Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 5. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospod Jožef Horvat, gospod Mirko Brulc po 17. uri in pa mag. Lejla Hercegovac. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ DRŽAVLJANOM DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, EVROPSKEGA GOSPODARSKEGA PROSTORA IN ŠVICARSKE KONFEDERACIJE ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV OZIROMA DEJAVNOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, to je državni sekretarki gospe Patricii Čular, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Prosim.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Kot je bilo povedano, današnja točka je Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji. Predlagan je skrajšani postopek, in sicer je glavni cilj dopolnitve zakona njegova uskladitev z evropskimi predpisi na področju priznavanja poklicnih kvalifikacij. Sama dopolnitev gre v smeri, ki omogoča razširitev kroga upravičencev do postopka priznavanja poklicnih kvalifikacij, vzpostavljenega na podlagi direktive 2005/36/ES. Ta direktiva razširja upravičence še na visoko kvalificirane državljane tretjih držav, državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki se jim prizna status begunca, ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, potem državljane tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas in državljane Evropske skupnosti in njihove družinske člane, ki imajo pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Z dopolnitvijo zakona bomo torej omogočili državljanom tretjih držav s pridobljenimi statusi na podlagi omenjenih direktiv lažji dostop do opravljanja reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji, saj bodo s tem ti novi upravičenci pridobili dostop do poenostavljenih cenejših in predvsem krajših postopkov, vzpostavljenih na podlagi direktiv. Predlog zakona za državni proračun in druga javna finančna sredstva nima finančnih posledic. Hvala.
Hvala lepa, gospe državni sekretarki. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Alenki Jeraj. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 4. seji 20. 6. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku, o čemer je odločal Kolegij predsednika Državnega zbora na 17. redni seji. Tako se je zakon obravnaval skladno s 142. členom poslovnika po skrajšanem postopku. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in zakonodajnotehničnega vidika. K predloženemu besedilu je podala pripombe k 1. in 2. členu, na podlagi teh pripomb je bil vložen amandma poslanskih skupin koalicije, ki sledi mnenju Zakonodajno-pravne službe. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je v svojem mnenju podprla sprejetje predloga zakona, hkrati pa pozvala zakonodajalce k bolj premišljenemu prenosu evropskih zakonodajnih določb v slovenski pravni red ter k vnaprejšnjemu predvidevanju in iskanju načinov za omejitev negativnih posledic odpiranja trga dela za posamezne skupine reguliranih poklicev. Predstavnik predlagatelja je v uvodni obrazložitvi povedal, da je razlog za dopolnitev zakona uskladitev predpisa z evropsko zakonodajo, področje priznavanja poklicnih kvalifikacij je trenutno zelo aktualno, saj se omenja v vseh pomembnejših evropskih dokumentih kot področje, ki mu je treba nameniti več pozornosti. Aprila 2011 je bil sprejet tudi Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast, ki vključuje tudi pobudo za večjo mobilnost državljanov in kot ključni ukrep navaja zakonodajo v zvezi s posodobljenim sistemom priznavanja poklicnih kvalifikacij. Cilj je poenostavitev postopkov medsebojnega priznavanja kvalifikacij mobilnih delavcev, posodobitev zakonodajnega okvira, preučitev reguliranih poklicev dejavnosti ter okrepitev zaupanja in sodelovanja med državami članicami. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je v svoji predstavitvi povedal, da vloženi amandma povzema pripombe, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba. Članice in člani odbora so se strinjali z uskladitvijo predlagane dopolnitve zakona z evropskim pravnim redom in soglasno sprejeli vloženi amandma koalicije. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Iva Dimic v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovana predstavnica vlade, kolegi poslanci in poslanke! Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje regularnih poklicev oziroma dejavnosti v Sloveniji podprli. Novela tega zakona pomeni vsebinsko uskladitev z evropsko zakonodajo na področju priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje regularnih poklicev in dejavnosti. Takšna novela zakona je potrebna zaradi vsesplošnih potreb po večjem pritoku predvsem kvalificirane delovne sile iz tretjih držav v Evropsko unijo in Slovenijo, da se doseže in ohranja čim večja konkurenčnost gospodarstva. V Evropski uniji in v Sloveniji obstaja deficit visoko kvalificiranih delavcev predvsem s področja medicine, znanosti in informacijske tehnologije. To vrzel bo možno zapolniti s prilivom kadrov iz tretjih držav. V Novi Sloveniji se zavedamo, da je rešitev za izpolnjevanje vrzeli deficitarnih poklicev s prilivom delovne sile iz tretjih držav kratkoročna rešitev. Na daljši rok bo treba izobraževanje deficitarnih poklicev reševati na nacionalnem nivoju z ustreznejšim številom vpisov na visokošolske, univerzitetne in podiplomske študije, ki izobražujejo takšne deficitarne poklice. Pri tem mislim predvsem na področje medicine in tehniške fakultete. Ustvariti bo treba takšne razmere, da ne bo prihajalo do množičnega bega možganov iz Slovenije na tuje trge, do česar prihaja v zadnjem času, ko se gospodarska kriza v Sloveniji tako močno poglablja. V tej smeri bomo poslanci Nove Slovenije delovali tudi v bodoče.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, izvolite.
Hvala še enkrat, za besedo. S predlogom zakona se predlaga uskladitev z zakonodajo Evropske unije. Predlog dopolnjuje 2. člen obstoječega zakona z novim drugim odstavkom, tako da razširja krog upravičencev do postopka priznanja poklicnih kvalifikacij, vzpostavljenega v skladu z Direktivo 2005/36/ ES. V Poslanski skupini SDS novelo zakona podpiramo.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Lep pozdrav vsem skupaj! Novelo Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev v Republiki Sloveniji smo poslanci poslanske skupine SD podprli že ob obravnavi na matičnem odboru. Pri tej noveli gre namreč za nujno, vendar pa tehnično uskladitev naše zakonodaje z evropskim pravnim redom. Z vsebinskega vidika se z novelo zakona v slovenski pravni red prenašajo štiri direktive s področja delovnih migracij, s tem pa se širi krog upravičencev, ki lahko v Republiki Sloveniji kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo določen reguliran poklic oziroma dejavnost. Socialni demokrati menimo, da je učinkovito priznavanje poklicnih kvalifikacij pomembno za povečevanje prostega pretoka oseb, kar je eden glavnih ciljev za povečanje mobilnosti v okviru skupnega notranjega trga EU. To je še posebej pomembno ob dejstvu, ker Slovenija sodi med tiste države članice, ki imajo največje število reguliranih poklicev, prav tako pa ima naša država v primerjavi z drugimi državami članicami EU nizko stopnjo geografske in poklicne mobilnosti, kar seveda ne prispeva k povečevanju konkurenčnosti slovenskega gospodarstva, ampak deluje ravno nasprotno. Da bi postali bolj konkurenčni, je treba omenjenim državljanom tretjih držav čim prej omogočiti priznavanje poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev, zato bomo Socialni demokrati novelo Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Truda Pepelnik v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanci Državljanske liste bomo uskladitev zakona s predpisi evropske zakonodaje podprli, saj bomo s tem omogočili državljanom tretjih držav s pridobljenimi statusi lažji dostop do opravljanja regularnih poklicev oziroma dejavnosti v naši državi. Pridobili bodo dostop do poenostavljenih, cenejših in krajših postopkov, hkrati pa se jim omogoča tudi hitrejša integracija na slovenski trg dela. Sam zakon ne uvaja nobenih novih postopkov ali administrativnih bremen za stranko, prav tako ostaja enak obseg dokumentacije, ki jo bo stranka morala predložiti. Zaradi trga dela, ki je pod vplivom gospodarske krize in staranja prebivalstva, pomanjkanja delovne sile in težav delodajalcev pri iskanju zaposlenih z zahtevanim znanjem in spretnostmi, mora biti državljanov omogočeno, da hitro zamenjajo službo in se zaposlijo v drugi državi članici. To pa zahteva medsebojno priznavanje kvalifikacij in delovnih izkušenj med vsemi državami članicami z možnostjo zaposlovanja visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav. Mobilnost in kvalifikacije delavcev so potrebne za ponovni zagon gospodarske rasti v Evropi. Okrepljena mobilnost kvalificirane delovne sile bo tako povečala konkurenčnost evropskega gospodarstva, kajti še vedno je preveč regulativnih ovir, ki Evropejcem preprečujejo, da bi se v Evropski uniji zaposlili, kjer želijo, medtem ko so številna visokokvalificirana delovna mesta nezasedena. Gospodarstvo bo imelo večje koristi od začasne mobilnosti delavcev, če bo ta bolj uveljavljena in bo temeljila na jasnejšem okviru, ki bo spodbujal tako obliko mobilnosti. Sprejetje zakona bo pripomoglo k povečanju konkurenčnosti podjetij zaradi lažjega dostopa na evropski trg, predvsem zaradi možnosti zaposlovanja visokokvalificiranih državljanov tretjih držav, ki jih v evropskem prostoru primanjkuje.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lepo pozdravljeni, spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora, spoštovani predstavnici ministrstva, spoštovane gospe in gospodje poslanci! Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli dopolnitev Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij, pri tem pa želimo spomniti Vlado, naj bo pozorna in spremlja gibanja in stanje na področju zaposlovanja glede na pristojnost, ki jo ima glede zaposlovanja tujcev. V Zakonu o zaposlovanju in delu tujcev je Vladi naloženo, da Državnemu zboru predlaga uvedbo in ukinitev ukrepov, ki jih omogočajo mednarodne pogodbe, kot je prehodno obdobje ali varnostna klavzula, ter v skladu z migracijsko politiko in ob upoštevanju stanja in gibanja na trgu dela letno določi kvoto delovnih dovoljenj [[v nadaljevanju: kvota]] , s katero omeji število tujcev na trgu dela. Pred dvema letoma, ko se je sprejemala migracijska strategija, je bilo stanje glede zaposlovanja popolnoma nasprotno sedanjemu. Poslanci Slovenske ljudske stranke zato menimo, da mora država zagotoviti delovna mesta najprej svojim državljanom. Razlog za dopolnitev zakona je sicer uskladitev predpisov z evropsko zakonodajo v duhu lani sprejetega Akta za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast, ki vključuje tudi pobudo za večjo mobilnost državljanov in kot ključni ukrep navaja zakonodajo v zvezi s posodobljenim sistemom priznavanja poklicnih kvalifikacij. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vedno z veseljem podpremo poenostavitev birokratskih postopkov, v tem primeru pa se strinjamo s pozivom Državnega sveta, da naj se evropske zakonodajne določbe bolj premišljeno prenašajo v naš pravni red. Pomembno je, da se vnaprej pripravijo ukrepi za preprečitev morebitnih negativnih posledic odpiranja trga dela za posamezne skupine reguliranih poklicev.Kot rečeno bomo potrebno dopolnitev v skladu z evropskimi predpisi poslanci Slovenske ljudske stranke podprli.
Hvala lepa. Mag. Jana Jenko bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Spoštovani gospod podpredsednik, poslanci in poslanke, predstavniki Vlade, vsem skupaj lep pozdrav! Poslanci Poslanske skupine DeSUS podpiramo Predlog zakona o dopolnitvi zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic EU, EGS in Švicarske konfederacije za odpravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji. Glavni cilj dopolnitve zakona je v uskladitvi zakona z evropskimi predpisi. Predvsem gre za razširitev kroga upravičencev do postopka priznanja poklicnih kvalifikacij, in sicer je širitev kroga usmerjena na visoko kvalificirane državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki sem jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, državljane tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, in državljane EU in njihove družinske člane, ki imajo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Posledično temu sledi poenostavitev, pocenitev in skrajšanje upravnih postopkov na tem področju.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 11. julija, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O PREPREČEVANJU DELA IN ZAPOSLOVANJA NA ČRNO V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, to je državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve gospe Patriciji Čular.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno temelji na vnosu določb dveh direktiv Evropske skupnosti, in sicer Direktive 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in Direktive 2009/52/ES o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Prva direktiva nalaga tisto, kar smo v predlogu zakona, novele zakona zajeli v 4. in 5. členu, in sicer možnosti opravljanja kratkotrajnega dela, kjer se zakonska zveza izenačuje z zunajzakonsko zvezo oziroma registriranim partnerstvom v istospolni skupnosti. Ravno tako dopolnjujemo tudi pri institutu dela v lastni režiji z registriranim partnerstvom v istospolni skupnosti, medtem pa določbe direktive o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav z novelo zakona prenašamo z opredelitvijo posameznih pojmov, potem urejamo obveznosti pravnih oseb, podjetnikov in posameznikov ob zaposlovanju oseb, še posebej državljanov tretjih držav, pri čemer predlog določa solidarno odgovornost za izplačila nezakonito zaposlenim osebam. Predlog dodaja tudi nove sankcije zaradi kršitev obveznosti ter povečuje pristojnosti in obveznosti Komisije Vlade Republike Slovenije za odkrivanje in preprečevanje dela in zaposlovanja na črno. Nadalje predlog določa tudi obveznosti pravnih oseb, podjetnikov in posameznikov pred morebitno sklenitvijo delovnega razmerja z državljanom tretje države, in sicer morajo pred sklenitvijo delovnega razmerja od državljana tretje države nujno zahtevati predložitev dokazila o zakonitem prebivanju v Republiki Sloveniji. Predlog določa tudi časovno omejeno izključenost pravne osebe ali podjetnika, ki mu je bila izrečena kazen globe za prekršek po tem zakonu, od upravičenosti do javnih sredstev, vključno s sredstvi EU, dodeljenimi na podlagi javnega razpisa ali javnega povabila, namenjenega programom zaposlovanja, ki predstavljajo državno pomoč ali pa pomoč po pravilu de minimis. Hkrati je tudi določena obveznost omenjene pravne osebe ali podjetnika, da vrne javna sredstva, prejeta v obdobju dvanajstih mesecev pred pravnomočnim izrekom kazni globe za prekršek po tem zakonu. Gradivo je bilo večkrat medresorsko usklajevano in posredovano tudi najširšemu krogu resornih ministrstev ter v celoti usklajeno tudi s socialnimi partnerji v okviru Ekonomsko-socialnega sveta. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Alenki Jeraj.
Hvala za besedo. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na četrti seji 20. 6. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku, kar smo skladno s 142. členom Poslovnika tudi naredili. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in zakonodajnotehničnega vidika. K predloženemu besedilu je podala pripombe k 2., 3., 7. in 8. členu. Na podlagi teh pripomb so bili vloženi amandmaji poslanskih skupin koalicije, ki sledijo mnenju Zakonodajno-pravne službe. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide v svojem mnenju podpira predlog zakona, predlagane dopolnitve pa ocenjuje kot dobre in nujno potrebne, saj ustrezno nižajo stopnjo tolerantnosti do kršiteljev zakonskih določb. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložili SDS, Državljanska lista, SLS, DeSUS in Nova Slovenija, in sicer k 2., 3., 7. in 8. členu. Predstavnik predlagatelja je v uvodni obrazložitvi povedal, da je razlog za sprejetje dopolnitve zakona uskladitev predpisa z evropsko zakonodajo. Zakon se mora uskladiti z Direktivo 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki je začela veljati 20. julija 2011. Novela zakona med drugim določa dolžnosti in obveznosti pravnih oseb, podjetnikov in posameznikov o prepovedi zaposlovanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, nadzor nad tovrstnimi dejavnostmi in morebitne sankcije za kršitev določb, ki se nanašajo na prenos direktive. Zaradi obveznosti prenosa direktive v pravni red Republike Slovenije in zaradi morebitnih sankcij je nujno, da se direktiva čim prej prenese, saj je Republika Slovenija v zvezi z nenotifikacijo direktive že prejela prvi uradni opomin. Vlada je zato predlog dopolnitve zakona v Državni zbor poslala po skrajšanem postopku. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je v svoji predstavitvi povedal, da vloženi amandmaji povzemajo vse bistvene pripombe, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba. Odbor je soglasno sprejel vse vložene amandmaje. Članice in člani odbora so se strinjali z uskladitvijo predlaganih dopolnitev zakona z evropskim pravnim redom, izraženo pa je bilo stališče, da bi bilo lahko mnogo določb urejenih že prej, če zakon ne bi padel na referendumu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Borut Ambrožič ima besedo v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolegi, kolegice! Naj na začetku predstavitve povem, da v zvezi z napovedanimi reformami na področju trga dela v Pozitivni Sloveniji pričakujemo od ministra v kratkem predstavitev primernih, celovitih in s socialnimi partnerji usklajenih rešitev obravnavane zakonodaje. S predlaganim zakonom se v slovenski pravni res tako delno prenašata dve direktivi, od katerih je sprejetje ene nujno, saj z njenim sprejemom že zamujamo, za kar so odgovorni tudi naši kolegi iz koalicije oziroma iz SDS, saj je bila navedena direktiva sestavni del predloga zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, ki je bil na referendumu, ki so ga predlagali v SDS, 5. 6. 2011 tudi zavrnjen. Z novelo zakona se tako v slovenski pravni red delno prenašata direktiva o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in direktiva o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost. Prva direktiva obravnava delodajalce, ki izkoriščajo negotov položaj migrantov z neurejenim statusom in jih običajno zaposlujejo za opravljanje slabo plačanih del v slabih delovnih pogojih. Delodajalci bodo po novem morali pred zaposlitvijo delavca iz tretje države preveriti, ali ima dovoljenje za prebivanje, in v primeru neurejenega statusa o tem obvestiti ustrezen nacionalni organ. Ta pravila so ključni element v boju Evropske unije proti nedovoljeni migraciji. Za delodajalce predvidevajo denarne kazni, v resnejših primerih pa celo kazenske sankcije. Premišljena je tudi ureditev, po kateri se direktiva uporablja tudi za fizične osebe, ki zaposlujejo take migrante, saj številni migranti z neurejenim statusom delajo tudi v zasebnih gospodinjstvih. S sprejetjem novele zato lahko pričakujemo, da se bodo okrepile pravice migrantov, posledično pa tudi pravice vseh ostalih, skladno s 14. členom Ustave Republike Slovenije. Z implementacijo druge direktive pa bo tudi v zakonodaji s področja preprečevanja dela in zaposlovanja na črno upoštevan vidik enakosti spolov pri uporabi instituta kratkotrajnega dela in dela v lastni režiji. Predlagane rešitve bomo na podlagi povedanega v Pozitivni Sloveniji podprli.
Hvala lepa. Gospa Romana Tomc ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes, eno leto po referendumu, na katerem je bil zavrnjen zakon o preprečevanju zaposlovanja in dela na črno, spet obravnavamo to isto problematiko. In spet jo obravnavamo na način, ki ne bo rešil ne sive ekonomije, ne sivega zaposlovanja. Seveda bomo v Poslanski skupini SDS predlog zakona, ki ga imamo v obravnavi, podprli, saj so rešitve, ki jih prinaša, dobre in prinašajo več varnosti za tiste, ki jih delodajalci izkoriščajo, ponavadi na najnižje plačanih delih. Podprli ga bomo seveda tudi zato, ker se zavedamo, da je nujno, da v slovenski pravni red ustrezno in tudi pravočasno prenesemo določbe, ki jih na ravni Evropske unije prinašajo direktive. Siva ekonomija je v Sloveniji seveda hudo resen problem. Ocene o njene obsegu so različne, vendar variirajo nekje do 25 % BDP. To pomeni, da se preko oziroma mimo blagajn prelije 10 milijard evrov denarja. To je denar, od katerega niso plačani ne davki, ne prispevki. Na drugi strani pa imamo poročila razno raznih inšpekcijskih služb, ki jih imamo v Sloveniji kar nekaj, ki govorijo o tem, kako učinkovite so te inšpekcijske službe pri preganjanju sive ekonomije. Če si pogledamo njihov skupni seštevek pobranih glob v polovici prejšnjega leta, do tam namreč sega poročilo, vidimo, da je teh glob milijon evrov na 10 milijard evrov denarja, ki se prelije izven blagajn. Tržni inšpektorat je pobral samo 140 tisoč, prometni 16 tisoč evrov, Durs 210 tisoč, še najučinkovitejši je bil Inšpektorat za delo skoraj 700 tisoč evrov glob. Glavni problem torej ni v zakonodaji, kajti nikoli ne bomo mogli sprejeti takšnega zakona, ki bi preprečil sivo ekonomijo. Večji problem je v nadzoru. Še večji problem pa je v drugi zakonodaji, ki bi morala biti takšna, da bi spodbujala podjetja, da bi poslovala legalno, da bi zaposlovala tako, kot je treba, da prijavljajo zaposlene v socialna zavarovanja. Naj na tem mestu omenim spodbudno davčno zakonodajo in spodbudno delovnopravno zakonodajo, vse to je nekaj, o čemer bomo v nadaljevanju imeli priložnost odločati. Če bi prejšnja vlada pri pripravi na referendumu padlega zakona ravnala bolj modro in bolj pragmatično, bi pripravila zakon, kjer bi vnesla nujno potrebne spremembe, da bi bil ta zakon bolj učinkovit in se ne bi ukvarjala z neprimernimi in neustreznimi rešitvami glede medsosedskega dela, kar je vneslo razdor med naše ljudi. Ker se v javnosti in tudi med kolegi očitno in vztrajno napačno prikazuje, da je bila prejšnja opozicija oziroma SDS tista, ki je odgovorna za zavrnitev zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, naj spomnim, da so referendum predlagali socialni partnerji in da so ga na referendumu zavrnili volivci in volivke in da je SDS v postopku v okviru svojih možnosti predlagala boljše rešitve, ki pa žal niso bile upoštevane. Kot rečeno, glede tega predloga, ki ga imamo danes pred sabo, ocenjujemo, da je dober, da je potreben, da je nujen in ga bomo seveda zato podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, predstavnice vlade, gospod podpredsednik, ponovno lepo pozdravljeni! Moram reči, da mi je kar malo vzelo sapo po tem nastopu moje poslanske kolegice iz SDS. Seveda bom govorila o nečem drugem, toda uvodoma nekako ne morem mimo tega, kako si ob zagovarjanju svojih stališč in svojih ravnanjih vladajoča stranka koalicije brezsramno laže v tem prostoru in zagotavlja, da zakon o preprečevanju dela na črno ni bil predlagan na referendum zaradi njihove pobude, ampak zaradi dogovora s socialnimi partnerji. Ne, kolegice in kolegi! Socialni partnerji so zakon o preprečevanju dela na črno podprli! Nasprotovala mu je stranka SDS, ga predlagala na referendum in ker je bilo to obravnavano v paketni zakonodaji, vemo, kakšno usodo je doživel. Ne razpravljamo na tem mestu, v tem hramu demokracije z lažmi [[...]]
Jaz vas prosim, da podate mnenje poslanske skupine, ni [[...]]
[[...]]tudi gospa kolegica je [[...]]
[[...]]polemike [[...]]
[[...]]razpravljala o [[...]]
[[...]]med predstavniki [[...]]
[[...]]stvareh, ki niso imele nobene zveze s tem, kar je pravzaprav predmet današnje razprave. Jaz lahko rečem samo, to da bomo zakon o preprečevanju dela na črno podprli, kajti gre za uskladitev z dvema direktivama Evropske unije in tukaj pomislekov ne moremo imeti. Zlasti prva direktiva, ki govori o tem, da je treba določiti minimalne standarde glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce, ki nezakonito prebivajoče državljane iz tretjih držav zaposlujejo v obliki dela na črno. Nove določbe naročajo komisiji, da z dodatnimi nalogami in obveznostmi opravlja inšpekcijske preglede in poroča Evropski komisiji. Predvidene so tudi sankcije in odgovornosti, ki se razdeljujejo med glavne izvajalce in vmesne podizvajalce.Druga direktiva pa govori o enaki obravnavi moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in s tem v zakonodajo s področja preprečevanja dela na črno prenaša tudi vidik enakosti spolov, kar je nekaj, kar smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov vedno zagovarjali, zato se zavzemamo za to, da se novela, kot je predlagana, tudi sprejme. Tudi sama se bom dotaknila obsega dela na črno. Ocene kažejo, da gre za približno četrtino neobdavčenega bruto domačega proizvoda. Preganjanje dela na črno in zajemanje tega prihodka postaja ena izmed glavnih prioritet tudi Evropske unije. Zato pričakujemo od vladajoče koalicije, da bo čim prej pripravila sistemske rešitve o večjem nadzoru, ustrezni kadrovski zasedbi in tudi o spodbudah za delodajalce, da se obseg dela na črno zmanjša in da zapolnimo to nenasitno proračunsko luknjo. Sicer pa prosim, da smo ob obravnavi zakonskih predlogov medsebojno korektni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Truda Pepelnik v imenu Poslanske skupine Državljanske liste, izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predlagane spremembe zakona preprečujejo nezakonito zaposlovanje oseb v Sloveniji, ne glede na njihovo državljanstvo, prav tako preprečujejo finančno izkoriščanje oseb, ki delajo na črno, in hkrati določajo sankcije za kršitev obveznosti. Spremembe delodajalcem nalagajo obveznosti, da pred morebitno sklenitvijo delovnega razmerja od državljana tretje države zahtevajo predložitev dokazila o zakonitem prebivanju v Sloveniji. Poslanci Državljanske liste se zavedamo, da je delo na črno velik problem in da je treba veliko pozornosti nameniti odpravi tega problema. Zavedamo se tudi, da je uskladitev našega pravnega reda z zakonodajo Evropske unije oziroma direktivo nujna, zato bomo Predlog zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani! Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno prinaša dopolnitev zakona zaradi uskladitve z Direktivo 2009/52/ES in Direktivo 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Zakon med drugim določa, da morajo pravne osebe, podjetniki in posamezniki pred sklenitvijo delovnega razmerja od državljana tretje države nujno zahtevati predložitev dokazil o zakonitem bivanju v Republiki Sloveniji ter določa obveznost delodajalca, da v primeru dela na črno delavcu izplača vsa morebitna še neporavnana plačila za opravljeno delo v višini minimalne plače za vsak mesec opravljenega dela, kot če bi bil zakonito zaposlen. Z novelo zakona smo tako dobili več možnosti za zaščito delavcev oziroma možnosti za preprečevanje finančnega izkoriščanja oseb. V času nenehnega boja za prevlado na trgu, zaradi želje po čim večjem dobičku in želje po čim nižjih stroških poslovanja gospodarskih subjektov le-ti včasih na podlagi močnejšega položaja v razmerju tistega, ki daje delo, in tistega, ki delo opravlja, izbirajo poti, glede katerih ne moremo ravno trditi, da so v skladu z nekimi človeškimi oziroma humanimi nameni. V današnjih časih, ko se spopadamo s težavami na vseh področjih, v časih, ko ljudje še intenzivneje v svoji nemoči in bitki za preživetje izrekajo privolitve tudi v različne načine dela, ki malodane že mejijo na suženjstvo, mora biti naša pozornost tej problematiki še toliko večja. Nečloveške razmere dela, neizplačevanje zasluženega plačila, neplačevanje socialnih prispevkov, delo na črno, ki delavcu ne daje nobenih pravic in varstva, vse to so dejstva, s katerimi se bomo morali spopasti in poiskati ustrezne rešitve. Ker Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno pomeni korak v tej smeri, predlog zakona v Slovenski ljudski stranki podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Jana Jenko v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije, izvolite.
Hvala lepa. Vsem skupaj še enkrat lep pozdrav. Predlogi v tej dopolnitvi zakona o preprečevanju dela in zaposlovanje na črno so v prvi vrsti vezani na prenos dveh evropskih direktiv v naš pravni red. Zaradi obveznosti prenosa direktive v pravni red Republike Slovenije in zaradi morebitnih sankcij je nujno, da si materije direktiv čim prej prenesejo, saj je Republika Slovenija zaradi nenotifikacije ene od direktiv že prejela uradni opomin, pri drugi direktivi pa se bliža potek roka obvezne uskladitve vsebine. Našo zakonodajo bomo na tem področju dogradili s prepovedjo zaposlovanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Po tej dopolnitvi bodo za vse nezakonito zaposlene osebe, ne glede na državljanstvo, določene enake pravice. V sklopu prenosa druge direktive pa se v zvezi z upravičenci do kratkotrajnega dela in pri delu v lastni režiji uvaja izenačitev vseh oblik partnerskih zvez. Kot pomembno novost je treba izpostaviti zaščito pred finančnim izkoriščanjem oseb, ki delajo na črno. Delodajalec, ki omogoča delo na črno, bo moral izplačati nezakonito zaposleni osebi vsa morebitna še ne poravnana plačila, vključno z davki in prispevki iz naslova zakonitega delovnega razmerja za opravljeno delo, v višini najmanj minimalne plače. Pri tem se uvaja solidarna odgovornost za to plačilo med glavnim nosilcem posla in vsemi vmesnimi podizvajalci. Nekaj dodane vrednosti za učinkovitejše spremljanje stanja in ukrepanje pomenijo nove pristojnosti in obveznosti vladne komisije za odkrivanje in preprečevanje dela in zaposlovanja na črno. Glede na to, da dobimo po tem novem zakonu nove elemente prepovedi in obveznosti, se s tem zakonom le-te tudi sankcionirajo. Hkrati pa se uvaja še sankcija izključenosti delodajalca – kršitelja iz upravičenosti do državnih in evropskih pomoči iz naslova zaposlovanja in usposabljanja ter vračilo prejetih sredstev. Poslanska skupina DeSUS bo zakon podprla. Pri tem pa, zavedajoč se intenzivnosti problematike dela na črno in sive ekonomije, smo v preteklosti v DeSUSu že večkrat poudarili ključnost negativnih posledic raznih anomalij na trgu dela, zlasti dela na črno, ki se izkazujejo v primanjkljaju v davčni, socialni, zdravstveni in pokojninski blagajni in apelirali na to, da se na tem področju vzpostavi več reda, saj so posledice sivega trga večplastne in medsebojno verižno povezane. Zato na tem mestu ponovno izpostavljamo potrebo po intenzivnejšem nadzoru in sankcioniranju kršiteljev in pričakujemo v kratkem tudi celovitejše rešitve na širšem področju delovnopravne problematike. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Iva Dimic v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite.
