zato, ker je ogrožena njihova svoboda zaradi njihove rase, vere, narodnosti, pripadnosti posebni družbeni ali politični skupini. Ne nazadnje so se s to preizkušnjo spopadli pred 60 leti številni Slovenci, pred dobrimi 10 leti pa je bila tudi Slovenija soočena z množičnim prihodom beguncev iz Bosne in Hercegovine ter Hrvaške. Po predlaganem zakonu bo naša država nudila začasno zaščito v skladu s tem zakonom v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb, zlasti če obstaja nevarnost, da azilni sistem ne bo zmogel ustrezno obravnavati povečanega števila prošenj za azil. Ko smo v poslanski skupini Nove Slovenije-krščansko ljudske stranke proučevali predlog zakona, smo se vprašali, ali zakon omogoča tem osebam zadovoljitev osnovnih življenjskih potreb, tako materialnih kot nematerialnih. Odgovor je bil, da. S predlogom zakona se namreč uvajajo ustrezne pravice, ki pomenijo uveljavljanje, po eni strani, solidarnosti in soodgovornosti, po drugi strani pa tudi sorazmernosti, predvsem v razmerju do drugih skupin, ki živijo s Sloveniji, pa tudi do državljanov. Bistvena predpogoja za pridobitev statusa začasne zaščite sta najprej ugotovitev sveta Evropske unije, da so v tretji državni ali regiji nastale vojne ali njej podobne razmere, ter sklep vlade Republike Slovenije o uvedbi začasne zaščite, s katerim se bo določilo zlasti število oseb, ki jim bo naša država lahko nudila začasno zaščito, datum uvedbe in pa trajanje zaščite. Kaj bo omogočila naša država tem osebam v vsem tem času? Najprej vse potrebne informacije, ki se nanašajo na postopek za dodelitev začasne zaščite v jeziku, ki ga prosilec razume. Potem, prevoz prosilca v najbližji sprejemni center, kjer se ugotovi njegova identiteta, zberejo podatki in opravi zdravstveni pregled, potem ugotovitev, ali prosilec izpolnjuje pogoje, ter nato izdaja izkaznice. Osebam, ki jim je priznana začasna zaščita, se zagotovi nastavitev in prehrana v nastavitvenih centrih, če pa se odločijo za zasebno nastanitev, pa se jim pod določenimi pogoji tudi dodeli denarna pomoč za nastanitev. Osebe z začasno zaščito imajo tudi pravico do nujne medicinske in zobozdravstvene pomoči, do nujnega zdravljena po odločitvi lečečega zdravnika, neodložljivih storitev specialističnih, ambulantnih in bolnišničnih dejavnosti, zdravstvenega varstva žensk in obveznih zdravstvenih pregledov. Prav tako v skladu s predpisi, ki urejajo zaposlovanje in delov tujcev, tudi pravico do dela. Mlajši od 18 let imajo pod enakimi pogoji kot državljani pravico do osnovnošolskega izobraževanje in nižjega ter srednjega izobraževanja. Odrasli pa se pod določenimi pogoji lahko vključijo tudi v strokovno izobraževanje oziroma univerzitetno. Vse to so pravice, ki po prepričanju poslanske skupine Nove Slovenije omogočajo človeka dostojno življenje ter ustrezno vključevanje v družbo. Po prepričanju poslanske skupine Nove Slovenije tudi ne more biti sporna določba, ki onemogoča, da bi pridobila začasno zaščito oseba, po kateri in pri kateri obstajajo utemeljeni razlogi, da je storila kaznivo dejanje zoper človečnost in mednarodno pravo, določeno v kazenskem zakoniku, da je storila hudo kaznivo dejanje nepolitične narave zunaj naše države, preden je bila sprejeta v našo državo in pa, ali je storila kaznivo dejanje v nasprotju s cilji in načeli Združenih narodov, pa tudi če ogroža ustavno ureditev naše države. Po mnenju Nove Slovenije bo s tem zakonom, ki ga bomo poslanci Nove Slovenije podprli, na ustrezen način poskrbljeno za osebe z začasno zaščito. Kot pa se je pokazalo že doslej, so v tovrstnih primerih nepogrešljive tudi nevladne, karitativne organizacije ter družbe in pa posamezniki s čutom za solidarnost.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bajc v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Lep pozdrav gospodu ministru, kolegice in kolegi! Lep dan vsem! Poslanci iz poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bomo podprli sprejem zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb v vsebini in besedilu, kot je bil sprejeto na matičnem delovnem telesu in tako kot je bilo objavljeno v Poročevalcu. Ocenjujemo, da je vlada pri pripravi predloga zakona zadovoljivo upoštevala vse mednarodne standarde in obveznosti s tega področja, nekatere rešitve pa so po naši oceni celo širše oziroma ugodnejše rešene v tem zakonu, kot so v raznih mednarodnih pogodbah, vendar ne tako, da bi Slovenija postala ciljna država za te osebe. Strinjamo se tudi s stališčem vlade, da ne podpira amandmaja kolega Rezmana, saj je vprašanje inštituta začasne zaščite, ter obseg pravic urejen na primeren način in skladno z direktivo 2001 55 ESA. Zato bomo, kot rečeno, poslanci Slovenske ljudske stranke podprli obravnavani zakon tako, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boštjan Zagorac, Slovenska nacionalna stranka.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! V Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli predlaganega zakona predvsem zaradi tega, ker je nov zakon popolnoma nepotreben, star zakon je stvari urejal bolje. Nov zakon daje, bom rekel, beguncem, začasno razseljenim osebam več pravic kot lastnim prebivalcem. Ne nazadnje, če se želite v to prepričati, lahko pogledate tudi rebalans proračuna, kjer se zmanjšujejo sredstva za zaščito kulturne dediščine, za aktivno politiko zaposlovanja, za varstvo brezposelnih, ljudem, ki pa v Slovenijo pridejo, na žalost, zaradi situacije, ki nastane v njihovi državi, pa te pravice širi. In sicer daje pravico do začasnega prebivanja za čas trajanja zaščite, pravico do denarne pomoči za čas trajanja, pravico do žepnine, pravico do vzdrževanja družine, pravico do brezplačne pravne pomoči in pravico do obveščenosti. Če vse skupaj natančno pogledamo, bomo lahko ugotovili, pa ne glede na zelo težko situacijo, ki jo ti ljudje doživljajo s tem, ko v njihovi državi nastanejo razmere, ki jih prisilijo k temu, da gredo v neko drugo državo po pomoč, jih enostavno navajajo na to, da v tej državi potem tudi za dlje časa ostanejo, kar se je zgodilo tudi z, bom rekel, begunci, ki so prihajali v Slovenijo iz držav bivše Jugoslavije. V Slovenski nacionalni stranki si prav tako, kot sem dejal že na začetku, postavljamo vprašanje, ali je nov zakon resnično potreben, ali ne bi bilo bolje, če bi vlada pripravila enostavno, na kar je opozorila tudi zakonodajno-pravna služba, spremembe in dopolnitve obstoječega zakona. Da je pa zakon bil že v štartu slabo pripravljen, pa dokazujejo tudi številne spremembe, ki jih je bilo potrebno narediti med prvo in drugo obravnavo zakona, saj skoraj, če pogledamo dopolnjen predlog, ki ga je pripravilo matično delovno telo, boste videli, da skoraj ni člena, ki se ne bi spreminjal. Prav tako bi po našem prepričanju moral biti interes tako države kot ljudi, ki se v to državo zatečejo zaradi nastalih okoliščin v njihovi državi, ta, da le-ti državo čim prej zapustijo oziroma se lahko vrnejo takoj, ko prenehajo okoliščine, nazaj domov. Ker pa gre v večini primerov za državljane držav, ki so po svojem življenjskem standardu revnejše, so le redki tisti, ki imajo dejansko resen namen, potem ko si ustvarijo v novi državi nek standard, da bi se vračali. Ampak kot sem že na začetku povedal, je temeljni razlog, zakaj takšnega zakona ne moremo podpreti, enostavno ta, ker se ljudem, ki se jim daje začasna zaščita zaradi razselitve, daje absolutno več pravic, kot se daje državljanom in državljankam Republike Slovenije. In ne nazadnje, kot sem povedal, tudi rebalans bo na tej seji, pa se da enostavno videti, kje se sredstva zmanjšujejo za slovenske državljane, tu pa danes v prvem zakonu neka sredstva višamo. Pa še en razlog je, ki bi ga bilo treba omeniti. To so pa, kot je že minister sam omenil v svojem uvodnem nastopu, finančne posledice za državni proračun. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman, DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa. Vsem lep pozdrav! Zakon o začasni zaščiti razseljenih oseb nas v poslanski skupini DeSUS razveseljuje, iz zelo preprostih razlogov. Eden izmed teh je ta, da je pravzaprav rariteta, redkost, da ga sprejemamo na način, na kakršnega ga sprejemamo. Običajno sprejemamo vse pod neko časovno presijo, to pot smo si pa dali možnost, da bi globlje razpravljali, vendar je zmanjkalo moči za argumentirano razpravo. To je pa, ocenjujemo, njegova hiba. Razveseljuje nas tudi samo dejstvo, da zakon sprejemamo. Že to kaže na neko našo naravnanost, čeprav kaže tudi na to, da nismo bili sposobni napraviti kaj dosti več, kot sprejeti to, kar nam direktiva narekuje, in v posamičnih delih celo nekoliko manj. Smo torej pod ravnjo, ki nam jo direktiva nalaga. Zato smo tudi predstavili celo vrsto amandmajev, ki žal niso bili sprejeti. Niti eden sam ne od enajstih. To je seveda poseben indikator, ki ga je treba imeti v mislih, ker se podobno dogaja tudi pri nekaterih drugih predlogih zakonov, zlasti takrat, kadar govorimo o tistih, ki so marginalne skupine, ali o tistih, ki sami nimajo moči, da bi se zaščitili in so bolj ali manj odvisni pač od tistih, ki to moč imajo. Vprašajmo se, komu je pravzaprav to namenjeno. Ta zakon je namenjen tistim, ki so prizadeti bodisi v vojni, bodisi v okupaciji, bodisi v dolgotrajnem in množičnem kršenju človekovih pravic, torej tistim, ki so izpostavljeni sistematičnemu nasilju, tudi z grožnjo izgube svojega lastnega življenja. To govorim zavoljo tega, ker je bilo takrat, leta 1992 [[letnica je bila že omenjena]] približno 600.000 takšnih, ki so bežali pred nasiljem v neko drugo deželo, v drugo državo, kjer so se nadejali odprtih rok in pomoči. Tako kot so se nekoč v zgodovini tudi narodi iz našega, slovenskega okolja, z našega ozemlja nadejali pomoči, ko so morali kam drugam. To je približno 600.000 žena, mož, otrok, starcev, takšnih, ki so bili posiljeni, takšnih, ki so jim pobili sorodnike, takšnih, ki so jim požgali domove, takšnih, ki so izgubili tako rekoč vse. Zato ne moremo imeti do njih enakega odnosa, kot ga imamo do tistih, ki živijo na svojem, v svoji državi, v relativni demokraciji, v svobodi, v relativnem materialnem blagostanju. In če te osnovne razlike ne vidimo, potem je jasno, da ne moremo sprejeti takšnih sklepov in takšnih predlogov zakona, ki bi bili več kot zgolj minimalen standard. Mi smo pa ostali pač pri minimalnem standardu. Kaže, da bo velika večina vseh kljub temu ta zakon podprla. Vendar bomo pri tem imeli različne občutke. Eni bodo nekoliko bolj, drugi bodo nekoliko manj zadovoljni. Mi nismo zadovoljni zavoljo tega, ker je koncept minimiziranja pravic, torej minimalistični koncept, in to ni nekaj, na kar bi mi morali pristajati. Mi smo sposobni več, vendar ta več bi morali tudi hoteti. Predvsem skrbi raven argumentacije, zakaj ne več. Jaz bom samo nekaj tovrstnih citatov, na pamet izrečenih, sedaj naštel. Lahko si pa v magnetogramu preberete, kdo in kaj je na seji odbora zavrnil vse amandmaje in kaj je govoril. Ampak govorjeno je bilo točno o tem, da nimamo, češ kaj bi dajali toliko sredstev, če pa nimamo za krpanje asfalta. Kaj bi dajali toliko sredstev za razseljene, če so pa izbirčni, če iščejo hotele s štirimi in petimi zvezdicami. Kaj bi dajali toliko zanje, če pa bomo postali ciljna država, kot da res želijo nekateri na dopust, tako je bilo tudi rečeno, in sicer iz nekih eksotičnih dežel v raj, ki se mu reče Slovenija. Nekateri menijo, da je celo preveč pravic, mi pa menimo, da ni tako, da jih je nekoliko premalo, da bi lahko pokazali več volje, zato tudi vztrajamo pri amandmaju, ki je v nasprotju z direktivo in upam, da boste vsaj ta amandma podprli. Mi bomo zakon podprli, ampak bomo imeli občutek, da bi lahko storili več.
Hvala lepa. Gospod Dimitrij Kovačič ima besedo. SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, gospod minister! Slovenija kot del Evropske unije je v stalnem procesu prilagajanja svoje zakonodaje evropskim predpisom in predlagani zakon o začasni zaščiti razseljenih oseb je eden izmed tistih, ki se na tej podlagi prilagaja direktivi Evropske unije o najnižjih standardih, ki jih morajo uveljaviti države članice Evropske unije za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb. Gre torej za ureditev, ki se bo uporabljala, le v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb iz tretjih držav, še posebej v primerih, če obstoječi azilni sistem ne bo mogel ustrezno obravnavati povečanega števila prošenj za azil. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke se zaveda, da sodoben in demokratičen svet zahteva solidarnost in medsebojno pomoč med državami, kar pomeni, da se države pripravljajo tudi na morebitne bodoče situacije, ko pride v tretjih državah do vojnih razmer, množičnega nasilja ali podobnih kriznih situacij, kar vse privede do porasta števila beguncev, ki iz kriznih žarišč bežijo. Zato morajo biti države na takšne potencialne razmere pripravljene in svojo zakonodajo in tudi ukrepanje temu seveda prilagoditi, če bo v prihodnosti do takšnih dogodkov prišlo. Ne nazadnje smo bili v preteklosti v Sloveniji že soočeni s povečanim navalom beguncev, zlasti iz dežel bivše skupne države, tako da imamo s tem tudi že določene izkušnje. EU z direktivo, ki sem jo uvodoma že omenil, predpisuje minimalne standarde, ki jih morajo države članice v takšnih primerih uveljaviti in jih predhodno sprejeti v svoje zakonodaje. Ureditev, ki je predlagana, ne prepisuje teh minimalnih standardov. V tem smislu se ne strinjam oziroma želim korigirati stališče mojega predhodnika, ki je rekel, da ureditev zgolj določa minimalne standarde, ki jih predpisuje EU. Ureditev predlaganega zakona je nad temi minimalnimi standarde. Morda bi bili lahko standardi še višji, ampak kje je ta meja. Zgornje meje ni. Smatramo pa v Slovenski demokratski stranki, da je ureditev na primerni ravni v skladu z razmerami in stanjem v naši državi. Je pa ureditev nad temi minimalnimi standardi, ki so predpisani iz direktive EU. Predlagani zakon po našem mnenju predstavlja dobro podlago za izvajanje normativov, ki so hkrati usklajeni z evropskimi predpisi in zagotavljajo osnovne pogoje za kolikor toliko normalne pogoje za življenje razseljenih oseb v času, v katerem trajajo razmere za nudenje zaščite teh oseb. To tudi predpisuje ta zakon. Razmere, ki povzročajo uveljavitev določil tega zakona, ne nastanejo same po sebi in že s tem, da v nekem obdobju pride do povečanega števila beguncev v našo državo, pač pa je pogoj, da se začnejo zakonska določila izvajati, ugotovitev, ki jo sprejme Svet EU. Šele potem, torej na tej podlagi, vlada Republike Slovenije sprejme sklep o uvedbi začasne zaščite. Poslanska skupina, kot rečeno, podpira predlagani zakon, saj meni, da gre za sodoben predpis, ki ob upoštevanju načel humanosti in solidarnosti rešuje potencialne množične človeške stiske razseljenih oseb enako oziroma podobno kot druge države članice EU. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler, LDS.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Poslanski klub LDS ne nasprotuje predlogu zakona, na načelni ravni pa opozarja na določbe zakona, ki določajo, da se je mogoče za uvedbo začasne zaščite odločiti tudi na podlagi dejstva, da obstaja nevernost, da azilni sistem ne bo zmogel ustrezno obravnavati povečanega števila prošenj za azil. Predlagatelj sicer zatrjuje, da se bo zakon o začasni zaščiti razseljenih oseb uporabljal le v primeru, ko bo Svet EU ugotovil obstoj razmer iz 2. člena predloga zakona in ko bo vlada sprejela sklep o uvedbi začasne zaščite. V takem primeru bo zakon mogoče uporabiti le za osebe, ki bodo izpolnjevale zakonske pogoje in ne za vse tujce, ki bodo zakonito ali nezakonito vstopili v Republiko Slovenijo. Navedeno stališče pa ne zagotavlja, da se ta ukrep ne uvede tudi za prej omenjeni namen. Z množičnimi ilegalnimi migracijami iz tretjih držav smo bili že soočeni. O tem govorijo poročila policije iz prejšnjih let, o 20 tisoč ilegalnih prestopov meje. Kljub temu upamo, da se bodo vlade upravičeno odločale za ta ukrep. Poslanski klub LDS se zaveda, da je predlog zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb usklajen z direktivo sveta Evropske unije 2001/55 ES o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj med državami članicami pri sprejemanju takšnih oseb in ustreznih posledic. V poslanskem klubu LDS kljub temu opozarjamo, da bi lahko, ne glede na to, da koncept zakona temelji na takih najnižjih standardih pravic, ki jih je država članica na podlagi direktiv dolžna zagotoviti razseljenim osebam, tem osebam zagotovili širši obseg pravic. Skupaj s poslanci DeSUS-a smo bili in smo še mnenja, da bi morala država z dodatnimi ukrepi zaščiti predvsem socialno šibkejšo populacijo: otroke, ženske, invalide, bolne. Menimo, da bi država lahko nedoletnim otrokom, ki najbolj trpijo v takih razmerah, zagotovila enak obseg zdravstvenega varstva, kot ga imajo slovenski državljani, in da pri tem ne bi izhajala iz koncepta minimalnih pravic. Enako naj bi poleg otrok veljalo tudi za ostale posebej ranljive skupine, ki bi morale poleg v zakonu določenih pravic uživati tudi vsaj pravico do primerne psihosocialne oskrbe. Menimo, da je Slovenija dovolj bogata država, da lahko ljudem v stiski zagotovi nekaj več kot revnejše države, in to vsaj otrokom, če že ranljivim skupinam odraslih ne. Humanost neke nacije se namreč meri v odnosu do tujcev ljudi v stiski oziroma do tistih, ki jih ne poznamo in od katerih se ne moremo nadejati povračila. Gre namreč za temeljno krščansko usmiljenje, mar ne. Zato nas žalosti ravnanje vladajoče koalicije, ki je naša in prizadevanja DeSUS-a za humanitarnost z različnimi izgovori zavrnila. Brezbrižnost do ljudi v stiski nas je tudi zaskrbela, saj je od neobčutljivosti za tegobe ljudi v stiski do nestrpnosti do tujcev, ki iščejo pomoč in zatočišče pri nas, le majhen korak. Kljub navedenemu bomo predlog zakona podprli, saj želimo, da razseljene osebe, ki nimajo zadostnih dohodkov za preživetje, prejemajo vsaj minimalno potrebno pomoč v obliki socialnega varstva in sredstev za preživetje, pa tudi minimalno zdravstveno oskrbo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 13.6.2005 k 5. členu. V razpravo dajem 5. člen in amandma poslanske skupine DeSUS. Želi kdo besedo? Prosim, gospod Rezman. Izvolite.
