Pričenjam nadaljevanje 15. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Bojan Kontič, Danica Simšič, Samo Bevk, dr. Jožef Bernik, Jože Avšič, Franc Pukšič, Jožef Kavtičnik, Bogdan Barovič, Richard Beuermann, Ljubo Germič, Aurelio Juri, Janko Veber, Ciril Pucko za pričetek seje, Alojz Peterle in Franc Čebulj za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas lepo prosim, da vstavite kartice. Ugotavljamo navzočnost. V dvorani nas je veliko več, kot prikazuje številka na zaslonu, zato še enkrat vljudno prosim za pozornost. Lepo prosim, da vstavite kartice in pritisnete na tipko "kvorum". Drugič ugotavljamo navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 46 poslank in poslancev, tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje so vabljeni tudi predstavniki vlade Republike Slovenije. Vse prisotne vabljene prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 15. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 2. točke, to je predloga zakona o državni upravi, ter nato po dnevnem redu dalje. Popoldanski del zasedanja bo zbor pričel - lepo prosim za posluh - ob 15.00 uri. Popoldanski del zasedanja bo zbor pričel ob 15.00 z nagovorom gospoda Pata Coxa, predsednika Evropskega parlamenta. Vljudno vabljeni v dvorano pet minut pred 15.00 uro. Ob 16.30 uri pa bo zbor pričel 16. izredno sejo državnega zbora. Prehajamo torej na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Besedo ima minister za notranje zadeve dr. Rado Bohinc. Izvolite. Lepo prosim za mir v dvorani, da bodo govorniki lahko predstavili svoja stališča. Izvolite, gospod minister.
Spoštovane gospe in gospodje poslanke in poslanci! Dovolite mi nekaj opomb ob zakonu o državni upravi. Najprej bi poudaril velik pomen tega zakona in tudi drugih štirih zakonov, skratka peterice zakonov s področja javne uprave, ki so pravzaprav nov, spremenjen normativni temelj reforme javne uprave, hkrati pa je sprejem teh zakonov izrednega pomena tudi za evropsko poročilo o napredku, ki ga bo vrh Evropske unije sprejel konec tega polletja. Kakšne cilje imamo s tem zakonom. Veste, da nadomeščamo dva predpisa, zakon o organizaciji in delovnem področju ministrstev in pa zakon o upravi. Seveda želimo, da bi bil nov zakonski temelj organizacije uprave tak, da bi ta bila čim bolj učinkovita, racionalna, da se zagotovi večja fleksibilnost pri določanju organizacije in medsebojnih razmerij in tudi, da se vladi zagotavlja bolj menedžerska pozicija, kar zadeva določanje notranje organizacije in kar zadeva tudi medsebojna razmerja med posameznimi organi.
Lepo prosim za mir v dvorani. Gospod minister, izvolite.
Rad bi povedal, kaj so poglavitne novosti, ki jih bo uvedel ta zakon. Najprej bo to zagotovo zmanjšanje števila organov v sestavi. Tudi zmanjšanje državnih sekretarjev, ker uvajamo novo funkcijo generalnega direktorja in razmejujemo med političnimi funkcijami, kamor sodijo državni sekretarji, in upravnimi menedžerji. Zakon naj bi pa prispeval tudi k zmanjšanju podvajanja strokovnih služb. Jasnejše so opredeljena razmerja med ministrstvi in organi v sestavi, pa tudi med ministrstvi samimi in razmerja do vlade, pa tudi med ministrstvi in upravnimi enotami. Posebej se mi zdi vredno predstaviti tele novosti za drugo branje. Prvič, jasno je razmejeno nadomeščanje ministra s strani državnega sekretarja v odsotnosti ministra. Opustili smo tipologijo organov. Podrobneje smo opredelili kriterije za ustanavljanje organov v sestavi. Posebej smo predvideli, kako je z organizacijo strokovnih služb znotraj organov v sestavi. In odpravljena so določila v zvezi z mandati načelnikov upravnih enot. To je bila kritizirana norma v prejšnji obravnavi in to rešujemo sedaj znotraj zakona o javnih uslužbencih. Opravljena je tudi tako imenovana horizontalna uskladitev, skratka terminološka, tudi sicer konceptualna z drugimi zakoni s področja javne uprave. Precej je bilo razprave v prvem branju v zvezi z novostjo, ki zagotavlja večjo fleksibilnost odločanja o organizaciji ministrstev v povezavi s 120. in 114. členom ustave. Obstajajo namreč tudi strokovna mnenja o domnevni neskladnosti tako postavljene organizacijske strukture uprave. Predlagatelj se je postavil na stališče, da je zakon o državni upravi tisti zakon, s katerim določamo, izvajamo ustavno normo o tem, da naj bo organizacija uprave določena z zakonom. Podrobneje pa seveda, tako predlagatelj meni, je organizacija, predvsem pa naloge posameznih ministrstev, tudi strukturiranje organov v sestavi, določena tudi lahko s podzakonskimi predpisi. Tako je omembe vredna uredba vlade iz 21. člena,s katero se bodo poslej določili organi v sestavi. Posebej bi rad poudaril, da sprejemamo iz amandmajev iz razprave na odboru, da naj bi bila vlada in ne ministrstvo tista, ki odloča, kako naj se organizirajo strokovne službe zaradi odprave podvajanja, do katerega prihaja z organizacijo organov v sestavi. Odbor je tudi sprejel amandma, ki mu ne nasprotujemo, glede tako imenovanih velikih državotvornih organov v sestavi teh 6 korpusov. Predlagatelj je bil sicer mnenja, da je njihov pravni položaj toliko različen od ostalih, da bi jih kazalo urejati še naprej s področnimi zakoni, njihovo notranjo organizacijo in podobno, vendar ne nasprotujemo, da se izenači njihov položaj z ostalimi organi v sestavi in se stvar odkaže na uredbo iz 21. člena. Posebej bi rad komentiral še vprašanje koordinacijskega sosveta pri načelniku upravne enote. Mi smo kljub razpravam, ki se niso zavzemale za to, sprejeli odločitev, da ohranimo ta organ zaradi dobrih izkušenj, pa tudi zaradi poudarjene funkcije teh organov, teh koordinacijskih sosvetov pri zagotavljanju večje učinkovitosti, večje kakovosti, boljše organizacije na lokalni ravni, to kar je tudi eden od amandmajev. In še nekaj. Precej razprav je bilo v zvezi s prenosom določenih nalog, predvsem sprejemanja vlog v zvezi z upravnimi postopki na področju geodetske službe in inšpekcij pa tudi obrambe. Kot je bilo dodatno predlagano v amandmaju, predlagatelj šteje, da bi triletno obdobje bilo primerno za to, da se izvrši takšen prenos dela nalog iz sedanjih samostojnih organizacijskih enot na lokalni ravni na upravne enote. Toliko na kratko nekaj osnovnih poudarkov, kar zadeva novosti, cilje, ki jim sledimo, in pa komentarje na razprave v odboru. Predlagam, da zakon kot izjemno pomemben sistemski predpis, ki bo določal na nov način organizacijo slovenske državne uprave, podprete. Hvala lepa.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Maksimiljan Lavrinc, izvolite. Vabim vas pred govornico. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je to prvič, da sem tukaj, ko predstavljam mnenje odbora oziroma poročilo odbora. Najprej moram povedati, da je to eden tistih zakonov, o katerem je v odboru bilo doseženo močno soglasje. Pri malokaterem zakonu smo se tako poenotili v mnenjih in jih seveda tudi oblikovali potem tako, kot je v temu sozvočju, da tako rečem, volje bilo ustrezno. Opozoriti moram da smo ob obravnavi posvetili posebno pozornost mnenju sekretariata. Sekretariat je namreč še vedno, kljub temu, da je tekst za drugo branje izboljšan, torej izboljšan v tistem smislu, kot je državni zbor vladi naložil, je imel pomislek glede tega, da bi se z uredbo iz 21. člena tega zakona [[to je uredba, ki bo določala, katere organe v sestavi bomo imeli]] posegalo na področje zakonov. Potem je bil posebej izpostavljen še 9. člen zakonskega predloga, kjer je predvideno, da se lahkomaterialna dejanja, s katerimi se posega v osebno prostost, telesno ali duševno celovitost, zasebnost, lastnino in druge človekove pravice in temeljne svoboščine, opravljajo enakovredno na podlagi podzakonskega predpisa. V razpravi je predlagatelj oziroma predstavnika predlagatelja - moram povedati, da sta bila oba, tako kot sta oba danes tu, minister in pa državni sekretar, zadolžen za to področje - sta odgovorila na nekatere pomisleke in pa predstavila tudi mnenje vlade glede tistih amandmajev, ki so nam jih praktično dvakrat poslali, najprej enkrat, potem so jih popravljali in vrnili nazaj. Največ diskusije je bilo okrog konceptualnih vprašanj. Tu pa je večina poslancev, moram reči, menila, da je koncept, kakršen je bil najprej poslan [[to, kar imate v osnovnem tekstu zakona]] , koncept torej, ko se v tem zakonu postavlja samo okostje, da tako rečem, uprave in upravna ureditev v tej državi, da se pa vse te manjše, manj pomembne organizacijske zadeve urejajo z drugimi akti. No, in najpomembnejši seveda so pri tem organi v sestavi, okrog katerih je bilo največ diskusije in okrog tega 21. člena, ki predvideva uredbo vlade glede ustanavljanja organov v sestavi. Po pomislekih, da v samem zakonu ni dovolj splošnih določb, v kakšnem primeru vlada mora ustanoviti organe v sestavi, je predstavnik vlade zadovoljivo, za večino nas, odgovoril, da ti generični pojmi in pogoji so. Tako je odbor predlagal oziroma se ni strinjal - to moram posebej opozoriti - z amandmajem vlade glede ustanavljanja organov v sestavi. Namreč, večinsko smo ocenili, da če se sprejme takšen koncept zakona o državni upravi, kot je predviden pravzaprav za vse, razen za nekaj izrednih izjem, ki so jih potem skušali z amandmajem na novo vstaviti - da če se sprejme ta koncept, naj se sprejme v celoti, ne pa da se potem delajo izjeme, kot je recimo za carino, policijo in tako naprej, ki bi bili na nek način izvzeti in bi bili že kar tu v tem zakonu posebej zapisani kot organi v sestavi. Zato predlagam kolegicam in kolegom, da sledijo predlogu odbora, torej da podprejo vse amandmaje, ki jih je odbor sprejel ali pa podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! V zvezi s predlogom zakona o državni upravi bi želela predstaviti mnenje naše poslanske skupine. In sicer v tem smislu, da se zavedamo, da je kadrovska prevetritev v državni upravi vsekakor potrebna. Menimo, da je še vedno premalo vrhunskih strokovnjakov, kar je posledica tudi preveč togega sistema nagrajevanja. Tako imenovani notranji trg delovne sile bo potrebno udejaniti tudi v praksi, vendar še tako dobri in evropsko primerljivi zakoni niso dovolj. Predlagatelj je upošteval v pretežni meri stališča državnega zbora in sklepe in priložil tudi predvideno shemo vlade in državne uprave, notranje organizacije in vodenja ministrstev ter javne uprave. Vendar bojazen ostaja, da vlada tega v praksi ne bo zmogla. Na to nas navaja bojazen, da je za časa vlade dr. Drnovška nastala neverjetna hipertrofija vlade in vladnih služb. Vladna kadrovska politika je takšna, kakršne si lahko najmanj želimo. Idejni projekti se skrivajo za evropskimi direktivami. Zlasti bi poudarila nekatere zadeve. Pridružujemo se poslancem, ki so vložili amandma v zvezi z reorganizacijo, konkretno geodetske uprave. Sami prav tako menimo, da je [[...]]
Gospa Majda, samo trenutek. Spoštovane kolegice in kolegi, lepo prosim za potreben mir, da bodo govorci lahko v miru predstavili svoje mnenje. Hvala lepa. Izvolite.
Hvala. Reorganizirajo se uprave, med njimi tudi geodetska, kot sem že omenila, ki pomeni kombinacijo resornega in teritorialnega principa. Ta del reforme, ki velja tudi za druge uprave, pomeni vsekakor odliv strokovnjakov iz manjših krajev, kjer so bile te službe stacionirane, v glavno mesto. V teh okoljih so bile te službe že vrsto desetletij in bojimo, da bodo odtekale, da bodo odtekala znanja, ki so pomenila veliko pridobitev za samo prebivalstvo v teh krajih. Kar bo pa pomenilo tudi določeno izgubo delovnih mest. Zavedamo se, da kvaliteta dela in pa strokovnost ne bo več takšna, kot je bila v tem primeru. Ostala bo samo na nivoju nekakšnega računalniškega izpiska, pri čemer pa bodo že tako velike težave zaradi neusklajenosti evidenc zemljiške knjige in zemljiškega katastra. Predlog zakona v marsikaterem delu kaže še vedno na šibkost, na izvedbeno šibkost in na bojazen, da reforma v državi ne bo mogla v celoti uspeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Gospod Peče, izvolite za govornico.
Hvala za besedo. Lažji pregled imam od tu in se mi zdi bolj umestno. Hvala. Po naši oceni zakon o upravi ne prinaša ničesar novega, potiska nas celo za korak nazaj, in sicer v tisti obliki koraka nazaj - modernizacije. Po našem prepričanju bi bil primeren naslov tega zakona pravilnik o delovanju slovenske vlade in slovenskih ministrov; ne prinaša ničesar drugega. Ni slika obstoječega stanja oziroma skuša spremeniti obstoječe stanje. Prav tako po naši oceni je edini in izključni namen omenjene materije zakona samo to, da se odločitvena vloga upravnih organov prenese na ministrstva, nič drugega kot prenos odločitev. V Slovenski nacionalni stranki se s tako izgubo suverenosti posameznih delov služb ne moremo strinjati. To, da se koncentrira moč odločitev zgolj in izključno v ministrstvih in s tem v vladi, se nam zdi nesprejemljivo. Zato seveda predloga zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Bogomir Vnučec. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Gospod minister, državni sekretar, kolegice in kolegi! V Stranki mladih Slovenije sicer predlogu zakona ne nasprotujemo, pričakujemo pa, da bo prišlo še do nekaterih sprememb v samem predlogu, za kar je še dovolj časa, kajti menimo, da ta zakon daje možnost, da se končno tudi javna uprava reformira in da ni več izgovorov, da volja je, da pa zadeve še niso sistemsko urejene. Ne strinjamo se s tistimi, ki pravijo, da gre za vsebinsko slab zakon in pa v praksi neizvedljiv, važno pa se nam zdi, da tudi ta zakon, čeprav bo to materijo urejal posredno tudi zakon o javnih uslužbencih, sledi cilju razmejiti funkcionarje, torej politične, od uradnikov, strokovnjakov. Pozitivno je tudi to, da se bo zmanjšalo število funkcionarjev na najvišjih nivojih, v okviru tistega, kar sem že povedal, se pravi, da bomo ločili politično funkcijo od uradniške, in tudi na ta način bo prišlo do racionalizacije državne uprave. Seveda pa se bo mogoče tudi v tej smeri končno lotiti zmanjševanja trenda birokracije v državni upravi in si ob tem želimo, da bi državna uprava - v bistvu namen zakona vidimo v tem, da se naredi čim bolj prijazno do državljanov, v pomoč, ne pa kot je sedaj, ko državljani nekako z odporom opravljajo svoje zadeve, tako na občinah kot na upravnih enotah. Podprli bomo vse tiste amandmaje, ki bodo zakon spremenili v tej smeri, in če bo v končni fazi zakon sprejet v dikciji, da se zmanjšuje birokracija v državni upravi, ga bomo tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. No, v naši poslanski skupini vsekakor podpiramo vsak ukrep, ki je naravnan k racionalizaciji in zmanjševanju stroškov državne uprave. Smo pa trdno na tem, da se s tem ukrepom nikakor ne sme zmanjšati ali slabšati kvaliteta, pa najsibo strokovnega in količinskega kvantitativnega obsega servisa občanom, državljanom. To se pravi, mogoče je racionalizirati državno upravo tako, da se tako številčno kot tudi morda upravno zmanjšuje, nikakor pa je ne smemo reorganizirati tako, da jo tako rekoč iz osnovnega načela, da mora biti čim bližji servis državljanu, občanu, odmikamo v center in ga centraliziramo. V tem smislu prav gotovo ne podpiramo, da se določene storitve ali določene ravni državne uprave, kot je geodezija, ki je specifičen primer, enostavno seli iz sedanjih izpostav na regionalni oziroma na centralni nivo. Geodezija je nekako "suport", ki ga mora država že od Marije Terezije naprej, po potrebi, ki je evidentna, nuditi čim bliže nastanku ali kjer se potreba sprošča. Tako za fizične kot pravne osebe. Zato bomo prav gotovo nasprotovali, da se z amandmajem vlade za uvedbo novega 82. člena naredi tako drastičen ukrep. Če smo dosegli izboljšano tehnološko in upravno raven na osnovi novih tehnologij, s tem ni potrebno, da se izpostave, da se ta servis iz sedanjih izpostav ali s sedanjega lokalnega nivoja seli v center. Mogoče je na osnovi teh novih dosežkov in storitev zmanjšati številčnost. Imamo mi geodetske izpostave, ki zasedajo po 6 delovnih mest, 7, 8. Saj ni potrebno, da jih je 8, v okviru racionalizacije državne uprave jih spravimo na 2. Ampak servis ohranimo blizu tam, kjer ga ljudje pričakujejo. In ga dnevno potrebujejo. Tako, da v tem smislu bomo v poslanski skupini zelo dobro in tehtno premislili, kateri amandma je tisti, ki nosi našo podporo, prav gotovo pa v celoti ne amandma vlade k 81. členu oziroma za uvedbo novega 82. člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Miha Brejc. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Torej mi smo v poslanski skupini razpravljali o celem paketu, ne samo o tem zakonu. In menimo, da je narejen korak naprej, še posebej, če imamo pred očmi kar dolgo zgodovino nastajanja tega in seveda drugih predpisov. Naj rečem samo to, da je denimo Drnovškova vlada leta 1994 ali morda na začetku 1995 na Brdu pripravila posvetovanje na temo približevanje slovenske uprave v luči in tako naprej, polnopravnega članstva v Evropski zvezi in takrat napovedala zelo hitro pripravo številnih zakonov, pred tem napovedala 100 projektov in tako naprej, pa se vse do leta 2000 ni zgodilo praktično nič. Šele z nastopom Bajukove vlade je bil dan pravi zagon na tem področju in v tem vsebinskem, strokovnem in kadrovskem pogledu in danes so rezultati teh prizadevanj vidni. Seveda so med nami različni pogledi na posamezne rešitve, tudi na sam koncept. Koncept, ki ga je vlada ubrala, je koncept postopnosti, ki jo lahko ocenjujemo kot neko realno postopnost, koncept, ki ne pomeni velikih pretresov v upravi, kar je po svoje dobro, kajti uprava ne more biti predmet eksperimentov, je preveč pomembna za razvoj in funkcioniranje države. Ko je prej predsednik odbora dejal, da so bila mnenja o posameznih rešitvah, o odprtih vprašanjih sicer deljena, ampak z visoko podporo vendarle potem oblikovana in sprejeta, naj rečem, da smo mi, kolikor smo pač sodelovali v glasovanju ali glasovali za, glasovali v kontekstu naše razprave ob prvi obravnavi, ko smo jasno povedali, da je naš koncept drugačen. Ker pa se je vlada odločila za en koncept, je jasno, da smo seveda presojali zdaj ta koncept in iz našega zornega kota predlagali spremembe. In tu lahko spet ugotovimo, da je med prvo in drugo obravnavo nastalo nekaj pozitivnih premikov, iz česar sledi,da ta zakon o državni upravi sicer ni velika novost, je pa dobra podlaga za modernejše oblikovanje slovenske državne uprave, za manjši vpliv politike na delovanje državne uprave, morda tudi celo za večjo racionalnost. Ne bi pa bilo prav, da bi od zakona, kot je zakon o državni upravi, pa tudi od drugih zakonov, pričakovali, da bo s tem, ko ga bomo v državnem zboru sprejeli, ta uprava bolje delovala kot sedaj ali pa da bo cenejša, da bo manj zaposlovanja, da bo manjša ali kaj podobnega. To so pa iluzije. Jaz sem trdno prepričan, da se bo slovenska državna uprava še naprej povečevala, pa če sprejmemo takšen zakon, kot je danes pred nami, ali pa nekoliko drugačen. Gre preprosto za to, da Slovenija z vključevanjem v Evropsko zvezo potrebuje strokovno usposobljen aparat, ki bo sposoben sodelovanja z evropskimi institucijami. To pa je seveda nekaj drugega, povsem druga kvaliteta. In če bo zakon zagotavljal vsaj minimalne organizacijske in druge pogoje za to, da bi prišlo do ustreznejše preobrazbe in seveda postopne preobrazbe slovenske državne uprave, potem bo seveda cilj dosežen in bomo tudi mi v opoziciji zadovoljni, ker smo pač sami precej prispevali k temu, da je zakon takšen, kot je. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije bo predstavil gospod Dušan Vučko. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Vsebinsko gledano predlog zakona o državni upravi pomeni kvalitetno podlago za reorganizacijo uprave. Ureditev delovnih področij ministrstev je namreč po sedanji ureditvi toga in nepregledna. Delovna področja ministrstev so po drugi strani tudi neuravnotežena. Vsak premik delovnega področja se lahko izvede samo z zakonsko spremembo. Vsako novo področje, ki se pojavi z razvojem, mora biti umeščeno tudi v zakonsko ureditev. Slednje velja celo znotraj istega resorja, saj so delovna področja podrobno opredeljena celo prek organov v sestavi posameznih ministrstev. Podrobna zakonska ureditev delovnih področij po nepotrebnem, po naši oceni, obremenjuje državni zbor, pri čemer je vsak naslednji poseg v zakon bolj zapleten in težje izvedljiv. Zato v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pozdravljamo rešitve predlagatelja, ki je posebno pozornost posvetil statusu in številu tako imenovanih organov in organizacij v sestavi ministrstev. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije bo podprl amandmaje, ki jih je vložila vlada, ki jih oblikoval odbor na svoji seji in tiste, ki jih je v proceduro predlagal poslanec Davorin Terčon ter jaz sam. Poslanski klub ne bo podprl amandmaja vlade, s katerim je vlada predlagala, da bi izmed številnih organov in organizacij v sestavi ministrstev, ki naj bi prenehali delovati pol leta po sprejetju zakona o državniupravi, izločili carinsko upravo, davčno upravo, generalštab slovenske vojske, policijo, upravo za izvrševanje kazenskih sankcij ter upravo za zaščito in reševanje. V tem predlogu je namreč moč zaslediti priložnost o malih bogovih, po našem mnenju pa naj bi se ta institut počasi odpravljal in dokončno uredil razmerja med ministrstvom in organom v sestavi. Prav tako bomo podprli spremembo določb glede sosveta načelnikov upravnih enot - gre za posvetovalni organ, ki bi skrbel za sodelovanje med upravno enoto in lokalnimi skupnostmi - in koordinacijskega sosveta. Po novem bodo lahko v sosvetu načelnikov upravnih enot sodelovali župani oziroma od njih pooblaščeni predstavniki občinske uprave. V koordinacijskem sosvetu pa bi tako poleg načelnikov upravnih enotsodelovali tudi direktorji občinskih uprav oziroma občinski tajniki. Ob tej priložnosti pa opozarjamo tudi na vprašanje nadzora nad lokalnimi skupnostmi, ki ga predlog zakona ne vključuje, zato pozivamo vlado, da to uredi v zakonu o lokalni samoupravi.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil gospod Vojko Čeligoj.
Hvala lepa za besedo. Poslanska skupina DeSUS podpira zakon in amandmaje, ki jih je pripravilo matično telo in tudi podprlo. Posebej pozdravljamo vse ukrepe, ki vodijo k racionalizaciji poslovanja in prijaznejši državni upravi. Odklonilno stališče pa seveda imamo tudi mi do amandmaja vlade, ki predvideva, da bi geodezijo iz sedanjih izpostav selili na regijski nivo. S tem se seveda dodatno obremenjujejo uporabniki in siromaši dosedanja dostopnost do tovrstnih uslug. V tem smislu smo se kot podpisniki amandmaja na amandma vlade k novemu 82. členu zavzeli za ohranjanje teh uslug na dosedanjih lokacijah. Vsekakor bomo ta amandma na amandma tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin, zato prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O tem predlogu glasujemo. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je več. Kolegice in kolege, ki so v bližini, prosim, da se nam pridružijo, ker glasujemo o proceduralnem sklepu. O predlogu glasujemo drugič. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 16.4.2002. V razpravo in odločanje dajem 4. člen in amandma vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospa Pozsonec, izvolite.
Hvala lepa. Jaz vsekakor podpiram tale amandma. Bi pa vprašala predstavnike vlade, ali ta dikcija k 4. členu zagotavlja dvojezičnost tudi v upravni enoti, ki spada v dvojezično občino. Hvala.
Hvala lepa. Državni sekretar, gospod Virant, izvolite.
Seveda ta amandma zagotavlja dvojezičnost v vseh upravnih organih. Dvojezičnost je vezana na območja občin, kjer živijo pripadniki italijanske in madžarske narodne skupnosti. Je pa jasno določeno, da na teh območjih vsi upravni organi, torej da uprava posluje tudi v italijanskem in madžarskem jeziku. Rečeno je tudi, da v primeru, ko je postopek na prvi stopnji tekel v italijanščini oziroma madžarščini, da seveda tudi celo ministrstvo oziroma organ v sestavi, torej tudi druga stopnja uporablja ta jezik. Se pravi, dvojezičnost je zagotovljena v vseh upravnih organih na teh območjih.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. O amandmaju glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in o dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno, zato prosim za malo pozornosti. V dvorani nas je zadosti. Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Ponovno nismo uspeli opraviti prvega glasovanja, tako da bi bilo veljavno. Drugič glasujemo o 9. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 14. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim za malo pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 14. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu ni bilo uspešno. Ponovno prosim za pozornost. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Glasovanje ni bilo uspešno. V skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za deset minut. Ob 11.05 uri bomo tretjič glasovali o členu v celoti. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Ko bomo tretjič glasovali o 15. členu v celoti, bomo na ta način posredno ugotovili tudi navzočnost v dvorani. Tretjič torej glasujemo o 15. členu v celoti, zato prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 19. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in dveh amandmajih k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 23. členu in dveh amandmajih. Pod 1 je amandma odbora, z opombo, če bo sprejet ta amandma, je amandma pod točko 2, katerega predlagatelj je Dušan Vučko, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa. Samo toliko, da pritegnem pozornost. Amandma odbora pravzaprav malo bolj precizno -oblikovali smo ga skupaj s predlagateljem, predstavniki predlagatelja - udejanja to, kar je želel pravzaprav gospod Dušan Vučko, zato predlagam, da sprejmete amandma odbora, tega od gospoda Vučka pa seveda potem ne bo treba niti sprejemati.
Hvala lepa. Gospod Vučko umika amandma pod zaporedno številko 2. Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 24. členu in dveh amandmajih. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 amandma Dušana Vučka. Oba amandmaja matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 24.a člen, katerega predlagatelj je poslanec Vučko. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 24.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 25. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira, z opombo, če bo sprejet ta amandma, je amandma pod točko 2, katerega predlagatelj je odbor, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet, zato je amandma pod točko 2 brezpredmeten in 25. člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 42. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 46. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Samo trenutek! Glasujemo o amandmaju k 46. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno v prvem poskusu. Gospod Lavrinc, izvolite.
Proceduralno. Malo prepozen sem bil. Če se vrnemo vsi skupaj nazaj k 25. členu, prvi amandma je amandma vlade. Ta amandma govori o tem, kako se vzpostavi notranja organizacija in sistemizacija delovnih mest. Drugi amandma, ki ga je pa oblikoval odbor na pobudo sindikata, se po mojem v ničemer ne izključuje s prvim amandmajem, saj govori o novem drugem odstavku. To pa je, da mora minister pred izdajo tega akta pridobiti mnenje, ne soglasje ali kakšno težjo obliko, ampak samo mnenje. Zato ne razumem, zakaj bi se ta dva amandmaja oziroma zakaj bi bil, recimo, če je sprejet prvi, drugi potem brezpredmeten. Se ne izključujeta, po mojem mnenju.
Hvala lepa, gospod Lavrinc. Dovolite, da vam pojasnim. Amandma pod zaporedno številko 2 bi moral biti vložen kot amandma na amandma, ker amandma pod zaporedno številko 1 v celoti člen spreminja. V tretji obravnavi, ker je člen odprt, je možno opraviti te spremembe, če državni zbor seveda s tem soglaša. Na tak način, kot je bil amandma zdaj vložen, ga je bilo treba obravnavati tako, da glede na to, da je amandma pod številko 1 spremenil besedilo člena v celoti, ni bilo možno obravnavati amandmaja na tak način kot je bil vložen; moral bi biti vložen kot amandma na amandma. Mislim, da je v tretji obravnavi priložnost, da se ta napaka zagotovo popravi. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Sam vidim tudi to možnost, da odbor reče, da je to amandma na amandma, in se glasuje. Odločitev je bila takšna in strokovna služba odbora je sama napisala, da je brezpredmeten, ker mi smo vsebinsko govorili o tem. Vsebina je popolnoma jasna. Zaradi napake v opredelitvi je prišlo zdaj do takšnega glasovanja. To jepa vse možno narediti v tretji obravnavi, vendar bo spet kdo ugotovil, da je kaj narobe narejeno.
Hvala lepa, gospod Potrč. Mislim, da je prav, da smo tu vendarle dosledni. Amandma ni bil vložen kot amandma na amandma. Mi smo o členu v celoti že odločali in poslovniško bi pravzaprav ta trenutek naredili presedan, če bi se vrnili in spreminjali. Žal mi je, da nismo ob obravnavi in razpravi o 25. členu tega ugotovili; kdorkoli v razpravi bi takrat lahko to naredil. Mislim, da stvar glede na konsenz in odločitev, da se to naredi v tretji obravnavi, ne more biti sporna. Hvala lepa. Mislim, da smo pri 46. členu, kjer smo opravili glasovanje o amandmaju k temu členu. Glasujemo še o 46. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Zaradi prekinitve in proceduralnega predloga sem naredila napako in prešla na glasovanje o 46. členu v celoti, preden smo opravili glasovanje o amandmaju. Zato dovolite, da še enkrat odločamo o amandmaju k 46. členu in potem še o členu v celoti. Glasujemo torej o amandmaju k 46. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 46. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 49. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 52. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagatelj vseh treh je vlada. Matično delovno telo amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 53. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 54. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Jaz podpiram ta amandma. Smatram, da je pametno, da župani oziroma od njih pooblaščeni predstavniki občinske uprave sodelujejo v tem sosvetu. Vendar pa imam do naslova tega organa nek pomislek in bom predlagal vladi, da do naslednjega branja, če bo ta amandma spremenjen, to spremeni. Seveda je sosvet zelo lepa slovenska beseda, vendar meni negativno asociira. Predlagam, da zamenjamo to besedo. Sosvet je ustanovila dunajska vlada, sosvet koroških Slovencev. To je bil eden od organov, ki naj bi pripomogli, da se legitimne pravice koroških Slovencev na nek način reducirajo in pripomore vse skupaj tudi k asimilaciji koroških Slovencev. Vidim, da je bila vsa ta politika uspešna, čeprav so se koroški Slovenci dolgo upirali, vsaj del njih, sodelovanju v tem sosvetu. Zadnji popis prebivalstva na Koroškem je dal katastrofalne rezultate, 10% manj je koroških Slovencev. K temu je prav zagotovo prispevala politika, ki so ji bili podvrženi koroški Slovenci. Zaradi tega meni ta beseda nekako ne gre v račun in predlagam vladi, da do naslednjega branja naslov tega organa nekako spremeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 55. členu in treh amandmajih. Pod številko 1 je amandma odbora, z opombo, če bo le-ta sprejet, sta amandmaja pod številkama 2 in 3, katerih predlagatelj je vlada, brezpredmetna. Odpiram razpravo. Besedo dajem državnemu sekretarju dr. Virantu. Izvolite.
Hvala lepa. Na odboru je predlagatelj podprl ta amandma k prvemu odstavku, amandma odbora, vendar se mi zdi, da je pri zapisu tega amandmaja prišlo do redakcijske napake. Namreč, zdaj izgleda tako, kot da sta v tem koordinacijskem sosvetu samo načelnik in direktor občinske uprave. Mišljeno je pa seveda bilo, da bi v tem sosvetu sodelovali tudi drugi, torej tudi šefi izpostav oziroma območnih enot ministrstev in organov v sestavi. Mislim, da je to redakcijska pomota, ki jo je mogoče do tretje obravnave še odpraviti.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Tako sta postala amandmaja pod zaporednima številkama 2 in 3 brezpredmetna. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 64. členu in amandmaju poslanca Vučka k temu členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 69. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 71. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 72. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 73. členu in dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj obeh je vlada. Želi kdo razpravljati. [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim še za malo pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 73. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 74. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj obeh je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 76. členu in o petih amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, ki predlaga spremembo člena v celoti, kar pomeni, da če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 1, so amandmaji pod 2, 3, 4 in 5, katerih predlagatelj je vlada, brezpredmetni. O členu in amandmajih odpiram razpravo. Gospa Širca, izvolite. Potem dr. Virant.
Hvala lepa. Prehodne in končne določbe, vključno s tem členom, so precej indikativne oziroma precej pomembne, še posebej v luči bodoče organizacije vlade in njene racionalne in učinkovite oblike dela. V bodoče bo vlada z uredbo opredelila tipologijo organov v sestavi, če bo ta zakon sprejet, in zato ne bo več potrebovala zakonske osnove, s čimer, poudarjam, se v celoti sekretariat državnega zbora ne strinja povsem oziroma o čemer je večkrat opozarjal s svojimi stališči. V bodoče si bo, če se bo ta zakon v tej predlagani obliki sprejel, delo organizirala vlada tako, kot bo presodila, da ji ustreza, najbrž v smislu funkcionalnosti, učinkovitosti, racionalnosti in v luči bolj optimalne organizacije. Lahko. Lahko pa tudi ne. Lahko si bo pač izbrala druge ključe. Lahko se bo odločila za, v če ni več vezana in ne bo več vezana na zakonske ureditve, da recimo določene urade, ki zdaj obstajajo, ukine. Lahko jih pomnoži, lahko jih pač organizira v tej obliki, kot bo mogoče celo kakšni vladi trenutno ustrezalo. Če rečem na pamet ali pa eno zelo na hitro pridobljeno primerjavo, lahko se ji bo pačzazdelo, da ne potrebuje več urada za enake možnosti. Lahko se ji bo zazdelo, da potrebuje še en urad za slovenski jezik, ki bo implementiral še kakšen urad za narečja ali podžargone ali tako naprej. Seveda zdaj špekuliram. Špekuliram pa seveda in zgolj zato, ker v dosedanjih diskusijah ni bila pridobljena neka vizija tistih oblik bodoče organizacije vlade, ki bi nam olajšala videnje, v kakšno smer se bo vlada usmerila pri organizaciji svojega dela. Se pravi, nekih scenarijev, kaj bo ostalo, kaj bo postaloorgan v sestavi pri določenih ministrstvih, v tem trenutku recimo ne vem, kaj se bo zgodilo z arhivi, ki niso zgolj v pristojnosti samo enega ministrstva, ampak več služb, in tako naprej. V vsakem primeru prehodne določbe, s katerimi se srečujemo, kot jih je odbor predlagal, na nek način določajo, da se opušča vsako reguliranje tega. Ker pa obstaja pri meni glede racionalizacije in funkcionalnega delovanja še naprej določena skepsa, bi znotraj teh obdelav celotnega poglavja prehodnih in končnih določb predlagala, da bi za tretje branje pridobili vpogled v tiste predvidene racionalizacije, ki jih bo prinesel ta zakon, in v predvidene rešitve pri reorganizaciji obstoječih organov, bodisi uradov bodisi organov v sestavi, kajti zakon se dela z namenom in z nekim videnjem, kaj se bo potem zgodilo. V tem trenutku nam vlada še ni dala čistih odgovorov. Glede na to pač, da tudi to ne bo več v, bom rekla, direktnem skrbstvu parlamenta, je tovrstna vizura seveda za odločanje potrebna. Se oproščam, če sem govorila o skupnem poglavju prehodnih in končnih določb, v konkretnih amandmajih je pa zelo jasno, na kaj sem aplicirala. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, dovolite, preden vam dam besedo, k besedi se je javil tudi gospod Lavrinc, da prej slišimo poslance in potem predstavniki vlade odgovorite na vse pomisleke. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa. Tu gre za konceptualno vprašanje in moram reči, da sem zelo zadovoljen s stališčem, ki ga moja stranka ima do tega vprašanja [[govorim o stališču stranke, ne o stališču posameznih poslancev v naši poslanski skupini]] . To pa je, da mora vlada biti vlada. Vlada pravzaprav odgovarja za celotno področje, za ves spekter, ki ga potem tudi tu kot zakonodajno telo obravnavamo. Nekako je bila ta evolucija zelo počasna, pri nekaterih še bolj kot pri drugih, v načinu razmišljanja. Prej smo imeli izvršni svet, ki je hodil sem praktično za vsako odredbo. Tega v svetu ni; tam, kjer je pluralna demokracija, kjer ni troedinosti oblasti in tako naprej, tega ni. Vsak ima svojo vlogo, vsak naj za svoje odgovarja, če ne dela dobro, se ga odstavi - nas odstavlja ljudstvo, mi odstavljamo vlado, in tako naprej. Tako da tu, bom rekel, je, po moje, torej sam amandma odbora je takšen, da smo prav zaradi tega, ker ne vidimo nobenega razloga, zakaj pa zdaj tu neke izjeme delati - to spominja na tisti štos, "ona bi se ljubila, ampak bi ostala nedolžna", tako bi potem to izgledalo - nekaj bomo naredili, ne bomo šli pa do konca. Mi smo menili,da je naša slovenska družba dovolj zrela, da bomo imeli tudi dovolj zrele vlade, navsezadnje lahko tudi padejo - bolj pogosto, kot se je to v preteklosti dogajalo, tako da se vladi da, da se kot nek manager, da tako rečem, v podjetju spravi na to podjetje ki se mu reče država, si samo postavlja organizacijo v teh detajlih, v grobem je tako ali tako postavljena tukaj, tako kot ji najbolje gre in po potrebi seveda tudi ukrepa. Ukrepa tako, da vlada sama s svojo uredbo postavlja te organe v sestavi, ima tudicelo te splošne določbe, ki so tudi celo po mnenju predlagatelja dovolj precizne, kdaj se, denimo, za neko službo, kot je recimo carinska služba, normalno, da je samostojna in da bo samostojni organ v sestavi in tako naprej, tako da to pride v to uredbo. Je pa prav po mojem, da sledimo to pot, pot, ki jo je pred nami verjetno že vrsto desetletij prehodila Evropa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Seveda ni zdaj čas pojasnjevati stališča, ki peljejo tudi k konceptualnim razhajanjem, in če gremo k temu, da je vlada uspela prepričati večino v koncept, ki je ta trenutek postal praktično realiziran v tej drugi obravnavi, pa lahko tudi na osnovi te teze, da je vlada vlada, zastavimo določena vprašanja, ki so relevantna. Ta vprašanja so povezana s tem, kaj se bo zgodilo z vsemi temi uradi in z vsakim posebej. Jaz se pridružujem tistim, ki menijo, da mora vlada za tretjo obravnavo to povedati, da vemo, ali bo prišlo do neke racionalizacije, da vemo za statuse posameznih organov v sestavi in drugih uradov, ki se bodo premeščali. Enostavno ne zdrži na osnovi teze, da vlada ni izvršni svet, da vlada ne polaga računov državnemu zboru. Polaga jih, kot jih polaga za vsak tolar, jih hipotetično mora polagatitudi za vse odločitve, ki so povezane konec koncev tudi s finančnimi posledicami. Če se ne sme spraševati po tem, kako bo vlada sestavljena, ne vem čemu služi uprava, ki ni pregledna. Smisel te organizacije je v pregledni upravi. Če vlada ni v stanju pojasniti parlamentu, kako bo vse to izgledalo, ne vem, kako bodo drugi to razumeli. Če smo pristali na to, da vlada to naredi, potem mora vlada povedati, ne glede na to, da v tem trenutku taktizira, kaj bo z vsemi temi, v navednicah, "ustanovami", ki se jih ta zakon dotika. To je nujno. Brez tega, bom rekel, je pa ravnanje parlamenta slepo. Parlament je ne nazadnje v vlogi, da v diskusiji tudi z vladnimi predlogi pride do učinkovitih rešitev, ne pa v tem, da ji poda mandat brez pridržka. Zato bi mene zanimalo že v tem trenutku, kakšen bo status teh posamičnih organov v sestavi. Parlament je dolžan to vedeti, ker to se bo ne nazadnje potem tikalo vseh, ne samo parlamenta, ampak dejansko vseh državljanov in različnih oseb, ki nastopajo vis a vis teh služb. Ne nazadnje so določene stvari in obveznosti zapisane v zakonih. V teh zakonih recimo piše, hipotetično vzemimo, kaj delajo slovenski arhivi, ki so precej nerodno rešeni, da v enem delu so organi v sestavi, v drugem delu so organizirani kot zavodi. Ampak obveznosti arhivske službe bodo še zmeraj ostale. Vlada bo morala povedati, kdo jih bo izvajal in ne kako, ker kako je ta zakon. Ne drži to, da je parlament vsilil komu te različne organe. Mene bi zanimalo, če minister ve za en sam ta organ v sestavi ali pa za en sam urad, ki je nastal ob izrecnem nasprotovanju vlade. Sam se tega pri najboljši volji ne morem spomniti. Zato je ta diskusija precej perverzna, ko se reče, parlament je tisti, ki je povzročil zmedo v državni upravi z ustanavljanjem različnih organov. Ni res. Večina teh organov je nastala na predlog resornih ministrov in vlade. Ne vem, če je kakšen nastal na izrecno nasprotovanje vlade. Bilo bi zanimivo to vedeti. Zdaj je seveda vlada dolžna pojasniti, kaj se bo z njimi zgodilo. Če odštejemo tiste konceptualne stvari, o katerih zdaj nima smisla pri končnih določbah govoriti. Zdi se mi nekako za malo, da nam funkcionarji ministrstva za notranje zadeve rečejo, naj se poslužujemo instituta poslanskih vprašanj, da to izvemo. To je neodgovorno. Reorganizacija terja pojasnilo in načrt na dlani. Sam se čudim, da je šlo to tako, ne da bi imeli v bistvu na mizi predlog, kaj se bo z vsem tem zgodilo, da enostavno vemo, kdo bo kaj od trenutka uveljavitve zakona naprej delal. Strinjam se, da je tega preveč, da je nepregledno in ne vem kaj. Ampak v tem trenutku ne vemo, kakšna je ta pregledna struktura. Zakon daje možnosti vladi in vlada je dolžna to shemo pokazati, jo mogoče pojasniti tudi pred sprejetjem teh prehodnih in končnih določb. Tudi to je pomembno, kdaj bo kaj začelo delovati. Sicer se lahko zgodi v naslednjem koraku, da bo spet parlament kriv, ker ni tega predvidel. Tako kot je kriv zdaj za veliko število različnih uradov in ustanov, ki so bili pravzaprav ustanovljeni v parlamentu na predlog vlade in v skladu z ustavnimi določbami o delitvi oblasti. Ta pojasnila bi morala biti v tem trenutku na mizi. Odbor za notranjo politiko bi moral imeti organigram državne uprave narisan. Tega ni in to je sprejemanje zakona, kot se temu po domače reče, mačka v žaklju. Zato bi bilo dobro, da se te statusne stvari zelo jasno pojasnijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Lavrinc, potem pa besedo dr. Virant. Izvolite.
Cenjene kolegice in kolegi iz drugih strank! Jaz se opravičujem, ker vas utrujamo poslanci Liberalne demokracije s svojimi različnimi mnenji. Ampak glejte, tukaj gre za sistemski zakon. To je prvo. In tega, bom rekel, razni vrtnarji, ki ščitijo ta trenutek svoj vrtiček, nočejo razumeti. To je prvo. Drugo, ne morete povedati abecede, če niste najprej rekli "a". To pomeni, najprej potrebujemo zakon. Kakšno vizijo ima recimo vlada glede posameznih organov in organčičev v sestavi, ker tukaj ne morete enačiti, recimo, tako kot je carinska služba, policija, zaščita in reševanje in tako naprej, pa en urad, ki ima tam najprej tri ljudi, ali pa štiri ljudi. To, kakšno vizijo ima, bodo povedali. Zakaj tudi navsezadnje tisti, ki mislite, da bi morali že ta trenutek vedeti, kakšno vizijo ima zdaj vlada, ne predlagate sklepa ob drugem branju, da naj lepo vlada za tretje branje pripravi, kakšno vizijo ima na tem področju. Seveda to še ni uredba, ker še ne more biti sprejeta. Moramo najprej zakon sprejeti. Drugo, bom rekel, kdo je govoril o tem, da je parlament kriv za kakšen urad ali podobne institucije. Nihče ni govoril o tem, jaz nisem tega slišal. Jaz res nisem tega slišal ne na odboru, ne tukaj. Na odboru ni nihče predlagal dodatni sklep, ker imamo v skladu s poslovnikom pravico zahtevati od vlade, da pove, kakšno vizijo ima. Drugega pa ne more zahtevati, ker dokumenta, kot sem povedal, se to ne da. Zdaj pa zahtevati od vlade, da bo nekaj vnaprej zacementirala, da nam zdaj da organigram in tega se morajo držati na vekov veke naprej, to je pa noro. Sajravno v tem pa je zgodba. Sistemski zakon naj bi bil tak, da se bo [[...]]Poslušajte, v času, ko se stvari tako hitro spreminjajo, vsak, ki se je malo z orgaizacijo ukvarjal, ve, da mora biti organizacijska oblika fleksibilna. Jaz ne vem, vi ste navajeni vsi samo govoriti o piramidnem sistemu. Tega ni. Za mnogo stvari tega ni. Če hočemo imeti fleksibilnost, je pa najmanj, kar je, da to iztrgamo iz zakonskega, to je iz materije zakonov, in damo v uredbo in na ta način zadevo naredimo fleksibilno. Vlada lahko veliko hitreje po nekem tehtnem premisleku to tako naredi. Mi pa jo bomo tu kritizirali. Kdor misli, da je treba v tem trenutku vedeti, kaj gospodje iz vlade mislijo, predlagam, da naj predlaga sklep in da se ta stvar potem seveda pripelje do tretjega branja. Toliko mislim, da je pa tudi dovolj za današnjo diskusijo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Hvala lepa. Tričetrt tistega, kar sem hotel povedati, je povedal že predsednik matičnega delovnega telesa. Seveda vlada polaga račune državnemu zboru za organizacijo državne uprave, vendar ne tako, da bi morala hoditi za ustanovitev ali ukinitev slehernega organa v sestavi ministrstva ali sleherne vladne službe v državni zbor; to ne bi imelo čisto nobenega smisla. Parlament določa izvršilni oblasti okvire delovanja, določa ji naloge z zakoni, določa ji okvir z državnim proračunom, znotraj tega pa mora vlada imeti ustrezen manevrski prostor tudi za organizacijo. Normalno, ustava postavlja mejo, kaj je tisto, kar mora urediti parlament in kaj lahko ureja vlada sama. Naša ocena je, da je s tem, ko je v zakonu postavljena pregledna organizacijska struktura, ko je povedano, katera so ministrstva, katera so njihova delovna področja, kaj so organi v sestavi, kdaj se lahko ustanavljajo, kakšne so njihove relacije do ministrstev, da je s tem ustavi zadoščeno in da je zakon povedal vse tisto, kar je potrebno povedati. Da bi vlada ob obravnavi tega zakona že predlagala bodoče organizacijske rešitve, s tem se pravzaprav ujamemo v to zanko, da se sprejem zakona pogojuje s tem, ali se bo državni zbor strinjal z bodočo organizacijsko strukturo, ki jo bo vlada postavila s podzakonskimi predpisi. To preprosto ne gre. Seveda lahko v tem trenutku postavimo nekatera temeljna načela te razvojne vizije, če lahko tako rečem, da se število organov v sestavi zmanjša, da se vladne službe ukinjajo, kar je pa tako ali tako že danes mogoče brez zakonske spremembe, vladne službe že danes ustanavlja in ukinja vlada sama; da se naredi razlika med velikimi in malimi organi v sestavi glede opravljanja logističnih služb, glede plač, recimo, prestojnikov, ker ni normalno, da ima predstojnik organa v sestavi s 5.000 zaposlenimi enako plačo kot tisti, ki vodi 15 ali pa 50 ljudi. To je zelo na kratko razvojna vizija. Ne pa tako, da bi za vsako službo posebej povedali, ali bo ali ne bo. Ker samo en korak naprej bi bil, da bi morali že vnaprej pojasnjevati, katere bodo notranje organizacijske enote, kateri bodo oddelki, kateri bodo referati v posameznem ministrstvu. Kar se tiče odgovornosti, je zadeva popolnoma jasna. Za vse, kar se je doslej dogajalo z organizacijo državne uprave, je v prvi vrsti odgovorna vlada. Ampak vlada je doslej imela možnost, da se izgovarja na državni zbor, ker je za vsako svojo organizacijsko rešitev dobila potuho, če lahko takorečem, v državnem zboru, ker je državni zbor sledil njenim predlogom, iz česar izhaja, da lahko vlada danes reče, saj je državni zbor sprejel vse te zadeve, saj je državni zbor ustanovil 50 ali pa 60 organov v sestavi. S konceptualno spremembo v tem zakonu se zadeva razčisti: parlament določa te temeljne okvire, vlada je pa znotraj tega odgovorna, da organizacijsko strukturo določa tako, kot se ji zdi primerno. Državni zbor bo to lahko spremljal vedno, uredba vlade bo objavljena v Uradnem listu, odloki o ustanovitvi vladnih služb so dostopni, torej nič ni skrivnost, vlada mora v vsakem trenutku na zahtevo državnega zbora natančno pojasniti, kakšna je njena organizacijska struktura in zakaj je kakšen organ ustanovila, ne pa tako, da bi predhodno hodila po soglasje. Dve besedi še o tem, kaj pomeni ta izjema, ta predlagani amandma k 76. členu. Zakaj je bil predlagan? Ne gre za to, da bi ustvarjali neko "miš maš" situacijo. Osnovni razlog za to je bil, da za temi organi v sestavi, ki so tam navedeni, obstajajo sistemski zakoni. Torej, da tudi državni zbor ni preprosto dodal ene alinee v zakon o organizaciji ministrstev, ampak je sprejel cel sistemski zakon o službi, o davčni, o geodetski, o carinski, o policiji, o vojski in tako naprej. To je bil namen tega amandmaja in ne to, da bi ustvarjali neko dvojno situacijo oziroma nek "miš maš".
Hvala lepa. Besedo ima gospod minister. Dr. Bohinc, izvolite.
Rad bi samo podkrepil že izrečene besede, kar zadeva vprašanja organov v sestavi oziroma notranje organizacijske strukture v ministrstvih. To je temeljna konceptualna sestavina tega novega zakona o državni upravi, da je dano z zakonom pooblastilo vladi. Ta koncept je bil v prvem branju podprt. Spreminjanje tega bi pomenilo odstopanje od tega koncepta. To pa seveda ne pomeni, da nismo pripravljeni predstaviti naših trenutnih razmislekov glede tega, kaj bi vodilo k racionalizaciji, ki bi bila povzročena z ukinjanjem nekaterih organov v sestavi. V zakonu predlagamo, da ima vlada za to eno leto. In v tem letu bo uredba iz 21. člena sprejeta. V obrazložitvi za drugo branje pa je seveda možno predstaviti to, kar bomo pri tem imeli kot vodilo, kot kriterije za to, da bi dosegli tisto, kar je cilj, to pomeni racionalizacija, zmanjšanje števila organov v sestavi in tudi združevanje strokovnih služb tam, kjer bo to smotrno. Kar pa zadeva amandmaje odbora za notranjo politiko na 76. člen, bi rekel samo to, da je ta koncept, ki ga vlada podpira, z odborom za notranjo politiko še bolj konsekventno izpeljan, zato mu ne nasprotujemo. Navedli pa smo razloge, obrazložitev za to, da bi se teh 6 organov v sestavi vendarle izvzelo, če državni zbor meni, da niso relevantni, potem naj pač podpre amandma tega odbora.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Parlament je seveda mesto, kjer se stvari razčiščujejo, zato ni niti smiselno se za koga drugega opravičevati, če kaj sprašuje oziroma če ima drugačno mnenje. Jaz sem se namerno oglasil šele pri teh prehodnih in končnih določbah, da ne bi bilo nesporazuma, da vodimo neko konceptualno polemiko. Tako pojasnjujem tudi svojemu kolegu Lavrincu, da če bi hotel uveljavljati svoje poglede na ta koncept, da bi se seveda oglasil prej. Ker nočem motiti te idile, se pač prej nisem oglasil. Oglašam se pa v situaciji, ko postajajo pa relevantna druga vprašanja. Imamo drugačen koncept. Koncept ima pač večino v tem parlamentu, ampak prehodne in končne določbe bodo pa morale povedati, kaj se bo z vsemtem zgodilo. To bi celo tisti, ki zagovarjajo drugačen koncept, morali jemati kot dobronamerno vprašanje in opozorilo. Vlada bo morala zelo hitro pojasniti, kaj se bo z vsem tem zgodilo, ne samo s tisto shemo, ki smo jo tam notri dobili priloženo kot organigram, ampak natančno z vsemi temi stvarmi. Recimo, tvegam eno zelo hipotetično vprašanje, kaj skrbnik zakona, ministrstvo za notranje zadeve, predvideva v primeru dveh ustanov. Na eni strani recimo že omenjenega, pa ne gre za noben vrtiček, da se ne bomo spet narobe razumeli in bi vodili polemike o tem, kaj namerava narediti z arhivom Republike Slovenije in z arhivi v Republiki Sloveniji, ki so zdaj organ v sestavi in imajo svojo podlago v tem posebnem zakonu na eni strani, in kaj namerava narediti s tistim uradom, ki je bil ustanovljen brez področnega zakona, recimo z uradom za jezik. Prosim, če lahko dobimo tak konkretni odgovor, da bomo lahko špekulirali, kaj se bo zgodilo. Ali bo en ali drugi podvržen racionalizaciji. Veste, ta odgovor, ki ga je dal gospod Virant, češ, da to šele omogoča, ne vem, kaj še vse to. V redu, to lahko kupimo, ampak to lahko kupimo samo med drugo in tretjo obravnavo. Zato tudi seveda ne vidim smisla te predstavitve v tem, kar je kdo mogoče razumel, da je to pogoj za sprejem zakona. Daleč od tega. Niti, da je to neka priloga k zakonu, kot je kje drugje, ki je nedotakljiva. Gre za neko pojasnilo, da mi vidimo, kaj smo prispevali k tej racionalizaciji oziroma kako bo vlada ta zelo velik instrument, ki si ga je pridobila v roke, izkoristila. To pa zdaj že lahko pove, če ji ni bilo treba do prehodnih in končnih določb. Zdaj bi lahko prišla s kartami na mizo.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Ker je bilo vprašanje zelo konkretno, pa vendarle hipotetično, sem dolžan dati nekaj v odgovor. Že vnaprej tvegam, da spoštovani poslanec ne bo zadovoljen s tem odgovorom. Pa vendarle, 52 je trenutno organov v sestavi. V vladi smo že opravili simulacije, tudi kriterialni sistem za zmanjševanje njihovega števila. Imamo izdelane tri verzije možnega zmanjšanja števila organov v sestavi. Ena se ustavi na 42, druga na 34, tretja na 18. Kako bo s konkretnim organom, v sestavi - arhivom, ne bi rad tvegal odgovora oziroma napovedoval. Lahko pa povem, kar zadeva urad za jezik, da ni uvrščen med organe v sestavi in tudi ne v to razpravo, pač pa je to vladna služba, ki je ustanovljena po zakonu o vladi z odločitvijo vlade in se ta razprava ne nanaša na urad za jezik. Podrobneje pa lahko pojasnimo o tem, kaj bo vlada storila na podlagi sprejetega zakona, v obrazložitvi za tretjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da lahko razpravo zaključim. [[Ne.]] Gospod Feri Horvat, izvolite.
Hvala. Se opravičujem, da se vračam k temu vprašanju, čeprav je že izgledalo, da je razprava zaključena. Vendar moram reči, da v znatni meri delim nekatere pomisleke kolega Školča in prav zaradi tega bom pri tretjem amandmaju sledil stališču odbora in ne bom podprl amandmaja vlade, kjer naštevamo nekatere organe, ki bi bili izvzeti, razen tistih iz uredbe [[...]]
Gospod Feri, samo pojasnilo. Če bo amandma pod zaporedno številko 1 sprejet, ne bomo odločali o ostalih amandmajih, ker postanejo po vsebini brezpredmetni.
Prav, potem se odpovedujem razpravi.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Hvala lepa. Želel bi povedati, da so organi v sestavi zelo kompleksna institucija. V tem primeru, ko vlada predlaga tako rešitev s tem amandmajem, sledi tudi svojemu konceptu. Puščam ob strani, kaj si sam mislim o tem konceptu ali pa kdo drug in tako naprej, to zdaj ni aktualno vprašanje. Zdaj imamo tu zakon, ki je takšen, kot je. Čeprav sem sam v opoziciji, moram reči, da je amandma vlade v tem primeru konsistenten. Je pa seveda razumljivo, da je za ljudi, ki ne spremljajo razvoja državne uprave, tako kot tisti, ki smo se s tem ali pa se še poklicno ukvarjamo, težko razumeti, kako lahko ena in ista vlada, pod enim in istim predsednikom, v desetih letih, recimo, okroglo pravim, oblikuje številne agencije, sklade, urade, in tako naprej in tako naprej, tako da organizacijska shema, če si jo pobarvate, da ima vsak organ svojo barvo, takšna kot je danes, izgleda tako kot krožnik špagetov, sploh ne veš, kdo se s kom povezuje, kje je začetek enega in konec drugega. S tem zakonom se pa zdaj poskuša narediti nek red, neka preglednost, ki pa bo spet, če bi amandma odbora sprejeli lahko načeta. Tako bom osebno seveda podprl konsistentno rešitev, ki jo predlaga vlada.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Na primeru urada za slovenski jezik se da ta logika lepo razložiti. Vi ste pač dali primer, recimo, da je čisto slučajno izbran. Ali je državni zbor zainteresiran za to, da ve, v kakšni organizacijski obliki vlada skrbi za slovenski jezik? Zanesljivo ne. Če je državni zbor na tem področju z zakonom ali s kakšnim drugim aktom izvršilni veji oblasti naložil kakšne naloge, je seveda zainteresiran in ima pravico izvedeti, ali se te naloge izvajajo, ali se izvajajo racionalno, koliko se za njih potroši, koliko ljudi je za to potrebnih in tako naprej. Nima pa nobenega razloga, da bi se spuščal v to vprašanje, ali bo te naloge opravljal organ v sestavi ministrstva, ali bo to vladna služba, ali bo to neka organizacijska enota znotraj ministrstva ali na kakšen četrti način. To se mi zdi, da je poanta celotne razprave o tem, kaj naj bi parlament in kaj naj bi vlada na področju organizacije odločala.
Hvala lepa. Mislim, da zdaj lahko zaključim razpravo. Gospod Školč, mislim, da ste imeli priložnost svoje. Dovoljujem vam, vendar po tem, ko sem razpravo zaključila, ste se javili k besedi. Izvolite.
K tej razpravi me je spodbudila obrazložitev tega primera. Ta primer je na nek način dober, ker je tako rekoč eden redkih uradov, ki ga je ustanovila vlada, pa v tem trenutku ne zna povedati, kaj naj bi ta urad delal, če bi to vprašali. Zato se vam na tem primeru vidi, da tudi ta racionalna rešitev, ki jo nov koncept prinaša, bo veljala, da špekuliram, k zelo podobnim stvarem, kot so se prej dogajale v drugem konceptu. Pa še za zraven, nič ne spremeni, ker je to mogoče eden od tistih uradov, ki ga ni mogoče pripisati Drnovškovi vladi.
Hvala lepa. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Kot je bilo povedano, če bo amandma pod zaporedno številko 1 k 76. členu sprejet, so amandmaji pod 2, 3, 4 in 5, brezpredmetni. Glasujemo torej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 11. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod 1 sprejet, člen spremenjen. Amandmaji, kot je bilo napovedano, pod 2, 3, 4 in 5 so postali brezpredmetni. Prehajamo na razpravo in odločanje o 77. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 78. členu in o dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 80. členu in o štirih amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. Za je glasovalo 42.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 3. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 4. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k poglavju 8 Prehodne in končne določbe. Pod 1 je amandma vlade. To je amandma, ki je bil vložen 9.1. Je vlada spremenila dne 29.3.2002. Samo trenutek, prosim. Hvala lepa. Se opravičujem. Ker je v pregledu amandmajev številčenje napačno, kar smo zaznali pri prehodu na stran 18 pregleda amandmajev, vas lepo prosim za pozornost, ker bom natančno pojasnila, o čem bomo glasovali. Najprej, seveda, kot je bilo povedano, o amandmaju vlade k poglavju VIII - prehodne in končne določbe, za novi 81. člen. To je amandma pod številko 1, za novi 81. člen, katerega predlagateljica je vlada. O tem amandmaju glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in dodan novi 81. člen. Lepo prosim, da se prestavimo na stran 19 pregleda. Pod zaporedno številko 4 je amandma vlade za novi 82. člen in na tega sta vložena dva amandmaja na amandma, in sicer se pod številko 3 na strani 19 pregleda in pod zaporedno številko 2 nahajata ta dva amandmaja na amandma vlade za novi 82. člen. V razpravo dajem torej, še enkrat ponavljam, na strani 19 pregleda, pod zaporedno številko 4 amandma vlade za novi 82. člen. Na ta amandma sta vložena dva amandmaja, in sicer amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Samom Bevkom, pod zaporedno številko 3, in amandma na amandma odbora za notranjo politiko, pod zaporedno številko 2 na strani 19 pregleda. To dajem v razpravo. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, razpravljal bom o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 3. Pri tem amandmaju je kar pisana druščina podpisnikov, verjetno skoraj iz vseh strank, kar pomeni, da amandma nima politične konotacije, temveč gre za vsebinsko zadevo, gre za povsem interesno zadevo. Zdaj ne vem, če se vsi zavedate, kaj pomeni ta predlog, ki je pred nami. Po tem predlogu, če tega amandmaja ne bi bilo, bi pomenilo, da bi se v letu 2003 ukinile geodetske izpostave, Brežice, Cerknica, Idrija, Logatec, Tolmin, Vrhnika, do konca 2005 pa še ostale [[jih je 28, pa jih ne bom našteval]] . Na prvi pogled je to mogoče res racionalizacija, kar sicer ni nujno, glede na to, da bi verjetno te službe, ki sedaj opravljajo to delo, prešle pač potem na te regijske izpostave. To se pravi, da ne bi bilo nobene racionalizacije, bi se pa bistveno zmanjšal dostop državljanov do teh uslug, gre za geodetske usluge. Kar pa glede na stanje na področju geodetskih uprav, na področju geodezije v Sloveniji po mojem mnenju in seveda po mnenju predlagateljev ne bi bilo dobro. Zakaj? Izpeljava takšnega projekta, kot je predviden v zakonu, je namreč možna samo ob res 100% računalniški podpori na področju geodezije. Glede na to, da jepa stanje v tem trenutku takšno, da je samo del tega, ki mu lahko rečemo, da ima popolno računalniško podporo - in da navedem samo en primer: večina cest, vsaj tistih lokalnih cest, sploh ni odmerjena -, bi s tem, da bi izvedba te službe prešla na regijski nivo, se kvečjemu lahko upočasnila ali pa zmanjšala. V vsakem primeru pa to ne bi bilo dobro. Predlagatelji tega amandmaja smo amandma vložili zato, ker menimo, da je takšen prehod in ob takšnem stanju na geodetski službi prehiter. To bi mogoče bilo dobro takrat, ko bi se stanje na tem področju uredilo, ampak v trenutku je daleč od tega, da bi imelo računalniško podporo. In s prehodom na upravne enote bi v bistvu teh služb, ki izvajajo ta dela, to se pravi: vnašanje v kart in renoviranje kart, obnova kart, potrdilo kart, vnašanje novega stanja v karte; ker se ne bi več to upravljalo na teh izpostavah, bi se to upočasnilo. Ostalo bi v bistvu samo še kot nek administrativni del v okviru upravnih enot. Občani bi bistveno več časa porabili, da bi lahko prišlido podatkov, ki jih rabijo za takšne ali drugačne namene. Zato smo predlagali takšen amandma, da se izvzame geodetska služba in da geodetske izpostave še do nadaljnjega ostanejo tam, kjer so bile, to pa je na 34 lokacijah po Sloveniji. Ne bi govoril, kaj bi pomenilo, če bi se ukinile in ostale na samo 12 mestih v Sloveniji, da je to centralizacija, o tem nima smisla izgubljati besed. Prosil bi samo za podporo pri amandmaju pod zaporedno številko 3.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Najprej bom rekel, da je težko takole slediti, kaj se na seji dogaja. Namreč, jaz popolnoma drugače zdaj razumem situacijo, kot je bila pa ta trenutek s strani gospoda Petana opisana. Recimo, če črtamo tam besedo "geodetske", potem to pomeni, da tistega sploh ni. Mi smo pa celo hoteli več dati noter. Še to, da se tudi s področja upravnih nalog področje obrambe celo, da se notri da. To je bil naš namen tam, v tistem odborovem amandmaju. Ampak bom rekel tako, da ta zakon naj nam bo šola - in poročilo, ki je pregled amandmajev, naj bo šola za vse strokovce. Lahko bi bil po poklicu tudi čevljar - za vse strokovce, da pripravijo korektno pregled amandmajev. Ne začenja se poglavje 8 tam, kjer so zapisali, ampak se začenja pri 75. členu. Tako moram izreči javno kritiko, kako je to pripravljeno. Torej rekel bi, da prosim gospoda državnega sekretarja, ki po moje edino točno ve, kaj tukaj kakšna beseda pomeni - če gremo zdaj po tej poti, da je to novi 82. člen in onadva tamle, se pravi 3 in 2, amandma na amandma. Naša želja je bila celo več. In sam to razumem zdaj, če to tukaj črtamo, da je to potem to manj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
No, stvar je bolj enostavna, kot se zdi. Torej, predlagani koncept pomeni naslednje. Pomeni, da se naloge, ki jih danes opravljajo izpostave davčnih uradov in izpostave območnih geodetskih uprav, v tem roku, najkasneje v treh letih, prenesejo v upravne enote. To je koncept. To je predlagani koncept. Kaj to pomeni? To je daleč od tega, da bi to pomenilo, da se storitve oddaljujejo od strank. Saj to v amandmaju ne piše. Amandma samo pravi - ravno nasprotno! Da se naloge sprejemanja vlog, informiranja, izdajanja podatkov, opravljanje posameznih dejanj v upravnih postopkih, ki so povezana z neposrednim stikom s stranko - se pravi vse, kjer je bistveno, da je uprava blizu stranke - prenese na upravne enote. Vi pa veste, da so upravne enote organizirane na istem nivoju, kot so danes organizirane izpostave davčne službe in izpostave geodetske službe. Gre samo za to, da se koncentrirajo vse storitve, vse upravne storitve za stranke v upravni enoti. Na odboru za notranjo politiko je bila razprava še celo v tej smeri, da bi vključili v upravne enote tudi inšpekcije. Tam smo temu nasprotovali, čeprav bi bilo - torej z vidika racionalnosti morda ne bi bilo slabo, ampak nasprotovali smo zaradi tega, ker so na drugi strani močni argumenti proti temu. Predvsem to, da je pri inšpekciji treba poudariti večjo stopnjo centralizacije, manjšo odvisnost od lokalnega okolja, možnost prehajanja inšpektorjev iz ene sredine v drugo sredino in tako dalje. Podkrepili smo tudi to s statističnimi podatki, ki kažejo, da se učinkovitost inšpekcije od1.1.1995 krepko izboljšala. Statistike tako kažejo. Pri geodetski službi in pri davčni službi pa ti argumenti ne držijo. Zato še enkrat pravim, tendenca je ta, da bi se vse upravne storitve na lokalni ravni poenotile v en organ. To nam omogoča, torej, lažje reševanje prostorskega vprašanja, lažje poenotenje uradnih ur, enotno sprejemanje vlog torej eno glavno pisarno - in še cel kup stvari, ki jih je mogoče bolj racionalno opravljati, ne da bi kakorkoli odmikali storitve od strank. Ne da bi kakorkoli odmikali! Zdaj dva amandmaja, ki sta tu, pa seveda gresta v različne smeri. En je amandma odbora, ki želi temu paketu priključiti še izpostave uprav za obrambo, kar je seveda z našega zornega kota smiselno, ob upoštevanju tega, da se lahko celoten koncept upravnih nalog na področju obrambe spremeni s spremembo nabornega sistema v sistem profesionalne vojske. V takem primeru seveda uprava za obrambo, ministrstvo za obrambo ne bo več rabilo teh izpostav, ker ne bo več imelo opravka s strankami, vsaj bistveno manj ga bo imelo, kar pomeni, da bo lahko ta zadeva, ta ideja postala brezpredmetna, do takrat, ko naj bi se realizirala. Ampak dobro. Drugi amandma gre pa seveda v nasprotno smer, amandma skupine poslancev, gospoda Sama Bevka in preostalih - da bi se pa izpostave geodetske službe iz tega izločile; torej, z drugimi besedami, da ne bi prišle v upravne enote. V tem je poanta, torej ideja: združiti v upravni enoti tudi izpostave, torej tudi naloge geodetske službe - tisto, kar danes dela izpostava -, tudi naloge davčne službe - tisto, kar danes dela izpostava -, amandma odbora, tudi naloge uprav za obrambo - tisto, kar danes delajo izpostave -, to je ideja amandmaja vlade in amandmaja odbora. Ta amandma skupine poslancev pa izvzema geodetsko službo.
Hvala lepa. Najprej gospod Terčon, potem gospod Petan.
Hvala, gospa podpredsednica. Moram reči, da niti nisem prav razumel argumentacije, ki jo je gospod Petan podal. Po moje je ta amandma plod nekega lobiranja nekaterih, ki bi radi predvsem zadržali nek širok obseg dejavnosti obstoječih geodetskih uprav oziroma izpostav, in ničesar drugega. Sam vsekakor nasprotujem amandmaju skupine poslancev s prvopodpisanim Samom Bevkom in apeliram, da podprete amandma odbora, ki sem ga sam odboru predlagal, da bi v upravne enote z določenim prehodnim obdobjem vključili tudi upravne naloge s področja obrambe. Sam sem imel tudi ambicijo, da bi inšpekcijske službe v določenem obdobju vključili v upravne enote, za to na odboru za notranjo politiko ni bilo dovolj soglasja in je odbor temu nasprotoval. Razmišljam pa, da bi do tretje obravnave bilo smiselno vsaj te dele inšpekcijskih služb, ta opravila, ki so navedena v četrtem amandmaju na amandma vlade - torej, kar se tiče poslovanja s strankam, tudi pri inšpekcijskih službah tako urediti. Sam razumem, da gredo ti amandmaji v to, da približajo upravo in predvsem storitve uprave strankam. Na koncu koncev smo dolgo časa imeli obdobje, ko so stranke prihajale na različne službe, upravno enoto, občino, geodetske uprave, inšpekcijske službe, in le-te niso imele niti urnika usklajenega. Sedaj se je na tem področju nekaj naredilo, razumem pa, da po tem prehodnem obdobju, ko lahko te službe prenesemo oziroma njihov del dela s strankami prenesemo na upravne enote, da bo vsaj to poenoteno. In pričakujem, da bi do tretjega branja tudi za inšpekcijske službe lahko našli podobno rešitev. Vsekakor ponovno apeliram, da se podpre amandma odbora, ki prenaša tudi upravne naloge s področja obrambe, in da se zavrne amandma skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Samom Bevkom. To na koncu koncev razumem tudi kot decentralizacijo upravnega dela, ne pa obratno, kot centralizacijo. In mislim, da je ta amandma plod izključno nekega lobiranja nekoga, ki bi rad bil neki veliki šef v nekih izpostavah.
Hvala lepa. Dve repliki je izzvalo izvajanje gospoda Terčona. Najprej gospod Vizjak, potem gospod Petan. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da se je predhodnik dotaknil inšpekcijskih služb, bi povedal samo to, da je največ, kar je reforma prinesla inšpekcijskim službam tam leta 1995 z zakonom o upravi, je to, da je naredila inšpekcijske službe neodvisne od lokalnega vpliva; od vpliva bodisi lokalnih skupnosti, bodisi tudi upravnih enot. Vemo, kako in na kakšen način so bili in so doslej imenovani načelniki upravnih enot oziroma tudi, kdo ima vpliv na to. Ponovno vzpostavljanje odvisnosti dela - ali organizacijske ali kakršnekoli - inšpekcijskih služb na lokalni ravni bo velik in zelo slab prispevek k neodvisnosti in strokovnemu delu teh služb. Sam sem opravljal delo inšpektorja pet let in vem, da sem enkrat moral iti k eni stranki tudi na inšpekcijski pregled, ker ni hotela dati prispevek za lokalni nogometni klub. Takih pritiskov bo ponovno vzpostavljenih veliko več, če bomo na kakršenkoli način vpeli delo inšpekcijskih služb v kakršnekoli lokalne strukture, naj bo to upravna enota ali pa še kakršnakoli druga rešitev. Zato zavračam in argumentirano želim poudariti, da je to zelo škodljivo za cilj, ki ga naj bi imele inšpekcije, to je neodvisno in strokovno delo. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Se opravičujem. Inšpekcije kot organi niso stvar tega zakona. Očitno je bilo to zgolj primeroma navedeno, to je stvar zakona o inšpekcijskih službah, ki ga tudi obravnavamo v tem paketu. Zdaj gre za druge stvari, tako da prosim, da se v tem delu omejimo na predlog za novi člen in amandma. Replika, gospod Petan. Izvolite.
Hvala lepa. Torej, repliciram gospodu Terčonu. Gospod Terčon, povedati vam moram, da pač niste bili na tisti seji, ko sem gospodu ministru Kopaču postavil vprašanje ravno v zvezi z geodetsko službo - seveda, saj ni nujno, nikjer ne piše. Ta skrb, ki sem jo pač prej izrazil, temelji na tem, kar je takrat gospod Kopač tudi odgovoril. Dejstvo je, da to drži, da če to gre v okviru upravne enote, samo po sebi ne pomeni nič drugega, razen da je druga tabla gor. To drži. Vendar gre še za eno drugo zadevo v okviru geodetske službe. To pa pomeni, da bo na upravni enoti še samo služba, ki bo evidentirala potrebo v zvezi s podatki, ki so potrebni s področja geodezije, samo evidentiranje. Izvedba te naloge pa ne bo več na lokaciji, kjer so dosedaj bile izpostave, teh je bilo 34, ampak še samo v nekih - ne vem, tu me ne prijeti za besedo, ker niti minister ni znal odgovoriti, ali bo to 8, 9 ali 10 centrov v Sloveniji, kjer bodo te naloge opravljali. To pa je bistvena razlika. To stvar je v smislu geodezije treba gledati tudi v tem kontekstu, ki sem ga zdaj povedal. Zato sem takrat tudi postavil ministru Kopaču to vprašanje, ni bilo slučajno, ker to ni prišlo čez noč in tudi pripravljavci tega zakona - nikjer ne piše, da so morali biti seznanjeni s tem, kar se v okviru geodetske službe dogaja. Gre za splošen koncept, ki ga podpiram. In bom tudi podprl navsezadnje tisti amandma, o katerem je govoril gospod Terčon, da se še določene naloge s področja obrambe prenesejo. To je v redu. Ampak tu gre pa za bistveno sistemsko spremembo, ki sicer ni direktna, je posledična, ki se pa dogaja v ministrstvu, ki ga pokriva gospod Kopač. Zato smo predlagatelji predlagali ta amandma. In še enkrat prosim, da ga podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima tudi gospod Rokavec in gospod Lavrinc. Gospod Terčon ste se javili k repliki? Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanske in poslanci. Namreč prepričan sem, da je ta amandma skupine poslancev še kako pomemben. Ne za to, da poskuša ščititi določeno področje, da postane, da ostane kolikor toliko samostojno, kakor je bilo danes slišano tukaj v razpravi tudi od gospoda Terčona, ampak zaradi drugega vzroka. Namreč, geodetskadejavnost je ena tipičnih dejavnosti, ki je dejavnost, ki mora biti približana občanom. In amandma vlade, amandma vlade govori samo o skopem delu, samo o skopem delu, gospod Lavrinc, ki ostane v upravnih enotah. Vprašanje pa je: ostale naloge, ki jih sedaj opravljajo geodetske izpostave, pa seveda se bodo prenesle v bodoče na območne enote geodetske uprave. In v tem je pač ves ključ problema. Namreč, dejstvo je, da se bodo določene naloge, ki se v tem trenutku posredujejo občanom na izpostavah, v bodoče prenesle na tako imenovane območne enote. In v tem mislim, da je ključni problem. In Slovenijo čaka na geodetskem področju obilica nalog, ki jih bo treba urediti. Sam kataster na vseh področjih - če se samo na ta ozek segment osredotočimo, lahko ugotovimo pač, da je verjetno v tem trenutku koncentracija in združevanje geodetske dejavnosti skupaj z drugimi nalogami v upravne enote, po moji oceni, zelo slaba in kočljiva rešitev. Mislim, da je tako kočljiva rešitev kot rešitev -, kot je tudi bil poskus pri inšpekcijskih službah. Namreč, to gre za specifično samostojno dejavnost, ki po eni strani mora ostati samostojna in neodvisna, po drugi strani pa mora biti približana in ostati ljudem na tistih območjih v celoti, kakor se je tudi do sedaj poslužujejo. Zato mislim, da je amandma gospoda Bevka še kako pomemben in ga bom sam absolutno podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ker je gospod Rokavec bister mož, bom rekel: ne verjamem, da ne ve, kaj govori. Ampak, seveda, skuša tisto, kar bi želel nam tukaj prodati, zaviti v nek drugačen papir, kot pa bi se to priličilo. Glejte, amandma, ki ga predlaga skupina poslancev, pravzaprav trga to materijo stran. Tukaj berem tanovi 82. člen tako, kot piše. To pa je, da prav zaradi tega, da bodo stranke imele blizu to komunikacijo, ki naj jo imajo, torej prav zaradi tega zdaj zraven pritika še davkarijo in geodete. Ampak, seveda, samo v tem delu kar je stika državljanov z državo- torej, kam boš hodil po papirčke, kam te bodo pošiljali, kaj vem, recimo iz hiše v hišo, tako kot je zdaj, ali pa, denimo, iz Kamnika v Ljubljano, če bi bil slučajno v Ljubljani sedež, in tako naprej. Torej, ravno nasprotno, ravno nasprotno bo dosegel amandma, ker potem ni več zakonske obveznosti, potem ni zakonske obveznosti, kje bodo geodeti, potem si lahko izmisli, kdor si hoče. Ne mi govoriti tu, kaj Kopač govori! Tu gre za to, da mi v ta zakon, ki je sistemski zakon, v zadnje določbe napišemo, da tomora tu biti, pa bog in pika! V Kamnik bodo hodili, torej Tuhinjci bodo hodili v Kamnik, ne bodo hodili v Domžale, v Ljubljano in kamor si bo kdo, recimo, izmislil, pa tudi če je minister ali pa predsednik vlade. Za to gre, in tega ne tako jemati! Drugo je to, kar je spomnil državni sekretar. Rekel bi, da nas zdaj to malo kaže, člane odbora za notranjo politiko, ki smo podprli oziroma oblikovali tak amandma, da tudi upravne naloge s področja obrambe - nas kaže malo v luči nejevernih Tomažev, kot da ne biverjeli, da bomo šli v drugačen koncept vojske pri nas, potreb in tako naprej. Vendar mislim, da nič ne škodi, če je to zdaj tu; ko pa se bo tisti koncept tam zamenjal, bomo pa še tam popravili pa anulirali to določbo. Tako da prosim, no, dajte res premislite! In še nekaj, kar se tiče inšpekcij - pa prosim, to ni predmet tega zakona, mi tu nismo nič popravljali, imamo še zakon o inšpekcijskem nadzorstvu, kjer se bomo lahko kregali, tam imamo 11. člen, ki po moje dobro rešuje vse te dileme. In tu, bom rekel, prosim, no, za podporo nekoga, ki ta člen, novi 82. člen, bere tako, kot ga berem sam in kot je v slovenskem jeziku zapisano, naj me potrdi.
Hvala lepa. K repliki se je javil tudi gospod Terčon. Izvolite.
Torej, gospod Rokavec je zdaj nadaljeval z razpravo, ki jo je začel gospod Petan, ki po moje nima nobene zveze s tem amandmajem. Mi s tem amandmajem zagotavljamo, da bo stranka na vsaki upravni enoti tudi v bodoče dobila geodetske storitve oziroma potrebe in informacije. Gospod Rokavec pa pravi, da če ne bomo sprejeli tega amandmaja, da bodo ukinjene izpostave geodetskih uprav in da se bo preneslo na območne. Torej, glejte, vlada ima podlago že zdaj v zakonu, da to naredi. In vsako ministrstvotudi dela svojo shemo organov v sestavi, in tu je zmeda velika, to je treba priznati, ker je vsako ministrstvo naredilo svojo shemo. Tako da ne vem, kdo v tej državi sploh ve, kakšne so sheme vseh ministrstev in vseh njihovih organov v sestavi. Vlada ima celo pravno podlago, da upravne enote teritorialno spremeni, jih naredi manj in naredi na obstoječih upravnih enotah izpostave. Ta debata nima s to reorganizacijo nič skupnega. Mi z zavrnitvijo tega amandmaja in sprejetjem vladnega amandmaja edino zagotovimo, da bodo stranke v bodoče na upravnih enotah imele geodetske storitve oziroma informacije. Če pa tega ne bomo sprejeli, pa ne vemo, če bo temu tako. Reorganizacija izpostav geodetskih uprav pa je druga zgodba. Lahko bi šli še na druga področja, na področje inšpekcije, na področje obrambe, na področje upravnih enot, vendar to je druga zgodba. Ponavadi je ta shema narejena po upravnih enotah, ki so bivše velike občine. Ni pa nujno, da je tako, ker so vsa ministrstva naredila potem svojo shemo. Tako tega ne bi mešal. Bi se pa, seveda, strinjal z vami, gospod Rokavec, da je treba narediti potreben pritisk, da ne bi prišlo do velikega združevanja in ukinjanja izpostav geodetskih uprav; pritisk na vlado, da bi to delala premišljeno in tudi na drugih področjih, seveda. Vsekakor apeliram, da zavrnemo ta amandma in da zagotovimo strankam, torej našim državljanom, da bodo te geodetske usluge dobili enotno na enem mestu, ker to je cilj uprave, da jo približamo ljudem. Vaš amandma pa to ruši.
Hvala lepa. Veliko rok je bilo dvignjenih. Po vrstnem redu vam želim sporočiti, da ste k replikam javljeni. Zdaj bo imel repliko gospod Jerovšek, potem gospod Maršič, gospod Petan, gospod Rokavec, gospod Grošelj. To so javljeni k replikam. Še kdo? Gospod Sok, potem gospod Trofenik. K razpravi pa gospod Brenčič in gospa Pozsonceva k razpravi. Torej po vrstnem redu, najprej replika. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl amandma skupine poslancev. Vendar želim replicirati gospodu Terčonu, ki je skušal karakterizirati ta amandma in njegove podpisnike s tem, da češ, da se za tem skriva nekdo, ki je lobiral, ker se boji za ohranitev svojega delovnega mesta. To je klasični arzenal, s katerim se skuša nekoga diskreditirati, vendar jaz ga ne sprejemam. Ampak tudi če bi to bilo, pa zato to ni nelegitimno. To politiko zelo obvladate na tej strani, izredno dobro in to prelivate v zakone, ko vidite ljudi, ki jih je treba ohraniti in jim potem dajete zakonsko podlago. Vendar mislim, da je ta strah upravičen, da se bodo množično ukinjale izpostave geodetske uprave. Nenazadnje je tak signal prišel tudi do mene, v mojo poslansko pisarno, vendar se ni pri meni oglasil geodet, ki bi računal na dobro mesto v izpostavi geodetske uprave, ampak je prišel nek strokovni delavec iz neke upravne enote, ki me je opozoril na isto intenco. In tu ne krivim niti državnega sekretarja ali pa kogarkoli z notranjega ministrstva. Za tem vidim Kopačevo roko in njegovo pretirano centralizacijo navseh področjih, ker vidi samo centralistični interes, ljubljanski interes, poznamo njegovo vlogo pri holdingu in to je nekaj podobnega. Ukinjale se bodo izpostave in sedaj tu predstavljate in prodajate ta amandma oziroma rešitev, ki je v tem zakonu, kot približevanje občanu. Geodetska storitev se bo z rešitvijo, ki je sedaj predvidena v zakonu, občanu oddaljila. In to na tako pomembnem področju, kot so te geodetske storitve. Zaradi tega bodimo tu previdni in mislim, da je amandma popolnoma upravičen. Da preprečimo neko samovoljo, ker so bo nekega navadnega občana, pač, ignoriralo, bo moral ne vem kako daleč hodit po te storitve. Seveda bo lahko vlagal, bo prišel vprašat sicer na upravno enoto, kako je s tem, in potem mu bodo tam odgovorili, to je pa treba iti na območno enoto, ne vem kam. Ne, tu ni potrebno ukinjanje, te izpostave imajo dovolj dela, dovolj veliko vlogo in naj tu ostane tako, kot je bilo oziroma ta mreža naj ostane približno enaka. In še enkrat poudarjam: se ne strinjam z vašimi argumenti in ne s to politiko, ki jo gospod Kopač pelje na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Maršič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Razpravljal bom o amandmaju, ki se nanaša na to, da bi se dodalo besedilo, po katerem naj bi se na upravne enote preneslo tudi določene upravne naloge s področja obrambe. Na začetku sem mislil, ko so mi kolegi predložili to spremembo, da je pravzaprav to ideja, ki je v bistvu nastajala že v samem začetku upravnih enot, in tako naprej, v začetnih letih naše države, po kateri naj bi obrambni sektor bil ves pravzaprav v konceptu dela upravnih enot. Vendar ta amandma govori samo o delu upravnih nalog. Kar pomeni, da vse ostalo bi ostalo tam, kjer pač je. Ne gre za celoten premik pod upravne enote. Kar se mi zdi v tem trenutku tudi, kar je dr. Virant povedal, popolnoma neracionalno in samo v bistvu povzroča neke dodatne stroške in zmedo. Še posebej zaradi tega, ker se fizično te upravne naloge oziroma ta dostop ljudi do teh dejavnosti ne bi v ničemer spremenil. Dvomim, da je mišljeno, da bi se deli uprav za obrambo oziroma teh izpostav preselili v sistem ali pa v stavbe in pisarne, kjer do zdaj delujejo upravne enote. Torej bi ostale tam, kjer so. Edino, kar bi se zgodilo, je: pristojnost bi se formalno preneslo nekam drugam in zamenjala bi se tabla, vse ostalo bi bilo enako. In če upoštevamo, da je ministrstvo za obrambo praktično zdaj v tretji fazi reorganizacije in da se bo reorganiziral tudi sistem zaščite in reševanja in tako naprej, se mi zdi to preuranjeno. Čeprav piše tukaj, da naj bi v treh letih bile te prehodne določbe, v katerih naj bi se to uredilo. Mislim, da bi bilo treba počakati na stališče tudi ministrstva za obrambo, za katerega pa vem, da v tej fazi ni sodelovalo in tudi z njim ni usklajeno. Ne bom podprl tega amandmaja, tudi zaradi tega ne, ker imamo lahko v vidu, da tako kot je ministrstvo že povedalo, da bo obravnavano kmalu na vladi, da bi se naborni sistem praktično ukinil do naslednjega leta in bi pristopili na profesionalizacijo v letu 2004. Ta premik je nesmiseln.
Hvala lepa. Mislim, da imamo še čas za eno repliko. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, zdaj bom pa čisto konkreten, da se bomo lažje razumeli, kaj pomeni tisto. Strinjam se s tistimi, ki pravite, da bo storitev možna na upravni enoti. Seveda bo. Nihče ni rekel, da ne bo možna. Vendar, tam bodo tvojo potrebo samo evidentirali, storitev bodo pa izvedli - zdaj bom pa konkreten primer povedal za Slovenske Konjice. V Slovenskih Konjicah imamo geodetsko izpostavo. Zdaj vse naloge opravijo na geodetski izpostavi, tudi karte izrišejo, sfotokopirajo in "štempljajo"; če je potrebno, ti dajo tudi koleke in podobno. Vse dobiš tam. Zdaj bo pa to na upravni enoti še samo evidenca, evidentirali bodo tvojo treba, ker nalogo bodo pa opravili v Celju. Mislim, da ni treba več govoriti, edino če hočete, vam še lahko preberem, katerih je tistih 34 geodetskih uprav: Brežice, Cerknica, Idrija, Logatec, Tolmin, Vrhnika, potem Sežana, Ilirska Bistrica, Postojna, Ajdovščina, Jesenice, Radovljica, Škofja Loka, Rakek, Kamnik, Domžale, Grosuplje, Kočevje, Litija, Trebnje, Črnomelj, Trbovlje, Mozirje, Ravne na Koroškem, Žalec, Krško, Šentjur, Šmarje pri Jelšah, Slovenske Konjice, Slovenska Bistrica, Ormož, Gornja Radgona, Ljutomer in Lendava. Pogoj za to, da bi ta sistem zaživel, je pa, kot sem že na začetku omenil, pa verjetno nismo vsi vedeli, za kaj gre, je pa dobra računalniška podpora. V tem trenutku, na tem področju ni tako dobre računalniške podpore, da bi to bilo mogoče izvesti. Hvala vam, da ste me poslušali. Jaz sem svoje povedal. Bo pa glasovanje: kakršnokoli bo, pač bo. Ni problema. Ne vidim nobenega problema. Samo opozoril sem, kaj se tudi pripravlja na področju geodetske uprave, potem pa se sami pač odločimo. Sam bom ta amandma podprl, bom pa sprejel, seveda, glasovanje takšno, kot bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je k replikam in k razpravam ob tej točki oziroma ob tem zadnjem amandmiranem členu prijavljeno še toliko kolegic in kolegov, ne moremo zaključiti z obravnavo tega zakona. Še enkrat vam sporočam, torej prekinjamo 2. točko in jo bomo obravnavali po izredni seji kot prvo prekinjeno točko. Še enkrat vam sporočam da bomo popoldanski del zasedanja pričeli ob 15.00 uri z nagovorom gospoda Pata Coxa, predsednika Evropskega parlamenta, in ponovno prosim, da smo ob 5 do 15.00 ure v dvorani. Kot je že bilo povedano, ob 16.30 uri bo zbor pričel s 16. izredno sejo državnega zbora. Najlepša hvala in dober tek.
Spoštovani gospod predsednik Evropskega parlamenta, kolegice in kolegi! Nikoli prej v zgodovini Evropa ni bila tako blizu uresničitve zamisli o skupnem domu. Že prihodnje leto se bo Evropska unija širila globoko v srednjo Evropo, od baltskih držav na severu do Slovenije na jugu. Ne gre zgolj za nek tehnični ali celo rutinski dogodek, priče smo zgodovinskemu procesu, ki krepi mir, varnost ter omogoča boljše pogoje za višjo življenjsko raven vseh Evropejcev. Tako rekoč na predvečer teh odločitev, pomembnih tudi za Slovenijo in za vse naše ljudi, z velikim zadovoljstvom pozdravljam v našem skupnem imenu med nami predsednika evropskega parlamenta, gospoda Pata Coxa. [[Aplavz.]] Gospod predsednik, pozdravljam vas kot zaveznika in kot prijatelja, ki s svojim ugledom in avtoriteto pomembno spodbuja proces širitve Evropske unije, in vesel sem, da prihajate k nam ravno v času, ko je evropska razprava tako v razmahu, parlament pa sredi finala usklajevanja naše zakonodaje z evropsko. Kljub obsežnemu in zahtevnemu delu vam zagotavljam, gospod predsednik, da bo delo pravočasno in uspešno končano, saj vstop Slovenije v Evropsko unijo uživa zelo široko podporo tako med vladnimi kot opozicijskimi strankami. Gospod predsednik, zdaj vas pa z velikim veseljem vabim, da nagovorite državni zbor.
Gospod predsednik in kolegi parlamentarci! Najprej se vam želim v imenu evropskega parlamenta zahvaliti, toplo zahvaliti za čast, ki ste mi jo izkazali s tem, da ste me danes popoldne sprejeli v vašem parlamentu. Tudi vam se želim zahvaliti, gospod predsednik, da ste si danes dopoldne vzeli čas in me prišli pozdraviti na letališče. Ravno tako bi vam želel povedati, da ste skoraj šli predaleč v pripravah za mojo dobrodošlico, saj ste mi organizirali tudi irsko vreme. Želim vam povedati, da mi je v veliko veselje in v čast biti tukaj. Ravno tako pa sem zelo vesel, da sem ponovno v Sloveniji, kajti Slovenija je država, ki ima bogato zgodovino in o tej zgodovini sem kar nekaj prebral. Tu sem bil tudi kot turist, skupaj s svojo družino. S svojo ženo, sem bil na počitnicah pri vasin tako imam zelo močan občutek pripadnosti tej državi, tudi kot Irec, kajti tudi vaša država predstavlja lepo mešanico urbanega okolja, podeželja, ima kakovostno okolje, prav tako je država tudi relativno majhna po svoji velikosti, in tako se počutim tukaj doma. Všeč so mi bila vaša jezera, v hribih sem nabiral gobe, in prav tako sem se srečal z nekaterimi dobitniki olimpijskih zlatih medalj na blejskem jezeru. Tako je moj povratek danes v Slovenijo, tokrat v moji politični funkciji, res poseben dogodek in res sem vesel, da sem z vami. Slišim, da lepo delate evropsko domačo nalogo, in vem, da ste ogromno te domače naloge že naredili in da ogromno tega še vedno ostaja. Vendar pa želim povedati najprej nekaj splošnega. Če pogledam okoli po parlamentu, vidim v vas predstavnike ljudstva, parlamentarce, ki so morali sprejeti ogromen izziv, izziv za vašo družbo, v imenu vaših državljanov, in to v prejšnjem desetletju in še nekaj več. To je bila najprej tranzicija, prehod k pluralistični, odprti, tržni ekonomiji in politiki, sedaj pa se soočate z ogromno tranzicijo, ki jo predstavlja prenos evropskega pravnega reda v domačo zakonodajo, tako da pripravite zgodnje članstvo Slovenije v Evropsko unijo. In upam - čeprav vem, da vsi delate na tem -, da včasih lahko naredite korak nazaj in kljub intenzivnosti dela in podrobnostmi, s katerimi se morate soočati, razmislite o zgodovinski razsežnosti vašega prispevka. Kajti, tukaj pripravljate pot zase, seveda, ampak tudi za vaše otroke in vnuke, kajti ti bodo tudi vključeni v to, kar lahko imenujemo najbolj uspešno gibanje v zgodovini človeštva. Tu smo bili priča spravi, ki je veliko spremenila, in vesel sem, da sem v Sloveniji, zato ker ste vodilna država v tej regiji, tudi vodilna država, ki je prišla iz bivše Jugoslavije In ko se približujete polnemu članstvu v Evropske unije, se lahko od vas tudi veliko naučimo. Kajti, imate bogato zgodovino, imate bogato kulturo, poznate svoje okolje, obstajajo še vedno prijateljstva na tem področju in tako nam boste lahko oblikovati vizijo in narediti korake k spravi, tako da bo ta regija spet postala mirna regija. In ravno zato mislim, da je to prava politika. Za Evropsko unijo in Slovenijo je to situacija, v kateri bosta prav gotovo zmagali obe, ki bo obema nekaj lepega prinesla. Naj povem nekaj o vremenu. Sem irski Evropejec in ponosen sem na te obe stvari, in seveda sem ponosen tudi na svojo irskost. In želim vam povedati, kot parlamentarnim kolegom, ki predstavljate majhno državo, da vem, da vas je veliko, mogoče tudi v tem parlamentu, veliko pa je tudi ljudi, prepričan sem, v vaši družbi, ki se nekoliko bojijo, kaj jih pravzaprav čaka v prihodnosti. Ki si pravijo: »Komaj deset let smo neodvisni, sedaj pa že vstopamo v to veliko Evropsko unijo. Ali bo to slabo vplivalo na našo identiteto, ali bo Evropska unija "požrla" našo identiteto, ali jo bomo zgubili?« Ne bi želel biti kontraverzen, gospod predsednik, v vašem lastnem domu, ampak vem, da ste prejšnji petek tudi vi, gospod predsednik, pomagali začeti delo foruma o prihodnosti Evrope. In predsednik, verjetno ste govorili tudi o slovenski nogometni ekipi, ki jo boste spodbujali, in prav gotovo bomo spodbujali tudi mi našo nogometno ekipo. Torej, s tem hočem povedati, da smo ponosni nase, na svojo državo, hkrati smo tudi Evropejci. In da nam Evropa pomaga pri tem, da čimbolje izkoristimo svoje možnosti. Kot izvoljeni predstavnik majhne države vam lahko povem, da boste imeli veliko priložnosti, da boste vzcveteli v Evropski uniji. Prihajam iz druge najmanjše države od 15 trenutnih držav članic in čast sem imel voditi tretjo skupino v Evropskem parlamentu. Tako imam danes čast, da stojim tu pred vami kot predsednik Evropskega parlamenta. S tem nočem hvaliti sebe, ampak s tem hočem opisati, kako se ta dejstva prepletajo. Evropska demokracija in Evropski parlament sta v bistvu srce demokratičnega procesa, in za nekoga, ki prihaja z Irske, z zahodne periferije, iz države, ki predstavlja samo 1% prebivalstva celotne Evropske unije - in taka zgodba je lahko tudi vaša zgodba, kajti nič posebnega ni v zvezi z menoj, sam nisem nekaj posebnega. Ravno tako ni poseben kraj, iz katerega prihajam. Ampak želim vam zagotoviti, da bo ta široka evropska družina nekaj, kar vam bo pomagalo ohraniti svojo identiteto. Evropska unija vam ne bo vzela identiteteoziroma občutka kontinuitete, kontinuitete v identiteti, ki so jo pomagali ohraniti tudi vaši pesniki in vaši umetniki. Ampak sam izziv članstva v Evropski uniji, izziv, ki se mu postavljate po robu s svojim delom v parlamentu, pa je v razumevanju kompleksnosti tega sveta. Gre za to, da moramo vedeti, da lahko inteligentna soodvisnost pomaga zvišati vrednost in okrepiti slovenskost. In to je tisto, s čimer se ukvarjate vi kot predstavniki ljudstva v slovenskem parlamentu - inteligentna medsebojna povezanost in medsebojna odvisnost, občutek pripadnosti in ne izoliranost. Vse to omogoča - in to vam govorim na osnovi irske izkušnje, kot majhne države -, da razvijete še večji občutek pripadnosti in še večji občutek priložnosti, ki jih prinaša ta široki svet. Zato se veselite in bodite ponosni na to, kar ste, bodite ponosni na svojo zgodovino, kulturo in identiteto. Vse to prinesite s ponosom v sodobno Evropo. In če boste to storili, ne boste nič manj Slovenci, mislim, da boste bolj učinkovito slovenski, bolj učinkoviti pri zagotavljanju tistih stvari, ki si jih ljudje želijo: stabilnosti, novih delovnih mest, čistega okolja, svobode, podjetništva. In v Evropi smo skupaj, soočamo se z generacijskim izzivom, ki nima primerjave v zadnjih 50 letih, kajti ta prihodnjaširitev se bo zgodila na ravni celega kontinenta. In po tem se razlikuje od vseh širitev, ki so se zgodile že do sedaj. In tu delamo nekaj in to skupaj, kar ni bilo narejeno v tisočih letih evropske zgodovine. Zbližujemo se in to prostovoljno; zbližujemo se svobodni ljudje v okviru svobodnih pogajanj in imamo svoje svobodne in neodvisne parlamente. In ta enotnost v namenu nima primerjave v naši zgodovini. Določene oblike povezovanja so se dogajale tudi v preteklosti, ampak z mečem in ognjem, tokrat pa se Evropa povezuje prostovoljno in jo povezujejo svobodni ljudje. In želim vam povedati nekaj v imenu Evropskega parlamenta. Mi smo bili prva evropska politična ustanova, poleg komisije sveta, Torej evropska politična institucija - prva, ki je določila datume. Prva ustanova, ki je rekla: sedaj moramo najti način, kako dejansko zaključiti proces pogajanj. In novembra leta 2000 smo glasovali, da boste vi, naši slovenski prijatelji, in tudi druge države, s katerimi se pogajamo, da morate vsi biti v položaju, da boste lahko sodelovali na naslednjih evropskih parlamentarnih volitvah po letu 2004. To je politika parlamenta, katerega vodim, in to mi je tudi v čast. Z veseljem vam povem, da smo to odločitev izglasovali z veliko večino. Želimo, da se nam pridružite. Želimo, da se nam pridružite kot enakopravni partnerji. In ko smo določili ta datum, potem pa so šefi držav in vlad zavzeli točno isto stališče in tudi predstavili to isto politiko. Želimo, da se nam pridružite, hočemo, da ste z nami. In mislim, da bomo to lahko skupaj naredili. Prav tako pa bi vam rad povedal še nekaj v zvezi z Evropskim parlamentom. Tudi mi razmišljamo, kako se lahko mi kot parlament pripravimo na vaše članstvo. Seveda boste imeli nekoč volitve, udeležili se boste volitev - upam, da že leta 2004. Ampak, če bo vse šlo po sreči - in iskreno upam, da se bo to zgodilo -, potem lahko rečemo, da že letos ali v čim bližnji prihodnosti morate oziroma boste kot država podpisali pogodbo o pristopu k Evropski uniji. To je dokument, ki ga boste ratificirali vi. Mislim, da boste imeli referendum, kolikor sem sam izvedel, potem so tukaj parlamentarni postopki. Skratka, vsaka država članica Unije mora ratificirati ta dokument in, seveda, po drugi strani mora ta dokument odobriti, ga ratificirati tudi Evropski parlament. Skratka, postopek je precej kompleksen in trajal bo nekaj časa. Mi v Evropskem parlamentu smo se zato odločili, da takoj, ko boste podpisali dokument o pristopu, želimo, da vaš parlament imenuje skupino predstavnikov, ki bodo postali opazovalci pri nas, ki se bodo pridružili našim odborom, našim posebnim skupinam, ki bodo prihajali na plenarna zasedanja in ki bodo predstavljali nekakšno avantgardo, ki bo prva ugotavljala in poskusila razbiti ta misterij o tem, kaj parlament sploh počne Na ta način bomo z naše strani tudi spodbujali to raznolikost. Še nekaj bi rad povedal o parlamentu in vaši identiteti. Mi bomo tudi investirali sredstva iz našega proračuna. Nekaj 10 milijonov evrov bomo investirali za to, da poskrbimo, da bomo zaposlili kompetentne ljudi, ki bodo prevajali in tolmačili, ki vam bodo omogočali, da boste pri obravnavi pravnih tekstov imeli pred seboj besedila v svojem jeziku. Vem, da je zelo pomembno, da tekste obravnavate v svojem jeziku, zato bomo šli v to naložbo in toje še eno zagotovilo za to, da boste ohranili svojo identiteto. Evropske družine nikoli ne moremo zgraditi, če ne bomo pri našem vsakodnevnem delu spoštovali kulturne raznolikosti, ki nas pravzaprav združuje. To garancijo, to jamstvo vam dajem v imenu Evropskega parlamenta. Mi bomo naša vrata za opazovalce iz Slovenije odprli čimprej in to bomo naredili na lingvistični in kulturni način, ki bo izkazoval spoštovanje do vas. Čeprav vem, da vas veliko zna dosti jezikov, boste kljub temu lahko prišli domov z besedilom v slovenskem jeziku in ga pokazali ljudem. To je po mojem kulturna raznolikost. Prav tako bi rad dejal, da sem ponosen na to, da je bil Evropski parlament prvo mesto v Evropi, kjer smo dejali: "Če se bomo pogovarjali o evropski prihodnosti, bomo to morali storiti skozi konvencijo." Novembra leta 2000 smo glasovali tudi za to in bili smo prvi. Nobena druga ustanova ali politični proces nas ni podprl. Vendar pa, korak za korakom so prišli za nami. In rad bi vam povedal, da sem zelo zadovoljen, da sedaj imamo to konvencijo, v okviru katere se bodo pogovarjali predstavniki parlamentov o prihodnosti Evrope. Upam in prepričan sem, da bo to delo uspešno. Vendar pa bodo to počeli tako, da bodo sedeli v Evropskem parlamentu skupaj s predstavniki javnosti na balkonu. Skratka, ne gre za Evropo, o kateri se odloča v majhnih, zakajenih sobicah. Ne gre za Evropo, o kateri bi se odločalo nekje za zaprtimi vrati. Šlo bo za odprto diskusijo. Gre za parlamentarno metodo. Tudi vemo, da se bodo udeleževale teh diskusij tudi vlade in ne samo parlamenti. Mislim pa vsekakor, da bo to prineslo veliko novega in pozitivnega. Še zlasti bi rad izrazil priznanje gospodu Peterletu, ki je bil izvoljen v predsedstvo. Gospod Peterle, čestitam vam in sem zelo zadovoljen, da je bila ta naloga zaupana predstavniku Slovenije. To bo nedvomno pomembna naloga in velik izziv za vas. Konvencija sicer ni instrument Evropskega parlamenta, četudi je prvotna ideja bila naša. Lahko vam povem, da smo se v ozadju tega dogajanja ves čas zavzemali za to, da bi bil imenovan predstavnik držav kandidatk. Dejstvo je namreč, da bodo gospod Peterle in njegovi kolegi skupaj gradili prihodnost Evrope. Zato, gospod predsednik, sem tako zadovoljen, da ste - ne glede na dejstvo, da se morda ne strinjamo glede nogometa - v tem parlamentu začeli s forumom o prihodnosti Evrope. Želimo namreč, da bodo te ideje postale lastne vsem ljudem, moramo odpreti vrata novim idejam, novemu načinu razmišljanja in pripraviti tudi ljudi do tega, da se bodo pogovarjali o teh idejah. Ljudje namreč imajo pravico, da izvedo informacije, da zvedo kaj več o tem, in prepričan sem, da bodo pomembno k temu procesu prispevali tudi vaši parlamentarci. Veselim se že, da bom jutri imel tudi priložnost nagovoriti še druge sogovornike. Ob tej priložnosti bi se vam rad zahvalil in vam čestital za že do sedaj opravljeno delo. Vem, da ste pomembno prispevali k temu, da bo vaše članstvo nastopilo čim prej. Še nekaj bi rad povedal. Sami dovolj veste o kompleksnosti vaše družbe, veliko več, kot bi se lahko sam kadarkoli naučil. Vendar pa verjetno vsi poznamo breme, ki ga vsakdo izmed nas prinaša iz svoje preteklosti, najsi gre za leto 1945 ali katero drugo leto, vsi poznamo breme, vi pa še zlasti dobro poznate breme, ki ga nosite zaradi razpada Jugoslavije. To breme je danes čutiti povsod po Evropi; gre za rane, ki še niso zaceljene, in gre za nekatera vprašanja, ki so še vedno zelo kontroverzna. Rad pa bi vam na tem mestu, v Sloveniji, povedal, da ste se zelo trudili, da ste si močno prizadevali, da bi poiskali konstruktiven pristop k razumevanju teh ran, ki jih je pustila ta kompleksna preteklost; da ste se trudili, da bi analizirali te probleme, se o njih pogovarjali. Seveda pa ste si močno prizadevali tudi za to, da je naš skupni namen, da gradimo prihodnost, ne pa, da ponavljamo preteklost, ki pa jo nedvomno zelo spoštujmo. Če pogledam proti severu ali če pogledam proti jugu, mislim, da imam pred seboj zelo dober primer konstruktivnih prizadevanj, da bi skupaj s svojimi sosedi poiskali čim boljši način za doseganje napredka. Upam, da bodo tudi v drugih državah, kjer imajo danes probleme in kjer se pogovarjajo o nekaterih odprtih vprašanjih, da se bodo oni ozrli po vas in videli, kako je možno konstruktivno in uspešno reševati ta zelo težka vprašanja. Gospod predsednik, vem, da imate veliko dela in zato vas ne bi rad še naprej zadrževal. Ob zaključku, gospod predsednik, bi rad povedal naslednje. Naj vas spomnim na govor iz leta 1990, ki ga je podal predsednik Havel. Takrat sem bil novinec, šele eno leto sem bil v parlamentu. In to, kar je gospod Havel povedal, se mi je vtisnilo v spomin. In na to se vedno znova spomnim pri svojem delu. Gospod Havel je dejal: "Zahvaljujem se vam, da poleg zastave Slovenije, na katero ste zelo ponosni, vidimo tudi zastavo Evropske unije." Torej, gospod Havel je dejal: "Brez sanj o boljši Evropi, ne bomo nikoli izgradili boljše Evrope." Meni 12 zvezdic na evropski zastavi ne izraža mnenja, da bomo zgradili nebesa na zemlji. Nebes na zemlji pač ne moremo zgraditi. Na teh 12 zvezdic gledam kot na nekaj, kar nas opominja na to, da svet lahko postane boljši. Pomembno pa je, da se vsakič, ko pogledamo na te zvezdice, spomnimo naših želja in naše prihodnosti. Nekoč, se spomnim, sem bil na počitnicah, počival in se spraševal o prihodnosti. Kot vidite, gospod Havel je bil pripravljen, da je sanjal in si je želel boljše prihodnosti. Upam torej, da zdaj, ko ste vzeli odmor, da ste mi prisluhnili, preden se vrnete k svojemu delu, upam, da je bila to priložnost tudi za vas, da se ozrete v prihodnost, da razmislite o tem, kako naprej. Danes počnemo nekaj, česar nihče ni storil v zadnjih tisočih letih. Spoštovali bomo svobodno izraženo voljo, svobodnih ljudstev, ki se bodo na svobodnih pogajanjih dogovorila o spravi in o skupnem življenju. To so evropske sanje. To je ideal, ki nas povezuje. Imamo skupne sanje. In želim si, da bi se lahko vrnil v Slovenijo na tisti dan, ko boste postali člani Evropske unije, in se tega dogodka veselil z vami. Hvala. [[Aplavz.]]
Gospod predsednik, v imenu vseh svojih kolegic in kolegov bi se vam rad zahvalil za ta spodbuden govor. Želim, da bi tako v svojem delu kot v svojem zasebnem življenju, imeli še veliko opravka s to lepo Slovenijo, ki je tako lepa kot vaša Irska. Upam, da bomo kmalu živeli pod skupno evropsko streho, da se bomo dobro razumeli, vsekakor bi rad izrazil zadovoljstvo, da vodite Evropski parlament in da tudi svojo osebno noto in svojo avtoriteto, kot sem rekel na začetku, zelo pomembno prispevate k temu, da je dinamika procesa širitve Evropske unije tako spodbudna, kot je. Želim, da bi torej pri svojem delu uspeli, tako za vaše kot za naše skupno dobro, in da bi iz Slovenije odnesli vedno najlepše vtise. Hvala, gospod predsednik. [[Aplavz.]] Do pol pete ure pa prekinjam sejo parlamenta.