Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 5. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da ni bilo napovedanih zadržanosti ali odsotnosti poslank in poslancev. Na sejo državnega zbora sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, k 7. točki in kandidata za ministra vlade Republike Slovenije k 7. točki, predstavnika republiške volilne komisije k 1. točki, predstavnike vlade Republike Slovenije k 2., 3., 4., 5. in 6. točki in predstavnika sodnega sveta k 8. točki dnevnega reda. Vse lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 5. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z drugim odstavkom 58. člena poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje. Predlogov za umik ali širitev dnevnega reda nisem prejel, zato prehajamo na določitev dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Navzočih 41 poslancev. Glasovali bomo še enkrat. Prosim, da vložite kartice, pregledate, ali naprava deluje [[lučka na desni strani]] . Ponovno glasujemo o dnevnem redu. Glasovanje teče. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti eden. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red sprejet. Naknadno smo dobili informacijo o seznamu poslank in poslancev, ki so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti. To so: Stanislav Brenčič od 16.00 ure dalje, Feri Horvat, Zmago Jelinčič Plemeniti, dr. Matej Lahovnik od 12.30 do 14.30 ure, Breda Pečan, Milan Petek za pričetek seje, Maria Pozsonec, Jožef Školč od 11.00 do 16.00 ure, Matjaž Švagan od 13.00 do 16.00 ure, Jože Tanko in Vili Trofenik. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DOLOČITEV KANDIDATOV, KI V SKLADU S 14. ČLENOM ZAKONA O POSLANCIH OPRAVLJAJO FUNKCIJO POSLANCA NAMESTO POSLANCEV, KI SO PREVZELI FUNKCIJO V VLADI. Republiška volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev, kateri kandidati imajo pravico nadomeščati poslance, ki so nastopili funkcijo v vladi. Ugotovitev je obravnavala mandatno-volilna komisija, kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Ker ni najavljenih razpravljavcev, zaključujem razpravo. Na podlagi navedenega in v skladu s 14. členom zakona o poslancih dajem na glasovanje naslednji predlog sklepa: V času, dokler izvoljeni poslanci, ki so prevzeli funkcijo v vladi, v skladu z določbo prvega odstavka 14. člena zakona o poslancih ne morejo opravljati funkcije poslanca, opravljajo to funkcijo v skladu z določbo drugega odstavka 14. člena navedenega zakona od današnjega dne: namesto dr. Andreja Bajuka Ciril Testen, rojen 4.4.1947, stanujoč Žagarjeva 3, Tolmin; namesto specialista akademske stopnje Andreja Bručana Polonca Dobrajc, rojena 8.3.1960, stanujoča Cigaletova 8, Ljubljana; namesto mag. Janeza Drobniča Franc Capuder, rojen 16.11.1962, stanujoč Soteska pri Moravčah 4a, Moravče; namesto mag. Andreja Vizjaka Ivan Gril, rojen 12.2.1962, stanujoč na Tratah 13, Novo mesto; namesto dr. Milana Zvera Zvonko Črnač, rojen 23.91962, stanujoč Krajgarjeva 7, Postojna; namesto Miroslava Lucija Jožef Ficko, rojen 12.1.1961, stanujoč Brezovica 5, Puconci; namesto Franca Pukšiča Marjan Pojbič, rojen 6.2.1961, stanujoč Sladki Vrh 35, Sladki Vrh. To je predlog, o katerem bomo glasovali. Še enkrat preverite kartice. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet in poslance vabim naj pridejo v dvorano. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Poslanko in poslance prosim, da zasedejo svoja mesta. Čestitam k njihovi izvolitvi in jim želim prijetno bivanje v naši sredini. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev. Besedo ima dr. Andrej Bajuk, minister za finance. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Državni zbor Republike Slovenije je konec marca letošnjega leta sprejel zakon o davku od dohodkov pravnih oseb na predlog predlagatelja, vlade Republike Slovenije. Eden temeljnih razlogov za pripravo predloga navedenega zakona je bila uresničitev zaveze Republike Slovenije, da uskladi zakonodajo s pravnim redom Evropske zveze, zato so nekatere določbe, ki implementirajo direktive EU, uporablja že od 1. maja letošnjega leta. Začetek uporabe teh členov, sredi leta je rezultat izjemne situacije, to je članstva Republike Slovenije v Evropski uniji, v celoti pa se bo zakon začel uporabljati šele s 1. januarjem 2005. Tako je bila v ta zakon, to je pravni red Republike Slovenije, prenesena tudi direktiva Sveta 90/435 EC o skupnem sistemu obdavčevanja, ki velja za matične družbe in odvisne družbe iz različnih državah članic z dopolnitvama od 23. julija leta 1990, ki se nanaša na davčni režim v zvezi z razdelitvijo dobičkom med družbami iz različnih držav članic. Po direktivi pod določenimi pogoji se odpravi dvojno obdavčevanje razdeljenih dobičkov, ki jih prejme matična družba od odvisne družbe tako, da se pri matični družbi ne obdavčijo ali pa se obdavčijo, vendar se prizna ustrezen odbitek davka od dohodkov pravnih oseb, ki je bil zaračunan v državi vira, država vira pa ne sme obdavčiti z davčnim odtegljajem dobičkov, ki jih matični družbi razdeli odvisna družba. Eden od pogojev po tej direktivi je tudi odstotek udeležbe matične družbe v odvisni družbi, najmanj 25%. V letu 2004 je bila prej navedena direktiva Sveta Evropske unije spremenjena, spremembe so bile objavljene v Uradnem listu EU in v skladu s to direktivo morajo države članice EU prilagoditi svojo davčno zakonodajo do 1.1.2005. Tako mora Slovenija na podlagi te direktive spremeniti ta zakon tako, da se odstotek udeležbe matične družbe v odvisni družbi, ki zagotavlja neobdavčitev dividend ob razveljavitvi oziroma prejemu postopno zniža, tako da znaša od 1.1.2005 20%, od 1.1.2007 15% in od 1.1.2010 10%. S tem se širi krog subjektov, kjer obdavčitev dividend na viru oziroma pri prejemu ne bo. Nadaljnja predlagana sprememba tega zakona se nanaša na dohodke, ki niso zavezani davčnemu odtegljaju. Ta zakon uvede davčni odtegljaj od obresti, ki imajo vir v Sloveniji, plačane rezidentom in nerezidentom. Med te obresti sodijo tudi obresti, ki jih izplača ena banka drugi banki od kreditov, ki jih je dala ta druga banka. Če se banka kot plačnica obresti s tako imenovano klavzulo o brutenju s pogodbo zaveže, da bo v primeru uvedbe davka na obresti prevzela to davčno breme, predstavlja to dodatno obremenitev banke posojilojemalke. Zaradi navedenega se predlaga davčno oprostitev za obresti na viru od kreditov, ki jih najemajo banke od drugih bank, ki izhajajo iz pogodb, sklenjenih pred dnem uveljavitve tega zakona. Ponavljam, pred dnevom uveljavitve. Nadalje vlada Republike Slovenije tudi predlaga, da se davčni režim, ki ga uvaja ta zakon, za področje priznavanja odhodkov iz oblikovanja zavarovalno-tehniških rezervacij, ki jih mora zavarovalnica oblikovati v skladu z zakonom, ki ureja zavarovalništvo, uporabi že davčni obračun za leto 2004. S tem zakonom uvedeni davčni režim je namreč ugodnejši od režima, ki je predpisan z zakonom o davku od dobička pravnih oseb in bi se, če tukaj predlagana sprememba tega zakona ne bi bila sprejeta, moral uporabiti tudi še za davčni obračun za leta 2004. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Iz teh razlogov se predlaga sprejem predloga zakona po nujnem postopku, tako da bo novela zakona lahko veljala že za davčno leto 2005 oziroma se bodo določene rešitve lahko uporabile že za davčni obračun za leto 2004. Naj samo še dodam, da ta predlog zakona in te spremembe je predložila v državni zbor prejšnja vlada, da glede na proceduro sedanja vlaga ni mogla vložiti lastnih amandmajev, podpira pa tiste amandmaje, ki so bili odboru že sprejeti. Hvala vam lepa.
Hvala dr. Bajuku, ministru za finance za dopolnilo obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca odbora, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 2. nujni seji dne 2.12.2004 in v nadaljevanju na 3. nujni seji 14.12.2004 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na 6. seji dne 19.11. sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dohodkov pravnih oseb obravnava po nujnem postopku. Pri delu odbora sta sodelovali predstavnici predlagateljice, vlade Republike Slovenije, in predstavnica zakonodajno-pravne službe državnega zbora Republike Slovenije ter Združenja bank Slovenije. Poleg mnenja zakonodajno-pravne službe z dne 1.12.2004 je odbor obravnaval naslednja dodatna gradiva: amandma poslanca Boštjana Zagorca iz Slovenske nacionalne stranke, predlog za amandmaje Združenja bank Slovenije z dne 1.12.2004 ter delovno gradivo predlogov za amandmaje odbora za finance in monetarno politiko na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe. V okviru druge obravnave na 2. nujni seji 2.12.2004 je bil po predstavitvi predlogov sprememb in po razpravi sprejet sklep, da se nadaljnja obravnava predloženega besedila preloži na eno izmed prihodnjih sej, z namenom, da se do zakonskega besedila opredeli tudi novoizvoljena vlada. Do predloženega zakona se je na seji, ki je bila 9. decembra 2004, opredelila vlada Republike Slovenije, s tem da je državnemu zboru posredovala predlog za nadaljevanje obravnave v roku, ki bi omogočil uveljavitev predloženega besedila s 1.1.2005. Odbor je obravnavo nadaljeval na 3. nujni seji 14.12.2004. Kot delovno gradivo je bilo odboru s strani predsedujočega predloženo gradivo s predlogi amandmajev na osnovi mnenja zakonodajno-pravne službe z dne 14.11.2004 k 4. in novemu 7.a členu zakonskega predloga, s predlogom, da ob sprejetju postanejo amandmaji odbora, kot so razvidni iz nadaljevanja tega poročila. Odbor je opravil glasovanje o amandmajih in posameznih členih zakonskega predloga in na podlagi prvega odstavka 133. člena je bil glede na sprejete amandmaje na seji odbora pripravljen dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila in v katerega so vključeni tudi amandmaji, sprejeti na seji odbora. Smatramo, da je dopolnjen predlog primerna podlaga, zato zboru predlagamo, da v okviru druge obravnave na tej seji ta predlog tudi potrdi in sprejme. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu za predstavitev poročila odbora za finance in monetarno politiko. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Milan Cvikl, ki bo govoril v imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Gospod predsednik, gospod minister, poslanke in poslanci! Na kratko bom predstavil predlog poslanskega kluba LDS k temu zakonu. Zakon bomo podprli, obžalujemo pa dvoje. Obžalujemo, da nismo mogli o tem opraviti razprave že pred štirinajstimi dnevi, na sklicani izredni seji državnega zbora, ker se je pač takrat koalicija odločila, da se mora do tega najprej opredeliti vlada. Vlada je samo povzela predlog vlade, ki je opravljala naloge do 3.12.2004, in vsebinsko ni spreminjala tega zakona, tako da bi lahko razpravo opravili že pred štirinajstimi dnevi. Vendar je bil namen vlade drug. Namen vlade je bil, da danes obravnavamo pomemben zakon, ki se mu reče zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini. Obžalujemo pa seveda tudi to, da na odborih kljub temu da je kar nekaj poslancev, tudi poslanec SDS-a, predsednik odbora se strinjal z nekaterimi amandmaji, med katerimi bi rad rekel par besed samo o amandmaju, ki sem ga prevzel, amandmaju, ki so ga predlagali predstavnik Združenja banke Slovenije, ki so želeli poudariti, da bi z amandmajem k 2. členu in s tem, da bi seveda ta drugi člen bil uveljavljen ves čas tega zakona, prišlo do bolj enakopravnega položaja tistih bank, ki delujejo na našem območju in so v domači lasti, za razliko od bank, ki delujejo na našem območju in so v tuji lasti oziroma več kot 25% v tuji lasti. Na sami seji je bilo povedano, predstavnica vlade je povedala, da vlada amandmaju nasprotuje, čeprav se vlada se o tem formalno ni seznanila, tudi ni bilo nobene korespondenčne seje, na kateri bi vlada lahko tako hitro rekla, da nasprotuje amandmaju, ki na nek način vzpostavlja enakopraven položaj med bankami na domačem trgu. Pred seboj imamo zakon, ki praktično ostaja takšen, kot ga je predlagala prejšnja vlada. Menimo pa, da bi zaradi dodatne utemeljitve Združenja bank Slovenije bilo smiselno podpreti amandma k 2. členu. Formalno ta 2. člen ni odprt, zato seveda je zgodba zaključena. Upam, da bo vlada Republike Slovenije po nadaljnji proučitvi argumentov lahko mogoče predlagala dodatne dopolnitve zakona in zagotovila enakopravnost poslovanja gospodarskih subjektov. V poslanskem klubu bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala gospodu Milanu Cviklu. Besedo ima gospod Matjaž Han, ki bo govoril v imenu Združene liste socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Verjetno se strinjamo, da je bistvena vsebina tega zakona, ali se bomo odločili, da slovenskim bankam zagotovimo slabši položaj, kot ga imajo druge banke. Obdavčitev obresti iz medbančnih poslov, izplačanih nerezidentom, bremeni naše slovenske banke. S to obremenitvijo predlagani zakon postavlja slovenske banke v neenakopraven položaj glede na tiste banke, ki delujejo na našem območju in so v večinski lasti tujcev oziroma imajo tuje banke v njih vsaj četrtinski delež. Postavlja se vprašanje, ali si lahko privoščimo tako obdavčitev medbančnih poslov v tem trenutku. Zaradi tega zakona dejansko dvigujemo ceno kapitala, ki ga v naših bankah plačujejo, ko se pri njih sposojamo denar. Postavljanje domačih bank v neenakopraven položaj ni usmeritev EU, s katero se tako radi primerjamo, saj se medbančni posli v Evropi izjema iz obdavčitve. Naj opozorim, da zakon bode v oči tudi zaradi dejstva, da v bodoče teh obdavčitev v medbančnih poslih v Evropi ne bo. Sprejemanje zakona zato, da bi za obdobje dveh let postavili slovenske banke v neenakopraven položaj, ni smiseln. Edini razlog, ki ga lahko najdemo, leži v obljubi, ki ga je vlada dala, da bodo razprodajali slovenske banke. Ko smo jih spraševali o strategijah in ciljih teh prodaj naših domačih slovenskih bank, odgovora od njih nismo dobili. Nismo jih dobili ne na zaslišanjih kandidatov za ministre in nismo jih dobili na delovnih telesih. Očitno je, da zakon vodi izključno za pripravo terena za nenadzorovano razprodajo slovenskih bank. Taki razprodaji slovenskih bank v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov močno nasprotujemo. Zato pozivam, drage kolegice in kolegi, da tega zakona ne podprete. Hvala lepa.
Hvala gospodu Hanu. Besedo ima gospod Martin Mikolič, ki bo govoril v imenu Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije podpira spremembe in dopolnitve zakona o davku od dohodka pravnih oseb , vezane na zakonodajo Evropske unije in posledično s tem uskladitev zakonodaje Republike Slovenije s pravnim redom Evropske unije. Glede na sprejeti zakon v letošnjem letu je smiselna rešitev, s katerim se le-ta dopolnjuje glede na odpravo dvojnega obdavčevanja področja obdavčevanja medbančnih posojil, kajti sprejeti zakon je uvedel davčen odtegljaj tudi za obresti, ki jih izplačuje banka drugih bank od kreditov, ki jih je dala ta druga banka. V vsakem primeru davek od obresti bremeni prejemnika obresti. Predlagani zakon bo odpravil obdavčitve na viru za določene obresti od kreditov, ki jih najemajo banke od drugih bank. Je pa res, da je 2. in 5. člen dopolnitev osnovnega zakona, ki govorita o izjemi od davčnega odtegljaja teh obresti oziroma konkretni 5. člen, ki opredeljuje časovno veljavnost predlagane spremembe, in sicer se nanaša na obresti iz pogodb, sklenjenih po 21.4.2004 - ali je pravzaprav dovolj jasen izvrševalcem zakonodaje, saj v tem obdobju ni davčne obveznosti za nobene obresti. Glede na to, da bo zakon pričel veljati s 1.1.2005, je potrebno predloge sprememb in dopolnitev, ki jih je že predlagala pretekla vlada, sprejeti, da se bo zakon s strani izvrševalca zakonodaje izvajal v skladu z zakonodajo Evropske unije in udejanil tudi interese zakonodajalca. Zato bomo v poslanski skupino Nova Slovenije predlagane spremembe in dopolnitve in tudi tisto, kar je bilo tudi z amandmaji na odborih predlagano, tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Mikoliču. Besedo ima gospod Josip Bajc, Slovenska ljudska stranka. Prosim.
Gospod predsednik, kolegice in kolegi! Lep dan. Poslanci Slovenske ljudske stranke ocenjujemo za pravilno odločitev državnega zbora, da se je dalo možnost tudi novi vladi, da se je opredelila o spremembah in dopolnitvah zakona oziroma predmetnega zakona, ki ga danes obravnavamo. In ker gre za spremembe zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, osnovnega zakona v največji možni meri uskladitev s predpisi Evropske unije kot tudi direktive Sveta Evrope, poslanci iz Slovenske ljudske stranke podpiramo spremembe in to tako, kot so bile sprejete na matičnem delovnem telesu tega državnega zbora.
Hvala gospodu Bajcu. Besedo ima gospod Sašo Peče, ki bo govoril v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni. Po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke je potrebno prvo izpostaviti kritiko na predlagatelje zakona, in sicer kritiko v tisti obliki, da v ta državni zbor pošiljajo, po naši oceni seveda zelo pomemben, zakon po nujnem postopku v obdobju, ki je onemogočalo normalno razpravo in pa kvaliteten sprejem omenjenega zakona. Iz tega naslova bi rad izpostavil nekorektnost postopka po eni strani do ministrstva za finance, ki je bil postavljen v položaj hitrega pregleda fiskalne politike, in pa drugič, nekorektnost do samega državnega zbora, matičnih delovnih teles predvsem v tistem cilju zasledovanja kvalitetnih rešitev, ki bodo, žal vsaj po oceni Slovenske nacionalne stranke, izpuščene iz vsebine. Tretjič, nekorektnost do zainteresiranih inštitucij, katere bo nad zakon oziroma katere bo vsebina zakona tangirala. Nekateri razlogi, kot jih navajajo predlagatelji, med njimi je podpisan nekdanji generalni sekretar Mirko Bandelj, naj bi spremljali neko osnovno izhodišče, ki naj bi bilo pozitivno, ampak poudarjam, po oceni Slovenske nacionalne stranke pa je izpeljava teh načrtov in zasnov seveda zelo slaba za nadaljnji razvoj fiskalnega sistema in vseh tistih, ki so podrejeni tovrstnemu sistemu. Dovolite, da v uvodnem nastopu poslanske skupine Nacionalne stranke poudarim predloge Nacionalne stranke, ki smo jih ponujali tako na matičnem delovnem telesu kakor vsem ostalim poslancem in poslankam v obliki amandmajev, ampak so bili že na matičnem delovnem telesu zavrženi z 4:5. Ob tem bi rad poudaril še eno nekorektnost s strani enega izmed predstavnikov političnih strank, ki je na samem matičnem delovnem telesu izrazil kritiko poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, ker ni prišla zagovarjati amandmaja na matično delovno telo, torej, odbor za finance, ampak naj vas ob tem obvestim. Gospod, ki je seveda to izpostavil, predstavnik Liberalne demokracije, bi pač moral vedeti, da ravno tudi zaradi njihove želje Slovenska nacionalna stranka nima predstavnika v odboru za finance in je iz tega naslova nemogoče, da bi naš predstavnik amandma zagovarjal. Po moji oceni seveda državni zbor ne bi smel pristajati na tovrstne diskvalifikacije vsebine. Po drugi strani pa bi rad izpostavil oziroma v tem trenutku prikazal vsebino rešitev, kot jih vidimo v okviru Nacionalne stranke. Vsi predlogi, ki smo jih podali, so v osnovi izhajali iz tako imenovane prakse, kajti na nas - in verjamem, da na vse ostale poslanske skupine - so se tokom obravnave omenjenega zakona obrnila različna podjetja. Zakon, kot je izpisan, je po naši oceni seveda zelo sporen z vprašanjem retroaktivnosti, česar se bojijo tudi odjemalci vsebine tega zakona in jaz se s tega naslova oziroma s tega mesta bojim, da se bomo v mesecu januarju srečali že s predlogom za avtentično razlago 68. člena. Če ne drugače, bi pač morali gledati - konkretno bom govoril - da letalskemu prevozništvu omogočimo tisti element, da ne bo finančno, torej fiskalno, kaznovan za svoje posle v preteklosti. Zelo nekorektno je od predlagatelja zakona, da je bremenitve napisal tako dvoumno, da jih v tej hiši polovica razuma, polovica ne, uporabniki zakona pa jih vsi razumejo v tisti obliki - torej, da bodo finančno obremenjeni, in govorimo o milijonih evrov, za posle, ki so jih sklenili v preteklosti. Zato bomo po vsej verjetnosti vložili zahtevo za obvezno razlago dveh točk 68. člena. Po drugi strani pa smo v Nacionalni stranki z drugim amandmajem poskušali ustvariti nekaj, kar bi samo po sebi že moralo biti ustvarjeno v okviru naše države - torej, enakopravnost slovenskih bank oziroma tistih, ki so v našem lastništvu, z bankami, ki imajo lastništvo v tujini. Na naše začudenje nobeden od amandmajev ni bil sprejet, kar pomeni, da v Nacionalni stranki temu zakonu ne moremo dati podpore pri glasovanju. Še enkrat pa v uvodnem nastopu poudarjam, da smo razočarani tako nad delom dela državnega zbora zaradi nekorektnosti pri pripravi omenjenega zakona, pri podajanju posameznih stališč, predvsem pa smo razočarani, da državni zbor po naši oceni ni našel toliko modrosti in posluha ter podprl predloge, ki smo jih v amandmajski obliki pripravili v Slovenski nacionalni stranki. Hvala, zaenkrat.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod Cvikl, imate proceduralno?
Proceduralno pojasnilo gospodu [[...]]
Ali gre za proceduralni predlog glede postopka ali da prekinemo [[...]]? Žal, na predstavitev stališč poslanskih skupin ni replike in prosim, da predstavniki poslanskih skupin to upoštevajo in se korektno držijo načela, da je ta čas namenjen samo predstavitvi stališč poslanske skupine in ne polemiki. Besedo ima gospod Bojan Starman, ki bo govoril v imenu Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Stališče Slovenske demokratske stranke je, da podpira predlagane spremembe in dopolnitve zakona o davku od dohodka pravnih oseb. Razprava na odboru in tudi zelo veliko pripomb ter amandmajev je pokazalo, da so tako pomembni zakoni zelo neprimerni za obravnavo po nujnem postopku. Zato bo verjetno treba v nadaljevanju v miru pregledati in ponovno oceniti vse stvari in celoten zakon, in mogoče bo dejansko treba sprejeti določene dopolnitve. Mislim, da je bilo zaradi nujnega postopka in s tem povezanega roka, v katerem bi zakon moral biti sprejet, če bi naj veljal od 1.1.2005 dalje, onemogočeno dodatno argumentiranje in razprava, pa tudi odgovori s strani vseh predlagateljev. Vendar pa moram opozoriti na to, o čemer ne govorimo, da pa vendar ta predlog, ki ga je praktično podala prejšnja vlada in ga je ta vlada potrdila, da gre tak naprej v naslednjo obravnavo, pa prinaša nekatere spremembe, ki pa so nujne, da se sprejmejo in da veljajo tudi od 1.1. dalje. Tukaj gre vendar za določene uskladitve s pravnim redom Evrope. Gre za določene pomembne stvari. Mislim in ocena Socialdemokratske stranke je, da so te stvari, ta sprememba zakona, ki so v obravnavi, tako pomembne, zato predlaga in bo tudi glasovala za potrditev teh sprememb zakona o dohodku pravnih oseb. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu. S tem zaključujem prvo obravnavo in prehajamo na drugo obravnavo zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev, ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Prosim, da preverite kartice. Prehajamo na glasovanje. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Hvala. Glasujemo. Navzočih 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti 11. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 11.]] Zakon je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev. Besedo ima dr. Andrej Bajuk, minister za finance.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku je pripravljen zaradi različnih potreb, ki so se izkazale po sprejetju zakona o davčnem postopku. Predlagane dopolnitve oziroma spremembe zakona lahko razvrstimo v štiri vsebinske sklope. V prvi sklop sodijo dopolnitve oziroma spremembe, potrebne zaradi uskladitve zakona z odločbo ustavnega sodišča glede načina obračunavanja zamudnih obresti za naknadno ugotovljen davčni dolg. Zato se skladno z navodilom ustavnega sodišča v obrazložitvi odločbe predlaga sprememba, v kateri se za čas od nastanka obveznosti do izvršljivosti odločbe zavezancu za davek zaračunajo le obresti, ki ohranjajo realno vrednost denarja. Hkrati pa se uvaja tudi drugačen način sankcioniranja teh kršitev, in sicer s prekrški. Sankcija za prekrške je odvisna od višine neplačanega davka in je izražena v odstotku. Od tako predpisane sankcije se pričakuje predvsem preventivni učinek. V drugi sklop sprememb sodijo tiste, s katerimi prevzemamo v slovenski pravni red tudi direktivo Sveta 2004-56, ki spreminja direktivo 77 o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve določenih trošarin in davkov na zavarovalne premije. Direktiva se nanaša na dodatne možnosti za medsebojno pomoč držav članic EU pri vročanju dokumentov, povezanih s plačilom davkov v drugih državah članicah, rok za njen prevzem pa je 1. januar 2005. Zaradi uskladitve zakona s sicer veljavnimi načeli pa se predlaga sprememba vrstnega reda poplačila, če pobrani znesek ne zadostuje za poplačilo posamezne vrste davka s pripadajočimi terjatvami ter linearno obračunavanje zamudnih obresti namesto konformnega. V četrti sklop sprememb lahko uvrstimo tiste, ki jih predlaga vlada na pobudo RTV Slovenija v zvezi s pobiranjem prispevka za programe RTV Slovenija. Poleg navedenih sprememb se s tem zakonom odpravljajo tudi posamezna redakcijska neskladja znotraj zakona o davčnem postopku in usklajuje besedilo z zakonodajo, ki je bila sprejeta po sprejemu zakona o davčnem postopku - posledice zelo hitrih postopkov. Večina sprememb je vezanih na začetek uporabe zakona o davčnem postopku v celoti, to je na 1. januar 2005. Zato predlagamo državnemu zboru, da predlog zakona o dopolnjenem besedilu, kot je bilo določeno na seji matičnega odbora, podpre. Naj še k temu tudi dodam, da je ta predlog zakona bil vložen v proceduro v državni zbor po odločbi prejšnje vlade. Hvala lepa.
Hvala dr. Andreju Bajuku, ministru za finance. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca odbora, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki vlade Republike Slovenije. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 2. nujni seji dne 2.12. in v nadaljevanju na 3. nujni seji obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi, ki jo je državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na 6. seji 29.11.2004 sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi obravnava po nujnem postopku. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagateljev, vlada Republike Slovenije in predstavnica zakonodajno-pravne službe državnega zbora Republike Slovenije. Poleg mnenja zakonodajno-pravne službe z dne 1.12.2004 je odbor kot delovno gradivo prejel tudi amandma k 5. členu na osnovi mnenja zakonodajno-pravne službe. V nadaljevanju je bil v okviru druge obravnave na 2. nujni seji, kjer je bil predložen predlog zakona in je bil uveden del razprave 2.12., je bil izglasovan sklep, da se obravnava predloženega besedila preloži na eno izmed prihodnjih sej z namenom, da se do zakonskega besedila opredeli tudi novoizvoljena vlada. Do predloženega zakona se je nato na seji, ki je bila 9. decembra, opredelila vlada Republike Slovenije, s tem da je državnemu zboru posredovala predlog za nadaljevanje obravnave v roku, ki bi omogočil uveljavitev predloženega besedila z dnem 1.1.2005. Odbor je obravnavo nadaljeval na 3. nujni seji 4.12.2004 in je opravil glasovanje o amandmajih in posameznih členih zakonskega predloga in vse sprejel. Na podlagi 1. odstavka 133. člena je glede na sprejete amandmaje na seji odbora pripravljen dopolnjeni predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila, in mislim, da je tudi dopolnjeni predlog primeren za obravnavo in sprejem na tej seji državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu, ki je govoril v imenu odbora za finance in monetarno politiko. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Matjaž Han, ki bo govoril v imenu Združene liste socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani. V Združeni listi socialnih demokratov tega zakona ne bomo podprli. Davčna zakonodaja je bila sicer sprejeta že aprila letošnjega leta, vendar se vlada pozivu združenja bank ni odzvala, niti se ni odzvala povabilu, da argumentira svojo odločitve oziroma jih ovrednoti. Združenje bank Slovenije je imelo 13. decembra letos sestanek nadzornega sveta, naj poudarim, da nadzorni svet zastopa več kot 80% vseh slovenskih bank. Na tem sestanku so ugotovili, da sicer delajo intenzivno že od samega sprejetja davčne zakonodaje aprila letos, vendar se jim zatika zaradi nepravočasnega sprejemanja ustreznih podzakonskih aktov in navodil za poslovanje, za katere je odgovorna prav ta vlada in še posebej ministrstvo za finance. Sprašujem vas, kako je mogoče nekomu naložiti neko delo, brez da bi mu pri tem povedali kaj in kako. Je mogoče slabo, ker imamo v Sloveniji banke, ki želijo poslovati popolnoma legalno? Ne! To je za to dobro, zato ne razumem odločitev vlade, da temu nasprotuje, da nasprotuje legalnemu poslovanju bank. V Združeni listi socialnih demokratov verjamemo, da se v bankah noč in dan trudijo, da bi zagotovili ustrezno informacijsko podporo ustrezno organizacijo poslovanja, vendar so opozorili, da brez podzakonskih aktov in navodil za poslovanje tega projekta žal ne bodo uspeli speljati. Prosili so vladi za odlog uveljavitve tega zakona, vendar tega vlada namenoma ni uslišala. Kdo bo nosil posledice slabih učinkov odločitev vlade? Odgovor je preprost, za nastale posledice forsiranje vlade Republike Slovenije bodo prisiljeni hrbte nastaviti varčevalci, klienti bank, njihovi partnerji ali če se lahko izrazim širše, volivke in volivce, torej tisti, ki so verjeli, da Slovenijo čakajo boljši časi. Ne verjamem, da lahko rečemo, da prihajajo boljši časi, če so prvi ukrepi podobni udrihanju po hrbtih, torej po hrbtih volivk in volivcev. Predlaganega zakona tudi ne bomo podprli, ker vlada ni pokazala nobenega interesa, da bi svoje odločitve obrazložila; nobenega interesa ni izkazala tudi na odboru za finance in monetarno politiko, torej, na osnovnem delovnem telesu tega državnega zbora. Na vprašanje, kakšno gospodarsko škodo bodo povzročili s tem dejanjem, niso želeli odgovoriti. "Ne vemo," je bil odgovor ali pa, še bolje, "nismo ocenili." Na sejo delovnega telesa so prišli popolnoma nepripravljeni, tako z vsebinskega vidika kot z vidika sodelovanja z državnim zborom. Veste, narediti nekaj samo zato, da se navzven pokaže, da je nekaj storjeno, ni dobro. Pametni ljudje predvidevajo posledice svojih dejanj; tej vladi pa očitno ni mar za posledice. Ko je bila vlada imenovana, je sprejela odgovornost. Ministri so tudi prisegli, da bodo delali v dobro ljudi. Ne razumem pa, ali varčevalci, komitenti in poslovni partnerji niso všteti v to kategorijo? Mislil sem, da boste delali v dobro za vse in ne samo zase. Drage poslanke in poslanci, prosim, da prisluhnete glasu razuma in tega zakona danes ne podprete. Hvala lepa.