Hvala lepa, za besedo. Jaz bi seveda, sedaj ponavljam, ne morem drugače, prosil, da bi le podprli ta amandma, ker ta amandma ima za posledico to, da naš zakon ne bo v neskladju z direktivo, ki nam nalaga sprejem tega zakona in na katero se tudi predlagatelj ves čas sklicuje. Gre namreč za to, da je obstoječa rešitev v zakonu tista, ki razširja izključitvene razloge za tiste, ki imajo pravice po tem zakonu, vendar drugače, kot to predvideva direktiva. Direktiva predvideva, da se lahko izključijo iz teh pravic zgolj tisti, ki so storili huda kazniva dejanja, in ne tisti, ki so storili kazniva dejanja, za katera se kaznuje z dobo, daljšo od enega leta. Gospod minister se je na seji odbora skliceval na kazni, ki veljajo na področju spolnega nasilja in nedotakljivosti. Zato sem šel pogledat kazenski zakonik, si prebral in ugotovil, da to nima nobene zveze s tem. Tam so zagrožene kazni od tako rekoč nič pa do desetih let. In šele potem, ko sodišče odloči, za kakšno kazen gre. Potem bomo vedeli, ali je to hudo kaznivo dejanje ali to ni hudo kaznivo dejanje. Jaz pač prosim, da zmoremo toliko moči, da ta amandma sprejmemo, kajti gre preprosto za to, da bomo sicer vrnili tiste, ki bodo storili kaznivo dejanje, pa ni hudo kaznivo dejanje, za katerega se kaznuje z zaporom več kot treh let, v okolje, iz katerega je pribežal, da bi ubežal smrti.
Hvala lepa. Gospod Mikolič ima besedo, Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Amandmaja ne bom podprl, podprl pa bom zakon, in sicer zaradi tega, ker vsebuje potrebne pogoje oziroma standarde, ki bi jih naj naša država zagotavljala tem ljudem, ki jim je zakon namenjen. Bilo je povedano, da se je na odboru razpravljalo kar na pamet o nekaterih argumentih, ki ne vzdržijo, glede tega, da našim ljudem marsikaj primanjkuje, njim bi pa dali več. Jaz bi pa rad navedel praktičen primer, ki vsekakor drži. Veste, da ob slovensko-hrvaški meji živi okrog tisoč upokojencev, naših, slovenskih državljanov oziroma državljanov Republike Slovenije, ki so do leta 1991 delali v Republiki Hrvaški oziroma bivši SFRJ. Le-ti že nekaj let opozarjajo na problematiko glede njihovih pokojnin, ki so tudi do 50% manjše od tistih, ki jih prejemajo v Republiki Sloveniji. In mi tega problema do danes nismo rešili. Rešili ga nismo zaradi tega, ker ni denarja. Ko bomo ta problem rešili, takrat bom tudi glasoval za določen zakon, ki bo podoben temu ali pa konkretno za takega, ki bo zagotavljal tudi kaj več, kot so tisti minimalni standardi. Ravno zaradi tega smatram, da je zakon glede na naše stanje primerno pripravljen, in ga bom tudi podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Mojca Kucler Dolinar. Prosim.
Hvala lepa. Sama bom glasovala proti temu amandmaju. Sicer se nisem želela uvodoma oglasiti, ampak vendar, ker je kolega poslanec Rezman povsem napačno interpretiral to določbo zakona oziroma ta drugi odstavek zakona. Zakon namreč v drugem odstavku določa, da začasne zaščite tudi ne more pridobiti osebam, ki je bila v Republiki Sloveniji pravnomočno obsojena za kaznivo dejanje na nepogojno kazen zapora daljšo od enega leta in obsodba še ni bila izbrisana. To je popolnoma drugače, kot ste govoril vi, da se zagovori o "zagroženi kazni za kaznivo dejanje". Torej pri tem kaznivem dejanju je zagrožena kazen lahko mnogo več, izrečena pa je bila za dobo enega leta z nepogojno izvršitvijo. Torej ta vaša interpretacija nikakor ne zdrži. In kot že rečeno, sama tega ne morem podpreti.
Hvala lepa. Prosim, replika.
Zelo kratka replika. Jaz bom prosil, da se poslušamo. Jaz sem govoril o kazenskem zakoniku, kjer piše o zagroženih kaznih. Vsaj pravniki bi morali to razumeti, če že mi filozofi [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan, socialni demokrati. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom ta amandma podprla in žal mi je, da nobenega drugega nimamo na razpolago, ker je pač delovno telo si vzelo pravico, da sodi o usmiljenju in človečnosti. Rada bi opozorila na to, da je v 6. točki tretjega člena zapisano sledeče: "Hudo kaznivo dejanje nepolitične narave je kaznivo dejanje, ki je nepolitične narave, za katero je v Republiki Sloveniji predpisana kazen zapora daljša od treh let." Se pravi, začetna kazen mora biti predpisana daljša od treh let. In logično bi bilo, da ko govorimo o drugem odstavku 5. člena, da bi ta definicija bila tukaj ponovljena. Zaradi tega menim, da ima kolega Rezman popolnoma prav, ko predlaga, da bi bila višina izrečene kazni - pravnomočne, vendar pa ne izbrisane. To pomeni, da gre za človeka, če malo razmišljamo o tem, kaj to pomeni. To pomeni, da gre za človeka, ki je v preteklosti živel v Sloveniji, kjer je storil neko kaznivo dejanje in mu ta kazen ni bila izbrisana, kar pomeni, da je precej časa že minilo od takrat, se pravi, da se je vrnil v domovino, da je takrat prišlo do nekih sprememb in je potem prišel k nam zaradi tega, da se je zavaroval pred možnimi posledicami nenormalnega stanja v svoji domovini. Se pravi, da ne moremo na tak način razmišljati, da zaradi tega, ker je bil za eno leto obsojen in mu ni bila izbrisana kazen, da zaradi tega pa ne more pridobiti začasnega zatočišča. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj, SNS.
Hvala, spoštovani predsednik, predsedujoči, poslanke, poslanci! Rad bi poudaril, da po aprilski analizi, ki je nam dostopna, imamo trenutno nezaposlenih 91 tisoč 914 oseb. Ti ljudje nimajo službe in so na robu socialnega preživetja. Mi se pogovarjamo sicer o amandmaju, ki je edini prišel skozi proceduro, vendar Socialdemokrati so predlagali tudi 45% osnovo minimalnega osebnega dohodka za vse, ki bi imeli ta status pri nas, pa ni šlo skozi, dejansko brezplačno šolstvo, od učbenikov, do delovnih zvezkov, brezplačno zdravstvo. Sprašujem se, ali je to normalno, da v bistvu ne znamo poskrbeti za naše brezposelne, medtem ko z veliko žlico dajemo drugim, ki bi seveda prišli, če bi ta zakon bil v amandmajih v taki obliki, kot je bil tudi predlagan, sprejet, k nam rade volje na dopust. Če pogledamo drugo plat medalje in pogledamo minimalne pravice vseh teh azilantov, političnih in nepolitičnih, v drugih državah, lahko vidimo, da so te pravice minimalne [[...]]
Jaz bi si dovolil samo opozoriti na to [[...]]ne prekinjam, ampak samo da razpravljamo o vloženem amandmaju.
Tudi amandma za mene osebno in za našo stranko ni sprejemljiv, zakon kot tak tudi ne. Če pogledamo pravice onkraj meja, lahko vidimo, da so te minimalne, da zagotavljajo dostojno človeško preživetje in minimalne človekove pravice in v tem kontekstu bi veljalo tudi zakonsko regulativo urediti pri nas.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanska skupina LDS bo podprla ta amandma, pri čemer želim poudariti, da nas posebej žalosti, da od vseh amandmajev, ki jih je vložil gospod Rezman, je samo ta bil deležen podpore na matičnem delovnem telesu. Ob tem poudarjam, ker tukaj ni bilo posebej izpostavljeno, da so vsi ti amandmaji bili vloženi na podlagi priporočila predstavništva visokega komisarja za begunce v Sloveniji [[...]]
Moram opozoriti, da nimate več časa.
Hvala lepa. Ta debata govori o posebni ozkosrčnosti in oholosti poslancev iz koalicije, kamor štejem seveda tudi poslance SNS. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Potrč, Socialdemokrati.
Hvala lepa. Jaz podpiram ta amandma in upam, da ga bo tudi državni zbor podprl in sprejel. Mislim, da je slabo, da o tem amandmaju in o zakonu v celoti diskutiramo po mojem prepričanju iz izhodišč, ki niso točna. Kdor razpravlja o tem, da ne smemo dati posebej ugodne pogoje, da ne bi Slovenija postala ciljna država, ne govori o tem zakonu. V tem zakonu ne bodo begunci zbirali ciljno državo, ampak bo šlo za poseben problem, ki ga imajo, kjer bo mednarodna skupnost, tudi EU in njen svet, sprejela ugotovitev, da gre za izredne razmere, sprejela ugotovitev skupaj z našo vlado in ob njenem soglasju, koliko bo šlo in koliko bo ljudi lahko oskrbela vsaka posamezna država, glede na materialne možnosti in podobno. Zato ne mešati stvari in potem iz tega izhajati, česa vsega ne moremo narediti. Druga taka stvar, ki jo kaže ob tem upoštevati, je dejstvo, da bi obseg pravic navajal ljudi, da bi ostali v državi. Kolegice in kolegi, to ni res. Ta obseg pravic na to, na srečo ali pa na žalost, iz katerega zornega kota kdo gleda, ne more navajati. Zakon predvideva, da se daje začasna zaščita za leto dni, največ dvakrat po pol leta se lahko podaljša. Poleg tega pa, ko niso več izpolnjeni pogoji, razlogi za začasno zaščito, skratka, ko so se razmere v državi uredile, obstoja obveznost vrnitve. Določijo se roki in pogoji vračanja in če posameznik tega ne upošteva, obstoja možnost prisilne odstranitve, tako kot vsakega, ki je nezakonito prišel. Tako da to, kar govorite, enostavno ni točno. Poglejte, primerjati te ljudi s problemi, res velikimi problemi naših upokojencev v Zasavju, je nekorektno. Vsaj jaz imam moralno pravico o tem govoriti, ker se od svoje bivše vlade pa do te zavzemam, da bi to vprašanje bilo na ustrezen način urejeno, že skoraj desetletje. Bomo videli, upam, da bo ta vlada to uredila. Ampak res je nekorektno, da se ne dajejo ustrezne pokojnine tem ljudem. Vendar povezovati to dejstvo z vprašanjem položaja beguncev, je spet nekorektno. Zato po mojem tudi vprašanje enega ali treh let je bilo ustrezno obrazloženo. Mislim, da bi ga vlada lahko sprejela kot predlog rešitve. Predvidevam, da bo minister o tem govoril. Jaz ga podpiram. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat opozarjam, govorimo in razpravljamo o amandmaju. Prosim, gospod Petan, SDS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Podlaga za mojo odločitev o nepodpori temu amandmaju je nekaj dejstev in ta dejstva bi želel v tem kratkem času tudi predstaviti. Treba je povedati - in to je tudi podlaga za mojo odločitev, da ne podprem tega amandmaja -, da je ta predlog zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb usklajen z direktivo Sveta Evropske unije z dne 20.7.2001. To ni nek datum pred sto leti, takrat, ko so se marsikakšne deklaracije pisale, ampak je star štiri leta. Se pravi, to je bilo po tisti moriji na Balkanu, tako da so se tudi takšne razmere že lahko upoštevale v tej direktivi. Slovenija je zavezana, da prenese to vsebino v svoj nacionalni pravni red. In to jaz podpiram, zato bom tudi podprl osnovni zakon. Me pa prav zanima, katera država članica Evropske unije je pripravljena nuditi nadstandard, ko se pa še nekatere matične, ustanovne članice Evropske unije bojijo delavcev, ki naj bi prišli iz novih članic. Mi bi pa tistim, ki pridejo izven Evropske unije, nudili nek nadstandard. Pa bo kdo rekel, da ni direktne povezave, vendar je kar precejšnja povezava. Ne vem, kako nas bodo potem drugi gledali, če bomo mi tako dobrohotni do vseh. Naslednji temelj, po katerem se odločam, je pa to, da pri nas marsikdaj mešamo kategorije ljudi, ki prihajajo v našo državo. Treba je upoštevati razliko tega inštituta začasne zaščite razseljenih oseb in pa azila. Razlika je velika. Mi marsikdaj to mešamo hote ali pa nehote. In te osebe za začasno zaščito imajo pravico le za čas trajanja, ko so v njihovi matični državi ali njihovem področju so takšne razmere, ki jim onemogočajo varno vrnitev. To je tudi potrebno upoštevati. Zato jaz menim, da ni nobenega razloga, da tej populaciji damo več pravic, kot jih imajo v drugih državah članicah Evropske unije. Ne nazadnje direktiva zavezuje in jo je sprejel svet Evropske unije, da bi mi nudili več standardov, kot pa je dogovorjeni standard z neko resolucije Evropske unije. Mislim, da naša država ima kar nekaj težav in niti lastnim državljanom ne more nuditi nadstandarda, več pravic, pa bi mi to želeli. Ravno v tem času se usklajujemo o proračunu, o rebalansu, pa bi vsi radi nek nadstandard ali pa normalni standard imeli, pa ga žal ne moremo, ker naše možnosti, naše davkoplačevalske možnosti so samo takšne, kot so. Zase ne moremo zagotavljati marsikdaj neke osnovne potrebe, za druge pa si nekateri tako prizadevajo. Jaz ne bi imel nič proti, ko bomo mi dosegli, da bomo imeli standard Evropske unije, pa ko bomo imeli nekaj več, pa dajmo še tu nekaj več. Dokler tega ni, tega enostavno ne moremo. Enostavno ne morem razumeti, zakaj nekateri imajo za druge tako skrb, za domače pa kakor bo, pa bo. Če tega ne bi bilo, pa upam, da me ne boste narobe razumeli, potem ne bi imeli raznih izbrisanih, pa Zbiljskih gajev pa Orionov. Ker to je pa za domače, za domače je pa vse dobro, pa ne bom našteval naprej. Zakaj tudi ne bom podprl? Zaradi tega, ker ne bi želel, da bi bila Slovenija ciljna država. Če Slovenija ima, ne vem, takšne nadstandarde, boljše, kot jih imajo drugi v Evropski uniji, potem bomo mi tisti ciljni. Poleg tega se pa moramo nekaj zavedati, mi smo tako ali tako mejna država in bomo tako ali tako nek sanitarni koridor, kot nekateri pravijo, pa nam je to všeč ali pa ne. Verjetno nam ni vedno všeč, ampak tako pač je. Mi se ne moremo prestaviti, v sredini Evrope smo tu in mislim, da nam je lepo tu in tu bomo ostali. Tako nam to tako ali tako ne bo ušlo, bomo tako ali tako imeli nekaj več obveznosti. To je tudi eden od vzrokov, zakaj tega amandmaja ne bom podprl. Dejal sem že tudi, pa bom še enkrat ponovil: Ko bomo lahko svojim državljanom nudili nadstandard, glede na povprečje EU, potem se bom pa tudi jaz strinjal in bom tudi podprl kakšen takšen predlog za nadstandard za druge, ki prihajajo z drugih območij. Jaz jim ne želim nič slabega, ampak dejstvo je, da vsaka država mora najprej poskrbeti za svoje državljane, pri tem pa naj upošteva tisti standard, ki ga mednarodna skupnost predpisuje. Mi to ravno sedaj delamo, zato bom osnovni zakon podprl, amandmaja pa ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Peče. Izvolite, prosim.
Spoštovani prisotni tudi sam se bom navezal k amandmaju preko obrazložitve, ki je v pregledu amandmajev in s tem v povezavi direktive 2001/55 EC. Predlagatelj v svoji uvodni obrazložitvi kakor tudi nekateri predstavniki poslanskih skupin, ki so izražali stališče svojih političnih strank, so izpostavili nekajkrat, da je pred nami tako imenovan sodoben zakon, ki temelji na solidarnosti in medsebojni pomoči, ki razrešuje, to so vse citati vas, spoštovani gospodje in pa gospe, ki ste podajali stališča, razen seveda stališča Slovenske nacionalne stranke, da omenjeni zakon razrešuje stiske razseljenih oseb. S tega mesta tako predstavnika vlade kot predlagatelja amandmaja sprašujem, ali je sodobno, tako finančno kot namestitveno, prevajalsko in materialno pomagati v taki meri in po naši oceni nadstandardno, še enkrat poudarjam, po naši oceni nadstandardno razseljenim osebam, torej še enkrat, v smislu biti solidaren izključno z razseljenimi neslovenskimi državljani, ker o tem tukaj ne govorimo, pa vas s tega mesta sprašujem, vlado Republike Slovenije, sedanjo in prejšnjo, ker seveda tukaj ste vsi, tisti ki dvanajst let tako ali tako niste nič naredili, eni sedaj kritizirate sedanjo, da nič ne naredi, sedanji pa kritizirate prejšnje, da dvanajst let niste nič naredili. Vas sprašujem, na podlagi nedolgo tega predlaganega zakona o zaščiti delavcev, ki so zaradi nekonkurenčnega položaja slovenskih delavcev, nekonkurenčnega položaja v EU izgubili delovno mesto. In kot veste, je vladni načrt oziroma vladna analiza razkrila, da bo tega kar 45 tisoč v obdobju od 2005 do leta 2007. Ali takrat pa ni bilo moderno in solidarno pomagati predlagatelju, to pomeni poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, da bi zakon obravnavali? Ali je beseda "solidarno" postala moderna izključno, kadar govorimo o razseljenih osebah, kadar govorimo o tistih, ki dejansko ne gradijo proračuna Republike Slovenije. Kadar pa gre za naše državljane, ki vsako letno pripomorejo h gradnji proračuna, ki pripomorejo h gradnji države, pa naenkrat ni več moderno biti solidaren, ker ne vlada ne nekdanja vlada nista bili pripravljeni niti sprejeti zakona v obravnavo, kaj šele ga podpreti ali se o zakonu pogovoriti. In po moji oceni oziroma po oceni Slovenske nacionalne stranke, kakor je bilo rečeno v predstavitvi stališča poslanske skupine s strani kolega Zagorca, bi bilo moderno ravno obratno. Moderno in evropsko bi bilo pomagati domačim državljanom, tistim, ki so v stiski; v stiski s tremi imenovalci, najsibo brez dela, brez stanovanja ali pa brez socialnih pomoči. Ampak teh je vedno več, ampak nobenega v parlamentu in očitno tudi v vladi ne zanimajo. Zakon, ki je pred nami oziroma očitki, ki smo jih dobili zaradi predstavitve stališča Slovenske nacionalne stranke s strani nekoč najmočnejše stranke, ki je 12 let vladala in nič ni naredila, razen uvedla - uzakonila, bolje rečeno -, brezposelne, uzakonila pomanjkanje socialnih pravic in uzakonila pomanjkanje stanovanj, da smo v Slovenski nacionalni stranki, ker nam je nekaj do naših državljanov, ozkosrčni. Lepo vas prosim, ali sploh veste, kaj govorite! Ali ste že toliko pod vplivom tega, da ko greste v institucijo Evropske unije, da vas potrepljajo po ramenih in rečejo: "Joj, Slovenija zaradi tega, ker je uvedla nadstandardne pravice za izseljene osebe, in Slovenija zaradi tega, ker ne poskrbi za naše domače oziroma za državljane - vi ste pa moderni." Po naši oceni je to zelo skregano. In če imenujete v okviru Liberalne demokracije skrb za domače državljane, skrb za domačo državo ozkosrčnost; lepo vas prosim, pomislite, kaj govorite! V nadaljevanju je eden izmed naslednjih predstavnikov v povezavi z amandmajem izpostavljal nekorektnost v smislu tega, da je dilema odprta že 12 let. Ampak veste, smešno, ker je to izpostavljal predstavnik oziroma poslanec tiste stranke, ki je vlado sestavljala 12 let. Danes pa izpostavlja tegobo in težave obdobja zadnjih 12 let. Za zaključek tokratnega navajanja s stališča moje strani bi dal poudarek vsem tistim, ki poudarjajo, da je Slovenija zavezana k sprejemu tega zakona, ki, še enkrat poudarjam, po naši oceni uvaja oziroma uzakonja, kakorkoli hočete, velike nadstandarden pravice, ki bodo finančno bremenile, tega ne smemo pozabiti, proračun, proračun pa bremeni državljana in državljanko Republike Slovenije, da Slovenija ni zavezana sprejeti tega zakona oziroma samo tega zakona, ampak je v prvi vrsti Slovenija zavezana, ta državni zbor je zavezan in pa vlada Republike Slovenije je zavezana skrbeti za svojega lastnega državljana, tistega, ki ga bremeni z davščinami, tistemu omogočiti ne samo nadstandardne pravice, ampak v osnovi vsaj že standardne pravice. Ampak pri nas državljani še tega nimajo in vsak dan jih imajo manj. Slovenska nacionalna stranka ne bo podprla predloga zakona.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bajc, Slovenska ljudska stranka.