Spoštovani! Mala in srednja podjetja se kot gonilna sila naše države vedno bolj srečujejo z nelojalno konkurenco. Ko s poslansko skupno in vodstvom Nove Slovenije obiskujemo teren, je ena najpogostejših prošenj naših podjetnikov, da naj čim prej ustavimo špekulante, ki delajo in zaposlujejo na črno. Da bi tako konkurenco omejili in jo v največji meri odpravili, je nujno treba poseči tudi na trg dela. S Predlogom zakona o dopolnitvi Zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno bomo korak bližje pravnemu redu, ki mu moramo vsi slediti. Iz različnih vidikov lahko ocenimo, da delo na črno zmanjšuje socialno varnost delavcev, jih prikrajša za sistem socialnega varstva. Nam pa mora biti cilj, da preprečimo finančno izkoriščanje oseb, ki delajo na črno. Seveda pa si učinkovitega zakona o preprečevanju dela in zaposlovanju na črno ne moremo predstavljati brez učinkovitejšega nadzora trga dela in z večjo pristojnostjo delovne inšpekcije. S sprejetjem zakona se v naš pravni red delno prenaša direktiva Evropskega parlamenta in Sveta, ki govori o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Zakon med drugim tudi določa solidarno odgovornost za izplačila, kar pomeni, da so za zaposlitev na črno zaposlenih oseb odgovorni glavni izvajalec posla in vsi vmesni podizvajalci. S tem se preprečuje zloraba podizvajalca, kadar bi bil glavni izvajalec razbremenjen sankcij in obratno. Poslanci Nove Slovenije si bomo tudi v prihodnje prizadevali, da bodo delavci za opravljeno delo prejeli pošteno plačilo. Zato bomo novelo zakona tudi podprli.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 11. julija, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POROŠTVIH REPUBLIKE SLOVENIJE ZA FINANCIRANJE INVESTICIJ GOSPODARSKIH DRUŽB V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, to je državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance dr. Dejanu Krušcu. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Na kratko o Zakonu o poroštvih Republike Slovenije za investicije gospodarskih družb. Ta zakon je začel veljati 1. junija 2010. Na podlagi opozoril iz gospodarstva je bila leta 2011 sprejeta novela zakona, ki je možnost dajanja poroštev zgolj za investicije razširila še na poroštva za obratna sredstva. Zaradi visoke rizičnosti takšnih poroštev je zakon predvidel poostrene kriterije odobritve in zavarovanja poroštev ter institut pooblaščenca, ki ga imenuje Ministrstvo za finance. Izkazalo pa se je, da bi bil institut pooblaščenca neoperativen ob pristojnostih, ki bi jih imel v zvezi s poslovanjem gospodarske družbe do poroštva, saj bi moral odobriti vsako transakcijo družbe. Zaradi teh zadržkov in zaradi cilja povečanja operativnosti zakona se s predlagano novelo odpravlja institut pooblaščenca, obenem pa se za obratna sredstva zaostrujejo zahteve po zavarovanju. Zakonska novela je pripravljena ob upoštevanju pripomb strokovne javnosti, se pravi Gospodarske zbornice, Obrtne zbornice in pa tudi SID banke. Zakon tudi povišuje delež poroštva za investicije na 80 % višine kredita in odpravlja nekatere nejasnosti dosedanjega zakonskega besedila. Ker se sedaj odpravlja institut pooblaščenca, so razširjene določbe o zavarovanju poroštva za obratna sredstva, in sicer določeno je 70 % stvarno ali osebno zavarovanje v višini poroštva, do sedaj je to bilo 50 %, strani vodstva ali lastnikov družbe in tudi krajša ročnost kreditov, in sicer 12 mesecev namesto 3 let. Skupni delež vseh kreditov za obratna sredstva, ki pridobijo poroštvo države, je omejen na maksimalno 20 % letnega prihodka, ki ga je družba ustvarila v preteklem poslovnem letu. Do sedaj je bilo to 5 %. Dokler pa družba ne vrne kredita v celoti, ni upravičena do ponovne pridobitve poroštva. Sedaj pa še namen novele. Sprejetje predlagane zakonske novele bo omogočilo hitro izvedbo javnega razpisa s strani SID banke, izdaja državnih poroštev in posledično ponovna kreditna aktivnost bank tudi za obratna sredstva pa bodo prispevali k cilju ponovnega zagona gospodarskih aktivnosti, in pripomoglo k izhodu iz gospodarske krize. Zato vam predlagam, da zakonsko novelo podprete. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila dajem besedo predsedniku mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar s kolegi, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je dne, 21. junija 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb. V obravnavo je zakon predložila Vlada, s predlogom, da se zakon obravnava in sprejme po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika. Služba je podala tudi pripombe k določbam 2., 3., 5. in 7. člena predloga zakona. Poslanske skupine koalicije pa so predlagale amandmaje k 3., 5. in 7. členu predloga zakona, in sicer kot predlog za amandmaje odbora. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je na odboru državni sekretar Ministrstva za finance podal podrobnejšo predstavitev namena in ciljev zakona. Zakon o poroštvih Republike Slovenije za investicije gospodarskih družb je bil sicer sprejet v mesecu juniju leta 2010, vendar so bila številna opozorila iz gospodarstva namenjena predvsem neoperativnosti tega zakona, saj je tako imenovani pooblaščenec moral oziroma mora odobriti vsako transakcijo družbe. Zaradi visoke rizičnosti takšnih poroštev je zakon predvideval tudi poostrene kriterije odobritve in zavarovanja poroštev. To se je izkazalo za neoperativno, zato se s predlagano zakonsko novelo odpravlja inštitut pooblaščenca, hkrati pa se za obratna sredstva zaostrujejo zahteve po zavarovanju. Zakon povečuje delež poroštva za investicije na 80 % višine kredita in odpravlja nekatere nejasnosti. Razširjene so določbe na poroštvo za obratna sredstva. Skupni delež vseh kreditov za obratna sredstva, ki pridobijo poroštva države, je lahko maksimalno do 20 % letnega prihodka. V preteklosti je bil ta odstotek 5 %. S tem naj bi se povečala kreditna aktivnost bank in število kreditov. Gospodarska aktivnost naj bi se povečala, večja gospodarska aktivnost pa pomeni tudi večje zaposlovanje in gospodarsko rast. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi mnenja povedala, da je večina pripomb iz njene Zakonodajno-pravne službe ustrezno upoštevana v predlaganih amandmajih poslanskih skupin koalicije za amandmaje odbora. V razpravi so bili izraženi pomisleki glede 3. člena, in sicer glede upravičencev do pridobitve poroštev, še posebej v primeru, ko je država tretjinski lastnik. Po opravljeni razpravi je odbor na podlagi predlogov za amandmaje odbora poslanskih skupin koalicije v skladu z osmim odstavkom 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel amandmaje k 3., 5. in 7. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Marko Pogačnik v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Glavni cilj spremembe Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje gospodarskih družb je, da bo zakon postal bolj operativen predvsem v zvezi s poroštvi za obratna sredstva. Z rešitvami, ki jih predvideva zakon, se pospeši možnost dajanja poroštev Republike Slovenije za obratna sredstva ob hkrati zahtevi po strožjem zavarovanju. Delež poroštev za investicije se povečuje na 80 % kredita, kar je tudi primerljivo s shemami po svetu. Poslanska skupina SDS bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje gospodarskih družb podprla.
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, izvolite.
Zakon, ki je danes pred nami, je eden od zakonov, s katerimi se srečujemo v teh tednih in ki bi naj nagovarjali visoko prezadolženost gospodarstva in omogočali zagon kreditne aktivnosti, tako da država zagotavlja poroštva za investicije in obratna sredstva gospodarskih družb. Gre za zakon, ki je bil sprejet že v prejšnjem mandatu, sedanja vlada ga nekoliko popravlja v smeri večje operativnosti z ukinitvijo instituta pooblaščenca, namenjenega nadzoru nad namensko porabo sredstev, in ta institut nadomešča z višjim zavarovanjem v obliki poroštva, ki ga morajo za takšna poroštva dati vodstva teh gospodarskih družb. Kljub temu se ni mogoče znebiti vtisa, da po tem, ko vsaj v tem sklicu državnega zbora o tem govorimo že ves mandat, vlada ne najde ustvarjalnih moči in idej, kako se soočiti z akutnim problemom prezadolženosti slovenskega gospodarstva. Še vedno trdi, da je problem na strani ponudbe, dejanski problem pa je na strani povpraševanja, dejstvo je, da je slovensko gospodarstvo prezadolženo in da ni na voljo novih institutov, ki bi omogočili hitrejše, učinkovitejše in zakonito razdolževanje podjetij. Socialni demokrati zato ponovno apeliramo na vlado, da kot enega od ključnih instrumentov za soočanje s prezadolženostjo gospodarstva v ta državni zbor pride s sistemskimi spremembami Zakona o finančnem poslovanju podjetij in postopkih zaradi insolventnosti. Insolventni postopki, s katerimi imamo v tej družbi resne težave, so ključ do tega, da lahko dosežemo relativno hitro razdolževanje slovenskega gospodarstva. Socialni demokrati smo že takrat, ko smo v tem državnem zboru obravnavali še predloge prejšnje vlade na tem področju, predlagali uvedbo hitrega stečaja, kot postopka, ki lahko to omogoči. Pričakujemo, da bo vlada z ustreznimi rešitvami že enkrat prišla pred Državni zbor. Poroštva za investicije in obratna sredstva so dobrodošla in Socialni demokrati predlaganim spremembam zakona ne bomo nasprotovali. Kot rečeno, s tem problema kreditnega krča ne odpravljamo, prav tako ne odpravljamo težave prezadolženosti slovenskega gospodarstva, ki je osnovni razlog težav pri financiranju in pridobivanju posojil tem gospodarskim družbam za zagon njihovih investicij, še posebej pa kot bolj akuten problem za financiranje njihovih obratnih sredstev. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo gospa Kristina Valenčič.
Spoštovani! Po načelu enakega dostopa do poroštev države imajo možnost pridobitve poroštva prav vse gospodarske družbe s sedežem v Republiki Sloveniji, ki izpolnjuje zakonske pogoje. Po načelu upoštevanja pravil Evropske unije o državnih pomočeh je takšno poroštvo omejeno, zaračunava se premija za poroštvo, treba je spremljanje namenske porabe sredstev za investicije, treba je spoštovati prepoved dajanja jamstev za podjetja v težavah, ki se lahko obravnavajo po posebnem zakonu o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Na podlagi opozoril iz gospodarstva ter v smislu večje učinkovitosti in racionalizacije izvedbe tega instituta za oživitev gospodarstva predlagane spremembe v praksi odpravljajo nepotreben institut pooblaščenca ter namesto tega uvajajo višje zavarovanje poroštev pri kreditih za obratna sredstva s strani vodstva družbe in krajšajo ročnost, omejitev skupnega deleža vseh kreditov družbe ter uvajajo novo možnost dajanja poroštev tudi za storitve in začete projekte, ne le za investicije. Z odpravo instituta pooblaščenca odpadejo znatni stroški gospodarskim družbam, ki so do zdaj te pooblaščence morale plačevati. Pooblaščencu je namreč pripadala nagrada, stroški in mesečno nadomestilo. Prav tako se je ta rešitev izkazala za neoperativno, saj bi pooblaščenec moral dobiti praktično vsako transakcijo družbe. Poslanska skupina Državljanske liste bo Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb podprla.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Roman Žveglič.
Spoštovani podpredsednik, državni sekretar, člani vlade, kolegi in kolegice, dober dan! V Sloveniji imamo kreditni krč. Še nikoli v zadnjih 20 letih podjetjem ni bilo težje priti do finančnih sredstev. Kaj lahko na tem mestu stori država? Seveda morala bi sanirati bančni sistem. Zakaj? Ker ga ne bo nihče drug namesto nas. Navkljub temu da je to velik zalogaj, pa je to tudi problem, pred katerim se moramo nehati skrivati. Z določenimi spremembami pri Zakonu o poroštvih Republike Slovenije, ki je danes v obravnavi, uvajamo rešitve za bolj učinkovito podeljevanje poroštev, in to tudi z vidika države, kajti mislim, da je zdaj počasi pa že veliki večini jasno, da državna blagajna ni vreča brez dna in da tudi poroštvo od države nekaj stane. V najslabšem primeru napačno odločitev nekega podjetja plačajo davkoplačevalci. Najprej moramo vedeti, da država ne more prevzeti vloge komercialnih bank niti ne v celoti njihovega tveganja, ki ga prinaša podelitev določenega kredita. V teh razmerah je vloga države, da pomaga tistim podjetjem, ki neupravičeno bodisi zaradi poslovnih težav samih bank bodisi zaradi vsesplošnega strahu, ki vlada na finančnih trgih, ne morejo do finančnih sredstev za razvoj svoje dejavnosti. Spomnimo, da smo v preteklosti preko jamstvenih shem že kreditirali tudi podjetja, ki so bila praktično že v izgubljenem položaju. Spomnite se samo gradbenih velikanov, ki so pred leti ali dvema prikazovali povsem drugačno stanje od realnega in celo prihajali do ugodnih kreditov z državnim jamstvom. Čeprav gre pri tem zakonu za manjše zneske in predvsem namen pomagati manjšim in srednje velikim podjetjem, pa to nikakor ne pomeni, da se ni treba tudi pri podeljevanju poroštev obnašati gospodarno. Iz tega razloga v noveli po eni strani višamo zahteve za zavarovanje kreditov, hkrati pa se uvaja širši nabor rešitev za lažje zavarovanje kreditov s strani upravičencev. Tako bo na primer možno dobiti poroštvo tudi za storitveno dejavnost. Omogoča se izdaja poroštev za že začete investicije. Podjetja z nizko zadolženostjo bodo deležna ugodnejše premije za pridobitev poroštva. Delež kredita za investicije, torej za tiste najpomembnejše kredite, ki jih krije država, se poviša s 75 % na 80 %. Ob vseh teh ukrepih pa se sprejema še nekaj konkretnih sprememb. Tako ukinjamo pooblaščenca, ki naj bi preverjal, ali so bila sredstva, pridobljena s poroštvi, namensko porabljena. Ugotovljeno je bilo, da takšen nadzor v tej obliki ni smiseln oziroma je, bolje rečeno, popolnoma neučinkovit. Za uspešno izvajanje tega ukrepa bi morali biti pooblaščenci močno vpeti v poslovanje posameznih gospodarskih družb, kar pa bi prineslo tudi dodaten strošek, ki verjetno ne bi bil upravičen. V ta namen se bodo nekoliko poostrile zahteve po zavarovanju s strani vodstva družbe, in sicer s 50 % na 70 %, vendar hkrati ob tem širimo izbor zavarovanj za poroštvo. Tako lahko vodstvo ponudi kakršnokoli osebno ali stvarno zavarovanje v zahtevanih višini. Tudi dejstvo, da več odgovornosti zahtevamo od vodstva družbe oziroma lastnikov tudi v obliki njihovega premoženja, je nekaj kar nas večina pričakuje tudi v bodoče. Spremembe zakona, ki jih je, mimogrede, začela pripravljati že prejšnja vlada, gredo v smeri poenostavitve, a hkrati tudi z mislijo na konkretno učinkovitost državnih poroštev. Zato bomo predlog zakona ga bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! S tem zakonom nekoliko popravljamo lansko novelo, ki je pomenila, glede na v letu 2010 sprejet zakon, popravke glede na izkazane potrebe gospodarstva in je v bistvu pomenila enega izmed sklepov protikriznih ukrepov. Večina določb je bila za gospodarstvo sicer dobrodošla, sprejeli pa smo tudi takšne rešitve, ki niso bile najbolj posrečene, saj se je izkazalo, da je institut pooblaščenca neoperativen in nedodelan. Njegova dejanska uvedba bi tako rekoč zelo otežila vsakodnevno poslovanje posamezne družbe, česar pa si zlasti v teh časih gospodarstvo ne more privoščiti. Zato je cilj zakona, da se z odpravo instituta pooblaščenca in drugimi rešitvami pospeši možnost dajanja poroštev Republike Slovenije za obratna sredstva, hkrati pa zakon uvaja strožja merila in zavarovalne zahteve, poleg tega zvišuje delež poroštva Republike Slovenije za investicije za 5 %, odpravljajo pa se še nekatere nejasnosti v veljavnem besedilu zakona. S predlaganim se v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije strinjamo, saj, kot je bilo povedano na matičnem delovnem telesu, bodo ti popravki omogočili hitre izvedbe javnih razpisov SID banke, izdajo poroštev ter posledično oživitev kreditne aktivnosti bank in ponovnega zagona gospodarstva. V poslanski skupini upamo, da se bo to tudi res zgodilo, zato bomo predlog zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Gospa Iva Dimic ima besedov imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Veljavni zakon o poroštvu Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb je omogočil gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji pridobitev kreditov za financiranje vlaganj v investicije. Zaradi prvovrstnega zavarovanja, ki ga predstavlja državno poroštvo, so banke bolj naklonjene dajanju kreditov in s tem pridejo gospodarske družbe do prepotrebnega kapitala za investicije. Prva novela tega zakona iz leta 2011 je uvedla nekatere novosti, ki v praksi še niti niso zaživele. Tak primer je institut pooblaščenca Ministrstva za finance, ki s strani prejšnje vlade sploh še niso bili imenovani. Sedanja novela Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb uvaja nekatere novosti in odpravlja pomanjkljivosti sedaj veljavne zakonodaje s ciljem pospeševanja možnosti dajanja poroštva Republike Slovenije za obratna sredstva ob sočasnem strožjem zavarovanju. Sedanja novela institut pooblaščenca ukinja. S sedanjo novelo zakona se zvišuje mejo za višino poroštva za obratna sredstva, in sicer bi bilo po novem možno dati poroštvo za kredite za obratna sredstva največ do višine 20 % prihodka podjetja iz preteklega leta, medtem ko je v veljavnem zakonu ta meja 5 %. Po drugi strani pa predlog zvišuje pogoje za zavarovanje. Medtem ko morajo po veljavnem zakonu lastniki oziroma poslovodstvo zagotoviti zavarovanje za vsaj 50 % vrednosti poroštva, sedanja novela zakona zvišuje zavarovanje na 70 %. Predlog tudi skrajšuje ročnost teh posojil s treh na eno leto. Delež vrednosti kredita, ki je lahko zavarovan s poroštvom države preko SID banke, se zvišuje s 75 % na 80 %. Novela tega zakona bo po mnenju Nove Slovenije pomembno pripomogla k izboljšanju likvidnosti tistih gospodarskih družb, ki se predhodno znajdejo v težavah, imajo pa dober program in kupce. Zlasti to velja za podjetja, ki imajo dobre investicijske projekte ali so v predhodnih likvidnostnih težavah, kredit za obratna sredstva pri komercialnih bankah pa danes zelo težko dobijo. Na ta način bodo te gospodarske družbe lahko prišle do finančnih sredstev za realizacijo že začetih poslov oziroma dokončanje projekta. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poroštvu Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb podprli, saj menimo, da bo skupaj z ostalimi ukrepi za zagon gospodarstva, ki so že sprejeti oziroma bodo sprejeti v prihodnjih mesecih, pripomogel k oživitvi gospodarstva.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo mag. Stanko Stepišnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav tudi vsem poslankam in poslancem, celotnemu avditoriju! Pozdrav tudi ministru! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb, zakon je začel veljati 1. junija 2010 in je bil noveliran leta 2011 s spremembo razširitve poroštva na obratna sredstva. V 4. členu, tretji odstavek, se poroštva za kredite iz drugega odstavka 2. člena tega zakona izdajajo pod naslednjimi pogoji, med drugim, za nadzor nad izvedbo projekta, minister, pristojen za finance, imenuje pooblaščenca. Ta inštitut pooblaščenca se v praksi ni obnesel, ni zaživela. Novela zakona prinaša višino zavarovanja 70 % za obratna sredstva, predsednik uprave, člani uprave oziroma člani upravnega odbora, poslovodje, izvršni direktorji, prokuristi, družbeniki oziroma delničarji, upravičenca za zavarovanje poroštva Republike Slovenije zagotovijo osebna ali stvarna zavarovanja, kar do sedaj ni bila praksa. Ročnost se zaradi tega skrajša pri poroštvih za obratna sredstva iz treh let na eno leto. Skupni delež vseh kreditov za obratna sredstva je 20 % prihodkov družbe v zadnjem poslovnem letu. Drugi kredit dobi družba, ko odplača prvega. Povišanje poroštva za investicije za 80 % ter možnost dajanja poroštev za storitve in dokončanja že začetih projektov. Delež kapitala mora biti ustrezen, najmanj 35 %, če ni, mora družba predložiti finančni načrt, kako bo to dosegla. Javni razpis vodi SID banka, uvedbo tega zakona izda vlada v enem mesecu po uveljavitvi tega zakona, prej je bilo v treh mesecih. Z zakonom se želi doseči kreditna aktivnost bank za zagon gospodarskih aktivnosti. V Pozitivni Sloveniji bomo zakon podprli. Smo pa v Pozitivni Sloveniji opozorili na dileme glede upravičencev do pridobitve poroštev, še posebej v primeru, ko je država tretjinski lastnik. Obstaja namreč vrzel med enotretjinskim lastništvom države do 50 %, kjer država nima glasovalnih pravic. Smiselno je, da so upravičenci do pridobitev poroštev v tistih podjetij, kjer je država lastnik več kot eno tretjino in ima glasovalne pravice, da lahko vpliva na transparentnost upravljanja družb. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 11. julija, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6 . TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Dr. Dejan Krušec, državni sekretar na Ministrstvu finance, izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Na kratko, če dovolite, bi predstavil Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Glavni namen predloga je dopolniti veljavni zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki je v veljavi in uporabi od 1. januarja tega leta, s pravili, ki so potrebna za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci ter s kazenskimi določbami za primere kršitev teh pravil. Pravila, ki jih vpeljuje predlog zakona, ne predstavljajo novosti in že sledijo pravilom, ki so bila določena v prejšnji verziji zakona in so veljala do 1. 1. 2012. Predlog zakona nadalje zvišuje tudi mejo največje dovoljene izpostavljenosti naložb alternativnih skladov, tako imenovani ne-UCITS skladov, in sicer gre za investicijske sklade, ki so namenjeni dobro poučenim vlagateljem, ki poznajo naložbena tveganja. Dvig omejitve izpostavljenosti bo omogočil večje vložke teh skladov v slovenske vrednostne papirje, kar bo ugodno vplivalo na promet na slovenskem trgu kapitala. Zadnja pomembna novost pa je omogočiti uporabo določb, ki urejajo možnost vplačil in izplačil z vrednostnimi papirji v investicijske sklade, ter določb, ki omogočajo ustanovitev alternativnega sklada s 1. avgustom 2012. Tako se bo olajšalo prehajanje med različnimi vrstami naložbenih možnosti, ki jih ponuja slovenski trg kapitala, ter povečala njihova raznolikost. Ostale spremembe členov so tehnične narave in odpravljajo napačne sklice v prejšnji verziji zakona. Na kratko lahko rečem, da je glavni namen zakona prispevati k oživitvi slovenskega trga kapitala, zato upam, da boste predlog zakona podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članici gospe Patriciji Šulin.
Predsedujoči, hvala za besedo. Pozdrav vsem prisotnim! Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. nujni seji 20. 6. letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 18. seji 8. 6. letos sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika. Odboru je bil posredovan tudi dopis Združenja bank Slovenije s predlogom za amandma odbora k 7. členu predloga zakona, ki se nanaša na izvajalce pokojninskih načrtov dodatnega pokojninskega zavarovanja. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandma k predlogu zakona vložile Poslanska skupina SDS, Državljanska lista, SLS, DeSUS in Nova Slovenija, in sicer k 7. členu predloga zakona. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitve je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da je glavni namen predloga zakona dopolniti veljavni zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje s pravili, ki so potrebna za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavce ter s kazenskimi določbami za primere kršitve teh pravil. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je glede pripomb iz pisnega mnenja poudarila, da je pripomba k 7. členu upoštevana z vloženim amandmajem koalicijskih poslanskih skupin. Glede pripombe k 10. členu pa je opozorila, da gre za končno določbo, ki predvideva uveljavitev predlaganega zakona naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Pri tem je poudarila, da 15 dnevni uveljavitveni rok običajni rok. Vsaka odstopanja od običajnega roka pa je potrebno ustrezno obrazložiti. Upoštevaje dejstvo, da obrazložitev 10. člena ne vsebuje razlogov za določitev krajšega uveljavitvenega roka, bi bilo primerno predlagani zakon na tem mestu dopolniti. Glede uveljavitvenega roka je predstavnik Ministrstva za finance pojasnil, da je takojšnja uveljavitev predvidena predvsem zato, ker določbe predloga zakona vpeljujejo nadzor nad vzajemnimi pokojninskimi skladi, ki naj bi se čim prej začel izvajati v praksi. V razpravi je bila izražena podpora predlogu zakona in vloženemu amandmaju Poslanske skupine SDS, Državljanske liste, SLS, DeSUS in Nove Slovenije k 7. členu. Izraženo je bilo tudi mnenje, da so predlagane spremembe zakona zlasti glede opravljanja nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci nujne in potrebne. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vloženi amandma Poslanske skupine SDS, Državljanske liste, SLS, DeSUS in Nove Slovenije k 7. členu in ga sprejel. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. V nadaljevanju je odbor sprejel naslednji sklep: Odbor za finance in monetarno politiko predlaga, da se v predlog dnevnega reda 5. seje Državnega zbora uvrsti naslednja točka dnevnega reda: Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za opravljanje, skrajšani postopek, EPA 368-VI .
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Matevž Frangež ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Socialni demokrati spremembam Zakona o investicijskih skladih in družbah za opravljanje ne bomo nasprotovali. Res pa je, da si od teh sprememb ne obetamo cilja, ki ga s predlogom tega zakona zasleduje vlada, to je oživitev kapitalskega trga. Tudi pri tem zakonu velja omeniti, da se zdi, da ima vlada resne težave pri postavljanju pravilnih diagnoz za probleme slovenske družbe. Zakon smiselno vpeljuje pravno podlago za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci. V tem pogledu so spremembe tega zakona dobrodošle, saj bodo Agenciji za trg vrednostnih papirjev zagotovili neposredno pravno podlago za izdajo nadzornih odločb, ki bi urejale delovanje vzajemnih pokojninskih skladov. Prav tako se s predlogom zakona odpravljajo določene pomanjkljivosti dosedanjih ureditev, višja, najvišja dovoljena izpostavljenost naložb non-UCITS skladov ter črta zahteva po uporabi določenih določb Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje po 1. januarju 2013. Če želimo oživiti slovenski kapitalski trg, velja tudi na tem področju pogledati predloge, ki smo jih Socialni demokrati predlagali v okviru sprememb insolventne zakonodaje. Zakaj ravno insolventne zakonodaje? Zato, ker je problem prezadolženosti gospodarstva povzročil zastoj tudi na tem področju. S tem, ko bi skozi postopek hitrega stečaja v roku 45 dni pravzaprav razlastninili dosedanje lastnike insolventnih dolžnikov in v postopku ugotavljanja verodostojnih terjatev upnikov premoženje družbe oziroma samega dolžnika razdelili proporcionalno glede na obstoj teh vrednostnih terjatev, po poteku tega postopka ti upniki pridobijo likvidno premoženje, dolžnik pa je razdolžen v pomembni meri. Upniki bodo seveda zainteresirani, da bodisi upravljajo dovčerajšnjega dolžnika ali pa to likvidno premoženje, ki ga v postopku hitrega stečaja pridobijo, na kapitalskem trgu tudi unovčijo. Zdi se nam pomembno poudariti, da je treba na probleme zastoja kreditne aktivnosti, mrtvila na kapitalskem trgu pogledati z realnimi očmi in ugotoviti, kje so vzroki za to, da smo soočeni s sedanjim stanjem, in odpravljati vzroke na realen način, tako da odpravimo probleme, ne pa, da s posameznimi administrativnimi rešitvami upamo, da bodo same po sebi rešile problem. Problema ne bodo rešile, zato se bojimo, da tudi na tem področju kapitalski trg v Sloveniji zaradi teh spremembe tega zakona nebo nič bolj oživljen.
Hvala lepa. Gospa Kristina Valenčič ima besedo v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. Republika Slovenija je že leta 2000 v okviru novega zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju sprejela določila o dodatnem pokojninskem zavarovanju. Zakon z močnimi davčnimi stimulacijami tako za delodajalca kot delojemalca spodbuja varčevanje v dodatnem pokojninskem zavarovanju. S tem skuša država doseči vključitev čim večjega števila zavarovancev in tako omejiti oziroma preprečiti poglabljanje socialnih razlik. Trenutno v Republiki Sloveniji kolektivno pokojninsko zavarovanje izvaja 11 izvajalcev, 5 vzajemnih pokojninskih skladov, 3 pokojninske družbe in 3 zavarovalnice. Kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje ponuja organiziran način dolgoročnega varčevanja za starost in je temeljna oblika varčevanja zaposlenih za nadomestilo izpada državnih pokojnin. Delovanje investicijskih skladov in družb za upravljanje mora biti v največji možni meri podvrženo učinkovitemu nadzoru, da se zagotovi popolna varnost vlagateljev. Prav zaradi zagotovitve teh ciljev bo Poslanska skupina Državljanske liste predlog sprememb zakona podprla.
Hvala lepa. Gospa Jasmina Opec v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. V obravnavi imamo novelo zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, s poseganjem predvsem na področje vzajemnih pokojninskih skladov. Ker gre za sklade, ki vedno bolj pridobivajo na pomembnosti predvsem z vidika kvalitetnejše prihodnosti bodočih upokojencev, je pravzaprav čudno, da obstoječi zakon sploh ni zagotavljal pravne podlaga za opravljanje nadzora nad pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci. Torej na mestu, kjer bi morali težiti k čim večjemu številu produktov, zagotavljanju konkurenčnosti in čim bolj pisane ponudbe, praktično nismo imeli niti pravega nadzora. Potem se še čudimo, da donosnost tovrstnih vzajemcev ni zadovoljujoča. Tako se 497. členu dodaja popolnoma novo poglavje za tovrstni nadzor, kjer se podrobno opredeljuje tako uporaba določb kot tudi pregled poslovanja, kršitve in dodatni ukrepi. Tudi na primer začasna prepoved upravljanja pokojninskega vzajemnega sklada in odvzem dovoljenja za opravljanje poslov upravljanja pokojninskih skladov. K temu dodajamo še nekaj popravkov, ki jih je predlagala Agencija za trg vrednostnih papirjev, predvsem z vidika izpostavljenosti portfeljev določenim vrednostnim papirjem. Po podatkih Ministrstva za delo imamo 6 vzajemnih pokojninskih skladov. Več kot 90 % vplačnikov, ki sodeluje pri tem načinu varčevanja, upravljata dva sklada pod okriljem državne Modre zavarovalnice. To predvsem kaže na to, da je država sicer večinoma poskrbela za svoje javne uslužbence, ki jim vplačuje določen prispevek v največji vzajemni pokojninski sklad, medtem ko lahko tovrstni produkt varčevanja v splošnem v Sloveniji ocenimo kot popolnoma nerazvit. Tudi Slovenija po vzoru drugih držav nudi določene davčne olajšave za vlagatelje v vzajemne pokojninske sklade. Vendar kot kažejo podatki, to preprosto ni dovolj, saj, kot že rečeno, z izjemno javnih uslužbencev, ki so v to shemo vključeni, je število drugih vlagateljev skoraj zanemarljivo. V Sloveniji se radi pohvalimo s svojo razvitostjo, približevanjem najrazvitejšim evropskim državam. Naša soseda Madžarska je imela leta 1999 več kot 300 prostovoljnih vzajemnih pokojninskih skladov. O razvitosti tega načina vlaganja na zahodnih kapitalskih trgih pa sploh ne gre izgubljati besed. Če vse skupaj zaokrožim, lahko rečem, da se v Slovenski ljudski stranki dobro zavedamo delovanja našega pokojninskega sistema, ki deluje na principu sprotnega financiranja. Tako bo v prihodnosti ta solidarnostni sistem vse težje vzdrževati, drugi in tretji steber pa bosta postala ključna pri oblikovanju končnega standarda bodočih upokojencev. Z današnjim dnem urejamo nadzor nad vzajemnimi pokojninskimi skladi, v Slovenski ljudski stranki pa se nadejamo tudi sistemskega reševanja te problematike. Kot že rečeno, potrebujemo večji nabor oziroma večjo in bolj raznoliko ponudbo na področju pokojninskega varčevanja, država pa mora o tem jasno opredeliti svojo dolgoročno strategijo, ali sploh želi, da se državljani vključujejo v tovrstna varčevanjain v kolikšni meri. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo gospa Marija Plevčak.
Hvala, za besedo. S to novelo bomo veljavni zakon dopolnili s pravili za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci ter kazenskimi določbami za tovrstne kršitve pravil. Zakon predvideva tudi obveznost sklenitve skrbniške pogodbe za vsak vzajemni pokojninski sklad. V zvezi s tem smo lahko prepričani, da je to v korist in varnost vlagateljev, vsaj upamo tako. Zvišuje se meja največje dovoljene izpostavljenosti naložb določenih skladov, to je alternativnih skladov in investicijskih družb, s čimer sledi predlogom Agencije za trg vrednostnih papirjev s ciljem na oživitev trga kapitala v Republiki Sloveniji. V Poslanski skupini DeSUS se strinjamo, da so popravki zakonov o v predlagani obliki potrebni. Upamo, da bodo dosegli svoj namen in zato bomo to novelo zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Gospa Iva Dimic v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Novela zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje odpravlja nekatere pomanjkljivosti v dosedanjem veljavnem zakonu, da bi bila dosledno izvedena uveljavljena načela tega zakona, in sicer načelo učinkovitega nadzora, načelo varnosti vlagateljev in načelo sorazmernosti. Bistvena novost sedanje novele zakona pa je v tem, da uvaja pravno podlago za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci s strani nadzornika agencije za trg vrednostih papirjev. Določa pravila, ki so potrebna za opravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi in njihovimi upravljavci ter uvaja kazenske določbe za primere kršitev omenjenih pravil. V Novi Sloveniji si prizadevamo za pregleden in transparenten način poslovanja vseh pravnih subjektov – tudi vzajemnih pokojninskih skladov ter družb za upravljanje, katerih poslovanje ureja Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Pomanjkljivost sedanje zakonske ureditve je predvsem v pomanjkanju nadzora Agencije za trg vrednostnih papirjev nad izvrševanjem tega zakona. In to nedoslednost je treba odpraviti. Zaradi znanih razmer na kapitalskih trgih je pri vzajemnih pokojninskih skladih prišlo do situacije, da je dejanska čista vrednost vzajemnega pokojninskega sklada nižja od zajamčene vrednosti skladov. Če Agencija za trg vrednostih papirjev pri izvajanju nadzora ugotovi takšno odstopanje, naloži upravljavcu vzajemnega pokojninskega sklada, da iz lastnih sredstev na poseben račun vzajemnega pokojninskega sklada vplača razliko do zajamčene vrednosti in mu določi rok. V primeru, da upravljavec takšne odločbe agencije ne izvrši, je možna prisilna sodna izvršitev. Na ta način se zagotavlja vlagateljem varnost pri vlaganjih v vzajemne pokojninske sklade. Noveliranje zakona v smeri zagotavljanja učinkovitejšega nadzora nad investicijskimi skladi in družbami za upravljanje ter v smeri povečanja varnosti vlagateljev je potrebno in zato bomo poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije to novelo zakona podprli.
Hvala lepa. Gospod Alojz Potočnik ima besedo v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani! Poslanska skupina Pozitivne Slovenije Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki sta ga po strokovni plati sospisali Agencija za trg vrednostnih papirjev, s pripombami pa delno tudi Združenje bank Slovenije, ne bo nasprotovala. Dva razloga sta ključna. Najprej se Agenciji za trg vrednostnih papirjev daje neposredna pravna podlaga za nadzor delovanja vzajemnih pokojninskih skladov z jasnimi nadzornimi ukrepi, s tem pa se hkrati uresničuje tudi načelo varstva vlagateljev in krepi preglednost nad upravljanjem njihovih naložb. Drugi paket sprememb gre v smeri oživitve trga kapitala in močno upam, da s tem tudi gospodarstva. Tako se zvišuje najvišja dovoljena izpostavljenost ne-UCITS sklada do drugih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga, in sicer z 20 na 30 %. Samo zaradi nazornosti in boljše predstave povejmo, da med ne-UCITS sklade, ki se lahko oblikujejo oziroma ustanovijo v Republiki Sloveniji, sodijo alternativni skladi in investicijske družbe. Podrobnejše tipe ne-UCITS skladov pa določa Agencija za trg vrednostnih papirjev. Enako velja tudi za pogoje ki jih mora izpolnjevati družba za opravljanje posameznih tipov skladov. K domnevni pospešeni cirkulaciji kapitala pa naj bi prispevala tudi sprememba, ki omogoča vplačila investicijskih kuponov in izplačila odkupne vrednosti investicijskih kuponov s prenesljivimi vrednostnimi papirji, in sicer že od 1. avgusta 1912 naprej. Razlogov za sprejetje po skrajšanem postopku je torej kar nekaj in ocenjujemo, da dovolj.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Glavni cilj predloga zakona je dopolniti veljavni ZISDU-2 s pravili, ki so potrebna za upravljanje nadzora nad vzajemnimi pokojninskimi skladi, njihovimi upravljavci ter z kazenskimi določbami za primere kršitve teh pravil. Vsebina predlaganih rešitev ne pomeni vsebinskih novosti. Ker zakon zasleduje načela pravne varnosti, načelo učinkovitega nadzora, načelo varnosti vlagateljev in načelo sorazmernosti, bomo v Poslanski skupini SDS Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje kapitala podprli.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skuin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 11. julija, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TRGU FINANČNIH INSTRUMENTOV V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem zato besedo predstavniku Vlade. Dr. Dejan Krušec, državni sekretar na Ministrstvu za finance, izvolite.
Spoštovani podpredsednik, poslanke in poslanci! Na kratko bi predstavil še Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, za katerega je predlagana obravnava po skrajšanem postopku. Glavni namen predloga zakona je uskladiti slovenski pravni red z evropsko direktivo o prospektu ob izdaji vrednostnega papirja, s čimer se bodo zmanjšala administrativna bremena za izdajatelje vrednostih papirjev in tudi posrednike, izboljšala pa se bo tudi pravna jasnost ter raven varstva za vlagatelje. Z namenom prenosa direktive o prospektu se ureja več zadev. Omenil bi jih le nekaj: opredeljuje se nekaj izrazov, opredeljujejo se izjeme pri obveznosti objave prospekta, določa se vsebina in oblika povzetka prospekta, najmanjši obseg informacij, primeri odškodninske odgovornosti oseb, veljavnost prospekta in pa obveza objavetudi v elektronski obliki. Poleg prenosa direktive pa zakon pred vami tudi krepi varovanje zaupnih informacij, ki jih je Agencija za trg vrednostnih papirjev prejela od nadzornih organov tretjih držav. Agenciji za trg vrednostnih papirjev se omogoča neposreden elektronski dostop do podatkov, ki jih vodi centralna Klirinško-depotna družba in jih agencija potrebuje za izvajanje nadzora, ureja se način povračila stroškov iz postopkov za prekrške ter usklajujejo se kazenske določbe z zakonom, ki ureja prekrške. Kot predstavnik predlagatelja verjamem, da bo sprejetje novele Zakona o trgu finančnih instrumentov uskladil slovensko zakonodajo z evropskimi standardi ter okrepil kaznovalne in nadzorne pristojnosti Agencije za trg vrednostnih papirjev in tako ugodno vplival na razvoj slovenskega trga kapitala. Glede na navedeno upam, da boste predlog zakona podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članici odbora mag. Damjani Petavar Dobovšek za predstavitev mnenja odbora.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Na podlagi 42., 130., 133. in 142. člena Poslovnika Državnega zbora je Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo pripravil poročilo k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, skrajšani postopek, EPA 395-VI . Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. nujni seji 20. 6. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 20. seji 15. junija 2012 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika. Služba je v svojem imenu podala konkretne pripombe, in sicer k 1., 2., 5., 6., 7., 11., 24., 28., 29., 34., 35., 44. in 56. členu predloga zakona. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SDS, Državljanske liste, Slovenske ljudske stranke, DeSUS in NSi, in sicer k 2., 7., 34., 36., 44. in 56. členu predloga zakona z dne 19. 6. 2012, tudi Poslanska skupina SD k 36. členu predloga zakona z dne 20. 6. 2012 ter Poslanska skupina Pozitivne Slovenije k 36. členu predloga zakona z dne 20. 6. 2012. Seji odbora so prisostvovale predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da je glavni namen predloga zakona uskladiti slovenski pravni red z evropsko zakonodajo. Predlagane spremembe bodo pripomogle k zmanjšanju administrativnih bremen izdajateljev vrednostnih papirjev in posrednikov ter k izboljšanju pravne jasnosti in varstva vlagateljev. Z rešitvami predlaganega zakona se tudi krepi varovanje zaupnih informacij, ki jih Agencija za trg vrednostnih papirjev prejme od nadzornih organov tretjih držav oziroma mednarodnih organizacij. Poleg tega se Agenciji za trg vrednostnih papirjev omogoča neposreden elektronski dostop do podatkov, ki jih vodi Centralna klirinško-depotna družba. Predlog zakona določa tudi pristojni organ za izvajanje določb Agencije za trg vrednostih papirjev, ki se glasijo na izpolnitev denarne obveznosti, ureja način povračila stroškov iz postopkov za prekrške ter usklajuje kazenske določbe z zakonom, ki ureja prekrške. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je glede pripomb iz pisnega mnenja pojasnila, da je služba v svojem mnenju podala dve vrsti pripomb. Prve pripombe so nomotehnične narave, in sicer k 1., 5., 6., 11., 24., 28. in 29. členu predloga zakona, v zvezi s katerimi je pojasnila, da bodo pomanjkljivosti odpravljene z redakcijskimi popravki. Druge pripombe pa so opozorilne narave. V razpravi so se člani odbora osredotočili na 36. člen predloga zakona in vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, Poslanske skupine SD in Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, ki predlagajo njegovo črtanje. V razpravi je bila izražena podpora črtanju tega člena zlasti z vidika zagotavljanja transparentnosti kot pomembnega elementa graditve zaupanja na kapitalskem trgu. Posamezni člani odbora so v razpravi opozorili na morebitne negativne posledice splošne uporabnosti fiduciarnih računov, ki jo vpeljujejo določbe 36. člena predloga zakona. Pri tem je bilo izraženo mnenje, da negativne posledice določb tega člena niso vezane zgolj na onemogočanje odkrivanja premoženja, temveč tudi na oteženo evidentiranje sprememb na kapitalskem trgu, ki bi omogočilo povsem netransparentno prodajo lastniških deležev, delniških paketov in ostalih lastniških in finančnih instrumentov. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje in sprejel amandmaje Poslanske skupine SDS, Poslanske skupine Državljanske liste, SLS, DeSUS in NSi, in sicer k 2., 7., 34., 36., 44., 56. členu predloga zakona, amandma Poslanske skupine SD k 36. členu predloga in amandma Poslanske skupine Pozitivne Slovenije k 36. členu predloga zakona. V skladu z 128. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na prejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. V nadaljevanju je odbor sprejel naslednji sklep.
Prosim, da počasi zaključite.
Takoj. Sklep se glasi: Odbor za finance in monetarno politiko predlaga, da se v predlog dnevnega reda 5. seje Državnega zbora uvrsti naslednja točka dnevnega reda, in sicer Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih inštrumentov, skrajšani postopek, 395-VI. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Rihard Braniselj ima besedo v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Lep pozdrav, spoštovane kolegice, kolegi! Predlog zakona prvenstveno v pravni red Republike Slovenije prinaša implementacijo direktiv Evropske unije v zvezi s prospektom, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje ter zahteve v zvezi s preglednostjo informacij glede izdajateljev, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu vrednostnih papirjev. Rok za implementacijo te uredbe je sicer s 1. julijem že zamujen. Poleg navedenega ta novela prinaša tudi rešitve, ki zmanjšujejo administrativna bremena za izdajatelje vrednostnih papirjev in posrednike ter dviguje raven pravne jasnosti in varstva vlagateljev. Navedeni ukrepi pomenijo pomemben ukrep v smeri oživitve trga finančnih inštrumentov, ki je že dlje časa v Sloveniji v recesiji, zato bomo v Državljanski listi predlog zakona podprli. Predlog zakona je tudi v največji možni meri usklajen s civilno družbo ter deležniki, ki so tudi sodelovali pri njegovi pripravi, kot so Združenje bank Slovenije, Agencija za trg vrednostnih papirjev, Združenje članov borze vrednostnih papirjev, informacijskim pooblaščencem ter pristojnimi ministrstvi. Z obžalovanjem pa v naši stranki ugotavljamo, da je zaradi nasprotovanja drugih strank zamujena pomembna priložnost za uvedbo splošne uporabe fiduciarnih računov za vodenje nematerializiranih vrednostnih papirjev, kot je bilo prvotno tudi predlagano. Tako ta možnost še naprej ostaja le omejenim kategorijam subjektov, žal pa v našem pravnem redu še vedno ni omogočena vsem ostalim zasebnim vlagateljem. Tako bo za male vlagatelje ta storitev dražja ali pa se bodo odločali zanjo v tujini, kar slabi naš trg vrednostnih papirjev in ga dela nekonkurenčnega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Roman Žveglič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, izvolite.
Spoštovani, še enkrat dober dan! Z noveliranjem Zakona o trgu finančnih instrumentov v veliki meri usklajujemo naš pravni red z evropsko zakonodajo. Tudi na temu mestu zmanjšujemo administrativne ovire, tako na strani izdajateljev in posrednikov kot tudi izboljšujemo pravno varnost vlagateljev. Agenciji za trg vrednostnih papirjev, ki je glavni regulator oziroma nadzornik na tem področju, z zakonom omogočamo neposredni elektronski dostop do podatkov, ki jih vodi Centralna klirinško depotna družba. Določamo tudi pristojni organ za izvajanje določb omenjene agencije, ki se glasijo na izpolnitev denarne obveznosti in usklajujemo kazenske določbe z zakonom, ki ureja prekrške. Določajo se določeni roki in izjeme glede obveznosti ter bolj natančno opredeljujejo določeni izrazi in definicije. Ob tem se odpravlja še kar nekaj pomanjkljivosti in nedoslednosti. Že med obravnavo na matičnem delovnem telesu smo soglasno zavrnili člen, ki je dvignil veliko prahu, saj je dovoljeval uvedbo fiduciarnih računov. Tovrstni računi, ki jih sicer pozna večina evropskih držav, dejansko v delniških knjigah zakrijejo manjšinske lastnike v posameznih družbah. Čeprav gre res za zmanjšanje transparentnosti delniških knjig, pa se moramo zavedati, da to ne spremeni dejstva, da lahko vsak slovenski državljan tovrstni račun odpre pri tujem borznem posredniku. S tega vidika naši posredniki, večinoma banke, zagotovo niso konkurenčni na ravni Evropske unije, saj gre pri fiduciarnih računih predvsem za znižanje posredniških stroškov. Posledično to pomeni tudi nižjo ceno borznoposredniške storitve. Vseeno smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenili, da v trenutkih, ko velja vsesplošno nezaupanje tudi na kapitalskem trgu v Sloveniji, ni primerno, da dodatno uvajamo instrument, ki bo še dodatno zapletel že tako nezadostno poznavanje delovanje kapitalaskih trgov in tudi še dodatno znižal zaupanje laične javnosti do sodelovanja pri trgovanju na trgu vrednostnih papirjev. Upamo, da se bomo o rešitvi tega problema lahko še pogovarjali v bližnji prihodnosti, danes pa bi takšna rešitev upravičeno ali ne povzročila vse preveč hude krvi, kar pa ni naš namen. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo sicer podprli predlog noveliranega Zakona o trgu finančnih instrumentov. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Marija Plevčak ima besedo v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem! Glavni namen predloga zakona je uskladiti slovenski pravni red z evropsko zakonodajo. Predlagane spremembe bodo pripomogle k zmanjšanju administrativnih bremen izdajateljev vrednostnih papirjev in posrednikov ter k izboljšanju pravne jasnosti in varstva vlagateljev. Z rešitvami predlaganega zakona se tudi krepi varovanje zaupnih informacij, upamo, ki jih Agencija za trg vrednostnih papirjev prejme od nadzornih organov tretjih držav oziroma mednarodnih organizacij. Poleg tega pa se Agenciji za trg vrednostnih papirjev omogoča neposredni elektronski dostop do podatkov, ki jih vodi Centralna klirinško depotna družba. Predlog zakona določa tudi pristojni organ za izvajanje določb Agencije za trg vrednostnih papirjev, ki se glasijo na izpolnitev denarne obveznosti, ureja način povračila stroškov iz postopkov za prekrške ter usklajuje kazenske določbe z zakonom, ki ureja prekrške. V Poslanski skupini DeSUS pozdravljamo črtanje 36. člena, ki je dovoljeval splošno uporabo fiduciarnih računov. Menimo, da je njegovo črtanje pripomoglo k zagotavljanju transparentnosti kot pomembnega elementa graditve zaupanja na kapitalskem trgu. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo zato predlog zakona podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospa Iva Dimic.
Spoštovani! Novela Zakona o trgu finančnih instrumentov pomeni uskladitev slovenske zakonodaje s področja urejanja trga finančnih instrumentov z evropsko, konkretno z direktivo Evropskega parlamenta, ki bi jo bila Slovenija dolžna implementirati že 1. 7. 2012. Torej smo z usklajevanjem zakonodaje z evropsko že nekoliko v zaostanku. Preostale države članice so navedeno direktivo že prenesle v zakone, bodisi v posebne zakone ali pa v okviru splošnih zakonov o trgu kapitala. Glavni cilji direktive so izboljšati pravila o prospektu, ki ga morajo evropski izdajatelji objaviti ob izdaji vrednostnih papirjev, izboljšati pravno jasnost, zmanjšati administrativne obremenitve za izdajatelje in posrednike ter izboljšati raven varstva vlagateljev z zagotovitvijo zadostnih informacij za sprejem njihovih naložbenih odločitev. Novela Zakona o trgu finančnih instrumentov uvaja evropske standarde na področju trga finančnih instrumentov, odpravlja pomanjkljivosti in nedoslednosti ter usklajuje kazenske določbe z Zakonom o prekrških. Bistvena novost, ki jo prinaša novela, pa je krepitev nadzornih možnosti in pooblastil Agencije za trg vrednostih papirjev. Po Zakonu o trgu finančnih instrumentov je namreč Agencija za trg finančnih instrumentov samostojna in neodvisna agencija, katere temeljna naloga je odpravljanje nadzora nad trgom finančnih instrumentov in nad določenimi finančnimi organizacijami ter izvrševanje drugih nalog in pristojnosti, določenih s področno zakonodajo z namenom zagotavljanja spoštovanja teh predpisov ter s tem zagotavljanja pogojev za učinkovito delovanje trga finančnih instrumentov. Ob opravljanju navedene funkcije pa agencija sproti spremlja izvajanje zakonodaje s področja trga finančnih instrumentov in predlaga spremembe in dopolnitve zakonodaje v skladu z ugotovljenimi pomanjkljivostmi oziroma nedoslednostmi. Noveliranje zakonodaje je potrebno tudi zaradi nenehnega razvoja in uvajanja novih finančnih instrumentov. S predmetno novelo zakona se omogoča Agenciji za trg vrednostnih papirjev neposredni elektronski dostop do podatkov, ki jih vodi Centralna klirinško depotna družba, agencija pa jih potrebuje za izvajanje posameznega nadzora. Z omogočanjem boljšega in sodobnejšega nadzora bo agencija lažje zagotavljala spoštovanje pravil na trgu kapitala in pripomogla k večjemu zaupanju vlagateljev, kar pa je nujno potrebno za uspešno delovanje trga. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov podprli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima besedo gospa Renata Brunskole.
Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo Predlog spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov podprli. Cilj predloga zakona je uskladiti slovenski pravni red z evropskim, odpraviti nedoslednosti in pomanjkljivosti, zmanjšati administrativna bremena za izdajatelje vrednostnih papirjev, hkrati pa izboljšati pravno jasnost in raven varstva za vlagatelje. V Pozitivni Sloveniji smo vložili amandma k 36. členu, da se le-ta črta, smo se pa očitno poenotili, saj so takšen amandma vložile tudi druge parlamentarne stranke. To pa pomeni, da s črtanjem tega 36. člena ne bo možno zapiranje delniških knjig, da bomo ohranili transparentnost, saj bi bilo sicer z uvedbo fiduciarnega računa kar nekaj vprašanj v zvezi z razširjanjem kroga strank, ki lahko zahtevajo vodenje nematerializiranih vrednostnih papirjev na fiduciarnem računu. Predlog zakona ne določa, da bi obstajala posebna centralizirana evidenca pravih lastnikov vrednostnih papirjev na fiduciarnih računih, torej v smislu predloga zakona oseb, za katere imetnik fiduciarnega računa izvršuje pravice iz nematerializiranih vrednostnih papirjev. Oteženo bi bilo ali onemogočeno izvajanje zakonov in drugih predpisov, pri katerih mora pristojni organ pridobiti podatke o premoženju določene osebe, kot so izvršba, uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, postopki zaradi insolventnosti, še posebej osebni stečaj, postopek odvzema premoženja nezakonitega izvora pa tudi kazenski ali predkazenski postopek. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo predlog spremembe in dopolnitve zakona s črtanjem 36. člena in ohranitvijo transparentnosti ter krepitvijo nadzornih funkcij podprli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo mag. Damjana Petavar Dobovšek.
Lep pozdrav vsem prisotnim še enkrat! 11. avgusta je v Sloveniji začel veljati novi zakon o trgu finančnih instrumentov, ki je nadomestil zakon o trgu vrednostnih papirje. Zakon o trgu finančnih instrumentov je bil vsako leto noveliran, tokrat že petič, predvsem zaradi uskladitev z direktivami Evropske skupnosti, direktivami Evropskega parlamenta in Sveta oziroma prenosom in izvajanjem predpisov na podlagi uredb Komisije Evropske skupnosti. S predlogom zakona se v slovenski pravni red prenaša direktiva iz leta 2010 73 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembah direktiv Evropske skupnosti iz leta 2003 in 2004. Namen predloga zakona je zmanjšati administrativna bremena za izdajatelje vrednostnih papirjev in posrednike, to pomeni zahteve po razkritju, tiskana oblika prospekta, prevodi povzetka prospekta in podobno, izboljšati pravno jasnost, to pomeni obveznosti pri prodaji vrednostnih papirjev preko posrednikov, obveznosti pri dopolnjevanju prospekta, jasnejša pravila o odgovornosti pri sestavi prospekta in podobno, izboljšati pravila o prospektu, uvajajo se preprostejše zahteve glede objave podatkov, jasnejša vsebina povzetka prospekta, preprostejše zahteve glede podatkov in jasnejše izjeme pri obveznosti objave prospekta in – zelo pomembno – dvigniti raven varstva za vlagatelje z zagotovitvijo zadostnih informacij za sprejetje njihovih naložbenih odločitev. Namen predloga zakona je tudi odpraviti pomanjkljivosti in nedoslednosti ter uskladiti kazenske določbe z Zakonom o prekrških. Upoštevaje dejstvo, da predlagani zakon ne določa posebne centralizirane evidence pravih lastnikov vrednostnih papirjev na fiduciarnih računih, bi se s predlagano odločbo otežilo ali onemogočilo izvajanje zakonov in drugih predpisov, pri katerih mora pristojni organ pridobiti podatke o premoženju določene osebe. Na primer, izvršba, uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, postopki zaradi insolventnosti, osebni stečaj, postopki odvzema premoženja nezakonitega izvora ter kazenski ali predkazenski postopki. Z vidika zagotavljanja transparentnosti smo vložili v Poslanski skupini SDS in v koalicijskih strankah amandma za črtanje 36. člena. Prav tako so ga vložile tudi opozicijske stranke – ta člen uvaja splošno uporabo fiduciarnih računov. Ker je ta 36. člen soglasno črtan, v Poslanski skupini SDS Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov podpira.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Socialni demokrati smo veseli, da je že na obravnavi na Odboru za finance in monetarno politiko dozorela modrost za črtanje spornega člena zakona, ki je predvideval splošno uporabljivost fiduciarnih računov, ki jih naša zakonodaja sicer pozna kot natančno določeno izjemo. V praktičnem pogledu bi to pomenilo, da v centralnem registru, v katerem se vodijo lastniki vrednostnih papirjev, ne bi bil več razviden lastnik, ampak trgovalec. To bi bistveno zmanjšalo transparentnost slovenskega kapitalskega trga, preglednost lastniških razmerij in de facto ukinilo javnost delniških knjig. V nekaterih razpravah danes smo lahko slišali, da bi takšna rešitev pravzaprav prispevala k povečanju konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Mislim, da je čas, da dozori spoznanje, potem ko smo soočeni s tako uničujočimi posledicami gospodarske in finančne krize, da v naši družbi dozori spoznanje, da konkurenčnosti, ki temelji na netransparentnosti, v Sloveniji ne potrebujemo. V tem pogledu velja omeniti, da takrat, ko smo se 20 let nazaj odločali o tipu trga vrednostnih papirjev v Sloveniji, da smo se zavestno odločili za tip, ki temelji na centralnem registru, ki zagotavlja največjo mogočo stopnjo javnosti delniških knjig, s tem pa seveda tudi lastniških razmer. Socialne demokrate veseli, da je tudi koalicija pa tudi naši kolegi iz Pozitivne Slovenije – da smo vsi skupaj spoznali nevarnost in škodljivost predlagane določbe, posebej zaskrbljujoče pa je to, da je takšno določbo o splošni uporabljivosti fiduciarnih računov predlaga Agencija za trg vrednostnih papirjev. Problematično je to zato, ker – tako si predstavljam –, bi prav ta agencija morala med svojimi načeli, po katerih deluje, imeti preglednost lastniških razmerij in trga finančnih instrumentov kot posebej pomembno. Samo sprašujemo se lahko, ali je takšno določilo v predlog zakona prišlo po nesreči ali morebiti zato, ker si je nekdo preko tega obetal, da se bo v valu privatizacije, ki smo ji v Sloveniji priča in ki ji bomo priča v prihodnjih mesecih, s splošno uporabljivostjo fiduciarnih računov zlahka skrilo nove lastnike, ko bo v delniški knjigi zapisan trgovalec, recimo, Nova Ljubljanska banka ali kakšna druga finančna institucija, ne pa tisti, ki je dejanski lastnik privatiziranega premoženja. Zato ker je v slovenskem parlamentu dozorelo spoznanje, da je treba škodljiva določila tega zakona črtati, štejemo Socialni demokrati druga določila kot dobrodošla, zato bomo predlog zakona o trgu finančnih instrumentov tudi podprli. Hvala.