Hvala gospodu Hanu. Besedo ima gospod Alojz Sok, ki bo govoril v imenu Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister s sodelavci, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Najprej bi želel izkoristiti to možnost in pozdraviti poslanko in poslance, ki so se nam danes pridružili v tem državnem zboru. Ko pa poslušam te predhodne nastope v imenu poslanskih skupin, pa kratko malo ne vem, kaj naj si o tem mislim. Ker pa se s te govornice ni možno opredeljevati do stališč poslanskih skupin, bom povedal nekoliko drugače. Torej to, kar danes sprejemamo, je pravzaprav delo prejšnje vlade, ki nas je dejansko spravila v časovno pat pozicijo, da moramo danes to sprejeti, da bi ti popravki zakona o davčnem postopku začeli veljati s 1. januarjem naslednjega leta. Torej, tu gre za to. Nova vlada niti ni imela dovolj časa, da bi se lahko do vseh teh sprememb opredelila. Zaradi tega smo v koaliciji predlagali, da se je ta točka, tako kot še drugi dve, umaknila iz sklica predhodne izredne seje, da smo tako pridobili ustrezen čas. V obrazložitvi tega predloga prejšnja vlada, sedanja opozicija, ki pravi, da za to ne bo glasovala, obrazlaga, da gre pri tem predlogu za redakcijske popravke, ki so nastali zaradi sprejetih amandmajev. Kdo jih je sprejel? Opozicija najbrž ne. Torej, danes, skoraj po enem letu pa ugotavljajo, da je treba zaradi redakcijskih popravkov spremeniti nekatere člene. Nadalje v obrazložitvi ugotavljajo, da je treba zakon uskladiti z zakonom o upravnem postopku. To pa se mi zdi še najbolj sporno. Kot da eno leto ni bilo časa ugotoviti, da ta zakon ni usklajen z zakonom o upravnem postopku. To je pravzaprav katastrofa. In tretja zadeva, ki je zelo pomembna, gre za uskladitev z odločbo ustavnega sodišča. Vlada v obrazložitvi - se pravi, prejšnja vlada - navaja, da zamudnih obresti, se pravi, obresti na obresti, ne poznajo niti v Avstriji, niti Nemčiji, niti na Nizozemskem. Pri nas, v Sloveniji, pa je pravzaprav to moralo ugotoviti ustavno sodišče. In šele ustavno sodišče je povedalo, da v tej državi počnemo nekaj, kar je protiustavno - se pravi, da se davčne zavezance sankcionira skozi zamudne obresti. In če bi sedanja vlada tem rešitvam nasprotovala, potem bi to nemogoče stanje na nek način podpirala in ga uzakonjala naprej. Tako sedanji vladi res pri tem ne gre nič očitati, ampak pozdraviti, da je takoj pristopila k spremembi in da podpira spremembe tega zakona. S tem zakonom se uvajajo tudi nekatere logične spremembe, kot je sistem poplačil, da se vrstni red teh poplačil v sistemu uredit tako, kot velja na vseh področjih. Potem, da se v slovenski pravni red vnese direktivo Sveta Evrope, in sicer o medsebojnem sodelovanju na tem področju, da se zbornicam in pa RTV Slovenija dopusti možnost, da same določijo tisti znesek, do katerega se ne obračunava zamudnih obresti, in pa seveda to, kar sem povedal že prej, da se ne sankcionira zavezancev za plačilo davkov skozi obračunavanje zamudnih obresti. To bo veljalo od sedaj naprej, ko je ta zakon sprejet. Sam pa mislim in v poslanski skupini smo prepričani, da bo treba zakon o davčnem postopku v kratkem spremeniti tudi v tej smeri, da bo ta zakon nekoliko bolj zaščitil davčne zavezance. Kajti, očitno iz tega, da se je lahko zaračunavalo obresti na obresti, pomeni, da danes zavezanec pred državo pomeni tisti slabi člen v verigi, s katerim se seveda lahko počne karkoli se državi zljubi in zahoče. V tem primeru je to ugotovilo ustavno sodišče. Ministrstvu za finance predlagam in tako kot je tudi minister obljubil, da bo to zakonodajo finančno ministrstvo v celoti pregledalo in pripravilo tudi tiste spremembe, ki bodo pomenile večjo varnost za davčne zavezance, kot pač tistega nasprotnega partnerja v tem postopku. V poslanski skupini Nova Slovenija bomo ta predlog danes podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Soku. Besedo ima gospod Josip Bajc, ki bo govoril v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Enako kot pri prejšnji točki dnevnega reda ocenjujemo, da je prav, da se je opredelila tudi nova vlada okoli predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku. Enako smo presenečeni v Slovenski ljudski stranki kot pri Novi Sloveniji, da tako na matičnem delovnem telesu kot tudi danes predstavniki strank, ki so tvorili koalicijo v prejšnjem mandatu, nasprotujejo spremembam in dopolnitvah tako tega kot prejšnjega zakona, glede na to, da je njihova, če lahko uporabim ta izraz, vlada pripravila te spremembe in dopolnitve zakona. Enako bi se pridružil razpravi kolega Soka, ki je ugotavljal, zakaj oziroma obrazložitvi, ki jo navajajo predlagatelji spremembe in dopolnitve zakona, citirajo nekatere določbe, nekaterih zakonov, ki bi jim morali biti poznani že takrat. Predvsem sem pa presenečen, glede na to, da je ta bil zakon sprejeman v letu 2004 aprila meseca, začel, pa mislim, da z začetkom maja meseca letošnjega leta in da osnovni zakon je predlagala ta koalicija, ki je danes opozicija, in je tudi spremembe in dopolnitve tega zakona predlagala takratna pozicija, sedanja opozicija. Glede na to, da se je matično delovno telo opredelilo o vseh posameznih amandmajih in zakonu in da tudi sedanja vlada soglaša s temi spremembami, bomo poslanci Slovenske ljudske stranke podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku, tako kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu.
Hvala gospodu Bajcu. Besedo ima gospod Sašo Peče, ki bo govoril v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni. Moj uvodni del bo enak prejšnji točki, torej, poudarek bomo dali na sam postopek predlaganega zakona. Jaz moram še enkrat s tega mesta nasloviti kritiko na predlagatelja zakona, da omenjeni zakon pošilja v parlamentarno proceduro in pa seveda tudi v vladno proceduro, kajti vlada in parlament sta se morala oba opredeliti do vsebine omenjenega zakona po nujnem postopku. Med tem pa je treba upoštevati dejstvo oziroma vzeti na vedenje, da je direktiva Sveta, na katero se predlog zakona sklicuje v svoji vsebini, prišla v našo državo že 21. aprila leta 2004. Torej je bilo še pa še časa, da bi v prejšnjem mandatu, v prejšnjem sklicu, sicer pod drugo oblastjo, zakon v življenje spravili po normalnem postopku in da bi matična delovna telesa, kakor tudi seveda vlada sama z resornim ministrstvom, pripomogla po naši oceni k boljšemu zakonu. Kar se tiče sklopov, kot nam jih je predstavil minister za finance, je treba poudariti, da kar se tiče prvega sklopa, to je tako imenovanega naknadno ugotavljanja oziroma naknadnega ugotavljanja davčnega dolga in z njim povezana vsebina, to je predvsem vsebina v obliki sankcije, sankcije v procentih, se v Nacionalni stranki, po naši oceni seveda, sprašujemo, ali je smiseln pristop procentualnosti, torej do določanja sankcij v smislu preventive. Torej prvo vprašanje smiselnosti oziroma bolje rečeno vprašanje učinka, ali bo zakon s to predpostavko, torej procentualne zasnove, dosegel svoj učinek. Kar se tiče drugega dela, torej direktive Evropske unije, kar se tiče prenosa po eni strani transparentnosti med članicami držav Evropske unije in pa plačevanja, jo moramo v Nacionalni stranki pozdraviti. Prav tako tudi tretji del, torej vrstni red poplačila. Rad pa bi se dotaknil še besedila zakona v obrazložitvi, in sicer pod cilji in načeli zakona, kjer piše, "v prvi fazi je to mogoče doseči predvsem z določenimi sankcijami za kršitve predpisov", kjer nas je uvodničar in pa nekateri predstavniki stališč poslanskih skupin seznanil s tistim preventivnim učinkom sankcij. Med tem pa naj izpostavim s tega mesta, da smo v tem istem državnem zboru oziroma ste zavrgli kazenski zakonik, ki je enako predvideval, torej sankcijo kot preventivo, za zmanjšanje spolnega nasilja, predvsem spolnega nasilja nad otroki. Ampak takrat ne vlada ne potrebni del državnega zbora ni sprejel te teze, da lahko sankcije delujejo tudi preventivno. Iskreno upam, da bo danes izražena vsebina nekaterih predstavnikov, ki po moji oceni bodo zagotovili podporo omenjenemu zakonu, veljala tudi naprej, ko bomo v Nacionalni stranki ponovno prišli s kazenskim zakonikom, ki bo sankcioniral močneje v smislu preventive, torej preprečevanja števila posilstev v naši državi, in iskreno upam, da boste tisti, ki ste danes sprejeli to teorijo na znanje in nam jo ponujate kot argument, zakaj zakon sprejeti, takrat ravnali enako. V naslednjem delu pa bi se rad dotaknil, po moji oceni oziroma po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke na neke vrste paradoks pisanja vsebine omenjenega zakona. Poglejte, piše "ocene drugih posledic" pod zaporedno številko 6: "Ocenjujemo, da bo zaradi jasnejših pojmov in uskladitvijo z načelom pravne države zakon pozitivno vplival na razmerje med davčnimi organi in davčnimi zavezanci in prispeval k prostovoljnemu izpolnjevanju davčnih obveznosti." Mi sicer ne verjamemo, da bomo s tem zakonom pristopili k prostovoljnemu izpolnjevanju davčnih obveznosti. Ne verjamem, da kdorkoli v tej državi verjame v to, da bo prišlo do prostovoljnega. Po drugi strani pa predlagatelj gradiva na isti strani omenja sankcije. Torej bi le prosil drugič predstavnike vlade oziroma tiste, ki predloge zakonov pišejo, da se dogovorijo oziroma odločijo in uporabijo vsebinsko samo en pogled: ali je to prostovoljno ali so pa to sankcije, ne pa pisati vsega skupaj; torej, v enem odstavku prostovoljno, dosegli bomo, da bodo ljudje z veseljem plačevali davke, v kar ne verjamem. Po drugi strani pa jim celo poveste, da bodo kljub prostovoljnosti pa sankcije tukaj. Po naši oceni bi bilo seveda mnogo boljše za uvod zakona v njegovo življenje v novem letu, če seveda ne bi bili taki paradoksalni, po naši oceni zelo nesmiselni stavki znotraj. In za zaključek dovolite, da izpostavim besedilo enega izmed predstavnikov poslanskih skupin, ki je izpostavil, da se bo zakon odražal tudi v dodatni zaščiti zavezancev, torej davčnih plačnikov oziroma v njihovi večje varnosti. Če bo to obveljalo, vsaj v eni desetini, potem je to razlog, zakaj temu zakonu v poslanski skupini Nacionalne stranke ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič, ki bo govoril v imenu Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke meni, da gre pri predlaganem zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku za nujne in potrebne spremembe obstoječega zakona o davčnem postopku, ki stopi v veljavo s 1. januarjem 2005 - poleg redakcijskih popravkov in uskladitve s splošnimi pravnimi načeli, pa tudi z evropsko direktivo. Se pa pomembna sprememba nanaša tudi na uskladitev z odločbo ustavnega sodišča, ki je odločilo, da je sedanja ureditev glede zaračunavanja zamudnih obresti od dne nastanka obveznosti, ne glede na to, da je davčni organ to obveznost ugotovil naknadno, torej da je to v nasprotju z načelom pravne države, ki ga določa ustava Republike Slovenije. Zato sedanja predlagana rešitev v skladu s tem načelom določa, da se v tem času zaračunavajo le obresti, ki zagotavljajo realno ohranjanje vrednosti. Če bi ne uveljavile te spremembe, bi po sedanji ureditvi, ki stopi v veljavo, kot rečeno, 1. januarja 2005, začeli uporabljati z ustavo neusklajen zakon. Zato je to razlog za nujni postopek. Bi pa ob tem rad povedal tudi sam zelo jasno, da je predlagatelj teh sprememb zakona o davčnem postopku prejšnja vlada in zato bi tudi sam rad izrazil začudenje nad stališčem ene od poslanskih skupin, konkretno Združene liste socialnih demokratov, ki je napovedala, da nasprotuje temu zakonu. Kako se bo opredelila stranka LDS, bomo videli kasneje. Glede na to, kako se je opredeljevala na matičnem delovnem telesu, bi smatral, da tudi ona nasprotuje temu zakonu, kar je res nenavadno glede na to, da je prejšnja vlada, ki sta jo podpirali obe stranki, da je prišlo do spremembe mnenja pri njih. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zato ugotavljamo, da predlagani zakon, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, sledi zahtevam, ki jih narekuje evropski pravni red, ustavno sodišče in potrebe sedanjega časa, zato bomo predlagani zakon seveda podprli. Hvala.
Zahvaljujem se gospodu Dimitriju Kovačiču in vabim k besedi mag. Cvikla.
Hvala lepa. V imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bomo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku podprli, ker s samimi predlogi, ki jih je predlagala vlada in seveda potrdila vlada, ki je nastopila funkcijo 3.12., urejamo vrsto stvari, ki so nujne in zato je bilo korektno imeti o tem nujni postopek in opraviti razpravo, kot je bilo to narejeno. Bi pa seveda izkoristil to priliko, da bi pojasnil, da vsak poslanec lahko pride na odbor za finance in pojasni svoje amandmaje in da to ni v nasprotju z redom v tem državnem zboru, razen če se ta red spreminja. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu Cviklu za predstavitev. S tem so bila zaključene predstavitve stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. Ugotavljam, da amandmaji niso bili vloženi. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Glasovali bomo o zakonu. Želi kdo obrazložitev glasu? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na glasovanje. Glasovanje je končano. Od navzočih 64 poslancev je za predlog tega zakona glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNI SLUŽBI, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev. Prosim, gospod dr. Andrej Bajuk, minister za finance.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Bistveni namen sprememb predloženega zakona o davčni službi je ureditev oziroma podaljšanje prehodnega obdobja, v katerem morajo inšpektorji, ki ne izpolnjujejo pogojev glede univerzitetne ali visoke strokovne izobrazbe, le-tega izpolniti, če želijo nadaljevati delo na delovnem mestu inšpektorja. Za izpolnitev teh zakonskih pogojev se predvideva obdobje štirih let. Hkrati pa se tudi predvideva, če v enem letu niso formalno začeli to izpopolnjevanje, da se jih takoj prerazporedi na ustrezno delovno mesto znotraj davčne uprave. V primeru, da ne bi določili prehodnega obdobja za izpolnitev pogojev za opravljanje del in nalog inšpektorja, bi večje število delavcev, ki ta dela že opravljajo in imajo pri svojem delu večletne izkušnje, morali premestiti na druga delovna mesta, kar bi zmanjšalo število pooblaščenih delavcev, to pa bi lahko pomenilo manjše število izvedenih inšpekcijskih pregledov na terenu in posledično večjo nevarnost za prihodke državnega proračuna. Poleg tega s spremembo zakona uvajamo novo kategorijo oseb, ki se evidentirajo v davčnem registru. To so združenja oseb po tujem pravu, ki nimajo pravne osebnosti. Tretja vsebinska sprememba zakona pa se nanaša na redakcijsko uskladitev besedila zakona z izrazoslovjem, uveljavljenim v delovnopravni zakonodaji. Predlagamo, da državni zbor zakon v dopolnjenem besedilu, kot ga je pripravil matični odbor, podpre. Hvala lepa.
Zahvaljujem se gospodu ministru dr. Bajuku. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca odbora, da predstavi poročilo odbora. Izvolite, gospod Starman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Postopek obravnave na dveh sejah odbora, na 2. in 3. nujni seji, je potekal popolnoma enako kot pri obravnavi prejšnjih dveh zakonov, zato vam ne bi tretjič ponavljal istega vrstnega reda dogodkov. Smatramo, da je dopolnjen predlog zakona, ki ga je na podlagi prvega odstavka 133. člena pripravil odbor za finance in monetarno politiko in je sestavni del tega poročila, primeren za potrditev na današnji seji državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa, predstavniku odbora, gospodu Starmanu, se zahvaljujem za besede. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem gospodu Martinu Mikoliču, Nova Slovenija.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini Nova Slovenija bomo vsekakor spremembe in dopolnitve podprli glede na to, da od 1.1.2005 davčno inšpekcijska služba mora delati, to pa pravzaprav pomeni, da tudi mora biti zagotovljen kader za izvrševanje teh nalog. Kot je bilo že povedano, vsi ti zakoni, ki se danes obravnavajo, jih je predlagala oziroma tudi sprejela pretekla vlada in glede na dopolnitve in spremembe tudi predlagala pretekla vlada. Moram povedati, da nas določene zadeve v poslanski skupini Nove Slovenije pravzaprav nekako presenečajo glede tega, da ni bila narejena analiza glede kadrov, ki bodo na razpolago po 1.1.2005, da se bo ta pomembna funkcija oziroma pomemben del za izvajanje zakonodaje lahko tudi izvrševal. Glede na to, da se je naknadno ugotovilo, mislim, da ni najbolj bistveno tisto, kar se je obravnavalo na odboru, ali bomo po zakonu o javnih uslužbencih nekomu podaljševali določena delovna mesta, da je predvsem tu pomembno, da bodo strokovno usposobljeni ljudje to pomembno funkcijo naprej opravljali, da je to bistvo te dopolnitve. To pa pravzaprav pomeni, če hočemo striktno izvajati, tudi zagotoviti ustrezno število inšpektorjev, strokovno usposobljenih delavcev z delovnimi izkušnjami oziroma s strokovnim izpitom. S sprejetim zakonom, ki bo začel veljati s 1.1.2005, bi zaradi pogojev glede potrebne izobrazbe sledil izpad večjega števila davčnih inšpektorjev. Kot je bilo povedano, se to nanaša na 73 teh oseb oziroma teh davčnih inšpektorjev. Kot sem že omenil, v poslanski skupini Nova Slovenija podpiramo predlog najpomembnejšega člena te dopolnitve, ki do določenega časovnega obdobja s pogojem pridobitve izobrazbe dopušča sedanje pogoje oziroma do nadaljnjega za tiste z višjo strokovno izobrazbo, ki imajo največ 5 let delovne dobe do upokojitve. Prav gotovo bi bilo opravljanje temeljnih nalog s 1.1.2005 znatno oteženo, glede na to, da v tako kratkem časovnem obdobju ni možno zagotoviti ustrezen kader. To je jasno. Ko govorim o ustreznem kadru, ima v mislih ljudi z delovnimi izkušnjami s področja davčne zakonodaje in seveda opravljenim ustreznim strokovnim izpitom. Je pa res, da od vseh, ki pa bodo nekako pogojno opravljali to delo inšpektorjev, odvisno, ali bodo to delo opravljali tudi po tem času ali pa bodo morali to delo prepustiti, ko tako radi večkrat rečemo mlajšim z ustrezno strokovno izobrazbo, ki čakajo na delo oziroma so trenutno brez dela. Seveda bomo v poslanski skupini Nova Slovenija predlagane spremembe in dopolnitve podprli. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Mikoliču. Besedo ima gospod Josip Bajc, ki bo govoril v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi iz enakih razlogov, kot prejšnja dva. Posebej smo pa zadovoljni, da se je našla rešitev, ki življenjsko obravnava 5. člen spremembe in dopolnitve zakona oziroma novi 53a. člen iz vseh razlogov, ki jih je predhodnik tudi obrazložil, da se ljudem, ki so pripravljeni, ki so strokovno delali, nimajo pa v tem trenutku ustrezne šolske izobrazbe, omogoči, da to delo naprej opravljajo in da v tem členu opredeljenih rokih tudi pridobijo ustrezno šolsko izobrazbo. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo spremembe in dopolnitve zakona o davčni službi podprli.
Hvala gospodu Bajcu. Besedo ima gospod Sašo Peče, ki bo govoril v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani. Tudi zakon, ki je zdaj pred nami, teži oziroma ima za osnovo enako izhodišče kot oba omenjena oziroma prej obravnavana zakona. Torej, po eni strani govori o novem modernem pojmu prostovoljnosti plačevanja davčnih prispevkov davčnih zavezancev, po drugi strani pa še v istih stavkih oziroma v enaki vsebini govori o sankcijah, kaznovanju oziroma o obveznosti javne dajatve. Jaz bi resnično prosil v imenu poslanske skupine Nacionalne stranke, če se lahko v prihodnje, kadar imamo davčne zakone, ker vsi vemo, da so davki obveza vlade Republike Slovenije, katerakoli je, ali prihaja iz te ali druge opcije, izogne po moji oceni posmehu oziroma v posmeh državljanom in pa državljankam, ko govori o obveznih dajatvah v smislu prostovoljnosti prispevka. Po moji oceni so tovrstne prispodobe zelo ponižujoče do državljanov in državljank. Kar se tiče ciljev zakonov, ki jih omenjeni zakon, ki je pred nami, zasleduje, prikazujejo na prvi sklop tako imenovane usklajenosti, naj si bo na področju terminologije, področju naslovov pooblaščencev in v tretjem delu, ki bi mu namenili nekaj več časa, vsaj v poslanski skupini nacionalne stranke, to je zahteva po dopolnitvi izobrazbe in roku, ki ga zakon od uveljavitve daje, da pač ustrezni kader pridobi tako imenovano ustrezno izobrazbo, in sicer v štirih letih za opravljanje neke vrste, v narekovajih dajem, neke vrste internega izpita. Iz tega naslova v Nacionalni stranki zastavljamo vprašanje, iskreno upamo, da nam bo vlada lahko odgovorila iskreno upamo - zakaj iz same vsebine zakona ni razvidno, prihaja do potrebe po izobraževanju. Razumeli bi, če bi bile notri opredeljene nove naloge. Razumeli bi zahtevo po novem znanju, če bi bili v zakonu opredeljeni novi načini davčnih specifikacij, obračunov česarkoli. Ampak nič od tega ni opredeljeno v tej vsebin tega zakona. Zakaj potem zahtevamo neko novo izobrazbo? Samo zato, da bomo lahko rekli, da imamo v davčnih službah v naši državi pred Evropejci pa samo take s tako in tako izobrazbo, kljub temu, da bodo opravljali identično ali pa enako nalogo, kot so jo pred tem. V čem je smisel zahtevanja nove izobrazbe, to je ustvarjanja dodatnih pogojev pridobivanja ustrezne izobrazbe. Ali je bila do sedaj neustrzna? Ali so do sedaj dvačni uslužbenci imeli neustrezno izobrazbo? Po moji oceni ne. Razumeli bi, vsaj v poslanski skupini Nacionalne stranke, zahtevo po šolanju, izobraževanju, kakorkoli hočete, če bi zakon prinašal tudi nove naloge za njih in bi pač videli, da s staro izobrazbo niso bili kos tem nalogam. Ampak tega v tem zakonu ni. Zakaj je do tega prišlo? Mogoče je imel kateri od državnih uradnikov v vladi Republike Slovenije preveč časa in ni imel kaj drugega delati in je rekel, en segment delavcev bo moral imeti višjo izobrazbo, sicer ne vemo, zakaj, ampak dobro se sliši. Mogoče se bomo lahko nekje pohvalili glede naših inšpektorjev. Ampak v Nacionalni stranki nasprotujemo tovrstnemu početju, ki je popolnoma brezpredmetno. Zahtevati neko novo izobrazbo, nek nov izpit, dati za to štiri leta časa, ali več ali manj, saj ni važen termin, ne da bi istočasno povedali, zakaj je to. Dokler takih odgovorov v okviru Slovenske nacionalne stranke ne bomo pridobili, tovrstnih bremenitev, naj si bo bremenitev v smislu časa, kot ga bodo porabili ti, ki morajo biti podvrženi temu novemu preiskusu, preiskusu česa, niti ne vemo kaj bo, ne moremo podpirati. Zato tudi v okviru tega zakona, vsaj kar se tega dela tiče, torej tega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič, ki bo govoril v imenu Slovenske demokratske stranke, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ugotavlja, da gre pri predlaganem zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi za nujne in potrebne spremembe obstoječega zakona o davčni službi in te spremembe bodo omogočile, da z začetkom prihodnjega leta, torej s 1. januarjem 2005, ko ta zakon stopi v veljavo, ne bo prišlo do izpada znatnega dela proračunskih prihodkov iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb. V obstoječem zakonu o davčnem registru namreč niso vsebovana združenja oseb po tujem pravu, ki so brez pravne osebnosti, so pa zavezanci za plačilo davka. Zato je s predlagano razširitvijo vsebine davčnega registra sanirana pomanjkljivost osnovnega zakona. Na drugi strani pa predlagana sprememba glede pogojev za opravljanje dela inšpektorja omogoča, da v prehodnem obdobju lahko nadaljujejo z delom inšpektorja tudi tisti, ki sicer še ne izpolnjujejo vseh predpisanih pogojev, pač pa so jih dolžni izpolniti v dodatnem predpisanem času, razen tistih starejših, ki se približujejo izpolnitvi pogojev za upokojitev. Če tega zakona ne bi sprejeli, potem pomeni, da tega prehodnega obdobja ni in bi vsi sedanji inšpektorji, ki ne izpolnjujejo tega pogoja, bi morali biti s 1.1. razporejeni drugam. Zato se seveda z diskusijo mojega predhodnika ne morem strinjati. Je pa omogočen ta prehodni čas, ki je potreben. Če tega prehodnega obdobja ne bi uveljavili, bi prišlo po 1. januarju 2005 do bistvenega poslabšanja delovanja inšpekcije, saj v tem trenutku kar 73 sedanjih davčnih inšpektorjev ne izpolnjuje predpisanih pogojev. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo zato predlagani zakon, ki bo po 1. januarju 2005 omogočil nemoteno in neokrnjeno izvajanje zakona o davčni službi, seveda podprli. Hvala.
Hvala gospodu Kovačiču. Besedo ima gospod Miran Potrč, ki bo govoril v imenu Združene liste socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Davčna zakonodaja, ki je bila spomladi sprejeta v prejšnjem sestavu državnega zbora, in soglašam tudi na podlagi predlogov, ki jih je pripravljala prejšnja vlada, je terjala po skupni oceni nekatere spremembe in dopolnitve. Jaz bi rad povedal svoje mnenje v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, da v vsebinskem smislu morda ima nova vlada kakšno opravičilo govoriti o tem, ali je temeljito pripravljala ali ne te zakone, v formalnem smislu pa ne, ker smo v državnem zboru dali priložnost koaliciji in vladi, da si je vlada vzela potreben in nujen čas, da o stvareh premisli in njena odločitev danes je bila ali bo v tej ali drugi vsebini predlagane zakone podprla, vemo pa tudi, da bi jih lahko oziroma jih je mogoče amandmirati na način, da jih ne amandmira sama vlada, ampak preko dogovorov v okviru koalicijskih strank. Tako v formalnem smislu izgovori, da vlada ne bo odgovorna tudi ne edina, tudi zato, kako se vsebinsko sprejmejo danes odločitve, po našem mnenju niso utemeljeni. Drugo, kar bi rad rekel, pomembna vsebina zakona o davčni službi je pravzaprav povezana izključno s pogoji za opravljanje dejavnosti inšpektorja predvsem v prehodnem obdobju. O tem je tudi največ besed teklo na matičnem delovne telesu. Mislim, da je slabo, neodvisno od tega, kdo je to zakrivil, ali samo prejšnja ali tudi sedanja vlada, da razprav, ne uskladitve, ampak razprav o tem s socialnimi partnerji in prizadetimi ni bilo. Tudi nova vlada je obljubila, da bo vse rešitve, ki so tako ali drugače povezane s položajem socialnih partnerjev, urejala na način, da bo predhodno opravila potrebne razprave, konzultacije, po možnosti tudi dogovore, da na tej točki ne bi bilo odprtih vprašanj. Kolikor sem obveščen o tem, s prizadetimi sindikati razgovorov ni bilo, in mislim, da je to slabo. Na to opozarjam zato, da bi v bodoče vsi res skrbeli, da je takih primerov čim manj. Kar pa zadeva pogoje za opravljanje dejavnosti v prehodnem obdobju, je prav povedati, da so tu različni pogledi in različni interesi. Prizadeti seveda želijo imeti čim ugodnejše pogoje za opravljanje del, da pa je najbrž v korist javnosti, da se zahtevajo taki pogoji, ki bodo zagotavljali tudi kvaliteto dela. V tej smeri so šle tudi razprave v okviru matičnega delovnega telesa tudi z naše strani. Ali je rešitev idealna ali ne, je drugo vprašanje, v vsakem primeru pa je boljša od predlagane, ki je bila le preširokogrudna do realnih razmer. Treba je namreč vedeti, da smo že v aprilu 1996, ko smo sprejeli nov zakon o davčni službi, postavili pogoj, da lahko opravlja dela inšpektorja oseba, ki ima visoko strokovno izobrazbo in najmanj pet let delovnih izkušenj, takrat tudi še višjo strokovno izobrazbo in deset let delovnih izkušenj; da smo tudi takrat predvideli prehodno obdobje in da je tisto prehodno obdobje petih let že zdavnaj mimo in bi se ustrezna izobrazba v tem času že lahko ali morala pridobiti. Zato so tudi rešitve, ki so zdaj predlagane, da ima pravico brez ustrezne izobrazbe opravljati to delo samo nekdo, ki je pet let pred pokojem, vsak drug pa si mora visoko izobrazbo pridobiti, relativno sprejemljive in mi bomo ta predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Potrču. S tem zaključujem prvo obravnavo in prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Sprašujem, ali pred glasovanjem želi kdo obrazložiti svoj glas? Najprej pozivam poslanske skupine oziroma tiste, ki bi v imenu poslanskih skupin radi obrazložili glas. [[Jih ni.]] Pozivam poslance, ki želijo obrazložiti svoj glas. Gospod Sok, prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Čutim dolžnost, da obrazložim svoj glas, ker sem s tega mesta oziroma v tej parlamentarni dvorani bivšega ministra Mramorja večkrat opozarjal na neustreznost poteka določenih davčnih postopkov. Pri nas v Prlekiji pravijo: "Boj se zdravnika s knjigo in advokata brez knjige." Jaz pa bi k temu še dodal: "Boj se ne dovolj usposobljenega inšpektorja." Pri sebi imam spis - bom kar naravnost povedal - s ptujske davčne uprave, kjer je upravno sodišče po treh letih razveljavilo vse odločbe davčnega organa. Razveljavilo in pri tem ugotovilo, da je postopek potekal popolnoma v nasprotju s slovensko zakonodajo. Kljub temu, da je upravno sodišče to ugotovilo, pa davčni organ noče zadeve vrniti v prvotno stanje, ampak še vedno vztraja pri svojem izhodišču in pravi: "Sodišče je razveljavilo drugo stopenjsko odločbo, ni pa razveljavilo prvo-stopenjske odločbe, zato prvo stopenjska odločba ostaja v veljavi." Takšno razumevanje je za mene, ker sem tudi nekoč delal v inšpekciji, po zakonu o upravnem postopku popolnoma nesprejemljivo. Kaj se je zgodilo s stranko, ki trpi te odločitve davčnega organa, ni potrebno razlagati. V tem času je imela blokiran žiro račun, v tem času je njegova dejavnost propadla in 5 ljudi je izgubilo službo. Jaz mislim, da je vsaj deloma to, da bo ministrstvo zagotovilo, da se bodo vsi začeli v enem roku usposabljati, tisti, ki niso, žal pa zaradi lastne vesti take odločitve, jaz osebno, poslanska bo podprla, ne morem podpreti. Se pa tudi sprašujem, kaj je prejšnja koalicija in vlada delala, da 8 let niso zagotovili, da bi ti ljudje prišli do ustrezne izobrazbe.
Hvala, gospodu Soku. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Če ne, potem vas najprej pozivam, da pregledate kartice in prehajamo na glasovanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 1. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Preden preidemo na naslednjo točko, bi vas rad opozoril, da glede na potek razprave, ki je krajši od predvidenega, je pričakovati, da bomo danes dovolj zgodaj končali sprejemanje zakonov in bomo po sklepu kolegija oziroma po dogovoru na kolegiju, kjer je bilo povedano, če bomo bistveno prej končali današnji dnevni red, bomo skušali že danes zaključiti sejo, namesto da dve zadnji točki preložimo na jutri. Toliko v vednost glede razporeda, ki ga imate na mizi. Upamo, da bomo danes končali sejo in ne bo potrebno še nadaljevati jutri. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI - nujni postopek. Glede na to, da gradiva oziroma poročila odbora še ni na mizi predlagam, da opravimo predstavitev stališč tako predsednika oziroma tako predstavnika vlade kot odbora za finance in pa poslanskih skupin in v tem času pričakujemo, da bo poročilo na mizi. V nasprotnem primeru bi sejo prekinili. Zdi se, ja, proceduralno Majda Širca imate besedo.
Hvala lepa. V skladu s 74. členom poslovnika, ki omogoča poslanski skupini možnost glasovanja, da razprava in odločanje o tej 5. točki se preloži na eno naslednjih sej, bi predlagala tovrstni proceduralni predlog, ki ga utemeljujem s sledečimi razlogi. Ta sprememba tega zakona je potekala neskladno s poslovnikom, še posebej s 115. členom poslovnika, pa tudi neskladno s 6. členom zakona o javnih financah, ki jasno določa, da zakon mora imeti ovrednotene finančne posledice. V nasprotju s tem pa je vlada predlagala, da ta zakon nima pomembnih finančnih posledic. Minister na odboru za finance bi moral predstaviti vse tiste razloge, ki so upravičevali nujni ali pa katerikoli, tudi redni, postopek za sprejem teh dohodninskih sprememb, ampak teh razlogov nismo slišali. Nismo jih slišali zaradi tega, ker jih minister ne pozna. Minister tudi pravi, da bo dohodninsko zakonodajo temeljito prevetril v drugi polovici leta 2005, zato se sprašujemo, zakaj danes parcialno spreminjamo, sploh pa ob ponavljajočih trditvah ministra, da nima nikakršnih verodostojnih in tudi preverjenih podatkov za tovrstne spremembe. Zato predlagam prenos te točke in odločanje na naslednjo sejo, kajti menimo, da s tem predlogom ni nobenih razlogov, ki bi upravičevali to, da bi bila država ogrožena, če danes tega zakona ne obravnavamo. Skratka, predlog zakona o spremembah zakona o dohodnini nima poslovniških upravičenih razlogov za današnjo obravnavo. Hvala.