Hvala, gospod predsednik. Če sem vas prav razumel, ko ste odprli razpravo, ste odprli razpravo po amandmaju k 5. členu, mislim pa, da so kolegi in kolegica, ki so razpravljali po tistem, ko smo predstavili stališča poslanskih skupin v zvezi z zakonom in sedaj obravnavamo amandma kolega Rezmana k 5. členu zakona, ki pravi, da se v drugem odstavku še besedilo "daljše od enega leta" nadomesti z besedilom "daljše od treh let". Bi poskušal svoje stališče dati k temu. Osnovno besedilo tega drugega odstavka 5. člena pa pravi: "Začasne zaščite tudi ne more pridobiti oseba, ki je bila v Republiki Sloveniji pravnomočno obsojena na kaznivo dejanje, na nepogojno kazen zapora, daljšo od enega leta, in obsodba še ni brisana". Ne morem podpreti takega amandmaja, kolega Rezman, iz preprostega razloga. Za dobiti eno leto zapora nepogojno - to ni tako malo kaznivo dejanje. Drugič pravi: "in ta kazen ni izbrisana." Vemo tudi za pogoje iz kazenskega zakonika, ki govorijo, kdaj je nekomu, ki je bil s pravnomočno sodbo obsojen na kazen enega leta, kdaj se mu ta kazen izbriše. Kolega Rezman predlaga, se pravi, da bi lahko zaprosil za začasno zatočišče nekdo, ki je s pravnomočno tožbo našega sodišča bil pravnomočno obsojen do treh let. Takega predloga ne morem, ker mislim, da tudi kolega Rezman ni razmišljal, da nekdo, ki je bil pred nekaj leti pri nas obsojen na eno leto, da bi bil lahko obsojen celo na tri leta in bi mu mi upoštevali oziroma ga sprejeli kot azilanta oziroma kot nekoga, ki je upravičen do določb tega zakona.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Potrata, Socialni demokrati.
Hvala za besedo. Malo časa mi je ostalo, da izrečem podporo temu amandmaju iz preprostega razloga, ker je oseb, na katere se bo ta amandma nanašal, po mojih domnevah zelo malo. Gre za to, da ko je enkrat nekdo kazen odslužil, je prav, da se ga obravnava tako, kot se obravnava vse druge ljudi. Je pa res, da ko poslušam najrazličnejše komentarje ob tem amandmaju, ugotavljam samo to, da velika večina govorcev na ta način izreka svojo nezmožnost ne podpreti zakona, ki nas ga sili sprejeti vstop v Evropsko unijo. To je pa obžalovanja vredno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rezman.
Ja, bom zelo kratek. Bom repliciral. Najprej bi pa rad rekel, da je zelo dobro, da je čim več razpravljavcev, ker to je učna ura kultiviranja osebnosti in oblikovanja vrednost. Tako vabim, da se še kar prijavite k besedi. Sicer pa bi rad repliciral na to tako rekoč inputirano dejstvo, kot da jaz zagovarjam tiste, ki so kaznovani bili pri nas. Ne! Tisti, ki je bil kaznovan, mora svojo kazen tudi opraviti. Ampak lahko je nekdo kaznovan zato, ker je povzročil prometno nesrečno s težkimi posledicami in bo kaznovan za več kot leto dni zapora, bomo mi rekli ne: ne, ti se moraš vrniti tja, od koder si pribežal in kjer so ti ubili mamo, hčer, brata, teto, strica, in ne vem koga še vse. Torej pošiljamo ga nazaj v deželo, iz katere je bežal zato, ker je bil ogrožen življenjsko. Gospod Bajc, poslušajte, ker drugače ne boste razumeli. No, če razumete, potem [[...]]
Prosim, besedo ima gospod Rezman in ne ga motiti, prosim. Hvala lepa. Zaključili ste? Besedo dajem gospodu Kovačiču, SDS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ne podpiram predloženega amandmaja. V zvezi s tem bi pa želel zelo jasno povedati, mislim, da v razpravi ni bilo to dovolj jasno slišano. Namreč, pogoj za to, da nekdo ne more uživati pravic na podlagi zakona, ki ga obravnavamo, ni to, da je bil oziroma da je storil kaznivo dejanje, za katero je zagrožena kazen oziroma predpisana kazen v kazenskem zakoniku, ampak da je bil pravnomočno obsojen na to kazen. To je bistvena razlika. In seveda glede na to, da je pri nas, v Sloveniji, kazenska zakonodaja in so sankcije za storjene delikte relativno mile v primerjavi z drugimi državami v Evropi in v svetu, je zelo težko govoriti, da kazen zapora nad eno leto je bagatela, je v bistvu kazen za bagatelne delikte. Sploh ne! Kazen zapora nad 3 leta, je pa sploh že v sklopu statistike izreka kazni redka. Večina kazni, ki se izrekajo, je manjša od kazni zapora nad tremi leti. Tako da govoriti o tem, da so do treh let to lahka kazniva dejanja, nad tremi leti pa kvečjemu večja. Zato bi šele tukaj postavili to mejo. Mislim, da ni čisto realno. Glede tega, kar je bilo tudi povedano, da gre za tiste obsodbe, ki še niso izbrisane. Ja, seveda. Saj ravno za to gre. Torej gre za obsodbe za dejanja, ki so relativno nova, ki niso stara ne vem koliko let nazaj. Kajti, če bi bila stara, bi bila ta obsodba že izbrisana. In seveda, ko govorimo o izbrisu, gospa Potrata, tudi tu mora ta režim veljati enako, kot velja za naše državljane. Torej, ko nekdo prestane kazen zapora, še vedno čuti posledice te obsodbe določen čas, do izbrisa. In šele, ko je izbrisana ta kazen iz evidence - to pa ni takrat, ko on prestane kazen, ampak še toliko in toliko let, odvisno od tega, kako je to zapisano v zakonu -, šele takrat se mu ta kazen iz evidence izbriše in ne čuti več posledic te kazni. Zato je to tudi tukaj tako zapisano. No, glede same tolerantnosti oziroma tega, ali nudimo nek nadstandard ali ne, bi pa rekel takole. Mislim, da glede na ureditev, ki jo imamo in ki jo bomo, upam, tudi sprejeli danes, bomo prav gotovo lahko za marsikatero državo v Evropi in v svetu vzor države, ki primerno ureja to materijo in ki primerno ščiti razseljene osebe. Pa še to bi rad povedal, ko je bilo govora o tem, koliko bo to stalo proračun in koliko bo to obremenjevalo proračun. [[Opozorilni znak za konec.]] Zaenkrat ne bo nič obremenjevalo proračuna. In tudi zdaj kakšne take krizne situacije trenutno ni, da bi vzbudila ukrepanje in [[...]]- ali sem že končal? Aha. - da bi pač na podlagi tega prišlo do uveljavitve tega zakona. Ta zakon bo uveljavljen nekoč v prihodnosti, ko bodo izpolnjeni pogoji za to. Trenutno pa teh pogojev ni, tako da trenutno ne bo nič obremenjevalo proračuna. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jelen ima besedo, DeSUS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci! Predlog zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb in amandma Vilija Rezmana bomo podprli. Menimo, da predlagani zakon o začasni zaščiti razseljenih oseb na ustrezen in transparenten način ureja področje začasne zaščite razseljenih oseb v Republiki Sloveniji. Slovenija se je kot mlada država prvič soočila z množičnim prihodom razseljenih oseb v letu 1992. Tudi v zvezi z izobraževanjem bi veljalo posamezne pravice in oblike izobraževanja urediti bolj konkretno, pri tem pa upoštevati tudi potrebe Republike Slovenije. Nejasne in premalo natančne določbe v predlaganem zakonu je zato treba v prihodnje popraviti in ustrezno spremeniti. V predlogu zakona so predvideni tudi ukrepi in postopki po prenehanju začasne zaščite oziroma po prenehanju potrebe po začasni zaščiti. Ob upoštevanju sedanjega stanja po zadnji množični razselitvi z območij nekdanje Jugoslavije in bogatih izkušenj v zvezi s tem bi bilo pričakovati, da bi bile v zakonu predvidene tudi druge možnosti in ukrepi, ki se uporabljajo in veljajo po prenehanju začasne zaščite. Na splošno pa je mogoče reči, da predlagani zakon nudi dovolj kvalitetno osnovo za reševanje zadev, ki nastajajo v primeru množičnega prihoda ljudi v našo državo in širše v Evropsko unijo, ter nudi tem osebam dovolj varnosti za bivanje in življenje v novem okolju. Določbe zakona so v glavnem v skladu z direktivo Sveta Evrope o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite, ki daje razseljenim osebam s humanimi oblikami reševanja v nastali situaciji dovolj garancij za ustrezno zaščito teh oseb. Tudi ocena predlagatelja zakona o finančnih posledicah zakona je realna in se v današnjih razmerah prav gotovo ne da predvideti bolj natančno. Glede na veljavni instrument pokrivanja stroškov na solidarnosti način na evropski ravni je kakršna koli bojazen v zvezi z obsegom stroškov, ki bi utegnili nastati pri izvajanju tega zakona tudi po naši oceni, predvsem odveč.
Hvala lepa. Še kdo želi razpravljati? Gospod Žnidaršič, DeSUS prosim.
Hvala lepa. Jaz bi rad predvsem v zvezi s tem amandmajem opozoril na dejstvo, da gre za morda nekaj ljudi ali pa za nikogar celo in da je zaradi preveč panike. In seveda, ko se sprašujem, kakšen ima namen amandma, se je potrebno postaviti v kožo eventualno prizadetega in z vidika tistega, ki prihaja k nam, čeprav je bil nekoč obsojen za neko kaznivo dejanje, pa mu kazen še ni bila izbrisana, recimo do treh let, ki si s tem, da prihaja k nam in prosi za azil, rešuje življenje, gledano skozi to prizmo, je, bi rekel, strogo postavljena meja enega leta za nas nesprejemljiva, po eni strani, in podaljšanje te dobe na tri leta utemeljena. Tako mislim, govoriti tukaj o nekem nadstandardu, o nekih velikih stroških, o primerjavi s tistimi, ki bodo zato pri nas lačni in tako naprej. Torej, to nima nič skupnega s tem amandmajem in so tovrstne razprave v tej smeri prazna stvar. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes, kot sem že napovedal, po ure po končanem dnevnem redu. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Odločanje bo po končani 8. točki, pol ure za tem. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UKREPIH ZA ZMANJŠANJE ONESNAŽENJA OKOLJA S PRAŠNIMI DELCI V ZGORNJI MEŽIŠKI DOLINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s provpodpisanim dr. Pavlom Gantarjem. V zvezi s tem zakonom odbor za okolje in prostor predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku predlagatelja zakona za dodatno obrazložitev predloga zakona. Prosim, gospod dr. Pavel Gantar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Kot je splošno znano, je bilo območje Zgornje Mežiške doline eno najbolj degradiranih območij s poudarjeno škodljivimi vplivi na okolje in zdravje ljudi. Degradacija ter njene okoljske in zdravstvene posledice so, jasno, rezultat dolgoletne rudniške dejavnosti in predelave svinca in cinka. Leta 1987 je bil sprejet zakon o zapiranju Rudnika Mežica, katerega cilji so bili pripraviti jamo na potopitev do višine približno 420 metrov, sanirati rudniška jalovišča in ostale posege na površini in zagotoviti nadomestna delovna mesta po zaprtju rudnika. V 90-ih letnih sta predvsem ministrstvi za gospodarstvo ter okolje in prostor sprejeli in izvedli vrsto ukrepov, ki so v večjem delu uspešno odpravili posledice intenzivnega rudarstva in predelave rude, kot so zapiranje rudnika, preusmerjanje proizvodnje v predelavo sekundarnih snovni, proizvodnjo gradbenih materialov, različne tehnološke izboljšave, izgradnja čistilnih naprav, celotna sanacija in ureditev hald in podobno. Kot izhaja iz študij, ki so bile opravljene v letu 2002, je trenutno v Zgornji Mežiški dolini največji problem onesnaženost okolja predvsem z cestnim prahom, ki vsebuje visoke koncentracije težkih kovin, predvsem cinka, svinca in kadmija. Problematične so vse neasfaltirane površine, predvsem ceste, zlasti tiste, ki se nahajajo v ožjih urbanih središčih v občinah Mežica in Črna na Koroškem in še posebej izpostavljamo naselje Žerjav. Ključni ukrep, ki bi lahko prispeval k zmanjšanju te onesnaženosti s prašnimi delci, je seveda zatravljenje, zaraščanje, predvsem pa asfaltiranje čim večjega obsega makadamskih cest, zlasti tisti, ki so v urbanih središčih posameznih krajev. Konkretno to pomeni potrebno izvedbo sanacijskih posegov in asfaltiranje cest s sodobno asfaltno prevleko, kar bi omogočilo tudi učinkovito strojno pranje, pometanje površin in s tem bi se zmanjšal prašnih delcev v zraku ter s tem tudi njihov prenos v vrtce, šole, otroška igrišča in druge javne prostore. Zato smo predlagatelji predložili predlog zakona, s katerim naj bi na osnovi programa sanacij onesnaženosti s prašnimi delci, ki vsebujejo težke kovine, zagotovili potrebna finančna sredstva v skupni višini 650 milijonov tolarjev, s katerimi bi v naslednjih treh letih zagotovili asfaltiranje makadamskih cest in drugih makadamskih površin ter ponovno preplastitev že asfaltiranih cest, kjer je potrebno tudi posaditev travišč in zasajanje grmovnic in drevja. S tem bi, kot sem že omenil, bistveno zmanjšali delež prašnih delcev v zraku in s tem seveda tudi delež škodljivih snovi v zraku. Zakaj posebni zakon? Predvsem, zaradi tega, ker ne obstaja druga ustrezna podlaga za pomoč države občinama Mežica in Črne na Koroškem za sanacijo površin, za katere so po obstoječi zakonodaji v pristojnosti lokalnih skupnosti pri upravljanju in vzdrževanju. Če ponazorim. Raziskava iz leta 2002 je odkrila, da poleg problema prašnih delcev obstaja tudi prekomerna onesnaženost vodnega zajetja Amerika - imenuje se Amerika. V primeru vodnega zajetja je država oziroma vlada lahko reagirala hitro in promptno. Kaj je storila? Nič posebnega razen tega, da je malo premetala prioritete pri subvencioniranju investicij v vodoskrbo in s tem je dala Mežico lahko bi rekli na višji raven, novo zajetje na višjo raven, in s tem je občina lahko že pristopila k izgradnji novega zajetja. Ni pa pravne podlage za alokacijo proračunskih sredstev za sanacijo dvorišč, makadamskih parkirišč, lokalnih poti, cest in raznih drugih razmeroma neopredeljenih površin. Ni zakona v Sloveniji, ki bi državi omogočil, da alocira sredstva za to. Za vodovod in vodooskrbo, seveda, jasno je. Odbor za okolje in prostor je v nasprotju z odborom državnega sveta za lokalno samoupravo predlog zakona, kot je že rečeno, zavrnil z utemeljitvijo, da je problem v zvezi s prašnimi delci, ki jih je sicer priznal, potrebno rešiti, za kar pa ni potreben poseben zakon, pač pa obstajajo podlage v nacionalnem programu varstva okolja in v zakonu o varstvu okolja. Razprava je vendarle pokazala, da so ti argumenti na trhlih, slabih nogah, da ne držijo, na kar bomo seveda tudi zaradi pomanjkanja časa [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]opozorili v stališču poslanske skupine. Najenostavnejša in najlažja pot bi bila sprejetje posebnega zakona. Zato v imenu predlagateljev predlagam, da glasujete proti sklepu matičnega delovnega telesa, ki meni, da ta predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Torej, je primeren. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Drago Koren, Nova Slovenija.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, še posebej tisti, ki ste noč prebedeli delovno, lep pozdrav! V obravnavi imamo zakon o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini. V Novi Sloveniji - krščanski ljudski strani se zavedamo odgovornosti, ki jo imamo, da bi čim bolj zmanjšali vse vrste onesnaženj v naravnem okolju. Prepričan sem, da je tega zavedanja v Sloveniji vedno več. Vemo pa tudi, da samo zavedanje ni dovolj. Zmanjševanje vseh vrst emisij terja od vseh subjektov, ki jih povzročajo, velike napore in ogromna finančna sredstva, če hočejo, da pride do ustreznih učinkov. Slovenijo še vedno pestijo velike ekološke rane iz preteklosti. To so velike rane, ki še vedno niso zaceljene, so pa še vedno boleče, predvsem za tiste prebivalce, ki živijo v njihovi bližini. Ena od teh ran je Mežiška dolina. Sam živim tudi v eni takšnih ran, v Šaleški dolini. Vesel sem, da se naša rana v Šaleški dolini dobro celi. Potem so tu še Jesenice, še vedno imamo nesanirane jame, v katerih je bil odložen gudron. Za sanacijo vseh teh starih ekoloških ran bo morala poskrbeti država. Naj se vrnem k Mežiški dolini. Ko sem kot otrok hodil v to dolino in ko sem se vozil med Mežico in Črno sem vedno dobil občutek, da sem prišel v visokogorje, kjer ni več življenja, kjer so samo še skalni vrhovi. Pa nisem bil v visokogorju, ampak v izumrlem Žerjavu. Ko sem se lani po dolgem času zopet vozil tam mimo, sem bil prijetno presenečen. Nekdanja skalna pobočja v okolici Žerjava so bila zopet zelena. Prav gotovo je potrebno še veliko stvari postoriti, da bo celotna sanacija tega področja gotova. Predlagatelji pričujočega zakona navajajo, da je namen predloga zakona zagotoviti finančna sredstva za izvedbo ukrepov za zmanjšanje okoljske škode, kot posledice dolgoletnega pridobivanja in predelave svinca in cinka v Zgornji Mežiški dolini. Predlog zakona ima tudi namen določiti način in odgovornosti države ter lokalnih skupnosti pri pripravi in izvajanju programa ukrepov za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci, ki vsebujejo težke kovine. Vlada je v svojem mnenju poudarila, da je problematika obravnavanega predloga zakona že urejena v zakonu o varstvu okolja, v določbah, ki urejajo ukrepe varstva okolja. Na tej podlagi lahko vlada pripravi program ukrepov za izboljšanje kakovosti okolja. Pri tem pa mora upoštevati tehnično izvedljivost predvidenih ukrepov in jih izvesti ob razumnih stroških. Vlada je obljubila, da bo pripravila program ukrepov odprave posledic onesnaženja okolja s težkimi kovinami v Zgornji Mežiški dolini, s posebnim poudarkom na onesnaženju, ki ga povzročajo prašni delci. Po obljubah ministra naj bi bil sprejet in se tudi začel izvajati že v letu 2006. Zato v Novi Sloveniji, krščanski ljudski stranki tako ne vidimo nobene potrebe, da bi danes ta zakon sprejeli. Predvsem pa tudi zaradi tega, ker sem na začetku povedal, ker je teh območij, ki jih je potrebno sanirani, še veliko več in bi to bil en privilegiran položaj. Menim pa, da je prav, da vlada pripravi program in da se stvar sanira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik, Slovenska ljudska stranka.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo pobudo za zmanjševanje posledic onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini. Ampak podpiramo na način, kot predlaga vlada, kot je vlada poudarila tudi na seji odbora za okolje pred nedavnim, ki zagotavlja, da bo v skladu z izhodišči iz nacionalnega programa varstva okolja in v skladu s svojimi pooblastili pripravila program ukrepov odprave posledic onesnaženosti okolja s težkimi kovinami v Zgornji Mežiški dolini, s posebnim poudarkom na onesnaženju, ki ga povzročajo prašni delci. Vlada zagotavlja in mi ji pri tem stojimo ob strani in jo bomo podpirali in si prizadevali, da to čim prej stori, da bo ta program izdelan v podobnem obsegu, kot ga je za izvedbo ukrepov pripravil predlagatelj tega zakona. Sredstva za izvedbo programa namerava vlada Slovenije, kot je v poročilu tudi razvidno, zagotoviti v okviru sanacije starih okoljskih bremen že v proračunu za leto 2006 ter potem v naslednjih proračunih do leta 2009, ko bi se naj ta program tudi zaključil. Zaradi tega poslanska skupina Slovenske ljudske stranke tega predloga zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sašo Peče, SNS. Prosim.
