Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 52. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena, drugega odstavka 60. člena in 93.a člena Poslovnika Državnega zbora in na podlagi odločitve Kolegija predsednika Državnega zbora, sprejete na 86. seji 4. 12. 2020. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanka in poslanci: Iva Dimic od 14. do 15. ure, Franc Rosec, dr. Franc Trček, Samo Bevk in Franc Kramar. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil kolegij, sta sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za sejo na daljavo najavili poslanki mag. Karmen Furman in Eva Irgl. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! V skladu z drugim in četrtim odstavkom 93.a člena Poslovnika Državnega zbora dnevni red seje Državnega zbora na daljavo določi Kolegij predsednik Državnega zbora s sklicem, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O FINANČNI RAZBREMENITVI OBČIN V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Boštjanu Koritniku, ministru za javno upravo.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani poslanke in poslanci! Danes se zaključuje dolga, res zelo dolga pot zakonodajnega predloga, ki bo občinam prinesel veliko olajšanje pri izvrševanju njihovih nalog in pristojnosti, ne le v teh nepredvidljivih časih epidemije, temveč dolgoročno. Priprava predloga, ki ga imate pred seboj v tretji obravnavi, se je začela že konec leta 2018, potekala vse leto 2019 in v letu 2020 pričakala obravnavo v tem cenjenem zboru. K rezultatom tega dolgotrajnega projekta sta prispevali kar dve vladi, sodelovalo je 7 ministrstev, dve vladni službi ter zavoda za zdravstveno ter pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Prav od začetka so aktivno sodelovala tudi vsa tri reprezentativna združenja občin. In nekoliko neskromno lahko rečemo, da je šlo za skoraj vseslovenski projekt. Namen projekta je bil na eni strani zmanjšati stroške občin, njihovih administrativnih bremen, na drugi strani pa seveda dolgoročno urediti tisto, kar je država vsa ta leta na nek način neustrezno urejala, nalagala občinam naloge, za to pa jim ni zagotavljala sredstev. Že v predhodnih obravnavah sem uvodoma poudaril, da so bila izhodišča za pripravo tega predloga predlogi reprezentativnih združenj občin, ki so predlagala pregled kar 61 predpisov. V ožjem izboru jih je ostalo 25 in polovica teh je zajeta v predlogu zakona, ki ga danes obravnavate. Ostali so v procesu dogovorov ali pa še čakajo na dialog med vlado in občinami. Prav to, medinstitucionalni dialog med dvema komplementarnima oblastema, med vlado in občinami, je dodana vrednost tega predloga, tega projekta v končni fazi. Odločnost in potrpežljivost, da prideta do odločitev, ki so še sprejemljiva za obe strani, sta bili lastnost pogajalcev. Ti so na številnih srečanjih iskali skupne rešitve. Rezultat njihovega dela nam je lahko za vzor. Predlagane rešitve so bile v dosedanji razpravi navsezadnje podprte skoraj plebiscitarno. Zakon o finančni razbremenitvi občin, ZFRO, posega v 12 področnih zakonov. Naj spomnim še na konkretne rešitve, ki jih prinaša. Prvotni predlog zakona je določila Vlada decembra 2019 in ta posega v 9 področnih zakonov. Predlog prinaša skupne učinke v višini 31 milijonov evrov, in sicer plačilo obveznega zdravstvenega zavarovanja za otroke do 18. leta starosti, ki se šolajo in niso zavarovani kot družinski člani, za brezposelne osebe državljane Republike Slovenije in tujce, ki jim je priznana pravica do socialne pomoči. Vse to prevzame država namesto občin. Zmanjšanje stroškov občin je v višini 19 milijonov in pol. Financiranje družinskega pomočnika prav tako prevzame država − zmanjšanje stroškov občin za 7,9 milijon evrov. Financiranje mrliško pregledne službe se prenese iz občin na državo − zmanjšanja stroškov tri milijone evrov. Izdelava potrdil o namenski rabi zemljišč bo tudi za notarje plačljiva, določi pa se tudi taksa za potrdilo o pogojih za spreminjanje meje parcele in zviša se upravna taksa za lokacijsko informacijo, ki bo odslej tudi za notarje plačljiva, s čimer se prihodki občin povečajo okvirno za četrt milijona evrov. Občina bo, kar je administrativna razbremenitev, lahko sprejela večletni program izobraževanja odraslih. Koalicijski poslanci so dodatno ob tem, torej ob obravnavi predloga, novembra 2020 prišli do še dodatnih razbremenitev občinskih proračunov s posegom v še tri dodatne zakone z amandmaji. Ti prinašajo še dodatnih 39 milijonov evrov. Gre za sofinanciranje občin z romskimi prebivalci, to je 6,05 milijona evrov postopoma v štirih letih. Poenostavitev kratkoročnega zadolževanja občin z vključitvijo v enotni zakladniški račun, določitev sredstev za uravnoteženje razvitosti občin v višini 6 % primerne porabe, to je v letu 2021 dodatnih 25,9 milijona evrov, sicer skupno letno 77 milijonov evrov. Sredstva za subvencioniranje neprofitnih najemnin prosilcem v celoti zagotavlja država, kar zmanjka stroške občin za 5,5 milijona evrov. Obveznost plačila nezgodnega zavarovanja, zavarovanja odgovornosti in pravne zaščite za gasilske službe prevzame država, kar zmanjša stroške občin za 1,9 milijona evrov. Skupni finančni učinki ZFRO in amandmajev bodo torej letno več kot 70 milijonov evrov. Cenjene poslanke in poslanci, s podpisom dogovora z združenji občin o višini povprečnine za leti 2021 in 2022 na 628,2 evra, ki bo v zadnjih 15 letnih podpisan zgolj štirikrat, smo kot vlada dokazali, da nam je več kot le mar lokalne samouprave, s predlaganim zakonom pa to še potrjujemo. Vesel bom, da boste predlagani predpis, ki prinaša pomemben premik v fiskalni avtonomiji slovenskih občin, danes podprl. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Lepo pozdravljeni vsi prisotni! V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli novelo zakona, kajti uživa široko podporo lokalnih skupnosti, občin, reprezentativnih združenj. Vzpostavljajo se ustreznejši pogoji za delovanje in razvoj občin, saj bodo slednje na boljšem za dobrih 70 milijonov evrov na letni ravni. Po eni strani gre za korak v pravo smer, da se popravijo nekatere pomanjkljivosti in anomalije, ki so do sedaj bremenile občinske proračune. Na ta račun so se zmanjšala sredstva za razne investicije v infrastrukturo ter v druge ukrepe za izboljšanje kvalitete življenja občanov in občank. Po drugi strani naj bi vlada zmanjšala stroške občin, je pa znižanje stroškov še vedno majhno glede na manko. Višina povprečnine še vedno ne zadošča, čeprav je s 1. majem začel veljati Zakon o zagotovitvi dodatnih likvidnosti gospodarstva za omilitev posledic epidemije covid-19, ki v 32. členu spreminja višino povprečnine na 623,96 evra. V Slovenski nacionalni stranki smo pričakovali veliko bolj konkretne prenose pooblastil iz občin na državo oziroma Republiko Slovenijo, ravno zaradi zahtevne materije in korenitega posega v 12 področnih zakonov. Je že res, da gre za finančno razbremenitev občin, vendar gre hkrati tudi za dodatno finančno obremenitev prebivalstva. Ne zdi se nam v redu, da se zviša upravna taksa za lokacijsko informacijo iz 22,70 na 35 evra. Veliko bo narejeno tudi za gasilce, kjer bo Republika Slovenija financirala nezgodno zavarovanje, zavarovanje odgovornosti in pravne zaščite. Zaradi dodatnih nalog Ministrstva za zdravje bo potrebno zaposliti nov kader, javnega uslužbenca, kjer bo strošek na letni ravni znašal 28 tisoč 300 evrov. Upam, da bo tudi kmalu v hram demokracije prišel Zakon o tujcih, kajti to, kar se sedaj dogaja, da so z eno zdravstveno kartico prihajali k zdravniku za celo družino, je res absurd. Če že pridejo k nam, naj tukaj delajo, ne pa da s seboj pripeljejo še ženo, kup otrok, ki uživajo denarno in socialno pomoč in druge socialne transferje. Prvenstveno se moramo zavzeti za naše državljane in državljanke Republike Slovenije. Pereč problem so tudi Romi, ki že sedaj hodijo k županu in zahtevajo denar, češ da država že namenja za njih sredstva, oni pa nič ne dobijo oziroma naj ga bi dobili še več. Urad letno namenja 650 tisoč evrov za kvazi aktivnosti izboljšanje položaja romske skupnosti, denar pa se v resnici steka v žepe določenim posameznikom. Skoraj 260 tisoč evrov od tega je namenjenih za 15-minutno oddaja na Radioteleviziji Slovenija, ob tem pa je stanje na terenu katastrofalno. Zato se naj denar raje nameni v infrastrukturo. Kot sem že na začetku povedal, v Slovenski nacionalni stranki bomo podprli zakon.
Hvala lepa. Ferenc Horváth bo predstavil stališče Poslanske skupine Italijanske in madžarske narodne skupnosti.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod minister, spoštovani kolegice in kolegi! Tisztet Hölgyeim és Uraim, mindenkit sok szeretettel köszöntök! Un cordiale saluto a tutti! V Poslanski skupini Italijanske in madžarske narodne skupnosti podpiramo Predlog zakona o finančni razbremenitvi občin, saj prinaša zmanjšanje stroškov občin za izvajanje zakonskih nalog, hkrati pa povečuje nekatere prihodke občin ter zmanjšuje administrativne postopke. Država je do sedaj na občine z zakonskimi akti prenašala določene naloge, zanje pa v povprečju ni zagotavljala dovolj sredstev ter s tem občinam naložila finančna bremena, za katera v proračunu ni bilo kritja. Do tega je prihajalo tudi zaradi tega, ker v izračunu za povprečnino niso bili vključeni nekateri stroški, ki so bremenili posamezno občino zaradi financiranja pravic določenih kategorij njenih prebivalcev, predvsem nakazila socialnih transferjev za ranljive skupine. Tako je občinam, ki so imele ta problem, posledično ostalo manj sredstev za investicije in za nove naložbe. Občine po prejetju omenjenega zakona, na primer, ne bodo več izplačevale obveznosti, ki so po svoji naravi državne. Nekateri prihodki občin pa se bodo povečali zaradi ukinitve nekaterih sprostitev. Zakon bo razbremenil občine, kar pa bo posledično vplivalo tudi na boljše blagostanje državljanov, zato poslanca italijanske in madžarske narodne skupnosti zakon podpirava. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani, vsem zbranim prav lep pozdrav! Danes v SDS z veseljem pozdravljamo dejstvo, da popravljamo dolgoletno krivico, ki se je dogajala slovenskim občinam. V preteklosti so vlade vedno znova nalagale nove in nove obveznosti, ki so jih morale občine uresničevati kot lokalne skupnosti, po drugi strani pa jim ni zagotovila za to dovolj dodatnih sredstev. Sedaj je pred nami zakon, ki razbremenjuje slovenske občine za skupaj 71 milijonov evrov. Če upoštevamo dejstvo, da je ta vlada izpogajala na evropski ravni največjo višino investicijskih sredstev do zdaj, in so ta sredstva dosegljiva tudi za investicijske namene slovenskim lokalnim skupnostim, torej občinam, če upoštevamo, da smo zagotovili ustrezno višino povprečnine in da je sedaj občinam na razpolago največja višina investicijskih sredstev v zgodovini in k temu dodamo še teh 71 milijonov, lahko ugotovimo, da še nikoli do zdaj niso občine razpolagale s toliko sredstev za svoj razvoj, za investicije, za lokalno skupnost, za svoje občanke in občane. V SDS bomo ta zakon zato z veseljem podprli.
Hvala lepa. Rudi Medved bo predstavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice in kolegi! Financiranje občin je za iskanje političnega prestiža izjemno hvaležna tema. In razprava o zakonu o finančni razbremenitvi občin se temu seveda ni izneverila. V vrstah vladajoče koalicije je tekla med samo razpravo prava tekma, kdo bo s čim več presežniki olepšal sedanji položaj občin, kdo bo bolj pompozno poudaril zgodovinskost trenutka, ki je za občine nastopil pod sedanjo vlado. A dejstvo ostaja. Zakon o finančni razbremenitvi občin je skoraj natanko pred letom dni potrdila in poslala v parlament vlada Marjana Šarca. Urejanja financiranja občin smo se lotili skupaj s tistimi, ki na te probleme opozarjajo, torej z občinami. In ne bom govoril o zgodovinskosti tedanjega trenutka, zanesljivo pa gre za prelomno točko. Po desetletjih nenehnega obremenjevanja občin z novimi in novimi finančnimi obveznostmi smo obrnili tok v nasprotno smer. Skupaj z občinami smo začeli razčiščevati, kateri so tisti neupravičeni stroški, ki jih je država naložila občinam. Mnoga tovrstna bremena je država prevalila na občine, ne da bi te zanje sploh vedele v času sprejemanja zakonov in predpisov. Zakaj? Ker ni bilo dialoga. V vladi Marjana Šarca smo se trudili na eni strani zmanjšati stroške občin, na drugi pa urediti sistem financiranja občin tako, da višina povprečnine ne bo odvisna od volje vsakokratne oblasti, da končamo prakso vsakoletnega barantanja, ki pravzaprav niti ni imelo veliko skupnega z realnimi potrebami občin, pač pa, kdo bo na tej tržnici močnejši. Višek tega barantanja je bilo sprejemanje proračuna za leto 2020. Kljub najvišje odmerjeni povprečnini dotlej, ste tedanje opozicijske stranke dvigale lestvico in barantale. Povprečnina je seveda izredno hvaležno polje za iskanje všečnosti pri županih. To ste, tedanja opozicija, demonstrirali ob sprejemanju rebalansa proračuna za leto 2019. Vlada Marjana Šarca je takrat dosegla sporazum z občinami v višini povprečnine, a je Državni svet, ki ga obvladuje SDS, prav zaradi povprečnine izglasoval veto na proračun. V isti sapi, ko ste terjali višjo povprečnino, ste proračun zaradi domnevnega kršenja fiskalnega pravila poslali na Ustavno sodišče. Ne gre skupaj, a ne? Je pa bil to klasičen primer nagajanja vladi in zabijanje klinov zaupanja med občinami in vlado. Izkazalo se je sicer, da proračun ni bil neustaven, izvrševanju proračuna pa je dalo Računsko sodišče prvič doslej pozitivno mnenje. Ampak to se hitro pozabi ob poudarjanju, kako je ta vlada v času epidemije dvignila povprečnino na zakonsko raven, kar tudi ni res. Za letos je bil na zakonski ravni znesek povprečnine in bila je najvišja doslej, ampak javne finance so bile kljub rekordnemu proračunu za časa vlade Marjana Šarca pod hudim pritiskom fiskalnega pravila. Zdaj vladajoči ste ob več kot 4 milijardnem primanjkljaju pač pogrešili še tistih nekaj 10 milijonov na račun zvišanja povprečnine pa še nekaj 10 dodatnih milijonov za zmanjšanje stroškov za rešitve, ki so bile pripravljene tudi že v času vlade Marjana Šarca, ampak ravno zaradi omejitev fiskalnega pravila takrat niso bile vnesene v ta zakon. Financiranje občin je financiranje in zadovoljevanje potreb vseh državljank in državljanov, zato mora biti neodvisno od vsakokratne oblasti. Proces za dosego tega smo vladi Marjana Šarca začeli, ne vem pa, ali zdaj teče dalje. Dobro bi bilo, da teče. Da bi izčistili financiranje občin, pometli z navlako, ki jo je med stroške občin natresla država, je torej nastal ta zakon o finančni razbremenitvi občin, ki ga bomo v Listi Marjana Šarca tudi podprli.
Hvala lepa. Predrag Baković bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Bržkone se bo zahtevno covidno leto 2020 za vse župane in županje 212 občin, od tega 11 s statusom mestnih občin, končalo malce bolj radostno in še z večjimi razvojnimi ambicijami za naslednja leta. Z današnjim glasovanjem o Predlogu zakona o finančni razbremenitvi občin se končuje sklepno dejanje enoletne obravnave zakona, katerega cilj je vseskozi bil finančno razbremeniti občine tistih obveznosti, ki so po pristojnosti narave v državni ingerenci, povečati njihove prihodke, opustitev administrativnih postopkov. Po prvotnem predlogu je bila finančna razbremenitev občin ocenjena na okoli 30 milijonov evrov, z dodatno sprejetimi amandmaji pa se je ta vrednost povišala na nekje 70 milijonov evrov. In če so lokalne skupnosti večino proračunskih sredstev porabile za izvajanje zakonskih nalog, bodo po novem lahko večji delež namenile tudi investicijam. Za investicije, ki bodo predvsem v dobrobit vsem občankam in občanom. Za investicije, ki bodo prispevale k izboljšanju bivalnega okolja, k razvoju kraja, tudi na gospodarskem področju, in s tem preprečevali izsiljevanje v druge gospodarske infrastrukturno razvitejše lokalne skupnosti. Hkrati pozdravljam tudi predlog, da bodo občine, ki imajo na svojem območju romska naselja deležne nekaj več sredstev, točneje 3,5 % od primerne porabe. V razpravah, ki so bile ob sprejemanju tega zakona, je seveda prišlo do nekih razhajanj, kar se tiče, kako in na kakšen način in katere so tiste občine, ki bodo to dobile. Socialni demokrati smo se zavzemali, da bi se to vezalo na institut romskega svetnika v občinskem svetu, pa vendarle pri tem nismo bili uspešni. Zato tukaj apeliram tudi na Urad za narodnosti, ki bo na nek način varuh teh sredstev, da v bodoče tudi nekako drži nadzorstveno funkcijo glede tega, kako in na kakšen način se bodo ta sredstva dodeljevala. Kakorkoli že, Socialni demokrati bomo zakon o finančni razbremenitvi občin soglasno podprli, kajti prepričani smo, da bodo lokalne skupnosti na podlagi tega zakona s svojo aktivnostjo in investicijskimi cikli veliko pripomogle h krepitvi gospodarske rasti in blaginje države, kar se je izkazalo že v neki drugi krizi. Prav tako bodo lokalne skupnosti lahko agresivneje pristopile k uspešnejšemu črpanju sredstev, ki jih Evropska unija namenja za razvoj. Lokalna samouprava oziroma občine smo pravzaprav ljudje, ki tam živimo in delamo. V tem posebnem kriznem času pa smo spoznali in spoznavamo, da si v lokalnih okoljih lahko bolje in lažje pomagamo. Razvita in povezana lokalna okolja pripomorejo tudi k boljšemu vzdušju in zdravju ljudi, zato je še kako pomembno, da bodo ta sredstva porabljena za dobrobit ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Državni zbor je na 48. izredni seji v okviru druge obravnave predloga zakona sprejel amandmaje k več kot desetini členov, zaradi česar je morala Vlada pripraviti besedilo za tretjo obravnavo, današnjo obravnavo. Naj še enkrat spomnimo, da so bili z amandmaji poslanskih skupin koalicije v predlog vneseni nekateri popravki in spremembe, ki so bili plod sodelovanja oziroma opozoril Zakonodajno-pravne službe, poleg tega pa so bili sprejeti tudi vsebinski amandmaji, s katerimi se je v predlog zakona vneslo še nekatere dodatne ukrepe za finančno razbremenitev občin. Tudi te bo krila država iz državnega proračuna. S tem smo v največji meri, v meri, ki jo pač dopuščajo javne finance, sledili dvema osnovnima namenoma zakona, to je zmanjševanju stroškov občin in državnemu financiranju nekaterih nalog, za katere so do sedaj morale zagotavljati sredstva občine v celoti ali pa so si to breme delile za državo. Z zakonom se torej na raven države vrača naloge, ki po svoji osnovni funkciji ne bi smele nikoli biti v pristojnosti občine. Ob tem predlagani zakon občine razbremenjuje nekaterih stroškov, povečuje nekatere njihove prihodke in s tem tudi veča njihov investicijski razvojni potencial. Prvotni predlog je posegel v devet zakonov, današnje besedilo v 12 zakonov. Prav tako so se povečali tudi prihranki, in sicer iz prvotnih 31 na skoraj 71 milijonov evrov. Naj še enkrat omenim finančne posledice nekaterih ukrepov, ki smo jih v predlog zakona vnesli z amandmaji koalicije, in sicer gre za dodatnih 6 milijonov evrov za sofinanciranje občin z romskim prebivalstvom, dodatnih 25,9 milijona evrov v letu 2021 za uravnoteženje razvitosti občin, zmanjšanje stroškov občin za 5,5 milijona evrov za subvencioniranje neprofitnih najemnin prosilcem in zmanjšanje stroškov občin za 1,9 milijona za plačilo nezgodnega zavarovanja, zavarovanja odgovornosti in pravne zaščite za gasilske službe in tako naprej. Združenje občin nas seveda poziva, da predlog zakona sprejmemo še v tem letu, saj bi se določeni ukrepi morali začeti uporabljati že s 1. januarjem, drugi pa se bodo uporabljali s prvim dnem v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem bo zakon uveljavljen. V nasprotnem primeru bodo omenjeni finančni učinki za občine seveda manj ugodni oziroma nižji, kot je bilo načrtovano. Zato bomo v Poslanski skupini SMC predlog zakona seveda podprli. Na koncu pa bi se radi seveda tudi zahvalili najprej prejšnjemu ministru za javno upravo gospodu Medvedu kot tudi sedanjemu ministru gospodu Boštjanu Koritniku iz vrst SMC, ki ne samo, da sta vzpostavila res partnerski odnos med vlado in reprezentativnimi združenji občin, ampak sta po našem mnenju storila velik in nepovraten korak k zagotovitvi večje finančne avtonomije občin. Z višjo povprečnino in s tem zakonom se skorajda v celoti približujemo cilju, da bodo imele občine za svoje naloge pokrite stroške. Seveda pa v SMC pričakujemo, da bo delovna skupina, ki je sestavljena iz predstavnikov Vlade in predstavnikov reprezentativnih združenj občin, svoje delo za zmanjševanje stroškov za delovanje občin nadaljevala. Vlado oziroma ostale člane Vlade pa želimo opozoriti na izjemno previdnost pri oblikovanju področne zakonodaje, zato da naša prizadevanja za finančno razbremenitev občin v prihodnosti ne bodo razvrednotena. Da se nam ne bo tako kot v preteklosti dogajalo, da se predlaga zakonodaja, ki občinam nalaga nove naloge in jih s tem finančno obremenjuje, brez da bi se jim za opravljanje novih nalog zagotovila ustrezna sredstva. Kot rečeno, predlog zakona bomo v SMC podprli.
Hvala lepa. Nataša Sukić bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav! Pred nami je zakon, ki je že dolgo v proceduri. Pripravila ga je že prejšnja vlada, nova pa ga je to jesen končno poslala v Državni zbor. Koalicijske stranke so izkoristile bogate državne proračune v letošnjem in v naslednjih letih in nas zasule z amandmaji, da se prikupijo svoji volilni bazi. Zakonodajni postopek je bil takoj izveden v za to vlado značilno kaotičnem odnosu do pravnega reda in veljavnih postopkov. Na srečo je na koncu Vlada le uredila končno verzijo zakona, ki je zdaj pred nami. Kot je pod to vlado že običaj, je tudi v tem zakonu ena določba, ki ne pomeni finančne razbremenitve občin, temveč finančno obremenitev občanov. Govorimo o podražitvi upravne takse za lokacijsko informacijo in uvedbo nove takse. Za izdelavo potrdila o pogojih za spreminjanje meja parcele se bo od slej prva taksa dvignila iz dosedanjih 22,70 evrov na 35 evrov, dodatna nova taka pa bo znašala 22,70 evrov. Vseeno pa zakon prinaša prepotrebne finančne razbremenitve za občine, ki jim je do sedaj država dodeljevala nove in nove naloge, ne da bi zanje zagotovila ustrezno financiranje. Čeprav gre za gasilske ukrepe, ki v resnici ne rešujejo osnovnih problemov lokalne samouprave, bomo v Levici zakon podprli, saj ga razumemo kot korak v pravo smer. Določene naloge se bodo prenesle na državo in na ta način bodo občine kadrovsko in finančno razbremenjene. S tem bo nekaterim občinam omogočeno znižanje zadolženosti, drugim pa izvedba projektov iz njihovih pristojnosti ali, denimo, preprečitev podražitve vrtcev in podobno. V tem trenutku je najpomembneje zagotoviti občinam več denarja za njihovo delovanje. A kot rečeno, poseg v večje število zakonov sicer finančno olajša pritisk stroškov na občinske proračune, ne rešuje pa sistemskih težav izvajanja lokalne samouprave. Po našem mnenju je potrebna korenita reforma odnosa med centrom in periferijo, ki po izkušnjah od drugod običajno traja slabo desetletje. Njen namen mora biti ustvarjanje enakih možnosti za vse, torej čimprejšnja regionalizacija Slovenije z ustanovitvijo manjšega števila avtonomnih regij, ki bodo sposobne odgovarjati na bodoče izzive družbeno-prostorskega razvoja. Drugič, premislek o obveznih nalogah občin ter njihova kategorizacija, ki naj bo osnova za oblikovanje vzdržnega modela financiranja v skladu z obsegom dodeljenih nalog. Tretjič, dodelitev manjšega števila nalog razvojno prikrajšanim občinam, a več denarja za njihovo udejanjanje, s čimer občine dobijo možnost za odpravo razvojnega zaostanka. Četrtič, prenos obveznih nalog, na primer financiranja vzgoje in izobraževanja, ki najbolj obremenjujejo občinske proračune in ki se jih da do nastanka regij učinkoviteje reševati v širšem okviru na državni ravni. Petič, določitev jasnega nabora nalog mestnih občin ter zagotovitev stabilnega vira njihovega financiranja. Šestič, sistemsko spodbujanje medobčinskega sodelovanja skozi širjenje možnosti ustanavljanja medobčinskih skupnih služb. Na tem bi moral biti torej fokus vsake vlade, ne pa, da se zgolj mašijo luknje in iščejo všečne, kratkoročne rešitve. A kot rečeno, v Levici bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Blaž Pavlin bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi, lep pozdrav! Krščanski demokrati smo že od uvedbe lokalne samouprave vseskozi podpirali delovanje občin, prizadevanja za skladen regionalni razvoj vseh predelov Slovenije. Zavzemamo se za samostojnost občin, vključno s finančno avtonomijo, ki varuje lokalno samoupravo pred neupravičenimi posegi države. Z namenom optimizacije stroškov občin bomo predvsem manjše občine spodbujali, tudi finančno, k ustanavljanju organov skupnih občinskih uprav. Če država prenese na občine naloge iz svoje pristojnosti, jim mora zagotoviti za to tudi potrebna finančna sredstva. Z zakonom o finančni razbremenitvi občin se z zakonom na državo prenašajo tiste obveznosti, ki bi po svoji naravi morale biti finančni strošek države. Stroški občin za izvajanje obveznih, z zakonom določenih nalog, so se iz leta v leto povečevali, višina povprečnine pa temu ni v celoti sledila. Občine tako niso zmogle tekoče poravnavati vseh obveznosti, ostalo jim je tudi premalo sredstev za izvedbo razvojnih projektov in izboljševanje lokalne infrastrukture. Z zamenjavo vlade so nastali pogoji, da se prisluhne tudi potrebam občin. Tudi za občine se je tako našel prepotreben denar. Povprečnino za leto 2020 smo spomladi dvignili iz 589,11 na 623,96 evra, za leti 2021 in 2022 pa bo ta znašala 628,2 evra. Povprečnina bo tako kar za 40 evrov višja, kot je bila pred nastopom te vlade. Od višine povprečnine je v veliki meri odvisno, koliko so občine finančno neodvisne in do kakšne mere bodo lahko reševale potrebe svojih občanov. Predloga zakona o finančni razbremenitvi občin, ki ga je pripravila prejšnja vlada, smo v drugi obravnavi še nekoliko izboljšali, zato bo prihranek občin še višji, nekje do 71 milijonov evrov. Tako bodo do dodatnega denarja upravičene občine, ki imajo evidentirano romsko naselje. Prav tako bodo dodatne finančne spodbude prejele občine, ki imajo skupne občinske uprave. Ministrstvo za obrambo je v dogovor z Gasilsko zvezo in poklicnimi gasilci pripravilo predlog sprememb Zakona o gasilstvu in Zakona o varstvu pred požarom, ki sta sedaj vključeni v zakon o finančni razbremenitvi občin. Zaradi večje varnosti gasilcev se po novem odpravlja neurejenost področja gasilskih zavarovanj in uvajajo standardizirana gasilska zavarovanja. Še enkrat bi se na tem mestu zahvalil obrambnemu ministru mag. Mateju Toninu in državnemu sekretarju Damjanu Jaklinu za dosežen dogovor z gasilci in Združenji občin ter pripravo sprememb predloga zakona. Zavarovanj ne bodo več krile občine, temveč Republika Slovenija. V primeru, da lokalne skupnosti sklenejo standardizirana gasilska zavarovanja tudi za vozila, opremo in objekte, bo država financirala tudi ta zavarovanja. Občine bodo tako finančno razbremenjene, kar pomeni, da bo več denarja za razvoj tam, kjer je najbolj potreben, in to je v lokalni skupnosti. Vlada je na predlog ministra za obrambo sprejela tudi sklep, da lahko ministrstvo razdeli slovenskim občinam 6,5 milijona evrov za borbo proti epidemiji covid-19 v letošnjem letu. Za konec še nekaj izračunov, koliko sredstev več bodo občine prejele v letošnjem in naslednjem letu. Višja povprečnina v letu 2020 pomeni 73 milijonov evrov več denarja. Višja povprečnina v letu 2021 pa 81 milijonov evrov več. Razbremenitev zaradi sprejema zakona o finančni razbremenitvi občin − 71 milijonov evrov manj obveznosti. 6,5 milijonov evrov za kritje stroškov, ki so jih imele občine za borbo proti epidemiji. Skupno torej 232 milijonov evrov več za višjo kvaliteto življenja v vseh slovenskih občinah v letih 2020 in 2021. Poslanci Nove Slovenije bomo predlog zakona tudi v tretji obravnavi podprli.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani! V demokracijah ima lokalna samouprava pomembno vlogo. Pogoj za uspešno delovanje države so tudi stabilne lokalne samouprave, ki so sposobne izpolnjevati svoje, z zakonom določene naloge, zato pa potrebujejo jasne razvojne cilje in seveda tudi ustrezna sredstva za doseganje le teh. Sprejetje zakona o finančni razbremenitvi občin je v času epidemije covid-19 še večjega pomena, saj se lokalne skupnosti soočajo z znatnimi izpadi dohodkov. Predlog zakona s sprejetimi amandmaji posega v 12 področnih zakonov in bo imel za občine kar nekaj pozitivnih učinkov. Deležne bodo precejšnje razbremenitve v finančnem smislu, skupno bodo prihranile okrog 70 milijonov evrov. Zakonodaja namreč občinam nalaga kar lepo število obveznosti, ki so jih dolžne izpolnjevati. Teh obveznosti je iz leta v leto več, povprečnine za izpolnjevanje le-teh pa v zadnjih letih ne zadostujejo. Prenos nekaterih obveznosti na državo bo tako pomenil velik korak k večji finančni stabilnosti in posledično k večji avtonomiji lokalne samouprave. Vendar je ob tem potrebno povedati tudi to, da je konsolidiran državni dolg konec lanskega leta 2019 znašal 31 milijard 744 milijonov, od tega so imele občine skupaj 870 milijonov dolga. Državni proračun, iz katerega se bo pa zdaj to napajalo, je pa imel 28 milijard 650 milijonov dolga. No, prinaša pa še nekaj, ta zakon. Zmanjšale se bodo nekatere birokratske omejitve pri nekaterih postopkih, s predlaganimi rešitvami pa se bodo nekateri neposredni prihodki občin tudi povečali. Prostor za izboljšanje in dodatne razbremenitve lokalne samouprave še obstaja in v prihodnje se bo treba prizadevati, da bomo nadaljevali pot, ki smo jo s tem zakonom začrtali. Zakon o finančni razbremenitvi občin je v čakalni vrsti že eno leto in v Poslanski skupini SAB smo kar zadovoljni, da je predlog danes končno dočakal to zadnjo fazo. V SAB si želimo učinkovite, kakovostne in transparentne lokalne samouprave v službi občanov, zato bomo predlog zakona tudi danes podprli. Hvala.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Osnova učinkovitega delovanja občin je konsistenten sistem financiranja z ustreznim obsegom finančnih virov, ki je sorazmeren s pristojnostmi lokalnih oblasti, ter ustrezen sistem proračunskega upravljanja. Urejanje razmerij med državo in lokalnimi oblastmi je kontinuiran proces, v katerem se nenehno dograjuje celota razmerij, ki so pogosto v konfliktu in medsebojni konkurenci za omejene finančne vire. Sistemski viri sredstev pogosto predstavljajo omejitve v hitrejšem razvoju lokalnih skupnosti, medtem ko na drugi strani pričakovanja in zahteve občanov po kakovostnejšem javnem standardu nenehno rastejo. Lokalna samouprava je eden od stebrov demokracije in zato pomembno merilo za presojo demokratičnega razvoja države. Usklajenost med praktično delujočimi skupnostmi v prostoru ter njihovo pravno institucionalizacijo je neizogibni pogoj vpliva na uspešnost lokalnih skupnosti pri zadovoljevanju potreb, ki zadevajo prebivalce občine, in na demokratično reševanje krajevnih problemov, javnih zadev lokalnega pomena. Poslanci Poslanske skupine Desusa pri tem izpostavljamo načelo koneksitete. Enostavno rečeno to pomeni, da mora tisti, na primer zakonodajalec, ki drugemu, v našem primeru inštitucij lokalne samouprave, naloži odgovornosti za opravljanje določenih nalog, temu zagotoviti tudi ustrezna sredstva. Iz gledišča občin prideta v poštev dve načelno enakovredni izbirni možnosti za razrešitev tovrstne zadeve, da povzročitelj naloge občinam hkrati zagotovi pokritje stroškov za izvajanje naloge, tako da to ne vpliva na delovanje občinske samouprave, ali pa da ne dodeli nobenih sredstev za ta namen in omogoči občinam, da same predpišejo davščine za pokrivanje stroškov. Zakon o finančni razbremenitvi občin je element fiskalne decentralizacije. Decentralizacija odločanja o javnih zadevah opredeljuje razmejitev nalog, pristojnosti in finančnih virov med centrom in lokalno ravnijo. Osnovni namen fiskalne decentralizacije je zagotovitev učinkovitega usklajevanja interesov in mobilizacije razvojnih potencialov v lokalnih sredinah. Decentralizacija temelji na predpostavki, da je učinkovito politično odločanje in učinkovita preskrba javnih dobrin dosežena takrat, ko jih zagotavlja tisti nivo oblasti, ki je ljudem najbližje. Lokalna oblast pri razreševanju javnih lokalnih zadev izhaja iz boljšega poznavanja problemov lokalnega okolja in ima s tem možnost za učinkovitejše razreševanje teh problemov. Zato decentralizacija polega prerazporeditve finančnih virov pogojuje na drugi strani ustrezen nadzor nad poslovanjem lokalnih skupnosti z opredelitvijo pravil proračunske porabe, preglednega finančnega menedžmenta in vzpostavitev odgovornosti lokalnih oblasti. Osnovni namen fiskalne decentralizacije je doseganje večjih narodno-gospodarskih koristi, merjenih z gospodarsko rastjo in socialno enakostjo, ter učinkovitejše zagotavljanje lokalnih javnih dobrin, kot če bi jih zagotavljala centralna oblast. Bistveno je, da so decentralizirane enote finančno avtonomne in samostojno odločajo o pridobivanju in porabi finančnih virov za svoje delovanje. To pomeni, da morajo imeti zagotovljen zadosten obseg pretežno lastnih virov, da lahko z njimi pokrivajo stroške za izvajanje svojih zakonskih pristojnosti ter možnost odločanja o njihovi uporabi. Finančni učinki predloga zakona so skozi zakonodajni postopek narasli iz 32 milijonov evrov na 71 milijonov evrov v korist občin. Realizirani prihodki občinskih proračunov za leto 2019 so znašali 2 milijardi in 232 milijonov evrov, tako da teh 71 milijonov pomeni 3,18 % realizacije v preteklem letu. To je tudi tisto, kar je potrebno vedeti. Poslanci Poslanske skupine Desus pa vemo iz lastnih izkušenj tudi to, da so občine učinkovit mehanizem gospodarjenja z javnimi sredstvi, zato bomo predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Poslanki, ki na seji sodelujeta preko aplikacije, pa še posebej prosim, da preverita svoji povezavi. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu in na seji Državnega zbora, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, kolega Rudi Medved.
Hvala lepa. V Poslanski skupini LMŠ želimo vnovič spomniti in poudariti, da je iz dialoga med občinami in vlado Marjana Šarca nastal ta zakon o finančni razbremenitvi občin in da se je prvič zgodilo, da je vlada nenehno obremenjevanje občin z novimi izdatki obrnila v nasprotno smer. Tisto, kar pri utemeljevanju trenutnega stanja na področju financiranja lokalne samouprave izstopa, je seveda nenehno poudarjanje, da so povprečnine višje, kot so bile sprva določene. Seveda so višje, saj za primanjkljaj v proračunu ni nobenih omejitev. In da so razbremenitve občin še višje, kot jih je sprva predvidel ta zakon. Seveda so še višje, saj za primanjkljaj v proračunu ni nobenih omejitev. Ampak to ni nič zgodovinskega. Nič zgodovinskega ni v tem, zgodovinski pa je proračunski primanjkljaj. In izražamo samo skrb, kako bo v prihodnje teklo financiranje lokalne samouprave, ko bo zmanjkalo, ko ne bo kje vzeti. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca bomo sicer ta zakon podprli, saj smo skupaj z občinami v prejšnji vladi vložili veliko energije vanj in uveljavili dialog kot temelj odnosa med državo in lokalo samoupravo.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine NSi.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, dragi kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije bo zakon o finančni razbremenitvi občin podprla. Na tej točki bi se rad zahvalil našemu kolegu, prej ministru, gospodu Rudiju Medvedu, ki je, to je treba priznati, nastavil dobre nastavke za nadgradnjo tega zakona. In seveda gre zahvala tudi sedanjemu ministru gospod Boštjanu Koritniku, ki je s tem zakonom danes pritekel v ciljno ravnino. In sem vesel, mi smo veseli tako enotne podpore. Lokalne oblasti so eden glavnih temeljev vsake demokratične ureditve. In načelo subsidarnosti je eno ključnih načel Evrope, Evropske unije. In mi smo doma v Evropi. Ne gre sedaj za to, koliko je koalicija ali opozicija pomagala izboljšati ta zakon, dejstvo je, da je ta nadgradnja izdatna. In tukaj tudi zahvala vsem koalicijskim partnerjem. Bili smo enotni in z učinkovitimi ukrepi smo resnično ta zakon tudi nadgradili. In danes res, če potegnemo črto in seštejemo dodatne finančne vire lokalnim skupnostim, občinam, upoštevajoč dvig povprečnine za leto 2020, dvig povprečnine za leto 2021, potem ta zakon, približno 71 milijonov, potem sklep Vlade na podlagi predloga Ministerstva za obrambo in tako naprej in tako naprej pridemo do dobrih 232 milijonov evrov za slovenske občine v letošnjem in v naslednjem letu. Vesel sem, da vidim v tem zakonu tudi elemente skladnega regionalnega razvoja. To je naloga, ki nas, dragi kolegice in kolegi, še vse čaka. Skladni regionalni razvoj nam še ne teče dobro in ne gre dobro od rok. Vesel sem tudi, da je ta vlada uspela doseči sporazum z občinami glede povprečnin. To je zelo pomembno. In verjamem in upoštevajoč, da so prav občine s svojimi projekti reševale prejšnjo finančno perspektivo, beri kohezijo, da se v lokalni skupnosti praktično vsak evro dvakrat obrne, preden se potroši. Zato nimam nobenih skrbi, ko dvignem roko oziroma glasujem za, tako bomo naredili v Poslanski skupini Nova Slovenija, za ta zakon. Včasih me kdo vprašuje, ko to komuniciramo, ja, kaj bom pa jaz kot občan imel od tega zakona. Moj odgovor je, ravno toliko, kot bo odločil občinski svet, torej občinski parlamentarci. Hvala lepa.
Hvala lepa. Marko Bandelli ima besedo v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsedujoči. Finančno razbremenitev občin seveda podpiramo, ker bo prispevalo absolutno k večji stabilnosti in učinkovitosti lokalnih skupnosti. Občine so preobremenjene. In to vemo. Naj bo to tudi prvi korak, konkreten korak za pomoč občinam. 20 let smo jim samo nalagali obveznosti. To je pohvalno, seveda, že v naši vladi smo začeli s tem, da smo razumeli problematiko občin, in sedaj hvala tudi temu ministru, ki je konkretno naredil prvi korak, konkreten korak v to smer. Naj bo to začetek in tudi naprej bo treba še razmišljati, da jih razbremenimo. V naši poslanski skupini bomo seveda potrdili ta zakon enotno. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Potem pa glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 52. izredno sejo zbora.