Hvala, gospe Širci. Slišali ste proceduralni predlog, in sicer, da se razprava in odločanje o tem zakonu preloži na eno naslednjih sej. Da ne bo nesporazuma, jaz sem prej dal predlog, ki je drugačne narave, in sicer, da se opravi razprava in se počaka poročilo odbora, ki je na poti, da ga dobite na mizo. Tukaj je pa povsem nov predlog, da se s te seje izloči oziroma preloži na eno naslednjih sej. Glede na to, da je dan proceduralni predlog, imajo poslanske skupine pravico, da obrazložijo svoj glas oziroma svoje mnenje. Po tri minute. Želi katera od poslanskih skupin besedo? Prosim gospod Sok, v imenu Nove Slovenije.
Čisto na kratko. Mi tega proceduralnega predloga ne bomo podprli. Predlog zakona o spremembi zakona o dohodnini vsebuje vse tisto, kar po poslovniku mora vsebovati, zakon moramo sprejeti z obrazložitvijo pred 1.1.2005. Razlogi so v zakonu navedeni in jih bomo seveda potem tudi v sami razpravi natančneje obrazložili. Smo proti temu proceduralnemu predlogu. Hvala.
Hvala, gospodu Soku. Gospod Starman želi besedo v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da moramo ta predlog zakona obravnavati in tudi speljati postopek sprejema. Kot predsednik matičnega delovnega telesa sem poročilo dobil in mislim, da je tukaj v tehniki stvar samo parih minut, da se razdeli tudi ostalim poslancem to gradivo. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Starmanu. V imenu poslanske Slovenske ljudske stranke se je prijavil gospod Bajc. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Poslanci Slovenske ljudske stranke nasprotujemo temu predlogu, pridružujemo se pa vašemu predlogu, ko ste rekli, da se opravi razprava, v tem času pa pridobimo tudi ustrezno gradivo. Včeraj na odboru, mislim, da so bili posredovani vsi podatki ali pa, bom rekel, tudi kvantificirano tisto, kar mogoče v samem predlogu oziroma gradivu ni bilo, zato mislim, da so izpolnjena poslovniška določila, da se lahko opravi danes razprava in tudi sprejem samega zakona.
Hvala gospodu Bajcu. Besedo ima gospod Peče v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani! Glede na to, da so predvideni oziroma vsaj po mojem vedenju tudi amandmaji k predlogu zakona, bi, vsaj v Nacionalni stranki ocenjujemo, da bi bilo smiselno, da preden pristopimo h glasovanju o proceduralnem predlogu s strani Liberalne demokracije, da dobimo te amandmaje. To pomeni, da poskušamo oziroma vas prosim, če lahko, preden daste na glasovanje predlog gospe Širce, daste deset minut odmora, da dobimo amandmaje, kajti vsaj to odločanje oziroma ta pavza pri teh amandmajih bi močno pomagala pri odločitvi Slovenske nacionalne stranke o proceduralnem predlogu, ki ga je podala gospa Širca.
Hvala, gospodu Pečetu. Gospod Peče, kot ste slišali, v imenu Slovenske nacionalne stranke želi deset minut pred glasovanjem, kar seveda ima pravico zahtevati in bo tudi to uresničeno. Besedo ima gospod Cvikl, in sicer v imenu Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Mi bomo seveda ta proceduralni predlog podprli. Menimo, da je to potrebno narediti zaradi tega, ker je bil ponovno kršen poslovnik državnega zbora, najprej seveda na samem kolegiju predsednika državnega zbora, kjer se je odločilo o nujnem postopku, ne da bi bilo jasno povedano, da če ta zakon ne bo obravnavan po nujnem postopku, bodo nastale težko popravljive posledice za delovanje države. Nobenih težko popravljivih posledic ni. Edina posledica je ta, da bodo bogatejši manj obdavčeni. Zato seveda menimo, da ni nobenega razloga, da se obravnava ta zakon po nujnem postopku. Drugo. Proceduralna napaka, kršitev poslovnika pa je bila ta, kršitev 115. člena poslovnika državnega zbora, da potem, ko je vlada posredovala predlog, ki pomeni poseganje v sistem davčne zakonodaje v Sloveniji, pa ni posredovala v skladu s 115. členom zakona oceno finančnih posledic predloga zakona za državni proračun in druga javna finančna sredstva. Gospod predsednik državnega zbora bi moral sam neposredno po poslovniku zahtevati od vlade dopolnitev predloga zakona, da bi sploh lahko ta zakon pričel svojo zakonodajno pot v državnem zboru. Tega ni bilo. Tretji odstavek 115. člena poslovnika državnega zbora jasno določa, da mora predsednik državnega zbora pozvati predlagatelje, da predlog zakona dopolni. Če predlagatelj najkasneje v 15-ih dneh po pozivu predsednika predloga zakona ne dopolni, se šteje, da predlog zakona ni bil vložen. Teh poslovniških nalog predsednik državnega zbora ni izvedel, zato seveda menimo, da obstaja dovolj razlogov, da danes ne obravnavamo tega zakona, da sploh ne bi smel biti na tej seji in da se preloži na eno od naslednjih sej, zato bomo v poslanskem klubu LDS-ov predlog, ki je bil podan, podprli. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Cviklu. Gospod Potrč v imenu Združene liste.
Hvala lepa. Mi bomo predlog, da se zakon odloži s te seje, podprli. Dva razloga sta, formalni in vsebinski. Kar zadeva formalnega, je bilo že pojasnjeno, da bi takšne posledice ali pa takšne rešitve, ki so materialne, morale biti tudi kvantificirane, enostavno pri njih, ko se da preprosto ugotoviti, da če materialne temelje spreminjaš, neke posledice morajo imeti: ali je to tolar ali je to, bi rekel, nekaj milijard tolarjev, ali pa, kot je bilo rečeno na seji odbora, kolikor sem obveščen, morda tudi nekaj milijard evrov, čeprav ste tam hitro potem ugotovili, da bi bilo to mnogo preveč. Ampak materialne kvantifikacije bi morale biti. Na žalost jih ni bilo. In to je prvi razlog. Drugi pa, kar nas zadeva, je vsebinski, in mi bi želeli mnogo temeljitejšo argumentacijo z vsemi posledicami vsebinskih predlogov, ker smo prepričani, da res iz mnogih razprav, ki smo jih imeli v prejšnjem državnem zboru o tem, da je nujno potrebno tudi kapitalske dobičke obdavčiti, smo našli rešitev, ki morda ni idealna, ampak takrat ji nismo ugovarjali, in obratno, rekli, da je nujno potrebna. Zdaj prihajamo pa v drugo. Razlika med eno in drugo rešitvijo je zelo velika v posledicah. Verjamem, da je skladna s politiko nove vlade, ki govori o tem, da bo ne samo kapitalske dobičke, ampak tudi obresti, tudi davek na nepremičnine in podobno obdavčevala s fiksnimi zneski, ne pa relativno odvisno od skupnih dohodkov. Kar zadeva mene je vprašljivo, ker zakaj ne bi imeli enak sistem obdavčitve kot ga imamo v sistemu plač. Tisto, kar iz dela zaslužim, bom moral "fajn" obdavčiti, tisto, kar je pa zaslužek iz kapitala, bom obdavčil pa čim manj. To so vprašanja, o katerih bi želeli mnogo temeljiteje razmisliti, kot je bilo mogoče v dveh dneh, zato podpiramo predlog, da se odločanje o tem zakonu o dohodnini preloži. Hvala.
Hvala za predstavitev stališč poslanskih skupin. Še enkrat sprašujem, gospod Peče, preden bi glasovali o proceduralnem predlogu, želite besedo, prosim?
V nacionalni stranki ocenjujemo, da je potrebno za odločitev o proceduralnem predlogu pridobiti stališča oziroma dobiti gradivo, ki ga pričakujemo in pa amandmaje, ki so napovedani k vsebini zakona. Zato bi prosil, če lahko za toliko časa, po moji oceni bo to v roku desetih minut, naredimo pavzo in potem glasujemo o proceduralnem predlogu, ki ga je podala Liberalna demokracija.
Težko bi zagotovil, da bo Liberalna demokracija v desetih minutah podala amandmaje. To ni v moji moči in verjetno je težko pogojevati glasovanje na to. Zato sprašujem, ali zahtevate po poslovniku odlog glasovanja 10 minut, ne glede na pogoje. Dobro. Potem imamo tukaj zahtevo, zato prekinjam sejo. Nadaljevali jo bomo čez 10 minut, ob 11.54 uri.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Prešli bomo na glasovanje o proceduralnem predlogu, da se razprava in odločanje o tem zakonu preloži na eno naslednjih sej. Prekinitev je zahtevala Slovenska nacionalna stranka. Ali predstavnik Slovenske nacionalne stranke želi obrazložiti stališče, ki so ga medtem oblikovali? Prosim, gospod Peče.
Hvala. Kar se tiče prvega dela očitka oziroma vsebine proceduralnega predloga Liberalne demokracije Slovenije, torej glede finančnih posledic obravnavanega zakona, moramo povedati, da v nacionalni stranki sledimo mnenju zakonodajno-pravne službe, in tega očitka nimamo. Kar pa se tiče vsebinskega očitka, smo si navkljub osnovnim pozitivnim trendom oziroma smernicam, ki jih zakon predvideva, v poslanski skupini poskušali v teh desetih minutah zagotoviti podporo za amandma, ki izenačuje delavce v novinarstvu. Glede na to, da te podpore nismo pridobili, bomo tudi podprli proceduralni predlog. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Dajem torej na glasovanje predlog, da se razprava in odločanje o tej točki preloži na eno naslednjih sej. [[Preverite kartice.]] Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo o proceduralnem predlogu. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 37. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet, zato nadaljujemo z razpravo. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev. Dr. Andrej Bajuk, minister za finance, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je vložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini s predlogom, da se obravnava po nujnem postopku, iz naslednjih razlogov. Novi zakon o dohodnini se bo začel uporabljati s 1. januarjem prihodnjega leta, to se pravi, leta 2005. Vlada meni, da je potrebno pravočasno še pred začetkom uporabe zakona spremeniti davčno obravnavo nekaterih dohodkov, in sicer, v skladu s 86. členom zakona je kapitalski dobiček dosežen z osvojitvijo pretežnega lastniškega deleža, ki je določen v drugem odstavku tega člena, kot delež v vrednosti 60-ih milijonov tolarjev v kapitalu gospodarske družbe, ki presega 200 milijonov tolarjev obdavčen ne glede na dobo lastništva pretežnega deleža. Vlada ocenjuje, da takšna obdavčitev ne prispeva k pričakovani gospodarski rasti, razvoju podjetništva in razvoju kapitalskega trga, ker je nesorazmerno visoka, zato predlaga, da se po poteku treh let trajna obdavčitev omili z določitvijo nižjega obsega kapitalskega dobička, ki se vključi v osnovo za obdavčitev, in sicer na 40% dosežene davčne osnove. S 1. januarjem 2005 so v osnovo za obdavčitev vključeni tudi dohodki iz naslova ukrepov kmetijske politike in denarnih pomoči iz naslova naravnih nesreč. Zaradi administrativnih zapletov in ne nazadnje baje tudi proračunskih razlogov bodo nekateri od teh dohodkov izplačani šele v začetku leta 2005. S tem bodo prejemniki istovrstnih plačil postavljeni v neenakopraven položaj in zato predlagamo, da so tovrstna izplačila izjemoma v letu 2005 izključena iz obdavčitev, torej 58. člen zakona se ne spremeni, samo, kako se bo izvajalo v letu 2005 zaradi teh razlogov, ki sem jih že omenil. Tretjič. Javni uslužbenci in funkcionarji, ki so napoteni na delo v tujino, bodo od 1. januarja 2005 obdavčeni drugače, kot so bili doslej, vključene so tudi v osnovo njihove dohodnine bonitete, ki jih dobijo v devizah zaradi službenega položaja v tujini. Naj omenim tukaj, da je Vlada Republike Slovenije na svoji seji 24. decembra leta 2003 sprejela sklep in naložila ministru za finance, naj sprejme takšne ukrepe, da bodo zagotovili, da se položaj teh uslužbencev in funkcionarjev, ki gredo v imenu slovenske države v tujino, ne bo poslabšal. V vsakemu primeru je potrebno proučiti primernost odločitve bonitet. To administrativno delo še ni opravljeno in ga je zelo težko izvesti v nekaj dneh. V skladu z mednarodno prakso so dohodki teh oseb v načelu vedno obdavčeni v državi, ki jih pošilja na delo v tujino, zato vlada predlaga, da so v letu 2005 dohodki vključno z bonitetami teh oseb obdavčeni na enaki način kot doslej. Ne predlagamo, da se ta zakon na tem področju spremeni, vendar samo to, da se ne uveljavi v tem letu 2005. Vlada meni, da predlagane rešitve ne bodo pomembneje vplivale na pričakovane prihodke iz naslova dohodnine v naslednjem letu. Prihodki državnega proračuna za leto 2005 temeljijo na modelskih izračunih učinkov nove dohodnine, upoštevajoč dejanske podatke dohodninskih napovedi davčnih zavezancev. Gre za zgodovinske podatke, in to se lahko preveri, kar je bilo jasno tudi obrazloženo v predlogu zakona, ki ga je ta državni zbor obravnaval spomladi. Enako velja tudi za finančno vrednotenje drugih dveh ukrepov. Iz navedenih razlogov predlagamo, da podprete sprejem zakona z vključenim amandmajem odbora. Hvala lepa.
Hvala dr. Bajuku. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca odbora, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci ter predstavniki vlade. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 4. nujni seji, dne 2.12.2004, obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, ki ga je državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na 8. seji 14.12.2004 sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini obravnava po nujnem postopku. Pri delu odbora so sodelovali minister, pristojen za finance, predstavnik in predstavnica predlagatelja vlade Republike Slovenije in predstavnica zakonodajno-pravne službe državnega zbora Republike Slovenije. Poleg mnenja zakonodajno-pravne službe z dne 1.12. je odbor kot dodatno gradivo obravnaval predloge z amandmajem na odboru za finance in monetarno politiko na podlagi mnenja in amandmaje kvalificiranih predlagateljev, in sicer amandmaje poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k 1., 3. in 4. členu zakonskega predloga, amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 3. členu zakonskega predloga, predlog amandmaja k 2. členu poslanca Jožeta Tanka in predlog za spremembo 3. člena predloga zakona Slovenske tiskovne agencije. Po razpravi je odbor za finance potrdil predlagane sklepe in spremembe zakona o dohodnini ter amandma k 3. členu, zato je odbor na podlagi prvega odstavka 133. člena sprejel amandmaje in predlaga, da je s tem dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila, primerna podlaga za potrditev predlaganih sprememb zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu za poročilo odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Bajc, ki bo govoril v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi. Pred seboj imamo spremembe, dopolnitve zakona o dohodnini, in sicer spreminjamo tri člene. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo spremembe in dopolnitve zakona o dohodnini podprli, pri čemer ugotavljamo, da s 1. členom spreminjamo določbe zakona, ki so v veljavnem zakonu in ki spreminjajo višino obdavčitve kapitalskih dohodkov, in sicer za 60%. Glede na to, da dosedanja zakonodaja, ki je veljala na tem področju, je oproščala obdavčitve kapitalskih dohodkov v celoti, z veljavnim zakonom, ki ga danes spreminjamo, pa smo vpeljali obdavčitev 50%, ocenjujemo, da so te spremembe sprejemljive in da bodo prispevale k temu, da bodo sredstva, ki so jih ustvarile pravne osebe ali posamezniki s tem virom dohodkov, lahko prispevali k večjemu dejanskemu vlaganju v uspešen razvoj slovenskega gospodarstva. Glede sprememb 2. člena oziroma 174. člena, h kateremu se dodaja nov 147. člen in ki predvideva neobdavčitev dohodkov za izplačila iz naslova naravnih nesreč in posameznih istovrstnih ukrepov kmetijske politike, ocenjujemo, da je tudi ta sprememba pravilna oziroma jo bomo podprli, pri čemer pa opozarjamo na pomanjkljivost, ki se nam je tudi zgodila včeraj na odboru in katerih sprememb danes ne moremo vložiti z eventualnim amandmajem, glede na to, da ta člen na matičnem delovnem telesu ni bil amandmiran. Opozarjam pa to zato, ker se nam zna zgoditi, da ne bodo vse odločbe, tako s strani ministrstva za kmetijstvo oziroma agencije za kmetijske trge kot tudi ministrstva za okolje in prostor izdane v letu 2004 in se bodo nanašale tako na subvencije kot tudi na odločbe o priznanju škode zaradi elementarnih nesreč, ocenjujemo dejansko, da bo potrebno verjetno v letošnjem letu oziroma v letu 2005 izenačiti vse te upravičence, ki jim bodo izdane odločbe v letu 2004 in se bodo nanašale na te prejemke v letu 2005, enako kot tisti eventualno, če bodo kakšne odločbe za iste upravičence iz leta 2004 izdane v letu 2005. In tretje, ocenjujemo in podpiramo tudi predlog spremembe in dopolnitve 148. člena, in sicer tako, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, v spremenjeni obliki kot je bil objavljen v Poročevalcu.
Hvala, gospodu Bajcu. Besedo ima gospod Peče, ki bo govoril v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni! Kar se osnovnih teženj po oceni Slovenske nacionalne stranke omenjenega zakona tiče, moram povedati, da ga podpiramo. Podpiramo vse tiste ideje in pa uresničitve teh idej, ki jih bodo pripeljali k razbremenitvi državljanov v fizični ali pravni obliki pri davčni zavezi. Po drugi strani moram povedati, da v Nacionalni stranki podpiramo tako razbremenitev, torej davčno razbremenitev na strani kapitala kakor tudi na strani delojemalca. Skratka, ne bomo se vtikali v razmerje. Prepričani smo, da je davčna bremenitev za čisto vse subjekte v naši državi previsoka, kar smo vedno izkazovali tudi skozi govor o proračunu Republike Slovenije, in sicer o bojazni previsoke prihodkovne strani davčnih prihodkov v proračunu Republike Slovenije. Predlagatelj zakona po naši oceni v točki 3, pod cilji in načeli zakona, pozitivno spremlja oziroma mi jemljemo kot pozitivno njegovo prizadevanje za povečanje konkurenčnosti slovenskega kapitalskega trga in konkurenčnosti gospodarstva sploh. Verjamem, da je naloga državnega zbora kot zakonodajne veje oblasti, da podpira tovrstne težnje in pa tovrstne zahtevke. Žal pa smo ravno mi politiki, državni zbor in pa vlada, v preteklih deset in nekaj letih zavirali obstoj konkurenčnosti gospodarstva in obstoj konkurenčnosti slovenskega kapitalskega trga. Za primer naj navedem vložen zakon Slovenske nacionalne stranke pred leti, to sta zakon o prevzemih in zakon o preprečevanju omejevanja konkurence, kjer je ravno državni zbor na predlog takratne vlade zavrgel težnje po ustanovitvi neke močne koncentracije kapitala, ki bi bila sposobna preživeti na novem evropskem trgu. Posledice ignorance slovenske politike v preteklosti pa seveda lahko čutimo vsak teden v zadnjem letu dni, ko vsak teden izvemo, da je toliko in toliko novih brezposelnih v naši državi, ki nastopa iz tistega naslova, da slovensko gospodarstvo ni konkurenčno, da slovenska politika preveč obremenjuje slovensko gospodarstvo in s tem povzroča njegovo nekonkurenčnost. Toliko kar se tiče osnovnega dela zakona, ki ga seveda podpiramo. Zato ocenjujemo, da bo modro, če bo vlada nadaljevala z omenjenim trendom tudi v prihodnje na ostalih davčnih področjih. Rad pa bi se dotaknil 3. člena oziroma popravka 148.a člena, ki ga v Nacionalni stranki amandmiramo. Po naši oceni bi naš amandma bilo smiselno, modro in v smislu korektnosti, enakosti na trgu podpreti. S sprejemom 148. člena zakona, ki ga predlagamo, bi odpravili po naši oceni diskriminatorno določbo obravnavanja delavcev, ki so začasno razporejeni na delo v tujini in niso javni uslužbenci. Z amandmajem, ki vam ga ponujamo v sprejem, seveda odločitev bo vaša, ali boste ponudbo Nacionalne stranke sprejeli ali ne, bi izenačili vlogo do davčni državi javnih uslužbencev in ostalih uslužbencev. Torej tehnično gledano, z amandmajem črtamo izključno besedo "javni". Povzročili bi oziroma posledica tovrstnega sprejema bi bila, da bi izenačili na primeru novinarstva, lahko rečemo, novinarje oziroma zaposlene v javnem zavodu RTV s STA-jem, Delom, Večerom, z vsemi tistimi, ki opravljajo identično oziroma enako vsebinsko delo. Nam se zdi neprav, da tudi v tovrstnih zakonodajnih poskusih, torej v fiskalni politiki, delamo razlike med tako imenovanim javnim zavodom in med ostalimi družbami, ki opravljajo enako storitev na trgu, s tem da imajo celo eni subvencije s strani države v primeru javnega zavoda. Po oceni Slovenske nacionalne stranke je tudi konkurenčnost na tem področju eden izmed temeljev za kvalitetno delo. Naša naloga pa je, da omogočimo nastop konkurenčnosti, da v izhodišču vsem ponudimo enake možnosti in ne da se jih že v izhodišču zavrne. Zato predlagam oziroma prosim državni zbor, da pri glasovanju o amandmaju k 148.a členu da podporo predlogu Slovenske nacionalne stranke. Za zaključek, če dovolite [[opozorilni znak za konec]] , bi pa rad povprašal zakonodajno-pravno službo glede njihovega stališča [[čeprav smo ga dobili v pisni obliki]] v zvezi z vsemi elementi, ki naj bi jih zakon potreboval. Dejstvo je, da so nekatere poslanske skupine v tem državnem zboru izpostavile svoj pogled na deficit posameznega področja, zato bi rad še enkrat pridobil njihovo mnenje tekom razprave do glasovanja o vsebini vseh elementov, ki so potrebni za vložitev zakona v proceduro. Zakon bomo pa podprli. Hvala.
Hvala, gospodu Pečetu. Besedo ima gospod Jelen, ki pa se ji odpoveduje. Naslednji prijavljeni je gospod Starman, ki bo govoril v imenu Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Slovenska demokratska stranka bo predlagane spremembe zakona o dohodnini podprla. Ugotovili smo, da so nekatere določbe tega zakona bile sprejete prenagljeno oziroma preveč ekstremno, predvsem na področju obdavčitve kapitala, kjer po treh letih praktično ta kapital ni bil obdavčen - ne kapital, temveč zaslužek od kapitala -, potem pa smo šli zopet v ekstremno varianto obdavčitve 50%. Zato smatramo, da je ta prilagoditev oziroma zmanjšanje te obdavčitve zelo smiselno, še posebej, če smo prek medijev spremljali dogajanje v naših podjetjih po sprejetju tega zakona, kako je prihajalo do napovedi oziroma tudi do dejanskega bega kapitala iz naših podjetij. Zato smatramo, da bo to prispevalo na nek način k boljši gospodarski podlagi in pogojem za razvoj gospodarstva v Sloveniji. Pri točkah, ki obravnavajo izplačilo oziroma obremenitev na osnovi odškodnin, pa tudi smatramo, da je pravilno, da se ravna tako, kot predlog sprememb zakona predvideva, predvsem zaradi tega, ker ne more biti nekdo oškodovan zaradi administrativnih in neizvedenih nalog države oziroma izdajanja odločb oziroma izplačil. Tretji del pa tudi podpiramo. Slovenska demokratska stranka smatra, da moramo predlagane spremembe podpreti. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu. Besedo ima gospod Cvikl, ki bo govoril v imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Gospod predsednik, gospod minister, poslanke in poslanci. V poslanskem klubu Liberalne demokracije predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini ne bomo podprli zaradi naslednjih razlogov. Prvič. Zakon bo naredil bogate še bogatejše in s tem revnejše še revnejše. Zakon o spremembi zakona o dohodnini kaže, kaj je najbolj nujna prva prioriteta vlade, ki je nastopila funkcijo 3. decembra. Sprašujemo se, če je res to, da je v Sloveniji najbolj obremenjeno delo, zakaj začenjate z razbremenjevanjem kapitala, zakaj ne nadaljujete z razbremenjevanjem dela. Če je res toliko prostora v javnih financah, da je mogoče zmanjševati davčno obremenitev, zakaj ne predlagati na primer zmanjšanje obdavčitve avtorskih honorarjev ali pa zakaj ne bi bilo bolje vsem zmanjšati davčne stopnje? Ugotavljamo tudi, da to ne bo pripeljalo do ničesar. Še vedno se bodo v odprtih delniških družbah tudi z 20% obdavčitvijo lahko izognili plačilu kakršnegakoli davka, v zaprtih delniških družbah, za katere pa ste seveda trdili, da zaradi problemov v tranziciji so največji vir klientalizma in ne vem česa še, pa seveda sedaj dajete veliko novoletno božično darilo. Drugič. Zakona ne bomo podprli, ker se s tem zakonom začenjajo rušiti temeljna načela davčnega sistema v Sloveniji, ta pa so v tem - in gradili smo jih dolgih 13 let, konsenzualno smo jih gradili - da vsakdo prispeva k financiranju javnih služb, financiranju državnega proračuna glede na svojo ekonomsko moč. Tretjič, ne bomo zakona podprli, ker se rušijo temeljna načela javnih financ, med katerim je zagotavljanje transparentnosti in se, kot je bilo povedano, sicer samo za eno leto, krši načelo bruto izkazovanja med bilancami javnega financiranja. Gospod minister, gospod Špiletič in drugi so vrsto let kot opozicijski poslanci kritizirali probleme transparentnosti, sedaj pa sami predlagajo, da se še za eno leto neko načelo ne upošteva. In četrtič, rušite celoten sistem davčnega sistema, z novimi načeli pa uvajate nov davčni sistem. Napovedano je bilo, da bo prišlo do novih sprememb zakona o dohodnini. Veseli me, da je danes ob glasovanju, da to preložimo za eno od naslednjih sej, kar nekaj poslancev koalicije bodisi se vzdržalo k temu predlogu, kar kaže, da je mogoče bolje nameniti omejena finančna sredstva za povečanje pokojnin ali za recimo razbremenitev avtorskih honorarjev ali za druge prioritete, in to je tisto, kar smo tudi razlagali, da bo glavni problem delovanja vlade, ki preveč obljublja, hkrati pa zmanjšuje davčne prihodke, pravzaprav vplivalo negativno na delo koalicije. Mi smo predlagali nekaj amandmajev, za katere menimo, da je res problem, da ni mogoče znotraj vlade rešiti problema uslužbencev v tujini, da vendarle ključni amandma, ta amandma k 1. členu smo predlagali, da se ta črta, ker preprosto ne želimo samo na enem primeru dati za 270 milijonov tolarjev več davčnih olajšav. Mašinerija koalicije je amandmaje zavrnila in tako prispeva k temu, da bomo razbremenili najbogatejše v Sloveniji. S tem bodo realizirali velik kapitalski dobiček. Vse države v tranziciji imajo progresijo, države, ki so pa to tradicijo izvajale pred 80-imi ali 100 leti, pa seveda imajo cedular. Predloga ne bomo podprli tudi zato, ker predlog kaže na dvoličnost predlagateljev. Gospod Bajuk je kot poslanec na seji odbora za finance in monetarno politiko ob obravnavi obdavčitve kapitalskega dobička dejal, citiram "naj bo jasno za ta magnetogram, nismo predlagali iz Nove Slovenije ali pa SDS nek cedular pristop, kar se tiče dobička od kapitala, to je bilo samo omenjeno v diskusiji, ker ga tako drugod po svet poznajo." To poznajo drugod po svetu in gospod minister je na prvi korespondenčni seje vlade, upam, da ste seveda vsi predstavniki koalicije soglašali, uvedel v davčni sistem nov element cedularno obdavčitev ali olajšavo za najbogatejše v Sloveniji, in to je dvoličnost. Pred šestimi meseci biti proti cedualarju, danes ga praktično uvajati. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] In še zadnje, kršitev načel bruto izkazovanja. Bilo je vrsto opozoril tudi do ministra za zdravstvo, tudi do ministra, ki je odgovoren za pokojninski sistem, pokojninska blagajna in zdravstvena blagajna bosta imeli za [[...]]
[[...]]prosim, če zaključite misel.
[[...]]5 milijard manj prihodkov. Iz vseh teh razlogov ne bomo podprli tega zakona. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Cviklu. Besedo ima gospod Matjaž Han, Združena lista socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Poskusi finančnega ministra in celotne njegove ekipe, da bi pomagali bogatim v naši državi in še bolj zatrli revne, se nam v Združeni listi zdijo nedopustni. Povem naj, da se vsi člani in članice poslanske skupine Združene liste nikakor ne moremo strinjati s predlaganim zakonom, ki daje prednost kapitalu pred delom.
Prosim, besedo ima gospod Han.
Predlagani odbitek v višini 60% pri osnovi za obdavčitev kapitalskega dobička je smešna. Naj razložim, zakaj nova vlada daje prednost nekomu, ki že danes ima veliko, in v drugi plan, če sploh postavlja nekoga, ki živi od sadov svojega dela. V primeru, da upoštevamo bruto prihodke dveh državljanov v višini enega milijona tolarjev na mesec, pri čemer pri prvem predstavlja ta znesek izključno njegovo plačo, pri drugem pa ta znesek v višini 80% predstavlja kapitalske prihodke, vidimo, da prihaja do preferiranja kapitala pred delom. Prvi bo državi še vedno plačal dohodnino v višini 50%, torej polovico tistega, kar je prigaral s svojim delom zasluženega, pri čemer bo drugi od svojih 80% kapitalskih prihodkov državi po novem plačal samo še 20% dohodnine. Za ta izračun res ni potrebno biti matematični znanstvenik, ampak je potrebno biti po mojem mnenju socialni demokrat, da na ta problem opozoriš. Bistvo socialne demokracije leži v skrbi za ljudi. Bistvo naše vlade pa je očitno strah pred ljudmi, saj očitno za ljudi mislijo, da v delovne procese vstopajo samo kot proizvodno sredstvo, ki je v funkciji kapitala. Spomnimo se na samo, kaj je gospod finančni minister obljubljal pred volitvami. Pričakujem lahko, da se bo novi minister sicer poskušal zagovarjati s tem, da je država s prejšnjim zakonom pobrala lahko samo 62 milijonov davkov iz naslova kapitalskih dohodkov. Poudarjam besedo "samo" oziroma če uporabim ministrove besede, ki tako na odboru za finance kot v medijih rad poudarja, da gre za virtualno ničlo. Gospod minister že včeraj sem vas na odboru opozoril, da je 62 milijonov veliko denarja in da o tem ne morete govoriti kot o ničli. Zanima me, kakšen odnos imajo tekstilne delavke in delavci do tega denarja, po vašem, do te ničle. Na koncu zamerim tudi popolnoma nestrokoven pristop k sprejemanju tako imenovane davčne zakonodaje. Sicer vem, da niste minister dolgo časa in verjetno tudi vaša ekipa težko sledi novim nalogam ter bi sam želel spoštovati 100 dni miru za novo vlado, vendar pri takih predlogih žal ne morem biti tiho. Če ste se že lotili tako zahtevnega projekta bi od vas, ki ste vendarle živeli večino vašega življenja v številkah, bi vsaj za kakšen zakon predstavili kakšno številko, tudi če bi bila ta slaba za državljane in državljanke. V Združeni listi tega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala gospodu Hanu. Besedo ima gospod Horvat, ki bo govoril v imenu Nove Slovenije, prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister s sodelavci, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije smo že zaradi zagat in odmevov strokovne javnosti na že sprejeto davčno zakonodajo, ki začne veljati 1. januarja 2005, pričakovali vsaj najnujnejše spremembe omenjene zakonodaje pred začetkom veljavnosti. Zato smo pozorno proučili predlog zakona o spremembi in dopolnitvah zakona o dohodnini, ki nam ga v parlamentarno obravnavo in sprejem po nujnem postopku pošilja vlada Republike Slovenije. Sicer v splošnem mi mislimo, da je eden od bistvenih problemov našega zatečenega davčnega sistema, katerega avtor pa ni sedanja vlada, preveč obdavčeni prihodki od dela in premalo obdavčeni prihodki od kapitala. Zato nujno v perspektivi potrebujemo neko dolgoročno sistemsko rešitev. V naši poslanski skupini ocenjujemo, da je predlagana sprememba in dopolnitev zakona o dohodnini nujna in ustrezna predvsem iz naslednjih razlogov. Prvič, vzpostavitev dinamičnega kapitalskega trga je eden od pogojev za razvoj slovenskega gospodarstva, razbremenitev obdavčitve dobičkov od kapitala, doseženih z odsvojitvijo pretežnih lastniških deležev ali njihovih delov, pomeni vzpostavitev stimulativnejšega okolja za naložbe kapitala, čemur pa obstoječa davčna obremenitev ni naklonjena. Drugič, s predlagano spremembo se izvzema iz obdavčitve z dohodnino istovrstne prejemke iz naslova naravnih nesreč in ukrepov kmetijske politike, ki so bili ali bodo delno izplačani v letošnjem letu, delno pa v letu 2005. Zaradi premajhnega obsega proračunskih sredstev za te namene v letih 2004 in 2005 bi po obstoječi dohodninski zakonodaji bili davčni zavezanci z osnovno kmetijsko in osnovno gozdarsko dejavnostjo postavljeni v izrazito neenakopraven položaj. Tretjič, če bo predlog zakona sprejet, pomeni tudi, da se javnim uslužbencem in funkcionarjem po zakonu, ki ureja razmerje plač v javnem sektorju, ki jih Republika Slovenija napoti na delo v tujino, v davčno osnovo od dohodka iz delovnega razmerja v letu 2005 vštevajo samo tisti dohodki iz delovnega razmerja, ki po vsebini in obsegu ustrezajo dohodkom iz delovnega razmerja, ki bi jih prejemali za enaka dela v Sloveniji. Ti delavci ne bodo postavljeni v slabši položaj, kot so bili pred uveljavitvijo novega zakona o dohodnini. Na osnovni naštetih pričakovanih pozitivnih učinkov predlaganega zakona bo poslanska skupina Nove Slovenije predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini podprla. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Horvatu. Besedo ima še gospod Bajc, Slovenska ljudska, oprostite, s tem zaključujem razpravo v prvi obravnavi predloga in prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Prejeli smo amandma Slovenske nacionalne stranke k 3. členu. V razpravo dajem 3. člen in amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajam na odločanje o amandmaju Slovenske nacionalne stranke k 3. členu predloga. Preverite prosim kartice. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Najprej sprašujem, če kdo želi v imenu poslanske skupine obrazložiti svoj glas? Gospod Cvikl bo obrazložil glas v imenu Liberalne demokracije Slovenije. Prosim, za obrazložitev.