Spoštovani prisotni! Težo zakona, ki je danes pred nami, po naši oceni zapolnjuje zakonodajno vrzel s področja varstva okolja po eni strani in s področja varstva zdravstva po drugi strani. Zato je tovrstno zakonsko iniciativo, ne glede na to, od kod prihaja, ali s strani tako imenovanega opozicijskega poslanca ali s strani vlade Republike Slovenije, pozdraviti in podpreti. Torej, zakon v dveh osnovnih momentih zasleduje dva pozitivna cilja: varstvo narave in kar je še pomembnejše, varstvo posameznikovega zdravja. V zasledovanju tega cilja predlagatelj zakona skuša zagotoviti finančna sredstva, potrebna zaradi pridobivanja in predelave svinca ter cinka v Zgornji Mežiški dolini. Po naši oceni, torej po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, noben denar ni prevelik za zagotavljanje zdravja in zagotavljanje varstva narave. V nadaljevanju skuša predlagatelj, kar posebej poudarjam, določiti aktivnosti, ki bi terjale od države po eni strani in lokalnih skupnosti po drugi strani, da bi izvajale tiste ukrepe, ki zmanjšujejo onesnaževanje narave in, še pomembneje, ki zmanjšujejo negativne vplive na človekovo zdravje. V nadaljevanju skuša predlagatelj določiti tudi konkretne ukrepe za sanacijo okoljske škode. V predlogu zakona so predvideni tudi konkretni fizični posegi v naravo, ki gredo v prvi dimenziji v preplastitve in asfaltiranje, po drugi dimenziji pa v presaditve in zasajevanja. Torej, v prvi dimenziji tistega dela narave, v katero je človek že posegel z asfaltom, cestami in podobnimi stvarmi, ter v drugi dimenziji v tisti primarni del narave, kot so zelene površine. Rečeno je bilo, da poskuša predlagatelj - in seveda v Nacionalni stranki to podpiramo - zagotoviti potrebna finančna sredstva za obdobje - lahko ga po moji oceni imenujemo skoraj neke vrste finančne perspektive, kajti ta izraz je zadnje čase zelo aktualen -, za obdobje 2006 do 2008. Po naši oceni je prikaz potrebnih finančnih sredstev realen in še enkrat poudarjam, gre za izjemno majhna sredstva, ki tudi z uveljavitvijo tega zakona ne bi škodovala bodočim proračunom Republike Slovenije, skratka, ne bi povzročala nobene spremembe v okviru uravnoteženega proračuna. Kar se pa tiče mnenj, ki smo jih poslanci državnega zbora pridobili, se bom najprej ustavil pri mnenju zakonodajno-pravne službe. Po naši oceni mnenje zakonodajno-pravne službe napotuje poslanke in poslance v okviru svoje odločitve na negativno stališče, in sicer da se predlagani ukrepi v omenjenem zakonu tako ali tako pojavljajo že v zakonu o varstvu okolja. Po naši oceni je tako stališče zakonodajno-pravne službe izključno politično stališče in nikakor ne, žal, vsebinsko ali pravno mnenje, kakršno bi moralo prihajati s strani zakonodajno-pravne službe. V nadaljevanju pa smo dobili tudi stališče vlade Republike Slovenije, ki je, žal, poudarjam, zopet negativno in usmerjeno, lahko bi rekli, proti ohranjanju narave po eni strani in po drugi, pomembnejši strani, proti ohranjanju zdravega načina življenja. Vlada Republike Slovenije je v svojem mnenju povedala oziroma napotila državni zbor v miselnost, naj se predlagani ukrepi iz naslova tega zakona, kot sem jih poudaril na začetku, uveljavijo v programu ukrepov, kar je po eni strani - in mislim, da je tudi eden izmed govornikov oziroma govornik pred menoj celo pozdravil. Toda ob poznavanju dela te vlade, ki žal ni drugačno od dela prejšnje vlade, in ob poznavanju parlamentarnega dela, vemo, da so tovrstne besede, torej "ja, saj ta materija je po eni strani dobra, jo bomo uresničili v drugem, najsibo podzakonskem aktu ali pa celo zakonskem aktu", pa pomenijo seveda izgubo resničnosti omenjene materije zakona. Naj s tega mesta poudarim, da je ravno Slovenska nacionalna stranka pod to vlado že štirikrat doživela enak sklep, torej da bo vlada poskrbela za uresničevanje materije, ampak do tega seveda ni prišlo. Tako v zakonu o praznikih, v zakonu o gospodarski zbornici, veterini in podobne stvari. Toda ne glede na vlado Republike Slovenije, po naši oceni, bi bilo potrebno sprejeti ta zakon, kar bi pomenilo hitrejši korak [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in okolice. Zato v Nacionalni stranki predlog zakona podpiramo, nasprotujemo pa negativnemu stališču matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen, DeSUS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci! K predlogu zakona želim podati ukrepe za zmanjšanje onesnaževanja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini. V naši poslanski skupini podpiramo stališče oziroma rešitev odbora državnega zbora za okolje in prostor, zato predloga zakona, katerega pa je v obravnavo predlagalo 10 poslancev in poslank državnega zbora, s prvopodpisanim doktorjem Pavlom Gantarjem, ne bomo podprli. Menimo, da v tej predlagani rešitvi ne gre za celovito razrešitev problemov prebivalcev Zgornje Mežiške doline, ampak le za delne predloge, ki niso bili pozitivno sprejeti niti na seji matičnega delovnega telesa, to je odbora za okolje in prostor. Strinjamo se, da je država tista, ki mora poskrbeti za razrešitev zmanjšanja onesnaženosti s prašnimi delci, in to celovito. Menimo namreč, da je v tem trenutku močno prizadeto celotno okolje, voda, zemlja, zrak, kakor tudi ljudje, ki že vrsto let s svojimi izpostavljenimi življenji spremljajo trend onesnaženosti zaradi rudarjenja in sanacije prizadetega območja. V poslanski skupini podpiramo mnenje vlade Republike Slovenije, da se v sodelovanju z občino oziroma z vsemi prizadetimi občani določi program ukrepov za izboljšanje celovite kakovosti okolja in razrešitve nezdravega življenja v bivalnem okolju Zgornje Mežiške doline. Menimo, da gre v tem primeru za predvideni ukrep države s pomočjo občin, da gre za čezmerne obremenitve okolja, za kar je subsidiarno odgovorna država. V takih primerih bi bilo prav, da vlada naloži ministrstvu, pristojnemu za varstvo okolja, in da v sodelovanju z drugimi ministrstvi, pristojnimi za posamezne dobrine, pripravijo skupen program razrešitve izboljšanja kakovosti okolja in izboljšanja njih dela, zaradi zakonske ureditve, načina zagotavljanja standarda kakovosti okolja in zmanjšanja onesnaženosti okolja, med katerimi so tudi prašni delci, ki vsebujejo cink, svinec, in kadmij. Tudi iz mnenja vlade je razvidno, da ne podpira predlaganega zakona. Zato verjamemo zavezi vlade, da bo sama pripravila poseben zakon, ki bo celovito in sistemsko razrešil vse probleme Mežiške doline. Na ta način se bo problem razrešil kar najhitreje ter v prid zdravja kraja, okolja in razvoja mežiške doline. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev bo torej glasovala proti sprejemu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miro Petek, SDS.
Predlog zakona o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini, ki ga je vložila v parlamentarno proceduro LDS, je preveč parcialen, da bi lahko celovito prispeval k zmanjšanju onesnaženja okolja v teh krajih. Zato poslanska skupina SDS tega zakona ne bo podprla, ker podpiramo celovit pristop in celovito reševanje tega ekološko zelo degradiranega območja v Sloveniji. Poleg tega je že v obstoječi zakonodaji dovolj možnosti za sanacijo te doline. Vlada Republike Slovenije pa je na svoji seji 2. junija letos sprejela dopolnjen in deloma spremenjen predlog resolucije o nacionalnem programu varstva okolja, ki je osnovni strateški dokument s področja varstva okolja, kjer bo imela prednost ravno Mežiška dolina. Minister za okolje in prostor dr. Janez Podobnik je ob tej priložnosti že napovedal, da bo med prednostnimi nalogami v okviru sanacij degradiranega okolja njihovo ministrstvo pripravilo poseben program že v letošnjem letu in se bo sanacija po njegovih javnih zagotovilih pričela v prihodnjem letu. Kljub temu pa je ta pobuda LDS zelo pomembna, saj se na ta način opozorilo na ta problem, čeprav se bo zaradi 12-letne vladavine LDS lahko pripisala tudi največjo mero odgovornosti, ker se ekološke sanacije tega starega industrijskega okolja v Sloveniji ni lotila prav čas. Ekologija v Zgornji Mežiški dolini je seveda bolj problematična, predvsem pa bolj večplastna, kot jo rešuje predlagani zakon. Poleg problemov in predlogov za sanacijo, ki jih predlog zakona pravilno identificira, to je zatravitve in zasaditve površin, asfaltiranje makadamskih površin, sanacije obstoječih razpadajočih asfaltnih cest, da bi se na ta način lahko ceste spirala in se zmanjšalo onesnaževanje s prašnimi delci, pa je problem onesnaženja mnogo širši in ga bo potrebno reševati v okviru drugih ministrstev. Problem Zgornje Mežiške doline ni le površinsko onesnaženje in onesnaženost tega okolja s težkimi kovinami, temveč tudi sama onesnaženost zemlje oziroma prsti. Že vrsto let se tudi odsvetuje uživanje vrtnih. Dr. France Lobnik je že pred leti predlagal, da bi na nekaterih področjih zamenjali prst, kar se je zgodilo v bogatejši sosednji Avstriji, to je na avstrijskem-koroškem, kjer imajo oziroma so imeli podobno proizvodnjo kot je v Mežiški dolini. Velenjski Erico je pred leti v raziskavah ugotovil, da v okolici Mežice vsebnost kadmija v zemlji presega kritično vrednost za trikrat; svinca za 11-krat, cinka za osemkrat. Analiza težkih kovin v vrtninah so pokazale, da je v Žerjavu vsebnost cinka v vrtninah presegla maksimalno dovoljeno mejo za 26-krat, svinca pa kar za 82-krat. Zadnja raziskava je tudi pokazala, da je veliko svinca in kadmija v tkivih kokoši, svinec je v rumenjakih jajc in tako v krogu 4,5 kilometra od topilnice ni priporočljivo gojiti in uživati kokoši. Vsebnosti kadmija pa so v gobah v Zgornji Mežiški dolini najvišje, kar so sploh kdaj izmerili v Evropi, in za uživanje so primerne le lisičke. Prav tako je nerešeno vprašanje ekološke rente, ali pravične odškodnine tistim kmetom v Zgornji Mežiški dolini, ki jim je bil uničen gozd in je zaradi tega manjši donos oziroma ga ponekod sploh ni. Odškodnine so kmetje dobivali še v času socializma, danes ne več. Kmet Šumah na Črnem na Koroškem ima večino gozda 100% uničenega. Ivan Volar, kmet iz Javorja, razpolaga s 140 hektarji gozda, od tega je 100 hektarjev povsem uničene gozdne površine, kjer sečna ni dovoljena in od tega pa gospod Voler kljub vsemu plačuje davke. Kmetije na vplivnem področju metalurgije v Žerjavu se ne morejo lotiti ekološkega kmetovanja in so že v osnovi prikrajšane za tisto vrsto kmetovanja, ki bi mogoče lahko ponudilo večje možnosti za preživetje. Razmere v Mežiški dolini so kritične in potrebno je zagotoviti stalen zdravstveni monitoring, posebej za mlajšo populacijo. Zadnje raziskave zavoda za zdravstveno varstvo Ravne na Koroškem so pokazale te kritične razmere. V raziskavo, ki je bila opravljena oktobra 2004, je bilo vključenih 19 triletnih otrok v Črni in Mežici in mejna vrednost svinca v krvi otrok je bila presežena kar pri 16-ih otrocih, triletni fantek iz Črne pa je imel koncentracijo skoraj da štirikrat višjo od dovoljene in je bil mesec dni hospitaliziran v kliničnem centru. V poslanski skupini Slovenskih demokratov smo prepričani, da vlada v prihodnjem obdobju, to je že prihodnje leto, sprejela vse potrebne ukrepe, da se bodo razmere v Zgornji Mežiški dolini čim hitreje sanirale. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Pavel Gantar, LDS.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavil bom še stališče poslanskega kluba LDS. Seveda v LDS podpiramo predlog zakona in predlagamo državnemu zboru, da ga podpre tako, da bo glasoval proti predlogu matičnega delovnega telesa. Želim obrazložiti nekaj stališč iz mnenj tako zakonodajno-pravne službe kot vlade RS, ker obe mnenji napotujeta, da je problem pomemben, vendar za ta problem ne potrebujemo zakona, pri čemer je zanimivo to, da vlada se izogiba naštevanju konkretnih členov iz zakona o varstvu okolja, na katerega bi oprla svoje stališče. Pač pa zakonodajno-pravna služba meni, pa tudi vlada, da je nacionalni program varstva okolja primerna osnova za reševanje problema. Seveda ni. Predvsem ne zaradi tega, ker je nacionalni program varstva okolja, tak kot je, opredelil konkretne ukrepe do leta 2003, to leto pa je že za nami. Hkrati je v nacionalnem programu zajeta ekološka sanacija zapiranja rudnikov in državna sredstva za te namene v kontekstu posebnih zakonov, ki so tedaj veljali - nekateri, kot recimo za Mežico, seveda ne velja več. Zato pravne podlage in finančne podlage v nacionalnem programu varstva okolja v sedanjem ni, hkrati pa nacionalni programi tudi nimajo statusov zakonov in nasploh ne predstavljajo pravne podlage za alokacijo potrebnih sredstev v proračunu. Kaj bo storil nacionalni program varstva okolja, ki se pripravlja oziroma je pripravljen, je drugo vprašanje. Zelo ga bomo pozdravili, če je takšen, kot govorijo, vendar še vedno ne bo predstavljal pravne podlage za alokacijo sredstev. Kaj pa zakon o varstvu okolja? Mnenje zakonodajno-pravne službe navaja, da je podlaga za sanacijo brez posebnega zakona dana v 17. členu zakona. Popolnoma točno je, da država v skladu s tretjim odstavkom 17. člena zakona določa mejne vrednosti emisij, stopnjo zmanjševanja okolja in s tem povezane ukrepe. Ta člen nosi naslov "Emisije". Pri tem zakonu, ki smo ga pa predlagali, pa ne gre za problem emisij, pač pa imisij. Ne gre za obremenjevanje okolja, torej onesnaževanje, pač pa za obremenitev okolja, onesnaženost. Gre torej za s škodljivimi snovmi obremenjene prašne delce, ki so kot del okoljskega bremena ostali po zaključni sanaciji rudarjenja itn. Če bi danes neko podjetje z emisijami povzročilo prekomerno obremenjenost prašnih delcev, so vse zakonske podlage dane. Tukaj pa ne gre za to. Ne gre za emisije, temveč za imisije in to je bilo spregledano. Kaj pa 24. člen zakona, na podlagi katerega lahko država del okolja razglasi za degradirano območje, če je uvrščeno v razred z najvišjo stopnjo obremenjenosti? Presežne vrednosti prašnih delcev gotovo ne bodo zadoščale za takšno kvalifikacijo, že danes povem. Če pa bi, potem pa bi v vsebinskem pogledu bi bila razglasitev urbanih oziroma naslednjih predelov občin Mežica in Črna na Koroškem za območje z najvišjo stopnjo ogroženosti zelo kontraproduktivno na prebivalce. Kraj in prebivalci, kot je bilo že opozorjeno, se komaj osvobajajo prekletstva svinca in v atraktivnih okoljih že razvijajo nove ponudbe. Tudi narava se je spremenila, čeprav bomo še dolgo živeli s posledicami. Sedaj pa bi jih samo zaradi sanacije onesnaževanja s prašnimi delci razglasili za območje z najvišjo stopnjo ogroženosti. Lahko odpišete vsa lokalna prizadevanja, ves turizem in vse te razvojne projekt, ki v Zgornji Mežiški obstajajo. Torej, tudi po tem členu ni pravega razloga za razglasitev za degradirano območje, če pa bi ga razglasili, bi pa to bili škodljivo za razvoj doline v celoti. Pravijo, da je zakon preveč parcialen, seveda, ni res. Ta zakon rešuje nek določen problem. Veliko problemov je že bilo rešenih v 90-letih, v obdobju 12-letne vladavine LDS so bili problemi na tem področju reševani, tisti, za katere smo vedeli, za prašne delce v tej obliki nismo vedeli. Ni potrebno delati nekega celovitega programa, da bi rešili neke določene probleme. Zavedati se moramo, kakorkoli boste celovito ali drugače hoteli to narediti, bodo prebivalke, prebivalci Zgornje Mežiške doline še dolgo živeli s posledicami 300-letnega pridobivanja svinca. In še dolgo bodo morali biti [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] pazljivi kot drugi, bolj previdni, manj jim bo ostalo, bom rekel, od zelenjave in tako naprej. S tem bodo morali še nekaj časa živeti in zato menim, da je ta zakon zelo dobra podlaga za to, da se takoj sprejmejo ukrepi. Reševanje [[...]]in na podlagi novega programa varstva okolja bo. Pot do sanacije bo težja, počasnejša in verjetno tudi dražja. Zato še enkrat, ne gre za vprašanje prestiža, gre za vprašanje reševanje problemov. In dobro bi bilo, da bi ta zakon vsi skupaj podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Janko Veber, Socialni demokrati.
