Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 30. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: gospa Iva Dimic od 17. ure, gospa Marinka Levičar, dr. Franc Trček, mag. Aleksander Kavčič, mag. Matej Tonin, gospod Jan Škoberne, mag. Andrej Šircelj, gospod Žan Mahnič, gospod Primož Hainz od 14.30 dalje, gospod Franc Breznik in gospod Ljubo Žnidar. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden začnemo z nadaljevanjem seje, mi dovolite, da na kratko nagovorim Državni zbor. Spoštovani državljanke in državljani, cenjeni poslanske kolegice in kolegi, gospe in gospodje! Danes praznujemo 100 let od tega, kar je dr. Anton Korošec v imenu poslancev Jugoslovanskega kluba v dunajskem parlamentu prebral Majniško deklaracijo, dokument, ki je zahteval združitev vseh ozemelj, na katerih prebivajo Slovenci, Hrvati in Srbi, v samostojno državno telo pod žezlom habsburško-lotarinške dinastije. Kljub temu da je Majniška deklaracija pri oblasti naletela na gluha ušesa, pa Koroščevo dejanje ni bilo zgolj samo po sebi zgodovinsko, ampak je pomenilo korak k osamosvajanju slovenskega naroda in oblikovanje samostojne in demokratične Slovenije, katere 25-letnico mednarodnega priznanja smo obeležili pred nekaj dnevi. Majniška deklaracija iz leta 1917 je torej poleg zgodovinskega tudi politično dejstvo. Kot tisti premik k samozavedanju, da si Slovenke in Slovenci zaslužimo svojo državo, kjer se bomo sami odločili o svoji prihodnosti, a hkrati za svoje odločitve sprejemali tudi odgovornost. A da bi lahko sprejemali smer odločitve in da bi lahko državo oblikovali tako, da bo v korist vsem našim državljankam in državljanom, moramo, tako kot smo to že nekajkrat dokazali, stopiti skupaj. Dovolj je bilo razdora, dovolj nezaceljenih ran in dovolj prerekanj. Čas je, da skupaj obrnemo list v naši zgodovini in začnemo bolj aktivno sodelovati. Ne le zato, ker je to primerno, ampak zato, ker je to nuja. Le narod, ki dela s skupnimi močmi za blaginjo vseh, bo preživel »viharjev jeznih mrzle domačije«. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor danes opravil še glasovanje o preostalih točkah dnevnega reda, in sicer po takem vrstnem redu, kot so bile obravnavane, pri čemer bo zbor tretjo obravnavo Predloga zakona o športu opravil na koncu. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o omejevanju uporabe tobačnih in povezanih izdelkov po skrajšanem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 18. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 29. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstveni dejavnosti. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstveni dejavnosti je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica bo podal Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Slovenski zdravstveni sistem ima premnogo težav. Dve izmed glavnih sta privatizacija skozi koncesije in popoldansko delo zdravnikov pri zasebnikih. Koncesije so problem, ker v sistem javnega zdravstva vnašajo pridobitniški profitni motiv. Skozi to podaljšujejo čakalne vrste. Če bi bile koncesije rešitev za vprašanje slovenskega zdravstva, potem bi bilo področje zobozdravstva, denimo, urejeno najbolje, z najkrajšimi čakalnimi dobami. Pa temu ni tako zaradi tega, ker imamo tam največ koncesionarjev, in to je zelo otipljiv primer tega, kako koncesije ne delujejo v javno dobrobit, omogočajo samo zaslužkarstvo določenemu delu zdravništva. Popoldansko delo zdravnikov, to so tako imenovani zdravniki dvoživke, je pa problem, ker lahko zdravniki poleg svojega dela v javnem sektorju opravljajo neko zasebniško prakso in seveda potem v sklopu svojega javnega dela napotujejo paciente k samemu sebi kot zasebniku. Zakon o zdravstveni dejavnosti, ki ga je Vlada prinesla na mizo, naslavlja vse te probleme, ampak na najslabši možen način. Zdaj se vse to zasebništvo in razgradnja javnega zdravstvenega sistema dogaja v polsivi coni, Vlada pa želi to stanje zgolj legalizirati, namesto da bi ga odpravila. Namesto odvzema neupravičeno podeljenih koncesij in stroge regulative, kako in kdaj se podeljujejo nove, dobivamo praktično doživljenjske koncesije za 15 plus 15 let, torej skupno 30 let. Delo zdravnikov, ki delajo v javnem sistemu, hkrati pri zasebnikih, ni prepovedano. Še več, dovoljuje se 8-urno delo, torej kar 20 % svojega delovnega časa bo lahko nek zdravnik iz javnega sistema delal kot zasebnik. To so vse zelo slabi ukrepi za ohranitev javnega zdravstva. Še več, legalizirajo in podpirajo to stanje, tendenco, ki je do dolgih čakalnih dob in do vsesplošnega pomanjkanja v slovenskem javnem zdravstvenem sistemu sploh pripeljala. Zato socialisti tega zakona ne moremo podpreti, ne bomo mu pa nasprotovali v upanju, da lahko vse te problematične določbe popravimo z amandmaji v naslednjih korakih obravnave. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Slovenske demokratske stranke bo podala gospa Nada Brinovšek.
Hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki definitivno tega predloga zakona ne bomo potrdili. Poglejte, zakon, ki je bil v javni razpravi 2015, je obsegal 17 členov, danes ima 47 členov in nedvomno je potrebna javna razprava. Vseskozi smo opozarjali v tej obravnavi, da bi se javni zavodi morali preoblikovati v skladu s pravom EU, se pravi v javne gospodarske službe. To opozarja stroka. Ampak, spoštovani kolegi, vi ste gluhi za stroko. Škoda. In dopustili boste, da bodo ti naši javni zdravstveni zavodi še naprej povzročali visoke izgube in da bodo še naprej unikum v oblikovanju v primerjavi z evropskim pravnim redom. Dejstvo je, da se bodo na podlagi takega predloga zakona podaljšale čakalne vrste, da bo slabša dostopnost do zdravnika na podeželju. Dejstvo je tudi, da bo vse to povzročilo odhod mladih zdravnikov v tujino, in ne samo mladih, tudi ostalih, in dejstvo je, da na tak način, bom rekla po domače, bodo lahko zdravniki oziroma uslužbenci v javnih zdravstvenih zavodih še naprej harali in pa privatizirali v svoje lastne žepe. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Stranke modernega centra bo podal gospod Branko Zorman.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo vladni predlog Zakona o zdravstveni dejavnosti seveda podprli, ker ureja področje, ki do danes ni bilo dobro urejeno, ni bilo urejeno podeljevanje koncesij na transparenten način tako kot bo to v prihodnje. Hkrati se s tem zakonom, tudi s tem zakonom, ne samo s tem zakonom, ščiti javno zdravstvo, javno dostopno zdravstvo za vse državljane pod enakimi pravili, solidarno, dostopno, kvalitetno, zato bomo seveda ta zakon podprli. Laži, ki so v zvezi s tem zakonom, da se bodo zaradi tega zakona podaljšale čakalne dobe, da bodo ljudje ostali brez zdravstvene oskrbe, pa seveda niso resnične.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo poslal gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi! Končno smo rekli v Novi Sloveniji, ko je ta zakon prišel, bomo imeli en del zdravstvene reforme na mizi, lahko bomo odprli široko razpravo o tem, kaj slovenski zdravstveni sistem potrebuje, ampak žal temu ni bilo tako in v bistvu ima ta zakon o zdravstveni dejavnosti dva ključna elementa, ki sta v nasprotju s tem, kar bi si v Sloveniji želeli in kar bi v Sloveniji potrebovali. Prva stvar, zakon odklanja konkurenčnost. Konkurenčnost, ki bi jo zagotovo potrebovali, da bi lahko izboljšali zdravstveni sistem. In drugič, kar je najbolj boleče, zakon je v nasprotju ali pa proti mladim zdravnikom. Zakaj? Ker opredeljuje vlogo nosilca zdravstvene dejavnosti šele po petih letih od tega, ko je ta mladi zdravnik pridobil licenco. Kaj bomo s tem naredili? Kaj bomo naredili? Izgubili bomo najproduktivnejše. In si lahko v Sloveniji to privoščimo? Si lahko z omejevanjem, koliko lahko nekdo, ki je sposoben, pa lahko dela potem popoldan ali v svojem prostem času, kakorkoli, in ga omejimo na osem ur tedensko, privoščimo, da tega vrhunskega specialista potem izgubimo iz državnega zdravstva? Ob tej priložnosti, obrazložitvi glasu, bi rad poudaril, da so koncesije del javnega zdravstva in ne igrajmo lova na čarovnice proti koncesionarjem in zasebnikom, kajti koncesionarji in zasebniki, tudi zasebniki, so del naše javne zdravstvene mreže. Tako da v Novi Sloveniji bomo glasovali proti tudi zaradi tega, ker je tudi ureditev koncesij urejena na napačni podlagi in zakon ne izboljšuje našega javnega zdravstva.
Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 23. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za zdravstvo kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 46. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga priporočila v zvezi s problematiko slovenskega zdravstva. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog priporočila v zvezi s problematiko slovenskega zdravstva ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 22. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je postopek obravnave predloga priporočila končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 51. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o socialnem varstvu v okviru rednega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaja na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 32. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o varnosti v železniškem prometu po nujnem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah Zakona o varnosti v železniškem prometu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Nihče.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o romski skupnosti v Republiki Sloveniji v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o romski skupnosti v Republiki Sloveniji ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica bo podal Matjaž Hanžek.
Hvala lepa, predsednik! Ustava Republike Slovenije ukazuje, da imamo v Sloveniji poseben zakon o romski skupnosti, ki predpisuje, kaj moramo v teh primerih narediti. Več kot deset let je trajalo, da je leta 2007 Slovenija, ta državni zbor sprejel zakon, ki sicer ni bil najboljši, ampak vsekakor je bil dober, ker je bil narejen na hitro in ker je sploh Slovenija dobila zakon o Romih. Že od takrat naprej se ugotavlja, kaj manjka v tem zakonu, kaj je treba spremeniti, kaj je treba dodati, ker v desetih letih se je seveda marsikaj tudi na tem področju spremenilo. Pred dvema letoma, se pravi 2015, je ta državni zbor skupaj z nami zavrnil nek poslanski predlog o novem dodelanem zakonu o romski skupnosti. Takrat smo vladi verjeli, da bo naredila v naslednjem letu, to se pravi v lanskem letu, nov zakon. Mislim, da bi bilo bolje, da ji ne bi nič verjeli, kot običajno ji ne bi smeli nič verjeti; in predlagati, takrat bi morali predlagati, da tisti zakon vlada dopolni. Bila je možnost, ampak smo verjeli, da bo vlada seveda v enem letu to naredila. Vlada tega seveda v letu 2016, tako kot je obljubila, ni naredila. Zato smo v Združeni levici skupaj z mnogimi Romi, mnogimi strokovnjaki pripravili nov predlog zakona, ki naslavlja najbolj kritične točke, ki jih je treba na tem področju urediti. Tudi s predstavniki Vlade smo se pogovarjali. Nismo dobili kakšnega dodatnega mnenja. Strinjali so se v glavnem, da naslavljamo prave točke, ampak rešitve nismo dobili nobene. Zdaj je vlada obljubila, da bo naredila do naslednjih volitev svoj boljši, krasen zakon. Jaz sem optimist in ji verjamem, kot realist ji ne verjamem. Gledali ji bomo pod prste. V Združeni levici bomo seveda glasovali proti temu predlogu, se pravi, predlagamo še vedno, da gre naš zakon naprej v poslansko obravnavo. Hvala lepa.
Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, 5 proti. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. Pregled predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 26. 5. 2017 je objavljen na e-klopi. V skladu s predlogom poslanca gospoda Ljuba Žnidarja bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje gospoda Ljuba Žnidarja v zvezi s projektom izgradnje drugega tira. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo podal gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! Predlagam, da podprete predlog za obravnavo teme o drugem tiru v tem državnem zboru. Predsednik Vlade je na vprašanje kolega Ljuba Žnidarja dal neke odgovore, ki so še bolj poglobili dvome v to, da je drugi tir skozi to zakonsko rešitev, ki jo imamo na mizi, možno zgraditi; in to tako v cenovnem okviru, ki je predlagan, kot tudi v časovnem okviru, ki je v tem zakonu zapisan. Glede na svoje odgovore, da bo kilometer proge stal 27 milijonov evrov krat dolžina proge, pa je povzročil še dodatno zadrego in dilemo, verjetno predvsem pri kolegih iz koalicije. Kajti v opoziciji že dolgo časa vemo, da tega zakona za gradnjo tako kratkega odseka infrastrukture v Republiki Sloveniji dejansko ne potrebujemo. Glede na prakse iz preteklosti, ko smo gradili tako infrastrukturo na avtocestnem križu kot infrastrukturo in posodobitve v železniškem delu, vemo, da se takih projektov na tak unikaten način ne poskuša in tudi ne gradi. Praksa v Evropi kaže, da takih unikatnih prijemov pač ni. Na to temo smo imeli že nekaj razprav. In kolegi iz koalicije so nam v razpravi jasno povedali, da je to nek unikum, ki se ga je ministrstvo spomnilo, verjetno ob primernem suportu ljudi, ki pomagajo tej koaliciji, da pripravi prijeme, ki bodo na dolgi rok pomenili tudi dodatno odtekanje denarja v privatne žepe. Če želimo, da se to prepreči, je eno od pomembnih dejstev oziroma korakov tudi to, da se v Državnem zboru podrobneje seznanimo z vsemi okviri, ki jih ta investicija prinaša. Vemo, da niti tehnični okviri niso dorečeni, vemo, da finančna konstrukcija ni urejena, vemo, da o zalednih državah praktično ni ne duha ne sluha. Na vprašanja, ki jih postavljamo na matičnem delovnem telesu v Državnem zboru, ne dobimo odgovorov, in zato je prav, da podprete to razpravo, da se, še preden pride do referenduma, vsi seznanimo, kaj so dejstva in kaj je neka alternativa za to, da se drugi tir, za katerega verjamem, da vsi upamo in delamo v smeri, da se slej ko prej zgradi, tudi uresniči.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra bo podal gospod Igor Zorčič.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Mi tega predloga ne bomo sprejeli. Skratka, ocenjujemo, da je bilo v zvezi z vprašanjem tega drugega tira odgovorjeno na vsa relevantna vprašanja. Kar se tiče teh ocen o vrednosti enega kilometra železniške proge oziroma izgradnje predora, je več kot očitno, da želijo kolegi iz stranke SDS ponovno zavajati, in to na ta način, da množijo ceno 27 milijonov s 27 kilometri. Čeprav je ocena, da je ta cena, se pravi 27 milijonov po kilometru, realna, pa so pozabili povedati, da ne gre samo za 20 kilometrov predorov, da gre še za servisne predore, skratka, da to ni edini strošek pri izgradnji tega drugega tira. Zdi pa se mi pri vsej tej razpravi, glede na to, da poteka zbiranje podpisov za razpis referenduma, pomembno izpostaviti mogoče tudi neke besede, ki jih je kolega Tanko zadnjič povedal, in sicer, da bi lahko namesto drugega tira izpolnili vse Nato standarde. In mi v Stranki modernega centra ocenjujemo, da je seveda tudi to pomemben faktor, pa vendarle smo pri tem zakonu še vedno na stališču, da ta drugi tir potrebujemo in da ne potrebujemo druge Patrie. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? V lastnem? Potem pa prosim za prijavo, ker sem vsaj tri videl. Obrazložitev glasu v lastnem imenu bo podal gospod Bojan Podkrajšek.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Kolegice in kolegi. Sam bom podprl predlog kolega Žnidarja, da se to uvrsti na sejo Državnega zbora – točka drugega tira, ki nas muči že kar nekaj mesecev. Spoštovani kolegice in kolegi, od vseh nas je odvisna prihodnost Slovenije, pa ne glede, če bomo čez pet let sedeli v Državnem zboru ali ne. Velikokrat poslušam predsednika Vlade pozorno, pa ga največkrat ne razumem, kaj nam misli povedati. Prav gotovo pa sem ga razumel, ko je kolegu Žnidarju odgovarjal na vprašanje glede drugega tira. In seveda se zdaj sprenevedati v Državnem zboru, da to ne drži, kar je predsednik Vlade povedal [[…]]Povedal je tudi, da ima argumente in da ima papirje, podkovane z vsemi strokovnimi službami, da je kilometer drugega tira 27 milijonov evrov. In ko to pomnožiš s 27 kilometri, jaz mislim, da ni treba, da si dober matematik, da dobiš znesek. S tem odgovorom je prav gotovo dokončno poglobil vse dvome in pomisleke, ki smo jih imeli v Slovenski demokratski stranki in ki jih imajo Slovenke in Slovenci o tem projektu, zato bom podprl ta predlog, da se razprava opravi v Državnem zboru. Hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu bo podal gospod Zvonko Lah.
Tudi jaz bom podprl ta predlog, da se odpre razprava o drugem tiru v Državnem zboru. Namreč, predsednik Vlade je po mojem mnenju zelo čudno odgovarjal na vprašanja. Očitno ga nekdo zavaja, ker njegove trditve ne držijo, in dan pozneje, ko je izjavil, da je to eden od najbolj transparentnih projektov v Sloveniji [[…]]To je pa višek, zato podpiram, da se odpre razprava. Podpiram tudi zbiranje podpisov za referendum, ker s tem ne ukinjamo drugega tira. Potrebujemo drugi tir, samo ne takega, kot ga želi Vlada zgraditi za tak denar. Potrebujemo drugi tir, in to dva tira naenkrat s pol manj cene, kot je ta, in brez zalednih držav in tujih vlagateljev. Ker nobena država ne bi šla na tak način v izgradnjo tako pomembne infrastrukture, kot se je lotevamo mi, ker po mojem hočemo oziroma nekateri hočejo samo kritje neke tuje države, da v bodoče ne bi nekdo mogel razdreti te pogodbe, ker bi bila pač meddržavna pogodba sklenjena. Za nič drugega ne gre. Za tako ceno bi lahko zgradili dva tira pa še del tretje razvojne osi na severnem in na južnem delu. Jaz upam, da bo parlament spremljal napredovanje tega projekta, pri katerem lahko Vlada gradi brez zakona, brez državnega podjetja 2TDK. Zato bom podprl, da se v Državnem zboru opravi temeljita razprava o tem projektu.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu bo podal gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bom podprl zahtevo za razpravo o odgovoru predsednika Vlade na poslansko vprašanje kolega Žnidarja. Predsednik Vlade je nedvoumno povedal, da je realna cena tega projekta 729 milijonov evrov, toliko znese 27 na kvadrat, se pravi 27 kilometrov tirov po 27 milijonov po kilometru. Tisto, kar je predvideno z zakonom, pa znaša od dvakrat do trikrat toliko. Za tisto minimalno ceno, ki je dvakrat višja po zakonu, lahko zgradimo najmanj 100 šol, najmanj 100 vrtcev, najmanj 100 športnih dvoran in najmanj naslednji mandat izpolnjujemo vse Nato standarde. Če greste pa na varianto, da bo uporabnina oziroma nadomestilo, povračilo 40 milijonov, pa to pomeni krat tri. Podpreti projekt, v katerem je vnaprej zapisano, da bo marža, da bo štücnga za tiste, ki bodo pri tem projektu sodelovali, dvojna ali trojna, je norost, ki si jo lahko privošči samo nekdo, ki se bo po naslednjih volitvah poslovil. Odgovorna politika, odgovorni poslanci pač moramo glasovati proti taki varianti zato, ker je s tem zakonom zapisana sistemska, zakonska kraja tistega, kar bi morali uporabiti za druge namene. Če si lahko tako razkošje privoščite v vladni koaliciji, bog pomagaj, to bodo trpeli državljani in odpovedati se bo treba vsem tem zadevam, ki sem jih prej povedal. Skratka, če ne boste podprli razprave, je pač znak, da podprete korupcijo na najvišji ravni. Zdaj upam, da ne boste zaradi tega še spremenili Ustave, da boste še na kakšen drug način zavarovali take pridobitve tega mandata. Skratka, grozota, kar ste pripravili s tem zakonom, in zato bom tudi [[izklop mikrofona]]
Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 44. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Franca Trčka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje dr. Franca Trčka v zvezi s pripravo novega Zakona o Slovenski obveščevalno-varnostni agenciji. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 49. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke gospe Jelke Godec bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za zdravje gospe Milojke Kolar Celarc ter ministra za javno upravo gospoda Borisa Koprivnikarja na poslansko vprašanje gospe Jelke Godec v zvezi s skupnimi javnimi naročili v zdravstvu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 48. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Mateja T. Vatovca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo gospoda Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje dr. Mateja T. Vatovca v zvezi z nabavo in postavitvijo ograje na državni meji. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 48. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Bojana Podkrajška bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje gospoda Bojana Podkrajška v zvezi s podeljevanjem licenc avtoprevoznikom, ki prihajajo iz tujih držav. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo podal gospod Bojan Podkrajšek.
Spoštovani predsednik, še enkrat hvala za dano besedo. Ministru postavljam vprašanje glede podeljevanja licenc in predlagam Državnemu zboru, da opravimo temeljito razpravo na to temo. Imamo mnogo prevoznikov v Republiki Sloveniji, ki svojo dejavnost opravljajo 10, 20, 30 let, 40, celo mnogo je tistih, ki že dajejo svoja podjetja svojim otrokom, da jih vodijo naprej. V zadnjih dveh letih se je v Republiki Sloveniji pojavilo, da se odpirajo poštni nabiralniki na enem naslovu za podeljevanje licenc, in to je v zadnjih dveh letih odprlo preko 500 tujih podjetij, ki prihajajo iz bivše Jugoslavije, Bosne, Črne gore, Srbije. In seveda, vsi ti podjetniki so velika konkurenca našim prevoznikom, ki delajo pošteno, ki spoštujejo delovno zakonodajo in ki spoštujejo socialno zakonodajo. Zato, spoštovane poslanke in poslanci, predlagam, da podprete ta moj predlog, predvsem, da se opravi temeljita analiza teh podjetij. In naj povem, da podatki kažejo, da to omogočajo tudi tisti ljudje, ki delajo v državni upravi. Na enem naslovu je po 10, 15, 20 pa še več odprtih podjetij, ki seveda omogočajo te nečedne posle tujim državljanom, seveda posledično pa bremenijo naše državljanke in državljane, ki delajo na tem področju pošteno in odgovorno. Zato še enkrat pozivam vse, da ta moj predlog podprete. Naj pa vam tudi položim na dušo, da če ne bomo zaščitili svojih državljanov, se nam kaj slabo piše v prihodnje. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 45. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mihe Kordiša bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi s prenizko denarno socialno pomočjo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica bo podal Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ministrici Anji Kopač Mrak sem zastavil vprašanje v zvezi z izračunom življenjskih stroškov, ampak na to vprašanje mi ni odgovorila. Namesto tega se je raje spuščala v arogantno prerekanje. Pa ni problem ministričina aroganca, ampak čiste posledice, ki jih manko izračuna življenjskih stroškov prinaša s seboj. To je osnova za izračun višine denarne socialne pomoči in varstvenega dodatka, skratka socialnih transferjev, ki omogočajo golo fizično preživetje. Nazadnje so bili ti življenjski stroški izračunani leta 2009, čeprav imamo zakon, ki določa, da se morajo izračunavati na vsakih pet let, in če pride do 20 % odstopanja glede na prejšnji preračun, je treba denarno socialno pomoč, varstveni dodatek na novo opredeliti in seveda v današnjem kontekstu to pomeni, da se ti socialni transferji dvignejo. To se od leta 2009 naprej ni dogodilo. Še več, Vlada si je v socialnem sporazumu malo raztegnila manevrski prostor, kjer je zapisala, da bo za ta izračun poskrbela leta 2016, pa tudi iz tega ni bilo nič. Razlog, zakaj se tukaj nič ne premakne, je seveda jasen. Vlada in ministrstvo za delo, da ne rečem ministrstvo za delodajalce, ponovno varčuje na revnih. V skladu s socialno politiko Socialdemokratov, ki jo vodijo v zadnjem desetletju: puščati ljudi na meji fizičnega preživetja ali pa celo pod to mejo, zato da se jih izpostavi brezkompromisnemu terorju trga dela in so prisiljeni sprejeti vsakršno delo ne glede na to, kako izkoriščevalsko in kako nizkotno je. Če bi dvignili izračun golega fizičnega preživetja, če bi dvignili denarno socialno pomoč, varstveni dodatek in tako naprej, bi delovne ljudi, slovenske državljanke in državljane, zaščitili pred najbolj brutalnimi izkoriščevalskimi praksami, ker bi lahko dela, ki so plačana po bolgarskih tarifah, kratko malo zavrnili. In to bi bil najboljši socialni pa tudi razvojni ukrep, ker bi v enem zamahu tako začeli reševati revščino kot preprečili nelegitimne poslovne prakse ala Marof Trade. Žal tega za enkrat ni na horizontu v istem trenutku, ko imamo 300 tisoč ljudi v tej državi pod pragom tveganja revščine, in zato v Združeni levici zahtevamo debato o ministričinem odgovoru o tem Državnemu zboru.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 48. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Luke Meseca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za finance mag. Mateje Vraničar Erman na poslansko vprašanje Luke Meseca v zvezi z odlogom privatizacije NLB, d. d. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica bo podal Luka Mesec.
Hvala za besedo. V banko NLB smo samo z zadnjo dokapitalizacijo vložili 1,55 milijarde evrov. Po podatkih, ki jih je navajal časopis Dnevnik, naj bi država to banko prodajala za 650 milijonov evrov. To pomeni, da bomo iztržili približno tretjino vloženega denarja, in zato sem ministrico Vraničar Erman vprašal pod A: Zakaj se Vlada po zgledu Portugalske in Italije ne izpogaja v Evropi za odložitev privatizacije ali pa za prekinitev zaveze? Ali pod B: Zakaj Vlada ne izkoristi prostora, ki ga že obstoječa evropska zaveza dopušča? V tej zavezi namreč piše, ali Slovenija banko proda ali pa proda njene hčerinske družbe na Balkanu. In ker gre za največjo slovensko komercialno banko, od katere je odvisen razvoj tukajšnjega gospodarstva, in ta banka v veliki meri odgovarja na vprašanje, kam bomo investirali in kakšen bo naš razvojni model, bi bilo bolj smiselno, da se prodajo podružnice na Balkanu, če se Vlada že ne uspe nikakor drugače v Bruslju dogovoriti. Ministrica Vraničar Erman mi na nobeno od teh vprašanj ni odgovorila, zato predlagam, da se v Državnem zboru o njenih odgovorih pogovorimo tudi v luči včerajšnjih dogodkov na SDH in Vladi. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o športu v okviru rednega postopka. Državni zbor je v sredo, 24. maja 2017, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog Vlade kot predlagateljice predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica bo podal Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Združeni levici bomo glasovali proti vladnemu zakonu o športu. Res je, da naslavlja nekatere probleme, nastale v športni panogi, ampak potem pa pridemo do 59. in 60. člena. Kaj je fora teh dveh členov? Ukinjata Zakon o delovnih razmerjih za celotno področje športa. In tukaj se ne pogovarjamo zgolj o športnikih, pogovarjamo se tudi o delavcih v športu, v celotnem tem velikem segmentu športnega proletariata, ki ga zelo redko ugledamo na televiziji. To je zelo hud problem. 59. člen se sicer začne s tem, da velja Zakon o delovnih razmerjih, ampak [[…]]Potem pa začne naštevati izjeme. In na tak način popolnoma ukine delovnopravno varstvo športnega proletariata in omogoča neomejeno izkoriščanje delodajalcev na tem področju. Še več: 60. člen dovoljuje veriženje začasnih pogodb v razdobju deset let. Deset let, popolnoma legalno. Zakon o delovnih razmerjih, denimo, omejuje tovrstno veriženje in podaljševanje začasnih pogodb na razdobje dveh let. Kar vse to pomeni, je, da imamo pred seboj zelo nevaren precedens, ne samo za športno panogo, ampak za urejanje celotnega področja dela v tej državi. Kaj nam pomaga Zakon o delovnih razmerjih, kjer se predstavniki delavcev izpogajajo in izborijo za delavske pravice, če jih lahko vsakokratna Vlada in vsakokratni parlament kar tako preko zadnjih vrat prelisičita skozi panožne zakone. Zato v Združeni levici temu Zakonu o športu ostro nasprotujemo in smo ogorčeni, da je sploh ugledal parlamentarno proceduro. Kolege in kolegice iz koalicijskih poslanskih skupin pa pozivam še poslednjič, da glasujejo proti temu zakonu in s tem glasujejo proti brutalni vsesplošni prekarizaciji znotraj športne panoge. Tudi športniki so delavci. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 14. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Obveščam vas, da se bo 97. seja Kolegija začela čez 15 minut v sejni sobi 217, to je ob 11. uri in 5 minut. Zaključujem 30. sejo Državnega zbora.