Mi amandmaja Slovenske nacionalne stranke ne bomo podprli. Podprli ga ne bomo, zato ker smo mi predlagali, da se ta člen črta. Mi smo predlagali, da ne pride do tega, kar je predlagala vlada, da za eno leto uvajamo diskriminacijo do ljudi, ki prejemajo v Sloveniji dohodke in so rezidenti, in to delajo bodisi doma, bodisi v tujini, bodisi iz naslova poslanih s strani države ali pa kot recimo tukaj je predlagana širitev na delavce, ki bi bili novinarji ali kaj podobnega. Zato seveda ne moremo podpreti amandmaja Slovenske nacionalne stranke, ker menimo, da sploh ne bi smelo priti do tega, da vlada predlaga ta 3. člen. Mi menimo, da bi vlada morala in ta pooblastila vlada ima, na osnovi zakona o izvrševanju proračuna bi vlada seveda morala zagotoviti dodatna sredstva v okviru prerazporeditev, ki jih zakon o izvrševanju proračuna omogoča. Za to je zakonska podlaga, 1. januarja je uveljavljen zakon o dohodnini, nekje od avgusta dalje bi seveda bilo potrebno zagotavljati na proračunskih postavkah ministrstva za zunanje zadeve, ministrstva za obrambo Republike Slovenije, službe vlade za evropske zadeve in še nekaterih drugih služb dodatna sredstva. Vlada je ugotovila - ne vem, zaradi katerih razlogov, morda zato, ker minister za finance pač meni, da tega ni mogoče do julija ali avgusta narediti -, da tega ne bo naredila. Zato je predlagala najbolj enostavno rešitev. In ta enostavna rešitev je v tem, da bomo imeli še eno leto dve vrsti državljanov. Pri tem je vsebinski problem naslednji. Če se kdo od teh diplomatov, vojakov poškoduje ali zboli, bo, ko se vrne v Slovenijo, po tem najprej prejemal bolniško v višini pač te plače, po enem mesecu, ko pa pride na breme zavoda za zdravstveno zavarovanje, pa bo prejemal bolniško po minimalni plači. In vsebinski problem, ki ga vlada ne rešuje, je ta, da tem javnim uslužbencem ne zagotavlja ustreznega zdravstvenega varstva, niti ustreznega pokojninskega zavarovanja. Zato je bilo korektno, da je zakon o dohodnini ta sistem poenotil. In vlada, ki sedaj odloča o spremembah proračuna na podlagi zakona o izvrševanju proračuna, bi to lahko naredila. Vendar se je vlada odločila, da temu ne bo tako. SNS tu predlaga širitev. Širitev je neskladna, nesmiselna in zato bomo temu amandmaju seveda nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala gospodu Cviklu. Želi še kdo v imenu poslanske skupine besedo? Gospod Sok, prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Morda je res škoda, da predlagatelj tega amandmaja, se pravi, Slovenska nacionalna stranka, ni izkoristila te možnosti in amandmaja dodatno obrazložila. Kajti to, kar je napisano v obrazložitvi, ni povsem to, kar piše v amandmaju. Ta amandma namreč z javnih uslužbencev to širi pravzaprav - kot je razumeti iz zapisanega - na vse delavce. To niso samo, kot v obrazložitvi piše, novinarji, ki so na delu v tujini, ampak bi se dalo pravzaprav razumeti, čisto vsi delavci, ki jih pač različna podjetja pošiljajo na delo v tujino. In ker te zadeve niso dovolj jasno predstavljene, v tem trenutku tega amandmaja vsekakor ne moremo podpreti. Podprli bomo osnovno verzijo, ki jo predlaga vlada, ko praktično za eno leto to problematiko nekako prelaga. Se bo pa v skladu s tem, kar je minister napovedal, v naslednjem letu ministrstvo lotilo temeljitejšega pregleda tega zakona v celoti. Sedaj pa bomo glasovali proti temu amandmaju. Hvala.
Hvala gospodu Soku. V imenu Slovenske nacionalne stranke želi obrazložiti glas gospod Peče.
Spoštovani prisotni! Verjamem, da ste vsi, ki ste zdajle razpravljali, bili tudi prisotni ob predstavitvi stališč poslanske skupine. V poslanski skupini smo obrazložitev amandmaja podali v času, ki je bil na razpolago ob predstavitvi stališč poslanskih skupin. Kot sami vidite, tudi kasneje ni bilo prijavljenih k razpravi, kar pomeni, da za to ne morete kriviti nacionalne stranke. Kot verjetno sami dobro veste, je v tem državnem zboru mnogo poslanskih skupin in nacionalna stranka je samo ena izmed njih. Torej, ne kriviti nacionalne stranke za pomanjkanje debate glede te vsebine. Rad pa bi poudaril nekaj drugega, in sicer, da do vsebine samega predloga zakona ne bi smelo priti. Drži, ampak predlog je predlagala vlada Republike Slovenije v tem delu, tudi v celotnem delu, ampak samo na ta del, na katerega amandmiramo v Slovenski nacionalni stranki, se bom osredotočil. Možnost posameznih poslank ali pa poslancev pa je, da to spreminjamo. Mi smo vam ponudili možnost, da spreminjate nekaj, do česar niti ne bi smelo priti. Po moji oceni je to dovolj korektna in čisto normalna pot. Po drugi strani pa je bilo nekajkrat izpostavljeno danes, da ta državni zbor in pa vlada prisluhne na začetku mandata kapitalski razbremenitvi oziroma davčni razbremenitvi kapitala. V končni fazi, gospodje in gospe, sedaj imate drugo možnost, da v določenem delu razbremenite delojemalca. Odločitev je pa vaša. Ne pa govoriti, da je premalo obrazložen amandma, ne govoriti o podobnih stvareh. O enakem amandmaju se je govorilo včeraj na matičnem delovnem telesu, je bila prisotna vlada, danes ste imeli možnost spregovoriti o tem. Ampak, kakor sem rekel, odločitev je vaša, v Nacionalni stranki ponujamo nekaj, kar bo po naši oceni pripeljalo do enakega izhodišča ob nastopu na trgu. In seveda tudi ta poklic, ki je posebej izpostavljen v obrazložitvi, je poklic, ki je podvržen določeni konkurenci. V Nacionalni stranki ne bomo pristajali na teorijo, da država že v izhodišču nekoga nagradi, ga da v boljše izhodišče, naknadno druge pa seveda ne. In samo temu je namenjen amandma Slovenske nacionalne stranke. Kot sem povedal, odločitev je v rokah državnega zbora. Hvala.
Hvala, gospodu Pečetu. Želi kdo od poslank oziroma od poslancev? Ja, prosim, gospa Širca.
Amandma, o katerem bomo glasovali, je zelo dopadljiv in mogoče marsikdo nima problema z njim, da bi ga ne podprl. Ampak vendarle, tako kot vsi ostali členi, tudi ta je odprt na zelo amaterski način. Ob soočenju s tem amandmajem, kjer seveda nedvomno mu z veseljem prisluhnejo novinarji, in razumem jih, vendarle ni jasno nič drugega. Se pravi, za kateri sektor poleg v obrazložitvi navedenih novinarjev še gre. Se pravi, ali se tukaj srečujemo še z odpiranjem nekega segmenta, sploh kakšen segment je, kako širok segment možnih uslužbencev v tujini je, od bančnih predstavnikov, predstavnikov firm, agencij itn., ki niso javni uslužbenci. Predložen je neresno. Tudi ne morejo ga obrazložiti, kakšne posledice bo imel in tukaj je kar nekaj dilem, če vemo, da že na en milijon, ki gre v to smer, odpade 250 tisoč teh prispevkov. Zelo neresno bi bilo, če bi tako ljubiteljsko se lotili brez kakršnih koli izračunov spreminjanja nekega dosti visokega segmenta potencialnih uporabnikov tega določila. V tem smislu zaradi nestrokovne in amaterske pripravljenosti tega amandmaja se je težko o njem odločati, še posebej, če vlada ob tem ne da nobenega komentarja. Hvala.
Hvala gospe Širci. Smatram, da ni več predlogov za obrazložitev glasu, zato prehajam [[...]]Ja, gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Jaz tega amandmaja ne bom podprl, ker vsebuje konceptualno napako. Tu gre v bistvu za javne uslužbence, katere dohodki in sploh prejemki in tako naprej so na nek način določeni izrecno po zakonu. Zasebni subjekti pa so nekaj drugega. Recimo, imamo primer, ko bi vlada sicer dodatno obdavčila prihodke, tako rečem, diplomatov, ampak obenem je bil tudi sklep, da se jim poviša v zakonu tudi osebni dohodek. Skratka, generalno gledano bi mi morali vendarle nehati s to logiko, po kateri bi recimo v slovenski vojski tankistu obdavčili tank. Ne gre tako. Tega amandmaja ne bom podprl in upam, da se bo ta celotna sfera obdavčenja javnih uslužbencev tako doma kot v tujini uredila na način, ki ne bo demotiviral ljudi, ki služijo tej državi in jo tudi zastopajo. Hvala.
Hvala, gospodu Battelliju. Ker ni več prijavljenih, prehajamo na glasovanje. Preverite kartice. Glasujemo o predlogu amandmaja Slovenske nacionalne stranke k 3. členu zakona. Glasujemo. Glasovalo je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 4, proti 65. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 65.]] Amandma ni sprejet. Zaključujem drugo razpravo predloga zakona in prehajamo na tretjo obravnavo. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil sprejet amandma, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Pred glasovanjem sprašujem, ali kdo želi obrazložiti svoj glas. Najprej v imenu poslanske skupine? Gospod Sok, prosim, v imenu Nove Slovenije.
Hvala lepa. V poslanski skupini Nove Slovenije bomo ta zakon podprli, moram pa povedati nekaj stališč, ker je bilo danes tukaj slišati veliko demagogije. Bilo je nenehno ponavljanje, češ, nova vlada dela bogate še bogatejše in revnejše še bolj revne. Jaz bom v argumentacijo tega prebral to, kar sem sinoči slišal v naši državi najbolj seznanjenih ljudi, to so novinarji. Novinarja je v Odmevih povedala: "Po informacijah, ki jih imamo, pa so številni menedžerji svoje deleže že prodali, precej kapitala je že odteklo v tujino." Finančni minister tega ni niti zanikal niti potrdil. Se pravi, nastopil je kot gospod in je rekel, da tega ne vem. Kar je tudi pravilno. Ampak, gospodje, če ste že sprejeli tak zakon, po katerem bi naenkrat iz tistega, ko kapitalski dobički niso bili obdavčeni, prišli na 50%, kar nima nobena država v Evropi, in s tem seveda zavrli kakšno koli vlaganje tujcev in pa tudi domačih vlagateljev v razvoj, potem tega ne morete narediti na način, da pred volitvami sprejmete nek zakon, napoveste, kaj se bo zgodilo po 1.1.2005, da potem vsi lahko se pripravijo in elegantno te svoje deleže odprodajo. Nemogoče je potem govoriti in vladi, ki je nastopila svoj mandat, očitati s takimi demagoškimi prejemi, češ, delate bogate še bolj bogate. Tudi v časopisju, oprostite, lahko tudi po imenu povem, ker je pač gospod Jankovič in kar je še drugih direktorjev, ki so se za časa vaše oblasti priborili določeno premoženje, so javno povedali, kaj bodo naredili, s priimkom in imenom. Se pravi, če je hotela ta vlada nekaj takega preprečiti, je mogla narediti to, kar sedaj dejansko dela. Po nujnem postopku predlaga spremembo zakona. In če ima kateri zakon v tej državi razloge za nujni postopek, potem ta ima, ker predstavlja nepopravljive posledice za to državo. Jaz bi vas rad spomnil, koliko zakonov ste v prejšnjem mandatu v tem državnem zboru, ki niso imeli nobenih nepopravljivih posledic, predlagali in jih sprejemali po nujnem postopku. Samo, da se spomnite. Vi, kolega Cvikl, seveda niste bili, ampak lahko pa prebereta magnetograme in pa nastope ter zagovore vaših kolegov, ki so bili tukaj v tem državnem zboru predstavljeni. Tisto, kar je pa še huje, je pa to, kar govorimo o teh kmetijskih subvencijah. Se pravi, tisti, ki bodo dobili denar letos za leto 2004, bodo neobdavčeni, tisti, ki pa zaradi administrativnih in drugih, ker pač ni denarja dovolj v proračunu, da smo si na jasnem, pa bodo dobili denar 2005 za 2004, tisti pa bodo potem to morali dati v davčno napoved. Gospe in gospodje, tako enostavno ne gre. Edino, kar je ta vlada lahko naredila, je to, da je po nujnem postopku predlagala popravek tega zakona. Hvala lepa.
Hvala, gospod Sok. Jaz bi prosil, da so obrazložitve obrazložitve in ne razprava. Še kdo v imenu poslanske skupine? Gospod Lahovnik, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije bo glasovala proti temu zakonu. Gre za to, da smo se pred volitvami vsi strinjali, da je v Sloveniji delo relativno preveč obdavčeno, kapital in premoženje pa premalo. Ampak kaj počnete s tem zakonom? Razbremenjujete premoženje, razbremenjujete kapital, ne da bi pri tem hkrati razbremenili tudi delo. Zakaj ste začeli s kapitalskimi dobički? Ni res, da je že ves kapital odtekel iz Slovenije. Veliko menedžerjev, veliko kapitalskih lastnikov ima pretežne deleže tudi v višini nekaj sto milijonov tolarjev. Po prejšnjem zakonu, če bi te deleže prodali, bi plačali 50% davek. Če bi prodal kapitalski delež v višini ene milijarde tolarjev, bi plačal 500 milijonov tolarjev v državni proračun. Po vašem predlogu pa 200 milijonov tolarjev. 300 milijonov tolarjev manj bo prišlo v državni proračun. Zato se vam seveda vsi najpremožnejši v Sloveniji zahvalijo. Zahvalili bi se vam tudi delavci in delavke, če bi razbremenili plače, če bi razbremenili delo. In logika tega zakona je napačna. Zakaj niste potem začeli z razbremenjevanjem tudi avtorskih honorarjev in ostalih dohodkov od dela? Druga stvar na katero je treba opozoriti, je obrutenje plač diplomatov, uslužbencev v tujini. Bilo je tukaj že govora, da je pristop povsem neustrezen. Logika našega sistema je, da vsak prispeva tudi v zdravstveno in pokojninsko blagajno po svojih ekonomskih zmožnostih, glede na svoj dohodek. To, kar ste sedaj uvedli, je izjema od tega pravila. In imamo paradoksalno situacijo, o kateri je bilo že tukaj govora, da lahko nek vojak, ki služi v Afganistanu, bog ne daj, pravim, bog ne daj, ostane brez roke ali se mu zgodi karkoli, pa bo prišel domov in po enem letu bo na minimalnih prejemkih po zaslugi tega zakona. Takšno reševaje je neresno. Če tako pristopite, potem predlagajte umik vsaj naših vojakov iz vseh mirovnih operacij, kjer koli na svetu so že. To je treba narediti. Dajte reševati zadeve tako, da bodo imele rep in glavo. In če bi tako pristopili, bi najprej razbremenili delo in se potem lotili razbremenitve najpremožnejših Slovenk in Slovencev. Glede na te argumente, ki sem jih seveda sedaj izpostavil, bo poslanski klub Liberalne demokracije glasoval proti predlaganim spremembam. Hvala.
Hvala, gospodu Lahovniku. Še kdo v imenu poslanske skupine? Gospod Juri v imenu Združene liste socialnih demokratov.
Hvala predsednik. Kot je že kolega Han povedal, v obrazložitvi našega stališča seveda se da razbrati, da bomo vsi proti tem spremembam. Pa ne bi uhajal v neke demagoške obrazlage, ki smo jih prej slišali s strani zagovornikov teh sprememb, niti ne bom nič dodajal temu, kar so nasprotniki že do sedaj povedali. Dejstvo je, in mislim, da se tudi predlagatelji tega zavedate, da ustreznih simulacij niste opravili. Prvotne spremembe, ki jih je podala prejšnja vlada, so temeljile na nekih načelih in nekih usklajenih prijemih. To, kar zdaj predlagate, je malce, priznajte si, čez palec - zakaj ne 15, zakaj 20, zakaj ne manj [[...]]In ker nimamo navade skakati v prazne bazene in nam niste niti dovolili, da bi preverili, ali je v tem bazenu kaj vode, da bi si vzeli za to čas, seveda v tak bazen ne mislimo skočiti, zato prevzemate vso odgovornost sami. Hvala.
Hvala gospodu Juriju. Besedo ima gospod Peče v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani! Včasih človek kar težko razume različna stališča, ki so vsaj po oceni nacionalne stranke skregana eno z drugim. Celoten prejšnji mandat pa še pred tem nekaj let smo ugotavljali, da so fizične in pravne osebe preveč obremenjene. Vsi skupaj vemo, da za spodbujanje gospodarstva, konkurenčnosti je treba razbremeniti po eni strani kapital, vsi skupaj pa tudi vemo, da je treba razbremeniti delo. In danes, ko nam vlada ponuja razbremenitev kapitala, to zavržete. Ampak zakaj? S tem bi se, po moji oceni, če zakon ne bi bil sprejet, izgubila možnost tistega investicijskega toka, ki bi imel sinergijske učinke tudi na vseh ostalih področjih. Iskreno pa upam, za razliko od govornikov pred mano, da bo vlada obdržala ta način dela, kot ga zaenkrat ima, in bo pristopila k zniževanju davčnih stopenj na vseh področjih. V nacionalni stranki bomo vedno in povsod zagovarjali zniževanje davčnih stopenj za vse v tej državi in ne bomo pogojevali "aha, če ste njemu, potem dajte še njemu". Naša strategija, kar se davčnih prihodkov tiče, torej strategija Slovenske nacionalne stranke je zmanjševanje. Ljudje kot nosilci kapitala ali kot nosilci dela so preveč obremenjeni. In namesto, da bi vsi rekli, za začetek je v tem mesecu dni vlada naredila vsaj en korak, upajmo, da bo v naslednjem mesecu naredila pa še korak k razbremenitvi dela - da bi s to popotnico podprli zakon. Ampak ne. Očitno nekateri v tem državnem zboru pač niso za to, da se začne davčno razbremenjevanje. V nacionalni stranki, kot sem povedal, bomo danes ta zakon podprli, pa tudi vse tiste zakone, katerih posledica bo manjše davčno breme, najsi bo za nosilce kapitala ali pa nosilce dela. Slovenska državljanka ali državljan v katerikoli obliki mora biti davčno manj obremenjen. Zato bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Želi še kdo v imenu svoje poslanske skupine besedo? Sprašujem, ali želi kdo od poslancev besedo v svojem imenu? Dovolite, da zapišemo. Naj jih preberem: Uhan, Kumer, Jerovšek, Rupar, Glušič in Širca. Še kdo? Naj preberem: Petan, Uhan, Kumer, Jerovšek, Rupar, Širca, Gulič in gospod Cvikl. Še kdo? [[Ne.]] In še Grims. Dobro. Besedo ima prvi na seznamu, gospod Petan. Prosim za obrazložitev glasu, 2 minuti. Gospod Petan.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom najprej obrazložil. Dejstvo je, da je ob tem zakonu in ob tem amandmaju bilo toliko demagoških stvari, da sem se seveda oglasil. Zakaj smo začeli s kapitalom, je bilo nekje slišati. Jaz bi rekel, da nekje je pač potrebno začeti. Prejšnja vlada v 12-ih letih ni začela niti s kapitalom niti z delom. Ampak zakaj ravno v tem trenutku razbremenitev tega dela? Iz preprostega razloga; zato, ker narediti simulacijo, kaj bo to pomenilo, pomeni sledeče. Počakajmo do novega leta, pa bomo videli, koliko tistega, ki je že najavljeno, da se bo kapitala odselilo iz Slovenije, potem bomo pa ugotavljali na pogorišču, kaj to pomeni. To bi bila zelo dobra simulacija ali pa zelo slaba simulacija in potem bi se usul plaz: "Poslušajte, imeli ste priložnost, zakaj pa niste nič storili." Ves kapital vam je ušel, vsi so najavljali, vsi slovenski mediji so bili polni ali groženj ali pa najav, kako se bo kapital selil, vi pa niste nič storili. In sedaj nekateri želijo elegantno zavreti celo zadevo, zato je ta zakon nujen, vsega naenkrat pa se ne da storiti. Treba je postopoma, ostalo pa računam, kot je že bilo tudi tukaj slišati, da bo pa potrebno takoj v naslednjem letu zadevo začeti razbremenjevati. Je potrebno začeti. Mogoče to res ni celovito, kar se vsi strinjamo, ampak potrebno je pa začeti, ker je to nujno. Datuma 31.12. se nismo izmislili mi, ampak si ga je nekdo drugi izmislil v prejšnjem zakonu. Hvala lepa.
Hvala gospodu Petanu. Besedo ima gospa Uhan.
Hvala lepa za besedo. Podpiram zakon o spremembi zakona o dohodnini tudi zaradi 147. člena, ki govori, da ukrepi kmetijske politike, ki se nanašajo na leto 2004, ne bodo obdavčeni. Minister je rekel izjemoma. Verjamem, da se zaveda, da upravičenci, kmetje nimajo pri tem nič. 65 tisoč, 70 tisoč kmetov potrpežljivo čaka na odločbe, ki jim po zakonu pripadajo. Kaže pa se velik nered in neažurnost pri reševanju tovrstnih zadev na obeh ministrstvih, kot tudi na agenciji za kmetijske trge. Ta nered je zapuščina bivše vlade. Pričakujem, da se reši ta problem v celoti. To pomeni, da so oproščena obdavčitve vsa izplačila kmetijske politike, ki se nanašajo na leto 2004. Zato podpiram predlagani predlog zakona.
Hvala gospe Uhan. Besedo ima gospod Kumer.
Hvala, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Izkoristil bom priložnost, da obrazložim svoj glas v smeri, da ne bom podprl tega zakona iz dveh razlogov. Ker je danes bilo veliko govora o demagogiji bi magistrom in doktorjem demagogije v preteklih štirih letih citiral izjavo ali mnenje ali stališče sedanjega ministra za finance. Pisal se je 7. april 2004, tudi razprava o dohodninskem zakonu, in predsednik, takrat še NSi-ja, je izjavil: "Dohodninski zakon tudi po zadnjih popravkih, s katerimi skuša LDS zamegliti dejstva, še vedno ne obdavčuje kapitalskih dobičkov tranzicijskih kapitalistov in Slovencem ne bo zagotovil boljše prihodnosti." Davčna reforma je po mnenju gospoda Bajuka le pravna podlaga, da bodo bogati po letu 2005 še bolj uživali, namesto da bi prispevali v državno blagajno. Toliko zaradi demence, ki je bila pred mesecem [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Gospod Petan, imeli ste priložnost pred dvema minutama, da poveste in se lahko še enkrat javite, če hočete. Drugo, ko gre za 148. člen, sam osebno menim, da gre za nesistemsko rešitev in mislim, da gre tudi za neustavno rešitev, ker preprosto državljani Slovenije zaposlene uvrščamo v dve kategoriji in smo kot državni zbor in vlada kot izvršna oblast izkoristili in javnim uslužbencem ta odpustek damo, vsem ostalim zaposlenim v tujini pa ne. Hvala lepa.
Hvala gospodu Kumarju. Ponovno prosim, da upoštevate dejstvo, da so obrazložitve glasu obrazložitve in ne razprava, kajti na obrazložitev se ne sme replicirati in s tem pravzaprav onemogočite pravico poslancu, da bi odgovoril na imenovanje in poziv ali pa ministru, seveda. Besedo ima gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Podprl bom spremembo tega osnovnega zakona, ki ga je prejšnja vlada prinesla, ki je bil izrazito predvolilno demagoško naravnan. Sedaj smo poslušali sejem ničevosti in dvoličnosti iz vaših klopi. Bi pa bil, če bi vi prinesli amandma, ki bi poimensko vse tiste lastnike kapitala, ki so z vašo pomočjo prišli do ogromnih dobičkov in kapitala navedli, za tiste ta izjema ne velja. To bi lahko vi storili. Točno veste za tiste kapitaliste, ki so na podlagi nezakonitih ravnanj prišli do velikega kapitala. Ampak to bi lahko storili že prej, pa niste storili. In to, kar tu delate, vi bi ta zakon še bolj radikalno spremenili, če bi se vam posrečila ta demagogija, da bi ostali na oblasti. Vsi se tega zavedamo. Ničkolikokrat sem poslušal gospoda Lahovnika, ko še ni bil minister, pa že prej, kako je kapital [[...]]
Gospod Jerovšek, prosim, obrazložitev glasu, ne polemike!
[[...]]kako je kapital plaha žival, danes pa govorijo čisto druge stvari. In zavestno so hoteli v tej državi povzročiti neko paniko, ki se jim pa ni posrečila. In sedaj bodite konsistentni, ne govorite popolnoma nekaj drugega, kar ste govorili ves čas. Hvala lepa.
Hvala gospodu Jerovšku. Besedo ima gospa Širca. Prosim.
Hvala lepa. Osebno ne bom podprla, ker mislim, da je kar nekaj arogance za tem in ob tem zakonu. Gospod minister je na odboru dejal, da je minister šele pet dni in da zaradi tega ni mogel, kot pravi, verodostojno preverjati in nima podatkov. Skratka, imamo predlog sprememb, za katerimi ne stojijo podatki. Ali ni, vsaj jaz mislim tako, arogantno do državljanov, če jim ne razloži, kako jih misli obdavčiti? Hkrati mislim [[...]]
Gospa Širca, minister nima več besede, da bi lahko obrazložil vaše pozive.
Hkrati mislim, da gre prej za politični kot strokovni predlog, ki temelji v dveh "k-jih", in sicer na dopadljivosti do kapitala pa dopadljivosti do kmetov. Menim, da država ni tako ogrožena, da bi rabila te nujne spremembe. Se pa bojim, da bo prav s temi nujnimi spremembami lahko država ogrožena. Ogroženi smo mi, ker nismo bili uslišani pri opozarjanju na nespoštovanje poslovnika in zakona o javnih financah. Seveda pa mislim, kar je gospod Kumer že povedal, da je ta sprememba v nasprotju z vašimi, spoštovani kolegi, predvolilnimi nagovori, kjer ste koketirali z revnimi, ne pa z bogatimi. Hvala.
Hvala gospe Širca. Besedo ima gospod Gulič. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Glasoval bom proti predvsem zaradi tega, ker predlog tega zakona deli državljane na dve vrsti, in sicer tiste, ki bodo na nek način lahko v kakšnih kritičnih primerih, najsi gre za pokojnino ali pa zdravstveno stanje, plačani iz boljšega položaja kot drugi. Te zadeve niso nove, to se je v preteklosti že dogajalo, pa ne v zadnjih 10 letih, ampak v zadnjih 40, 50 letih, ko so se sprejemale takšne ad hoc rešitve, zato imamo tudi danes iz istega dela, iz istih opravil tako različne pokojnine, pa seveda tudi tako različna nadomestila osebnega dohodka v primeru bolniške. Na to se očitno ni gledalo in štejem pač ta predlog za danajsko darilo, takih daril pa se je dobro bati. Hvala lepa.
Hvala gospodu Guliču. Besedo ima gospod Cvikl.
Tega zakona ne bom podprl. Podprl ga ne bom zato, ker imamo po volitvah v Sloveniji nove prioritete. Skupaj smo v državnem zboru sprejeli zakon o dohodnini, katerega glavna značilnost je, da bo s 1. januarjem 2005 Slovenkam in Slovencem, predvsem tistim v nižjih dohodkovnih razredih, omogočeno za 30 milijard olajšav. Ta zakon o dohodnini je bil sprejet in na ta zakon se pripravljamo. Ta zakon je bil zaključek izvedenih sprememb davčnega sistema, ki so temeljile na nekaterih pomembnih načelih konsenzualne gradnje družbe v Sloveniji, med katerimi je tudi ta, da naj vsakdo prispeva glede na svoje ekonomsko moč. Sedaj se ta sistem s prvim zakonom, ki ga je suvereno sprejela nova vlada, ker prejšnje štiri, kot ste povedali, prejšnje tri ste samo povzemali, pričenja rušiti zgrajen davčni sistem. V Sloveniji ali pa Slovenijo opazuje kar nekaj analitikov, ki so ocenjevali, da je ena od pomembnih prednosti Slovenije ta, da ima dober fiskalni sistem. Začeli smo ga graditi ob osamosvojitvi in z ministrom gospodom dr. Markom Kranjcem, prvim ministrom za finance. V teh 13-ih letih je bil zgrajen, sedaj se ga pričenja rušiti. Nobenih razlogov ni, da ga rušimo na tako hiter, nujen način. Vendar vladna koalicija se je odločila drugače. Odločila se je, da pričenja rušiti ta davčni sistem in rušiti na točkah, kjer po našem mnenju ni za to nobenega razloga. Potrebno je nadaljevati razbremenjevanje dela, verjetno je potrebno narediti nekaj korakov za povečanje obdavčitve na področju mrtvega kapitala, nepremičnin, ne pa čakati, kot je bilo včeraj povedano, na to, da bomo dobili urejanje javne baze. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Cviklu. Besedo ima gospod Grims.
Hvala, za besedo. Vsem lep pozdrav. Jaz samo z veseljem ugotavljam, da če bi bila LDS tako dobra pri izračunih v preteklem obdobju in tako uspešna pri izterjavi davkov, ker je, kolikor mi je znano, kakšnih 150 milijard ostalo nepobranih, potem se danes zagotovo s tem predlogom zakona sploh ne bi treba ukvarjati, tako pa je, seveda takrat, ko so se bližali volitve, v paniki sprejela neko demagoško potezo za Slovenijo škodljivo, s katero se moramo danes odgovorno soočiti in odpraviti vsaj tiste, sedaj že vsem očitne najbolj škodljive posledice za slovensko gospodarstvo. Menim, da je zelo dvolično, da sedaj niti sami, niti tisti, ki ste se tudi negativno opredelili do tega predloga, ne dovolite, da bi se oziroma poskušate preprečiti, da bi se odpravila posledice te vaše predvolilne demagogije, ko je jasno, da je to edina pot, ki omogoča, da Slovenija zajame sapo in da pripravi vse tisto za resne, dobro premišljene, torej drugačne od tistih, ki ste jih počeli vi, posege v davčni sistem, ki bodo potem omogočili še bolj pravično in enakomerno in predvsem za gospodarstvo čimbolj dobro in sprejemljivo porazdelitev davčnih bremen. Zato bom seveda glasoval za spremembo. Hvala.
Hvala lepa gospod Grims. Besedo ima še gospod Sok.