Hvala za besedo in lep pozdrav. V poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog zakona o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini. Gre za znano dejstvo, ki je bilo že potrjeno že v več raziskavah. Že v 80-letih je bilo ugotovljeno onesnaženje s svincem, cinkom in kadmijem in prisotnost težkih kovin je bila ugotovljena tako v prostoživečih živalih, gobah, rastlinah in v bivalnem okolju. Gre za izjemno velik in resen ekološki problem. Tudi novejše študije ravno tako potrjujejo ta problem. Namreč, novelacija študije iz leta 2005 ravno tako opozarja na še vedno zelo resne posledice rudarjenja in visoko stopnjo prisotnosti težkih kovin. Kar je posebej zaskrbljujoče, je, da je vpliv težkih kovin na zdravje. In kar je še bolj zaskrbljujoče, gre za zdravje otrok, ki so daleč najbolj občutljivi na vpliv težkih kovin. Če želimo resnično uspešno odpraviti ta problem, je zakonska podlaga edina primerna pot, ne glede na to, da zakon o varstvu okolja in nacionalni program za varstvo okolja dajeta neke vrste pravno podlago, še vedno ne zagotavljata dovolj učinkovitih ukrepov za to, da se ta problem odpravi. Vsi rudniki ali pa večina rudnikov se zapira na podlagi posebnih zakonov in samo poseben zakon omogoča tudi izvedbo prepotrebnih ukrepov. V tem primeru gre za posledice rudarjenja, ki z dosedanjim zakonom o zapiranju rudnika Mežica niso bile učinkovite odpravljene. Zato je treba prav natančno opredeliti ta problem v zakonu in izpeljati vse sanacijske ukrepe. Iz izkušenj lahko povemo, da območja in rudniki, ki niso bili zaprti z zakonom, še danes niso dokončno sanirani. Eden takih primerov je tudi rudnik rjavega premoga v Kočevju, ki ni bil nikoli zaprt na podlagi zakona in še posledice tega čutijo še danes. Zato stališče vlade, da bo poskušala rešiti problem že na podlagi zakona o varstvu okolja in na podlagi nacionalnega programa varstva okolja, je sicer lahko ena od prijetnih usmeritev vlade, vendar za življenje in delo ljudi na območju Zgornje Mežiške doline pa v kratkem ni pričakovati resnejših ukrepov. In ker so ti ukrepi relativno znani in tudi učinkoviti - gre za asfaltiranje makadamskih poti, gre za urejanje zelenic in ozelenitev neporaščenih površin -, menimo, da resnično ni treba odlašati, s tem da se ta zakon zavrne in čakamo na stališče vlade, temveč je treba takoj pristopiti k izvedbi vseh sanacijskih ukrepov in dokazati, da ima tako ministrstvo za okolje kot tudi vladajoča koalicija velik posluh predvsem za zdravje naših najmlajših, ki je v tem okolju daleč najbolj ogroženo. Zato bomo v poslanski skupini Socialnih demokratov glasovali proti sklepu matičnega odbora in s tem dali podporo zakonu o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini, ki pomeni tudi veliko razvojno priložnost tako za občini Mežica in Črna na Koroškem, za kateri vemo, da sami nimata lastnih sredstev, da bi učinkovito izvedli sanacijske ukrepe.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 8. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNIH ZBIRANJIH - skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Dajem besedo predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Prosim, gospod minister Mate, imate besedo.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Pred nami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih. Najprej bi rad povedal, da je ta zakon pred nami zaradi tega, da ga uskladimo z zakonom o prekrških, ki zahteva uvedbo glob namesto denarnih kazni, ter zakonom o vladi in zakonom o državni upravi, kjer je bilo ustanovljeno ministrstvo za javno upravo in zato je potrebno dodatno oziroma ponovno razmejiti pristojnosti tako, da so pristojnosti glede zakona o javnih zbiranjih dane ministrstvu za notranje zadeve. Predlog zakona ureja tudi vprašanja varstva osebnih podatkov, ki jih organizator zbira v zvezi z udeleženci, in s tem zagotavljamo večjo varnost teh osebnih podatkov. Poleg tega prinaša še manjše spremembe, katerih cilj je zagotoviti večjo učinkovitost, tako na primer predlog zakona jasneje razmejuje pristojnost med policijo in upravnimi enotami v primeru, ko pride do različnih mnenj, ali je potrebno soglasje za izdajo dovoljenja, in popolnoma prenašča oziroma prepušča to pristojnost odločanja upravni enoti. S tem zagotavljamo, da bo organizator dobil pravočasno informacijo in bo pravočasno obveščen, če izpolnjuje vse obveznosti, ki jih predvideva zakon, in lahko izpelje neko javno prireditev. Predlog zakona nadalje opredeljuje obveznosti organizatorjev, ki organizirajo prireditve in je to njihova redna pridobitna dejavnost in z zakonom je tako predvidena sprememba, ki govori o tem, da pač bo ta predpis usklajen s predpisi, ki urejajo opravljanje gostinske dejavnosti. Zaradi lažjega uveljavljanja pravice do pritožbe se podaljšuje rok za pritožbe in s tem zagotavljamo seveda lažje delo organizatorjem. Izrecno se tudi opredeljuje pooblastilo rediteljev, ki opravljajo rediteljsko službo, in je podrobneje opredeljeno, kakšna pooblastila morajo biti v zvezi s tem. Prav tako se predvideva v zvezi s preprečevanjem nasilja na športnih prireditvah, da jih morajo dobiti prireditelji za športne prireditve v kolektivnih športih, kjer so udeleženi klubi, ki igrajo drugače v prvi ligi, morajo prav tako organizirati zadeve na primeren način in si pridobiti dovoljenja. Predlagane spremembe bistveno ne posegajo v vsebino zakona, bodo pa pripomogle k boljšemu in učinkovitemu namenu in izvajanju zakona, predvsem bodo zagotavljale večji red in prispevale k varovanju življenj in zdravja udeležencev na javnih zbiranjih. Zato predlagamo, da predloga zakona sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo.
Hvala lepa. Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 8. seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je služba v svojem pisnem mnenju podala pripombe k trem členom predloga zakona. Ker pa je predlagatelj pri pripravi predlogov za amandmaje odbora povsem upošteval te pripombe, zakonodajno-pravna služba k predlogu zakona nima več pripomb. Razprave o členih predloga zakona in o predlaganih amandmajih, ki so bili sprejeti, na odboru ni bilo, zato je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je tudi sestavni del poročila, ki ste ga prejeli.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Franc Kangler, SLS. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! V poslanski skupini bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih, ki ga je vlada vložila po skrajšanem postopku, z veseljem podprli. Tako omenjeni zakon kot tudi novela zakona o osebni izkaznici, v obeh primerih gre za uskladitev z zakonom o prekrških. Novela zakona o javnih zbiranjih pa med drugim zaostruje obveznosti organizatorjev. Pomembno je, da je vlada pripravila dober zakon, ki zagotavlja celovito in usklajeno urejanje področja javnih zbiranj v okviru pristojnosti samo enega ministrstva. V zakonu je predvideno, da je odločanje na drugi stopnji v pristojnosti ministrstva, pristojnega za notranje zadeve, in ne več v pristojnosti ministrstva za javno upravo, kot je bilo to urejeno do sedaj. Zakon predvideva tudi zagotovitev varstva osebnih podatkov, ki jih udeleženci posredujejo organizatorju za izvajanje posebnih ukrepov za zagotavljanje reda in večje varnosti shoda in prireditve. Tudi sami ugotavljamo dejstvo, ki potrjuje, da se je z uvedbo obrazcev za prijavo in prenosom pristojnosti za prijave na policijo bistveno povečalo tudi število prijavnih mest in nesporno poenostavilo ter organizatorjem celo olajšalo prijavo javnih shodov in javnih prireditev. Statistični podatki kažejo, da iz leta v leto naraščajo prijave teh prireditev, da organizatorji dosledno upoštevajo zakonske določbe, zato tudi z veseljem sprejemamo ta zakon o javnih zbiranjih po skrajšanem postopku, ki bo celo omogočil, da bo v okviru enega ministrstva, to je ministrstva za notranje zadeve, potekal postopek tako na prvi kot na drugi stopnji.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič, Slovenska nacionalna stranka. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Začel bi s trditvijo, da smo v Slovenski nacionalni stranki prepričani, da so vse vrste javnih shodov in drugih oblik demonstriranja, ki jih omogoča slovenska zakonodaja, odraz demokratičnih sprememb, ki jih je doživela naša država. Kot take v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke brez dvoma tudi podpiramo, če so le-te uradno prijavljene in tudi odobrene. V nasprotnem primeru pa v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da lahko pride do protestnikov, ki s svojimi dejanji kršijo predpise in pod vprašaj postavljajo dobronamernost in upravičenost izražanja svojih prepričanj. Izhajajoč iz tega v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih dober. Zato, ker ureja področje javnih zbiranj, zato ker jasno razmejuje pristojnosti med ministrstvom za notranje zadeve in policijo kot organom v sestavi, jasno daje pooblastila redarjem in policistom, zagotavlja varnost osebnih podatkov, ki jih o udeležencih pridobi organizator, ter jasno opredeljuje tudi naloge organizatorja. Edino vprašanje, ki si ga v Slovenski nacionalni stranki postavljamo, so izjeme, kadar ni potrebno pridobiti dovoljenja za zbiranja, pa niso, po našem mnenju, tja vključene tradicionalne prireditve, kot na primer prvomajsko zbiranje, so pa opredeljene samo verske, ki ne ogrožajo varnosti cestnega prometa. Tu se nam postavlja vprašanje, kakšna je ta definicija ogrožanja varnosti cestnega prometa glede na vsebino, o kateri govorimo. Prav tako smo lahko ugotovili in se strinjamo tudi z mnenjem zakonodajno-pravne službe, ki jih je matično delovno telo povzelo. Zato v Slovenski nacionalni stranki vsekakor predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih iz naštetih jasnih opredelitev ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman, DeSUS.
Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih bo deležen podpore poslanske skupine DeSUS, in sicer z več prostodušnosti in z večjim veseljem bomo to podpirali, kot pa predlog tistega zakona, ki smo ga pod 1. točko dnevnega reda danes obravnavali. Predvsem zavoljo tega, ker ta predlog kaže več naklonjenosti do ljudi, o katerih sedaj govorimo. Kaže torej pozitiven, afirmativen odnos do tega, da se ljudem, društvom in drugim, ki organizirajo javne prireditve in shode, pomaga, da se jim čim bolj olajša in da so te prireditve lahko opravljane z manj organizacijskega in drugega napora in z večjo varnostjo kot sicer. Ker je zakonodajno-pravna služba imela nekaj predlogov in ker so ti predlogi oziroma njena mnenja bila upoštevana tudi v predlaganih amandmajih ministrstva, bomo mi podprli tudi vse te amandmaje. Zato, ker pač na tem področju s to novelo vnašamo spremembe, in sicer spremembe v pozitivnem smislu, predvsem zato, ker bo ta uvedba obrazca za prijavo in prenos pristojnosti na policijo olajšale delo pri pripravi raznih prireditev tistih, ki jih organizirajo. Spremembe prenašajo tudi usklajenost med posamičnimi zakoni in tudi zavoljo tega bomo podprli ta predlog zakona. Predvsem nas pa veseli, da nekateri podatki kažejo o tem, da bo število prireditev verjetno tudi zaradi teh olajšanih pogojev, zmeraj večje, da bo zmeraj manj organizacijskih problemov, da se bo lahko zagotovila večja varnost in da bomo na ta način s temi številnimi prireditvami lahko prispevali nekaj tudi k tem, da bo naše vsakdanje življenje, kar zadeva njegove kvalitete, lahko boljše. Torej zato, ker je zakon oziroma predlog zakona usmerjen k ljudem, k temu da jim lajša življenje, da se prispeva h kvaliteti njihovega življenja. Predvsem zato bomo ta predlog podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mitja Ljubeljšek, SDS. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani zbor, spoštovani minister! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke podpira predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih. Že ob sprejemanju osnovnega zakona o javnih zbiranjih se je poslanska skupina Slovenske demokratske stranke zavzemala, da bo sprejet tak zakon, ki bo omogočal pravico do mirnega zbiranja in do javnih zborovanj, kar je ena od temeljnih človekovih pravic, ki jo zagotavlja slovenska ustava. Tako kot v vseh ostalih demokratičnih državah je še posebej pomembno, da se tudi pri nas ta pravica, razen v zakonsko dovoljenih primerih, ne omejuje. Zato bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke odločno nasprotovala vsakršnemu oviranju javnih shodov in zborovanj, če to ne bo nujno potrebno. Na seji odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je bil predlog zakona dopolnjen s tremi amandmaji, ki jih je na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe pripravilo ministrstvo za notranje zadeve. Podprla jih je tudi naša poslanska skupina. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da so vse predlagane spremembe in dopolnitve pomembne in nujne, saj se z njimi jasno opredeljujejo pristojnosti v okviru enega ministrstva, razmejujejo se pristojnosti med upravnim organom in policijo, jasneje se opredeljuje pooblastila rediteljev in obveznosti organizatorjev, zagotavlja se večja varnost in red na športnih prireditvah, ki so lahko še posebej konfliktne, spoštuje se enakost uporabe jezika narodnih skupnosti pri izrekanju ukrepov in ne nazadnje, predlog je bolj naklonjen tradicionalnim javnim zbiranjem. Opozoriti je potrebno tudi, da predlog zakona dodatno ne obremenjuje državnega proračuna niti ne bo imel drugih finančnih posledic. Zaradi navedenega poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih v celoti podpira. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se bomo še naprej zavzemali za take zakonske postopke in zakone, ki ne bodo v ničemer omejevali pravice do mirnega zbiranja in javnih zborovanj. Pravice in svoboda izražanja misli, govora, veroizpovedi in drugih opredelitev posameznikov, kot tudi družbenih in političnih skupin, kar je temeljna človekova pravica in svoboščina, ki jo zagotavljajo vse demokratične družbe. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. In besedo ima še gospod Anton Kokalj, Nova Slovenija. Prosim.
Poslanska skupina Nove Slovenije-krščanske ljudske stranke bo podprla predlagani zakon iz razlogov, ki so bili danes že večkrat navedeni, in sicer gre za uveljavitev zakona o prekrških, zaradi katerega je pač potrebno vnašati spremembe v ta zakon. Šlo je za spremembe zakona o vladi in zakona o državni upravi, kjer se bolj celovito urejajo področja javnih zbiranj v okviru enega ministrstva, kot je bilo danes že omenjeno, in skratka menimo, da je ta zakon pravzaprav popravek obstoječega zakona v smislu bolj življenjske uporabe, če strnem se navedbe predhodnih govornikov, kot na primer, da zakon obravnava zbiranja, ki bi jih po vseh kriterijih lahko opredelili kot javna, pa zaradi tradicionalnosti vnaprej znanih pravil izvedbe in kraja, kjer se izvajajo, ne morejo postavljati grožnje za varnost ljudi. Za tovrstna zbiranja se odločbe zakona v javnih zbiranjih ne uporabljajo. Hkrati pa menimo, da je pozitivno tudi to prav z vidika življenjskosti uporabe tega zakona, da gre za konkretnejše ukrepe pri učinkovitejšem zagotavljanju javnega reda in miru. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, razprava o členih ni možna, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, kot sem že povedal, pol ure po končani 8. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O OSEBNI IZKAZNICI - skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Prosim, gospod minister Mate, izvolite.
Hvala, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Pred nami je še ena sprememba zakona, to pot o osebni izkaznici, ki je pač povezana tudi z zakonom o prekrških, povezana je pa tudi z zakonom o splošnem upravnem postopku in pa delno se nekatere določbe sprememb navezujejo na zakon o potnih listinah državljanov Republike Slovenije. Denarne kazni se nadomeščajo z globami, hkrati pa nekoliko zvišujemo spodnjo mejo glob in še vedno se vse dogaja v razponu, ki je predviden, vendar je spodnja meja nekoliko dvignjena. Do tega nas je vodilo predvsem to, da osebna izkaznica dobiva vedno večjo veljavo kot potovalni dokument od 1.5., kot veste, lanskega leta lahko državljani Republike Slovenije potujejo z osebno izkaznico po celem območju Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora, v Švico in tudi v sosednjo državo Hrvaško. V zakonu je predviden tudi prekrškovni organ oziroma dva prekrškovna organa, ki sankcionirata zlorabe okoli osebne izkaznice, to sta inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve in policija. Spremembe so narejene tudi v povezavi z zakonom o splošnem upravnem postopku. Povezava s tem je v vročanju in krajevni pristojnosti. S spremembami uvajamo zelo ugodno rešitev za državljane Republike Slovenije. Do sedaj se je namreč osebna izkaznica lahko izdajala samo v upravni enoti, kjer je imel občan oziroma državljan prijavljeno stalno prebivališče, s spremembo se pa bo lahko osebna izkaznica izdajal na ozemlju celotne države in s tem bodo državljani veliko lažje urejali svoje zadeve. Hkrati uvajamo tudi novost, da se lahko osebna izkaznica izda tudi na ministrstvu za notranje zadeve v izjemnih primerih, predvsem zaradi zdravljenja ali smrti najožjih družinskih članov in bi bilo potrebno tak dokument, ki ga naš državljan ne poseduje in ga nujno potrebuje za to pot, izdati v dela prostih dnevih, ko upravne enote ne delajo ali ko je praznik. V tem času ministrstvo ima možnost izdati takšno izkaznico v roku enega dneva in ima za to tudi sklenjene pogodbe s podjetji. Velika sprememba je tudi glede vročanja pošte z osebno izkaznico, tukaj gre za to, da skrajšujemo roke s 15 dni na 8 dni in uvajamo to, da se osebna izkaznica mora osebno dvigniti. Namreč, po splošni zakonodaji se po 15-ih dnevih lahko pošto odloži v predal in menimo, da je neprimerno izpostavljati osebno izkaznico takšnemu postopku, kjer lahko pride do zlorabe. Glede na vse, kar sem do sedaj omenil, bi predlagal, da državni zbor sprejme spremembe predloga zakona, tako da bomo lahko po skrajšanih postopkih in bolj prijazno izdajali osebne izkaznice občanom. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora.