Hvala. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, je druga obravnava zaključena. Odločanje o predlogu zakona bom opravili jutri v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo NA 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POLICIJI. Predlog zakona je predložila skupina 23 poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Petrom Vilfanom. Skupina 10 poslancev je tudi predlagala oziroma zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona zdaj dajem besedo prvopodpisanemu gospodu Petru Vilfanu. Izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji za marsikoga v tej dvorani ni novost, saj smo ga v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija vložili ponovno po zakonodajnem fiasku, ki se je odvil ob prvi vložitvi predloga zakona. V Pozitivni Sloveniji upamo, da se bodo tokrat spoštovala pravila pri sprejemanju zakonodaje. Namreč, ko smo predlog zakona vložili prvič, ste nam nekateri v tem parlamentu onemogočili razpravo na matičnem delovnem telesu, to je na Odboru za notranje zadeve. Namesto tega sem ga moral predstaviti na Odboru za finance in monetarno politiko v sklopu znamenitega zakona o uravnoteženju javnih financ ob precejšnjem začudenju članov tega odbora. Slišati je bilo tudi, moram reči povsem upravičene, opazke v slogu, o čem se mi tukaj sploh pogovarjamo. Ob ponovni vložitvi predloga zakona po rednem postopku želim kot poslanec tega državnega zbora izraziti protest zaradi kršitev pravil zakonodajnega postopka v preteklosti. Tokrat se bodo lahko vsi poslanci in ne samo nekateri, ki po ustroju delovanja Državnega zbora za to sploh niso bili pristojni, odločili in povedali, zakaj je ta predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo oziroma če menijo tako, zakaj ne. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji uvaja dve novi pooblastili policije v primeru navijaških izgledov. Tako predlog omogoča prepoved udeležbe na športnih prireditvah za obdobje od 6 mesecev do dveh let osebam, ki so kot gledalci zalotene pri storitvi prekrška zoper javni red in mir z znaki nasilja ali pri storitvi kaznivega dejanja z znaki nasilja v zvezi s športno prireditvijo in da glede na okoliščine obstaja nevarnost, da bodo storila istovrstno kršitev. Predlog omogoča tudi prekinitev potovanja za tiste osebe, ki potujejo na športno prireditev in že pred odhodom na izhodiščnem kraju potovanja ali med potovanjem kršijo javni red in mir in kljub opozorilom policistov ne prenehajo s takim ravnanjem. Ob vse večjem zanimanju za športne prireditve v Sloveniji in glede na to, da vse več slovenskih klubov v različnih športnih panogah sodeluje in nastopa v mednarodnih tekmovanjih, glede na številna domača ligaška in druga tekmovanja ter na dejstvo, da je pred vrati tudi Evropsko prvenstvo v košarki 2013, mislim, da je napočil čas, da tudi v Sloveniji naredimo krak naprej v boju s huliganstvom, ki nima nobene zveze s športom oziroma navijaštvom. Predvsem Evropsko prvenstvo v košarki 2013 bo tekmovanje visokega varnostnega tveganja, saj bo v Slovenijo prišlo kar 24 reprezentanc iz cele Evrope in skupaj z njimi tudi ogromno število njihovih pristašev oziroma navijačev. To bo idealna priložnost za tiste navijače, seveda tiste pod narekovaji, ki znajo taka tekmovanja še posebej spretno izkoristiti za svoja nasilna in druga nagnjenja. S tem zakonom bomo policistom in sodstvu končno dali na voljo orodje, da zaščitijo šport in tiste, ki v njem resnično uživamo, pred nekaj tistimi, ki z njim nimajo nikakršne zveze. V javnost, tudi mednarodno, pa bomo poslali jasno sporočilo, da so te zadeve pri nas urejene na evropski način in da bodo tisoči, ki bodo prišli v Slovenijo, kot tudi ostali obiskovalci športnih prireditev le-te lahko spremljali mirno, sproščeno in predvsem varno. Mnenje Vlade glede predloga zakona je v načelni drži pozitivno. Prav tako se pristojno ministrstvo, to je Ministrstvo za notranje zadeve, strinja, da so potrebne zakonske spremembe glede varnosti na športnih prireditvah, vendar imajo pridržek, češ da gre za nesistemske predloge sprememb Zakona o policiji, ki med drugim prinašajo tudi določene nejasnosti in nedorečenosti. Naj opozorim na tem mestu, da lahko policisti omejijo človekove pravice in temeljne svoboščine le v primerih, določenih z ustavo in zakoni, vsa splošna policijska pooblastila pa so zajeta v Zakonu o policiji. Nova policijska pooblastila so bila do sedaj vedno uzakonjena v Zakonu o policiji ali v določenem področnem zakonu. Ker v Sloveniji nimamo zakona o navijačih, se nova policijska pooblastila dodajajo k spremembam in dopolnitvam Zakona o policiji. V predlogu zakona so zajete rešitve, ki jih je v sklopu zakonodajnega postopka mogoče še doreči, izboljšati, tudi s pogleda varovanja človekovih pravic, in zato ne morem pristati na pavšalni trditvi ministrstva o nesistemskosti. S predstavniki ministrstva za notranje zadeve smo pred prvo, tisto zavrnjeno vložitvijo predloga zakona imeli tudi dokaj konstruktiven sestanek. Na njem sta nam direktor direktorata policije in državni sekretar na ministrstvu predlagala umik našega predloga, saj naj bi ministrstvo pripravilo sistemski Zakon o policiji, v sklopu katerega bo tudi tako imenovani zakon o navijačih. Obljubila sta, da bo tak predlog pripravljen v najkrajšem času in v razpravi že na julijski seji. Naše stališče je bilo, da bomo v takem primeru resno razmislili o umiku, saj nam ne gre za to, kdo zakon vloži, temveč predvsem za to, da tak zakon končno dobimo. Ker se napovedano ni zgodilo, je pred vami, spoštovane poslanke in poslanci, ponovno naš predlog. Za vašo podporo predlogu zakona, kjer se ne smemo iti prestiža, kdo je predlagatelj in kdo ni, se vam vnaprej zahvaljujem.
Hvala lepa. Sedaj bomo slišali mnenje Vlade, ki ga bo predstavil državni sekretar mag. Robert Marolt.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada Republike Slovenije Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji nasprotuje. Predlog zakona dejansko dodaja dva nova člena in vsebinsko dopolnjuje tudi nekatere druge člene Zakona o policiji. Dejansko prinaša zakon rešitve, ki so že zajete v predlogu zakona o nalogah in pooblastilih policije, o katerih je Državni zbor že v prejšnjem mandatu razpravljal na 31. redni seji 22. 9. 2011, vendar pa se je zakonodajni postopek o navedenem predlogu zakona končal s prenehanjem mandata v dobi Državnega zbora 2008–2011. Od Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, ki ga je že enkrat v letošnjem letu prav tako vložila skupina poslank in poslancev Državnega zbora s prvopodpisanim poslancem gospodom Petrom Vilfanom, se novi predlog zakona razlikuje le v tem, da je v osmem odstavku predlaganega 39. c člena odpravljeno napačno sklicevanje na peti odstavek tega člena. Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji dejansko ne prinaša nobenih novih rešitev, ki jih ne bi vseboval že predlog zakona o nalogah in pooblastilih policije, ki je pripravljen na Ministrstvu za notranje zadeve. Dejansko gre le za slovnično nekoliko preoblikovan prepis določb, ki vsebuje predlog zakona o nalogah in pooblastilih policije. Tudi z vidika varovanja in spoštovanja človekovih pravic in svoboščin predlog zakona ne vsebuje nobenih dodatnih varoval. Prav tako predlog zakona tudi ne upošteva pripomb oziroma ne sledi mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Medresorsko usklajevanje o novem predlogu zakona o nalogah in pooblastilih policije je bilo zaključeno, vendar pa ne smemo pozabiti, da je vmes prišlo do podpisa sporazuma med Policijskim sindikatom Slovenije, Sindikatom policistov Slovenije in Vlado Republike Slovenije ki v eni izmed točk opredeljuje, da Vlada Republike Slovenije brez socialnega dialoga in iskanja soglasja s sindikati v parlamentarno proceduro ne bo predlagala zakona, ki bi urejal organiziranost in delo policije ter naloge in pooblastila policije. Z obema navedenima sindikatoma še potekajo usklajevanja o vsebini predloga obeh zakonov. Tako bo zakon o nalogah in pooblastilih policije, ki skupaj z zakonom o organizaciji in delu policije tvori vsebinsko povezano celoto, v najkrajšem mogočem času posredovan Vladi Republike Slovenije in nato v zakonodaji postopek v Državni zbor. Zato je popolnoma nesistemsko, da bi sedanj dopolnjevali le dva člena veljavnega Zakona o policiji, ker je zakon o nalogah in pooblastilih policije vsebinska celota. Poleg tega pa ne smemo pozabiti, da bi parcialno spreminjanje Zakona o policiji povzročilo dodatne nepotrebne stroške za proračun in bi dodatno obremenilo davkoplačevalce, še posebej sedaj v času hude gospodarske in finančne krize. Iz vseh navedenih razlogov Vlada sprejem zakona ne podpira in meni, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospa Jasmina Opec.
Hvala za besedo in lep pozdrav še enkrat. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sicer nimamo problemov s samo vsebino predloga zakona. Strinjamo se, da je to področje treba urediti, čeprav menimo, da tudi sedaj obstajajo vzvodi, po katerih se lahko preprečuje in obvladuje nedostojno in nasilno vedenje organiziranih navijaških skupin. Kar je bolj pomembno, pa je dejstvo, da Zakon o policiji ni zakon, ki bi ga lahko spreminjali kar tako počez, danes en člen, jutri spet en člen. Menimo, da spremembe oziroma dopolnitve takšnih zakonov potrebujejo najmanj medresorsko usklajevanje, nato pa še usklajevanje, denimo s sindikati in ostalimi zainteresiranimi skupinami. Predvsem pa je treba spremembe takšnih zakonov pripraviti strokovno, z vsemi predvidenimi posledicami, ki spremembi sledijo. Kaj hitro lahko namreč zaidemo na področje neupravičenih in neutemeljenih posegov v človekove pravice, kar lahko ima nepopravljive in težke posledice. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke na podlagi navedenih argumentov ocenjujemo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glede na mnenje Vlade Republike Slovenije k temu predlogu zakona pa pričakujemo, da bo Vlada dejansko pripravila dober in sistemski predlog za spremembe tega področja, ki naj bi že bil, kot smo slišali, v medresorskem usklajevanju, kar je edini pravi način za spreminjanje takšnih represivnih področij, kot so delovanje in pooblastila policije in kot jih predstavljajo posegi v omejevanje pravic in svoboščin. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Pred nami je predlog novele Zakona o policiji, ki ga je v zakonodajno proceduro vložila skupina poslank in poslancev. Vsebina predloga se nanaša na dve novi pooblastili policije, vezani na obvladovanje in preprečevanje nedostojnega vedenja in nasilja organiziranih navijaških skupin in posameznikov na športnih prireditvah ali ob športnih prireditvah. V Poslanski skupini DeSUS razumemo intenco predlagateljev in podpiramo idejo, da je treba razgrete navijače umiriti in jim po potrebi preprečiti udeležbo na tekmi ali jih celo odstraniti z nje. Menimo tudi, da predlog prinaša kar nekaj dobrih rešitev, ki bi jih bilo smiselno vnesti v slovensko zakonodajo. Žal pa predlagane rešitve posegajo na področje organizacije in dela policije, kar sicer ureja zakon o nalogah in pooblastilih policije. Vsako novelo zakona, ki posega na področje organizacije in dela slovenskih policistov, pa je treba uskladiti z reprezentativnima sindikatoma. Zato bi bilo tudi bolj primerno, če bi predlagatelj problematiko navijaštva urejal s spremembo omenjenega zakona in ne Zakona o policiji. Se pa z omenjenima sindikatoma usklajuje Vlada, ki pripravlja novelo zakona o nalogah in pooblastilih policije. V Poslanski skupini DeSUS pričakujemo, da bo Vlada rešitve, ki jih prinaša predlog novele, o kateri danes odločamo, vključila v svoj predlog zakona. Ker v Poslanski skupini DeSUS menimo, da bi bilo treba to problematiko urediti v drugem zakonu, ki ga Vlada že pripravlja, tokrat tega predloga ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije mag. Matej Tonin.
Drage kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Mislim, da vsi zelo radi spremljamo športne prireditve, tudi tiste, ki jih komentira kolega Vilfan, ki je predlagatelj tega zakona, in da morajo biti športne prireditve praznik ferpleja in prostor prijateljskega druženja. Nam je pa vsem jasno, da se vse prevečkrat te športne prireditve izrodijo v neko manifestacijo nasilja, rasizma in še kaj bi se našlo. Zagotovo ni v tej dvorani posameznika, ki ne bi v vsebinskem smislu podprl tistega, kar je predlagal kolega Vilfan – to je, da vsaj poskušamo na nek način omejiti prihod huliganov na stadione, v športne dvorane in še kam, in to preprečimo s tem, da povečamo policistom pooblastila, da le-tem udeležbo prepovedo oziroma prekinejo kakšno potovanje v tujino, kjer bi naši navijači na zelo nasilen način navijanja tudi ustvarjali slabo podobo Slovenije. V vsebinskem smislu tudi v Novi Sloveniji podpiramo predlog kolega Vilfana. Tu ne bom nič ovinkaril in nobenih olajševalnih okoliščin uporabljal, saj vsi vemo, kako naš poslovnik veleva in da tu nastaja nek tehnični problem. Iz obrazložitve Vlade smo lahko slišali, da Vlada za jesen pripravlja nov zakon, ki bo te stvari urejal še širše. Zdaj imamo problem – če podpremo ta zakon, ki ga je predložil kolega Vilfan, potem se na nek način jeseni blokira obravnava tiste zakonodaje, ki jo pripravlja Vlada in ki bo še veliko širša. In izključno samo zaradi tega razloga – upam, da bo tudi kolega Vilfan razumel – tega zakona ne bomo podprli, mu bomo nasprotovali, bomo pa z velikim veseljem jeseni ta določila podprli v širšem vladnem zakonu in zagotovo bo ta zakon nosil tudi, če smem tako reči, Vilfanov pečat.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospa Alenka Bikar.
Spoštovani! V Pozitivni Sloveniji podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji. Predlog zakona ponuja rešitve v primeru navijaških izgredov, ki jih po ocenah policije, Ministrstva za notranje zadeve, posameznih klubov in tudi strokovnjakov nujno potrebujemo. V Pozitivni Sloveniji upamo na širšo podporo predloga zakona tudi v tej dvorani. Pri vprašanju varnosti vseh gledalcev in obiskovalcev športnih prireditev ne bi smele v ospredje potiskati prestiž predlagateljstva. Predlog zakona je dober in pomemben za varen obisk športnih prireditev, zato ni pomembno, kdo ga predlaga. Ministrstvo za notranje zadeve, ki je pristojno za urejanje tega področja, na načelni ravni predlogu zakona ne nasprotuje. Večkrat je celo poudarilo, da tudi sami pripravljajo tovrstno zakonodajo, to smo danes že slišali, ki pa žal zakonodajnega začetka v tem mandatu še ni zagledala. V Pozitivni Sloveniji smo se zato odločili, da ti dve policijski pooblastili vnesemo v sistemski zakon s področja policije, to je Zakon o policiji, ker je dobro, da Slovenija pravočasno dobi izpolnjen zakon o policiji, ki bo navijaškim izgrednikom onemogočal udeležbo na športnih prireditvah, policija pa bi lahko zaradi neprimernega vedenja celo prekinila njihovo potovanje na športno prireditev. Takšna pooblastila policije bi bila dobrodošla tudi v luči organizacije evropskega prvenstva v košarki leta 2013, kajti nikoli ne vemo, na kateri športnih prireditvah se taki incidenti lahko pojavijo. Praksa kaže, da se izgredi ne dogajajo zgolj na nogometnih tekmah in tudi ne zgolj med domačimi navijači. Zakon s temi pooblastili bi bil dobrodošel kot odgovor vsem mednarodnim športnim zvezam, kako bomo v Sloveniji poskrbeli za varnost na športnih prireditvah z mednarodno udeležbo. Zato še enkrat poudarjam, da v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija sklep, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, podpiramo in ga bomo podprli. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Tomaž Lisec.
Spoštovani predsednik, državni sekretar z ekipo, kolegi in kolegice! Pred nami je zakon, ki del celovite vsebine zakona, ki je bil prvič objavljen na spletnih straneh konec leta 2010. Kljub temu da se je predlog zakona skoraj eno leto vrtel v javnosti, ga prejšnja vladna ekipa v celem letu do konca mandata zaradi predčasnih volitev ni uspela spraviti skozi parlamentarno proceduro, kar očitno govori o hitrosti delovanja prejšnje vlade. Predlog zakona, ki je pred nami in ga je predlagatelj tudi lepo predstavil, je torej izvzetje dela veliko kompleksnejše pripravljene rešitve, ki se nam obeta pri predlogih zakona o nalogah in pooblastilih policije ter zakona o organiziranosti in delu v policiji. In v teh dveh zakonih se bo celovito reševalo vprašanje policijskih pooblastil, policijskega postopka, zagotavljanje pravne varnosti oseb, ki imajo opravka s policijo in še mnogo drugega. Torej bo v tej celoviti rešitvi poseben poudarek namenjen tudi tej problematiki reševanja kršitve javnega reda in miru in ogrožanja varnosti na in ob športnih prireditvah. Torej bo tudi tu del tako imenovanega zakona o navijačih. V SDS pritrjujemo zamisli, da je reševanje teh zadev potrebno. A par členov zakona, prepisanih iz celovite ureditve, ne bo prineslo večje varnosti na tekmah, nič manj huliganov ne bo pred dvoranami in stadioni. Še najmanj pa sedaj, ko športna igrišča samevajo in imajo športni kolektivi predvsem problem sestaviti ekipe in ko tudi športni navdušenci nabirajo energijo izven športnih objektov. Pred nami je torej zahteva za splošno razpravo. Upam, da predlagatelj ni želel prikazati, da gre za vsesplošen pojav oziroma da se ti ekscesi pojavljajo množično; torej, da smo Slovenci neke vrste huligani. Upam tudi, da se bo ta želja po razpravi s strani predlagatelja in sopodpisnikov preselila tudi v razpravi v mestnem svetu Občine Ljubljana, od koder zadnje čase slišimo, da se razprave ne podpirajo in dovoljuje. Torej poudarjam: v SDS se zavedamo, da na področju, ki je vsebina zakona, obstajajo ekscesi, jih obsojamo in podpiramo rešitve, ki bodo športne prireditve naredile varne in zanimive športnim navdušencem in ne huliganom. Rešitve morajo biti celovite in sistemske, tega pa ta zakon kljub dobrim namenom ne prinaša oziroma ne zagotavlja. Tudi celovita zakonska podlaga še ni dejansko zagotovila, da se bo dejansko varnost na in ob športnih dogodkih izboljšala. Po našem mnenju lahko zato današnja razprava lahko pripomore kot dober EPP glede varnosti na temu področju, lahko se izpostavijo pomembna vprašanja. Tu je treba imeti tudi izobraževalni sistem, vlogo medijev pa tudi vprašanje naše kulture in naših vrednot. Tukaj včasih nastane problem, ko mediji še podpihujejo oziroma potencirajo ekscese, ko se v medijih pojavljajo neprimerne izjave posameznih športnih funkcionarjev, predvsem pa tudi negativni in slabi prikazi uspešnih športnih prireditev. Morda naj ponazorim s primerom, saj se s kršenjem javnega reda in miru ter varnost udeležencev ne srečujem samo na športnih prireditvah in dogodkih, ampak tudi na področju kulture, mladine, turizma, pa najsi gre za mednarodno športno prireditev, lokalni derbi dveh ekip, dober koncert v dvorani ali na prostem ali pa čisto domačo vrtno veselico, ko se vsak organizator boji za ekscese na njegovi prireditvi. Sam sem imel to priložnost, da sem bil med glavnimi organizatorji prireditve oziroma dogodka, ki je v naši občino pripeljal preko 18 tisoč obiskovalcev in je bila prireditev visoko tvegana iz večih dejavnikov. V tistih nekaj mesecih smo imeli v glavi le dve vprašanji, kako priti v Guinnessevo knjigo rekordov ter predvsem kako poskrbeti za varnost obiskovalcev. Kajti takšne množice ljudi ne more ustrezno zavarovati niti sto policistov, dvesto varnostnikov, tristo redarjev. Lahko se zgodi nedolžno prerivanje ob šanku ali manjši pretep – in drugi dan bi pripeljali vse to na naslovnice in zopet bi se postavilo vprašanje varnosti, ko namesto rezultata oziroma vsebine javnost zaslepijo torej druge slike. Pa tudi v praksi velika množica policistov, redarjev in varnostnikov lahko le ublaži takšne dogodke, stoodstotno preprečiti jih na žalost ne more. Tukaj je tudi vprašanje pooblastil oziroma predvsem problem prekoračitve pooblastil s strani policistov. Tukaj zahajamo na zelo spolzek teren, ko lahko ta isti samooklicani varuhi javnega reda in miru začenjajo na drugi strani govoriti o človekovem dostojanstvu. Le-ti si verjetno ne predstavljajo policista, ki se mora zaradi svoje varnosti pa predvsem zaradi varnosti udeležencev odločiti v mikro sekundi, kako reagirati, da ne bo namesto junaka postal zločinec. Tu je tudi vprašanje alkohola pred, med in seveda tudi po tekmi. V Sloveniji smo tu zelo konservativni, po mojem mnenju celo preveč. Namesto vzgoje smo prepovedali alkohol na športnih prireditvah in mislili, da se bodo zadeve uredile, saj smo imeli v glavah disciplinirane obiskovalce oziroma kakšne gledalce kot v kakšni gledališki predstavi, ki lepo sedijo pri miru in tu in tam zaploskajo in se jim v žaru navijanja ne dvigne pritisk ob kakšni sumljivi sodniški odločitvi. Ker poteza navdušenja je lahko kmalu preveč, rukneš soseda, ki je navijač nasprotne ekipe, beseda da besedo in zapojejo pesti. In lahko sledi prepoved obiska športih prireditev. Sam osebno sem imel priložnost hoditi kar na nekaj športnih prireditev tako doma in v tujini pa naj si bo to lokalne tekme, mednarodne tekme, različni derbiji. Z zanimanjem spremljam varnostne ukrepe na stadionu, v dvoranah glede varnostnih ograj in kamer. Sam osebno sem navdušen nad angleškimi stadioni, varnostjo pred in na stadionih, predvsem pa nad kulturo obiskovalcev. Nobenega prerivanja, sploh pa ne duha ne sluha o huliganih v bližini športih dogodkov. Ne vem, če je to pri njih posledica nekaj členov zakona, prepisanih iz drugega zakona o pripravi. Prav velika Britanija ima najstrožje ukrepe in najbolj sistemske rešitve na temu področju. Na primer tam je razgrajačem na dan športne prireditve prepovedana sama uporaba javnega prometa, lahko se jim začasno zaplenijo potni listi ter se jim tako onemogoči udeležba na mednarodnih tekmah. Prav tako imajo v tej državi vzpostavljeno sodelovanje med policijo in nogometnim klubom, tako da policija posreduje klubom fotografije hujšim izgrednikov, katerim je prepovedan vstop na športne prizorišče. Torej, teh zadev so se lotili sistemsko. Morda ob priliki, pa naj mi predlagatelj ne zameri, bi rad slišal, ali ima prvopodpisani pod zakon v svoji bogati športni pa tudi novinarski karieri kakšne slabe izkušnje glede športnega navijanja pred, med in po tekmah oziroma na športnih prizoriščih oziroma ob športnih prizoriščih. Menim, da je treba v sklopu varnostni razmisliti o evidencah tako imenovanih nevarnih ljudi oziroma tako imenovanih huliganov, ki bi se jim začasno ali trajno dodelile posamezne sankcije. Pa to ne gre le za področje športnih dogodkov, temveč za vprašanje varnosti državljanov v vsakdanjem življenju. Torej, spoštovani, naj zaključim. V SDS ne nasprotujemo današnji razpravi, menimo, da je dobro v luči razprave pred sprejetjem zakonodaje, ki se pripravlja, pa še ni sprejeta, kot je povedal državni sekretar, ker se še vedno usklajujejo prav s tistimi, ki jo bodo izvajali. Torej, s policisti. Ko se bodo pripravljavci zakona uskladili z nosilci izvajanja, bomo takšne sistemske rešitve v SDS podprli. Današnje parcialne rešitve pa v SDS ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona v prvi obravnavi podprla. To verjetno ni presenetljivo in ni naključje zaradi tega, ker smo bili poleg, ko smo v prejšnjem mandatu pripravljali rešitve, ki bi uredile zadeve, ki so povezane z varnostnimi tveganji ob velikih športnih dogodkih. Seveda je zdaj mogoče razpravljati o tem, kako hitro ali kako počasi se je pripravljala zakonodaja, ampak predčasne volitve so zakonodajni postopek ustavile. In zdaj k drugemu argumentu. S strani Vlade smo slišali, da nasprotuje predlagani rešitvi, češ da je to parcialna rešitev, čakajo na sistemsko rešitev. Saj bi bilo lepo in prav takšno stališče sprejeti, če ne bi Vlada v večini primerov prihajala s parcialnimi rešitvami v skrajšanih postopkih in po nujnih postopkih in se tako dosledno ali praviloma izogibala celovitim rešitvam, pri katerih pa so posledice dostikrat zelo zaskrbljujoče in marsikdaj nepredvidljive, sami pa jih niti niso uspeli dovolj natančno argumentirati. Toliko glede tega, rekla bi v tem primeru, kar ciničnega stališča Vlade. Kar zadeva hitrost, se tudi postavlja vprašanje. Ne vemo natanko, kako hitro bo lahko Vlada dosegla dogovor s socialnimi partnerji, če je vzeti resno trditev, da bo tisto, kar bo predlagala, nujno usklajeno s socialnimi partnerji. Rešitvi, ki sta predlagani in ki povečujeta pravzaprav tisto, kar je za Socialne demokrate bistveno, namreč okrepiti preprečevalne mehanizme, ne pa se soočati s posledicami. Prav to smo Socialni demokrati omenjali in spodbujali tudi že v prejšnjem mandatu, kajti tudi v naši poslanski skupini je ali veliko aktivnih, ali kakšnih drugih športnikov, ali pa prihajamo iz okolij, kjer je delovanje navijaških skupin zelo opazna dejavnost. Lahko si seveda olajšamo vest in rečemo, da nismo v Sloveniji nič drugačni, kot so drugod v Evropi. Pa dovolite, da vas seznanim z izsledki raziskave, ki jo je objavila Evropska zveza agencij za človekove pravice, to je poročilo iz leta 2010, nastalo je na podlagi vprašalnikov vseh 27 članic Evropske unije, zajema pa športne dogodke med leti 2003 in 2008. Zanimivo pri tem je, da so vzeli v pregled tri športe, in sicer, nogomet, atletiko, tretjo panogo pa si je država izbrala sama in Slovenija si je izbrala alpsko smučanje. Raziskava je preučevala rasizem, etnično diskriminacijo in izključevanje migrantov in manjšin iz športa. Zanimivo je, da je najmanj bilo mogoče ugotoviti v ženskem športu, da tudi ni bilo kakšnih velikih dogodkov zaznati v atletiki, Slovenijo omenjajo pri smučanju zaradi zahteve po pripadnosti za sodelovanje na nacionalni osnovi, se pravi na državljanstvu. Seveda najbolj množične kršitve ali največ dogodkov je pa povezanih z nogometom. Opozarjam na to, da imajo nekatere države, tako kot je bilo v primerjalnem pregledu omenjeno, že urejene nekatere stvari in nekatere pozitivne prakse, ampak da so te pozitivne prakse rezultat navijaških divjanj v preteklosti – mislim seveda na Veliko Britanijo. Ampak če pregledujem število incidentov, o katerih poročajo tako policija, različna telesa za ugotavljanje enakosti in nevladne organizacije v moškem profesionalnem nogometu, je v tem obdobju, o katerem govorim, petih let, bilo na Nizozemskem zaznanih 385 incidentov, na Poljskem 97, v Španiji 57, v Franciji 70. Saj smo lahko pomirjeni; med številnimi kršitvami Slovenije ni, je pa Slovenija v neki drugi preglednici, ki se ji reče, koliko držav je izreklo kakšno kazen zaradi incidentov in tu Slovenija je med nogometnimi reprezentanti ali dogodki omenjena. Omenjena je pa tudi s posameznimi nacionalističnimi izpadi na košarkarskih dogodkih. Zato se mi ta moment, o katerem govori gospod Vilfan, da je pred evropskim prvenstvom v košarki vredno poskusiti urediti nekatere preventivne ukrepe tudi v zakonodaji, poskus, ki ga je vredno podpreti. Seveda bi zdaj lahko govorili tudi še o tistem, kar se morebiti v luči varovanja človekovih pravic in v luči včerajšnje otvoritve razstave tukaj v preddverju Državnega zbora kaže še posebej spomniti. Februarja letos je bil na rokometni tekmi v Mariboru zaznan nedopusten incident. Domnevam, da se je iz spomina marsikomu že izgubilo, da so mladeniči vzklikali: "Nož, žica, Srebrenica." Nekateri si pač pogum nabirajo v množici in dokler je tak pogum izražen v množici, ga tudi praviloma množično obsodimo, se nad njim zgrozimo in potem praviloma, kadar je posameznik iz te množice identificiran, skušamo na različne načine dogodek drugače vrednotiti, kot je bil prvotno. Spomnite se samo napadalcev na Cafe Open, recimo, ko se reče, pa saj to so drugače čisto v redu fantje, samo enkrat jih je zaneslo. Da ne bi prihajalo do takih dogodkov, kjer si posamezniki v množici nabirajo pogum za nedopustne nacionalistične izpade, je prav, da ustvarjamo tudi vzdušje, da nam je mar do tega, da se na velikih športnih dogodkih taki incidenti ne bi dogajali. Tudi tisti, ko kdo vpije: "Ubi, ubi žabara!" ali kaj podobnega; ali pa recimo v lokalnem okolju poslušamo, kakšne so bile posledice huliganskega divjanja. Bom kar rekla huliganskega, ne tako imenovanega huliganskega divjanja. Gre preprosto za to, da se dajo navijaške skupine, da je mogoče navijaške skupine zorganizirati in pridobiti tudi za kakšno drugo dejavnost. Ali da se vanje prikrade kdo, ki lahko tako navijaško skupino izkoristi za nečedno, da ne rečem sovražno ravnanje. Zato je prav, da se soočimo s takimi izpadi in da storimo vse, kar je za preprečitev huliganskih izpadov na športnih prireditvah treba. Zavedamo se, da je ustavnost javnega zbiranja, ustavnost javnega izražanja mnenja in svobode govora treba spoštovati, ampak omejevati vedno takrat, kadar so te stvari uperjene zoper posameznika ali zoper druge skupine. Hvala.
Hvala lepa. In še v imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo. Spoštovani! Zakon o policiji je sistemski zakon ter eden najpomembnejših represivnih Zakonov v tej državi. Daje okvir delovanja policije kot organa v sestavi Ministrstva za notranje zadeve ter obenem policistom podeljuje celo vrsto pooblastil, s katerimi zakonito in v skladu z načelom sorazmernosti posega v utemeljene človekove ustavne pravice in svoboščine. Prav zaradi tega se je treba vsakršnih sprememb tega zakona lotiti previdno ter s tehtnim premislekom, saj je krhko razmerje med učinkovitostjo policije in varovanjem ogroženih vrednot na eni strani ter varovanjem temeljnih človekovih pravic in svoboščin lahko hitro porušeno. Posebej pomembno je, da se opravijo ustrezne analize ter se k spremembam pritegne stroko, opravi medresorsko usklajevanje ter pridobi mnenje in stališča pravnikov in policijskih sindikatov. Predlog zakona uvaja dva nova člena, in sicer 39. c in 39. č člen, ki uvajata pogoje za odreditev ukrepa prepovedi udeležbe na športni prireditvi navijačem, ki kršijo javni red. Predlog zakona zgoraj omenjenim smernicam ne sledi, zato je Poslanska skupina Državljanske liste mnenja, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predlog zakona tudi ne upošteva pripomb, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Predlog zakona se tudi v veliki meri podvaja z novim vladnim predlogom zakona o nalogah in pooblastilih policije, ki je že v medresorskem usklajevanju, in sicer s členi 62. in 63., ter bo v jeseni prispel v Državni zbor. Po predlogu novega prvega odstavka 63. člena zakona o nalogah in pooblastilih policije se ukrep prekinitve potovanja na športno prireditev lahko izreče skupini navijačev, ki krši določila različnih drugih predpisov, ne zgolj zakona o varstvu reda in miru. Takšna rešitev, predlagana v skladu s težavami v praksi, saj skupine navijačev izvršujejo kazniva dejanja, kršijo določbe različnih predpisov s področja varnosti cestnega prometa, predpise s področja varnosti železniškega prometa, ne upoštevajo odredb in ukazov policije in še bi lahko naštevali. Kot rečeno, v Poslanski skupini Državljanske liste menimo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Gospod Vilfan, vi se seveda lahko kadar koli v razpravo vključite kot prvopodpisani v imenu predlagateljev. Besedo dajem gospodu Jožefu Kavtičniku.
Hvala lepa. Danes, ko sem poslušal predstavitve mnenj poslanskih skupin, sem nekako zamišljen, kaj se bo dogajalo v naši državi, če bomo s takšno figo v žepu sprejemali določene zakone, če bomo želeli s figo v žepu delati spremembe. Poglejte, vsi nekako ugotavljajmo, da je na temu področju treba nekaj narediti. Kadar se govori o varnosti, je treba nekaj narediti hitro in takoj. Zato je treba poiskati pot, da se zadeva uredi, da se prepreči kakršno koli možnost nasilništva in ogrožanja varnosti ljudi ali tistih, ki navijajo, ali drugih, ki so prišli gledati športno prireditev. Včeraj smo slišali predsednika Vlade, ki je dejal, da je premalo samo namera, da je premalo samo želja. Gospodje in gospe, poslanke in poslanci, tukaj je pred nami ne namera, ampak pot, kako bi bilo treba to rešiti. Seveda je v pripravi sistemski zakon o policiji, vendar ta v pripravi še nič ne pove, kaj bomo naredili septembra, oktobra, novembra, ko se bo ali če se bo zgodila kakšna takšna neprimerna zadeva na športnih terenih. Pa ne gre samo za to, da se bo zgodila in da bomo čakali, da se jih bo zgodilo ne vem koliko. Kot je kolega dejal, pri nas tega ni toliko, in če morda mislimo, da je res naša država tako ogrožena, da imamo tako nesramne navijače. Ne! En primer je že dovolj. En sam primer lahko povzroči ogromno škodo, lahko ogrozi življenja in samo zaradi enega primera je treba ukrepati takoj. Mi pa vemo, da ni osamljen primer, ampak da jih je veliko. S tem, ko bomo sprejeli ta del zakona, ta dva člena, ki ju spreminjamo, ki ju bo potem lahko ministrstvo brez težav vključilo v sistemski zakon, bomo dali sporočilo vsem tistim, ki načrtujejo ali morda samo mislijo, da bi lahko na športnih prireditvah izstopili kot neki veliki šefi, da se ne splača in da je bolje, da se tega ne počne. V luči tega, kot je ministrstvo predlagalo, da se pripravi sistemski zakon, govorimo o preventivnih ukrepih, o vzgojnih ukrepih, ki jih je treba takoj vnesti v šolske programe, ki jih šole že tako izvajajo, vendar lahko tudi ne tako uspešno, kar bomo s tem zakonom, ki ga bo potem ministrstvo predložilo Državnemu zboru, lahko tudi ustrezno reševali. Če smo toliko zakonov sprejemali po hitrem postopku, poglejte, zdaj gre pa ta zakon po normalnem postopku, zato da se lahko pogovorimo, da lahko naredimo tako, kot bi bilo dobro in koristno za naše državljanke in državljane, predvsem pa gre tu za mladino. Ne vem, zakaj ne bi sprejeli in potrdili tega, kar ste govorili, o vaših namerah, da želite in ste pripravljeni nekaj narediti. Drugače pa res ne vem, kako se bomo vrteli. Danes ste vi na vadi, drugič bo nekdo drug [[...]]In samo zaradi tega, ker se je pač malo pohitelo – pohitelo se je pa zaradi tega, ker mi lahko to naredimo, vlada oziroma ministrstvo pa ne more, zaradi tega ker se pogovarja s sindikati. Ampak se ne pogovarja samo o teh dveh členih in teh pooblastilih, pogovarja se o sistemski rešitvi in verjamem, da je treba s sindikati to rešiti. Prepričan pa sem, da pri policiji ne bi naleteli na noben odpor, saj policisti sami zagovarjajo in želijo imeti boljša in večja pooblastila, da bodo lahko takoj ukrepali. Zato resnično ne vidim razlogov, da tega ne bi podprli. Sam bom podprl in verjamem, da bo tudi kdo od vas, ki ste še razmišljali, ali je treba to podpreti, si premislil in bo podprl. Hvala.
Besedo ima gospod Franc Jurša, za njim gospod Mirko Brulc.
Spoštovani, lep pozdrav! Ko sem poslušal pozicijske razprave, bi moral vzeti, ne vem, apavrin ali persen ali piti kamilice, kajti to, kar se tu dogaja, je nekaj neverjetnega. Izgovor, da je zakon v pripravi, Državni zbor pa nima česa delati – en dan in pol traja naša seja, če odštejemo včerajšnji dan. Ne potrebujete Državnega zbora! Potem pa iščete variante, češ da ni časa, da se bo treba usklajevati. Vprašam vas, kako ste se usklajevali za megazakon? In izgovor, da ta predlog sprememb zakona prinaša dodatne stroške državi! Lepo vas prosim! Dajte malo pameti vzeti v roke in poglejte, kaj se po svetu dogaja in po Evropi! Kako so v drugih evropskih državah rešili problem huliganov. Če ne moremo nekaterih prevzgojiti, jih je treba pač na neko silo spraviti v red ali pa jim onemogočiti prihod na stadion. Ko peljem vnuka na nogometno tekmo, želim normalno iti tudi domov, normalno gledati tekmo, uživati. Pa ne gre za to, da je sosed "ruknil" sogledalca na tekmi in so se začeli tepsti. To so vaši argumenti, zakaj tega zakona ne sprejmete. Ampak, kje živite?! Kje živite, ko so na Stožicah viole razbile 330 sedežev in povzročile za 25 tisoč evrov škode?! In govorimo o tem, kakšno finančno obremenitev bo pa ta zakon prinašal državi in davkoplačevalcem! Enega argumenta ni nihče povedal, razen tega, da je v pripravi in da se stvar kuha in je treba usklajevati in ne vem kaj vse. Vse pa sprejemamo po nujno, pod hitro, pod tajno in ne vem kaj vse. Glejte, varnost vseh udeležencev na športnih, kulturnih prireditvah in vseh drugih srečanjih je nujno potrebna. Po svetu umirajo nedolžni ljudje. Kako so Turki rešili zadevo? Stadion so napolnili z ženskami, z otroci, ki so metali cvetje na stadion, ne pa petarde in bakle in ne vem kaj, kar se je dogajalo na evropskem prvenstvu; in predvsem z balkanskega območja. Pa ne bodimo enaki. Jaz sem za človekove pravice – tudi to je izgovor, veste – sem za človekove pravice! Policaj mora vedeti, kako lahko ukrepa proti barabi, da zaščiti tiste, ki so nedolžni. Mene ne moti, če je varnostnik na vhodu, tukaj pri Maximarketu, ker prihajam s poštenimi nameni, ne pa z namenom, da bom kaj ukradel. In ne čutim ogroženosti sebe, ko sem v trgovini, ker je nekje videokamera. Koliko je uničenih prevoznih sredstev! Mariborčani so celjsko bencinsko črpalko razdejali, ko so se vračali domov, pa zdaj niso problem samo Mariborčani, ampak tudi vsi drugi. Da je problem omejevanja svoboščin – glejte, ko je huligan za zapahi ali pa mu je onemogočeno, da ogroža vse nas, potem to ni ogrožanje svoboščin. Tisti otrok, ki je vzel nož, ki je šel z nožem na prireditev tukaj v Ljubljani, na srečanje s prijatelji. Kako zaščititi tistega, ki je potem po nedolžnem umrl? Mi moramo dati kršiteljem in tistim, ki se vedno ponavljajo, jasno sporočilo: tega vam ne bomo dovolili, vas bomo na hišnem pragu ustavili, da bodo ostali tisoči in deset tisoči lahko uživali. To rabimo! Ne se zdaj izgovarjati na neka dogovarjanja in na sindikate! Kako ste pokojnine, vraga, znižali? S kakšnimi sindikati, s kom ste se pogovarjali? Z DeSUS? S kom? Tukaj pa se je treba ne vem s kom vse pogovarjati, samo da stvar ne gre naprej. To dopolnitev Zakona o policiji bom sprejel in bom čakal, kdaj bo prišel zakon o policiji, ki ga pripravlja Vlada. Kajti, kot je bilo rečeno, že 22. septembra 2011 je Anton Colarič iz naše poslanske skupine zadevo začel forsirati. In se nič ne dogaja. Državni zbor pa res nima kaj delati. Nima! Danes bomo lahko končali že čez pol ure. Spravite se – tisti, ki ste se narinili na Vlado – k delu, da bodo državljani in državljanke živeli svobodno, spodobno, ne pa jih ožemati, stiskati s peto v tla in iskati zadeve, ki ne pritičejo nekemu demokratičnemu redu. Hvala.
Gospod Gašpar Gašpar Mišič. Za njim gospa Sonja Ramšak.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Začel bom tako: ali kdaj pomislite, kako se počutijo starši tistih otrok, ki jih ni več med živimi zaradi tega, ker se je to zgodilo nekje na neki športni prireditvi? Kaj mislite, zakaj je gospod Vilfan, ki se s športom ukvarja od nekdaj, predlagal in vložil ta zakon? Menda ne zato, da bi nekomu kradel čas ali pa da bi prehiteval po levi ali po desni. Ne! To je storil po tehtnem premisleku, zato ker ga skrbi, kaj bo na bližnjih športnih prireditvah, ki jih imamo pred seboj, in je treba ukrepati danes in ne jutri, ko bo prepozno. Vprašanje je, kako zaščiti nedolžne, kako zaščititi tiste, kot je moj predhodnik jasno poudaril, da želi, ko gre s svojim vnukom na kakršno koli prireditev, da tudi odide zadovoljen in predvsem varno in ne tako, kot se to dogaja na nekaterih prireditvah, žal se dogaja tudi pri nas. Nekdo iz koalicije je omenil, da predlagatelji menda ne mislimo, da smo v Sloveniji preveč huligani ali pa da smo celo vsi huligani. Lepo vas prosim! Kaj želite iz tega narediti cirkus, kaj želite iz tega narediti ne vem kaj! Točno vemo, komu je namenjen ta zakon! Zakon je namenjen, da zaščiti vse tiste, ki želimo normalno živeti v tej državi, in vse tiste, ki si želimo normalno se udeleževati vseh športnih prireditev. Najmanj, kar si želimo, je to, da na športnih prireditvah doživimo nesrečo, tako ali drugače. Sam ne želim biti eden izmed staršev – ker me tudi skrbi, ko gresta moja dva sinova na kakršno koli prireditev – v skrbeh. Kadar koli je na štadionu v Kopru večja tekma, najprej pomislim, kako je poskrbljeno za varnost. Ali policija lahko prepreči – oziroma ni problem v pooblastilih policije, problem je, da če nimamo urejenega zakona, da na vsako športno prireditev pridejo tisti, katerih namen ni, da spremljajo tekmo, da navijajo za boljše, za tiste, ki so na igrišču, ampak je njihov namen, da naredijo kaos ali kakor rečemo mi – kažin. To ni prav in temu je namenjena ta novela zakona. Izgovarjati se na sindikati, izgovarjati se na sistemski zakon, ki ga bo pripravila Vlada in ga vložila v parlamentarno proceduro v septembru, je vse tako prineseno, češ da je prehitro in tako dalje. Do včeraj smo spremenili skoraj 50, 60, 70, bližamo se številki 100, odkar smo v tem sklicu po nujnem postopku ali pa po skrajšanem postopku sprejeli takšen ali drugačen zakon, pa vendar je ta predlog zakona preventivne narave, torej preventiva, da preprečimo nekaj, česar si ne želimo, da se zgodi. Gre za regulatorne ukrepe, katerih namen je povečanje varnosti na športnih prireditvah. Za razliko od množice zakonov, ki smo jih obravnavali, se mi zdi, da je prav, da bi ta zakon sprejeli, in ne zdi se mi prav, da tega zakona nismo sprejeli že takrat, ko je bil prvič vložen. Očitno se tukaj gre, da je bolj pomembno, kdo zakon predlaga, ne kaj zakon prinaša, pa četudi gre za povečanje varnosti. Vsi ste se strinjali, ko ste imeli predstavitve mnenj poslanskih skupin, da se strinjate, da je v redu, da je prav, vendar tega zakona žal ne boste podprli, zato ker boste to podprli, ko bo to vključeno v zakon, ki ga bo pripravila Vlada. Kaj pa bi bilo narobe, če bi to danes podprli? Saj ne gori voda, saj s tem ne želimo spremeniti Slovenije iz pozitive v negativo? Ne vem, čemu takšno sprenevedanje. Potrebno je medresorsko usklajevanje, je omenil predstavnik SLS. Potrebno je medresorsko usklajevanje. Za božjo voljo, kako je to pomembno medresorsko, saj boste zdaj usklajevali za spremembo dveh členov, ko govorimo o varnosti na športnih prireditvah?! Ali ste se vi medresorsko sploh usklajevali o marsičem, ko smo govorili o ZUJF? Danes ugotavljamo, da so številne pomanjkljivosti, ki jih prinašajo spremembe številnih zakonov, ki so bile tako ali drugače prehitro sprejete, v naglici. Ko pa govorimo o preventivi in varnosti – ne! Izgovarjate se, da je potrebno medresorsko usklajevanje. Saj ste imeli čas cel mesec prej, pa se niste uskladili! Samo nekaj vam polagam – tistim, ki boste glasovali proti temu zakonu. Če se bo kakršna koli nesreča, bog ne daj smrtna žrtev, zgodila na kakršni koli športni prireditvi od danes naprej, vzemite to nase, vzemite to na svojo vest, ker ste tudi vi soprispevali k temu! Mi želimo dejansko pohiteti tam, kjer se da, in moramo dati pooblastila policiji, da tisti, ki dejansko vztrajno delajo izgrede in vztrajno delajo iz pozitivne športne prireditve slabo klimo, da niti ne pridejo na tako prireditev. Mi jih ne potrebujemo. Mi na štadionih ne potrebujemo huliganov, ne potrebujemo tistih, katerih namen je, da svojo negativni energijo sprostijo tam, kjer je ne bi smeli. Zato vas, kolegice in kolegi, pozivam, da vendar ne glede na enoumje in ostala navodila, ki ste jih pač prejeli – verjetno ste jih prejeli tako in drugače, to je pač v navadi vsaj pri nekaterih strankah –, da glasujete po svoji vesti in da glasujete za. Saj ste vendar pritrdili, da se strinjate! Ne čakajte na september, če lahko julija rešimo situacijo. Septembra bomo pa spet glasovali pa dopolnili, če bo treba. Ko smo mi opozarjali na sistemski zakon, da ga je treba sistemsko obravnavati, ste rekli, da ne, da moramo na hitro, da se mudi. Ko govorimo o varnosti na športnih prireditvah, pa se nikamor ne mudi! Hvala, ker ste takšni.
Gospa Sonja Ramšak, za njo gospa Marija Plevčak.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, predlagatelji zakona! Menim, da gre zakon sicer v pravo smer, zato gospodu Vilfanu vse čestitke, ker želi urediti s tem zakonom določeno področje, ki v naši zakonodaji ni korektno urejeno. Vendar pa moram na tem mestu povedati, da zakona žal ne bom podprla, pa bom tudi obrazložila, zakaj. Namreč zato, ker sama kot bivša športnica in kot velik ljubitelj športa menim, da je treba v državi marsikaj urediti na preventivnem področju, pa ne samo tisto, ko rečemo, da je treba huligane, v narekovaju, kot jih nekateri imenujejo, preventivno zapreti, kaznovati in jim onemogočiti ogled športnih prireditev, ampak ker je treba v tej državi dvigniti tudi vrednote na nek skupen imenovalec. Namreč, vse se začne že, tako kot pri velikih drugih zadevah, tudi v vrtcu, v šoli in tako naprej. Moram reči, da sem zelo velik podpornik ŠKL, – tisti, ki vjo, kaj je to – šolske košarkarske lige. Zakaj? Zato, ker tam nam otroci, to je tisto naše največje bogastvo, dokazujejo vedno znova in znova, da se da tudi v športu uživati, se da korektno navijati in spodbujati tudi tistega, ki je na drugi strani v drugi ekipi, če naredi kakšno lepo potezo. Se pa pridružujem tukaj mnenju Vlade in državnega sekretarja, ki nas je seznanil s stališčem Vlade, da je treba te stvari urediti sistemsko. Dotaknila bi se pa še ene stvari, ker vidim, da so se tudi moji kolegi v razpravah oddaljili od te teme, in bi sama rekla, da tudi se včasih sama vprašam, ali bi bilo treba vzeti apavrin, persen ali pa kupiti mogoče kamilice ali kakšen drug močnejši napitek, ko poslušam nekatere razprave, ko tudi mi poslanke in poslanci ne dajemo pravega zgleda naši javnosti. Namreč, pošiljanje v razpravah predsednika Državnega zbora v kot, češ, tu "čičaj in čakaj" in bodi tiho, ali pa razprave, kot so bile včeraj, ko smo poslušali odgovore Vlade, predsednika Vlade in ministrov na postavljena poslanska vprašanja, ko v svojih razpravah uporabljamo besedišče, kot je "varčevalna histerija", "moralni hazard" in podobne zadeve. Mislim, da ravno zaradi tega je potreben sistemski zakon, ki bo širše uredil to področje, ki bo tudi zagotovil to, da bomo državljanke in državljane z veseljem šli na kakršno koli javno prireditev. Ko govorimo o huliganih, naj se dotaknem še te besede. Ja, huligani, ampak veste, za mene so še večji tisti huligani tisti, ki so oškodovali družbeno premoženje, pa jih ne nazivamo tako in jih kaznujemo, ker so nas oškodovali z milijonskimi škodami, z oprostilnimi sodbami ali pa samo mogoče s kakšnim ukorom. Medtem ko pa za tiste, ki naredijo manjše prekrške, pa uporabimo tudi zaporne kazni – leto, dve ali podobno. Moram reči, da se sama navdušujem nad rešitvami, ki jih uporablja angleška zakonodaja. Zelo se mi zdi pomembno tudi to, da kadar poteka neka prireditev in ko gre za ogrožanje varnosti tistih, ki so udeleženi na javni prireditvi – bom govorila konkretno, v nogometu – in ko se začne metanje bakel in podobnih predmetov na igrišče ali pa med gledalce, bi morali imeti policisti tudi možnost pooblastila, da takšno osebo takoj izločijo z objekta, da ga privedejo tako pred sodnika in da ga takoj tisti trenutek tudi obsodijo. Te rešitve, ki pa jih imamo danes pred seboj, pa tega ne omogočajo. Zato, gospod Vilfan, upam, da bo Vlada res izpolnila to svojo obljubo in da bomo jeseni, zgodaj jeseni, polagam to na vest Vlade in pristojnega ministra, to področje uredili. Toliko z moje strani, hvala.
Hvala. Gospa Marija Plevčak. Je ni. Gospa Maša Kociper, za njo mag. Ivan Vogrin. Maša Kociper se odpoveduje razpravi. Izvolite, mag. Vogrin. Za njim gospa Janja Klasinc, če je ne bo, pa gospod Jožef Jerovšek.
Lep pozdrav vsem skupaj, hvala za besedo. Menim, da je toleranca do nasilja škodljiva. Raziskave kažejo, da smo Slovenci preveč tolerantni in za poskus zakona, ki bi omejil to toleranco in povečal varnost, menim, da je dober. Namreč, zelo žalostno je, da človek, ki bi z otrokom želel obiskati javno športno prireditev, ima hude pomisleke, kajti tam se mu lahko zgodi nasilni izgred in je poškodovan ali so poškodovani njegovi družinski člani. Iz tega razloga menim, da bi bilo dobro najti dovolj modrosti in razuma in ne glede na to, s katere strani predlog prihaja, ta predlog tudi podpreti. Tudi v temu konkretnemu primeru se pojavi vprašanje, ali smo resnično po enaindvajsetih letih samostojnosti zrela družba za odločanje. Zakaj? Do sedaj je enaindvajset let sistem državnega zbora in države deloval tako, da ko prihaja predlog s strani koalicije, je sprejet, ko prihaja s strani opozicije, ni sprejet. Dejstvo, da smo v globoki krizi, da bomo v krizo še dlje prišli in da se bodo najbrž v jeseni nam dogajale demonstracije, ker ljudje nimajo več od česa živeti, je tudi vzrok v tem, da nismo sposobni sodelovanja. Jaz pa menim, da bi bilo sodelovati dobro in potrebno v korist vseh državljank in državljanov. Pravzaprav se kaže tudi določena mera nespoštljivega odnosa do predlagatelja. Poglejte, mi ne mremo iti mimo dejstva, da je predlagatelj nekdanji vrhunski športnik, ki pozna zadevo, ki je to občutil na svoji koži in občutil vsak dan. Imamo mi sploh kakšen odnos do naših vrhunskih športnikov in ljudi, ki so veliko dosegli? Menim, da se kaže določen odnos tudi v tem. Zato: najdimo po enaindvajsetih letih dovolj razuma in modrosti in ne zavračajmo vsakega predloga! Tudi se lahko v drugi obravnavi ta predlog dopolni s tistim, kar predlaga Vlada, in se procedura pospeši. Vendar imam občutek, da pravzaprav – pa brez mojih osebnih očitkov do zdajšnje opozicije ali pretekle opozicije, kajti zdajšnja pozicija je bila v preteklosti v opoziciji in se je enako dogajalo. V mandatu 2008 do 2011 ni bil sprejet praktično noben predlog opozicije. In tudi sedaj ni sprejet noben. Kam to vodi?! To vodi v delitev, razslojevanje, vodi v slabe rešitve, mi pa potrebujemo dobre, razumne, modre rešitve, ki bodo to državo pripeljali naprej. Hvala lepa.
Gospod Matjaž Zanoškar, za njim gospod Srečko Meh.
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovana predstavnika ministrstva, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Pozitivna Slovenija vlaga to modifikacijo zakona o policiji z namenom in razlogom. Ta razlog je evidenten tudi v tem, da je v zadnjem času in preteklih obdobjih prihajalo do incidentov na raznih športnih prireditvah, kar pa se je očitno pokazalo, da zakon ni docela izpiljen in tak, da bi dal odgovore na takšne incidente. Tudi v luči prihodnjih prireditev športnih manifestacij v Sloveniji je prav, da bi se Slovenija s svojo zakonodajo prilagodila na tak način, da bi lahko policija ukrepala v takšnih primerih. Tako kot je prejšnji govornik, kolega Vogrin, povedal, da tokrat in tu ne gre zgolj za to, da bi se proučilo oziroma da bi se spoznalo to modifikacijo za dobro, za kvalitetno, gre bolj za neko nasprotovanje in kljubovalnost vladajoče koalicije, da ni važno, kakšen je predlog, pomembno je, da ne prihaja s prave strani. Torej predlagatelj v tem primeru ni pravi. Ni tisti, ki bi ga bilo vredno poslušati. Prepričan sem in bojim se, da bo ta glasovalni stroj glasoval tako, kot je bilo tudi mnenje Vlade, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predstavniki Vlade, mene ne prepričate s tem, da govorite, da modifikacija zakona o policiji ni dobra, zato ker bo povečala stroške, stroške pri ukrepih, pri incidentih, ki nastajajo na športnih prireditvah. Mene ne prepričate s tem, da se niste uskladili s socialnimi partnerji, torej s sindikatom policije. Tudi to me ne prepriča. In ne prepriča me tudi razlog, ko pravite, da zakon ni sistemsko urejen, da bi bilo treba zakon sistemsko urediti. Ena stvar, ki ji sledimo v Pozitivni Sloveniji, je ta, da s to modifikacijo in korekturo dveh členov v Zakonu o policiji dosežemo večjo varnost državljank in državljanov. Ali je tu treba razmišljati o stroških, ko gre za to elementarno prvino, vrednoto, varnost državljank in državljanov? Vi govorite o tem, da bodo povzročile stroške. Kakšne stroške?! Govorite, da niste dogovorjeni s sindikati. Potem dovolite, da se mi pogovarjamo sami s sindikati policije o sistemskih rešitvah. Jaz sem za to, da se izvede in da se oblikuje sistemski zakon, in sem za to, da se tudi v nadaljevanju pristopi k sistemskim rešitvam. Vendar tokrat, ko gre za takšno malenkost, za takšno malo stvar, ki bo prispevala k varnosti državljank in državljanov, vi nasprotujete. Seveda, tudi koalicijske stranke, ki so predstavile danes svoja stališča, bodo tudi proti temu oziroma bodo glasovale, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Torej na takšnem malem, drobnem segmentu, ki zadeva varnost in ne nazadnje tudi skozi to modifikacijo tudi dvig neke navijaške kulture, če hočete, na takšnem malem segmentu padamo oziroma niso sprejeti ustrezni sklepi in podpora tem spremembam, zato ker ne prihajajo z dobre strani. Še ena opozicijska stranka, Socialni demokrati so dobro povedali in dobro obrazložili svoje stališče in zelo se strinjam s tem in zelo podpiram tudi to njihovo stališče. Torej, pustimo in po vašem mnenju naj bo stanje takšno, kot je, pustimo svobodo nasilništvu, pustimo svobodo takšnemu ravnanju, kot smo mu že bili priča na raznih nogometnih oziroma drugih športnih prireditvah. Naj vam povem, da prihajam iz malo manjšega kraja, Slovenj Gradec ni tako velik kraj, in tam se zgodi tekma U12; saj veste, v nogometu so to mali dečki. In na takšni tekmi U12 se zgodi incident; s petardami, nasilništvom itn. Ni treba iskati velike manifestacije, velike prireditve v Sloveniji. Tudi take male so lahko smerokaz, da je na tem področju treba nekaj narediti. Nič hudega sluteč in nič hudega namerno je poslanska skupina oziroma je predlagatelj predlagal modifikacijo teh dveh členov, ki nikakor ne bi, po mojem mnenju ne, posegli na finančno plat delovanja policije ne na kakšne druge stvari, je pa iz "inata", saj veste, iz inata. Tudi iz inata se je v Sarajevu prestavila hiša z ene strani reke na drugo. Iz kljubovalnosti. Pač ne prihaja od dobre stranke, ne prihaja od predlagatelja, ki bi bil vreden upoštevanja, boste verjetno s svojim aparatom šli čez in boste verjetno tudi tokrat preglasovali ta dobronameren predlog, ki smo ga predstavili. Hvala.
V imenu Vlade se je javil k besedi mag. Marolt, državni sekretar. Takoj za njim pa v imenu predlagatelja gospod Peter Vilfan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Če dovolite, bi nekaj dodatnih pojasnil dal ponovno na vse navedbe opozicijskih poslancev in poslanke. Poglejte, še enkrat poudarjam: ta vsebinska sprememba Zakona o policiji, ki jo predlaga prvopodpisani gospod Peter Vilfan, je bila rešitev že v zakonu o nalogah in pooblastilih policije, ki jo je obravnaval že parlament v prejšnjem sklicu. Tako gre dejansko za vsebinsko oziroma slovnično nekoliko preoblikovan tekst določb, ki so bile že v prejšnjem zakonu in ne gre za nek avtentičen tekst, da ne bi bile mogoče kakšne napačne interpretacije. Menim, da je to korektno, da se pove avtorstvo tega člena. Glede teh rešitev. Nekateri poslanci, in gospa poslanka Potrata, ste bili že v mandatu prejšnje vlade in ne vem, zakaj niste že v prejšnjem mandatu te spremembe zakona sprejeli, tako bodisi v skrajšanem, po nujnem postopku, kot očitate sedaj, ali ne vem kakšnem, ali rednem postopku. Toliko glede načina sprejemanja zakonodaje. Vendar še enkrat poudarjam, sedanja vlada, ki je pripravila ta tekst zakona – zakon ima te rešitve, ki določajo varnost na športnih prireditvah in tudi učinkovitejše ukrepanje policije – torej gre za ta dva ukrepa. Torej, zakon o organizaciji in delu policije je bil v tem delu že usklajen tako z Zakonodajno-pravno službo in tudi z drugimi resorji v tem poglavju glede teh dveh ukrepov. Tem parcialnim spremembam zakona nasprotujemo, torej samo spremembi teh dveh ukrepov, kajti samo sprememba teh dveh ukrepov pa prinaša dodatne finančne posledice. Zakaj? Samo za ta dva ukrepa bi morali potem narediti posebne obrazce, posebej izobraževati, usposobiti približno 3 tisoč policistov, ki izvajajo naloge varovanja javnega reda in miru – torej samo za ta dva ukrepa. Potem nadgraditi računalniške aplikacije, seveda tudi z dodatnimi finančnimi sredstvi, kar bi tudi dodatno obremenilo proračun. To bi bilo pa v nasprotju z varčevalnimi ukrepi, ki jih je sprejela vlada in tudi v nasprotju s situacijo, v kateri se nahajamo, kajti finančne posledice ne bi bile majhne. Zato je smiselno, da se, potem ko bosta pripravljena oba zakona s področja policije in ko bosta sprejeta v Državnem zboru, potem organizira izobraževanje, usposabljanje in tudi računalniške aplikacije za izvajanje obeh zakonov, za izvajanje vseh deset novih ukrepov, ki so predvideni v zakonodaji. Torej bo to bolj racionalno, bolj ekonomično in pa tudi gospodarnejša poraba davkoplačevalskega denarja. Zato je treba, da so te rešitve dobre, razumne in tudi modre, kot je povedal en predhodnik, eden od vas poslancev. Zato Vlada sprejemu tega parcialnega zakona, se pravi samo tem manjšim spremembam, nasprotuje. Glede spoštovanega gospoda poslanca Zanoškarja, ki je izpostavil usklajevanje socialni dialog s sindikati, se zahvaljujem za vašo ponudbo, vendar bi poudaril, da imamo z našima policijskima sindikatoma, torej s Sindikatom policistov Slovenije in Policijskim sindikatom Slovenije dober socialni dialog, rezultat je tudi ta podpisani sporazum in v okviru tega podpisanega sporazuma, ki se tudi izvaja, kar lahko vprašate tudi predstavnike in vodstvo obeh sindikatov, je v osemnajsti točki sporazuma zaveza, ki dovolite, bi vam jo citiral: "Vlada Republike Slovenije brez socialnega dialoga in iskanja soglasja s sindikati ne bo predlagala zakona, ki bi urejal organiziranost in delo policije ter naloge in pooblastila policije v parlamentarno proceduro." Torej, mi se s sindikati pogovarjamo, se usklajujemo, iščemo najboljše možne rešitve. Glede na to, da so pa pred vrati parlamentarne počitnice, bo zakon predvidoma prišel v parlamentarno proceduro v jeseni. Te rešitve so pa sistemske, celovite in posledično bodo potem tudi najmanjši možni stroški za davkoplačevalce. Hvala.
Gospod Peter Vilfan.
Zdaj sem dobil pravzaprav dobro iztočnico, da začnem to svoje izvajanje, svojo debato. Moram reči, da je tokrat gospod Marolt zelo korektno, zelo zavito in celo primerno govoril o tem, da tukaj ne moremo govoriti o kakšnem avtorstvu tega predloga zakona. Ko smo mi ta zakon prvič vložili že pred nekaj meseci, smo bili deležni čisto drugačnih opazk, predvsem jaz osebno, in sicer s strani vašega ministra za notranje zadeve, gospoda Gorenaka, ki me je med drugim imenoval tudi za plagiatorja, me je primerjal s ponarejevalci in podobno – menda na Twitterju in na svojih blogih, ki jih jaz sicer, moram priznati, ne berem. Torej, najprej obrazložitev. Tudi v sanjah si ne domišljam ali pa želim komur koli dopovedati, da sem jaz pripravil ta predlog zakona o teh policijski pooblastilih. Gre za predlog, ki je bil, kot ste že rekli, nekoč prej v obravnavi, mi smo ga povzeli, skupaj z našimi strokovnimi sodelavci, pravniki, ki jih imamo kar nekaj v naši poslanski skupini, in z menoj kot prvopodpisanim smo potem pripravili ta predlog, ki ga imate sedaj na mizi. Moj delež pri pripravi tega so bile predvsem moje izkušnje iz ares dolgoletnega, več kot štiridesetletnega dela v športu. Od tega sem bil več kot dvajset let vrhunski športnik, vrhunski košarkar, več kot dvajset let že komentiram vse največje košarkarske dogodke, tako doma kot v svetu, in med drugim sem bil nekaj časa tudi športni funkcionar, celo podpredsednik Uniona Olimpije, košarkarskega kluba, zagotovo enega najbolj izpostavljenih tudi po navijaški plati v Sloveniji, ki se je, se bo in se še vedno ukvarja s to navijaško problematiko. No in v temu času svojega delovanja sem potoval tudi po celem svetu. Praktično ni mesta, ni države, lahko bi rekli že skoraj da ni dvorane, v kateri nisem bil. Seveda nisem spremljal in opazoval samo tistega, kar se dogaja na parketu, ampak tudi tisto, kar se dogaja izven parketa: na tribunah, v mestih, kjer so se organizirala ta tekmovanja, pred tekmo in po tekmi, med tekmo in tako naprej [[...]]Kako je poskrbljeno za varnost, kako reagira policija, kako ravnajo navijači in podobno. Tako da ne bi bilo kakršnega koli pomisleka o tem, da si mi pripisujem kakršno koli avtorstvo, da želimo dobiti kakršne koli zasluge za morebiten sprejem tega predloga zakona. Še enkrat: ne morem mimo tistih obtožb vašega ministra, ki je – mimogrede –, ko je bil še poslanec seveda tudi vlagal predloge zakonov, ki so že bili nekoč prej v proceduri. Tukaj imam, recimo, štiri takšne zakone, ki so jih pripravili moj strokovni sodelavci. Pri vseh je sopodpisnik oziroma na dveh je sopodpisnik, na dveh pa tudi prvopodpisani gospod Gorenak. Vsi ti predlogi so bili že prej v zakonski proceduri, niso bili sprejeti iz takšnih ali drugačnih razlogov, bolj ali manj znanih razlogov, ker verjetno niso bili vloženi s prave strani, niso bili pravi podpisniki, in potem so ti predlogi ponovno prišli v proceduro. In zanimivo, to so mi rekli starejši kolegi, ki so že dlje časa v parlamentu, takrat teh podpisnikov nihče ni zmerjal s plagiatorji in ponarejevalci. Toliko o tem avtorstvu in morebitnih zaslugah. Zdaj pa naj se vrnem malo nazaj. Zakaj smo se odločili, da vložimo ta predlog zakona. To je bilo že pred meseci in o tem je bilo danes že kar nekaj povedanega. Gospa Potrata je omenila enega od teh dogodkov, to je tisti v Mariboru na mednarodni rokometni tekmi, ko je prišlo do grozljivega, bi rekel, verbalnega napada na gostujoče rokometaše, pravzaprav celo za poveličevanje genocida. Potem pa takoj tisti dogodek v Stožicah na nogometni tekmi med Olimpijo in Mariborom, ko je prišlo do metanja bakel na igrišče, ko je ena od teh gorečih bakel samo za las zgrešila enega od golmanov obeh ekip, ko se je uničevalo lastnino in podobno. Takrat smo se odločili, da takoj, že naslednji dan oziroma v naslednjih dnevih po hitrem postopku vložimo predlog tega zakona. Zakaj – zato, ker smo želeli, kot je že povedal kolega Kavtičnik, da tak zakon sprejmemo čim prej, da pride čim prej v proceduro, da ga policija čim prej dobi oziroma dobi ta pooblastila in jih začne tudi izvajati. Potem smo z obema danes prisotnima predstavnikoma Vlade, gospodom Maroltom in gospodom Žaberlom imeli tudi sestanek, na katerem smo se, kot sem že omenil v uvodni obrazložitvi, zelo korektno pogovarjali o tej zadevi. Vaš predlog je bil takrat, da umaknemo ta predlog zakona. Mi smo rekli, da smo pripravljeni to narediti, ker ste vi takrat – in prebral bom iz našega zapisnika, ki so ga pripravili naši strokovni sodelavci. "Po besedah predstavnikov MNZ naj bi bila oba predloga zakonov, to sta Predlog zakona o nalogah in pooblastilih policije in Predlog zakona o organizaciji in delu policije, vložena v zakonodajni postopek maja 2012. Z umikom predloga zakona bomo zato počakali do trenutka, ko bo Vlada vložila oba zakona, ki sta trenutno še v medresorskem usklajevanju." To se potem ni zgodilo, ta dva zakona nista bila vložena. Mi smo potem vztrajali na nadaljevanju postopka in naš zakon je bil potem razcefran, izničen in na koncu ni bil sprejet. Prišlo je celo tako daleč, da sem ga, kot sem tudi danes že povedal, moral predstavljati celo na Odboru za finance v okviru Zakona o javnih financah, znamenitega ZUJF, in na koncu od tega našega predloga ni bilo nič. Potem smo se v Pozitivni Sloveniji odločili, da zakon ponovno vložimo, in sicer po rednem postopku, in to se je zdaj tudi zgodilo. Nikakršen očitek, da s tem zaviramo ali pa onemogočamo predlog, ki bi ga naj Vlada vložila v parlament, seveda tu ne drži. Ne nazadnje, tudi danes nismo dobili prav nobenega zagotovila ali termina, kdaj bo Vlada ta zakon vložila, glede na, verjamem, zelo težavna pogajanja s sindikati, glede na to, da gre za velika sistemska kompleksna zakona. Tako pravzaprav nihče v tem trenutku ne more reči, kdaj bi ta vaš predlog lahko prišel v obravnavo v parlament. Razumem seveda, da se Vlada mora usklajevati, razumem, da pred tem ne morete vložiti zakona, po drugi strani pa smo poslanci zato v parlamentu, da vlagamo predloge zakonov, da o njih razpravljamo, ne glede na to, s kakšnimi morebitnimi težavami se Vlada spopada. V razpravi je bilo kar veliko zanimivih stvari povedanih. Moram reči, da sem celo na nek način zadovoljen, ker se mi zdi, da je bila današnja razprava dokaj korektna. Želel bi si, da bi velikokrat na tak način razpravljali, govorili tudi o predlogu neke druge skupine, nasprotne skupine. Kolikor sem razumel, razen enega ali dveh pomislekov, se vsi strinjate, da tak zakon v Sloveniji potrebujemo, taka pooblastila policija potrebuje, da je predlog dober, da je tudi vsebinsko korekten, in to me dejansko, moram reči, veseli. Ko ste govorili o dodatnih stroških, če bi tak zakon sprejeli. Imam seveda popolno zaupanje v Ministrstvo za notranje zadeve, da bo znalo tudi po organizacijski plati in stroškovni plati stvar izpeljati tako, da bodo ti stroški minimalni. Zagotovo imate tam dovolj ljudi, dovolj strokovnjakov, ki se na to spoznajo. Ampak, recimo, majhen predlog, kako bi se dalo to tudi urediti. 16. aprila je bil v tej veliki sejni sobi je bil minister za notranje zadeve gospod Gorenak, ki je takrat na eno od poslanskih vprašanj odgovoril takole: "Imamo okoli 150 visoko izobraženih kadrov v vrhu policije, ki bodo ali upokojeni, ali pa prerazporejeni, ali pa nekateri tudi odpuščeni, ker dejansko očitno nimajo kaj delati. Tisti, ki se bodo dokazali, bodo lahko ostali v vrhu policije", je rekel, "ostali bodo vrnjeni", to so njegove besede, "v temelje policijske hierarhije." Prepričan sem, da od takrat ministru ni uspelo rešiti problema vseh teh 150 in če so to takšni strokovnjaki, bodo z lahkoto prevzeli to nalogo, kar se tiče implikacije teh novih računalniških storitev, pa izobraževanja, pa novih obrazcev in podobno. Ampak to je samo tako en medklic, en predlog. Ko sem govoril, zakaj potrebujemo tak zakon. Glejte, že čez nekaj dni, v naslednjih dneh se bodo začela v Sloveniji ta ligaška tekmovanja. Med drugim tudi nogometno prvenstvo, začeli se bodo veliki derbiji, saj ga vsi poznamo Maribor : Olimpija. Prvi se je že odigral v nedeljo – na veliko srečo in zadovoljstvo, lahko rečem brez incidentov – v Mariboru. Ampak treba je povedati, da je bila to tekma brez tistega pravega vrhunskega tekmovalnega naboja, da je šlo bolj ali manj za polprijateljsko tekmo. Potem se bodo začela tudi mednarodno tekmovanja. Slovenski klubi igrajo v vedno več mednarodnih tekmovanjih in v vedno več različnih športnih panogah in vedno več možnosti bo tudi za to – še posebej, ker v tem trenutku živimo v situaciji, in to smo tudi danes že slišali, ko so ljudje vedno bolj nervozni, vedno bolj nezadovoljni, ena negativna energija kroži dejansko tukaj med nami. Ravno športni dogodki so tisti, kjer se sprostijo velikokrat take strasti, za katere nekateri posamezniki niti ne vedo, da jih imajo v sebi. V kontekstu tega moram priti spet do tega evropskega prvenstva 2013 – seveda, če ga bomo sploh organizirali, če ne bo mogoče Vlada v okviru kakšnega novega ZUJF ukinila prvenstvo ali pa ga mogoče celo zmanjšala s 24 na 16 ali pa 12 udeležencev. Ampak verjamem, da ga bomo, verjamem v besede tudi ministra Turka, ki jih je izrekel na televiziji, da je denar tudi za to znamenito kotizacijo zagotovljen. Torej imeli bomo evropsko prvenstvo. Na tem evropskem prvenstvu bo nastopilo 24 reprezentanc. Med temi bodo tudi reprezentance praktično vseh držav nekdanje skupne države Jugoslavije. Makedonci so se že uvrstili, prepričan sem, da se bodo še Hrvati, Srbi, pa Bosna in Hercegovina, Črna gora. Vsi vemo ali pa vsaj nekateri vemo, kakšni navijači prihajajo iz teh držav, kakšne navijaške skupine so, še posebej, če govorimo o Hrvaški, pa recimo o Srbiji Lahko bi rekel, da so to nekatere delno celo militantne navijaške skupine, ki svoje reprezentance spremljajo praktično na vseh potovanjih in bodo zagotovo njihovi navijači prišli tudi v velikem številu v Slovenijo. Recimo, iz Makedonije napovedujejo kar nekaj tisoč obiskovalcev. Seveda bodo to večinoma navijači, to bodo ljubitelji košarke, ampak med njimi bodo seveda tudi ti, o katerih sem prej govoril. Po mojem mnenju je čimprejšnji sprejem takega zakona, ki ga mi danes predlagamo, to bo eno tako jasno svarilo, vnaprej povedano obvestilo za vse, da jih v Sloveniji čakajo urejene razmere, kar se tiče navijaštva, da se bodo morali v Sloveniji obnašati po pravilih, ki so jasna in strogo zapisana, in da bo tudi policija imela vsa ta pooblastila, s katerimi bo lahko ta red tudi delala in potem zagotovila, da bomo v Sloveniji imeli, tako kot vsi pričakujemo in si želimo, eno najboljših, najlepših – če ne največje, pa zagotovo najprijaznejše, najbolj človeško, ljudsko evropsko prvenstvo v košarki. To je torej še en razlog, da smo mi poskušali to narediti po hitrem postopku. Ni nam uspelo in zdaj smo pač v tem rednem postopku. Kaj pravzaprav je osnovni namen tega zakona? Osnovni namen tega zakona je, da se prepreči predvsem neprimerno navijanje, navedel bom nekaj najpogostejših oblik neprimernega obnašanja navijačev na teh športnih prireditvah. To so neprimerno navijanje, žalitve igralcev, navijačev nasprotnega moštva, sodnikov in tako dalje, oviranje varne in nemotene igre na igrišču, metanje raznih predmetov na igrišče, kovancev, petard, dimnih bomb, bakel in tako naprej, izzivanje navijačev nasprotnega moštva, uporaba žaljivih besed ali sloganov z nacionalno in lokalno vsebino in pa tudi fizično obračunavanje z navijači nasprotnega moštva. Mislim, da je prav, da seveda čim prej sprejmemo takšen zakon, takšna pooblastila, da čim prej uvedeno to ničelno tolerantnost do kakršnega koli nasilja, seveda navijaškega in seveda tudi drugega, ampak zdaj predvsem govorimo o navijaškem na teh športih prizoriščih v Sloveniji. Sam absolutno zagovarjam to, da gre predlog zakona v nadaljnjo proceduro. Tudi apeliram na vse poslanke in poslance, kljub mnenju poslanskih skupin, ki smo jih že slišali, da še enkrat premislijo, da premislite, da spustimo ta zakon v drugo obravnavo. Če kaj takšnega v temu predlogu ni dobrega, še vedno lahko, to smo tudi povedali, popravimo, spremenimo, dodamo, se dogovorimo. Upam, da bomo o tem predlogu zakona govorili tudi še na kakšni naslednji seji.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Meh, za njim gospod Jožef Jerovšek.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Kar je gospod Vilfan povedal, ne bi potrebovalo nobenega komentarja več in bi bil kronski dokaz za to, da lahko nadaljujemo s postopkom in da se v tem postopku dokopljemo do najboljših možnih rešitev, lahko začasnih, ampak tam, kjer je ta trenutek lahko relativno velik problem. Zato mene skrbi celovito urejanje. Na nek način kaže, da je v tej državi treba vse spremeniti od fundamenta naprej, pa je to pogosto najslabša rešitev. Ni treba podrediti vseh hiš zato, če je treba kaj popraviti v tej hiši in če je ta trenutek nekaj narobe na področju enega dela varnosti pa tudi športa, potem to popravimo. Tista celovitost me pa skrbi, v tej državi smo že preveč stvari celovito spremenili in ne bi bilo prav. Naš ugled, ugled Državnega zbora, ni odvisen od tega, kako se oblačimo, ni odvisen od tega, v kateri stranki smo. Odvisen je od tega, ali se znamo pogovarjati. Ali iščemo rešitve? Ali se poslušamo? Ali znamo potem poiskati tudi takšno rešitev, ki je za nas vse skupaj dobra? Tudi sam mislim, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji ta trenutek niti ni najbistvenejše, s čimer bi se mi morali ukvarjati v tej naši državi. Mnogo pomembnejših stvari je, o katerih bi morali ta trenutek govoriti, razpravljati, iskati rešitve, pa jih ne iščemo. Nimamo nobenega predloga ne o pospeševanju gospodarstva, ne kako bomo reševali krizo brezposelnih, kako bomo reševali vse tiste probleme ,ki jih imamo [[...]]Sprejemali smo po hitrem postopku zakon o spremembi financiranja in to smo delali vse po hitrem postopku. Zato je ta trenutek pravi trenutek, da razpravljamo tudi o tem, na kakšen način urediti potem varnost, recimo, na športnih prireditvah. Gospod Vogrin in še nekaj nas je bilo tukaj, ko bi morali reči o tem, da govorimo o vsebini in ne govorimo čisto o formi in ne govorimo o tem, kdo je predlog dal. Pa vendar naj spomnim: niti enega dopolnila do danes ni bilo sprejetega, ki ga je kdor koli drug dal, razen pravna služba in so koalicijski poslanci in poslanke potem kot amandmaje dali v obravnavo. In razen tistih, ki so bili sprejeti v koaliciji. Danes je bilo že opozorjeno, da to ni dobro; ni dobro za duha v Državnemu zboru pa tudi v Sloveniji ne. Mislim, da bi bilo dobro razpravljati o rešitvah, ki jih predlaga predlagatelj gospod Vilfan kot poznavalec, kot športnik, ko športni funkcionar, in da danes ali jutri z nesprejetjem tega zakona, kakor koli hočete, sprejemamo nase preveliko odgovornost za vse tisto, kar se naj ne zgodi na nobeni od teh športnih tekem in dogodkih. Naj bi bili to športni užitki in veselje nad zmago in dobrimi potezami športnikov. Najmanj pa ljubim tukaj razprave o tem, zakaj pa tega niste v prejšnjem mandatu naredili. Mi smo v sestavi tega parlamenta in tega sklica in v tem sklicu smo odgovorni za tisto, kar bomo naredili v tem času. Mineva ali je že minilo 7 mesecev od takrat, ko smo bili izvoljeni, 5 mesecev, odkar je bila vlada imenovana, in prav bi bilo, da se rešujejo problemi, ki nas zadevajo, promptno, tako tekoče, kot bi to bilo tudi prav. Prav bi bilo, da med nami ni veliko nestrpnosti in tudi ne arogance. Kadar poslanci postavimo vprašanje, bi morali biti spoštljivi, in kadar državni sekretarji in ministri odgovarjajo, bi morali ravno takšni. Vsekakor si predlog, ki je danes pred nami, zasluži nadaljnjo obravnavo, dopolnitve in možnost. Če zelo poenostavim. Če rečemo, da smo mi julija in da je to zadnje redno zasedanje, bo potem naslednje redno zasedanje, recimo, septembra, verjetno pa je, da bo oktobra. Se pravi, če je oktobra prva obravnava, potem predloga, ki ga bo Vlada pripravila za celovito reševanje po rednem postopku, v letošnjem letu ne bomo sprejeli. Zato se mi zdi, da bi ti popravki pomagali reševati problematiko, na katero opozarjajo tisti, ki se na problem športa in nestrpnosti v športu tudi spoznajo. Hvala lepa.
Gospod Jožef Jerovšek, za njim gospod Jerko Čehovin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi mene veseli, kot je rekel prvopodpisani, da danes razpravljamo o tem zakonu, ki ureja pomembno družbeno vprašanje – varnost na naših stadionih, na tekmah, v dvoranah. Veseli me tudi zaradi tega, ker s tem tudi v tem parlamentu, zboru dokazujemo, da imamo do resnih družbenih tem bolj odgovoren pristop kot tam, kjer je gospod Vilfan tudi svetnik, na mestni občini, kjer o še bolj pomembnih zadevah preprečijo vsako razpravo. Vemo, da so preprečili izredno sejo, ki se je želela opredeliti do gospoda Jakiča in njegovih ravnanj, ki so po mnenju korupcijske komisije koruptivna. Strinjam se tudi s tem, da je gospod Vilfan zelo primeren predlagatelj, kajti bil je res vrhunski športnik, košarkar, užival sem, ko sem ga gledal. Bil je tudi tisti športnik, ki je veljal za enfánt terríble jugoslovanske košarke in slovenskega športa v svojem času. To jemljem pozitivno, dobesedno. Spominjam se, da je znal navijače tudi sprovocirati in je uporabil tudi provokacije. Spominjam se tekme v Beogradu, mislim, da je takrat igral za Jugoplastiko, ko se je obrnil proti beograjskim nasprotnikom in proti njihovim navijačem, potegnil hlačke dol in pokazal zadnjo plat. Saj to jemljem vse benevolentno, takrat so bili drugi časi. Če bi danes po krvavi balkanski rihti kdo storil kaj takšnega, bi to verjetno res izzvalo silne reakcije, takrat pa je bil Peter Vilfan mlad športnik, temperamenten enfánt terríble in se je pač to tudi na nek način toleriralo. Da je treba ukrepati, da je treba stalno misliti na te posledice nasilja v družbi in na športnih prireditvah, drži. Takšno nasilje je v veliki meri tudi odraz družbene krize. Vemo, da imamo zelo močno družbeno, gospodarsko in finančno krizo, ki rojeva tudi zelo neželene posledice. Ko danes govorimo o tem preprečevanju nasilja na športnih prireditvah, se mi, ki smo malo starejši, spomnimo, da so pred desetletji bili najbolj problematični angleški navijači. Spomnimo se tragedije na stadionu na Nizozemskem, ko so podivjani britanski navijači povzročili strašno tragedijo. Takrat so omejili gibanje britanskih navijačev, hkrati pa je bilo, tako se mi zdi, to v predthatcherjanskem obdobju, ko je bila tudi v Angliji izrazita družbena gospodarska kriza. Tako se je potem tudi angleška družba na tem področju pod vodstvom Margaret Thatcher nekako ozdravila, izčistila, da to danes ni več takšen problem. Rečeno je bilo, "ne potrebujemo huliganov na igriščih, na stadionih" – gospod Mišič je to dejal. Mimogrede, mislil sem, ko takšno temo obravnavamo, da bo – glede na to, da se je zadnjič proglasil za gasilca – prišel v gasilski uniformi, da bo simbolika malo močnejša. Res je, preprečiti moramo huliganstvo na stadionih, seveda pa moramo preprečiti vsakršno huliganstvo v družbi. Tudi na drugih področjih te neprimerne pojave, nezaželene pojave, družbeno zlo. S tega stališča jemljem ta predlog celo na nek način kot del samokritike ali refleksije znotraj stranke Pozitivne Slovenije, da so tudi ravnanja, ki so povezana s stranko, nekako spodbudila takšne reakcije, takšen zakon. Ta zakon pravi v 39. c členu, da policija lahko odredi prepoved udeležbe na določenih športnih prireditvah za osebe, ki so storile prekršek na športni prireditvi ali zoper zakon, ki ureja javna zbiranja. Ko je imela vaša stranka, mislim, da je bilo to javno zbiranje, neko proslavljanje, je sin predsednika vaše stranke enemu od novinarjev, Jaki Elikanu oziroma spremljevalcu rekel: "Tega je treba ubiti, tega novinarja." Ta zakon, če bi bil danes sprejet, bi za tak prekršek tej osebi, gospodu Juretu Jankoviću, prepovedal udeležbo na javnih prireditvah. Prav gotovo bi mu policija lahko prepovedala udeležbo, ker je to huda deviacija, ki se je zgodila [[...]]
Gospod Jerovšek, mogoče ste malo skrenili, če bi se držali okvira, prosim.
Piše o javnem zbiranju na prireditvah. Citiral sem zakon, ki govori [[...]]In šlo je za javno zbiranje takrat. Ne, za vsa javna zbiranja. Tu piše "... ali pri storitvi prekrška po zakonu, ki ureja javna zbiranja". Zelo natančno sem citiral in zelo natančno gre za to. Mislim, da je te notranje kritike skozi takšne zakone več pri vas, in to pozdravljam. Kajti mi moramo odpraviti na vseh področjih te nepravilnosti, slabe razmere v družbi, ki povzročajo takšno nasilje. Vemo, da tudi narkomanija, povezana z alkoholom, povzroča posledice tudi na športnih prireditvah, in vemo, da imamo tu sedaj sodni proces proti narkomanskemu balkanskemu kartelu. Žal tudi tam ugotavljajo določene povezave storilcev s funkcionarji vaše stranke tudi pri teh, ki jim sedaj sodijo. Potreba tega zakona, intenca tega zakona je pravilna in jo je treba pozdraviti, da ste jo tudi vi opazili in sprejeli. Zavedam pa se, da takega področja ne moremo reševati parcialno, kar je ugotovila tudi Vlada, in da je treba vložiti dobro pripravljen zakon, ki zadeve rešuje tudi širše. Če bi nam danes Vlada rekla, da je to ne bo motilo, potem bi ta zakon podprl. Gotovo bi ga podprl, ker je intenca pravilna. Še posebej, kot pravim, ker sem ugotovil določeno samokritiko poslancev te poslanske skupine zoper to dogajanje, ki je povezano nekje z njihovo stranko. Zakona, žal, v tej fazi ne bom podprl. Bom pa še naprej podpiral intenco tega zakona. Hvala lepa.
Ja, bom dal besedo predlagatelju. Samo bi rekel, da namigovanje na kazniva in druga nedovoljena dejanja, dokler sodišče tega ne ugotovi, v tej dvorani ni primerno. Ne glede na to, da nas varuje materialna imuniteta za besede, ki jih izrečemo. Predlagam, da se vsi tega držimo. Sedaj bi dal najprej besedo predlagatelju, gospodu Vilfanu. Vi se lahko kadarkoli oglasite, tako da je vseeno, ali je replika ali ni. Za gospodom Vilfanom pa gospod Marolt.
Pravzaprav sem pričakoval, da se bo prej ali slej tudi v tem parlamentu pojavila ta moja dogodivščina iz moje preteklosti. Moram priznati, da sem celo pričakoval, da bo ravno kolega Jerovšek tisti, ki jo bo omenil. In to se je tudi zgodilo. Je pa nekaj stvari povedal narobe, zato ti bom jutri, Jože, poklonil svojo avtobiografijo, v kateri je vse zelo natančno napisano, tudi ena fotografija je, tako da boš potem vedel točno, kaj se je dogajalo. K siceršnjim izjavam gospoda Jerovška bi pa rekel tako. Mislim, da je bila to zadnja moja replika na njegovo izvajanje. Uporabil bi besede gospe Potrate, ki je na eni od sej pred približno dvema mesecema na eno tako izjavo gospoda Jerovška, ki se je dotikala nje, rekla približno tako, bom poskušal citirati: "Kolega Jerovšek, midva se že tako dolgo [[...]] [[izklop mikrofona]]
Čas se vam je iztekel, na žalost. Gospod Vilfan ni prijavljen k razpravi. Na koncu, ko bo čas še ostal, bom odprl možnost razprave in se bo lahko gospod Vilfan prijavil. Drugače pa glede te tekme, sicer je nisem gledal, je pa važno, da mi takih stvari ne počnete v Državnem zboru. Sedaj je pri besedi gospod Čehovin, ki ga ni. Potem ima besedo gospod Janko Veber, ki ga tudi ni. Potem gospa Marjana Kotnik Poropat, ki je tudi ni. Mag. Stanko Stepišnik.
Hvala lepa. Moram reči, da se, tako kot je ta zakon predlagal Peter Vilfan kot velik strokovnjak na športnem področju, to malokdaj zgodi. Ne vem, v čem je problem. Pravijo "ločenost od sistemske predloge." Je problem v časovnici? Če se ta zakon sprejme, se potem drugi ne more eno leto – ali kaj? Ne poznam teh pravniških zadev. Če to novelo sprejmemo, lahko sprejmemo potem jeseni tudi vladni zakon. Bojim se, da pozno jeseni. Še bolj se pa bojim, da bo pred božičem po nujnem postopku izsiljen zaradi tega, ker bodo športna dogajanja v januarju. Če se pa po nujnem postopku do božiča ne bo sprejel, bo pa opozicija kriva, če ne bo glasovala "za", ampak saj imate večino, tako da ga boste lahko izglasovali kadar koli. Mislim, da gre v tej časovnici za zelo pomemben trenutek, da je to predlagano sedaj, in za izredno veliko odgovornost za tiste, ki so proti taki noveli zakona. Ne vem, ali misli samo ena glava, ostali pa dvigujejo roko ali dejansko v Državnem zboru glasujemo po lastni vesti. Občutek imam, že od februarja naprej, tako kot je poslanec gospod Srečko Meh rekel in je bilo tudi večkrat v tem državnem zboru povedano, da niti en predlog ali iniciativa s strani opozicije do sedaj ni bila sprejeta. Vse bolj me navdihuje tisto, kar je nekdo izjavil, da gre za ugrabitev države in da si dejansko ta koalicija vse prisvaja. Pa saj to je prav! Tudi odgovornost si naj prisvaja! Naj vodi, upravlja to državo tako, da bo državljanom boljše, če se bo pa zgodilo kaj slabega, naj prevzame pa tudi popolno odgovornost. Tudi v primeru tega zakona – posebno policija, za katero pa mislim, da ima odgovornost res vgrajeno v svoj sistem –, mislim, da bi vsakega posameznika moralo precej skrbeti ob tem, da se ta novela ne sprejme. Vseeno bi prosil sekretarja oziroma gospoda Marolta, da pove, v čem je problem, če mi to sprejmemo, jeseni pa sprejmemo tudi vaš zakon, saj na ta način poskrbimo za varnost, na ta način poskrbimo za tisto, kar je bil osnovni namen. Dostikrat se predlog s strani opozicije spolitizira. Danes je gospod Jerovšek zopet spolitiziral to, razširil na vsa možna področja, še toliko, da ni Jankovića omenil zraven, tako kot običajno vedno. Zdi se mi, da to daje izredno slab zgled in izbriše pomen, tisti pomen, za katerega je namenjena ta razprava. Včasih vidim iz vseh razgovorov iz koalicije, da se pa zelo pozorno pa berejo magnetogrami. To se pravi, da le mogoče neke stvari, ki so s strani opozicije izrečene, prihajajo, vendar po drugi poti. Pa saj to ni nič narobe. Verjetno nobeden od nas iz opozicije – profesorji so bolj navdihnjeni k tem avtorstvom –, nam je pa vseeno, kdo je avtor. Mi smo ljudje iz prakse in kdor predlaga boljši predlog [[...]]Ne tekmujemo, nihče ne bo dobil dodatne medalje z ene ali druge strani oziroma nimamo predsodkov glede tega, kdo predlaga dober predlog. Prav bi bilo, da se prav pri tem zakonu enkrat prelomi črta, ker ni politični, je športni, in da dobimo jasno obrazložitev, zakaj to ni mogoče sprejeti pred vašim sistemskim zakonom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Najbrž bo državni sekretar obrazložil in odgovoril tudi na vaše vprašanje, javil se je namreč k besedi. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani gospod poslanec Stepišnik pa tudi spoštovani poslanec gospod Meh, ki me je prej izzval! Izpostavil je vprašanje, zakaj celovito urejanje policijske zakonodaje. Moram reči, da gospoda poslanca Meha, zdaj bi poskušal njemu odgovoriti, ne razumem, zakaj ga skrbi celovito urejanje policijske zakonodaje, saj je celovito urejanje policijske zakonodaje predlagala že prejšnja vlada, ki jo je vodila SD, torej stranka poslanca gospoda Meha, in je prinesla tudi celovite rešitve policijske zakonodaje, torej tudi ta dva ukrepa poleg ostalih deset novih ukrepov. Dejansko sedanja vlada samo nadaljuje ta proces celostnih rešitev policijske zakonodaje, torej sistemskih rešitev. Poudaril bi še to, da eden od razlogov za celovito urejanje policijske zakonodaje je tudi ta, da je sedaj veljavni Zakon o policiji bil že sedemnajstkrat noveliran, sedemnajstkrat! To je kar zastrašujoča številka in lahko rečemo, da je tudi nesistemsko zakrpan, na kar opozarjajo tudi policisti, na kar opozarja tudi policija. Zato se je pristopilo k celovitemu urejanju policijske zakonodaje, torej urejanju celovite rešitve že v mandatu prejšnje, druge vlade, ki jo je vodila sedanja opozicija. To je eden zelo pomemben argument za celovito urejanje, ta argument tudi sprejema sedanja vlada, zato tudi nadaljuje s tem projektom celostnih rešitev. Drugi argument je pa tudi ta, kot sem ga že povedal, da ta rešitev prinaša dva nova ukrepa. Nova zakonodaja prinaša deset novih ukrepov in implementacija, torej samo parcialno izvajanje teh dveh ukrepov ali pa celovito, vseh deset ukrepov – stroški bi bili praktično podvojeni. Se pravi, izobraževanje, usposabljanje samo za ta dva ukrepa, potem računalniške evidence, novi podzakonski predpisi. Še enkrat poudarjam, ne smemo pozabiti, da je treba izobraziti in usposobiti za delo za nove ukrepe približno 3 tisoč policistov. Torej izobraževanje, usposabljanje; že potni stroški za pot, dnevnice in drugi stroški za izobraževanje in usposabljanje so enormni, kljub temu da imamo oziroma ima slovenska policija vrhunske strokovnjake za izobraževanje in usposabljanje, ampak kljub temu nastajajo ti stroški. Drugo, kar je pa pomembno, so pa tudi te računalniške aplikacije. Policija ima pač zelo pomemben in obsežen informacijski sistem, ki bi ga morali posebej sedaj za izvajanje teh dveh ukrepov nadgraditi, dopolniti in potem posebej še enkrat za ostalih osem ukrepov. Zato gre za to, da bi bilo sistemsko bolj smiselno, racionalno, še posebno v tem varčevalnem duhu. Še enkrat bi pa izpostavil ali pa poudaril tudi to, da smo mi resnično, kot je gospod poslanec Vilfan povedal, pričakovali ali pa na tem sestanku povedali, da bo na vladi zakon predvideno obravnavan v maju. To smo tudi načrtovali, vendar se je zapletlo pri določenih usklajevanjih, poleg tega pa že ta sporazum s policijskima sindikatoma, ki je prinesel tudi to zavezo Vladi in mi se tega izrecno držimo, vodimo socialni dialog. Poudaril bom tudi to, da je sedanja vlada podpisala ta sporazum s sindikati, vendar ga ni samo podpisala, kot so bili podpisani sporazumi v mandatu prejšnje vlade, v mandatu prejšnje ministrice za notranje zadeve, ki je podpisala s sindikati določene sporazume, tako vlada kot ministrica, pa sporazumi niso bili nikoli izvedeni. Zato so bili tudi sindikati nezaupljivi, glede na to, da prejšnja vlada sporazuma ni izvršila. Ta sporazum s sindikati in tudi v tem delu se ga pa izrecno držimo in skrbimo tudi za izvrševanje in implementacijo v praksi. Tako upam, da razumete, da gre za to, da za nas je pomemben tudi socialni dialog in ta socialni dialog želimo tudi realizirati. Hvala.
Gospod Stepišnik, najprej replika.
Hvala lepa. Z vsem spoštovanjem, gospod sekretar, z odgovorom nisem zadovoljen. To pa zaradi tega, ker vem, da ste v policiji izredni sposobni, imate dober informacijski sistem in se lahko tudi delno [[...]]
Gospod Stepišnik, če vas samo lahko spomnim, ne gre za to, ali ste zadovoljni z odgovorom ali ne, ampak v kakšnem primeru ste bili napačno razumljeni.
Pridem na bistvo. Torej ste zelo usposobljeni, da se lahko naprej izobražujete za taki dve spremembi in vnesete tudi v tisti sistemski zakon to izobraževanje. Glede stroškov je pa tako, da nobeno človeško življenje ali močna poškodba na koncu ne bo odtehtala izgovora, da bi bili stroški previsoki.
Hvala lepa, ampak še vseeno ne vem, v čem ste bili napačno razumljeni, da je bila potreba po repliki oziroma utemeljitev vaše replike. Še gospod Kavtičnik, replika.
Hvala lepa. Tudi sam sem govoril takrat o oceni, o podražitvi itn. Torej mene zanima konkretno, kakšna bi bila podražitev tega izobraževanja [[...]]
Gospod Kavtičnik, replika.
Replika na to, ravno na to, ja. Dal sem repliko na izvajanje gospoda sekretarja, ki je dejal, da se podraži izobraževanje, vendar [[...]]
Vi ga nekaj dodatno sprašujete. To ni replika.
Jaz pa mislim, da se ne podraži ravno zaradi tega. Jaz pa mislim, da se ne podraži, mislim, da se ne podraži!
Replika pomeni napačen odziv na vaše prejšnje izvajanje.
Ja, napačen! Tako. Mislim, da se ne podraži. Gospod je govoril o podražitvi, jaz pa mislim, da se ne podraži, kajti vsaka investicija v znanje je samo nadaljevanje nečesa. To pomeni, da če se nekdo nekaj danes nauči, bo znal to tudi jutri. Hvala lepa.
Dobro. Ne glede na vse, mogoče se bomo skupaj naučili, kaj pravzaprav po vsebini pomeni replika. Predlagam, da nadaljujemo. Gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni še enkrat! Bistvo vložitve zakona je interes po varnem športu in ne interes po prestižu ali pa, da bi morebiti rekli, da je Peter Vilfan ponovno postal zvezda. On je zvezda od nekdaj bil, vrhunski športnik, pa čeprav danes besedo zvezda nekateri drugače pojmujejo. [[oglašanje iz dvorane]] Tudi rdeča zvezda je lahko, nič hudega. Resnično bistvo predlaganega zakona je, da se zagotovi varnost tako udeležencev, torej športnikov, kot tudi tistih, ki imamo radi šport, ki spremljamo športne prireditve. Menim, da ne predstavlja problema, če je predlagatelj Pozitivna Slovenija – ali pa je morebiti ravno to problem. S strani gospoda državnega sekretarja je bilo nekajkrat jasno poudarjeno, da ministrstvo pripravlja sistemski zakon, da potekajo aktivnosti in tako dalje. Imam predlog, ker gre za prvo obravnavo Zakona o policiji, kot je tudi kar nekaj mojih kolegic in kolegov razpravljalo: če bi zakon v prvi obravnavi sprejeli, bi ga imeli možnost v tem času še dopolniti, pripraviti kvalitetno, kot ste poudarili, spoštovani mag. Marolt, da bi bila zadeva takšna, kot bi si želeli. Predvsem pa tisto, kar menim, da bi bilo dobro, na ta način bi časovno skrajšali postopek, kljub temu da bi zakon obravnavali po rednem postopku. Poglejte, na tem rednem plenarnem zasedanju, pa mislim, da bo še kakšna izredna seja, imamo veliko zakonov, ki jih obravnavamo po nujnem postopku. In kaj je velikokrat navedeno – da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države, da gre za spodbujanje gospodarske rasti. Hočem poudariti, da sem prepričana, da gre pri tem zakonu za preprečitev težko popravljivih posledic za ljudi, ki so žrtve nasilnega navijaštva oziroma so poškodovani zaradi tovrstnih dejanj. Pa ne gre samo za materialno škodo. Kar je kolega Stepišnik prej poudaril, še bolj zaskrbljujoče so poškodbe ljudi, kaj šele smrtne žrtve. In kot je poudaril, noben strošek ne more odtehtati smrtne žrtve, če nekoga več ni. To je zagotovo tudi težko popravljiva posledica za vsako družino, kaj šele, če je to družina, ki ostane brez svojca, edinca in tako dalje. To je sploh nepopravljiva in nepojmljiva posledica, ki jo doživi. Zato bi predlagala, spoštovani državni sekretar, da bi le razmislili, tudi skupaj s koalicijo – jutri glasujemo –, če morda le obstaja možnost, da v prvi obravnavi ta zakon sprejmemo in ga v drugi obravnavi z vašimi predlogi in dopolnitvami ter vašimi medresorskimi usklajevanji in usklajevanji s sindikati še kakovostneje pripravite. Na seji Odbora za pravosodje je tudi gospa informacijska pooblaščenka pri obravnavi poročila rekla, da nam priporoča, da v Državnem zboru sprejemamo zakone v čim večji meri po rednem postopku. Če hočemo ujeti čas – kot so kolegi poudarili, zdaj prihaja sezona nogometnih tekem in nato zimskih lig oziroma tudi rednih tekem tudi v ostalih športih –, bi bilo dobro to zakonodajo čim hitreje sprejeti. Glejte, primer: po nujnem postopku bomo sedaj obravnavali na Odboru za infrastrukturo in prostor zakon o graditvi objektov, zakon o prostorskem načrtovanju. Ni potrebna stroka, ni potrebno medresorsko usklajevanje, ni potrebno nič, ampak posegli bomo tako drastično, tako težko popravljivo v določeno zakonodajo, ki bi jo res morali z javnimi obravnavami sistemsko reševati. To so določene zadeve, za katere mislim, da je vredno, da bi jih res po rednem postopku obravnavali. Mogoče celo tovrstne predloge – pa spoštujem ministrstva in mnenje Vlade, da je treba sistemsko –, vendar sem prepričana, da bi v prvi obravnavi ta zakon bilo smiselno že sedaj sprejeti. Mi, opozicijski poslanci bi pomagali koaliciji! Zaščita človekovih pravic, če bi se kakor koli izkazalo, da zakon pregrobo posega v človekove pravice – to, o čemer sem prej govorila – bi bilo tekom tega zakonodajnega postopka mogoče popraviti v tej smeri, kjer koli bi bilo to potrebno. Ustava ščiti pravico do zbiranja in združevanja, 42. člen, vendar ustava pravi, da ima vsakdo pravico do mirnega zbiranja in da je to pravico dopustno omejiti z zakonom, če to zahteva varnost države ali javna varnost. Zatorej spoštovani, predlagam še enkrat razmislek, pa tudi res bi si v povezavi s podajanjem – mene tudi zanima to, kar je tudi kolega Kavtičnika, če imate konkreten podatek, kolikšen bi bil dodaten strošek izobraževanja, koliko bi to podražilo, pa tudi kolikšna je vaša ocena finančnih posledic, kot je bilo omenjeno, da to bi dodatno obremenilo davkoplačevalce. Če ne bo nobene poškodbe zaradi sprejetja tega zakona, teh popravkov pa še vaših dopolnitev v jesenskem mesecu, ko bi lahko dokončno zakon stopil v veljavo, in če ne bo zaradi tega nobene smrtne žrtve več na tovrstnih prireditvah, smo naredili izjemno veliko za varnost športa v Sloveniji. Pa bi prosila, spoštovani gospod državni sekretar, če bi mi lahko konkretno odgovorili. Hvala.
Hvala lepa. Želite odgovarjati? Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa poslanka, spoštovani gospod poslanec Kavtičnik! Povedal vam bom čisto enostavno, da v primeru, če bi bil ta zakon sprejet, bi bilo treba organizirati samo za izvajanje teh dveh dodatnih ukrepov posebej izobraževanje, usposabljanje za 3 tisoč policistov, kot sem že povedal. Potem bi bilo treba sprejeti podzakonske predpise, torej spremeniti pravilnik o policijskih pooblastilih za ta dva ukrepa, potem izdelati nove obrazce. Kar je pa s stroškovnega vidika pomembno, bi bilo pa treba nadgraditi obstoječo računalniško aplikacijo, torej obstoječi sistem, obstoječi program za vodenje ustreznih evidenc, kajti vemo, da so v preteklosti na tem programu že delali zunanji izvajalci, tudi vzdržujejo ga zunanji izvajalci in bi bilo treba to tudi nadgraditi. V primeru, da bi bilo potem še sistemski zakon sprejeli, bi bilo pa treba še enkrat organizirati izobraževanje, spremeniti računalniške aplikacije, spremeniti podzakonske predpise [[...]]Torej, praktično gre za dvakratno delo oziroma strošek bi bil dvakraten. Namesto enkratnega stroška usposabljanja, izobraževanja, prilagoditve, nadgradnje računalniških sistemov, bi prišlo do podvajanja dela – praktično rečeno. Torej 100-odstotno večji strošek, kajti dvakrat je treba organizirati usposabljanje, izobraževanje, dvakrat je treba delati nove obrazce in dvakrat je treba nadgrajevati računalniški sistem, kajti policijski sistem ni čisto enostaven računalniški sistem. Gre pač za zelo zahteven, zapleten in kompleksen sistem. Tako res ne gre za neko enostavno evidenco. Upam, da sem odgovoril s tem, hvala. Samo še to če dovolite, vprašali ste me po konkretni oceni finančnih posledic; pač tega podatka zaenkrat nimam, ker strokovne službe niso dale konkretne ocene, koliko bi to stalo, zagotovo pa gre za večje zneske, saj vemo, da že vsak minimalna nadgradnja računalniškega sistema kar veliko stane. Konkretnih številk pa strokovne službe niso posredovale. Hvala. V nadaljevanju vam pa lahko, če želite, dostavimo tudi te podatke, pač bomo še enkrat pozvali, da podajo oceno. Hvala.
Gospa Brunskole, želite repliko?
Hvala lepa za odgovor. Zakaj sem vas to vprašala? Glede na moj predlog, da bi morebiti v prvi obravnavi ta zakon predlog spremembe [[...]]
Kolegica Brunskoletova, replika!
Ja, replika je v toliko, da bi želela ta vaš podatek ravno zato, da bi ta zakon v prvi obravnavi sprejeli in [[...]]
Ne dodatni predlogi in ne dodatna vprašanja. Replika. Prosim.
Ja, se držim, spoštovana gospa podpredsednica! Nadgraditev informacijskega sistema ne bi bila potrebna dvakrat. Zakaj? Zaradi tega, ker če bi v drugi in potem tretji obravnavi sprejeli na jesenski seji, bi vi naredili nadgradnjo sistema z vašimi novimi obrazci zaradi vaših predlogov pa tudi še tega našega dodatnega, bi bil to enkraten strošek. In to sem hotela predlagati. Verjetno pa – mislim si, da ta strošek mogoče vseeno ne bi bil tako velik [[...]]Saj verjetno imate letne pogodbe, javno izbranega izvajalca, ki izvaja tudi nadgradnjo v okviru teh rednih vzdrževalnih sistemov tako velikega informacijskega sistema, kot sem prepričana, da ga policija kvalitetno tudi ima in uporablja.
Hvala lepa za vaš dodatni predlog, v okviru časa, namenjenega za repliko. Očitno si vendar vsak po svoje tolmačimo ta člen poslovnika. Gospoda Jožeta Velikonje ne vidim v dvorani, naslednji je na vrsti mag. Borut Ambrožič.
Hvala za besedo, predsedujoča. Bom zelo kratek. Dejal bi, da glede na argumente, ki so bili podatki s strani koalicijskih kolegov in kolegic, lahko resnično – takšno je moje osebno zaznavanje – zaznam samo nasprotovanje zaradi tega, ker je predlagatelj naš spoštovani kolega Peter Vilfan, ne pa nekdo iz koalicije, kar me torej kot novega poslanca pravzaprav žalosti. Večkrat sem tudi sam v intervjujih, ko sem zapuščal funkcijo zastopnika pacientovih pravic, dejal, da upam, da nisem preveč naiven, ko bom poskušal tudi na temu področju doseči nekatera zaznavanja iz prakse in bodo praktični razlogi za spremembo nekaterih zakonov upoštevani, ne pa politično nasprotovanje drugega brega. Spoštovanemu mag. Maroltu pa bi tudi odgovoril, da kolikor vem, ni omejitev na noveliranje obstoječih zakonov, ker se je obregnil ob številko sedemnajst. So tudi zakoni, ki so doživeli občutno večje število novelacij, pa pravzaprav hvala bogu da so, ker vsaka novela, vsaj po neki logiki, pomeni neko izboljšavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Dragan Bosnić. Se odpovedujete. Gospod Branko Ficko? Gospod Jože Tanko? Zdaj ste pa vi, gospod Peter Vilfan. Želite v okviru časa poslanske skupine še razpravljati? Ne. Mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo. No, tukaj imamo danes demonstracijo, kako iščemo izgovore, da se nekaj ne bi naredilo, če se noče narediti. V okviru tistih sprememb, o katerih je bilo govora, govoril je o tem gospod državni sekretar in je omenjal še deset drugih navedb pa potarnal zaradi sedemnajstih sprememb – to bi bila pač osemnajsta sprememba do takrat, ko bi zakon celovito prenavljali. Ampak tistih drugih deset sprememb se ne ukvarja s področjem, o katerem danes razpravljamo. To se pravi, da gre za čisto poseben segment varovanja športnih prireditev in poskus preprečevanja posameznih incidentov. Ali to pomeni tako enormne stroške za izobraževanje in za vzpostavljanje evidenc, je drugo vprašanje. Jaz slišim kar naprej, kako se sedanja vlada hvali, kako odstranjuje birokratske ovire, kako spreminja to in ono, nenehno spreminjajo organizacijske strukture, pa to nas nič ne skrbi, če kaj stane. Tudi če predlagatelj zakona v utemeljitvi napiše, da bodo organizacijske spremembe prinesle potrebe po novih zaposlitvah, stroške za selitev in za vse drugo. Še enkrat poudarjam, se pač ne želi tega področja urediti tako, kot je tukaj predvideno. In tisto, kar se zdi meni pomembno, je, kar je gospod predlagatelj povedal, "smo pred velikim športnim dogodkom, mi ne urejamo stvari samo za svojo lastno športno publiko in dogodke, ampak tudi za tiste, ki bodo k nam prihajali". Spomnite se dogodkov v zvezi s kamerunskim nogometašem, v zvezi z incidentom, ko mladi nogometaš ni smel nastopati zato, ker ni bil prave narodnosti, in reakcij na športni sceni ene od sosednjih držav. Spomnimo se, kaj so delali Poljaki oziroma kako so reagirali, ko so navijači delali v svojem navdušenju tisto, kar so, kakšna je prepoved maskiranja obraza in še marsikaj bi lahko govorili. Zame je temeljno vprašanje, ali nekaj želimo urediti ali pa nečesa ne želimo urediti. In jaz imam občutek, da tega ne želimo urediti tako, ker se bojim nekih dodatnih obveznosti. In tu nam kot izgovor dobro pride socialni dialog. Zveličavna beseda, socialni dialog. Ampak, oprostite, v socialnem dialogu je mogoče doseči tudi dogovor, kako bo izvršna veja oblasti uredila nagrajevanje za nove obveznosti, ki bi jih policisti in pristojni v okviru tega dobili, če je to tak velik problem. Kar zadeva izobraževanje. Jaz ne vem, koliko so ti ukrepi posebej zvezani s posebnimi prijemi. Jaz sicer nisem policistka, ampak vrsto teh stvari, ki so tu noter zapisane, sodi že v okvir tistega, kar policisti obvladajo. Saj se spomnim, da je bilo s preprečevanjem nasilja v družini podobno, ko so tudi nekateri iskali izgovore, da je to zvezano s stroški, novimi obveznostmi in ne vem čim še, pa smo po letih prepričevanja prišli tako daleč, da smo ugotovili, da je policija tista, ki je najbolje usposobljena in je naredila največji korak naprej. Mislim, da so zadeve vendarle zelo zelo pomembne, prepomembne, da bi jih zlahka odpravili in da ne bi bilo nobenih težav – tako kot sem poslušala mnenja poslanskih skupin –, da vsi pripoznavajo problem, če pa je zdaj predlagana rešitev, kako problem zmanjšati, pa vidimo sto in en razlog, kako tega ne bi naredili. In bi vam zdaj lahko začela pripovedovati še o poškodovanih mladih ljudeh, ki so plezali na ograje, pa smo se spraševali, kdo je bil kriv. Eno in drugo bi. Kot rečeno, bom podprla predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Alenka Bikar.
Spoštovani! Poleg vsega omenjena o varnosti, bi rada poudarila, da gre tukaj tudi za varnost samih športnikov, ki so udeleženci teh športnih prireditev. Danes nisem o tem še nič slišala, zato bi rada, kot nekdanja športnica tudi to omenila. Veseli pa me, če nekako strnem vse to skupaj, da se vsi strinjamo, da je ta zakon potreben, nujen, sprejemljiv. In ti vaši argumenti, zakaj ste proti, me niso čisto nič prepričali, da ne delate tega samo zato, ker tega niste predlagali vi. Naši južni sosedje imajo dober pregovor, ki pravi: Bolje spreči, nego leči. Zato apeliram, da res podprete ta zakon že jutri in pritisnite "za". Hvala.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsedujoča, za besedo. Večino sem povedal že v stališču poslanske skupine, pa bom dodal še nekaj stavkov. Osebno nimam nobenih problemov s predlagateljem. Mislim, da je predlagatelj pravi. Pa da ne bo preveč zardel, njegova bogata športna in novinarska kariera kaže, da ima izkušnje. Tudi tisti, ki morda neradi gledajo šport, ob njegovih komentatorskih vložkih preklopijo na tisti kanal, kjer se spremljajo tekme, pa najsibo to tekma slovenske reprezentance ali tekma Union Olimpije. Prihajam iz Dolenjske imam mogoče ta pomislek, ker pač navijam za drug košarkarski klub. Ampak to v tem zakonu ne igra nobene vloge. Toliko glede fig v žepu s strani koalicijskih poslancev. Vsi mi smo zelo jasno rekli, da podpiramo take rešitve, ampak podpiramo jih sistemsko. Podpiramo jih sistemsko. Podpiramo ne samo na področju športa, ampak tudi na področju drugih segmentov, ki se dotikajo zakona, ki se pripravlja. Na eni strani imamo tudi ta problem, kako nujne so rešitve. Na drugi strani imamo zakon, ki je bil pripravljen decembra leta 2010, pa se ni še nič naredilo. Na tej strani imamo tudi to, da sprejemamo po rednem postopku, celo s splošno obravnavo. Če bi bilo tako nujno, kot so se prej nekateri tu imenovani povedali, bi imeli nujni postopek, brez kakršnegakoli usklajevanja in bi bila zadeva rešena. Mislim, da je premalo povedanega o policijskih pooblastilih oziroma prekoračitvah. Če le odperemo kakšen časopis, vidimo – policist je samo malo narobe roko prijel, pa imamo škandal vseh slovenskih razsežnosti in potem se mediji 14 dni ukvarjajo samo s takim problemom, ki po mojem mnenju sploh ni problem. Zanimiva se mi zdi današnja debata, ki je tudi dokaj nasprotna oziroma diametralna tako s strani predlagateljev iz Pozitivne Slovenije kot tudi s strani SD. Nekateri so govorili, kako je to droben segment reševanja, da se dogajajo le posamezni ekscesi. Na drugi strani pa je bilo ogromno pretiravanja, kako je to življenjsko pomembna zakonodaja, ko imamo problem s huliganstvom oziroma Ultra huligani v Sloveniji. Tukaj bi se morajo nekateri uskladiti. Še enkrat, mislim, da je sodelovanje policije pri tem zakonu zelo pomembno. Brez policije, ki bo ta zakon izvajala, lahko mi pišemo zakone kakršne hočemo, ampak če ne bo prišlo do nekih konkretnih rešitev v praksi, je vsaka črka na papirju mrtva. Kot sem že rekel, jaz mislim, da je zakon vrhunsko pripravljen. Nihče me ne bo prepričal, da bo zakon ki ga Vlada pripravlja, 100 % rešil ta problem varnosti na športnih prireditvah oziroma varnosti, javnega reda in miru na stadionih ali v športnih dvoranah. Poveličevanje oziroma pretiravanje s strani predlagateljev, ne samo s strani predlagatelja, njegova debata danes je bila zelo konstruktivna, zelo pozitivna, ampak nekateri so šli morda malo čez rob, že malo navijaško. Govorilo se je o smrtnih žrtvah. Nihče pa ni povedal, koliko je bilo sploh smrtnih žrtev na področju Ultrasov, navijaštva oziroma huliganov v Sloveniji. Jaz osebno teh podatkov nisem dobil. Če imate kakršnekoli podatke o teh silnih smrtnih žrtvah [[...]]So v Evropi, jaz upam, da v Sloveniji, če smo pri številki nič, podatkov nimamo, upam, da bomo pri njih tudi ostali. Če imamo pa kakšne polomljene stole na kakšnem lokalnem oziroma slovenskem športnem derbiju, pa tega noben zakon ne bo izkoreninil. To je tako, kot da bi rekli, da bodo izkoreninili rivalstvo, recimo, med Olimpijo in Krko, med Olimpijo in Mariborom. Tega ne bomo izkoreninili. Torej tudi polomljenih stolov ne bomo izkoreninili. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem še državnega sekretarja, če želi zaključno besedo v imenu Vlade?
Hvala lepa za besedo. Mogoče bi samo še odgovoril na vprašanje gospe poslanke Potrate, ali želimo urediti to v zakonu, ali ne. Seveda želimo. Saj ta rešitev in ustrezna rešitev je v sistemskem zakonu, ki je pripravljen v okviru Ministrstva za notranje zadeve in bo obravnavan, kot sem že uvodoma omenil, v najkrajšem možnem času po počitnicah. Tako da bodo zagotovljeni ukrepi za zagotavljanje ustrezne varnosti na športnih prireditvah in učinkovito ukrepanje policije v okviru sistemske zakonodaje. Hvala.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci so razpravljali, vendar je časa za razpravo še nekaj. Sprašujem, če želite tisti [[...]]vi, gospa Potrata, ne morete razpravljati, mislim, da vam je čas potekel [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Samo trenutek. Želi še kdo razpravljati? Zdaj pa prosim za pozornost, odpiram čas za razpravo. Prijavite se tisti, ki želite razpravljati. Prijavljeni so trije razpravljavci. Gospod Peter Vilfan kot prvi.
Samo nekaj zaključnih misli, nekaj jih bom prihranil še za jutri za obrazložitev glasu. Mene je ta razprava, ki smo jo danes tukaj poslušali, še bolj prepričala v to, da je naš predlog zakona primeren, da je dober in da bi bilo prav, da gre v nadaljnjo obravnavo. Kar se tiče argumentov, ki smo jih slišali s strani predstavnika Ministrstva za notranje zadeve, veliko je danes govoril, nam v različnih argumentih poskušal tukaj dopovedati, kakšne vse težave bi povzročilo sprejetje tega zakona ministrstvu, finančne, stroškovne in druge. Kljub temu pa se jaz na koncu ne moremo znebiti občutka, če ta predlog ne bo šel v drugo obravnavo, ta odločitev ne bo strokovna odločitev, ampak bolj politična odločitev. In glede te politične odločitve bi rad dodal še nekaj. Ta predlog zakona v sebi nima čisto nič političnega. To ni zakon o levih, desnih ali sredinskih navijačih, o levih, desnih ali pa sredinskih razgrajačih oziroma huliganih, kot smo jih danes nekajkrat imenovali, to je preprosto zakon, ki govori o tistih, ki jih je treba s športnih prizorišč odstraniti oziroma izločiti, nekatere začasno, kakšne, mislim, da bi bilo treba tudi za stalno. Tako da jaz še naprej upam, da bo kljub tej razpravi, ki napeljuje k temu, da bo težko dobiti dovolj glasov za drugo obravnavo, da si boste predvsem poslanci iz pozicije do jutri še premislili oziroma dobro razmislili o vsem tem, kar smo danes tukaj slišali, in na koncu podprli ta naš predlog. Pa še besedo ali dve o tem, da za enkrat v Sloveniji nihče ni umrl na teh športnih igriščih. Seveda smo lahko presrečni in prezadovoljni, da se to do zdaj še ni zgodilo. Samo upamo lahko, da se tudi v prihodnje ne bo, pa še posebej, da se to ne bo zgodilo v tem vmesnem času, ko tega zakona oziroma teh pooblastil policija ne bo imela, ta čas, za katerega pa mi predlagatelji, to moram še enkrat ponoviti, to smo danes že slišali, nikakor ne prevzemamo odgovornost za morebitno kakšno tako katastrofo. Če uporabim še misel mojega kolega, ki mi jo je tukaj podal, "raje mrtva črka na papirju kot pa mrtev človek na igrišču".
Hvala lepa. Najbrž ste opazili, da ima v okviru razdelitve časa vsak razpravljavec pet minut. Izvolite, gospa Potrata.
Hvala. Danes smo slišali že kar nekaj izvirnih interpretacij Poslovnika. Ker je pa gospod kolega Lisec govoril, če menimo, da je zakon tako nujen, bi ga pa po nujnem postopku vložili, naj vas spomnim na 143. člen Poslovnika, ki pravi, kadar je sprejem zakona nujen zaradi interesov varnosti ali obrambe države ali zaradi odprave posledic naravnih nesreč ali zato da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države, lahko Vlada predlaga sprejem zakona po nujnem postopku. Gospod Lisec, midva sva se srečevala, preden ste postali poslanec, ste bili strokovni sodelavec. Vaša praksa bi kazala na to, da veste, da poslanci ne morejo biti predlagatelji zakona po nujnem postopku. Ta odstavek sem pa brala tudi zato, da bi se morebiti v koaliciji vendarle kdo od poslank in poslancev vprašal, kakšne vse zakone v tem mandatu obravnavamo po nujnem postopku, da o skrajšanem sploh ne govorimo. To je rezerviran postopek za izjemne primere, ne pa kar tako povprek in na dolgo. Nujne bodo pa poprave posledic, ki jih sprejemamo s temi zakoni, ki so vloženi v tem mandatu. Toliko glede nujnega postopka. Kar pa zadeva odgovor gospoda državnega sekretarja na moje retorično vprašanje, bi pa rekla tako, da vse, kar je povedal, samo utrjuje taisto, kar trdim in kar so trdili tudi predlagatelji. Zakon zdrži strokovne argumente in strokovno presojo, ne zdrži pa všečnosti predlagatelja. Ker predlagatelj ni pravi, tega zakona ne bomo sprejeli oziroma mu ne bomo dovolili, da gre naprej v postopek, ker smo domnevno kar naenkrat v času celovitih rešitev. Poudarjam, toliko parcialnih rešitev, kolikor jih sprejemamo zdaj, nismo še nikoli sprejemali; brez analiz, brez natančne presoje posledic ukrepov. Za ta zakon pa lahko trdimo, da bo imel dobre posledice. In pojdite si samo pogledati, s kakšno malenkostjo posegamo v predlaganem 3., 4. in 5. členu v veljavne člene, pa boste tam videli, kaj vse morajo imeti posamezni registri, od DNK naprej. Pa se bomo potem pogovarjali o tem, ali bo za uveljavljanje tega zakona res potrebno tako obsežno dodatno izobraževanje, kot je bilo rečeno. Saj ni treba veliko besed porabiti. Jaz sem vajena tega, da z nekaterimi rečmi na kratko opravite. Nedavno tega je neslavno propadel poskus uskladitve nekega zakona z odločitvijo Ustavnega sodišča. Tista odločitev in tista razlaga je bila čisto kratka. In zdaj jaz vsa navdušena čakam, kako bo jeseni prišel nov zakon in bomo videli, kakšne rešitve bo prinesel. Pri vsem tem pa kaj dosti drugačnih, vsaj za večino sprememb, niti ne bo mogel, glede na odločitev Ustavnega sodišča. Ampak mi smo mojstri, Ustavno sodišče upoštevamo, če nam je prav, Evropsko sodišče za človekove pravice upoštevamo, če nam je prav, sicer pa zamahnemo z roko. Sicer si na prapor pišemo zahtevo o pravni državi, do pravne države, kadar nam je do tega, da bi se morali sami zagovarjati pred sodno vejo oblasti, nam je pa malo mar. Meni je zelo žal, da ne moremo sprejeti tega tako, kot je bilo mišljeno, ker mislim, da je v celoti mogoče pritrditi temu, da ne gre za kakršnokoli politizacijo športne sfere. Zelo lepo bi bilo, če bi za vse, kar se v Državnemu zboru dogaja v zvezi s športom, lahko rekli, da nima opraviti s politizacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Kavtičnik, izvolite.
Hvala lepa. No danes bi lahko rekli, da smo bili nekako v nekem ferpleju, razen nekaterih posameznikov, pri nekateri izjavah bi lahko rekli, da bi dobili rumen karton. Drugače pa je bila zadeva v Državnemu zboru, vsaj pri tej točki, dokaj poštena in fer. In če je kaj iskrenosti pri vseh tistih, ki ste o dobri nameri predlaganega zakona, potem sem prepričan, da lahko jutri ta zakon spustite v drugo obravnavo. Kajti vse, kar se nam lahko zgodi, ko bo ministrstvo prišlo z zakonom, sistemskim zakonom, se bojim, da ne bo prišlo po hitrem postopku. In kadar je postopek hiter in nujen, takrat se velikokrat dogajajo napake, temu smo priča vsakodnevno, kakšne napake se dogajajo, kadar sprejemamo zakone po nujnem postopku. Edino malo me žalosti, ko govorite o dobri nameri, potem pa zaidemo na tisto, kaj se je pa zgodilo nekomu, ko je bil mlad, v mladosti, kaj se je zgodilo s sinovi ali morda s kakšnim drugim, ki je tako ali drugače vpleten v družinsko razmerje ali prijateljevanje. Torej tisti "čez ali kaj", tisto je vedno vprašljivo pri vaših dobrih namerah. Zato prelagam, da se resnično osredotočimo na materijo, ki jo obravnavamo. Če se danes osredotočimo, in jutri, ko se boste osredotočili na materijo, ki smo jo obravnavali, potem boste z mirno vestjo lahko zakon spustili v drugo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Želite še razpravljati? Prišli smo v neko situacijo, kjer sama berem poslovnik, ki ga imam pred seboj, na drugi strani me strokovne službe opominjajo na parlamentarno prakso, ki je bila doslej v veljavi, vendar si bom tokrat kot predsedujoča dovolila, da bom po svoje razlagala poslovnik, in sicer tako, kot ga jaz razumem. Poslovnik pa pravi, da dokler čas za razpravo ni potekel, lahko nadaljujemo z razdelitvami časa. Če bo tej odločitvi kakorkoli drugače v naslednjih primerih, bomo to spoštovali. Zdaj pa še enkrat odpiram čas za razpravo. Samo trenutek. Torej čas teče. Izvolite [[...]]Trenutek, bomo rešili situacijo. Predlagam tehnični službi, da zadevo uredijo. Gospod Jerovšek, kolikor sem videla, je zelo jasno izrazil željo, da bi še razpravljal, tudi gospa kolegica Sonja. Torej, spoštovane službe, kaj nam je narediti? Prekinemo? Lahko to uredimo brez računalniške podpore, ker seje ne bi prekinjala? Očitno imamo tri razpravljavce, ki želijo razpravljati. Lahko razdelimo čas? Ne morejo se prijaviti, so jasno povedali, da se ne morejo prijaviti, mislim pa, da se tudi gospod Jaklič in vsi ostali strinjajo, da zadeva [[...]]Ne moremo razdeliti časa. To je pa tako, kadar tehnika ni na naši strani oziroma je bolj pametna od nas samih. Žal mi je, prekinjamo sejo za 5 minut. Prosim tehnične službe, da uredijo situacijo. Nadaljujemo ob 13.54.
Spoštovane kolegice in kolegi, nadaljujemo s prekinjeno sejo. Upam, da tehnika deluje. Rekli so mi, da moram ponovno odpreti čas za razpravo, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav, če je vse v redu. Odpiram čas za prijavo. Izvolite. Zdaj imamo pa še nekaj več kandidatov, to se pravi imamo štiri prijavljene. Pet minut časa je za razpravo vsakega izmed štirih razpravljavcev. Prvi pa začne gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa še enkrat. Govorimo o relevantni in pomembni temi, o preprečevanju nasilja na športnih prireditvah. Vsi, ki promptno spremljamo politične in športne dogodke že skozi desetletja, vemo, da se je na tem področju že marsikaj zgodilo, nenazadnje tudi prava vojna med Salvadorjem in Hondurasom, mislim, da po nogometni tekmi. Zaradi tega, tako kot sem rekel prej, pozdravljam sprožitev te teme tudi na tak način. Priglasil sem se pa ponovno zaradi tega, ker me je presenetilo, da je kolega Vilfan vzel kot kritiko njega, čeprav sem ga afirmiral, mu pravzaprav delal reklamo. To so pač takrat pisali – v športu biti l'enfant terrible, pravzaprav ni niče hudega. Drugo je, če bi bil nekdo na javni funkciji, v politiki l'enfant terrible, potem bi bilo to povezano z neprimernimi ravnanji, ki so lahko družbeno zelo škodljiva. Takrat je bil mlad, odličen športnik, malce objesten, bi rekel tudi, to verjetno sam prizna, vendar to zaradi zgodovinske in časovne distance ni nekaj slabega, če se človek tega spominja. Kot drugo moram replicirati tudi predsedniku parlamenta, ki je popolnoma neumestno po moji razpravi govoril o tem, kaj je primerno in kaj ni. Trdno sem prepričan, da ena beseda ni bila v nasprotju s tem, kar se od poslanca pričakuje in kar je dolžnost poslanca. Zase vem, da mi nihče ne bo očital ne privilegijev ne česarkoli na podlagi realnih podatkov; očitajo mi lahko, ampak se bodo zlagali. Na podlagi tistega, kar sem storil v življenju, mi ne morejo očitati. Zaradi tega imam ta privilegij, da sem lahko družbeno kritičen, da me ni treba biti pred nikomer strah, da mi bo nekaj vrnil. In moram tu za govornico reči, da je bilo opozarjanje gospoda predsednika, da je bilo v moji razpravi karkoli narobe, popolnoma neumestno in neprimerno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec.
Hvala še enkrat za besedo. Morda začnem s tem, da se absolutno strinjam s tistim "bolje mrtva črka na papirju kot pa kaj drugega". Absolutno tudi jaz verjamem, da nihče izmed nas, ne poslanci ne Vlada, pa verjetno nihče drug, si ne želi niti najmanjšega zlomljenega stola na kakšnem športnem prizorišču, kaj šele, da govorimo o človeških žrtvah. Morda bi nakazal, kako je ta problematika pereča oziroma kako veliko ljudi sodeluje pri tako pomembni zakonodaji, kot je prej državni sekretar povedal, da ko spreminjamo policijsko zakonodajo, v bistvu na koncu niti ne vemo, o kakšnem zakonu sploh govorimo. Dobil sem informacijo, da so bili pri pripravi zakonodaje povabljeni k sodelovanju predstavniki ministrstev, nevladne organizacije, varuh človekovih pravic, kar se mi zdi pa še posebej pomembno, Fakulteta za varnostne vede in oba policijska sindikata. Tako še enkrat apeliram na Vlado – res, da bo to septembra –, da sprejmemo to obsežno zakonodajo. Po mojih informacijah imata oba zakona skupaj preko 300 strani, zato verjamem, da bomo poslanci tako na odborih kot na plenarnih zasedanjih tej zakonodaji posvetili primerno pozornost. Zaključim pa s tem, ker sem bil prej izzvan kot strokovni sodelavec. Ja, že kar nekaj let sem v Državnem zboru, ampak moram priznati, da nisem tak poznavalec poslovnika kot poslanka kolegica gospa Majda Potrata. Ni pa povedala do konca – res se opravičujem, poslanec ne more predlagati nujnega postopka, ampak če me spomin ne vara, lahko poslanec predlaga skrajšani postopek. S tem bi skrajšali postopek, seveda pa, še enkrat ponavljam, niti prva oziroma splošna razprava ne pripomoreta h krajšemu postopku. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, podpredsednica. Oba sva v delegaciji, vi kot vodja, jaz pa kot član v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope, ki je že leta 1985 sprejela Konvencijo o nasilju in nedostojnem vedenju gledalcev, predvsem na nogometnih igriščih. Leta 1992 je to tudi Slovenija ratificirala in se zavezala, da bo v zakonodaji uredila področje, ki je zelo pereče. V tem dokumentu boste našli tudi dikcijo, ki pravi, "da spremembe in dopolnitve Zakona o policiji ne bodo imele finančnih posledic za državni proračun ali druga javnofinančna sredstva". To je res, bodo imele pa zelo veliko finančno posledico za društva in klube, ki organizirajo športne prireditve. Naj mi bo dovoljeno, da kot direktor največjega slovenskega javnega športnega zavoda, kjer sem služboval pet let, povem, da je seveda nekaj govoriti tako na splošno, nekaj pa biti na vseh teh tekmovanjih v dvorani ali pa na nogometnih igriščih, kjer mora klub, ko je konec tekme med ljubljansko Olimpijo in Mariborom ali ko se spopadejo Green dragonsi in Celjski grofje pobirati požgane stole, do 320 smo jih znali pobrati in seveda plačati oziroma je organizator moral plačati med 12 in 40 tisoč evrov, samo zavoljo tega, ker je huliganstvo pri nas na nek način še vedno dovoljeno, ni sankcionirano. Jaz kot direktor javnega zavoda Šport Ljubljana sem vedno zagovarjal rešitve, ki so v svetu znane, predvsem v nogometno razvitih ali pa v športno razvitih državah, predvsem je tukaj šlo največ na nogomet, ker največ teh obračunavanj je na nogometnih igriščih. Angleški model se mi je zdel eden najboljših in zato je bila želja, da takšen model naredimo tudi v Sloveniji. če v Angliji huligan vržete baklo na igrišče, je takoj sankcioniran – mimogrede, preiskovalni sodnik je na samem stadionu, tudi naš stadion, stožiški stadion ima prostor za preiskovalnega sodnika, ampak zakonodaje ni, da bi tam sedel in sankcioniral huligane –, je sankcioniran finančno, potem pa seveda ima to prepoved, se pravi, ko London City igra v Londonu, se mora javit nekaj sto kilometrov stran na policijski postaji, tam lahko gleda v posebnem prostoru nogometno tekmo in šele eno uro po koncu nogometne tekme je ta navijač spuščen, da gre nazaj. In če greste v Anglijo in če so velike tekme in če vidite big Q, kot bi oni rekli, pred policijskimi postajami, pomeni, da navijači, ki so kaznovani, stojijo v vrsti, da se prijavljajo na policijski postaji in gredo gledati nogometno tekmo na televizijo. In če pogledate pobliže, v treh letih je Anglija huliganstvo iz športnih prizorišč umaknila. Je pa res ena kritika, da se je pa to huliganstvo malo bolj vrnilo na ulice. Zato bi vseeno prosil, glede na to, da sem državnega sekretarja poslušal in sem razumel, da državni sekretar podpira tovrstno in da je tudi v tem njihovem ali pa vladnem sistemskem zakonu podobna ali pa enaka rešitev e, da mogoče ne bi bilo slabo, da ne bi čakali do septembra, da bi vsaj to diskusijo in vse te obravnave skupaj naredili, zato ker v resnici tukaj ne gre za ideologijo. Ta zakon ni ideološki. Vsi si želimo, da lahko družine pridejo s svojimi otroci. To je najhujše, to, kar sem jaz gledal, da so na nogometne tekme prišle cele družine z otroki, potem so pa v paniki bežali iz tribun, ker se je seveda ta masa začela prerivati. Policisti seveda čakajo do zadnjega trenutka, da lahko vstopijo v to zmedo, naredijo red. In zato bi bilo mogoče pametno, da malo pozabimo na ideologijo, da pozabimo, kdo je pozicija kdo je opozicija, in da začnemo resno razmišljati in diskutirati o tem, da sprejmemo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, ker policiji daje večja pooblastila za to, da bi lahko normalni navijači hodili normalno na tekme in se nebi bali, da bodo kakšen stol dobili v glavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica, spoštovani kolegi! V prvotni razpravi sem se pozabila dotakniti predvsem tega, ko smo govorili o preventivi, da je zelo pomembno tudi to, da v novo zakonodajo, sistemsko zakonodajo, ki se predvideva, vključimo tudi odgovornost športih organizacij oziroma organizatorjev športnih prireditev in tistih lastnikov objektov, kjer se te javne prireditve izvajajo. Kljub temu, da sem v začetku mislila, da se k razpravi ne bom več priglasila, me je spodbudila razprava gospe Potrata, ki nas velikokrat poučuje, da je treba zakone in kakšen posamezen člen tudi prebrati. Danes se je tudi v svoji razpravi obrnila na to, da vlada in vladajoča koalicija, in s tem seveda tudi poslanke in poslanci, ne spoštujemo odločb Ustavnega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice. In bi morda samo v razmislek – tudi Evropsko sodišče za človekove pravice ni nezmotljivo, samo se sooča z velikimi težavami, vrhunski strokovnjaki pravijo, da bi se moralo tudi reformirati oziroma posodobiti in da je ena izmed ključnih težav nagnjenost tega sodišča k izvajanju zakonov po svoje, kar je za demokratične države z lastnim pravnim sistemom nesprejemljivo. Zato strasbourško precedenčno pravo nikakor ne bi smelo biti v celoti vključen v nacionalne sisteme. In če se navežem na to odločbo sodišča v zvezi z izbrisanimi, tako imenovanimi izbrisanimi, ker jaz pravim, da niso bili izbrisani. Strokovnjaki predlagajo tudi to, da bi Slovenija morala imeti pravico, da sama odloča o tem, kdo so njeni zakoniti državljani in da so imeli v primeru izbrisanih [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Prosim, jaz sem poslušala vse vas, drage poslanke in poslanci. Nisem se oglašala, nisem motila vašega [[...]]
Gospa Ramšak, prosim, držite se točke dnevnega reda.
V primeru izbrisanih gre za povsem lokalno zadevo, saj so imele tako imenovane žrtve možnost za ureditev svojega statusa. In seveda, možne so bile tudi krivice. In podpiram, da se tiste tudi odpravijo. Hvala.
Hvala lepa. To je bila mala zloraba poslovnika. Gospa Potrata ima postopkovni predlog. Izvolite.
Gospa podpredsednica, vi ste danes nekajkrat posegli v razpravo in rekli, da sme replika biti izrečena takrat, kadar je to napačna navedba. Jaz domnevam, da ste spregledali, da tam piše, "če meni razpravljavec, da je bil napačno razumljen". Jaz sicer ne morem zanikati, da vi zdaj niste opozorili gospe Ramšak, ampak odločno protestiram zoper to, kar je govorila, ker je zakon jasen, njeno osebno stališče je njeno osebno stališče, tisto, kar pa je zakonsko stališče in zakonsko ugotovljeno, je pa zakonsko ugotovljeno. In če gospa Ramšak govori o tako imenovanih žrtvah in o tako imenovanih izbrisanih, žali tudi občutek za pravno in žali človekove pravice. In bi prosila, da se opraviči. Hvala, to je moj postopkovni predlog.
Hvala lepa. Samo trenutek, če se umirimo. V okviru razdelitve časa ni replike. Ni replike. Gospa Potrata je imela proceduralni predlog, tako da v tem trenutku zaključujem ta krog razprav. Glede na presedan, kakor mi pravijo, ki je bil sprožen s tem, da sem ponudila nov krog možnosti za razpravo, ugotavljam, da tudi zdaj čas še ni potekel. Se bomo pač držali tega pravila do konca, mislim, da je tudi prav. Če bo Komisija za poslovnik menila, da je treba poslovnik razlagati drugače, bo seveda dala dodatno obrazložitev. Dokler pa tega ni, še enkrat in ponovno pozivam, glede na to, da čas še ni potekel, k prijavi za razpravo. Najprej sprašujem, če sploh kakšne želje za razpravo so. Jih ne vidim. Torej lahko vseeno zaključimo to točko dnevnega reda, to razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri, 11. julija 2012, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo pa na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O SOGLASJU K POSLOVNIKU DRŽAVNE REVIZIJSKE KOMISIJE ZA REVIZIJO O POSTOPKU ODDAJE JAVNIH NAROČIL. Poslovnik Državne revizijske komisije za revizijo postopkov oddaje javnih naročil je Državna revizijska komisija predložila Državnemu zboru v soglasje na podlagi drugega odstavka 64. člena Zakona o pravnem varstvu v postopkih javnega naročanja. Za dodatno obrazložitev bi bila sicer pristojna predsednica Državne revizijske komisije, mislim, da v odstopu, gospa Miriam Ravnikar Šurk, ki pa se je opravičila in je danes ni z nami. Poslovnik je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo in pripravil predlog sklepa o soglasju. Besedo dajem članici mag. Damjani Petavar Dobovšek za dopolnilno predstavitev predloga sklepa.
Hvala za besedo gospa podpredsednica. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za finance in monetarno politiko je na 5. seji 21. junija 2012 kot matično delovno telo obravnaval Poslovnik Državne revizijske komisije za revizijo postopkov oddaje javnih naročil, ki ga je Državnemu zboru na podlagi drugega odstavka 64. člena Zakona o pravnem varstvu v postopkih javnega naročanja v obravnavo predložila Državna revizijska komisija za revizijo postopkov javnih naročil. Državni zbor soglasje k Poslovniku Državne revizijske komisije izreče s sklepom, in sicer po predpisanem postopku za sprejem takšnega sklepa kot akta Državnega zbora. Z obravnavo te točke je odbor začel na svoji 2. seji dne 4. 4. 2012, ko je v zaključku predlagal Državni revizijski komisiji, da na podlagi opozoril Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je ob proučitvi besedila oblikovala vsebinske in nomotehnične pripombe, ter na podlagi zaključkov izvedene razprave odbora sprejme novo besedilo poslovnika ter ga ponovno pošlje v soglasje Državnemu zboru, kar je zavedeno v poročilu odbora z dnem 5. 4. 2012. Novo besedilo poslovnika Državne revizijske komisije z dnem 30. 5. 2012 ob upoštevanju pripomb iz mnenja Zakonodajno-pravne službe z dne 21. 3. 2012 je bilo Državnemu zboru predloženo v soglasje dne 31. 5. 2012. Dne 7. 6. 2012 smo na odboru prejeli še mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter v zakonodajnotehničnem pogledu tokrat na besedilo poslovnika nima pripomb. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Članice in člani odbora o vsebini poslovnika niso razpravljali, pač pa je v zaključku obravnave Odbor za finance in monetarno politiko soglasno sprejel sklep, s katerim Odbor za finance in monetarno politiko predolga Državnemu zboru v sprejem Sklep o soglasju k Poslovniku Državne revizijske komisije za revizijo postopkov oddaje javnih naročil z dne 30. 5. 2012. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prijavljeno imamo samo eno željo za obrazložitev stališč poslanskih skupin, in sicer bo stališče Polanske skupine Slovenske demokratske stranke predstavil mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice, kolegi! Glede na popravljen poslovnik in ker ni bilo nobenih pripomb s strani Zakonodajno-pravne službe, v Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da je poslovnik pravi in ga bomo zato tudi soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. To je bilo tudi edino in zadnje stališče poslanske skupine. Končujemo s tem delom. O Predlogu sklepa o soglasju k Poslovniku Državne revizijske komisije bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri, 11. julija, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in tudi 5. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Tukaj prisotne in vse ostale, ki nas najbrž poslušajo oziroma gledajo po medijih, želim obvestiti, da nas bo ob 17. uri nagovoril predsednik Republike Italije gospod Giorgio Napolitano. Vljudno vabljeni! Hvala lepa.