Hvala lepa. Nihče ni danes v tej razpravi povedal, da po zdaj veljavnem zakonu, če nekdo odtuji pretežni kapitalski delež po treh letih, ne plača nič. In na podlagi tega, spoštovani kolegi, bivše vlade, se je seveda v proračunu za leto 2002 ali pa za leto 2003 letno iz tega naslova nateklo 60 milijonov slovenskih tolarjev, kar se predstavnikom Združene liste za takšno državo, kot je Slovenija, zdi celo veliko. Ali je to res veliko, vas sprašujem, da s takšnega naslova država pobere 60 milijonov na leto, danes pa tukaj pravite, da bodo bogatejši še bogatejši, revnejši pa še revnejši, ob tem, da so si nekateri v tem tranzicijskem času pod vašo vladavino naredili ne milijonske zaslužke, ampak zaslužke, ki gredo v milijardah. Mislim, da je tudi to, kar je bilo napovedano, da se bo začelo delati na razbremenitvi dela in da pravzaprav v vladajoči koaliciji vsi podpiramo tisto, kar je nujno treba narediti. Ampak v tem trenutku pa je seveda pred 1.1. potrebno sprejeti ta dopolnila in pa te spremembe. Zato bom, še enkrat povem, za ta zakon glasoval brez neke slabe vesti, to, kar nenehno ponavljate in kar se bo verjetno edino obdržalo iz te razprave, da bodo bogati še bogatejši, revnejši pa še bolj revni. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod Sok. Želi morda še kdo obrazložiti svoj glas? Prosim gospod Gantar.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Najprej nisem želel, vendar vseeno rekel bi nekaj besed, zakaj bom glasoval proti. Predvsem zaradi tega, ker menim, da je zaporedje ukrepov pri oblikovanju določenih politik, davčne politike in davčnega sistema, da je zaporedje ukrepov enako pomembno, kot je pomembna sama vsebina ukrepov. Trdno sem prepričan, da se je ta vlada s temi hitrimi spremembami lotila teh sprememb na napačnem koncu pri razbremenitvi kapitala, in to brez prave analize, učinkov in morebitnih posledic, kaj bi to prineslo tudi za druge možne ukrepe na tem področju. Hkrati imamo razbremenjevanje kapitala, davkov na kapital, hkrati se da razumeti, da se bo razbremenjevalo tudi druge postavke, kot je recimo delo, obenem pa vidimo, da se vlada sooča s številnimi obljubami, ki jih je dala na področju povečevanja izdatkov, in me zanima, kako bodo to lahko sploh pripeljali skupaj: zmanjševanje, obdavčitev, proučevanje, bi rekel, obveznosti iz javnih izdatkov in pri tem bo nekatere, ki tukaj danes zagovarjajo, ko bodo to počenjali, jih bo hitro minila aroganca. To so gasilski ukrepi, in to s posledicami, ki jih ne poznamo. Ko se govori o 148. členu in redu na ministrstvu za kmetijstvo, bi opozoril, naj se pogled uperi na koalicijsko stranko, vašo, ki je imela tako rekoč 8 let ministrstvo v svojih rokah, razen zadnjih nekaj mesecev, in povprašajte svoje kolege, kako so uredili marsikatere službe tam, kjer jih danes kritizirate. Torej, še enkrat glasoval bom proti. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod dr. Gantar. Besedo ima gospod Brenčič, SLS.
Hvala lepa. Glede na strukturo javnih prihodkov za naš državni proračun, je povsem jasno, da je nujno uvesti tudi obdavčitev kapitala, to je evropska kategorija. Vendar pa je treba imeti tudi pri takšnem ukrepu neko mero. Vsi revolucionarni pristopi prej ko slej navržejo slabo. In jaz sem trdno prepričan, ko se je ta predlog, ki ga vsebuje dosedanji zakon, uvajal v zakonodajo o zakonu o dohodnini, da je predlagatelj v bistvu v praksi vedel, da bo to golob na strehi, ampak žal v roki nič. Zato je smiselno, da vzamemo pravi vatel, pa bo še vedno v javnih prihodkih tudi vrabec v roki. Iz tega naslova jaz seveda zakon podpiram. Je pa res se vprašati, kaj nismo bolj poklicani, da bi se vprašali o izvoru tako velikih prihodkov. Če bi se o tem že poprej vprašali, sem prepričan, da bi se najbrž nadaljevala izvršilna oblast v približno enaki sestavi kot do sedaj, ampak takšna je politična realnost. Zakon bom seveda podprl, ker sem prepričan, da bo na global javnih prihodkov bolj pozitivno vplival kot osnovni zakon, ki je imel revolucionaren pristop in kot takšen bi končal slabo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Lahovnik.
Jaz bom glasoval proti. Prepričal me je poslanec na odboru za monetarno politiko in finance, ki je, citiram, dejal: "Naj bo jasno za magnetogram, ne zavzemamo se za nek cedular, pristop, kar se tiče dobičkov od kapitala, to je bilo samo omenjeno v diskusiji, ker tako ga tudi drugod po svetu poznajo". Ta poslanec je bil gospod Andrej Bajuk. Magnetogram je dve leti nazaj z odbora za monetarno politiko in finance. In jaz verjamem, da so bila njegova takratna stališča boljša kot pa ta, ki jih predstavlja danes kot minister za finance, zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa. Je še kdo, prosim? Nobeden. Hvala. Torej, lahko preidemo na glasovanje o zakonu. Glasovanje je končano. Ugotavljam, da od navzočih 75 poslank in poslancev je za glasovalo 46, proti 24. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev. Prosim, gospod mag. Andrej Vizjak, minister za gospodarstvo.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Pred nami je osmi predlog sprememb in dopolnitev zakona o gospodarskih družbah, katerega poglavitni cilj je nujnost ponovne uskladitve z evropskim pravnim redom. V bistvu je ostal neobravnavan še tako imenovani del bilančnega prava družb, ki ga sestavljajo 4., 7. in 8. direktiva in ki je skupaj s predmetnimi določbami uredbo in implementacij mednarodnih računovodskih standardov vezan na začetek prihodnjega leta. Predlog te novele zakona, ki ga je vlada v nujni postopek predlagala v skrajšani obliki, ureja predvsem predmetno bilančno področje in ob svojem sprejetju dosega časovno usklajenost slovenskega bilančnega prava z evropskim. Predlagana novela se dotika pravzaprav štirih ključnih področij in vsebuje štiri sklope. In sicer, prvi je uskladitev v skladu z modernizacijo bilančnih direktiv Evropske skupnosti, pri čemer izpostavljamo predvsem nova pravila vrednotenja, zvišanje pragov za ločevanje manjših, srednjih in velikih družb za računovodske namene ter uskladitev in prevzem mednarodnih računovodskih standardov. Drug sklop je povezan z uskladitvijo zakona o gospodarskih družbah s spremembami zakona o prekrških, predvsem glede nadzora in glede kazenskih določb. Tretji sklop predstavlja predvsem vključevanje nekaterih manjših dopolnitev za popolno uskladitev z drugo kapitalsko direktivo s področja prava družb. In seveda pomemben sklop dopolnitev predstavljajo zakonske podlage, prenove in skrajšanja registracijskega postopka podjetnika, ki bo v skladu z medinstitucionalnim dogovorom v okviru projekta "Vse na enem mestu" s 1. julijem 2005 prenesen na AIPES. Verjamemo, da je to zgolj prvi korak pri oblikovanju za podjetnika bolj prijaznega in učinkovitega statusno pravnega okolja, ki ga iz razlogov zagotavljanja ažurnosti podatkov o podjetnikih dopolnjujemo s krovnimi določili o prenehanju poslovanja podjetnika tako po volji podjetnika kot tudi po uradni dolžnosti. Določila so oblikovana po načelih boljše regulacije prijaznejšega okolja podjetništvu in zmanjševanja administrativnih bremen. Določbe predloga zakona so pretežno uskladitvene narave in uporabniku prinašajo predvsem dodatne možnosti pri izvajanju svoje gospodarske aktivnosti, pristojnim inštitucijam pa zakonsko podlago, da te ugodnosti dodatno izpeljejo. Odsotnost oziroma nesprejem te novele zakona pred 1.1.2005 bi bila povezana tudi z neusklajenostjo slovenskega pravnega reda z evropskim pravnim redom, vendar to ni vse. Gre tudi za poslovno škodo, kajti prevzem mednarodnih računovodskih standardov je v poslovnem interesu družb, ki kotirajo na borzah. Gre za spremembe, ki so nujne, zato jih tudi predlagamo po nujnem postopku. Poudaril bi še to, da je seveda to že osma sprememba zakona o gospodarskih družbah, da bo seveda ministrstvo stremelo k temu, da bo čim prej pripravilo prečiščeno besedilo in s tem na nek način preglednejšo ureditev oziroma preglednejši izgled samega zakona o gospodarskih družbah. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister mag. Vizjak. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika odbora gospoda Vilija Rezmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa. Ta zakon o gospodarskih družbah je bil deležen podpore in razmisleka v številnih okoljih, to se mi zdi pomembno poudariti. In ne samo v politični, ampak tud v strokovnih in interesnih združenjih. Zato sodimo, da je bil primerna podlaga skupaj s tistim, kar je pripravila zakonodajno-pravna služba, in s tistim, kar je strokovna služba ministrstva pripravila, torej primerna podlaga za obravnavo na matičnem odboru. Vzroki, razlogi in cilji za sprejetje tega zakona so podobni kot pri vseh današnjih zakonih, ki smo jih že sprejemali, in jih najbrž ne kaže posebej ponovno poudarjati. Gre pa predvsem za to, da se uskladi tisto, kar je bilo uskladiti potrebno v zvezi z našo novo mednarodno pozicijo, kakršno pač imamo od maja naprej. Tisto, kar se mi zdi posebej pomembno poudariti, je to, da so sodelovali v razpravi tudi predstavniki interesnih združenj, da so vse predloge, ki so jih poprej aktivno pomagali pripravljati tudi v razpravi, podprli, in da torej ni bilo takšnih posebnih pomislekov v zvezi s katerimkoli izmed predlogov, ki je bil posredovan. Ker je gospod minister govoril o različnih nivojih in o vsebinah tega zakona, verjetno tega nima smisla ponavljati, zdi se mi pa v redu in pomembno povedati to, da je bilo vseh sedem pripravljenih amandmajev in trije, ki so nastali na sami seji, sprejetih soglasno. To je nekaj posebnega v naši parlamentarni praksi, zato to poudarjam in zato mi je žal, da ni več poslancev tukaj, da bi to slišali, da so tudi odbori, ki znajo delati tako, da če bi vstopil nekdo, ki ne bi vedel v katero stranko kod spada, bi mislil, da se strankarsko sploh ne razlikujejo, da jim je mar predvsem to, da pripravijo dober predlog, ki bo lahko v praksi dobro funkcioniral in ki bo prenesel nam Sloveniji tudi kakšno korist. Hvala lepa.
Zahvaljujem se gospodu Rezmanu za predstavitev poročila odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Boštjan Zagorac, Slovenska nacionalna stranka. Prosim.
Spoštovani prisotni! Zágorac, dvakrat sem opozoril že.
Se opravičujem, gospod Zágorac.
Za naslednjič. Danes imamo pred seboj spremembe in dopolnitve zakona o gospodarskih družbah, zakona, ki predstavlja sigurno enega izmed temeljnih zakonov, ki določa delovanje in organizacijo gospodarskih družb, in zato se nam v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke zdi nedopustno, da danes obravnavamo že osmo spremembo takšnega zakona. Če bomo v tem tempu nadaljevali oziroma če bo vlada nadaljevala v tempu prejšnje vlade, nam bo enostavno zmanjkalo črk za označevanje novel omenjenega zakona. Po našem prepričanju je takšno parcialno spreminjanje tako pomembne zakonodaje, kot je zakon o gospodarskih družbah, nedopustno. Tudi nujni postopek v tem primeru, kot vlada hoče prikazati, da s 1.1.2005 se zgodi nekaj groznega, če takega zakona danes ne sprejmemo, je malo za lase privlečeno. Mislim, da bi bilo dosti bolj primerno, če bi vlada pripravila celostno spremembo zakona o gospodarskih družbah, ga uskladila z vso tisto zakonodajo, s katero je danes neusklajen - predvsem bi tukaj omenil zakon o prevzemih - ampak, če grem nazaj na spremembe pod črko H, ki jih danes obravnavamo. Spremembe določajo nekatere uskladitve rokov glede prve uporabe mednarodnih standardov za računovodsko poročanje, in sicer lahko banke, zavarovalnice in družbe, ki kotirajo na enem izmed organiziranih trgov vrednostnih papirjev z dolžniškimi vrednostnimi papirji, prvič uporabijo za izdelavo konsolidiranih računovodskih izkazov mednarodnih standardov za računovodsko poročanje v poslovnem letu, ki se začne, na ali po datumu 1.1.2007. Racionalno bi bilo, da bi to veljalo tudi za tiste družbe, ki morajo izdelati računovodske izkaze že s 1.1.2005. Razlogi za to neusklajenost davčne zakonodaje. Posamične družbe bodo obračunavale po osnovi, ki bo ugotovljena na osnovi slovenskih računovodskih standardov, družbe, ki se bodo odločile za skupinski davčni izkaz, pa bodo izračunale davčno osnovo po mednarodnih računovodskih standardih, kar pomeni neenako obravnavanje davčnih zavezancev. Nadalje, mednarodni standardi za računovodsko poročanje so kompleksni in zahtevni. Dodatno to kompleksnost in njihovo razumevanje otežuje tudi dejstvo, da so prevedeni laično in ne strokovno. Zato sem prepričan, da se stroka utemeljeno boji uporabe teh standardov prav zaradi omenjenih pomanjkljivosti. Dejstvo, da je prevod 41 standardov, 5 standardov mednarodnega računovodskega poslovanja, poročanja, in 11 pojasnil prevedlo neko češko prevajalsko podjetje, je več kot zaskrbljujoče. Tudi dejstvo, da se slovenski računovodje še do danes niso mogli seznaniti s standardi, ki bi jih na nekaterih segmentih morali uporabljati že 1.1.2005, kaže na to, kakšen zakon je danes pred nami. Obdavčitev posameznih družb po osnovi, ki bodo izračunavale po slovenskih standardih, in družb, ki bodo izkazale svoja poročila po mednarodnih računovodskih standardih, kot sem že prej omenil, jih postavlja v neenak položaj, kar že danes kliče mogoče tudi po nekaterih ustavnih sporih po 1.1.2005; če ne po ustavnih sporih, pa sigurno že danes zakon sam napotuje na novo spremembo, ki bo označena z neko novo črko. Takšnega zakona, takšnega parcialnega pristopa v Slovenski nacionalni stranki ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman, DeSUS. [[Se odpoveduje.]] Besedo dajem gospodu Danijelu Krivcu, SDS.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Vlada Republike Slovenije je državnemu zboru predložila v obravnavo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah. Razlog za sprejetje predlaganih sprememb in dopolnitev zakona o gospodarskih družbah je uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske skupnosti. To je pogoj za izpolnitev obveznosti Republike Slovenije, ki izhajajo iz sporazuma o pridružitvi Evropski skupnosti. Pravo družb Evropske unije se zaradi zahtev trga in konkurence nenehno spreminja, zato se nenehno sprejemajo nove uredbe in nove direktive, ki pa seveda zahtevajo spreminjanje in prilagajanje tudi v nacionalni zakonodaji. Novela zakona o gospodarskih družbah, verzija F, sprejeta leta 2001, je uskladila slovensko pravo družb s pravom Evropske unije, z njenimi direktivami in uredbami, ki so bile sprejete do takrat. Novela zakona o gospodarskih družbah, verzija G, je bila sprejeta v letu 2004 s ciljem še zadnje nujne uskladitve z evropskim pravom družb ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo. Potrebne dodatne spremembe in dopolnitve zakona o gospodarskih družbah, verzija H, so prav tako posledica spremenjenih in novih predpisov, predvsem s področja bilančnega prava družb Evropske unije, ki jih mora Republika Slovenija do določenega časa prevzeti v svoj pravni red. Novi evropski predpisi zahtevajo spremembo poglavja, ki govori o poslovnih knjigah in letnem poročilu, o uporabi mednarodnih računovodskih standardov, računovodskega poročanja o gospodarskih družbah, ki poslujejo na kapitalskem trgu ter so zavezane h konsolidiranim računovodskim izkazom s 1.1.2005. Zahteva po uporabi mednarodnih računovodskih standardov je z direktivami določena tudi za banke in zavarovalnice. Z izbiro prehodnega obdobja, ki ga bo Slovenija izkoristila, prav s prehodnimi določili tega zakona je uporaba mednarodnih računovodskih standardov za banke in zavarovalnice predvidena s 1.1.2007. Kot je vsem znano, so vse dosedanje novelacije zakona o gospodarskih družbah bile sprejete po nujnem postopku, kar prav gotovo ni bilo dobro. Tudi prejšnja vlada je državnemu zboru predložila v obravnavo po nujnem postopku spremembe zakona o gospodarskih družbah. Predložila ga je sklicujoč se na nujno uskladitev s pravom Evropske unije. Prejšnja vlada je od začetka svojega mandata, najmanj pa od 18. junija 2003 vedela, da bo morala s 1.1.2005 v naš pravni red vnesti uporabo mednarodnih standardov računovodskega poročanje in nekatere druge spremembe, ki sodijo v urejanje tako imenovanega bilančnega prava v zakonu o gospodarskih družbah. To nam jasno pove tudi v pogledu nastajanja tega pravnega reda v Evropski uniji. Kljub temu je te spremembe prejšnja vlada v zakon predložila državnemu zboru v neprimernem času zamenjave vladajočih koalicij, konec novembra 2004. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se zavedamo, da Republika Slovenija od 1. maja 2003 je dolžna v celoti izvajati pravni red Evropske unije. Med te obveznosti sodi tudi odpravljanje neskladnosti s predpisi in pogodbenimi določbami. Da bi se izognili posledicami v primeru nepravočasne uskladitve in s tem preprečili težko popravljive posledice za delovanje države, bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke podprla sprejem predloga zakona.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Miranu Potrču, Združena lista socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo že načelno ob potrditvi vlade sporočili, da bomo podpirali projekte, ki bodo pomenili nujno nadaljevanje naše opredelitve za polnopravno članstvo v Evropski uniji. To je takšen projekt. Sprejete so nove direktive, spremembe predlagane zakonodaje so njihova uskladitev in mi jih podpiramo. Rad bi pa ob tem povedal, da bi bilo tudi zaradi razprave, ki smo jo včeraj imeli na matičnem delovnem telesu, koristno, da v vladi, morda tudi v državnem zboru razmislimo res, kaj storiti s prevajanjem tekstov, kaj storiti z ustrezno pravno bolj ali manj jasno terminologijo, ki se uporablja v pravu Evropske unije in v Sloveniji, da ne bi imeli upravičeno veliko opozoril, kaj in kako bomo potem v domačem pravu uporabljali bolj ali manj jasno besedila, ki jih bomo v zakonsko besedilo vgradili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še poslanec Nove Slovenije, Jožef Horvat. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister s sodelavko, spoštovane poslanke in poslanci. V poslanski skupini Nove Slovenije razumem sprejetje predlogov zakonov o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah tudi pod uskladitev slovenskega prava z bilančnim pravnim redom Evropske unije, torej, gre za obveznost Republike Slovenije, ki izhaja iz evropskega sporazuma o pridružitvi med Republiko Slovenijo na eni strani in državami, ki delujejo v okviru Evropske unije, na drugi strani. Od 1. maja 2004 smo dolžni polno izvajati pravni red Evropske unije. Sprejetje predloga zakona po nujnem postopku je torej razumljivo, saj je pravočasno sprejetje še posebej pomemben ob koncu poslovnega leta, običajno je to tudi zaključek koledarskega leta, saj bo tako vrsta družb po novi določitvi pragov za razvrščanje malih, srednjih in velikih družb uvrščena med manjše ali srednje družbe, kar jim bo lahko že v naslednjem poslovnem letu omogočilo olajšano računovodsko poslovanje, obenem pa tudi uporabo morebitnih preferenčnih kriterijev za male in srednje družbe tudi pri drugih gospodarskih aktivnostih. Sprejetje mednarodnih računovodskih standardov sicer v osnovi državam članicam ne dajo obilo manevrskega prostora, vendar pa bodo morala tista podjetja, ki že s 1.1.2005 zapadejo v segment družb, ki morajo izdelati konsolidirane letne računovodske izkaze po mednarodnih računovodskih standardih, uporabljati prilagojena obstoječa določila ZGD. Nesprejetje predloga zakona in njegove uveljavitve s 1. januarja 2005 bi bilo povezano s škodo ter z nejasnim in neenakopravnim položajem, ki jo bodo na tem mestu utrpeli nacionalni gospodarski subjekti glede na konkurenčne gospodarske subjekte drugih držav članic. Zaradi navedenega bo poslanska skupina Nove Slovenije predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona v gospodarskih družbah danes seveda podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. Amandmaji niso bili vloženi. Ker k dopolnilnemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Prosim? Izvolite. Obrazložitev glasu.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz bom podprl zakon, samo bi vseeno želel izraziti popolno podporo [[...]]
Prosim samo en moment. Prosil bi najprej poslanske skupine, kdo želi besedo morda v imenu poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Kdo želi od poslanec, prosim? Izvolite, gospod Pavliha.
Hvala lepa. Bom podprl zakon seveda ampak bi želel izraziti podporo tistega, kar je bilo izrečeno s strani gospoda Potrča in s strani gospoda Zagorca. Namreč, gre za osmo spremembo zakona in osemkrat spreminjati in dopolnjevati zakon je seveda z vidika primerjalnih izkušenj preveč. To je do 1. maja opravičevalo stalno prilagajanje pravnemu redu Evropske unije, od tu naprej pa, po moje, kaže počakati, ne seveda skakati na vrat na nos s spremembami zakonodaje za vsako direktivo. Uredbe tako veljajo neposredno, tako da se strinjam s tem, da je treba seveda zakone potem bolj zaokroženo spreminjati, če je to že potrebno, bolj domišljeno tudi z vidika terminologije. Pa še na tem mestu apel zakonodajni službi z vidika 153. čelna, od tu naprej seveda velja takšne spremembe in dopolnitve vedno znova potem obelodaniti v prečiščenem tekstu, to bo olajšalo uporabo zakona. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslancev obrazložiti svoj glas? Ugotavljam, da nihče. Zato glasujmo o zakonu. Glasujemo. Ugotavljam, da je od navzočih 47 poslancev za glasovalo 47 poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] S tem ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovane poslanke in poslanci, prehajamo, čeprav smo mislili, da bomo morali to točko preložiti na jutrišnji dan, vendar smo bili nekoliko hitrejši. Prehajamo potem na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA KANDIDATA ZA IMENOVANJE MINISTRA BREZ LISTNICE, ZADOLŽENEGA ZA LOKALNO SAMOUPRAVO IN REGIONALNO POLITIKO Predsednik vlade Republike Slovenije gospod Janez Janša je državnemu zboru dne 10.12.2004 predlagal, da za ministra brez listnice, zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko, imenuje dr. Ivana Žagarja. Ob tem vas obveščam, da se predsednik vlade gospod Janez Janša te točke ne more udeležiti, ker je prisoten na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju. V skladu z 230. členom poslovnika zbora se je kandidat predstavil matičnemu odboru za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter odgovarjal na vprašanja članov odbora. Iz mnenja odbora izhaja, da je bila predstavitev kandidata ustrezna. Mnenje odbora ste prejeli. Besedo dajem poročevalcu odbora, če želi. Prosim, gospod Rupar.
Hvala, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Zadolžen sem, da vam predstavim kandidata oziroma potek odločanja o kandidatu za ministra brez listnice, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Gospod dr. Ivan Žagar, ki ga je predlagal predsednik vlade Republike Slovenije gospod Janez Janša za ministra brez listnice, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, se je 15. decembra 2004 predstavil odboru za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Ne bi na tem mestu ponavljal njegovega življenjepisa, ki ste prejeli z obrazložitvijo kandidature, pač pa bi utemeljil njegovo kandidaturo predvsem z njegovimi bogatimi izkušnjami na področju, za katerega je predlagan. Predvsem gre za njegove 10-letne izkušnje kot župana občine Slovenska Bistrica, katere župan je bil in je ta trenutek še, ter za njegove izkušnje kot nadomestnega člana v odboru regij v EU. Aktiven je bil tudi v nekaterih inštitucijah, ki so povezane z delovanjem lokalne samouprave v Sloveniji. Mednarodne izkušnje na tem področju pa si je nabral ob sodelovanju v različnih projektih s področja Phara in Lifa. Tu je vzpostavil aktivno sodelovanje s koroškimi Slovenci, in sicer v okviru jadranskega centra za prekomejno sodelovanje. Kot enega ključnih elementov pri odločitvi za kandidaturo je navedel ne le nezavidljivo stanje na tem področju, pač pa tudi odnose koalicije v tem mandatu do lokalne samouprave in regionalnega razvoja, ki je ti področji izpostavila kot eni izmed ključnih prioritet svojega delovanja. Koalicija, kot tudi sam, se namreč zavzemata, da je lahko samo razvita lokalna samouprava eden od glavnih temeljev demokracije v naši družbi. Slovenija pa po različnih kazalcih, zlasti pa glede na deleže javne porabe na lokalni ravni, kaže, da je naša država izjemno centralizirana. V uvodni predstavitvi je kandidat, ki naj bi kot minister brez listnice za omenjeni resor deloval, predstavil svoje temeljne cilje, ki so: decentralizacija države z ureditvijo statusa občin tako v smislu povečanja njegove avtonomije pri odločanju kot povečanja njegove finančne avtonomije, uvedba pokrajin kot naslednje stopnje decentralizacije države ter zmanjševanje prisotnih regionalnih razlik in zagotavljanja vsestranskega napredka in razvoja. Pri tem je posebej poudaril, da morajo decentralizacijo podpreti vse resorne politike. Pomembno pri tem je, da se bo skušal dogovoriti, da bo služba vlade pokrivala tako področje lokalne samouprave kot tudi sistemsko urejanje financiranja občin. To je zelo pomembno zato, ker je sistem financiranja občin eden ključnih elementov, ki je potreben za temeljne spremembe v smislu nadaljevanja politične in finančne decentralizacije države ter vzpostavljanja večje avtonomije občin. Služba vlade pa bo vključena tudi v regionalni razvoj in kontrolirala resorne politike pri projektu decentralizacije države. Posebej je opozoril tudi na izzive, ki jih prinaša črpanje sredstev iz evropskih strukturnih skladov in kohezijskega sklada. Glede na to, da imamo v Sloveniji organiziran samo prvi nivo lokalne samouprave, je trenutno ta nivo edina možnost črpanja teh virov. Zato bo treba čim prej vzpostaviti lokalne skupnosti in jih usposobiti za črpanje teh sredstev. Zlasti pomembna je njegova ugotovitev, da župani in občine ugotavljajo, da se razmere na področju delovanja in financiranju občin v zadnjem času zelo zaostrujejo. Poudaril je, da občine pri tem ne morejo vplivati ter da iz države prenesene obveznosti ne zadoščajo; torej da so prevelike in finančna sredstva ne zadoščajo za pokritje teh obveznosti. Tudi koalicija ocenjuje, da je glede na pristojnosti in naloge občin primerna poraba prenizka za skoraj tretjino sredstev. Vzrok je tudi v tem, da so bile na občine prenesene v zadnjem času številne dodatne naloge brez pokritja. Nadalje je kandidat predstavil tudi sistem črpanja denarja iz evropskih skladov, kohezijskih skladov ter uvedbo decentralizacije v obliki druge ravni lokalne samouprave. Po odgovorih na različna vprašanja članic in članov odbora je bilo glasovanje in glede na njegovo strokovnost ter izredno podkovane odgovore, ki jih je podal na vprašanja, je bilo težko pričakovati, da bi bil rezultat drugačen, kot 9 za in nihče proti. Tako je odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj po končani predstavitvi kandidata potrdil kot kandidata za ministra in sklenil, da sta predstavitev in osebnost ustrezni. Hvala lepa.
Hvala lepa poročevalcu odbora, gospodu Ruparju. Dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič, DeSUS.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS bo kandidata za ministra brez listnice, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalno politiko brez zadržkov podprla iz naslednjih razlogov. Gospod dr. Ivan Žagar je v svoji predstavitvi pokazal izjemno poznavanje področja, ki ga bo pokrival, saj je s smislom za red in strokovni pristop sistematično nanizal vse tiste vsebine, ki nesporno sodijo v sklop lokalne samouprave, regionalne politike in decentralizacijo države, vključno v formalnem smislu. Pri tem je posebej pomembno, da se zaveda čeri in problemov, ki se pojavljajo ob dejstvu, da še nimamo pokrajin, ki bi v marsičem praviloma lažje reševale razvoj in reševanje vseh tistih potreb in projektov, za katere majhne občine praviloma nimajo same dovolj sredstev. Združevanje sredstev na področju občin pa še ni praksa, ki bi zapolnila vrzeli vmestnega časa to tedaj, ko bomo, vsaj tako upamo, pokrajine tudi ustanovili. Gospod dr. Ivan Žagar je suvereno odgovarjal na najrazličnejša vprašanja s področja lokalne samouprave, financiranja občin, delovanja županov, seveda tudi decentralizacije in regionalne politike. Zato mislimo, da bo v mejah objektivnih pogojev, v katerih bo minister prevzel svoje naloge, zagotovo in brez dvoma kandidat, ki je odličen glede na svoje sposobnosti in glede na izkazane sposobnosti, odlična izbira. Zaradi tega ga bomo podprli in se veselimo sodelovanja z njim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miro Petek, SDS.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani vsi prisotni! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo kandidaturo dr. Ivana Žagarja za ministra, zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Že pristojni odbor državnega zbora je ocenil njegovo predstavitev kot izjemno dobro, saj proti ni glasoval niti en član odbora za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Dr. Žagar se je predstavil kot kompetenten poznavalec lokalne samouprave na vseh ravneh, tako na teoretični ali zakonski ravni kot tudi na praktični, saj je dolgoletne izkušnje nabiral kot župan, in to uspešen župan Slovenske Bistrice. Takšen splet je po mnenju poslanske skupine SDS zelo dobrodošel in koristen, saj nas v prihodnjih letih ravno na področju lokalne samouprave in regionalizma čaka veliko dela. Ne moremo pa niti mimo podatka iz njegovega življenjepisa - pri 30-ih letih je že opravil doktorat znanosti in bil docent na fakulteti. To nas navaja k prepričanju, da ima poleg političnega znanja in izkušenj še svoje pedagoške in znanstvene kompetence, kar je za delo v vladi oziroma politiki prav tako zelo dobrodošla referenca. Dr. Ivan Žagar torej dobro ve, kje se na področju lokalne samouprave in regionalizma nahajamo in kam ter kaj si v Sloveniji želimo. Že v svoji predstavitvi na pristojnem parlamentarnem delovnem telesu je izpostavil decentralizacijo, kar naj bi posledično vodilo tudi k zmanjšanju regionalnih razlik. To pa je tudi osnovno vodilo, ki smo ga zapisali v koalicijski pogodbi. Skratka, poslanci Slovenske demokratske stranke bomo podprli kandidaturo dr. Ivana Žagarja. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cveta Zalokar Oražem, LDS.