Ta predlog zakona je obravnaval Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje na 8. redni seji kot matično delovno telo. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi k predlogu zakona, ki predstavlja predvsem medsebojno harmonizacijo predpisov, poudaril, da je pri tem pomembno, da so predlagane spremembe pripravljene v duhu načela državljanu prijazne uprave. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je poudarila, da so pripombe k posameznim členom predloga zakona, ki so podane v pisnem mnenju zakonodajno-pravne službe, upoštevane v predlogih za amandmaje odbora, razen pripombe oziroma vprašanja, ki se nanašajo na vsebino 13. člena predloga zakona. Iz predlagane novele zakona namreč ni razvidno, do kdaj naj bi se vzpostavila informatizirana evidenca. Predstavnik predlagatelja je pojasnil, da zaenkrat ni tehnične možnosti za drugačno rešitev, kot je sedaj predlagana v 13. členu predloga zakona, do vzpostavitve informatizirane evidence, naznanitev okoliščin pogrešitev osebnih izkaznic državljan naznani pri upravni enoti, kjer ima začasno prebivališče. Ko pa bo ta evidenca vzpostavljena, bo tudi za naznanitev pogrešitve osebne izkaznice odpravljena krajevna pristojnost po stalnem prebivališču, saj to ta evidenca omogočala centralno vodenje in vpogled v podatke o okoliščinah za pogrešitev, izgub ali tatvin osebnih izkaznic in tako ne bo prihajalo do zlorab ob izdaji novih dokumentov. Razprave o predlogih zakona in o predlogih za amandmaje odbora ni bilo. Odbor je zato glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog pa je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je tudi sestavni del poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Boštjan Zagorac, SNS. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni. Predlog zakona o spremembi zakona o osebni izkaznici, kot smo slišali, je spet eden izmed tistih zakonov, pri katerem gre za uskladitev z zakonom o prekrških in poenotenju z določbami zakona o potnih listinah. Dejstvo in pa možnost, ki jo uvaja nov zakon, pridobitve osebne izkaznice na vseh upravnih enotah in ne samo na upravni enoti v kraju stalnega bivanja, izjemoma lahko tudi osebno izkaznico izda ministrstvo za notranje zadeve, nadalje možnost izdaje osebne izkaznice v enem dnevu, kadar gre za izjemne primere, in pa večja varnost pri vročanju osebne izkaznice, so vsekakor stvari, ki jih je potrebno podpreti. Tudi zakonodajno-pravna služba ni imela bistvenih pripomb na samo besedilo zakona in zakon tudi ne predvideva finančnih posledic, tako da bomo v Slovenski nacionalni stranki zakon, ki bo predvsem državljanom olajšal pridobivanje osebnih dokumentov in preskočil nekatere birokratske ovire, ki so se pojavljale do sedaj, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Žnidaršič, DeSUS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Stališče naše poslanske skupine je v tem, da vidi, da je predlagana sprememba zakona o osebni izkaznici dosledno uskladila ta zakon z zakonom o prekrških, z zakonom o splošnem upravnem postopku, z zakonom o potnih listinah in z uredbo o upravnem poslovanju. Tako spremenjen zakon bo urejal podlage, način izdelave, skladiščenja, distribucijo, transport in vročanje osebnih izkaznic na eni ter pogoje, pod katerimi podjetje ali organizacija lahko pridobi to delo, in ga izvaja na drugi strani. Spremembe določajo tudi nivoje nadzora in sankcije za kršitelje določb tega zakona. Posebej smo navdušeni nad spremembo, ki omogoča pridobitev osebne izkaznice kjerkoli v državi, ne pa samo v upravni enoti stalnega bivališča. Iz navedenih razlogov bo naša poslanska skupina predlagano spremembo in dopolnitev zakona podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Hvauc, SDS. Prosim.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi, v Slovenski demokratski stranki bomo predlagane spremembe zakona o osebni izkaznici podprli. Kot je povedal že predlagatelj oziroma predstavnik predlagatelja, gospod minister, so spremembe potrebne zaradi uskladitve in prilagoditve nekaterim določilom ostalih zakonov, so pa predlagatelji pripravili tudi neke vsebinske spremembe, ki pa so po našem mnenju zelo dobre zato, ker predstavljajo en korak k bolj prijazni upravi, zato ker poenostavljajo nekatere postopke za naše državljane in državljanke. To so že omenjene možnosti, da se osebna izkaznica dvigne kjerkoli na upravni enoti v državi, pozdravljamo tudi možnost, da se v nujnih primerih izkaznica izda na ministrstvu za notranje zadeve, tudi možnost, da upravna enota kot pristojni organ sproži postopek za preklic izgubljene oziroma pogrešanega izkaznice, je še en korak več na tej poti k bolj prijazni pravi in zaradi tega predlog zakona z amandmaji, ki so bili sprejeti na matičnem delovnem telesu, tudi v naši poslanski skupini podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Kokalj, Nova Slovenija. Prosim.
Poslanska skupina Nove Slovenije in Krščanske ljudske stranke bo predlagano spremembo podprla. Gre podobno kot pri prejšnjem zakonu za redakcijsko naravo zakona in prinaša uskladitev z zakonom o prekrških, zakonom o potnih listinah in zakonom o upravnem postopku. Spremembe zakona prinašajo še večjo varnost glede vročanja dokumenta, saj le-ta v primeru naslovnikove odsotnosti ne bo puščen v hišnem predalčniku, ampak bo po preteku osemdnevnega roka vrnjen izdajatelju. Z odpravo krajevne pristojnosti lahko občan zaprosi za izdajo osebne izkaznice na katerikoli upravni enoti v Republiki Sloveniji. V primeru bolezni, zdravljenja ali nujnih službenih opravkov zakon omogoča izdajo osebne izkaznice na ministrstvu za notranje zadeve v enem dnevu. Zagotavlja se tudi preverjanje oseb, ki opravljajo nalogo izdelave, personalizacije in skladiščenje obrazcev osebnih izkaznic. Menimo, da državna uprava postaja s spremembami zakona uporabnikom prijaznejša. Na ta način se odpravljajo nepotrebne in nesmiselne ovire, kar je v skladu tudi s koalicijsko pogodbo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bo v skladu s časovnim potekom seje zbora danes po končani 8. točki dnevnega reda, pol ure kasneje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O PRISILNI PORAVNAVI, STEČAJU IN LIKVIDACIJI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil državni svet Republike Slovenije. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Vili Rezman, DeSUS. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo. Naj mimogrede konstatiram, da gre sprejemanje zakonodaje danes bistveno hitreje in bolj gladko kot pa katerikoli člen oziroma amandma k rebalansu na dolgih, vendar zelo zabavnih nočnih sejah. V poslanski skupini DeSUS bomo sledili temu, kar je sklenil odbor. Torej menimo, da ta predlog zakona ni primeren, in ugotavljamo, da gre pravzaprav za že videno. Predlagatelj je hotel po drugi poti zagotoviti podporo svoji ideji, ki je bila enkrat že zavrnjena, in sicer v okviru obravnave predloga o avtentični razlagi. Gre za verižne kompenzacije, za katere predlagatelj meni, da bi pomenile, če bi bil ta zakon sprejet, v bistvu olajšava za posamezna podjetja, da bi bilo to drugim v prid, a pozablja, da bi bilo veliki večini tistih, ki tega privilegija ne bi pridobili, to v škodo. Kajti privilegirati enega, pomeni zapostaviti vse ostale upnike do tistega, ki je pač dolžnik. Torej, to je ta poslovna, poslovni vidik te zadeve. Ima pa ta predlog še eno drugo slabost. Namreč, socialni vidik, če bi to obveljalo, potem bi bili praktično ob vse možnosti za povrnitev, tisti, ki so tam zaposleni in so upniki, zato ker sami ne morejo kompenzirati. Torej, ko podpiramo predlog, ki ga je matično delovno telo predlagalo, imamo v mislih oboje, poslovni in socialni vidik. Zakonodajno-pravna služba je rekla ne, vlada je rekla ne, odbor zavrača ta predlog kot neprimeren in tudi poslanska skupina DeSUS sodi, da zakon ni primeren.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Kontič. Socialdemokrati. Prosim.
Podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predlagatelji te dopolnitve zakona o prisilni poravnavi stečajev in likvidacij so predlagali spremembe zakona dejansko kot nesprejetje avtentične razlage 125. člena tega istega zakona. Kljub temu zadeva ni povsem enaka, ker predlagatelj sedaj ta isti člen dopolnjuje z dodatnim odstavkom. Vsebina omenjenega predloga je želja, da dejansko verižna kompenzacija postane običajen način izpolnitve terjatve v vsakodnevnem poslovanju med upnikom in dolžnikom. Pri obravnavi predloga obvezne razlage smo ugotavljali, da pravna stroka pri tem vprašanju nima enotnega odgovora, kljub temu pa ima sodna praksa jasno oblikovano stališče, ki pravi, da je verižna kompenzacija nadomestna in ne običajna izpolnitev obveznosti, na podlagi katere pridejo nekateri upniki v privilegiran položaj nasproti drugim upnikom. Razumem tudi zaskrbljenost predlagatelja nad plačilno nedisciplino. V poslanski skupini Socialnih demokratov se zavedamo, da je plačilna nedisciplina v državi eden od večjih gospodarskih problemov, ki negativno vpliva na gospodarsko rast, vendar bi na tem mestu ponovno opozoril na napoved sedanje vlade oziroma vladne koalicije, da bo na tem področju naredila red in da s prevzemom oblasti plačilne nediscipline ne bo več, pa žal ta plačilna nedisciplina ostaja na dnevnem redu vsakokratne razprave, ko govorimo o gospodarstvu. V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov želim opozoriti na možne posledice sprejetja tega predloga dopolnitve zakona. Kot je opozorila že vlada v svojem mnenju, bi predlagana dopolnitev zakona pomenila, da bi verižna kompenzacija kot običajen način poplačila terjatev favorizirala le določene upnike. S tem zakonom bi torej še naprej podpirali finančno nedisciplino in podprli neenako obravnavo upnikov, tistih, ki niso vključeni v tako imenovano kompenzacijsko verigo. Tudi predsednik vlade je v včerajšnjem odgovoru na eno izmed poslanskih vprašanj poudaril prizadevanje vlade, da odpravi to finančno nedisciplino. In kar je za nas socialne demokrate zelo pomembno, v primeru stečaja bi se torej na ta način stečajna masa zmanjšala na škodo delavcev gospodarske družbe, ki je v stečaju, najšibkejšega in najobčutljivejšega upnika, ki je v postopku, ki bi na ta način dobil oziroma bi na ta način zaposleni dobili še manjša poplačila, kot sicer. Tako kot v primeru zavrnitve avtentične razlage bomo tudi tokrat v poslanski skupini Socialnih demokratov podprli predlog matičnega delovnega telesa, da predlog dopolnitve zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predlagani način namreč, kot sem že dejal, zmanjšuje stečajno maso in oškoduje predvsem delavce, zaposlene v teh družbah, ki so v stečaju, ki so v teh stečajnih primerih že tako ali tako izgubili največ, kar lahko izgubijo. Izgubili so delo kot osnovo za preživetje in nato še to vsoto bornih poplačil iz stečajne mase. Podpiramo predlog matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Martin Mikolič, Nova Slovenija.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V poslanski skupini Nove Slovenije ne bomo podprli predloga spremembe četrtega odstavka 125. člena zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidacije. Predlagatelj predlaga spremembo obstoječega zakona na delu, ki se nanaša na pogoje, kdaj imajo upniki in stečajni upravitelj pravico izpodbijati vsa pravna dejanja, ki ga je dolžnik storil v zadnjem letu pred dnem začetka stečajnega postopka. Gre pravzaprav za izpolnitev poplačil v obliki in način, ki ni običajen. Sodna praksa v Sloveniji namreč že leta stoji na stališču, da poplačilo terjatev v verižnih kompenzacijah ni običajen način izpolnitev obveznosti, če ni ta način izrecno predviden v pogodbi med strankama. To pa pomeni, sodišča se tako odločajo, da mora upnik stečajnega dolžnika vrniti znesek terjatve skupaj z zamudnimi obrestmi v stečajno maso v primeru, če je bila terjatev s strani stečajnega dolžnika poplačana v okviru verižnih kompenzacij, če je bilo to v roku leto dni pred začetkom stečajnega postopka in če verižna kompenzacija ni bila predvidena v pogodbi kot način plačila. In zakaj poslanska skupina Nova Slovenija - krščanska ljudska stranka predloga spremembe ne bo podprla? Veste, kar preveč stečajnih postopkov je bilo na žalost v zadnjih letih. Preveč jih je na žalost bilo zaradi nesposobnih direktorjev in menedžerjev, pa ne samo zaradi nesposobnih ali pa nesposobnih nekaterih, nekateri so zaradi lasnih interesov namenoma delali na tem, da je do stečajev gospodarskih družbi prišlo. Komu naj še danes sploh zaupamo glede na vse afere, ki se vsakodnevno odpirajo? Obstoječi zakon vsaj omogoča, da mora tisti upnik, ki je bil v zadnjem letu poplačan s strani družbe, ki je v stečajnem postopku, v obliki verižne kompenzacije to plačilo vrniti v stečajno maso. Če se to odpravi, daje vso možnost tistemu, ki odloča in celo ve, da bo prišlo do stečajnega postopka, koga bo v primeru poplačila v obliki verižne kompenzacije vključil v postopek. To pomeni, da je lahko nekdo glede na vsa navedena dejstva v ugodnejšem oziroma privilegiranem položaju. In zaradi tega predloga spremembe v poslanski skupini Nove Slovenije ne bomo podprli. Moram pa tudi povedati, da nas v poslanski skupini preseneča, da je to spremembo predlagal državni svet. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bajc, Slovenska ljudska stranka. Prosim.
Gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, predstavnik vlade! V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smatramo in se strinjamo z mnenjem zakonodajno-pravne službe državnega zbora, da predlagana rešitev ne predstavlja ustrezne rešitve obravnavanega predmeta oziroma pravnega vprašanja. Verižna kompenzacija je neobičajen način izpolnitve, saj gre za nadomestno izpolnitev po zakonu o obligacijah, ki je upnik ne more izpodbijati s tožbo. Zato bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke podprli predlog sklepa matičnega delovnega telesa, da obravnavani zakon ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. In besedo ima še gospod Bogdan Barovič, Slovenska nacionalna stranka. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Res je, da predlog zakona želi razrešiti problem podjetij, ki poravnavajo svoje terjatve v oblikah, ki niso vnaprej dogovorjene. Res pa je tudi, da bi bila s priznavanjem verižne kompenzacije kršena načela za enakopravno obravnavanje upnikov. Verižna kompenzacija je pravzaprav podpirala tudi finančno nedisciplino in s priznavanjem le-te bi seveda stimulativno delovali na finančno nedisciplino. To je poslovni vidik. Socialni vidik je prav tako zelo pomemben, kajti delavci, zaposleni pri stečajnem dolžniku, nimajo možnosti verižnih kompenzacij in so prikrajšani za poplačilo svojih terjatev. Matično delovno telo je, tako kot tudi vlada in zakonodajno-pravna služba, ugotovilo, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker bi - če ponovim samo bistveno - verižna kompenzacija povzročala oziroma bi ta predlog posredno povzročil podporo plačilne nediscipline, predvsem pa je predlog zakona neprimeren zaradi tega, ker postavlja upnike v neenakopraven položaj. V Slovenski nacionalni stranki bomo sklep, o katerem danes govorimo, torej da ta predlog ni primeren, podprli.
Hvala lepa. Tako smo končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Obveščam vas, da bomo sejo nadaljevali z glasovanjem ob 13.15 uri. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi, predlagam, da začnemo z odloženim glasovanjem. Upam, da ste imeli dovolj časa za obedovanje, saj naglica ni dobra tudi na tem področju, zlati pa ne pri zakonodajnih zadevah, o čemer priča naš rebalans in živahna debata, ki poteka v zvezi s tem. Prehajamo na glasovanje zbora o predlaganih odločitvah, tako kot je bilo dogovorjeno v jutranjem času. In sicer prvič na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - to je na vprašanja poslank in poslancev. Preden preidemo na glasovanje, bi vas prosil, da preverite delovanje glasovalne naprave. Nerad to ponavljam, ampak na desni strani vložene kartice mora goreti oranžna lučka, kar je znak, da lahko opravite svoje poslanstvo s pritiskom na zaželeni gumb. In v skladu s predlogom poslanca mag. Antona Ropa bo zbor odločal o njegovem naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji, redni seji, opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje mag. Antona Ropa o ukrepih vlade za spodbujanje gospodarske rasti v Republiki Sloveniji." Želi gospod Rop kaj dodati? Želi kdo obrazložiti svoj cenjeni glas? Ne. Hvala lepa. Torej glasujemo. Ugotavljam, da je bilo navzočih 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 43. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca dr. Mateja Lahovnika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje mag. Andreja Bručana na poslansko vprašanje dr. Mateja Lahovnika glede zaščite pravic zavarovancev dopolnilnega zdravstvenega in zagotovitve enotnosti zavarovalnic pred zakonom." Bi želel kdo obrazložiti svoj glas? Nihče. Glasujemo. Navzočnost se je povečala na 69 poslank in poslancev, za 26, proti 43. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, kot je bilo dogovorjeno včeraj, naj bi se poslanska vprašanja nadaljevala v sredo, če se ne motim. Prehajamo na 2. točko, in sicer na drugo obravnavo predloga zakona o začasni zaščiti razseljenih oseb. Vložen je bil en amandma, zato prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, in sicer amandmaju poslanske skupine DeSUS k 5. členu. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Rezman.
Rad bi obrazložil, kako bo glasovala poslanska skupina, kar je najbrž samo po sebi umevno. Se pravi, poslanska skupina DeSUS bo glasovala za, in sicer zato, ker predlaga rešitev v sedanjem predlogu zakona razširja izključitvene razloge, na osnovi katerih ni mogoče pridobiti začasne zaščite pri nas v naši državi, kar pa je v nasprotju z direktivo, ki je bila danes že citirana, za katero nekateri, ki so jo citirali, poznajo celo datum, kdaj je bila izdana, pa jo še niso imeli v rokah, ker če bi jo imeli v rokah, bi prebrali v 28. členu, da se lahko to zgodi samo, kadar gre za huda nepolitična kazniva dejanja in za posebno huda kazniva dejanja kot grožnjo za skupnost države članice gostiteljice. Torej, poslanska skupina DeSUS bo glasovala za ta amandma, vse ostale pa seveda tudi vabimo, da glasujete tako, da bo naš zakon v sklad z direktivo.
Hvala lepa. Še kdo. Torej, glasujemo o amandmaju poslanske skupine DeSUS k 5. členu. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 24 in proti 45. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 45.]] Ker k predlogu zakona ni bil sprejet nobeni amandma, kajti tudi ta amandma edini ni bil sprejet, bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o predlogu zakona opravil v sredo 22. junija po končani 2. točki dnevnega reda te seje. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s 3. točko in sicer z drugo obravnavo predloga zakona o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu. Če dovolite, dr. Gantar, da samo preberem, potem vam bom pa dal besedo. In sicer predlog sklepa se glasi: "Predlog zakona o ukrepih za zmanjšanje onesnaženja okolja s prašnimi delci v Zgornji Mežiški dolini, druga obravnava, ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Preden seveda glasujemo, dajem prvo besedo dr. Gantarju, potem pa še drugim.
Podpredsednik, jaz sem že pritisnil na proti, kakor bom glasoval potem. Dovolite mi, da v imenu poslanske skupine LDS obrazložim naše glasovanje. Mi bomo seveda glasovali proti sklepu odbora, ki pravi, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. S tem seveda pozivamo tudi druge, da glasujemo proti temu sklepu in podrejo pač to, da bi šel zakon v nadaljnjo proceduro. Razprava na matičnem delovnem telesu je pokazala, da ni zares pravne podlage za to, da bi hitro in učinkovito lahko rešili probleme v zvezi z onesnaženostjo delcev, prašnih delcev v Zgornje Mežiški dolini. 17. člen tega zakona, kot smo opozorili, govori o emisijah ne o imisijah. Če želimo reševati na podlagi 24. člena zakona o varstvu okolja, moramo celo območje razglasiti za degradirano območje in za območje z najvišjo stopnjo ogroženosti, kar bi pomenilo udarec za prebivalke in prebivalce Zgornje Mežiške doline, zato seveda menimo, da je najbolj elegantna, najbolj tradicionalna, najhitrejša in tudi najcenejša rešitev, da se sprejeme poseben zakon, ki bo te zadeve razmeroma hitro uredil. Veliko je bilo na tem področju že storjenega, veliko ukrepov je bilo že izvedenih, hkrati pa se moramo zavedati, da je to še en dodaten ukrep, ki bo k temu pripomogel. Jasno je, da vemo, da bodo prebivalke in prebivalci v nekaterih predelih še dolgo morali živeti z onesnaženostjo, ki se bo postopoma zmanjševala. Veseli nas, d se vsi strinjamo z nujnostjo reševanja tega problema, zato nas nekoliko čudi, da pravzaprav ni prave pripravljenosti za sprejem tega zakona. Še enkrat vas torej pozivam in sporočam naše stališče, da bomo glasovali proti sklepu odbora in s tem seveda za podporo zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Gantar. K besedi se je prijavil gospod poslanec Brenčič, potem pa tudi gospod poslanec Gulič.
Hvala lepa. No, s predlaganim zakonom želi predlagatelj z znatnim obsegom državnih sredstev dodatno odpraviti posledice, ki imajo močan vpliv na življenje prebivalstva zaradi dolgoletnega rudarjenja v rudniku cinka in svinca Mežica. To vsekakor razumem in podpiram želje predlagatelja v korist prebivalstva. Želim pa reči sledeče. Za sanacijo degradacije, ki jo je povzročilo dolgoletno rudarjenje, se je na podlagi zakona namenilo že ogromno državnega denarja. In prav je tako. Vendar se je pa istočasno namerno in zavestno enostavno pustilo vnemar hčerinsko podjetje tega podjetja, to je rudnik Sitarjevec Litija. In ta rudnik je zaradi tega enostavno ostal z vsemi potencialnimi nevarnostmi, ki jih to rudarjenje posledično predstavlja za prebivalstvo, povsem nesaniran. In najmanj, kar je potrebno, je treba v bodoče z državnim denarjem sočasno, kot želimo dodaten denar sproščati v okolje Zgornje Mežiške doline, sanirati tudi najnujnejše potencialne nevarnosti, ki grozijo prebivalstvu ob rudniku Sitarjevec Litija. Zato predloga zakona ne morem podpreti. Vsekakor pa mislim, da je namen dober, vendar je treba z enakimi vatli delovati na vseh področjih, ki so degradirana zaradi dolgoletnega rudarjenja. Hvala lepa.
Hvala, gospod Brenčič. K besedi se je prijavil tudi gospod Gulič. Potem imamo pa na spisku še gospoda Vebra in gospo Širca ter gospoda Bevka.
Spoštovani predsedujoči! Cenjene kolegice in kolegi! V današnjih razlagah za zakon in proti njemu oziroma o sklepu komisije in proti sklepu smo slišali kar veliko. Pomembno je predvsem to, da je treba take zadeve reševati tukaj in sedaj in to zelo hitro. Res da vlada obljublja neko kompleksno rešitev, ampak očitno je, da te zadeve pravzaprav bolj pomenijo odlaganje v nedogled. Reševanje teh problemov seveda je nujno bilo že včeraj, predvčerajšnjim in očitno se je tudi že začelo. Zato govoriti o parcialnih rešitvah na nek način nima smisla. Mežiška dolina je pač Mežiška dolina, Sitarjevec je Sitarjevec, Trbovlje so Trbovlje. In če bomo čakali na to, da bomo vse kompleksno reševali, tega ne bomo rešili prav gotovo nikoli. Enkrat bo zmanjkalo denarja, še najbrž prej pa volje. Zato seveda bom glasoval proti predlaganem sklepu oziroma za to, da se ekološke zadeve v Sloveniji rešujejo čim prej.
Hvala. K besedi vabim gospoda poslanca Vebra.
Hvala za besedo. Sam bom glasoval priti sklepu odbora, zato ker želim, da se uveljavi zakon, ki je predlagan, kajti gre za zelo občutljivo tematiko,gre ne nazadnje tudi za zdravje naših najmlajših, ki so daleč najbolj izpostavljeni zaradi težkih kovin v tem okolju. Zakon prinaša tudi zelo učinkovite ukrepe, zelo enostavno primerljive, izmerljive in ne nazadnje tudi izvedljive, kar je redkost pri kateremkoli zakonu, ki jih obravnavamo v parlamentu. In to je tisto, kar si zagotovo želijo tudi lokalne skupnosti oziroma v tem primeru občini Mežica in Črna na Koroškem, kajti le na tak način se lahko učinkovito rešujejo problemi in ta zakon to omogoča. V kolikor zakon ne bo sprejet, bo ostala še vedno neke vrste pravna praznina, katera bo onemogočala ministru za okolje, kljub najavam, učinkovito izvedbo ukrepov, ki bodo sanirali stanje tako, da teh prašnih delcev seveda ne bi bilo več v tem okolju. Zato, kot sem povedal, podpiram ta zakon in ne nazadnje minister, če bo dobil podporo v parlamentu podporo za ta zakon, bo veliko hitreje in laže uveljavil ta interes v vladi, sicer bo pa prepuščen nekim sistemskim rešitvam, ki pa običajno niso učinkovite. Hvala.
Hvala za obrazložitev. K besedi vabim gospo poslanko Širco.
Spoštovani! Ali je sploh mogoče zavrniti sanacijo ekološkega problema? Jaz mislim, da se samo slepi um lahko, ne pa razumni, izogiba reševanju takšnega problemu. In dragi kolegi in kolegice, še posebej Korošci, vi ste vojaki, ne pa razumniki. Igrate se z ljudmi, ki jih življenjsko ogroža svinčeni prah, samo zato, ker rešitve ni predlagala pozicija. Če bi jo predlagala pozicija, bi bila to najboljša. Spoštovani Korošci, spoštovane Korošice! Kaj boste danes porekli, ko vam bodo vaši rojaki v parlamentu odrekli podporo? Gospod Petek vam bo dejal, da je predlog parcialen, da niso dovolj le zasaditve, da ni dovolj le asfaltiranje in odprava površinskih onesnaževalcev. Gospod Petek vam bo dejal, da bo potrebno zamenjati zemljo v celoti ali pa, da se bo potrebno vrniti v socializem, ko so kmetje dobili še odškodnino. Gospod Petek vam bo dejal, da so razmere v Mežiški dolini kritične, a hkrati prav zato, ker so kritične, bo glasoval proti predlogu v zakonu, češ da se bodo začele razmere odpravljati drugje in celostno. Naj razume, kdor more. Ne morem zavrniti predloga o sanaciji problemov v Mežiški dolini.
Hvala lepa. Dve opozorili, čeprav nimamo kodeksa obnašanja, prvič, ne motite z medklici in s hrupom svojih kolegic in kolegov. Drugič, ko obrazlagate glas, lepo prosim, da ne polimizirate, ampak obrazložite svoj glas. Na vrsti je gospod poslanec Bevk.
Hvala, gospod podpredsednik. Seveda bom zakon podprl, ker mislim, da je nujno potreben. Še bolj prav bi bilo, da bi tak zakon predlagala vlada in ne poslanci. To velja tudi za zakon, ki je bil v zvezi z idrijskim rudnikom sprejet v prejšnjem mandatu, ki sem ga sam predlagal, pa bi bil bolj vesel, če bi tak zakon predlagala in sprejela vlada, kajti gre za pomembno sistemsko vprašanje. Ob obravnavi tega zakona oziroma pri obrazložitvi mojega glasu pa bi rad povedal nekaj. Namreč, tako sanacija rudnika svinca in cinka v Mežici kot sanacija rudnika živega srebra v Idriji spada pod ministrstvo za gospodarstvo. Mislim, da je to zgrešeno. Ne gre za gospodarska vprašanja, gre za izrazito ekološka vprašanja, zato menim in obenem ob tej obrazložitvi glasu dajem tudi pobudo, da bi pristojnosti nad zapiranjem obeh rudnikov prevzelo ministrstvo za okolje in prostor, ki je tudi vsebinsko pravo, da prevzame te naloge. Dejstvo je, da se sredstva za zapiranje rudnika, tako v Mežici kot v Idriji, potem sredstva za okoljsko sanacijo in za rudarsko škodo iz leta v leto manjšajo, zato je nujno, da naloge zapiranja obeh rudnikov prevzame okoljsko ministrstvo, in mislim, da bo imelo več posluha za sanacijo obeh ogroženih mest in rudnikov. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod poslanec mag. Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! V duhu znanega slovenskega pregovora, kar lahko storiš danes, ne odlašaj na jutri, bom ta zakon podprl. Zato bom na današnji seji glasoval proti sklepu matičnega delovnega telesa. Kdor iz patofiziologije pozna, kakšen je učinek težkih kovin na žive organizme, živalske in tudi rastlinske, bo vedel, da je njihov učinek počasen, izredno škodljiv, vendar pa vztrajen. In zato je pri tem projektu pomembna hitrost, kdaj se lotimo te protiprašne zapore in zamenjave dela zemljišč, zato je v dobro okolja in ljudi, ki tam živijo, treba k temu pristopiti čim prej. In to je ena taka tema, ki naj bi s politiko ne imela veliko zveze, zato mislim, da je treba vse okoljske rešitve, ne glede na to, v katerem koncu lepe Slovenije se nahajajo, podpreti, predvsem pa, da so hitre in učinkovite. Glasoval bom proti. Hvala lepa.
Hvala. Včasih je sicer težko razlikovati med dvigom rok in pretegovanjem, ampak vendar mislim, da se je gospod Petek javil k besedi.
Verjetno sem bil mišljen jaz, kot Miro Petek, ne Milan Petek, ker jaz živim v Mežici oziroma v Črni. Že 46 let živim v svincu, cinku in kadmiju in vem, kakšno je to življenje. Žal pa mi je, da ta Zgornja Mežiška dolina ni bila sanirana že prej. LDS je imela čas to sanirati dvanajst let. Imeli so svoje ljudi na položaju v rudniku Mežica, v rudniku svinca in cinka v zapiranju. To podjetje je v državni lasti in poslovanje tega rudnika je bilo tako, da je bilo 200 milijonov tolarjev neupravičeno porabljenih. To je ugotovilo računsko sodišče leta 2002. Za prezaposlitev delavcev je bilo porabljenih 39% več, kot je bilo načrtovano oziroma 309 milijonov tolarjev. Se pravi, smo tu pri pol milijarde tolarjev, ki bi jih lahko v teh dvanajstih letih, kar je potekalo zapiranje rudnika, namenili za ekološko sanacijo. In to se ni zgodilo. Ta sanacija mora biti kompleksna. Kot sem že omenil prej, je treba zagotoviti zdravstveni monitoring. Treba je zagotoviti odškodnino kmetom, ki so odškodnino dobivali od leta 1928, ko se je ugotovila onesnaženost mežiškega rudnika oziroma se je priznalo, da žveplov dioksid onesnažuje ta rudnik, pa do razpada Jugoslavije. V času vladavine LDS tega ni bilo mogoče doseči. Zato računam na resnost vlade in da bo izpeljala ta program sanacije Mežiške doline.
Hvala lepa. Ponovno opozarjam, da pri obrazložitvi glasov ni replike. Zato bi prosil, da se pri obrazložitvah izognete polemiki, če ne spravljate v neroden položaj svoje kolegice in kolege. Vsaj opozarjam na to. Več kot to verjetno ne morem narediti. K besedi vabim gospoda Pečeta.
Spoštovani prisotni! Govoril bom o obrazložitvi glasu poslanske skupine, zato bi prosil, da mi upoštevate čas. Hvala. Rad bi poudaril, da poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, kolikor smo dejali v uvodi pri predstavitvi, na tistem mestu, ki je bil namenjen času za vsebinsko debato, in ne na tem mestu, da bi predlog zakona, govorimo o predlogu zakona, podprli. Ocenjujemo, da je zakon dober, da za sabo ne nosi velikih finančnih posledic, in da so tudi finančne posledice razdeljene na posamezne periode oziroma posamezna leta. Po naši oceni je zakon nujno treba sprejeti, po drugi strani pa je treba poudariti, da bi sprejem tega zakona povzročil pozitivne učinke na obeh nivojih, torej na nivoju ohranjanja narave in na nivoju zmanjševanja negativnih učinkov na človekovo zdravje, kar je najpomembnejše. Bi pa rad s tega mesta opozoril, predvsem vas, gospod predsedujoči, in pa vašo poslansko skupino Liberalne demokracije, da se mi zdi, da izjemno nekorektno vodite sejo državnega zbora, posebej takrat, kadar vaši poslanci in poslanke izkoriščajo institut obrazložitve glasu, svojega lastnega in pa seveda s tem verjetno identičnega celotni poslanski skupini, in ko si dovolijo s tega mesta brez vašega opozorila, in to vaši poslanci, ki so ne samo ta državni zbor učili, ampak celo Slovenijo učili o kulturi dialoga in razpihovali zgodbe, tako medijske kot vse ostalo pretiravanje, da upajo določen del poslancev, ki bo predlogu zakona nasprotoval, jih imenovati vojaki oziroma, bom točno povedal, "da so predstavniki slepega uma". Po moji oceni, gospod Pavliha, ste tem jasno nakazali, da niste sposobno voditi seje državnega zbora enakomerno med vsemi poslanci. In če si lahko nekateri poslanci v tem državnem zboru konstantno privoščijo take besedne zveze za označevanje drugih poslancev, tega pa drugim ne dovolite, imate dvojna merila, in to ni prav za vodenje sej državnega zbora. Ob tem bi vas rad še opozoril, da niti na začetku, ker drugače vem, da če bi kdorkoli drug vodil sejo državnega zbora, bi, pa bom uporabil enak termin, kot ga uporablja gospa Širca, vaši vojaki in verjetno vi na tem mestu skočili v zrak, protestno zapustili sejno sobo državnega zbora, ker niste najprej pozvali, naj se pove v imenu poslanskih skupin stališče, ampak ste to avtomatsko izpustili iz vašega načina vodenja. Hvala.
Hvala lepa, gospod Peče, za vaš izčrpen komentar. Jaz sem pač navajen sejo voditi korektno in nobenega ne prekinjam pri seji, še manj pa, da bi ga odslovil iz te dvorane. Sem pa večkrat danes opozoril na to, da poslanci, in to iz katerekoli poslanske skupine naj ne zlorabljajo tega instituta. Vsak ima svoj način opozorila. Eni na grob in neotesan način, drugi pa pač na takšen, ki je v skladu s poslovnikom. Nadaljujemo [[...]]
[[...]]torej na način, ki privilegira eno poslansko skupino, v temu primeru LDS.
Poglejte, tudi to je neotesano, kar ste sedajle naredili. Besedo dajem gospodu poslancu Ruparju.
Hvala, gospod predsedujoči. Ampak veste, pridružujem se gospodu Pečetu. Dovolite si pred vsakim, ki obrazlaga glas, svoje komentarje. Toliko kot vi govorite takrat, kot vodite sejo, ne govori, od predsednika do vseh podpredsednikov, vsi skupaj, nihče. In mislim, da je to nekorektno. Da se vrnem k zakonu. Jaz ga sigurno ne bom podprl. Podprl bom predlog matičnega delovnega telesa. Iz tega predloga zakona ni razbrati nič drugega kot "bi delali", "bi naredili", "bi zapravljali", "bi denar", efekta pa tako kot nikjer v mnogih letih, niti v Mežiški, niti v drugih projektih, ni. In ne nazadnje iz te razprava, ker jo tudi vi predsedujoči niste pravočasno korigirali ali prekinili, ni razbrati nič drugega kot pa: "Miro Petek, če ne boš Korošicam in Korošcem, ne vem kaj naredil, jo boš pa še enkrat "fasal", te bomo pa še enkrat pretepli." Iz tega, gospod predsedujoči, bi bilo zelo zelo korektno razbrati taka sporočila in prekiniti tudi ostale, tudi vaše, še pravi čas. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod poslanec Moge.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Kot planinec in kot mlad profesor matematike sem velikokrat peljal v te kraje ljudi na ekskurzijo. Naš cilj je bila koča na Peci, kjer smo preživeli noč na skupnih ležiščih. In pot je izgledala takole [[...]] [[Smeh v dvorani.]]
Prosim za mir v dvorani!
Pot je izgledala takole, da so nekateri, ki so prvič prišlo v te kraje, videli železarno na Ravnih in so se za glavo prijemali, ko se je valil dim, ko je bil takšen hrup in so sočustvovali z vsemi tistimi, ki živijo v tem okolju. Potem je šla pot naprej. Prišli si v Žerjav, tam je pa, kot da bi stopil na luno, popolnoma degradirano okolje. In Korošci, ki so dajali skozi velik del svojega obdobja, od leta 1900 naprej, kruh vsem Slovencem in Slovenkam s svojo dejavnostjo, so dan danes, kar se tiče razvitosti, na repu. Nimajo nobene avtoceste, znali so pokazati, da so še kako zavedni Slovenci. Samo poglejte plebiscit, pa poglejte Šentanel. Danes, ko bi v te kraje severovzhodne Slovenije, ki so daleč daleč pod povprečjem, lahko z zakonom pripeljali teh nekaj 600 milijonov, si vsi izmišljujemo to, da bo to namesto nas poslancem, ki imamo možnost o tem odločati, storila vlada. Veste, smo med "scilo" in "karibdo" in imam tudi že dovolj izkušenj v državnem zboru, da je bolj imeti vrabca v roki, kot goloba na strehi. In bi zato vse, komur je kaj mar, kar se dogaja na naši severni meji, priporočal, da glasujejo priti sklepu matičnega delovnega telesa in v drugi obravnavi poskušamo ta zakon tako dopolniti, da bodo tudi Korošci dobili tisto, kar jim gre.
Hvala lepa. Edina napaka, ki mislim, da sem jo storil, in se zahvaljujem gospodu Pečetu za kolegialni opomin, je ta, da na začetku obrazložitev nisem pozval, kdo bi želel besedo bodisi v imenu poslanske skupine, kdo bi želel v svojem imenu. Zato dajem besedo dr. Gantarju, ki je pa sam od sebe povedal, da prvič obrazloži glas v imenu poslanske skupine, sedaj ima pa priliko, ker je roko dvignil že večkrat, da pove v svojem imenu. Se opravičujem še enkrat.
Hvala lepa. Prej sem govoril v imenu poslanskega kluba, kar sem tudi povedal. Rad bi povedal na kratko in ne bi polemiziral. Mislim, da je reševanje tega problema res v interesu nas vseh. Zakaj ta zakon? Poglejte, v 90. letih so potekale kar obsežne in kompleksne sanacije tega področja. Ne bom našteval vsega, kar je bilo na rudniku narejenega, na sanacijah hal, na predelavi, na čiščenju dimnih plinov in tako naprej. Vse to je bilo storjeno in rezultat tega je opazen in viden v Zgornji Mežiški dolini in to so poudarjali tudi nekateri danes v tej dvorani. Nekatere posledice onesnaženosti, predvsem tal, bodo še precej dolgo ostale, tudi ob eventualni poznejši zamenjavi zemljišč, in ljudje v tem predelu bodo morali še precej časa paziti na to, kaj jedo, koliko jedo zelenjave in kako jo lahko uporabljajo in tako naprej. To je neizbežno. Tisto, kar je bilo ugotovljeno po zaključeni sanaciji, je, da določena onesnaženost ostaja, in sicer se nahaja predvsem v obliki prašnih delcev. Te raziskave so bile narejene leta 2000 in pred tem se za to ni vedelo. Šele po nekaj letih smo lahko ugotovili, katere luknje, če smem tako reči, niso bile zaprte. In te luknje, recimo, so neasfaltirane, makadamske površine, slabo asfaltirane cestne površine in tako naprej. To ureja ta zakon. Nič več in nič manj. In to ureja na eleganten, hiter in poceni način. Vse druge rešitve so dražje in vprašljive z vidika podlage v zakonu. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospo poslanko mag. Potrato.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ne bom podprla sklepa matičnega delovnega telesa. Sodim namreč, da je treba podpreti sleherno pobudo, ki omogoča, da je okolje, v katerem ljudje živimo, bolj urejeno, zdravo in daje boljše možnosti za življenje naslednjim generacijam. Zato mislim, da tisti, ki ste govorili o tem, da ni to samo področje gospodarstva in varovanje okolja, temveč da je treba dodati še eno področje, področje varovanja zdravja. Rada bi povedala, da menim, da je ta zakon samo eden od tistih ukrepov, ki dopolnjujejo že opravljeno sanacijo. Če pa poslušam argumente proti, češ, da je to samo parcialna rešitev, saj, iz parcialnih rešitev nastajajo celovite. In če so argumenti za odlog tega zakona pač ti, da je treba pripraviti še ne vem kakšen monitoring, kar pomeni, da bodo opazovali in opazovali, analizirali, potem se reševanje problema, ki je velik problem za ljudi v Mežiški dolini, odmika nekam v svetlo bodočnost, ki jo nekateri tukaj tako radi slikajo kot edino pravo, ker menijo, da se vse začenja z njimi. Hvala.
Hvala. Na vrsti je gospod poslanec Kontič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Res je in na mestu je ugotovitev, da bi se v preteklih mandatih lahko storilo na tem področju več. Vendar pa to ne sme biti razlog za to, da se v tem trenutku na tem mestu ne ukrepa. Enkrat bo treba spoznati, da je prejšnja vlada, prejšnja koalicija na prejšnjih volitvah izgubila, izgubila iz različnih razlogov, in da je prejšnja vlada zgodovina. In nenehno obračanje nazaj in govorice o tem, da prejšnja vlada ni storila tega, ni storila onega, pri tem pa spregledati dejstvo, da je zdaj pravi trenutek, da se ukrepa in odpravi tudi pomanjkljivosti, ki so posledica dogajanj iz preteklosti, je seveda sprenevedanje. Jaz mislim, glede na to, da izhajam s področja, ki ima izkušnje z onesnaženjem in nekako mejimo na to pokrajino na to regijo, za katero danes predlagatelji poskušajo začeti sanacijo, vam lahko povem, da je čas še kako pomemben. Mi v Šaleški dolini že nekaj let uspešno odpravljamo posledice rudarjenja in pridobivanja električne energije in tudi danes niso odpravljene vse posledice in tudi verjetno nikoli ne bodo povsem odpravljene posledice rudarjenja in pridobivanja energije. Zato je zelo pomembno, da se ukrepa v pravem času. Danes menim, da je čas, naj uporabim ta izraz, skrajni čas, da se tudi na Koroškem prične z odpravljanjem posledic pridobivanja in na ta način onesnaženja doline. Jaz mislim, da je konec z izgovarjanjem na prejšnji mandat, sedaj je pravi trenutek, da skupaj postorimo nekaj tudi za to območje. Glasoval bom proti sklepu matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Drznil si bom opozoriti vse tiste poslance, ki telefonarijo v dvorani, da to počnejo zunaj, če so seveda korektni in opozorilni do drugih, naj bodo tudi za sebe. Sedaj ima besedo pa gospod poslanec Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Jaz bom podprl sklep matičnega delovnega telesa, in to iz več razlogov. Prvi razlog je ta, ker ta problem ni od včeraj in predlagatelji so kar čudežno danes spregledali, da je čas pomemben, da je treba nekaj narediti za to področje. Kje ste bili prej? Sedaj namreč veste čisto vse rešitve, tudi da bi moralo katero drugo ministrstvo to reševati. Imeli ste vsa ministrstva tako rekoč na razpolago, pa bi se bili zmenili, katero je tisto pravo, pa bi bili to že naredili. Naslednje, zaradi česar bom tudi podprl ta sklep matičnega delovnega telesa, je to, da je v Sloveniji več degradiranih območij. Kolega Brenčič je samo enega navedel, jih je pa še več. Čisto vsi prebivalci, ki živijo na takih degradiranih območjih, imajo pravico do, ne vem, očiščenega zraka, do nekega primernega okolja. Zato je potreben zakon, ki bo stvar reševal, kot vi rečete, sistemsko, kompleksno, dolgoročno, da ne bo potrebno za vsako območje posebej sprejemati zakona takrat, ko se bo mogoče nekdo spomnil. Treba je to reševati celovito. Ne nazadnje je na tej seji minister za okolje in prostor obljubil, da bo v najkrajšem možnem času pripravil ta celovit zakon, po možnosti še letošnje leto. Ne vidim nobenega razloga, da mu ne bi verjel. Zakon naj bi urejal tudi druga območja, ki jih je tudi naštel. Praktično takoj bo pa začel ukrepati, da se bo pripravil monotoring, da bomo tako ali drugače sploh vedeli, kaj se kje dogaja in s tem celovitim zakonom bodo tudi Korošci dobili tisto, o čemer ste prej govorili. Ne morem pa mimo tega, ker sem prej bil tudi v nekem umu imenovan, pa smo bili vsi tisti, ki smo pač na drugi strani, ki bomo ta sklep matičnega delovnega telesa podprli, bi pa rekel, da me zelo preseneča, da takšne nestrpne izjave prihajajo od tistih ljudi, ki najbolj govorijo tukaj pri nas o strpnosti, kako moramo biti strpni. Ampak do sedaj sem dobil občutek, da strpni bi morali biti samo do nekih tretjih, do nas samih smo pa lahko zelo nestrpni. In to me zelo moti. Podprl bom sklep matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu poslancu dr. Lahovniku.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Sam bom glasoval proti sklepu matičnega delovnega telesa in bom na ta način ta zakon podprl, ker menim, da je dober zakon in da rešuje probleme ljudi. Sam prihajam iz Šaleške doline, ki se sooča z enako perečimi problemi. Sem preko hriba doma, bi rekli, kjer je gospod Miro Petek, zato zelo dobro poznam tudi probleme Zgornje Mežiške doline. Zato upam, da meni ne boste tega odrekali. Ne nazadnje sem rojen na Koroškem in moram reči, da me preseneča predvsem ta logika. Če nekaj ni bilo narejeno v zadnjih 12-ih letih, tudi sedaj ni potrebno. Res zanimiva logika. Drugič, vsem tistim, ki trdite, govorite o problemih za časa zadnjih 12 let. Ta ekološka problematika sega nazaj v več desetletij, če želite. In še nekaj bom rekel, tudi ekološka gibanja niso nastala včeraj. Ekološka gibanja so bila v 80-ih letih dober ali pa eden od pomembnih zametkov demokratičnega procesa v Sloveniji. Sam se tega dobro spomnim prav iz Šaleške doline. In res ne razumem, zakaj bi nasprotovali temu zakonu, zakaj bi lahko podpirali sklep matičnega delovnega telesa, ker zakon dobro rešuje probleme. Če menite, da se jih da na drugačen institucionalni način bolje rešiti, lahko vsi tisti to naredite. Ampak to vam seveda ne preprečuje, da danes tega zakona ne bi podprli. Razen seveda, če menite, da je problem v tem, da tudi če je nekaj koristno, je treba zavrniti, če to predlaga opozicija. In razen, če menite, da ta vlada, ki je bila izvoljena, ni dolžna ničesar več narediti, niti podpreti, ker če nekaj ni bilo narejeno v preteklih 12-ih letih, tudi sedaj ni potrebno. Ampak zgodile so se volitve in od takrat je minilo pol leta in čas je, da začnete delati. Dobro jutro, gospodje.
Hvala lepa. Torej tisti, ki bo uspel nekoč potegniti mejo med razpravo, polemiko in obrazložitvijo, bo po moje dobil Nobelovo nagrado. Jaz tega ne znam narediti, zato se vnaprej opravičujem, če kdaj ne vem, kako se odločiti. Ampak ta meja je očitno zabrisana. Na spisku imam še gospoda poslanca Germiča in pa gospoda poslanca Jerovška. Gospod Germič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Torej zato, da smo zapisali v ustavo, da ima vsak pravico živeti v čistem okolju, so prav gotovo bila spoznanja preteklega obdobja in razvoj zavesti, kajti tehnološki in gospodarski razvoj v preteklem obdobju je prav gotovo prinašal pozitivne stvari, prav gotovo pa tudi marsikatero negativno. In za področje, o katerem danes govori ta zakon, nam je prepeval pesem Marjan Smode, torej Korošec, ko je govoril o mrtvi reki. Ko je govoril o mrtvi reki, ki je bila prav gotovo posledica tega, kaj se je v tem okolju dogajalo. In seveda se mi zdi, da je problem sanacije in ustvarjanja pogojev za zdravo življenje predvsem s tem, da ustvarjamo zdravo naravo, zdravo okolje, v katerem živimo, eden izmed temeljnih pogojev. Zato se mi zdi seveda zelo pomembno reči tudi ob ugotovitvi, ko spremljam ta rebalans proračuna, ki je v obravnavi, kjer se znižujejo sredstva za zdravstveno preventivo, to še izredno bolj pomembno. To pomeni, da ustvarjamo pogoje za to, da bodo vsi lahko živeli v čim bolj zdravem okolju. Strinjam se, da bi podpora takšnemu zakonu lahko prinesla tudi hitrejše reševanje mogoče bolj ali manj ekološko degradiranih področij tudi drugje v Sloveniji. Seveda takšen zakon bi lahko k temu pripomogel. In zaradi problemov, ki niso bili rešeni včeraj, da bodo rešeni jutri, bom zakon podprl in bom glasoval proti predlogu sklepa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vsaj to lahko ugotovimo, da je možno ljudi, ki niso v dvorani, imenovati. Upam, da mi tega komentarja gospod Rupar ne zameri. Vabim gospoda poslanca Jerovška.
Hvala lepa. Spoštovani! Stranka, ki predlaga ta zakon, namreč LDS, dviga daleč največ prahu v Sloveniji v zadnjem času z razpadanjem svoje stranke. Ko sem pred dnevi poslušal, da predlagajo nek zakon o zmanjšanju onesnaževanja, sem mislim, da predlagajo zakon o sanaciji lastne stranke, da bodo ta prah sanirali. Vendar tudi tak, kot je ta zakon mišljen in predlagan, ugotavljam, da gre za čisti populizem in demagogijo. Na tak način se Koroški ne da pomagati, kajti v času, ko ste odločali o tem, ko bi lahko pomagali Koroški pri njenih številnih razvojnih in okoljskih problemih, ste pravzaprav pozabili na Koroško. Niti ceste niste dali v program in nič takšnega. Mislim, da je ta zakon odraz zgolj delčka slabe vesti. V preteklosti ste podpirali vse tisto, kar je kritiziral Miro Petek in zaradi česar je bil na smrt pretepen. Nasprotovali ste v začetku tudi ustanovitvi parlamentarne komisije o tem, kajti zavedali ste se, da če se začne ta vozel razvozlavati, da bodo številne negativne stvari, ki ste jih vodili z vašo politiko, na Koroškem prišle v javnost. Zaradi tega se mi dejansko zdi, da če bi takšnemu populizmu in demagogiji prisluhnili in na tak način zapeljevali Korošce, da bi poslali napačne signale na Koroško. Jaz sem trdno prepričan, da je ta problem tako na Koroškem kot drugod, kjer so negativne posledice zaradi preteklih industrij, potrebno reševati. Potrebno pa jih je reševati s pozitivno domiselnostjo ne pa z demagogijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Ugotavljam, da je bilo navzočih 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 29. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je sklep matičnega delovnega telesa sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih v skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker k dopolnjenem predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o tem predpisu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba in tudi vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Najprej vabim poslanke in poslance, ki bi želeli v imenu poslanskih skupin obrazložiti glas. Bi želel kdo v svojem imenu obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je bilo 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah zakona o osebni izkaznici, ponovno v skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ponovno vas obveščam, da me tako vlada kakor tudi zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Kot že prej, vabim najprej morebitne obrazložitve v imenu poslanskih skupin. [[Nihče.]] V svojem imenu? [[Nihče.]] Lahko glasujemo. Navzočih 72 poslank in poslancev, za 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o dopolnitvi zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji, ponovno skrajšani postopek. Odločamo o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvi zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji v skrajšanem postopku ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Nihče.]] Želi kdo to storiti v svojem imenu? [[Nihče.]] Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Potrjen je sklep matičnega delovnega telesa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Zdaj pa prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, IN SICER NA OBRAVNAVO PREDLOGA REBALANSA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2005. Na podlagi 74. člena poslovnika in dogovora na kolegiju, kamor sam sicer po napaki nisem bil povabljen, predlagam zboru, da se obravnava tega predloga preloži na eno naslednjih sej. Seveda je poglavitni razlog, da se to stori, ta, da ni izpolnjen temeljni pogoj za obravnavo v tej dvorani na obravnavi. Namreč, matično delovno telo še ni zaključilo z obravnavanjem amandmajev oziroma rebalansa in kot sem obveščen, bo to naredilo v današnjem popoldnevu in verjetno tudi v večernih urah. O tem predlogu lahko predstavniki poslanskih skupin podajo stališča v trajanju treh minut. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Gospod Peče, prosim. V imenu poslanske skupine, ker obrazložitve drugače ni pri tej točki.
Lahko. Jaz bi vas samo zaprosil za pojasnilo. Zdi se mi oziroma kolikor se lahko spomnim brez magnetogramskega zapisa, da ste rekli, da prehajamo na 12. točko. To pomeni, da smo odprli 12. točko. Ali je bil to samo lapsus z vaše strani, ker mislim, da gre za bistveno razliko? Hvala.
Ne, gospod Peče, tako kot tudi vi pri vodenju seje tudi sam izhajam iz scenarija, ki ga je pripravila strokovna služba. Tu piše, citram "prehajamo na 12. točko dnevnega reda, na obravnavo" in tako naprej in tako naprej. Tudi sam ne vidim bistvene razlike. Če lahko pojasnite? Verjetno gre samo za sopomenko. Izvolite, gospod Peče.
Moj namen je samo to, da si razjasnimo. Če vas jaz prav razumem, smo zdaj odprli debato o rebalansu. To ste namreč rekli, da prehajamo na 12. točko.
Ne, ne, ne, prehajamo na to točko, potem smo pa obravnavo te točke omejili samo na predlog, da se preloži. V redu? Hvala lepa. Kot vidim, ne želi nihče več razpravljati, zato prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Ponovno poudarjam, da se predlog glasi, da se predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2005 preloži na eno od naslednjih sej. Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 5. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 5.]] Zdaj smo pri 13. TOČKI DNEVNEGA REDA. Sem se izognil besedici "prehajamo", in sicer na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2004 IN 2005 - NUJNI POSTOPEK. Komentar je povsem isti kot pri prejšnji točki. Predlog sklepa se glasi, da se obravnava preloži na eno od naslednjih sej. Ponovno lahko predstavniki poslanskih skupin podajo svoja stališča, če želijo. [[Ne.]] Obrazložitve ni. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 4. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 4.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In še zadnja točka oziroma predlog sklepa v okviru te točke, in sicer 14. točka dnevnega reda, obravnava predloga zakona o prevzemu dolga zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije ter zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, nujni postopek. Še malce tišine, lepo prosim. Zopet isti komentar kot pri prejšnjih dveh točkah in predlog se glasi, da obravnavo tega predloga zakona preložimo na eno od naslednjih sej. Želi tu morda predstavnik katere od poslanskih skupin podati svoje stališče? Prosim, gospa Barbara Žgajner.
Hvala lepa. Imam samo eno vprašanje in bi želela pojasnilo z vaše strani. Pri prejšnji točki in pri tej, torej 14. točki dnevnega reda sicer tekoče seje, ampak ne prav današnjega dnevnega reda, se pravi, ti dve točki nista na dnevnem redu za torek, zato bi želela pojasnilo, kako glasujemo oziroma za kaj. Razumem, da sicer niso izpolnjeni poslovniški pogoji za obravnavo teh dveh točk, toda 13. in 14. točka sta na dnevnem redu jutri, torej v sredo, 15.6.2005.
Kot rečeno, sam na to debato nisem bil povabljen. Če je bil na tej debati vaš kolega Peče, morda lahko on to bolje pojasni kot jaz.
Vseeno, vi ste predsedujoči, tako da bi želela, ne vem [[...]]
O tem se glasuje danes. Tak je bil dogovor. Razprave ni. Ne vidim, v čem je problem. Želi kdo drug besedo? Prosim, da glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za glasovalo 58, proti 4. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Preden bom prekinil sejo državnega zbora, bi želel dati besedo še predsedniku državnega zbora, gospodu Cukjatiju. Prosim.
Če dovolite, bi vas rad samo obvestil o današnjem posvetu, ki je bil ob 9.30 uri z vodji poslanskih skupin. In sicer je bilo ugotovljeno, kot ste videli, da rebalans ne izpolnjuje pogojev za obravnavo. Zaradi tega sta bili tudi ti dve točki oziroma oba zakona, ki sta vezana na rebalans, umaknjena s te seje in bosta skupaj z rebalansom obravnavana na eni naslednjih sej, zelo verjetno na izredni seji po zaključku te seje. Od sredinega programa pa sta ostala dva zakona in jutri ob 10.00 naj bi začeli s tem razporedom, ki je bil že sprejet. Vrstni red razprav ostane enak, kot ga imate. Tega nismo spreminjali. Torej jutri ob 10. uri bi začeli z zakonom o reviziji postopkov javnega naročanja, za katerega pričakujem, da bo matično delovno telo obravnavo tega zakona zaključilo do 10. ure. Matično delovno telo ga bo obravnavalo ob 8.30 uri, kot sem obveščen. Če pa matično delovno telo ne bo uspelo zaključiti obravnave do 10. uri, potem se bo seja začela kasneje, in sicer 30 minut po zaključku seje matičnega delovnega telesa. Treba je zagotoviti, da bo matično delovno telo v miru, brez pritiskov zaključilo delo. Potem bo samo še drugi zakon, to se pravi, zakon o dostopu do informacij javnega značaja. Oba se sprejemata po nujnem postopku, torej roki ne veljajo. S tem bo jutrišnje delo zaključeno. V četrtek in petek pa teče vrstni red tako, kot je bil sprejet.
Hvala lepa, gospod predsednik. Čeprav je bilo malce neobičajno, da sem vam dal besedo, mislim, da je bilo to koristno za vse nas, da vemo, kako bo potekalo delo v naslednjih dneh. Prekinjam 7. sejo in jo nadaljujemo jutri.