Spoštovani kolegi in kolegice, spoštovani gospod podpredsednik! V poslanskem klubu LDS smo zadovoljni, da smo tudi z našo pomočjo dosegli, da je predsednik vlade za področje lokalne samouprave in regionalizma predlagal bistveno bolj kompetentnega kandidata, kot je bilo to v predhodnem primeru. Četudi menimo, da je nenavadno, da je prejšnja kandidatka sama odstopila, saj so razlogi, ki jih je navedla v odstopnem pismu, takšni, da se sprašujemo, zakaj je potem sploh kandidirala. Gospoda dr. Žagarja v poslanskem klubu ne ocenjujemo kot neustreznega za opravljanje funkcije, vendar pa ga kljub temu ne bomo podprli. Zakaj? Koalicijska pogodba, na kateri bo temeljilo njegovo delo, je še vedno na celi vrsti vprašanj in točk s tega področja močno problematična in nedodelana. Ugotavljamo tudi, da pri razlagi stališč iz koalicijske pogodbe ni opaziti ustrezne usklajenosti med posameznimi ministrstvi. Kot primer lahko naveden vprašanje financiranja občin in dodatnih sredstev za njihovo delovanje, ki naj bi se po tekstu koalicijske pogodbe v delu, ki govori o lokalni samoupravi, povečala do tretjine. Na drugi strani pa je minister za finance, dr. Bajuk, na zaslišanju rekel, citiram: "Kar se tiče financiranja lokalnih skupnosti, v kolikor nekdo predlaga dodatnih 60 milijard, je odgovor zelo jasen: to ni v okviru obveznosti, ki smo jih sprejeli in katerih se moramo držati. "Torej, enostavno ne bo. Odgovor na vaše vprašanje in na željo tistih, ki bi radi dodatnih 60 milijard na tem področju, je nemogoč." Pika. To je bil citat, ki ga je povedal dr. Bajuk na svojem zaslišanju v zvezi s financiranju občin na svojem zaslišanju v zvezi s financiranjem občin. Še vedno sta tako koalicija kot tudi kandidat zelo nedorečena tudi v zvezi s pokrajinami oziroma regijami. Napredek je mnenje dr. Žagarja, da bo najprej potrebno opredeliti pristojnosti in finančne vire, še vedno pa ne vemo, ali pri tem istočasnem poudarjanju oblikovanja regij oziroma pokrajin od spodaj navzgor ne bo prišlo do pretiravanj, prevelike drobitve in s tem tudi ogromnih finančnih stroškov za delovanje takšnih pokrajin. V LDS-u ocenjujemo, da mora vlada Republike Slovenije hitro sprejeti rešitve, s katerimi bo občinam omogočeno črpanje sredstev iz skladov Evropske unije, saj jim bo treba pomagati pri zahtevni pripravi tako programov kot tudi dokumentacije, zlasti pa jim zagotoviti dodatna sredstva, s katerimi morajo biti pri takšnih projektih soudeležena. Veseli nas tudi jasno stališče kandidata, da bodo pri nadaljnjem drobljenju občin in njihovem ustanavljanju dosledno upoštevana zakonska določila in kriteriji. V LDS menimo, da je lokalna samouprava na prvi stopnji tako rekoč formirana in je 193 občin primerno število in ne moremo občin drobiti kar naprej in neprestano. Res pa je, da trenutni zakon o financiranju občin takšno drobljenje spodbuja. Lokalna samouprava je pred dnevi proslavljala deseto obletnico prvih volitev in novih občin. Neprestano drobljenje, ki prinaša veliko težav, delitvene bilance, spore zaradi meja in podobno, ni smiselno. Lokalna samouprava oziroma občine morajo delovati v stabilnih in ne stalno se spreminjajočih razmerah. Zelo majhne občine so sicer prinesle velik napredek v komunalnem pogledu na svojem področju, na primer nove ceste, vendar pa takšne občine nimajo dovolj ustreznih niti kadrov niti ne morejo in ne uspejo opravljati vseh funkcij, lahko rečemo, da so nekako večinoma opravilno nesposobne. Prav tako takšne občine težko delujejo ustrezno na razvojnem področju dolgoročnih in širših projektih. Kandidat je na zaslišanju pokazal veliko poznavanje področja in tudi ustrezna stališča do posameznih problemov, vendar pa od njega pričakujemo, da bo temu primerno čim prej tudi spremenil in dopolnil koalicijsko pogodbo v tem segmentu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Kontič, Združena lista socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo že v preteklem mandatu zastopali stališče, da je nujno lokalni samoupravi in regionalnemu razvoju posvetiti veliko večjo pozornost, kot se je to dogajalo v preteklosti. Žal nismo bili deležni podpore, ki smo jo upravičeno pričakovali v projektu decentralizacije države. Temu področju bomo tudi v tem mandatu namenili posebno pozornost. Tako smo spremljali tudi predstavitev kandidata za ministra dr. Ivana Žagarja. Mnogo povedanega na predstavitvi je v sozvočju z našimi pogledi. Pokrajine so nujne, je dejal kandidat. Soglašamo, a pot do pokrajin se razlikuje. Še vedno menimo, da je treba najprej spremeniti ustavo v treh členih in nato z zakonom ustanoviti pokrajine v celotni državi. Kandidat meni, da je treba pokrajine ustanoviti od spodaj navzgor. Na tem mestu ugotavljamo tudi neskladje z zapisanim v koalicijski pogodbi, ki predvideva razvojne regije, ki se lahko, upoštevaje interes občin in prebivalstva, postopoma razvijajo v regijo oziroma pokrajino. Strinjamo pa se, da je pot, ko najprej določimo vsebino in financiranje ter nato teritorialni obseg, tista prava. Po včerajšnji predstavitvi dr. Žagarja bi lahko zaključili, da na področju ustanavljanja novih občin ne bo bistvenih sprememb. Upoštevala se bodo zakonska določila oziroma pogoji, predpisani z zakonom. To seveda pomeni, da bo upoštevana volja ljudi le, če bo nova lokalna skupnost izpolnjevala zakonske pogoje. Žal aktualna oblast ne razmišlja o tem, da bi s spremembo zakona o financiranju spodbudili manjše lokalne skupnosti, da bi se združevale v večje, ekonomsko in sicer bolj avtonomne skupnosti. Res pa je, da je v koalicijski pogodbi zapisano, da bo koalicija finančno in na druge načine - to slednje je sicer dokaj nejasno - spodbujala funkcionalno in razvojno povezovanje občin. To seveda ni isto, vsekakor pa kliče po ustanavljanju druge stopnje lokalne samouprave. Glede nujnosti sprememb financiranja lokalnih skupnosti v poslanski skupini soglašamo s kandidatom. Cilj je večja avtonomija lokalnih skupnosti. Predvsem pa mora zakon o financiranju občin posledično pomeniti zmanjšanje pritiska na ustanavljanje majhnih občin. Ugotovitev, da je treba zagotoviti dodatna sredstva, je vsekakor prava in jo pozdravljamo. Kandidat je v svoji predstavitvi napovedal, da bo pristojna služba ne samo izobraževala, ampak tudi koordinirala aktivnosti pri sodelovanju občin za pridobitev evropskih sredstev. Pomembno je tudi opozoriti na zagotovilo kandidata, da bodo učinke zakonov in podzakonskih aktov pred sprejemom preverili v lokalnih skupnostih. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov upamo, da to ni le napoved, ki bi bila zgolj prispevek k všečnosti predstavljenega programa kandidata. Kongres lokalnih in regionalnih oblasti pri Svetu Evrope v svojih poročilih ugotavlja slabosti, ki pa niso značilne zgolj za našo lokalno samoupravo. Treba bo namreč najti odgovor na vprašanje, kako spodbuditi sodelovanje mladih, sodelovanje žensk in marginalnih skupin v procesih odločanja. Kandidat se z ugotovitvami strinja, pri tem pa meni, da se slabosti ne da odpraviti administrativno. Tako kot v vsaki poslanski skupini se tudi v naši mnenja glede združljivosti oziroma nezdružljivosti poslanske in županske funkcije razlikujejo, večina pa je vsekakor naklonjena uzakonitvi nezdružljivosti. Tukaj se s kandidatom razhajamo, njegovo mnenje je namreč, da je združljivost, ko je nekdo poslanec in župan hkrati, lahko celo koristna. V koalicijski pogodbi je pa predvidena proučitev možnosti uvedbe poklicnega opravljanja funkcije župana v večjih občinah. Pri tem vprašanju koalicijska pogodba in kandidat nista ravno usklajena. Res pa je, da pogodba govori o proučitvi možnosti. To bi sicer bil korak naprej, ki pa bi hkrati povzročil dodatne razlike med županjami oziroma župani. Zaključim lahko z ugotovitvijo, da je predlagani kandidat vsekakor rešitev, ki napoveduje spremembe na področju lokalne samouprave. Nismo pa prepričani, da bo pri tem deležen podpore koalicije, ki jih pripada. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, Nova Slovenija, prosim.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci. Nekako s tem imenovanjem danes bomo zaokrožili oblikovanje vlade, ko bomo namreč oblikovali še enega ministra, in sicer ministra brez listnice dr. Žagarja za resor lokalne samouprave in pa regionalnega razvoja. To, kar bi v imenu Nove Slovenije želel poudariti, bi v glavnem rad zajel tri točke. Prvič, kandidat za ministra je lokalno samoupravo označil kot temelj demokracije. Nekateri namreč v tej naši državi, tudi danes je bilo tukaj povedano, nekako v tem stilu, v tej smeri, da so majhne občine predrage. Torej vidijo razvoj lokalne samouprave v tej smeri, da je nekako potrebno majhne občine kljub njihovi uspešnosti ukiniti in narediti, ne vem, neke večje občine, ki pa se napram tem manjšim ne izkažejo oziroma se niso izkazale tako uspešne, kot nekateri to prikazujejo. Govorijo, da te manjše občine ne zmorejo opravljati vseh teh silnih nalog, ki jim država nalaga, in da za te naloge nimajo dovolj kadrov. Tudi kandidat je to trditev ovrgel in je povedal, da pozna, da te manjše občine že v neki smeri in pa na določenih področjih združujejo službe in opravljajo nekatere pristojnosti skupaj in da bo pravzaprav ta razvoj kot minister pospeševal, da pa ne bo oviral nastajanja malih občin tam, kjer bo pač za to izražena volja, ob dejstvu, da se bodo naše državljanke in državljani zavedali, da s tem, ko dobivajo neko pravico za ustanovitev občine, s tem prevzemajo tudi določene dolžnosti. Kandidat za ministra je na zelo visok nivo postavil zahtevo po avtonomiji občin. To pomeni, da se občinam ne vedno znova in znova nalagalo različnih upravnih nalog, ne da bi se jim ob tem istočasno tudi zagotovilo določena finančna sredstva. Kandidat je napovedal finančno decentralizacijo, namreč, če se danes v Sloveniji pogovarjamo o decentralizaciji, potem v glavnem razmišljamo o decentralizaciji sredstev, to pa je tisto, kar je napisano v koalicijski pogodbi, da bi se za izvajanje nalog občinam, torej tistih, ki jih bo tudi država prenesla na občine, zagotovilo več finančnih sredstev in da bi se ločila tista sredstva, ki so namenjena za funkcioniranje nalog v občinah, od tistih, ki so namenjena za investicije. Kandidat je glede pokrajin pravzaprav predstavil tisto, kar je opozicija v prejšnjem mandatu ves čas, ko se je želelo spremeniti ustavo, tudi zagovarjala, to pa je, da je treba najprej sprejeti zakon o pokrajinah ali - če hočete - o regijah, v katerega se bo zapisalo kaj naj bi pravzaprav te pokrajine opravljale in da se bo istočasno s tem zakonom sprejel tudi zakon o financiranju teh pokrajin, ko bo seveda občinam znano in bodo vedele, s kakšnimi finančnimi viri bodo te nove pokrajine dejansko lahko funkcionirale. Ko bomo ta dva zakona v državnem zboru sprejeli, potem bo omogočen lažji nastanek pokrajin, ker se bodo občine samoiniciativno od spodaj navzgor povezale v pokrajine. Kar se tiče koriščenja različnih sredstev evropskih skladov, strukturnih in pa kohezijskih skladov, je kandidat napovedal, da se bo zavzel za to, da se država Slovenija razdeli v tri razvojne regije, o tem smo že razpravljali. Pravi, da se osrednji del nekako izvzame iz skupne regije in da se potem južno in pa severno od osrednjega dela ustanovita še dve regiji, da bi tako lahko kandidirali na različnih razpisih, ki jih pač razpisuje Evropska unija. Kandidat je zelo dobro predstavil probleme, ko govorimo o skladnejšem regionalnem razvoju. To seveda tudi zelo dobro pozna, kajti 10 let je župan ene od večjih slovenskih občin. 10 let se ocenjuje, da je to občino vodil dokaj uspešno. In ker gre za občino, kjer je povezano mesto s podeželjem, seveda tudi probleme, ki jih take občine imajo, zelo dobro pozna in verjeti je, da se bo na pravi način lotil razreševanja teh problemov. Naj zaključim. V Novi Sloveniji bomo kandidata dr. Žagarja podprli. Njegova predstavitev je bila ne samo ustrezna, lahko bi rekel, da celo zelo dobra, kar kaže tudi rezultat glasovanja, saj pravzaprav nihče, tudi s strani opozicije, ni glasoval proti kandidatu. Kar se pa tiče zapisanega v koalicijski pogodbi, na kar se opozarja, da gre za nekakšna neskladja in podobno in da država ne bo imela denarja, da bi lahko povečala finančno samostojnost občin, vse to je seveda možno, možno je s prestrukturiranjem tistih finančnih virov, s katerimi bo ta država razpolagala. Ko pa se koalicijsko pogodbo bere, pa jo je seveda treba vedno brati v celoti. Celotna politika te vlade bo usmerjena k temu cilju, da Slovenija v letu 2007 prevzame evro kot plačilno sredstvo in v zasledovanju tega cilja bodo seveda podrejene vse ostale naloge, ki so zapisane v koalicijski pogodbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik, Slovenska ljudska stranka.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Bom kratek. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je predlog predsednika vlade dober in da dr. Ivan Žagar ni nepopisan list papirja, ampak kaže na dobro poznavanje človeka, ki dobro pozna problematiko tako lokalne samouprave kot seveda kompletnega regionalnega razvoja. Ima tudi velike izkušnje iz odbora regij pri Evropski uniji in seveda kot dolgoletni župan občine. Slovenija je kljub deklariranemu načelu o skladnem regionalnem razvoju čedalje bolj centralizira, to seveda opažamo na vsakem koraku in vedno. Zato bo imel seveda kot minister obilo izzivov, da voz "preokrene" v pravo smer in dr. Ivan Žagar ima za to ustrezno znanje in energijo, zato ga bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še gospa Barbara Žgajner Tavš, Slovenska nacionalna stranka.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav, spoštovane kolegice, cenjeni kolegi. Na začetku predstavitve stališča poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bi rada poudarila v bistvu eno zadevo, na katero smo opozorili, ko smo potrjevali imena ministrov v prvem paketu. Res je, da takrat smo izpostavili dilemo oziroma da bi bilo smiselno razpravljati in potrjevati vsakega ministra oziroma kandidatko ali kandidata za ministrico oziroma ministra posebej. No, in danes smo pravzaprav po zapletih dosegli tudi to, ampak ne bom o tem na dolgo in široko razpravljala. Naj za začetek povem, pravzaprav kakšno je stališče Slovenske nacionalne stranke do kandidata, ki ga pravzaprav danes potrjujemo. V Slovenski nacionalni stranki se v osnovi zavedamo pomena in teže, ki jo nosi oziroma mora nositi minister, pristojen za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Konec koncev je tudi naše delo, delo Slovenske nacionalne stranke, v preteklem mandatu v veliki meri temeljilo na poudarkih in težnjah po oblikovanju politike, ki bo sledila skladnemu regionalnemu razvoju. Res pa je, da so bile tovrstne težnje pogosto preslišane, pretežno s strani tedanje vladajoče koalicije, tudi DeSUS-ove ministrice za regionalni razvoj. Glede na težo, ki bi jo tako zaradi Evropske unije kakor tudi zaradi notranjih potreb - pa naj tu spomnim le na nerazvite regije - to ministrstvo moralo imeti ter glede na uvodne zaplete nove vlade, ki sem jih seveda že omenila v prvem neuspešnem krogu imenovanja vlade oziroma konkretnega ministra oziroma ministrice, obstajajo dvomi, da se tudi obstoječa vlada ne zaveda dovolj dobro razvoja celotne Slovenije oziroma pomena na tem področju. Postavlja se eno zelo pomembno vprašanje oziroma dilema. Hočeš nočeš, kandidat za ministra namreč prihaja iz stranke, ki je še posebej goreče v obdobju pred evropskimi volitvami zagotavljala takoimenovano eno evroregijo, kar pomeni, da Slovenija nedvomno izpade iz kroga neto prejemnic evropskega denarja; še več, posledice lahko, dolgoročno gledano seveda, pomenijo tudi selitev in s tem izgubo pomembnih centrov iz naše države čez mejo. To pa je ne le finančni deficit temveč pomeni celo izgubo avtonomijo nad lastno državo. Kandidat za ministra sicer pozna opcijo delitve Slovenije na dve oziroma tri evroregije, vendar brez vsebine brez konkretnih podatkov. Kandidat konec koncev ne pozna niti razmejitve, ki je po oceni Slovenske nacionalne stranke najbolj pomembna z vidika pridobivanja evropskih sredstev. Še ena pomembna zadeva, na katero moramo v Slovenski nacionalni stranki opozoriti. Preseneča nas, da kandidat v svoji predstavitvi na matičnem delovnem telesu ni podal kritike na zakon o glavnem mestu, zakon o glavnem mestu namreč očitno uzakonja centralizacijo oziroma takoimenovani institucionalni centralizem, po katerem bodo sedeži vseh treh vej oblasti kakor tudi drugih pomembnih mednarodnih institucij v Ljubljani. Dobronamerna opomba kandidatu oziroma nasvet, ki bi moral pravzaprav biti prva njegova naloga, da je ob sprejemanju zakona o vladi na prvi seji novega državnega zbora bil sprejet amandma Slovenske nacionalne stranke, ki pa dejansko omogoča prenos oziroma dislokacijo ministrstev oziroma izpostav posameznih ministrstev po Sloveniji. Naj se na kratko dotaknem še področja lokalne samouprave. Slovenska nacionalna stranka teži k samozadostnim lokalnim skupnostim, dejstvo pa je, da je v Sloveniji že danes več kot 190 občin, od katerih niso vse sposobne poskrbeti za svoje naloge ter so že mnoge od njih na plečih države. Koalicijska pogodba teži ravno k temu, torej, povečanju števila občin, čemur v Slovenski nacionalni stranki odločno nasprotujejo. Drugi nivo lokalne samouprave oziroma pokrajine oziroma regije nakazuje na slabo vizijo nove vlade oziroma ministra. Ni odgovora, katere naj bi bile pristojnosti tega drugega nivoja in kakšni pravzaprav naj bi bili viri financiranja lastni in tudi tisti preneseni s strani države. Morda besedica ali dve o nezdružljivosti. V Slovenski nacionalni stranki smo večkrat poudarili, da sta funkcija zakonodajne veje oblasti in izvršilne veje oblasti oziroma je poslanska funkcija nezdružljiva s funkcijo župana, temu bomo seveda pritrjevali tudi v tem mandatu in tudi v tej točki se žal ne moremo strinjati oziroma pritrditi kandidatu za novega ministra. Za konec. V Slovenski nacionalni stranki smo pripravljeni sodelovati konstruktivno. V kolikor seveda bo nov minister, če bo danes potrjen, sledil pozitivni politiki na področju decentralizaciji oziroma skladnega regionalnega razvoja, potem seveda bomo tudi v Slovenski nacionalni stranki stali za njim in podpirali njegovo delo. Na podlagi predstavitve na matičnem delovnem telesu pa je kandidat, o katerem razpravljamo danes, in ki ga bomo potrjevali danes vsekakor boljša izbira od prvega predloga Slovenske ljudske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem poslankam in poslancem. Prijavljenih je kar veliko, nekateri so se odpovedali. Besedo ima Miro Petek SDS. [[Se odpovedujete. Hvala lepa.]] Anton Anderlič. Ugotavljam, da ga ni v dvorani. Breda Pečan je napisana, Združena lista socialnih demokratov. [[Ne.]] Gospod mag. Branko Grims. [[Se odpovedujete.]] Gospod mag. Milan Cvikl. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Gospodje poslanci in gospe poslanke. Rad bi diskutiral, rad bi razpravljal, vendar ne vem, s kom naj razpravljam. Predlagatelja ni v dvorani, bilo je povedano, da je seveda upravičen. V Bruslju se danes dogajajo pomembne teme za Slovenijo. O njih seveda v tem državnem zboru nismo uspeli diskutirati, tudi na nekaterih odborih ne. Kandidata za ministra pa tudi ni tukaj. Mi ugotavljamo [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]mi ugotavljamo, da seveda [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Ali lahko razpravljam? Hvala. Mi ugotavljamo, seveda, da je že ob prejšnjem imenovanju 3. decembra bila uvedena nova praksa, ker ob imenovanju nadomestnih ministrov v aprilu 2004 - gospod poslanec, spomnim se, ker sem sedel tam kot kandidat - so bili ministri oziroma kandidati za ministre prisotni v dvorani! Še več, celo razpravljali so, bili so vprašani vrsto vprašanj, 12 ur smo razpravljali o tem. Jaz bi vendar želel odgovor na dve vprašanji: Ali pomeni, da nikogar od vlade ni tukaj, da ta vlada za tem kandidatom ne stoji? Ali bi bilo mogoče vsaj proceduralno doseči to, da bi kandidat za ministra bil tukaj? Drugače pa menim, da danes imenujemo oziroma bomo imenovali pomembnega ministra. Ministra brez listnice zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko, ki bo prvi minister, ki bo lahko, če bo uspel uresničiti to, kar je zapisano v samih elementih koalicijske pogodbe na ta vprašanja, uredil področja lokalne samouprave in regionalne politike. Upam, da bo tudi minister, ki bo skupaj z mnogimi nami tudi naredil tiste potrebne institucionalne, ustavne in še kakšne spremembe za to, da bosta lokalna samouprava in regionalna politika dobili vse ustrezne podlage. Pri tem me preseneča, da se je koalicija odločila, da bo temu ministru dala v roke tudi pomemben del finančnega sistema, in to je finančni sistem, ki se nanaša na financiranje občin, ker povsod v svetu so ministri za finance odgovorni za celoten finančni sistem, za celoten javno-finančni sistem in tudi za vprašanja financiranja lokalne samouprave, ko se postavljajo sistemska vprašanja. Mogoče bo seveda minister za lokalno samoupravo in regionalno politiko celo mogoče predlagatelj kakšnih novih zakonov. Ne vem. Mogoče bo on predlagatelj zakona o nepremičninah kot pomembnega zakona, ki bo pomembno vplival na obseg prihodkov lokalne samouprave. Tako da, kot sem rekel, rad bi razpravljal, rad bi slišal nekaj odgovorov na vprašanja, ker seveda vsi poslanke in poslanci nismo mogli v odboru za lokalno samoupravo in regionalni razvoj predstaviti svojih vprašanj gospodu kandidatu ali predlagatelju, vendar ugotavljam, da v tem državnem zboru uvajamo novo prakso. Bila je prvič uvedena, kot veste, 3. decembra in danes se ta praksa nadaljuje. Zato bi predlagal proceduralno, da ko se bo gospod kandidat za ministra pojavil, da ga povabim v dvorano, da nam mogoče on odgovori na kakšno vprašanje, zato da bi lahko seveda opravili, kot je navedeno v redosledu te seje državnega zbora, razpravo o tem vprašanju in potem se na tej podlagi lahko tudi odločili o gospodu kandidatu. Hvala lepa, gospod predsedujoči.
Hvala lepa, gospod mag. Cvikl. Jaz bi vam rad kar na dvoje vprašanj odgovoril, vaših. In sicer prvi, zakaj predlagatelj ni prisoten. V začetku te točke, ki sem jo najavil, prebral. Ob tem vas obveščam, da se predsednik vlade gospod Janez Janša te točke ne more udeležiti, ker je prisoten na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju. Po poslovniku in tudi po vseh dosedanjih navadah ni nujno, da je predlagatelj prisoten. Če bi bilo to nujno ali če bi se drugače odločili, bi o tem odločal državni zbor. To je dogovor na vašo prvo dilemo o tem, zakaj predlagatelj ni prisoten. Drugo. Vprašanje gospoda kandidata za ministra. Gospod kandidat za ministra je v prostorih državnega zbora. Kot je bilo že zadnjič in kot je navada v tem državnem zboru - dovolite da končam, prosim - in kot je tudi protokolarni postopek, potem kandidat za ministra počaka do zaključenega glasovanja. Opozarjam vas, da na vašo dilemo, da bi kandidat za ministra tukaj pojasnjeval in odgovarjal, to ni mogoče, ker je bil na pristojnem odboru, je opravil zaslišanje, tako kot vsi ostali kandidati za ministra. Zato vam povem, da kandidat za ministra pride v dvorano po zaključenem glasovanju, če bo do glasovanja prišlo oziroma če bo imenovan. Je to replika?
Replika, ker ni [[...]]Ampak bi vas prosil, če mi lahko citirate člen poslovnika državnega zbora, ki to določa, da kandidat za ministra ne sme sedeti tukaj. In če mi lahko pojasnite oziroma poveste, pa potrdite to, kar vemo, da ta navada velja od 3. decembra 2004. 20., 21. aprila 2004, ko je zadnjič bilo imenovanje petih ministrov, so kandidati za ministre, vsaj tako se spomnim, sedeli v dvorani in odgovarjali na vprašanja. Zato pravim, da to ni navada, ampak je to nova navada in nimam problema s tem, če je to nova navada, samo ugotavljam, da seveda uvajate nove navade v ta državni zbor. Hvala lepa.
Gospod mag. Cvikl še enkrat, od strani generalnega sekretarja in od strani pomočnika generalnega sekretarja po posvetovanju kot predsedujoči sem dobil takšna obvestila. Če je bilo zadnjič to spregledano, prosim, je bilo spregledano, danes to ni bilo spregledano. Lahko pa, prosim, poveste, kje ste v poslovniku dobili te podatke, da moramo ravnati tako. Prosim.
Glejte, gospod predsedujoči, jaz vas vprašam, kje v poslovniku piše, da je prepovedano! Dovolite, gospod predsedujoči je rekel, da je to navada, jaz samo ugotavljam, da je ta navada od 3. decembra, nič drugega. Ker 20., 21., aprila 2004 so ministri, kandidati za ministre, sedeli v tej dvorani. To je moje edino vprašanje in zato se [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[..]]gospod Jerovšek, zato bi proceduralno verjetno lahko kot državni zbor odločimo, gospod predsedujoči, se lahko odločimo, da kandidata za ministra, ker v državnem zboru ni niti predlagatelja. Ker veste, pri prejšnjih ministrih, če se spomnite, smo diskutirali seveda o njihovih oziroma diskutirali o programih in potem je celo gospod predsednik vlade odgovarjal na vprašanja. Danes imate pa odločanje o ministru, predlagatelja ni, kandidata ni, odgovorov na vprašanje ne bo. Zakaj potem razpravljamo, s kom in o čem naj razpravljamo? Zato predlagam proceduralno, če daste na glasovanje, da povabimo gospoda kandidata, če je tukaj, da tu prisostvuje. In če bo lahko nam kaj odgovoril, bi bilo dobro, drugače pa menim, da bi bilo dobro, da posluša to, kar bomo tukaj govorili, ker drugače govorimo v prazno. Hvala lepa.
Samo to bi lahko - oprostite, gospod predsednik - samo to bi rad pojasnil, da proceduralna pravila, ki jih je sprejel kolegij predsednika državnega zbora po posvetovanju ne po mojem mnenju, po posvetovanju ne določajo tega, kar ste vi predlagali. Prosim, gospod predsednik.
No, ravno to sem želel povedati, da poleg poslovnika imamo še neke druge akte, za katere bi bilo dobro, da bi se poslanec Cvikl seznanil in Protokolarna pravila so sprejeta, po njih se moramo držati, zato tega njegovega predloga ne morete dati na glasovanje in bi prosil, da se s to nesmiselno polemiko zaključi in se nadaljuje z razpravo.
Proceduralno vprašanje, prosim.
Proceduralno bi rekel predvsem to, da vprašanje o delu državnega zbora urejajo pravilniki, statuti, procedure in ne vem kaj. Ureja pa jih tudi politična kultura, urejajo jih tudi določene tradicije in navade, ki so se oblikovale in ta navada je vedno bila, da je bil minister, kandidat za ministra, kadar je bil voljen, da je bil prisoten v dvorani in da je lahko poslušal, se tudi odzval, če se je želel na posamezna vprašanja in kritike. Mislim, da če bomo te vidike politične kulture in tradicije opustili, potem seveda lahko kmalu opuščamo tudi zapisana pravila. In mislim, da se je treba držati teh pravil in teh nenapisanih dogovorov in običajev, ker so ti tudi sestavni del parlamentarnega dela. Hvala lepa.
Ker ugotavljam, da sem na podlagi posvetovanja z generalnim sekretarjem in pomočnikom generalnega sekretarja ugotovil, da nadaljnje razprave proceduralne o tem vprašanju ni nadaljujem in besedo dajem naslednjemu poslancu, ki se je prijavil, gospodu Ruparju, SDS. Ga ni. Potem je naslednji, to je Geza Džuban, LDS. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Moja razprava ob imenovanju ministra za lokalno samoupravo in istočasno tudi izjavil, da bom podprl kandidata v tem primeru. Jaz kandidata osebno ne poznam, pač pa sem ga posredno spremljal na različne načine, ki so me prepričali, da ga bom podprl. Eden od teh načinov je bila zadnja oddaja med občinami Bistrica in Sežano, kjer smo imeli priliko prek radia ugotoviti, da imamo opravka s kandidatom, ki dobro pozna področje, da je sprejemljiv v svojem okolju, da je visoko izobražen, da komunicira z ljudmi na sprejemljiv način in še kaj. In približno ista zgodba se je ponovila na odboru za lokalno samoupravo, kjer so tudi moji opozicijski kolegi približno isto ugotovili. Ta ugotovitev verjetno v zadovoljstvo vseh nas, predvsem pa stranke, ki ga je predlagala in vlade, ki ga je pozneje predlagala, da smo dobili kandidata, ki je tudi po njihovih ugotovitvah boljši od prejšnje kandidatke. Ministru, ko in če bo izvoljen, ne bo lahko, čeprav na videz zgleda, da je to resor, ki je mogoče lažji, manj pomemben, kar se je kazalo pri predlogih v prejšnjem krogu, in se bo srečal z mnogimi izzivi, ki bi morda bilo celo v nasprotju z njegovimi prepričanji, to lahko ugotavljamo tudi danes tukaj, ko ga njegovi predlagatelji oziroma njegovi koalicijski kolegi že v naprej opozarjajo, moral boš pa ustanoviti tudi občine s 300 prebivalci, čeprav svojo uspešnost dokazuješ pri 30 tisoč prebivalcih, da bo moral temeljito prenoviti zakon o financiranju občin, pristojnosti občin, kar ni lahko naloga, in ni več predvolilna zgodba, sedaj je povolilna zgodba, kjer bo imel kandidat veliko dela znotraj aktualne vlade. Da je res temu tako, kot pravim, smo enkrat to zgodbo že doživljali pri bivšem ministru za lokalno samoupravo, gospodu Grafenauer, ki je bil v podobni situaciji, se je srečeval s podobnimi problemi, tudi s tistim, ki sem ga v začetku ugotovil, da je bil proti ustanavljanju občin s 300 prebivalci, pa jih je moral zagovarjati. Skratka, naloga, ki bo pomembna, vendar zahtevna in iz klime sodeč bo imel tudi kandidat primerno podporo in seveda tudi mojo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je bil prijavljen dr. Slavko Gaber, LDS. [[Ga ni.]] Gospod Janko Veber, Združena lista socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Ko sem prebral mnenje odbora, na katerega seji je bila predstavitev oziroma imenovanje kandidata ministra brez listnice, zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko, bi bilo pravzaprav težko še kaj dodati k temu gradivu oziroma vsebini predstavitve. Pa vendar, nekatere točke so bile mogoče premalo poudarjene in jih želim izpostaviti tudi v svoji razpravi. Hkrati pa želim opozoriti, da je tudi predobro pripravljena predstavitev na papirju lahko ravno tako velika nevarnost, kajti lahko pripelje do tega, da bo veliko več nezadovoljstva v lokalni samoupravi, če se ponudi več, kot je realno možno. Zato bi tudi pričakoval, da bi bila predstavitev bolj odraz realnega stanja in realnih možnosti v nadaljnjih letih razvoja regionalizma in lokalne samouprave. No, in pri tem obsežnem gradivu ob predstavitvi lahko povem, da mi nekako manjka temeljni prostorski akt Republike Slovenije. Gre za strategijo prostorskega razvoja Republike Slovenije, ki je s sprejetjem v državnem zboru začrtala prostorski razvoj, in ta prostorski razvoj je zelo odvisen od razvoja občin in lokalne samouprave, pa ne nazadnje tudi od posameznih območij ali regij. Gre za to, da so opredeljena tako nacionalna kot regionalna središča in tudi povezave znotraj tega prostora, in verjetno bi bilo nujno upoštevati tudi ta strateški dokument na področju, ki se nanaša na lokalno samoupravo in regionalizem. Poleg tega se mi zdi, da je v tej predstavitvi bilo kljub vsemu premalo dano pozornosti tudi območju ob južni meji. Gre za ne nazadnje izjemno občutljivo območje. Prvič je zaradi schengenske meje možnost razvoja omejena, ker je vendar meja tista, ki ima nekatere dodatne omejitve. Drugič pa zato, ker je stanje resnično ob tej južni meji na nekaterih predelih izjemno kritično. Predvsem bi tu izpostavil območje v zgornjem delu reke Kolpe, območje Kostela, Osilnice, Poljanske doline ob Kolpi, v kočevski in črnomaljski občini, ki se srečujejo z izjemno slabo demografsko sliko in izjemno majhnim interesom za razvoj gospodarstva na tem območju. Zato bi bilo nujno treba predvsem južno mejo temeljiteje obdelati tudi v tem primeru s strani kandidata za ministra in poiskati ustrezne rešitve, ki bi spremenile takšen tok dogodkov na teh območjih. Predvsem je treba iskati rešitve, predvsem je treba iskati rešitve in spodbude za razvoj gospodarskih panog in seveda s tem omogočiti nadaljnjo poselitev meje, ki je ena od ključnih delov vsake države, torej poseljena meja je izjemno pomembna tudi za siceršenj miren in stabilen razvoj v notranjosti države. Pri tem pa bi rad opozoril tudi na to, da je ne nazadnje sklenjen maloobmejni sporazum med Republiko Hrvaško in Republiko Slovenijo, ki pa omogoča, da se ti problemi rešujejo obojestransko, tako na slovenski kot na hrvaški strani, in seveda tudi to bi moral biti sestavni del tega ministrstva. K temu bi vendar rad dodal še mnenje k uzakonjanju razvojnih regij. V koalicijski pogodbi je zapisano, da naj bi imeli torej razvojne regije. Seveda v predstavitvi se razmišlja veliko širše. Sam imam resne pomisleke ob tem, ali je smiselno uzakonjati razvojne regije, kajti razvoj ni mogoče vezati na mejo, ampak predvsem na interes nekega področja in predvsem na potrebe reševanja prevelikega odstopanja v razvoju med posameznimi regijami. In če uzakonimo regije, ki imajo, recimo, veliko regionalno središče, in poskušamo seveda pri tem razmišljati v smer, da bo to bodoča pokrajina, potem ne bo prišlo do skladnega regionalnega razvoja, ampak bo prišlo do uzakonjanja nekega obstoječega stanja, ki pa ne bo prineslo zmanjševanje razlik med regijami. Zato se mi zdi primernejše, da razmišljamo o tem, da vlada pripravi zakon, ki ne bi uzakonjal razvojnih regij, ampak bi to prepustil odločitvi vlade, ki lahko ugotovi, da na nekaterih območjih pač enostavno ni mogoče vsega reševati prek lokalne samouprave ali prek posameznih ministrstev in je treba za razrešitev teh problemov sprejeti bolj konkretne, bolj jasne odločitve, ki se lahko, seveda, odrazijo ali pa zapišejo v uredbo ali pa v zakon, ki je običajno v takšnih primerih nujen, da lahko presežeš ostale zakonske omejitve, ki onemogočajo hitrejše ukrepanje. Vlada bi tako imela bolj odprta vrata k reševanju najbolj akutnih problemov, predvsem pa zmanjševanje razlik med posameznimi regijami. In mislim, da bi se s tem zmanjšal interes bodisi za ustanavljanje novih občin ali pa ne nazadnje tudi za drobljenje Slovenije na preveliko število bodočih pokrajin. In seveda bi pričakoval, da bo minister poskušal proučiti, v kolikor bo imenovan, seveda, tudi to možnost reševanja tega problema. Glede financiranja občin bi samo na kratko izpostavil dejstvo, da vendar koncesije na področju gozdov, torej koncesije v državnih gozdovih, so edine koncesije, ki jih lokalne skupnosti ne občutijo na način, da jim pripada delež te koncesijske dajatve, pri vseh ostalih koncesijskih dajatvah na naravnih dobrinah je temu tako, tako da bi tudi pričakoval, da bo minister proučil to področje in poskušal deloma ublažiti problem financiranja občin in ne nazadnje tudi vzdrževanje državnih gozdnih cest, ki so vključene v primerno porabo občin, je ena od rešitev, ki ni primerna, in se jo da rešiti z relativno enostavnimi ukrepi brez da bi usodneje posegali v sistem financiranja občin, ki bo verjetno izjemno trd oreh in po vsej verjetnosti neuresničljiv v nekih korenitih spremembah v tem mandatu. S temi majhnimi koraki pa se seveda da odpraviti prenekatero težavo in izboljšati položaj lokalnih skupnosti. Pri samem organiziranju lokalne samouprave, bi se na kratko dotaknil samo še smiselnosti tega, da imamo v Sloveniji dva načina izvolitev organov lokalnih skupnosti, torej župane volimo neposredno, seveda pri občinskih svetih pa se volijo običajno liste. In če pogledamo pristojnosti in naloge, v obeh prihaja v slovenskem prostoru do izjemno velikih konfliktov in to je tisto, kar nekako tudi ovira še hitrejši razvoj posameznega območja. Zato bi bilo vendar dobro v bodoče proučiti, da ali imamo župana, izvoljenega iz vrst občinskih svetnikov in se potem seveda lahko ustvarja koalicija, ki župana izvoli, ga postavi na to funkcijo in potem ne prihaja do takšnih težav, kot jih danes srečujemo v prevelikem številu občin v Sloveniji. Druga je pa seveda ta, da poskušamo sicer ohraniti ta sistem volitev, pa vendar dati županom možnost, da imajo vpliv na oblikovanje ekipe, tako v občinskem svetu kot seveda tudi pri vodenju delovnih teles na način, da je to usklajeno in podprto z razvojnimi usmeritvami posamezne občine na čim bolj učinkovit način, ki seveda pogojuje po drugi strani učinkovit nadzor nad delom občine. To so nekateri pomisleki, ki jih v tej predstavitvi nisem zasledil in upam, da bodo dober napotek vladi in ministru za delo, v kolikor bodo želeli resnično nekaj na tem področju postoriti. Hvala.
Hvala lepa. Mikolič, Nova Slovenija.
Hvala lepa. Prav gotovo sprejemamo danes pomembno odločitev za to pomembno resorsko funkcijo in sam sem vesel, da je predsednik vlade predlagal kandidata, ki je desetletja oziroma deset let opravljal ravno to pomembno funkcijo s tega področja tako doma kot tudi izven Slovenije. Moram pa poudariti, da tako kot nekako že ugotavljamo, da delo ne bo lahko, glede na to, da lokalne skupnosti tudi veliko pričakujejo oziroma pričakujemo od tega resorja in glede na to, da v preteklem obdobju ni bilo konkretno pokrito to področje. Nekako sem tudi prepričan, da bodo naša pričakovanja uresničena. Moram poudariti, ko danes veliko govorimo o naslednjem razdrabljanju občin oziroma ustanavljanju novih občin, bi pri tem poudaril, da je to vsekakor zelo vezano na zakon o financiranju občin, kajti danes je to dejstvo - lahko ugotavljamo, da pravzaprav niti niso pogoji, da se bo na nerazvitem območju ustanovila kakšna nova občina; kajti tudi tistim občinam, ki so z nerazvitega področja, danes obstoječi zakon o financiranju občin ne zagotavlja, da bi izvrševal vse funkcije, ki jih lokalna samouprava nalaga. Zato pričakujemo, da bo ravno ta resor kot primarno nalogo tudi vzel to, da se bo na segmentu ustreznega zakona o financiranju občin nekaj naredilo. Seveda je pa to tudi tesno povezano z zakonom o skladnem regionalnem razvoju in tisto, kar pravzaprav prejšnja vlada nekako ni zaključila, da bo tudi to področje v čim krajšem času tudi s tako imenovanega pravnega vidika kot z vidika glede konkretnega skladnega regionalnega razvoja tudi v prihodnje rešeno. Še enkrat bi rad poudaril, da je kandidat za ministra po strokovni plati vsekakor zelo ustrezen, tako kot je bilo že predhodno rečeno, in tudi sam bom kandidata podprl. Hvala.
Gospod Ljubo Germič, LDS. [[Ga ni v dvorani.]] Gospod Mihael Prevc SLS, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Spoštovani kandidat za ministra! Ne bi rad na dolgo in na široko razpredal o težavah in pa o problematiki občin, ker mislim, da je bilo veliko tega povedanega že danes in tudi včeraj na odboru za lokalno samoupravo, kjer je bil kandidat tudi zaslišan. Pa vendar moram na tisto, kar je bilo povedano pred menoj, vendar v dveh stavkih reči, da se pravzaprav ne strinjam z razmišljanjem, da so nekatere male občine, skoraj da bi lahko rekli, nebodigatreba. Dejstvo je, da so male občine ogromno pridobile. To je bilo nekje tudi poudarjeno, sicer samo na ureditvi komunalne infrastrukture. Kar se pa tiče operativno, so pa seveda te male občine dokaj nesposobne. To ni res. Zakon tem malim občinam vendar omogoča, da se lahko v zvezi s temi skupnimi službami tudi združujejo in te zadeve potem lažje rešujejo. Veste, to je najmanjši problem občin, bistveno večji problem občin je tisti, da nam država nekje nalaga, v preteklosti, da je tem občinam država nalagala nove in nove obveznosti, ki pa seveda niso bile finančno podprte. To je tisti problem. In bom rekel, predvsem v tem smislu smo včeraj na zaslišanju kandidata za ministra dobili zelo zadovoljive odgovore, pravzaprav smo bili zelo zadovoljni. Sam sem tudi član tega odbora in sem prepričan, da vlada s kandidatom za ministra, gospodom Žagarjem, dobiva zelo pomemben in močan člen. Dejstvo je, da je bil prvi korak v izboljšanju pogojev za delovanje občin pa za večji posluh države do lokalne samouprave storjen že z ustanovitvijo tega ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj. Drugi korak pa bomo storili danes, ko bomo na to mesto postavili zelo kompetentnega, strokovno zelo močnega ministra. Včeraj je bilo na zaslišanju slišati človeka iz prakse, dejansko v desetletnem županovanju, in smo se lahko prepričali, da problematiko lokalne samouprave, pa ne samo lokalne samouprave, tudi regionalizma, zelo dobro pozna. Tudi na vprašanja, ki so jih postavljali člani tega odbora, je odgovarjal zelo suvereno in rezultat tega je bil tudi ta, da je bil tudi prepričljivo podprt. Zelo me veseli, da je po njegovem eden temeljnih ciljev tega ministrstva, ki jih je tudi večkrat poudaril, v prvi vrsti decentralizacija države. To se mi zdi zelo pomembno. To se pravi, decentralizacija države, ki obenem pomeni tudi ureditev statusa občin, predvsem v smislu povečanja njihove avtonomije pri samem odločanju in še posebej povečanje finančne avtonomije. To je eno. Potem drugo, kar je posebej poudarjal, uvedba pokrajin. Uvedba pokrajin - žal do te faze še nismo prišli. Toda kandidat za ministra je nekje jasno poudaril, da je v tem mandatu, predvsem zaradi kompetentnosti do Evropske skupnosti, na tem področju ta voz treba premakniti, kajti uvedba pokrajin je vsekakor po mnenju kandidata za ministra naslednja stopnja decentralizacije države. In pa mogoče kot tretje, zmanjševanje regionalnih razlik in zagotavljanje vsestranskega napredka ter razvoja. Prepričan sem, da so to prave usmeritve, in prepričan sem, da jih bo kandidat za ministra, gospod dr. Ivan Žagar, tudi uspel izvršiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Miran Potrč, Združena lista socialnih demokratov.
Hvala lepa. Jaz sem sodeloval v delu prejšnjega državnega zbora, pa tudi v kolegiju zdaj v pripravah na to sejo in bi rad samo to rekel, nimam spominov, da smo se odločali, kako bo seja potekala glede na prisotnost kandidatov ali ne. In sam osebno menim, da bi bilo vljudno do kandidata in tudi do predlagatelja kandidata, če bi neko prisotnost zagotovili, pa to ne problematiziram v formalnem smislu, ampak škoda je tudi, da na formalen ali pa formalističen način na to odgovarjamo, posebej, ker v tem primeru gre - po mojem vedenju, tako kot sem spremljal včerajšnjo razpravo - za kandidata, ki bi relativno velike pohvale doživel in ga ne bi nič dražili ali pa mu postavljali neprimernih vprašanj v tej razpravi. Drugače pa samo o dveh stvareh na kratko, jaz sem predstavitev spremljal in soglašam z vsemi svojimi kolegi in vami, ki so rekli, da gre za kandidata, ki prav gotovo - glede na svoje izkušnje in uspešno delo v županstvu - pozna problematiko, ki želi, da bi se pravno in dejansko položaj lokalne samouprave v Sloveniji okrepil, pri čemer ga podpiramo, ki pa v svojem nastopu glede na dosedanja stališča ima tudi določena vprašanja, na katera dva, tri bi jaz opozoril. Prvo je dejstvo, da je ustanavljanje pokrajin, ki je ena od prioritet doslej v delovanju Združene liste socialnih demokratov, bilo s strani gospoda kandidata jasno opredeljeno, vendar drugače, kot je opredeljeno bilo na odboru za notranjo politiko s strani kandidata in zdaj že ministra za upravo in kot je opredeljeno tudi v koalicijski pogodbi. Glede na to, kar ste nam zadnjič razlagali, predvsem predsednik vlade, brez očitkov, samo ugotavljam, da bo vlada delovala enotno, da se bo podrejala skupnim ciljem, potem sprašujem, kateremu od nasprotujočih si ciljev se bo podrejala v tem primeru: ali opredelitvi za pokrajine, ali opredelitvi za razvojne regije in morda kdaj v nekem kasnejšem obdobju, ki pa ne bo v tem mandatu to je gospod Virant zelo jasno rekel - tudi pokrajina. To je eno vprašanje. Drugo. Kar zadeva opredelitev pokrajin, je povedal, da za to ni potrebna sprememba ustave. Jaz samo opozarjam, da smo doslej ne politično si izmišljali, ampak od pravnih strokovnjakov dobivali odgovore, da brez sprememba ustave opredelitev pokrajin, ki bi bile hkrati v celi Sloveniji opredeljene, ki bi bile opredeljene kot druga stopnja lokalne samouprave, ki bi imele od države prenesene pristojnosti, ne pa nek sporazum med občinami, da takšnih pokrajin brez spremembe ustave ni mogoče oblikovati. Takšne so bile doslej razlage. Če pa kdo misli naprej še, da bodo oblikovane pokrajine kot pogodbene skupnosti ali pa sporazumne skupnosti med občinami, potem je to nekaj drugega, ampak potem je tudi to nekaj drugega, kakor si mi pokrajine predstavljamo. In tretje. Gotovo je pomembno, da se zavzemamo za spremembe v sistemu financiranja občin, ker občine glede na naloge, tudi tiste, ki so jih dobivale z novimi odločitvami so - da rečem - finančno podhranjene. Vse! Od najmanjše do največje. Vse. In pomembno pri tem je dvoje: da se zavedamo zopet opozorila, ki ga je dala ta vlada in njen predsednik, da so vse stvari omejene s finančnimi možnostmi in ker bi naj šlo pri povečanju sredstev občin za nemajhna sredstva, ta nemajhna sredstva brez dvoma, vemo vsi, gredo v nekaj deset milijard tolarjev, drugače je o milijardi, dveh pri potrebah občih govoriti, je nesmiselno, predstavlja takšen drobiž, da je škoda potem postaviti to kot enega od pomembnih ciljev. To je pa velik denar glede na vse obveznosti, ki jih imamo, in na nujnost prilagajanja vseh novih obveznosti, ki so obljubljene, tudi kriterijem, ki jih moramo izpolniti za prevzem evra. In zadnje. Kar zadeva financiranje. Slišali smo, da bi bilo mogoče financiranje spreminjati tudi na ta način, da bi edinim nekaj občinam v Sloveniji, ki po dosedanjih kriterijih - pravih ali pa napačnih - zagotavljajo sredstva same, lahko še otežili financiranje in dali še več tistim, ki tudi spet po pravih ali nepravih kriterijih morajo biti pomembno dopolnjevane. To bi pomenilo še nadaljnji korak v napačni smeri in na področju financiranja smo veliko teh korakov naredili, tako da samo opredelitev za povečanje sredstev ni dovolj, če nimamo na tej podlagi tudi zgrajenih jasnih kriterijev, ki povezujejo finančno sposobnost občin z njihovimi pravicami in obveznostmi, ki povezujejo iniciative in spodbude, ki jih občine lahko dajejo z njihovimi možnostmi razvoja in ki konec koncev povezujejo tudi pristojnosti, ki jim jih daje država s potrebnim zagotavljanjem sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Aleš Gulič, LDS. Ne, se odpovedujete. Hvala. Gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija - tudi ne. Miran Jerič, LDS - tudi ne. Dr. Matej Lahovnik. Prosim.
Ne bom bistveno govoril, zato ker enostavno ni niti kandidata niti predsednika vlade, da bi kaj vprašal. Tako ne vem, čemu razprava. Gre za stvar kulture, ali prideš sem, se predstaviš, poveš. Nenazadnje so nas volivke in volivci izvolili za to, da zastopamo interese vseh, da kaj vprašamo. Kolikor sem spremljal diskusijo na odboru, sem videl, da kandidat ni slab, vendar seveda, če ga niti tukaj ni, da bi ga lahko kaj vprašal, da bi dodatno argumentiral, mu težko dam svojo podporo. Meni je žal, da je temu tako, in mislim, da je tudi nekorektno do njega, da nima možnosti odgovoriti in vi vsi zelo dobro veste, da 20. aprila je tukaj pet kandidatov bilo pripravljenih sedeti 12 ur brez kakršnihkoli težav in je z veseljem odgovarjalo na vaša vprašanja in spoštovanja do državnega zbora ter volivk in volivcev, ki so takratne poslance izvolili v ta državni zbor. In mislim, da bi bilo lepo, da bi se tista praksa nekako ohranila.
Hvala lepa. Gospa Darja Lavtižar Bebler.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Pridružila bi se mnenju mojega predhodnika, ker dejansko je tokrat šlo in gre za kandidata, ki mu je težko očitati karkoli tehtnega v tem smislu, da se ne bi mogli z njim strinjati in zlasti tudi z njegovimi pogledi. Nemara bi ga bilo mogoče vprašati še kaj v tem smislu, ali je podrobneje seznanjen z dokumenti, ki so tudi zavezujoči za Slovenijo in ki jih je sprejel Svet Evrope, konkretno kongres lokalnih in regionalni oblasti, in ki se nanašajo na oblikovanje druge ravni lokalne samouprave in seveda tudi, denimo, poročilo Sveta Evrope o tem, kakšno je stanje lokalne samouprave v Sloveniji. V tem smislu je Svet Evrope sprejel tudi posebna priporočila, v katerih je Sloveniji naložil nekatere ukrepe na področju lokalne samouprave. Jaz torej ta trenutek ne vem, ali je gospod kandidat s temi priporočili sploh seznanjen in kakšno stališče bi v tem pogledu zavzel. Denimo, Slovenija je do sedaj, zlasti tudi s strani dosedanjega ministra za notranje zadeve, podpirala odločitev, da bi Svet Evrope sprejel konvencijo o regionalizmu. Ker bi šlo za konvencijo, bi to pomenilo, da gre za zavezujoč pravni akt, ki bi ga Slovenija morala tudi ratificirati. Sedaj ne vem, kakšno je stališče gospoda kandidata v tej zvezi in lahko bi seveda odgovoril tudi še na kakšno drugo vprašanje, ki je tehtno in pomembno. Kot je bilo povedano, je navsezadnje tudi stvar kulture, posebej politične kulture, in neke tradicije, ki se je pokazala v tem državnem zboru kot dobra, da bi imeli priložnost, če drugega ne, torej, če ga ne bi imeli niti priložnost slišati, torej gospoda kandidata, bi ga imeli priložnost vsaj videti. Ne nazadnje tudi tisti gledalci, ki prek televizije spremljajo to našo sejo, bi si tudi oni sami lahko ustvarili svoje mnenje o kandidatu in bi se potem lahko tudi strinjali z nami ali pa se ne bi strinjali z nami glede na to, kako bi glasovali o tej kandidaturi; ampak seveda, tako v prazno govoriti, je, če drugega ne, žalostno in bom tudi na tej točki končala. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Stanislav Brenčič, SLS. Ga ni, se odpove. Gospod Rudolf Moge, LDS. Ga tudi ni v dvorani. Gospod dr. Marko Pavliha - se odpoveduje. Gospod Milan Petek, SDS.
Lep pozdrav, predsedujoči. Kolegice, kolegi. Tudi sam se pridružujem tistim, ki menijo, da bi bilo kulturno in higiensko do tega zbora, da bi nam nasproti sedel minister, da bi slišal po mojem tudi nekaj dobrih napotkov in da bi lahko odgovoril še na tista vprašanja, ki jih ni bilo na "hearingu" možno ali postaviti ali pa slišati odgovore. Sam menim, da je bila predstavitev kandidata bistveno drugačna od tiste, ki sem jo doživljal pri prejšnji kandidatki, in priznam, da me je gospod Žagar s svojo predstavitvijo in odgovori na vprašanja kar zadovoljil. Še sedaj se pa sprašujem, kaj je pravzaprav vodilo SLS kot koalicijsko partnerico, da je tako pogrešila pri prvi kandidatki, namesto da bi že pri pripravi koalicijske pogodbe in na takratnem "hearingu" sodeloval sedanji kandidat. Verjamem, da bi takratna oziroma sedanja vsebina tudi koalicijske pogodbe, ki opredeljuje to področje, bila bistveno bolj konkretna, časovno terminirana in usklajena z drugimi politikami, ki jih koalicijska pogodba vsebuje; skratka, mislim, da bi bila na ta način boljša. Moram reči, da v nekaterih zadevah kandidatu ne pritrjujem. In sicer, izpostavil je po njegovem mnenju neustrezno vlogo regionalnih razvojnih agencij, za katere je menil, da ne bi smele pri pripravi projektov in programov nadvladati političnih odločitev občin, pri tem pa pozabil, da so kriteriji za kandidiranje in pridobivanje sredstev drugačni, so strokovni, ekonomski, kakšni drugi, ne pa primarno politični. Naj torej citiram njegov odgovor v zvezi s tem: "Ne more se zgoditi to, da so v bistvu regionalne razvojne agencije na nek način nad občinami, in tudi v tem primeru se je velikokrat zgodilo, vsaj naše izkušnje so takšne, da so regionalne razvojne agencije pripravljene programe postavljati pred dejstvo občine, pa tudi pri črpanju sredstev. Občine oziroma združbe občin same najbolj poznajo tiste pereče probleme, ki so najbolj pereči pri njih, in je seveda potrebno, da same dajo tistim problemom prioriteto pred vsemi drugimi." Takšen je torej tekst odgovora, ki ga je kandidat na zaslišanju povedal. In sam menim, da je zgrešen. Po njegovi logiki, za katero upam, da je lapsus, je namreč pozabil na to, da so ta sredstva primarno namenjena gospodarskemu razvoju lokalnih skupnosti in tudi občin, in je tako torej lokalni interes enak interes kot gospodarski razvoj, ne pa samo interes po izgradnji kanalizacij, cest, elektrifikacija in tako dalje. Torej mislim, da gre za lapsus, in upam, da je temu tako. Zadovoljuje me kandidatova jasna trditev oziroma zagotovitev, da bo podprl ustanavljanje samo tistih občin, ki v celoti izpolnjujejo zakonske pogoje. Tako je bilo to slišati in verjamem in upam, držali ga bomo pa za besedo, da je temu tako. Ne morem se strinjati z njegovim mnenjem o združljivosti županske in poslanske funkcije. Če še delno razumem, da bi to bilo možno za manjše občine, pa menim, da je to nesprejemljivo za večje, predvsem mestne občine. Torej, če na eni strani pritrjujem kandidatu in menim, da je dober kandidat, ga žal istočasno pomilujem, saj z ozirom na vsebino koalicijske pogodbe, ki zelo borno opredeljuje njegovo področje, nima nikakršnih terminskih obveznosti. Posebej pa ga pomilujem, ko razmišljam o tem, kakšna so stališča njegovih kolegov, ki mu ne bodo dali možnosti realizacije njegovih zamisli in idej, predstavljenih na zaslišanju, saj so njihovi pogledi v mnogočem v konfliktu z njegovimi. Gospod Kontič ga je na zaslišanju opisal z besedami [[citiram]] : "Ocenil bi vas lahko kot angela varuha lokalnih skupnosti in lokalne samouprave." Osebno menim, da bo zaradi prej povedanega on slej ko prej angel s spodrezanimi krili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Josip Bajc, SLS - ga ni. Gospod Alojz Posedel, LDS - ga tudi ni. Gospod Franc Kangler, SLS. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Na nek način sem zelo zadovoljen, da imamo danes kandidata, ki je na "hearingu" na nek način s svojim nastopom, s svojim znanjem, s svojo strokovnostjo zadovoljil večino poslanskih skupin in iz moje predhodne razprave lahko ugotovim, da gospod dr. Žagar obvlada dobro lokalno samoupravo, da gospod dr. Žagar se spoznan na regionalne razvoje, da ve in se zaveda, kaj pomeni skladnejši regionalni razvoj v Sloveniji, in predvsem pomembno je to, da razume temeljito in vsebinsko nekatere razmejitve tako na eni strani, ki so na strani države, na drugi strani lokalne skupnosti. Ne smemo zanemarjati dejstva, da smo zakon o lokalni samoupravi dobili leta 1993, da je lokalna samouprava zaživela 1994 in da je gospod dr. Žagar od prvega trenutka bil župan v Slovenski Bistrici. S svojim delom in aktivnostjo kot župan, kot strokovnjak in konec koncev navsezadnje tudi kot politik je pridobil izkušnje, znanje in neposredno tisti stik z okolico, ki so potrebni, da se probleme in težave preprostega ali vsakodnevnega človeka prenese na vladne resorje, da bo vlada lahko bolj učinkovito in temeljito razvijala lokalno samoupravo in zagotavljala skladnejši regionalni razvoj. Če želiš dobro, učinkovito in temeljito vpeljati projekte skladnejših regionalnih razvojev, moraš imeti za to tudi usposobljene kadre in strokovnjake. In prav gotovo eden izmed takšnih strokovnjakov in kadrov je gospod dr. Žagar, sedanji župan Slovenske Bistrice. Prepričan sem, da bo dober minister, dober strokovnjak in konec koncev navsezadnje dober politik v tej vladi. Kolega Rupar, kar se tiče Štajerske, se bom tudi tega šibkega člena dotaknil kasneje, če boste mi seveda dovolili. Bi pa rad se ozrl na razpravo nekaterih poslanskih kolegov, predvsem sem temeljito in nazorno poslušal predstavnico Slovenske nacionalne stranke, ko je govorila o evroregijah. Ja, res je, Slovenska ljudska stranka zagovarja Slovenijo kot eno evroregijo. Ne pristanemo na delitev, kar se tiče evroregij, da bi se Slovenija razdelila na ta način, da bi del Slovenije imel sedež v Trstu, del pa v Gradcu, kar se tiče evroregij. Eno so evroregije, drugo pa so notranje regije, za katere se bomo pa morali v prihodnosti oziroma v tem mandatu tudi dogovoriti, na kakšen način in s kakšnim konceptom bomo te probleme reševali. Tako je pred nami težko delo. Prepričan sem, da predstavnica Slovenske nacionalne stranke ni razumela ali pa ni bila seznanjena, da gospod Žagar kot minister verjetno ne bo več opravljal funkcije župana in da bo prišlo do nadomestnih volitev v Slovenski Bistrici, ker ta funkcija, minister in župan, ni združljiva. Zato samo popravljam kolegico iz Slovenske nacionalne stranke. Kritika nekaterih predstavnikov iz vrst LDS-a, predvsem pa spoštovanega kolega Lahovnika, da 20. aprila so bili vsi predstavniki vlade kandidati za ministre na tem mestu, sem prepričan, da bi z velikim veseljem, v kolikor bi bila praksa in navada, dr. Žagar danes sedel tu med nami in tako kot je temeljito in učinkovito in vsebinsko pomembno odgovarjal na nekatera vprašanja poslanskih kolegov na "hearingu", tako bi danes tudi v tej dvorani na tem mestu odgovarjal na nekatera vprašanja posameznih poslancev, ki bi mu želeli postaviti vprašanja. Prepričan pa sem, da tisti, ki so imeli resne namene, da bi gospodu Žagarju postavili takšno ali drugačno vprašanje, bi to tudi lahko storili na samem "hearingu" ali prek svojih poslanskih kolegov in mu zastavili vprašanje. Priložnosti bo še več. Kot minister bo imel tudi priložnost, da bo odgovarjal na poslanska vprašanja. Res pa je, da se navade in tudi poslovniki spreminjajo. Kolegu Lahovniku bi rad dejal naslednje. 20. aprila so vsi na tem mestu sedeli kot apolitiki, kot strokovnjaki, kot nestrankarski kolegi, a glej ga, čez noč so vsi stopili v najmočnejšo stranko, kar je seveda njihova osebna odločitev. Konec koncev, če danes pogledamo te strokovnjake, ki niso bili politiki ali ki so bili takrat apolitični, so nekateri celo tako napredovali, da so bili celo izvoljeni za podpredsednika oziroma za podpredsednico. To bo verjetno stvar razprave v bodoče, koliko je kdo načelen in korekten in še bi lahko našteval. Zato takšne kritike na tem mestu niso umestne. Pomembno je, da človek najprej pomete pred svojim pragom, potem pa pred drugim. Dovolite mi, da končam s tem, na kar me je kolega Rupar spomnil oziroma omenil iz klopi - kar se tiče Štajerske. Res je, kolega Žagar prihaja s Štajerske. Je strokovnjak, vendar bi rad poudaril sledeče. Severovzhodni del Slovenije je del političnega prostora, ki pripada tej državi. In prepričan sem, da je treba ta del Slovenije tudi na kadrovskem področju enakomerno in skladno upoštevati. V zvezi s svojim protestom bi želel poudariti naslednje: ne pristajam na filozofijo nekaterih politikov v tej državi, predvsem tistih, ki so bili v prejšnjem mandatu na oblasti, pa tudi nekaterih mojih poslanskih kolegov oziroma bivših poslanskih kolegov, ki so trdili in še trdijo, da v univerzitetnem mestu Maribor, v severovzhodnem delu Slovenije ni strokovnjakov, ni politikov ali ni tako pomembnih, strokovno usposobljenih kadrov, oseb, ki bi bile sposobne prevzeti nekatere resorje. Prav gotovo dr. Žagar je takšen kader, je sposoben in podpora, ki jo je dobil na "hearingu" in ki jo bo dobil danes v državnem zboru, kaže na to, da imamo ljudi, da imamo kadre, ki so sposobni delati tudi v tej vladi. In na tem mestu tudi sporočam vsem tistim, ki kakorkoli mislijo ali ki so kakorkoli plasirali takšne ali drugačne informacije prek sedme sile, Franc Kangler ne bo najšibkejši člen v tej vladi. Hvala lepa, da ste me poslušali.
Hvala lepa. [[Oglašanje iz ozadja.]] Replika, zakaj?
Hvala lepa za besedo. Replicirala bi gospodu Kanglerju, ker sem bila večkrat omenjena.
Izvolite.
Hvala lepa. No, moram reči, da področje regionalizacije oziroma konkretno, delitev Slovenije na eno, dve ali tri regije sem spremljala tekom preteklega mandata kar nekaj časa dovolj podrobno, tako da govoriti o tem, kdo ima pojem oziroma kdo pojma nima, konkretno o evroregiji, mislim, da je povsem nesmiselno in neupravičeno spuščati se na tako nizek nivo. Je pa res, da ena regija, ena evroregija pomeni ravno to, na kar sem v uvodni predstavitvi opozorila. To pomeni, da Slovenija dobi zraven in del Avstrije in del Italije in tako naprej. Slovenska nacionalna stranka zagovarja stališče, da se Slovenija znotraj organizira na tri regije, kar ji dejansko omogoča tudi pridobivanje sredstev iz Evropske unije. No, in še ena zadeva. Zakonodajna in izvršilna veja oblasti - v Slovenski nacionalni stranki trdno stojimo za tem, da morata bili ločeni. Takšno je namreč tudi ustavno določilo, kar pomeni, da funkcija župana, ki prihaja iz izvršilne veje oblasti, ne more biti oziroma ne sme biti združljiva s funkcijo poslanca, ki prihaja iz zakonodajne veje oblasti. Konec koncev tisti, ki piše zakone, ne more biti tudi tisti, ki izvršuje zakone. Hvala lepa.
Hvala lepa. Opozoril bi vas, da je bila to pravzaprav razprava in ne replika, zato replike na repliko ne bo. Hvala lepa. Preden bi nadaljevali s prijavami poslancev, ki želijo še razpravljati, bi vam pa kot predsedujoči ob tej točki rad povedal naslednje. Pri vodenju seje pri tej točki se držim pravil, ki jih je sprejel kolegij predsednika državnega zbora 21. februarja 2003. To so napisana protokolarna pravila državnega zbora Republike Slovenije, ki v tekstu o tem, o čemer smo danes razpravljali, ali je pravilno ali ni pravilno, pravijo [[stran 45]] : "Kandidate za člane vlade protokol državnega zbora počaka ob prihodu parlament in jih povabi v mali salon, kjer počakajo na izvolitev. Po objavi rezultatov, volitev, jih protokol državnega zbora povabi v dvorano, kjer je v krogu nameščena podpisna mapa z nalivnim peresom in tako naprej. Enako je bilo narejeno ob zadnji volitvi članov vlade. Enako sem postopal danes. Toliko v vednost. Kaj je bilo prej in kako je bilo prej vodeno, o tem ne bi razpravljal. Nadaljujemo z razpravo. Prijavljen je mag. Anton Rop, ki ga pa ni v dvorani. Gospod mag. Borut Sajovic. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Jaz sem vesel, da imamo danes pred seboj odločanje o dobrem kandidatu, še posebej bi se pa navezal tudi to, kar je pred menoj govoril kolega Kangler. Prav je tako, ta tema o enakomerni zastopanosti Slovenije ima svoje mesto in mi je všeč in pa prav, da kandidat tudi prihaja iz pravega konca in tudi ljudski stranki lahko s tega mesta tokrat čestitam za dobro izbiro. Podrobno sem spremljal predstavitev kandidata, prebral hearing in pa moram reči, da kandidat, ki izhaja iz lokalne samouprave, jo dobro pozna, večkrat je bilo poudarjeno, da so občine temelj lokalne samouprave. Mislim, da je temu prav tako. Žal pa so nekatera področja na tem hearingu izpadla, in samo na ta področja bi ga rad opozoril, pa ne kritično, ampak dobronamerno. Za kaj, gre. Izpadel je tekst, kjer recimo se urejajo odnosi znotraj občin, v številnih slovenskih občinah dvigajo precej prahu odnosi med župani in pa občinski sveti, še posebno v tistih, kjer ni trdne koalicije ali kjer so si župani in pa večina v občinskem svetu na nasprotnem bregu. Veliko tem zapletom pri odločanju na občinskem svetu bi se lahko tudi izognili, če bi imele občine ažurno urejene poslovnike, pravilnike in pa statute, ter če bi seveda tudi v občinah upoštevali tisto, kar je v bistvu naša dolžnost, da se držimo tiste volje, kot so nam jo namenili volivci. To se pravi, da bi bilo pri organih, ki jih občina mora imeti, tako nalagata zakon in pa tudi statut, da bi se upoštevala proporcionalna sestava med strankami in pa tako naprej. Sam prehajam recimo iz občine, kjer že drugi mandat kot opozicija, ki imamo sami tretjino članov v nadzornem svetu, nimamo niti enega samega predstavnika. Mislim, da je to farsa in pa posmeh demokraciji in tudi to je področje, ki se tiče ministrstva za lokalno samoupravo, potem se mi pa zdi tudi pomembna zadeva problematika krajevnih skupnosti. Gospod kandidat je bil do krajevnih skupnosti odprt, vendar že iz razprave dvomim, da mu bodo tisti njegovi kolegi v koaliciji dopustili to, da uveljavi lokalno samoupravo tudi v krajevnih skupnostih in da jim po nepotrebnem ne jemlje pravnega statusa. To so tista drobna opozorila, ki nam na lokalnem nivoju grenijo življenje in tudi to upam, da bo kandidat pri svojem delu upošteval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kristijan Janc, SLS. Prosim.
Hvala lepa za besedo predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi. Gospoda Ivana Žagarja poznam že kar nekaj let in mislim, da je kot kandidat za ministra brez listnice za lokalni razvoj, regionalni razvoj, mislim, da je več kot odlična izbira. To dokazujejo danes tudi razpravljavci v državnem zboru kot tudi sam rezultat na matičnem telesu včeraj. Ker je pokazal polno mero znanja in da je od leta 1994 zelo uspešen župan ene velike občine, dokazuje, da je oral ledino lokalne samouprave in če kdo pozna to materijo, zagotovo kandidat za ministra to zelo dobro pozna. To lahko trdim iz lastnih izkušenj, ki sem jih z njim imel kar nekaj. Biti župan v eni veliki občini je zagotovo eno veliko priznanje človeku za dobro opravljeno delo, za sprejemljivost, za strpnost, za eno stvar, ki je nekako v treh mandatih zagotovo kot kandidat zasluži polno mero zaupanja tudi državnega zbora in očitno danes tudi opozicije, kar me dodatno spodbuja, čeprav žal niso vsi prisotni, da smo izbrali odličnega kandidata, ki bo tako pomembno področje, kot je lokalna samouprava in regionalni razvoj zastopal v tej naši Sloveniji. V tej zgodbi o tem govorimo že veliko. Veliko govorimo o decentralizaciji, kako je Slovenija centralizirana država, kako je bilo v prejšnjih mandatih na tem področju zelo malo ali nič narejenega in da je to eno zelo pomembno področje, pa ne samo za to ministrstvo, ampak za celotno vlado. Od besed k dejanjem bo kar zahtevno področje, tako in drugače. Mislim, da ta resor, ki bo nekako, od katerega pričakujejo slovenske občine velike premike, vendar verjamem, da tudi v tesni povezavi z vlado, z ministrstvom za finance in drugimi resorji dokazati tisto, kar morda prejšnja vlada ni uspela narediti. Financiranje občin je zagotovo velik problem, ki je stvar celotne vlade, ne samo tega ministrstva. Jaz verjamem, da gospod Žagar, ki je zelo natančno in strokovno predstavil to na matičnem telesu, dokazuje, da se je tega lotil pravilno. Všeč mi je, še enkrat poudarjam, to, da je všeč tudi tistim, ki ga mogoče a priori ne podpirajo v današnjem glasovanju, se bodo še celo premislili do konca razprave in ga vendarle podprli kot človeka, ki bo pokril to luknjo, to veliko luknjo, ki je 12 let bila na stranskem tiru. Verjamem, da te regionalne razlike, ki so v Sloveniji izjemno velike, in da ta neuravnotežen razvoj Slovenije da eno spodbudo tej novi slovenski vladi in novemu ministru, ki ga bomo danes imenovali, da naredi tisto, kar so naši državljani ne nazadnje tudi 3. oktobra odločili na volitvah za prihodnjo vlado. Čaka ga izjemno veliko delo, zahtevno delo, odgovorno delo. Jaz mu želim pri tem delu veliko uspeha, da izbere ekipo, ki bo strokovna in ki bi kos vsem tem izzivom in nalogam, ki jim prinašajo slovenske občine temu ministrstvu, če ravno brez listnice, ta izraz ni najbolj všeč meni, ampak vendarle tako je in upam, da bo tako tudi v bodoče vendarle več listnice v tem resorju. Kolegici Barbari bi pa povedal takole glede združevanja funkcije poslanca in župana. Dobro, vsak ima lahko svoje mnenje, ampak to naj tudi na svojem primeru najprej uredi, potem pa naj gre še drugam v druge poslanske skupine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Mitja Slavinec, LDS. Ne. Gospa Majda Širca, LDS. Tudi ne. Gospoda Jožefa Školča tudi ne vidim v dvorani. Gospod Matjaž Švagan. Tudi ne. Gospod Davorin Terčon, LDS. Izvolite, prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani! Jaz bi rekel, da poskušamo že neko uveljavljeno metodo pri vprašanju regionalizacije lokalne samouprave, ko postavimo nekega ministra, ki naj bi za to skrbel, brez da bi začeli z neko resno institucionalno regionalizacijo. Če pogledamo koalicijsko pogodbo, imamo samo deklarativno pripravljenost za zmanjševanje regionalnih razlik in imamo neko utopično evroregijo, katera je vprašanje, koliko je sploh resna in koliko je izvedljiva v nekem doglednem času. Nimamo resnega namena po spremembi ustave in če bi sodil po preteklem mandatu in preteklih mandatih, bi rekel, da tudi v sedanji vladni koaliciji te resne pripravljenosti ni. Samo postavitev ministra za regionalizacijo in lokalno samoupravo tega problema enostavno rešiti ne more in ne glede na že večkrat izraženo priznanje glede strokovne usposobljenosti kandidata, dvomim, da ob takšnih predpostavkah, ob takšnih temeljih, ki so zapisani v koalicijski pogodbi, brez nekega resnega namena po spremembi ustave in institucionalizacije regij v Sloveniji, da bomo lahko prišli do resnega zmanjšanja razlik v regionalnem razvoju. O spremembi načina financiranja občin je bilo v tej dvorani v preteklih mandatih že veliko povedanega. Pa vendar je treba povedati, ne glede na koalicijsko pogodbo in pripravljenost, da se zajetnejši del javnih sredstev nameni za financiranje lokalnih skupnosti, je treba odkrito povedati, da brez resne redistribucije znotraj državnega proračuna to ni mogoče. To ni mogoče, ne da bi se posegalo v druge programe, posegalo k drugim koristnikom državnega proračuna in k nekim pridobljenim pravicam in ustaljenemu načinu financiranja drugih sfer, ki jih financira državni proračun. Vsekakor lahko zaključim, da novem ministru želim veliko in obilo uspehov in da bomo seveda pazljivo spremljali, kako se te regionalne razlike zmanjšujejo, če se bodo seveda zmanjševale, kako se položaj občin spreminja, če se bo spremenil, razen seveda v večanju števila občin, jaz se bojim, da se nam obeta, da bo vsaka malo večja vas v Sloveniji že lahko upravičena do občine, če bomo tehtali seveda tako, kot je zapisano, samo med voljo ljudi in tam, kar je v zakonu zapisano, ker to vedno ne gre skupaj. Tudi preteklost nam je dokazala, da smo torej zakonska določila glede pogojev za ustanavljanja občin večkrat prekršili, enostavno pohodili in vsekakor, kot sem rekel, želim kandidatu obilo uspeha, čez nekaj časa bomo pa lahko dejansko ocenjevali tudi samo uspešnost. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vili Trofenik, LDS. Ga ne vidim v dvorani. Gospod Jakob Presečnik, SLS, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Vesel sem, da ste prej pojasnili razloge, zakaj danes ni prisoten kandidat za ministra v vladi Republike Slovenije. Ker je bilo pa večkrat omenjeno tudi vprašanje politične kulture, se bojim, da bo ta politična kultura prišla v javnost, kot da je to vprašanje njegove politične kulture, zato bi rad seveda jasno poudaril, da gre mogoče za politično kulturo ali pa politično hibo ali pa hibo protokolarnih pravil državnega zbora. Seveda ta protokolarna pravila kot ste jih prebrali, veljajo in dejstvo, da so bila enkrat kršena še ne opravičuje tega, da bi jih danes kršili. Bom pa med tistimi, ki bo podprl na kolegiju, ko bo taka obravnava, da pa takšna pravila obnašanja v državnem zboru pa le spremenimo. Tudi jaz osebno menim, da bi bilo bistveno boljše, tudi za kandidata, da bi bil prisoten. Sicer sem pa svoje mnenje glede kandidata že pojasnil kot mnenje poslanske skupine, torej podpiram kandidata. Podrobneje so moji kolegi že razložili razloge, zakaj bomo kandidata za ministra podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še gospa Cveta Zalokar Oražem, LDS. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi, da vas opozorim na eno dejstvo, o katerem razmišljam danes med to razpravo. Večina članic in članov odbora za lokalno samoupravo je županj in županov. Včeraj, ko se je predstavljal naš kolega na tem odboru, se mi zdi, da je vladala neka idila. Večina se nas je pravzaprav z njegovimi stališči, njegovimi predlogi z njegovimi pogledi na lokalno samoupravo in regionalizem v celoti strinjala. Mislim pa, da se bo slika močno spremenila, ko bo dr. Žagar kot minister prinašal zakonske predloge v ta prostor, kjer se pa že danes pravi izraz vidi, da pravzaprav mnogi problemi, mnoga odprta vprašanja v zvezi s tem področjem niso tako zelo enotna, kot morda se danes kaže. Če samo nekaj takšnih tem omenim, ker sem zadnja med razpravljavci, že vprašanje združljivosti županske in poslanske funkcije. Mislim, da smo včeraj tudi zelo veliko govorili, nekako kandidata prisilili v to, da je povedal, da bo v celoti pri oblikovanju novih občin spoštoval zakonsko dikcijo. Ko se bo v prihodnjem letu ta tema odprla, se prišlo v ta prostor se bo dogajalo najbrž marsikaj. Vsak bo imel še kakšno svojo drobno željo, kje bi pa morda še kakšno občino oblikoval kakšen poslanec ali poslanka po svoji podobi. Najbrž kaj drugače tudi ne bo pri pokrajinah in tako naprej. Ta idila v zvezi s to enotnostjo, mislim, da je bolj stvar tega, da na tem odboru vendarle sedimo bolj ali manj, se mi zdi v teh zadevah, glede na prakso in izkušnjo, enako misleči ljudje s to izkušnjo iz lokalne samouprave. Če pa dovolite še v zvezi s tem problemom. Vesela sem, da je tudi gospod vodja poslanskega kluba Slovenske ljudske stranke Presečnik rekel, da je potrebno to spremeniti. Tudi sama sem si pridobila to stališče v zvezi s protokolom, čeprav moram reči, da pa nikjer ne piše, da je kaj prepovedano. Do sedaj je vendarle ta praksa bila, zato se mi zdi, da je bilo to začudenje toliko večje, ne glede na to, ali je to v protokolu pisalo, kajti kolegi in kolegice, točka pravi, da govorimo in razpravljamo o kandidatu. Ta kandidat mora po protokolu sedeti tam v nekem malem salonu, medtem ko protokol potem piše vse od, malce da ne, kakšna tinta mora biti v nalivnem peresu in kakšne vaze in rože zunaj. Hočem reči in z vami se strinjam, prepričana sem, da bi dr. Žagar z veseljem tu sedel in danes tudi odgovarjal na to, kajti večina v tem odboru, mislim, da nas je 9, večina poslank in poslancev ni imela možnost, da bi ga karkoli vprašala do danes. Danes je pa očitno ta razprava namenjena nam samim in diskusiji tu notri. Spoštovane kolege iz pozicije lepo prosim, da ne pozabijo v treh tednih vse tisto, kar ste nam včasih vi, kot opozicija, očitali. Izgleda, da ste samo tri tedne potrebovali, da ste se usedli v tole, bom rekla, nekoliko bolj strogo držo, medtem ko smo mi izgleda 12 let potrebovali, da se nam je to zgodilo.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Proceduralno, prosim.
Gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Tukaj se je zavestno poskušalo na perfiden način rušiti digniteto tega državnega zbora z navajanjem lažnih navedb o uporabo protokolarnih pravil z ust enega od poslancev. Namreč, ta protokolarna pravila so bila sprejeta, kot ste sami navedli, 21.2.2003. Mislim, da je zasluga predsednika državnega zbora, da jih dosledno uporablja, dokler veljajo. Res je, da so bila kršena ob potrjevanju prejšnje vlade in da so ta protokolarna pravila bila sprejeta v času prejšnjega predsedovanja državnega zbora. Zato, gospod podpredsednik, mislim, da je vaša dolžnost, da ob tem zavajanju slovenske javnosti, da je sedanji predsednik državnega zbora želel kršiti neka pravila - gre za grobo zavajanje slovenske javnosti. Mislim, da ste dolžni javno ukoriti poslanca, ki si je drznil na tako perfiden način rušiti ugled državnega zbora in predsednika državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da sem bil kot predsedujoči prej popolnoma jasen v dveh točkah in jih ne bom več ponavljal. Držal sem se poslovnika in protokolarnih pravil državnega zbora, ki so bila sprejeta. Zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Za ministra brez listnice, zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko, se imenuje dr. Ivan Žagar. Želi kdo obrazložiti glas? Izvolite, prosim, gospod Tomaž Štebe.
Kandidata za ministra za lokalno samoupravo in regionalno politiko bom podprl. Menim in verjamem, da je zelo dobra izbira. Lokalne oblasti in regije, kakršnekoli že imamo, bomo s tem dobile združena dva temeljna mehanizma države za delovanje lokalne samouprave. Verjamem, da bo kandidat za ministra znal uveljaviti realne interese za reševanje problemov ter za razvoj z usklajevanjem z ostalimi ministrstvi, ki vsako pomembno prispeva k uspešnosti delovanja lokalnih vlad. Gre pa seveda na koncu za zadovoljstvo občanov, državljanov in gospodarstva iz javne in zasebne sfere. Pravi izziv za dr. Žagarja pa bo po mojem mnenju razrešitev in uveljavljanje pravih razvojnih spodbud ter povezovanje sistemov na prostorskem, infrastrukturnem in gospodarskem področju. In predvsem, da bo skozi celotno vlado na nek način uveljavil, kako motivirati občine, da se povezujejo pri realizaciji, sam pravim temu, pogodbenih projektov - tako da denar za projekte da, če so vsi v območju nekega sistema povezani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prej sem pozabil oziroma bi moral vprašati, ali želi še kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? [[Ne.]] K besedi sta se javila še gospod Peče in gospod Rezman. Prosim, gospod Peče.
Hvala za besedo. Obrazložitev glasu, sicer res je, da med programom kandidata za ministra in med programom Slovenske nacionalne stranke nastopa nekaj, po nekaterih ocenah, celo bistvenih razlik, kot je odnos do števila lokalnih skupnosti v Sloveniji tudi v prihodnje in pa predvsem kar se tiče razmerja, torej sposobnosti opravljanja dveh ali več funkcij naenkrat, torej biti župan, biti poslanec, biti minister. Navkljub temu je moje osebno prepričanje, da je kandidat za ministra, gospod Žagar, tako na zaslišanju opravil svoje delo kvalitetno in predvsem zaradi tega, ker prihaja tudi iz drugega dela Slovenije, to pomeni iz Štajerske, ki je po moji oceni zapostavljena, z mesta se moram jaz tudi zahvaliti kolegu Kanglerju, za katerega ocenjujem, da je dobršenj del nalog oziroma teže, da je prišlo do imenovanja tega ministra, potrditi, da bom tudi sam navkljub stališču Slovenske nacionalne stranke potrdil kolega oziroma gospoda Žagarja za ministra. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rezman je na vrsti.
Jaz bi rad, čeprav se je zdaj vrstni red zamenjal, z veseljem nekaj besed spregovoril v imenu cele poslanske skupine, pa tudi v mojem imenu še posebej. Z veseljem pa zato, ker sem prepričan, da dajemo glas podpore zelo dobremu kandidatu. Veliko razlogov je za to, nekateri so bili našteti, lahko jih nekaj ponovimo, zagotovo je človek z izkušnjami, zagotovo je človek z dovolj velikim intelektualnim korizontom, zagotovo je njegova odlika tudi v tem, da je tisti, ki ga poznamo, tudi kot župani, pripravljen na dialoško reševanje problemov, da se ne odloča samo out-out, ali-ali, ampak skuša poiskati tudi to, kar lahko zadovolji tiste, ki najprej niso bili morebiti enakega mnenja, na višji, na novi stopnji nekega sporazuma. Vlada, parlament in ostali se ga verjetno lahko vesele, ker bo veliko prispeval k boljšemu in kvalitetnejšemu delu. Tisti, ki skušajo na vsak način najti tudi kakšno slabost, pa pravzaprav po moji sodbi ne ravnajo najbolj prav, kajti zdi se mi malce arogantno, če ob kopici dobrih stvari na vsak način hočemo najti kaj slabega, kar se to da. Pri vsakem izmed nas se da najti tudi kakšno pomanjkljivost, saj tudi mi nismo ne pol in ne celi bogovi. Dr. Žagar ravno tako ne. Tisto, kar je za nas morebiti razočaranje, je pa dejstvo, ki smo ga včeraj doživeli na matičnem odboru, kjer so ga vsi podpirali, vsi so izražali zadovoljstvo z njegovim nastopom, tudi opozicijski poslanci, pa potem niso izbrali moči, da bi ga aktivno podprli. Morebiti bodo pa danes to popravili.
Hvala lepa. Gospa Majda Potrata. Prosim.
Hvala za besedo. Ko bom glasovala, bom ravnala tako, kot sem ravnala ob glasovanju ob podpori celotni vladi. Spričo okoliščin, da je kandidatka za ministrico za regionalni razvoj odstopila, imamo zdaj priložnost izrekati se o posamezniku, sicer bi se izrekali o vladi kot celoti. In če zdaj glasujem drugače, izrekam vrednostno sodbo, ki ni v ničemer utemeljena, ker nisem poslušala vseh predstavitev, vseh drugih kandidatke oziroma drugih kandidatov za ministre zdaj že potrjene slovenske vlade in bi tako pravzaprav na pamet rekla, da je eden boljši od drugih. Tudi dejstvo, da prihaja iz tistega dela Slovenije, ki zanj vedno pravimo, da je z bogatimi kadrovskimi ponudbami premalo upoštevan v izrekanju, bi rekla, da so s tega konca že prihajali ministri v vlado, in da so svoje delo opravljali pač tako, kot je verjetno usmeritev tedanje vlade nakazovala. Se mi pa ob poslušanju vsega tega kar sem danes imela priložnost v razpravi slišati, zastavlja še eno vprašanje ali pa bolj utrjuje odgovor na to vprašanje, da je nezdružljivost poslanske in županske funkcije nujna, da pa ne verjamem, da bo v tem zboru v tem mandatu to izglasovano stališče zaradi tega, ker je županski lobi tudi v tem mandatu izredno močan. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? Ugotavljam, da ne. Dobro. Prosim.
Hvala, gospod predsedujoči. Seveda bom podprl dr. Žagarja za ministra. Tudi zato, ker ocenjujem, da je na odboru za lokalno samoupravo s svojimi odgovori dobesedno razorožil vse tiste, ki so celo želeli biti nekoliko cinični, recimo bolj pametni od pametnih, pa potem kljub vsemu so spoznali, da ni argumenta, razen seveda demagoškega, da bi zbrali toliko poguma in bili proti njemu. Ampak ti isti tudi niso zbrali toliko poguma, da bi glasovali za. Da to storiš, je seveda potrebno biti strogo, ampak strogo strankarsko opredeljen. Lahko narediš samo pod pogojem, da obstajam jaz in nihče drug, če je še kdo, ga je potrebno seveda uničiti in nobena druga zadeva, razen ideološko trmasto in absurdno prepričanje ne spremeni in ne opravičuje tega dejstva. Sem zelo vesel in čestitam Janši in vladi in ljudski stranki, Janši in vladi in Ljudski stranki in tudi temu državnemu zboru, da smo uspeli po tolikih letih popolne ignorance bivše vlade do lokalne samouprave ustanovit odbor za lokalno samoupravo in ministrstvo za to. Ne zaradi prihodnosti, ki čaka lokalno samoupravo še na regionalnem razvoju, pač pa zato, ker je to lahko resničen problem in ker ljudje so tisti, ki živijo v teh maticah, ki se imenujejo lokalna samouprava, ki jih je pa bivša oblast popolnoma želela sesuti in je bila zelo na odličnem pohodu in zelo na pragu tega, da ta cilj uresniči. Vsem čestitam in se zahvaljujem! Hvala.
Hvala lepa. Sedaj pa še zadnjič sprašujem, kdo želi še glas? Ena, dva. Izvolite gospod Juri.
Hvala, podpredsednik. Jaz bom glasoval proti, ker sem vselej zagovarjal teritorialno organiziranost naše lokalne samouprave na tak način, da bi seveda poraba iz tega naslova bila čim manjša. Vsak, ki zagovarja nadaljnjo drobitev občin in postavlja kot kriterij samovoljo prebivalcev, je v nasprotju s tem, kar sem jaz vselej zagovarjal. Trdim, da v minulem mandatu eden najboljših rezultatov lokalne samouprave je bil to, da je vlada zaustavila drobitev občin in ustanovila v prejšnjem mandatu samo eno novo, ki je izpolnjevala vse kriterije, vse pogoje. Zato kljub odlični predstavitvi sem jaz tudi sledil prek medijev, in referencam, ki se kandidatu pripisujejo mojega glasu ne bo dobil. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Kokalj.
Hvala lepa. Samo bom podprl kandidata. Mislim, da je bila ta odločitev vlade oziroma mandatarja, da se ponovno vzpostavi minister brez listnice za to področje in da se poveže lokalna samouprava in regionalni razvoj ena ključnih odločitev v zadnjem trenutku. Sam sem bil nekdaj poznan kot borec za pravice občin, mislim, da so zadeve že zelo, zelo zamujene in upam, da boste vsi, ki ste sedaj v novem odboru za lokalno samoupravo in regionalni razvoj tudi pomagali iskati rešitve, ki mislim, da jih bo zelo težko najti, mislim, da pa tudi županski lobi v tem parlamentu v preteklosti ni prispeval nič k boljšemu položaju občin in da pravzaprav ta združljivost ali nezdružljivost za občine ni v preteklosti pomenila nič. Seveda je tu stvar druge odločitve in mislim, da je ravno ta nova situacija v zadnjem trenutku priložnost, da se pravzaprav Slovenija demokratično normalno razvije. Prav se mi tudi zdi, da je kandidat s štajerskega predela, mislim, da se tam problematika lokalne samouprave najbolj drastično odraža in bo tudi na ta način lahko najbolj realno ocenjeval kakšne poteze predlagati. Sam pa tudi upam, da bomo imeli dovolj modrosti, da bomo znali, kot sem že rekel, precej zamujene zadeve reševati v tem mandatu. Sam seveda bom podprl, kot sem že rekel, kandidata.
: Hvala lepa. S tem smo zaključili razpravo in prehajamo na odločanje oziroma glasovanje. Glasujemo: Za ministra brez listnice, zadolženega za lokalno samoupravo in regionalno politiko, se imenuje dr. Ivan Žagar. Glasujemo. Ugotavljam, da je bilo ob glasovanju navzočih 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 11 poslancev. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 11.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je dr. Ivan Žagar imenovan za ministra brez listnice, zadolžen za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Ministru Vlade Republike Slovenije čestitam k imenovanju in mu želim uspešno opravljanje dolžnosti. Prosim novoimenovanega ministra, dr. Ivana Žagarja, da v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije priseže pred državnim zborom.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval predloge sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnice za prekrške in o imenovanju sodnice na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije ter predlog sklepa o imenovanju Republiške volilne komisije, obvestilo Okrožnega sodišča v Mariboru, kazenski oddelek, v zvezi z vloženo obtožnico zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije, obvestilo Okrožnega sodišča v Ljubljani v zvezi z vloženo zasebno tožbo zasebnega tožilca zoper poslanca Državnega zbora Republike Slovenije ter predlog sklepa o imenovanju podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, predlog odloka o ustanovitvi in nalogah ustavne komisije Državnega zbora Republike Slovenije in predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika ustavne komisije Državnega zbora Republike Slovenije. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Sodni svet je državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Nataše Vogrinčič na sodniško mesto sodnice za prekrške pri sodniku za prekrške Gornja Radgona. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predlog je obravnavala volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa, ki ste ga prejeli s sklicem. Ugotavljam, da prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Nataše Vogrinčič na sodniško mesto sodnice za prekrške pri sodniku za prekrške Gornja Radgona. Glasujemo. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Sodni svet je državnemu zboru predložil predlog o imenovanju gospe Maje Tratnik na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija, kot matično delovno telo, ter zboru predložila predlog sklepa, ki ste ga prejeli s sklicem. Razprava ni možna, ker ni bilo prijave. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Obrazložitev glasu, prosim.
Hvala lepa, podpredsednik. Mojo obrazložitev bo morda malce nenavadna, ker bo zelo pozitivna. Namreč, gospo višjo sodnico Tratnikovo poznam kar nekaj let. Skupaj sva bila pet let člana prejšnjega sodnega sveta Republike Slovenije in jo ocenjujem kot izvrstno strokovnjakinjo. Tako mi je danes še posebej drago, da bom lahko na tem mestu glasoval za njeno izvolitev v vrhovno sodnico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanj gospe Maje Tratnik na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Glasujemo. Ugotavljam, da je za glasovalo 62 poslancev, proti nihče. Navzočih 65. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o imenovanju republiške volilne komisije. Želi poročevalec komisije besedo? Ugotavljam, da ne. Predstavitev stališ poslanskih skupin. Besedo ima gospod Franc Sušnik, SDS. Ne želi besede. Poslanska skupina LDS. Prosim, gospa Širca.
Sklepa ne bomo podprli zaradi tega, ker ne upošteva matematičnih načel, se pravi zakonskih, ki govorijo o tem, da morajo biti politične stranke sorazmerno zastopane, pa tudi načela enakih možnosti. Med imenovanimi ni nobene ženske, tista, ki je bila kandidatka, pa verjetno ni imela pravega imena. Nesorazmerna zastopanost se je zgodila v škodo stranke SDS in v škodo stranke LDS.
Hvala lepa. Sledi še razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Rudolf Petan, SDS. Se odpovedujete. Gospod Alojz Sok, Nova Slovenija.
Hvala lepa. Mislim, da je k temu kar je sedaj bilo povedano s strani Liberalne demokracije, potrebno nekaj povedati in pojasniti, da ne bo zadeva izvenela, kot da je Liberalna demokracija pri imenovanju republiške volilne komisije bila oškodovana. Komisija za volitve in imenovanje je imela možnost imenovati tri člane in tri nadomestne člane. Politične stranke so predlagale svoje kandidate. V tem izboru je Liberalna demokracija predlagala dva kandidata. Predlagala je kandidata za člana in pa kandidata za nadomestnega člana. Še preden smo glasovali, je bilo svetovano Liberalni demokraciji, naj vendarle enega od predlogov umakne. Ker tega v LDS-u niso želeli narediti, ampak so ostali pri svojem predlogu in ves čas razlagali, da njim pripadata v skladu z volilnim rezultatom očitno dva, tako član kot nadomestni član, je potem ostalo edino logično, kot je sedaj v tem predlogu določeno. To pa je, da ima vladajoča koalicija dva člana in pa enega nadomestnega člana, in da ima opozicija v tej razdelitvi enega člana in pa dva nadomestna člana. Če to seštejete, ostane pozicija 3 - 3. Če bi pa vi takrat poslušali ta nasvet in umaknili enega od svojih kandidatov, če bi ostali samo pri predlogu za člana, potem pa bi se v komisiji lahko drugače odločili in bi lahko imela Liberalna demokracija člana in Združena lista nadomestnega člana. Sedaj pa je zadeva taka, kot je, da ima pač Združena lista člana pa Liberalna demokracija pa nadomestnega člana. To je logika, ki se drugače ni mogla iziti, vse pač iz tega razloga, ker ste vseskozi trmasto vztrajali, da morate vi imeti dva. Odločili smo se, da ima vsaka parlamentarna stranka v tej komisiji enega, se pravi, šest mest je bilo, razen Demokratične stranke upokojencev, ki pa ni nikogar predlagala, ne za članstvo ne za nadomestno članstvo. To je ta logika. Mislim, da je predlog, ki je pred nami, optimalen. Sedaj pa še, kar se tiče imenovanja ženske in pa z nepravim imenom, kar se nam vedno počasi poskuša podtikati. Če ste v Liberalni demokraciji prepričani, da bi morala biti v tej komisiji tudi ženska, potem se vseskozi - in tudi vas sprašujem: Zakaj pa niste ženske predlagali? Niste je predlagali na mesto podpredsednice državnega zbora, niste je predlagali v republiško volilno komisijo, vseskozi pa govorite, da mora biti več žensk na teh pozicijah. Kar se pa tiče ženske, ki je bila predlagana, in sicer jo je predlagala mariborska univerza, mariborska univerza je za enega člana predlagala tri kandidate. Namesto da bi sama naredila izbor in predlagala samo enega, je predlagala tri in potem seveda prepustila komisiji za volitve in imenovanja, da naredi ta izbor. Še najmanj pa lahko trdite, da je imel priimek kakršnokoli zvezo pri imenovanju enega člana mariborske univerze. Zato bi vas, gospa Širca, vljudno prosil, da s temi ksenofobnimi primerjavami in temi argumenti enkrat za vselej prenehate, ker nimajo nobene realne osnove. Počasi sem že alergičen na to, ker vedno znova iz vaših ust lahko to slišimo. Eden od slovenskih rekov pravi, da nekdo tisto vedno razlaga, s čimer je sam obremenjen. Ne bi rad, da bi vi skozi to, kar vas teži ali pa nosite v sebi neko frustracijo - morebiti gredo ta imena vam na živce -, da vedno to podtikate nekomu drugemu. Zato sem se oglasil, ker ste danes ponovno v tem državnem zboru to isto ponovili, kar smo vam že v Kviazu hoteli povedati, da ne drži in da se seveda motite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju republiške volilne komisije za dobo štirih let. Glasujemo. Od navzočih 68 poslank in poslancev je za glasovalo 56, proti 10. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo obvestila Okrožnega sodišča v Mariboru, kazenski oddelek, v zvezi z vloženo obtožnico zoper poslanca državnega zbora Zmaga Jelinčiča Plemenitega. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo okrožno sodišče v Mariboru, kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in zboru predložila predlog sklepa. Besedo dajem poročevalcu komisije. Želi? [[Ne želi.]] V skladu s prvim odstavkom 270. člena poslovnika ni razprave o imunitetnih zadevah, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije na podlagi tretjega odstavka 83. člena ustave Republike Slovenije ter prvega in drugega odstavka 22. člena zakona o poslancih v zvezi z zahtevo Okrožnega sodišča v Mariboru, kazenski oddelek, opravilna številka K341/2002, z dne 4.11.2004 v zvezi z vloženo obtožnico zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije gospoda Zmaga Jelinčiča Plemenitega zaradi kaznivega dejanja pomoči h kaznivemu dejanju poskusa umora po prvem odstavku 46. člena Kazenskega zakonika Republike Slovenije v zvezi s 24., 19. členom Kazenskega postopka SFRJ ter prvim odstavkom 4. člena Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora Republike Slovenije gospodu Zmagu Jelinčiču Plemenitemu in dovoli nadaljevanje kazenskega postopka." O tem glasujemo. Navzočih poslank in poslancev je 68, za je glasovalo 65, proti 2. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Obravnava obvestila oziroma zahteve Okrožnega sodišča v Ljubljani v zvezi z vloženo zasebno tožbo zoper poslanca državnega zbora Dimitrija Kovačiča. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrožno sodišče v Ljubljani. Obvestilo je obravnavala mandatno-volilna komisija, kot matično delovno telo, in zboru predložila predlog sklepa. Želi besedo poročevalec komisije? Ugotavljam, da ne želi. V skladu s prvim odstavkom 207. člena poslovnika ni razprave o imunitetnih zadevah, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije na podlagi 83. člena Ustave Republike Slovenije ter 22. člena zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 9.11.2004, opravilna številka K262/2003, glede vložene zasebne tožbe zasebnega tožilca zaradi kaznivega dejanja žaljive obdolžitve po prvem in drugem odstavku 108. člena Kazenskega zakonika Republike Slovenije ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora Republike Slovenije gospodu Dimitriju Kovačiču in dovoli vodenje kazenskega postopka." Glasujemo. Ugotavljam izid glasovanja. Ob navzočnosti 68 poslancev je za glasovalo 62, proti 4. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o imenovanju podpredsednice Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Predlog so v obravnavo zboru predložile poslanske skupine. Besedo dajem predstavniku poslanske skupine LDS za predstavitev stališča. Želi? [[Ne.]] Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju podpredsednice Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Glasujemo. Ob navzočnosti 69 poslank in poslancev je za glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na predlog odloka o ustanovitvi in nalogah ustavne komisije Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložil kolegij predsednika državnega zbora. Prehajamo na predstavitev stališč predstavnikov poslanskih skupin. Besedo ima predstavnik LDS. Želi? [[Ne.]] Hvala lepa. Gospod Jakob Presečnik SLS? [[Ne.]] Zaključujem razpravo predstavnikov poslanskih skupin. Zaključujem razpravo o predlogu odloka. Ker k predlaganemu odloku niso bili vloženi amandmaji, prehajamo na odločanje o odloku. Glasujemo. Ugotavljam da je od vseh navzočih 68 poslancev glasovalo za, 68. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. In končno še predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika Ustavne komisije državnega zbora Republike Slovenije. Predlog so v obravnavo zboru predložile poslanske skupine. Želi predstavnik poslanske skupine LDS besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika Ustavne komisije državnega zbora Republike Slovenije. Glasujemo. Ugotavljam, da je ob prisotnosti 68 poslancev za glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in obenem tudi zaključujem 5. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije.