Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Ura je devet in dve minuti, kar pomeni, da moramo pričeti z delom. Pričenjamo nadaljevanje 21. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: dr. Slavko Gaber, Aleš Gulič, Feri Horvat, Miran Jerič, Aurelio Juri, Bojan Kontič, Breda Pečan, Jakob Presečnik, Vili Rezman, dr. Mitja Slavinec, Cveta Zalokar Oražem in Alojz Sok. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NACIONALNIH POKLICNIH KVALIFIKACIJAH. Za to točko imamo predvidenih 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku vlade, ministru za delo, družino in socialne zadeve mag. Janezu Drobniču. Izvolite.
Lepo pozdravljam vse poslanke in poslance! Kratek uvod k spremembam in dopolnitvam zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah. Temeljni cilj tega predloga je, da se zagotavlja možnost hitrejšega prilagajanja potrebam trga dela v skladu s temeljnimi evropskimi usmeritvami, potem zanesljivost in kakovost preverjanja ter potrjevanja znanja, vrednotenje in priznavanje zmožnosti kompetenc, tako da ga podpirajo orodja, ki zagotavljajo tudi kakovost ocenjevanja v izobraževalnih ustanovah. Torej, krediti po novem, zagotavljanje eksternosti preverjanja in potrjevanja nacionalnih poklicnih kvalifikacij na način enotnih postopkov, preglednost in enostavnost dokumentov ter enostavnost. Sistem, kot je v Evropi, se dograjuje. Tako sledi temu tudi Slovenija. Temeljna načela, ki jih uveljavljamo v zvezi s tem zakonom, so načelo povezanosti formalnega in neformalnega izobraževanja in delovnih izkušenj, načelo partnerstva, saj sodelujejo partnerji pri razvoju nacionalnih poklicnih kvalifikacij in promocijah, prenosljivost med različnimi področji in ravnmi izobraževanja, torej prehodnost, načelo zagotavljanja transparentnosti in preglednosti nad izvajanjem postopkov, certificiranja, kar zagotavlja enotnost postopkov preverjanja in potrjevanja na nacionalnem nivoju, s čimer nadomeščamo nomenklaturo poklicev. Namesto nomenklature poklicev se uveljavlja poklicni standard z vsebino, ki je dogovorjena v širši evropski strokovni javnosti. Uveljavljamo skupne evropske instrumente. Odpiramo torej sistemske poti za uveljavljanje teh skupnih instrumentov. To so zlasti: kreditno vrednotenje poklicnih standardov in poklicnih katalogov, evropski potni list in nacionalno slovensko ogrodje kvalifikacij, razširjeno partnerstvo, ne samo zbornice, temveč tudi Združenja delodajalcev Slovenije, Združenja delodajalcev obrtnih dejavnosti Slovenije, poklicna združenja, nevladne organizacije, sindikati, visokošolski zavodi, pristojna ministrstva. Vsi sodelujejo v tem partnerstvu. Prinaša pa zakon nekatere bistvene novosti. Torej, ta novela nadgrajuje poklicne kvalifikacije na VII. stopnji zahtevnosti. K predlogu zakona je dana vsa pristojnost na tem področju univerzam kot avtonomnim izobraževalnim inštitucijam. Vloga partnerjev je razširjena in opredeljena v področnih odborih za poklicne standarde, kjer je razvoj poklicnih zmožnosti in pridobivanje kvalifikacij opredeljeno kot skupni interes delodajalcev in delojemalcev. Zaradi zagotovitve pravičnosti ocenjevanja in transparentnosti, eksternosti preverjanja prevzema skrb za nabor oziroma banko vprašanj in nalog državni izpitni center, ki bo v bodoče skrbel za razvoj in širjenje mreže za preverjanje in potrjevanje poklicnih kvalifikacij. Hkrati pa bo vodil tudi register. Po prejšnjih predpisih so člane komisij predlagali zbornice in sindikati. Sedaj pa člane komisij zberejo na podlagi javnega razpisa, razen za vojaške poklice. Kreditno vrednotenje kataloga vzpostavi medsebojno povezavo med izobraževalnim in zaposlovalnim sistemom. Z nacionalnim ogrodjem kvalifikacij je vzpostavljena zveza med izobraževanjem in kvalifikacijami v skladu z nacionalnim ogrodjem kvalifikacij. Opredeljen je v tem postopku tudi ta postopek uničenja ali izgube certifikata register poklicnih standardov. Učinki, pozitivni učinki za državo: izboljšanje kvalifikacijske strukture, zmanjšanje strukturnega neskladja, preglednost poklicnih kvalifikacij, spodbujanje socialnega partnerstva, zmanjšanje socialne izključenosti. Za posameznike pa zagotovo tudi to zmanjšanje socialne izključenosti, pa tudi verifikacija znanj, spretnosti in zmožnosti, ki so jih že pridobili, nove možnosti za razvoj poklicne kariere, izboljšanje konkurenčnosti in mobilnosti na nacionalnem in evropskem trgu dela, povečanje možnosti samozaposlovanja, izziv za težje zaposljive in posameznike ter povečanje motivacije za nadaljnje učenje. Za gospodarstvo pa pomeni izboljšanje kvalifikacijske strukture, povečano kvaliteto dela. Večajo se konkurenčnost, prednost podjetij, hiter odziv na potrebe, enostavnejše in cenejše pridobivanje kvalifikacij za delavce. To je kratek povzetek novosti in tudi usmeritev tega zakona.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Stanislava Brenčiča, da poda poročilo.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljam vse prisotne! Matično delovno telo je predmetni zakon obravnavalo na 19. redni seji 5.10. Članom odbora je bil predložen predlog zakona, kot izhaja iz objave v Poročevalcu in zakonodajno-pravno mnenje ter mnenje komisije državnega sveta za družbene dejavnosti. Predstavnik ministrstva gospa državna sekretarka je članom odbora predstavila namen zakona, tako kot smo malo prej slišali, zato ne bom ponavljal. Zakonodajno-pravna služba državnega zbora je predmetni zakon proučila in z zakonodajno-tehničnega vidika podala tudi pripombe k 21., 26. členu. Komisija državnega sveta za družbene dejavnosti pa v svojem mnenju predlog zakona podpira. V krajši razpravi o posameznih členih predloga sprememb dopolnitve zakona je odbor oblikoval in sprejel svoje amandmaje k 3. členu, dva amandmaja k 5. členu, amandma k 14. členu, tri amandmaje k 21. členu in amandma k 26. členu. Vse to vsebuje dopolnjen predlog zakona, ki je danes tukaj pred nami. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana gospa državna sekretarka in gospod minister. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah dobiva soglasje poslanske skupine. Zakonu torej ne bomo nasprotovali. Zaradi tega, ker je za Socialne demokrate znanje osrednja vrednota, ki bo v prihodnosti odločilno posegala tudi v umestitev posamezne države znotraj Evropske unije in globalne konkurenčnosti. Teorija vseživljenjskega izobraževanja je sprejemljiva za vse, ki so kakorkoli vpeti v odločanje o izobraževalnem procesu. Res pa je, da se s tem zakonom nadgrajuje sistem še z listinskimi izkazi združevanja formalnega in neformalnega izobraževanja. Zato je za Socialne demokrate mimo tistega, kar je seveda zgolj, da tako rečem, redakcijske narave, kjer se nomenklatura poklicev zamenjuje s poklicnim standardom, bistvenega pomena 3. člen, ki govori o načinu pridobivanja nacionalne poklicne kvalifikacije. V tem členu je ob formalnih oblikah pridobivanja poklicne kvalifikacije zelo pomembna tudi tista, ki je zaobsežena v peti alineji, ki govori o tem, da lahko posameznik pridobi poklicno kvalifikacijo, tudi če dokaže, da dosega znanja in spretnosti določene s katalogom, sprejetim v skladu s tem zakonom. To mu sicer ne omogoča, da bi dobil poklicno kvalifikacijo, ki bi bila izenačena po listini s formalno obliko javno veljavnega izobraževalnega oziroma študijskega programa. Vseeno pa lahko v procesu pridobi tudi ustrezno strokovno kvalifikacijo, če dosega po katalogu predpisane standarde znanja. Socialnim demokratom se v tem zakonu zdi ustrezno rešeno tudi razmejevanje funkcij med Strokovnim svetom Republike Slovenije za poklicno in strokovno izobraževanje in Centrom Republike Slovenije za poklicno izobraževanje. Slednji ima natančno določene naloge, ki so tako strokovne kot tudi tehnične narave. Prav tako za zagotavljanje nadzora nad doseganjem kakovosti poklicnega in strokovnega znanja pa je pomembno, da je tista institucija, ki bo posegala v eksterno preverjanje doseganja poklicnih kvalifikacij in standardov znanja, Državni izpitni center. Kot povedano, menimo, da je ta zakon tako, kot pravi predlagateljica, nadgradnja zakona o visokem in višjem strokovnem izobraževanju, ker posega v sedmo stopnjo izobraževanja. Res pa je, da bo s tem zakonom morebiti kaj olajšano tistim, ki jih štejemo po dosedanjih postopkih za osipnike, ker so iz osebnih ali kakšnih drugih objektivih razlogov izstopili iz izobraževanja prej, preden so si uspeli pridobiti ustrezno strokovno kvalifikacijo. Poleg teh, ki izstopajo iz takih razlogov, pa je seveda z vračanjem v postopek izobraževanja mogoče dograditi strokovne standarde znanja na način, da bo posameznik konkurenčnejši na trgu dela. Kot povedano, poslanska skupina Socialnih demokratov bo zakon podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Magister Franc Capuder bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister s sodelavko, poslanke in poslanci. Živimo v času, kjer znanje v družbi postaja izločilna kategorija številka 1. Reklo "več znaš, več veljaš" postaja stalnica današnjega in jutrišnjega dne. V družbi znanja bodo tisti, ki ne gredo v korak z njim, hitro izločeni. Odgovornost za znanje vedno bolj iz družbe prehaja na posameznike, zato je v današnjem času vseživljenjsko učenje nujnost. Za uspešno delo na delovnem mestu danes ne zadostuje več samo formalna izobrazba, ampak je vedno bolj pomembno tudi neformalno izobraževanje v obliki različnih seminarjev, tečajev in delavnic. Predlagane spremembe zakona, ki je danes pred nami, temeljijo na povezavi formalnega in neformalnega izobraževanja in ustreznega vrednotenja tega znanja. Tako se bodo katalogi standardov strokovnih znanj kreditno vrednotili po evropskem sistemu kreditnih točk, kar se bo poznalo tudi v izobraževalnem sistemu. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah bo podlaga za pripravo poklicnih standardov ter katalogov standardov strokovnih znanj in spretnosti, v katerem bo določena nomenklatura poklicev. Predlog zakona še usklajuje naloge strokovnega sveta za izhodišče za pripravo izobraževalnih programov. Nekatere naloge ministrstva pa se prenašajo na Državni izpitni center. Po rešitvah v predlogu zakona bo zagotovljena večja mobilnost delavcev in primerljivost izobrazbe z delavci ostalih držav članic Evropske unije. Poleg tega pa v Novi Sloveniji pričakujemo, da bo zakon prispeval k uresničitvi tendence načela vseživljenjskega izobraževanja. Zakon je bil usklajen med partnerji v ekonomsko-socialnem svetu, zato ga bomo v Novi Sloveniji tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Slovenske ljudske stranke bo predstavil poslanec Stanislav Brenčič.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah je neke vrste tehnični zakon, s katerim se Republika Slovenija v bistvu prilagaja skupnim usmeritvam Evropske unije za potrebe fleksibilnosti na trgu dela. S svojim namenom se naslanja pravzaprav na lizbonsko strategijo, tako z izobraževalnega vidika kot iz tega izhajajočem razvrščanju poklicev po katalogu v odnosu do pridobljenih strokovnih znanj. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zakon podprli. Tudi zaradi tega, ker je predlog zakona opravil potrebno diskusijo v ekonomsko-socialnem svetu. Hvala lepa.
Hvala vam. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil mag. Tomaž Štebe.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! Bistvo sprememb zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah je uskladitev z evropskimi pravnimi okviri, precizneje opredeljeni postopki formalnega vrednotenja neuradno osvojenih znanj, delovnih in intelektualnih spretnosti, izkušenj. Tudi tistih, ki jih priznavajo izvajalci neformalno potrjenih izobraževalnih programov, da ne govorim o osebno pridobljenem znanju in spretnostih v poklicnih, poslovnih ali ljubiteljsko nevladnih aktivnostih. Izobraževanje je postalo temeljni gospodarski dejavnik. Priznana mu je vloga povezovalca gospodarstva in socialne politike ter postaja instrument za razvoj konkurenčnega gospodarstva, socialne vključenosti in razvoj vsakega posameznika. Današnji, predvsem pa prihodnji izzivi na področju vseživljenjskega učenja zahtevajo ustvarjanje nove kulture preverjanja in potrjevanja znanj, spretnosti in zmožnosti, pridobljenih zunaj formalnega sistema izobraževanja, ter priznavanje le-teh v formalnem sistemu na trgu dela. Ugotovitve v Evropi kažejo, da so postali standardi pogosto preozki in ne vključujejo znanja, pridobljenega zunaj šole. V središče so postavljene potrebe posameznikov, ki v luči vseživljenjskega učenja na različne načine pridobivajo nova znanja in kompetence. Fleksibilni sistem pa jim omogoča, da kvalifikacije in kompetence nadgrajujejo in jih prenašajo v nova okolja, kjer se jim priznajo v obliki kreditnih točk v sistemu izobraževanja in boljšega plačila na trgu dela. Tako bo zakon na področju celotne države prinesel izboljšane kvalifikacijske strukture, zmanjšanje strukturnega neskladja, transparentnost poklicnih kvalifikacij in tako dalje. Glavni cilji predlaganih sprememb so vsaj po mojem mnenju zagotavljanje, vrednotenje in ocenjevanje in priznavanje kompetenc, potem zagotavljanje eksternosti preverjanja in potrjevanja. Predlagane spremembe sledijo načelu povezanosti formalnega in neformalnega izobraževanja in delovnih izkušenj. Večja podpora je tehnološkemu razvoju, strukturi dela. Širijo se kvalifikacije na vsa strokovna področja. Zakon o poklicnih standardih, o poklicnih katalogih, o mehanizmih in postopkih formalnega priznavanja strokovnih znanj in spretnostih pridobljenih izven uradno certificiranih izobraževalnih osnov je po mojem mnenju priložnost za povabilo vsem, da formalizirajo svoja znanja in spretnosti. Obvestilo, da se znanje pridobiva in so lahko priznana formalno vse življenje, v vseh starostnih obdobjih, tako ob delu kot s samoučenjem in študijem. Sodobna oblika omogoča učenje na daljavo, preverjanje znanj in celo njihovo potrjevanje. Medijsko bi morala biti tematika o priložnosti sprejemanja zakona veliko bolje predstavljena. Danes na radiu nisem slišal niti omembe o tem, da se sprejema sprememba tega zakona, predvsem pa ta tematika. To bi bil lahko nasvet, opozorilo in napotilo vsem, ki mislijo, da formalna izobrazba ni pomembna, sedaj lahko svoje znanje formalizirajo in dolgoročno in bolje zavarujejo svoja znanja. Je pa to priložnost za obveščanje javnosti o pomenu stalnega vseživljenjskega učenja in urejenega vseevropskega kvalificiranega potrjevanja, pridobivanja pravzaprav ekvivalentno formalne izobrazbe izven uradnih izobraževalnih ustanov. Pa še moje mnenje o spremljanju certifikatov, njihove izgube, poškodovanja, uničenja in odtujitva. Vse zamišljeno in strani zakonodajne službe komentirano, je potrebno s sodobno uporabo računalnikov informacijske infrastrukture telekomunikacijskih rešitev prenesti na izven klasičnih papirnatih medijev v elektronsko obliko. Inženirska zbornica Slovenije, recimo, na ta način že obratuje. Danes z avtentikacijo v bazo certifikatov se elektronsko oziroma preko interneta lahko vpogleduje in tudi preverja. Dokumenti oziroma certifikati na papirnem mediju so elektronizirani, elektronsko potrjene [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]in originalnosti oziroma avtentičnosti certifikatov se izvaja enako kot pri podobnih bančnih in drugih občutljivih vpogledih. Slovenska demokratska stranka bo zakon z veseljem podprla. Hvala lepa.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 2. novembra, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVICAH IZ POKOJNINSKEGA IN INVALIDSKEGA ZAVAROVANJA BIVŠIH VOJAŠKIH ZAVAROVANCEV. Za to točko imamo predvidenih 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Državna sekretarka gospa Marjetka Cotman, izvolite.
Hvala gospod predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Slovenija ureja pravice bivših vojaških upokojencev. Z zakonom o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev. Po tem zakonu so med drugim lahko pridobili pravico do vojaške pokojnine iz slovenskega državnega proračuna tudi državljani Republike Slovenije, ki jim je 18. oktobra 1991 manjkalo največ 5 let starosti ali pokojninske dobe za izpolnitev pogojev za pridobitev pravice do pokojnine po vojaških predpisih in so imeli na dan 18. oktobra 1991 stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Pri tem se jim je zavarovalna doba dopolnjena po vojaških predpisih, upoštevala kot zavarovalna doba, prebita pri slovenskem zavodu. V praksi se je izkazalo,da zakon ni pokril primerov, ko so pravice do pokojnine po splošnih predpisih uveljavljali bivši vojaški zavarovanci, ki so zaprosili za slovensko državljanstvo po 40. členu zakona o državljanstvu, vendar so se njihove prošnje reševale zelo dolgo. Ustavno sodišče je aprila 2004 odločilo, da bi moral zakon tem upravičencem, če so izpolnili pogoje za pridobitev pokojnine po splošnih predpisih pred njegovo uveljavitvijo, priznati pravico do pokojnine tudi za nazaj vse od izpolnitve pogojev. Ker jim je bila pravica do pokojnine priznana samo za čas po 1.1.1998, so taki upravičenci ostali za preteklih 7 let ali manj brez vsake pokojnine. S tem se je kršil 50. člen ustave, ki govori o pravici do socialne varnosti in 33. člen ustave v zvezi s pravico do zasebne lastnine. Ustavno sodišče je zato ugotovilo, da bi moral zakon upravičencem priznati pravico do pokojnine tudi za nazaj vse od izpolnitve pogojev za pridobitev pokojnine po splošnih predpisih, ne pa samo od 1.1.1998, ko je ta zakon začel veljati. Skladno s to sodbo ustavnega sodišča predlagamo, da se zakon spremeni tako, da se bivšim oficirjem JLA oziroma vojaškemu zavezancu, ko mu je 18. oktobra 1991 manjkalo za največ 5 let starosti ali pokojninske dobe za izpolnitev pogojev za pridobitev pravice do pokojnine po vojaških predpisih in je takrat imel stalno prebivališče v Sloveniji, izplača pokojnina po splošnih predpisih od dneva izpolnitve pogojev, če ni bil zavarovan oziroma od prvega dne naslednjega meseca po prenehanju aktivne vojaške službe oziroma zavarovanja pri zavodu, vendar najdlje od 18. oktobra 1991 dalje. Pokojnina se odmeri po zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Besedilo, ki je veljalo v času, ko je upravičenec izpolnjeval pogoje. Za izpolnitev pogoja in za določitev višine pokojnine se upošteva celotna pokojninska doba vključno z obdobji, prebitimi v nekdanji JLA, tako, kot če bi bila dosežena pri zavodu. Pri izračunu pokojninske osnove se za leta prebita v aktivni vojaški službi upoštevajo pavšalne osnove glede na način in položaj upravičenca. Upravičencu se izplačajo mesečni obroki tako odmerjene pokojnine za nazaj v zneskih, kot bi se mu izplačali za vse mesece v obdobju od pridobitve pravice po tej noveli pa do 1.1.1998. Hvala.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za delo, družino, socialne zadeva in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Stanislava Brenčiča, za poročilo.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Tudi ta predlog zakona je odbor obravnaval na 19. seji 5.10. Odbor je bil seznanjen z gradivom samim, kot predlog zakona in z mnenjem zakonodajno-pravne službe, ki pa predmetnemu zakonu ni podala pripomb. Mnenje je podala v skladu s 27. členom poslovnika državnega zbora in predlog zakona proučila, vendar je bil predlog tako pripravljen, da ni bilo potrebno po mnenju zakonodajne službe vanj posegati z ustreznimi korektivi. V zvezi z vedenjem, člani odbora so v razpravi izpostavili predvsem vprašanje priznanja zakonitih zamudnih obresti za čas od pridobitve pravice po tej noveli, vprašanje enakosti obravnavanja posameznih upravičencev, ki so tudi po osamosvojitvi Slovenije ostali še določeno obdobje v Slovenski vojski ter vprašanje vdovske pokojnine za vojaške zavarovance. V zvezi z navedenimi vprašanji je predstavnik zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje povedal, da zavod v skladu z ustavo odločbo prizna le nominalne zneske brez zamudnih obresti. V zvezi s priznanjem pokojninske dobe posameznim upravičencem pa je povedal, da se priznava v skladu s takratnimi veljavnimi zakoni, ko se je pravica uveljavljala. Odbor ni sprejel nobenega amandmaja. Zato je tudi predlog zakona za plenarno odločanje enak tistemu, ki je bil poslan v proceduro. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Franc Capuder bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa. Ustavno sodišče je v letu 2004 ugotovilo, da zakon o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovance v določenem delu ni v skladu s slovensko ustavo, zato je vlada Republike Slovenije pripravila spremembe tega zakona. V naši poslanski skupini te rešitve podpiramo. Hvala.
Hitro in učinkovito. Nadaljujemo, kolega Stanislav Brenčič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
S predmetnim zakonom predlagatelj praktično sledi zavezi, ki jo je dobil iz odločbe ustavnega sodišča. Le-to je črpalo svojo odločitev na podlagi 18. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije, v kateri je določeno, da se tudi po ustanovitvi nove države zagotavlja varstvo pravic uživalcev vojaških pokojnin s stalnim prebivališčem Republike Slovenije v obsegu in pod pogoji, kot so bili določeni njim v predpisih SFRJ. Tako da predmetni zakon praktično samo povzema tisto, za kar smo se zavezali z ustavnim zakonom in odpravlja pomanjkljivost, ki jo je z odločbo ustavnega sodišča ugotovilo v osnovnem zakonu. Zato v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke nimamo nobenih zadržkov, da zakona ne bi podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Kolega Zmago Jelinčič Plemeniti bo podal stališče Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V Slovenski nacionalni stranki smo mnogo razmišljali o tem zakonu. V prvi vrsti zopet zaradi čudnih odnosov oziroma čudnih stališč Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki se je zopet pokazalo, da mu je več do vseh drugih kot do državljanov Republike Slovenije. Sedaj jih v tistem, v odločbi ustavnega sodišča jih skrbijo tisti oficirji jugoslovanske ljudske armade, ki so se tudi borili nekateri proti Republiki Sloveniji. Po razpadu SFRJ morajo pač naslednice po načelih sukcesije držav prevzeti obveznosti iz zavarovanja do zavarovanih oseb po kriteriju pripadnosti zavarovane osebe državi naslednici. To druge države niso naredile. Predvsem tega ni naredila Hrvaška. Vendar, pa glede na to, da gre tukaj zgolj za dejstvo, na katerem temelji ta odločba, da je to ali državljanstvo ali prebivališče v Republiki Sloveniji, pomeni, da lahko penzijo sedaj za to, da se je boril proti Republiki Sloveniji dobita tudi Aksentijević in pa, recimo, gospod Marko Perak, za katerega so priče izjavljale. Ena priča: "Ko sem ugotovil, da so položaj na mejnem prehodu Holmec že zasedli pripadniki TO in milice je kljub pozivom po predaji izdal ukaz, da se strelja. V tem spopadu sta bila ubita dva naša miličnika. Več je bilo ranjenih. Ranjen pa je bil tudi on, se pravi, ta dotični Perak." To je izpovedala priča Halilović ali pa priča Pogorelc: "Fantje so mi povedali, da je v Pivki njegovo orožje, da bo vse pobil, zato je bil na moj ukaz premeščen v drugo sobo. Mi pa smo pred sobo naših ranjenih fantov postavili stražo, saj smo se bali za njihova življenja. To že takrat, ko so bili skupaj v bolnici." In, ta človek bo po odločbi ustavnega sodišča dobil še penzijo za to. Dobil je državljanstvo leta 2002, ko mu ga je podelil gospod Bohinc in njegovi in sedaj bodo dobili še to. Jaz ne vem, koliko je smiselno in če je to dobro za Republiko Slovenijo, da se gremo priklanjati levo, desno, gor, dol navkljub temu, da ustavno sodišče odloča o tem, vendar sestava ustavnega sodišča je pač znana. Logično je, da to ustavno sodišče bolj deluje na osnovah bivšega bratstva in edinstva kakor pa na osnovah Republike Slovenije. Poleg tega je tukaj še vprašanje za razne tako imenovane izbrisane, tako imenovane oficirje, ki so se tudi borili na drugih frontah po Jugoslaviji. Recimo v Bosni, na Hrvaškem, v Srbiji, kaj jaz vem, kaj še vse. V Hercegovini in ti ljudje bodo sedaj še dobili penzijo v Republiki Sloveniji. Ja, krasna Republika Slovenija krasno skrbi za vse druge razen za svoje ljudi. Slovenska nacionalna stranka tega zakona navkljub temu, da gre za popravek odločbe v skladu z odločbo ustavnega sodišča, ne bo podprla. Mislim, da je nekaj drugega skrbeti za svoje državljane, kot pa skrbeti za vse. Nimamo toliko denarja, da bi ga metali skozi okno. Pa vendar zgleda, da se vleče še tista senca od gospoda Bohinca, ki je hotel vsem in vsakomur podeliti državljanstvo. Na osnovi tega se tu vrti neka taka, bi rekel, vztrajnost, neko kolo vztrajnosti, ki pa Sloveniji ne dela dobro. Mislim, da to ni prav. Mislim, da ti ljudje pravzaprav dvigajo glavo vedno bolj. Zdaj gre v bistvu že celo za tožbe, kot da so se neki slovenski uradniki pregrešili, ker so povedali resnico, in podobne stvari. Mislim, da bi morali v prvi vrsti pregledati vsa državljanstva, zmetati nekatere, tiste, ki so se borili proti Sloveniji, ven, kaznovati tiste gospode, ki so jim podelili državljanstva - tu gre v veliki meri po mojem mnenju za gospoda Bohinca, ki je po dolgem in počez to delil -, in urejati Republiko Slovenijo v skladu s pravnimi normami Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič, da predstavi stališče poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani podpredsednik, spoštovana predstavnica ministrstva, kolegice in kolegi! Demokratična stranka upokojencev je zadnja, ki bi polemizirala z ustavnim sodiščem glede odločbe. Zato bomo ta zakon podprli in mislimo, da je tako prav. Hvala lepa.
Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil kolega Rudi Veršnik.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Novela zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev je bila narejena na osnovi odločbe ustavnega sodišča, ki popravlja storjene krivice v preteklosti. Glede na to Slovenska demokratska stranka podpira predlagano novelo. Hvala lepa.
In poslanec Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog zakona. Predlog sledi odločitvi ustavnega sodišča, ki ugotavlja, da je bilo nezakonito rešeno v veljavnem zakonu, ker so pridobili pravico do pokojnine samo za 6 mesecev nazaj, ne pa od dneva izpolnitve splošnih pogojev. Pri tem bi radi poudarili, da gre za državljane Republike Slovenije in da so izenačeni v pravicah z vsemi drugimi ter da je po našem prepričanju ustavo, odločitve ustavnega sodišča in pravno državo treba spoštovati, ne glede na to, kaj si o tem kdo misli. Opozarjamo pa na dvoje vprašanj, o katerih smo govorili že na matičnem delovnem telesu in ki po naši oceni lahko povzročita novo ustavno presojo. Eno je vprašanje, ki ga je predsednik odbora navedel in zadeva izplačilo pokojnin v nominalnih zneskih za 10 in več let nazaj. Jaz bi rad opozoril, da ti nominalni zneski danes pomenijo za leto 1991 izplačano trinajstkrat manj, kot so realno vredni bili takrat, za leto 1992 4,44 krat manj, za leto 1003 2,96 krat manj in tako vse do leta 1997, ko je bilo to še ena in pol krat manj. Ali se nam zdi, da je izplačilo v nominalnem znesku ob krivdi države, da se 15 let ni to izplačevalo, ustrezno ali ne? Naj se pač presoja. Mnenje večine v matičnem delovnem telesu je bilo, da je to ustrezno. Tudi v zakonodajno-pravni službi ni bilo pomislekov. Jaz pač na to opozarjam in menim, da se tudi tokrat iz ideoloških razlogov na različen način obnašamo do naših državljanov in da to ni dobro. Posebej, ker tu ne gre za materialna vprašanja, saj gre vsega skupaj po podatkih, ki jih je navedla vlada, za 17 ljudi. In drugo, kar je po moje še bolj vprašljivo, je pa dejstvo, da naša zakonodaja, in sicer spremembe in dopolnitve zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki smo jih sprejeli julija 2005, vdovske pokojnine ne priznava vdovam teh zavarovancev. To so tudi naše državljanke, praviloma živijo v Sloveniji desetletje. Bile so po prejšnjih predpisih zavarovane tako kot vsak drug. Država Slovenija jim je onemogočila uveljavitev vdovske pokojnine samo zato, ker so vdove po bivših vojaških zavarovancih. Jaz menim, da je to vprašanje, ki ga kaže posebej proučiti. Zato sem tudi na nekaj pisem, ki sem jih v zvezi s tem dobil, predlagal vladi, da oceni, ali so formalno sprejete rešitve, ki formalno so takšne in tu zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ne moremo kriviti, da izdaja odločbe takšne, kakršne pač izdaja. To je zavrnilne. Vendar, da se o tem sproti presoja. Sicer pa menim, da bodo prizadeti verjetno tudi na tem področju sprožili ustavni spor. Hvala.
Tudi vam. Končali smo s predstavijo stališč poslanskih skupin. Ker tudi k temu predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika pa bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 2. novembra, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Ministru in državni sekretarki se zahvaljujem za udeležbo. Med nami pa je minister Zver s sodelavcem, dobrodošli. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O MATURI. S tem vas seznanjam, da imamo za to točko predvideni 2 uri in 20 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Zato besedo dajem ministru za šolstvo in šport dr. Milanu Zveru. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik državnega zbora. Spoštovane poslanke in poslanci! Hvala lepa za priložnost, da lahko predstavim novelo zakona o maturi na plenarnem zasedanju državnega zbora. Bom kratek. Želim poudariti samo ključne spremembe, ki jih novela prinaša. Prvi sklop sprememb se nanaša na dejstvo, da uvajamo dva izpitna roka splošne mature, tako poleg spomladanskega še jesenski rok. Po sedaj veljavnem zakonu o maturi v jesenskem roku dijaki niso mogli ponovno opravljati celotne mature. Morali so čakati na to celo leto, s čimer so izgubili pomemben del življenjskega obdobja. Dejstvo je, da se je tudi Slovenija odzvala na večkratne pozive Evropske komisije in drugih asociacij, ki so pozivale, da morajo države OECD spreminjati sistemsko zakonodajo in normativno okolje v tej smeri, da se bo tako imenovani "drop-out" maksimalno zmanjšal. Jaz upam, da bo ta sprememba novele prispevala k temu, da bo tudi osip na slovenskih srednjih šolah nižji. Doslej dijaki tudi niso mogli izboljševati ocen iz posameznega maturitetnega predmeta. Izboljševanje ocen je še posebej pomembno in zanimivo tudi zaradi tega, ker je še vedno v veljavi sistem, kakršen je točkovni sistem, ki ima neko selekcijsko funkcijo. Sedaj bodo to, dokler bo tak sistem veljal, imeli na voljo. Popravni izpit iz mature lahko opravljajo v vseh rokih v dveh letih po prvem popravljanju celotne mature, splošno še štirikrat, poklicno pa kar šestkrat. Tudi to sta dva prispevka k temu, da bi zmanjšali osip. Ključna sprememba v tem delu oziroma v tem sklopu je, da je jesenski rok popolnoma enakovreden spomladanskemu. Drugi sklop pa zadeva nekatere spremembe in dopolnitve za izvedbo mature. Na primer, možnost ustreznega spremljanja rezultatov, določitev metodologije mature po posameznih šolah in podobno. Tretji sklop zadeva uskladitev in dopolnitev kazensko-nadzorstvenih določil, s katerimi želimo zagotoviti bolj učinkovit nadzor nad maturo, ustreznejše varovanje dokumentov in podatkov, ki so izpitna tajnost, in podobno. Kot veste, je zadnje leto ali tudi dve prihajalo do nekaterih nepravilnosti. Jaz upam, da bomo v kratkem, v naslednjih mesecih te nepravilnosti odpravili, tudi s spremembo podzakonskih predpisov, ki bodo temeljili na tej noveli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo in šport kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora mag. Branka Grimsa, da predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo. Vsem zbranim prav lep pozdrav! Odbor za kulturo, šolstvo in šport je na svoji 18. redni seji 5. oktobra obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o maturi in ga enotno podprl. Razlog za to je bila skupna ocena prav vseh prisotnih, da gre za pomemben premik, da gre za rešitev, ki je izrazito v korist mlajši generaciji in ki bo pomembno prispevala k manjšemu osipu in k izboljšanju uspeha v slovenskem izobraževanju. Da je bila ta ocena res enotna, naj navedem tudi mnenje članov odbora, bivšega ministra gospoda Gabra, ki je izrazil občudovanje temu zakonu z besedami, da je to nekaj, kar si oni niso upali, ocenjujejo pa zelo pozitivno. Med samo obravnavo je odbor sprejel štiri dodatne amandmaje. Vsi so predvsem redakcijske narave, pomenijo preciziranje besedila. Potem pa, kot rečeno, enotno podprl besedilo zakona v tako dopolnjeni obliki. Predlagam državnemu zboru, da ta zakon sprejme. Hvala.
Hvala tudi vam. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Mihael Prevc bo podal stališče Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo predlog sprememb zakona o maturi. Mnenja pa smo tudi, da se morajo spremembe predpisov s področja izobraževanja in šolstva sprejemati hitro in pravočasno, da se lahko uveljavljajo spremembe za naslednjo sezono oziroma šolsko leto. Dobrodošle spremembe v tem zakonu prinaša 4. člen predloga novele, ki omogoča večkratno celotno opravljanje mature, saj sedanja dikcija 24. člena veljavnega zakona ni jasna glede možnosti upravljanja celotne mature več kot enkrat. Prav tako so dobrodošle spremembe tudi s 6. členom predloga novele, ki kandidatom, ki so maturo uspešno opravili v spomladanskem roku, že v jesenskem roku omogoča popravljanje ocene, saj ta rešitev povečuje možnost kandidatov, da se opišejo v željen visokošolski program še v istem šolskem letu. V Slovenski ljudski stranki se nam zdi tudi zelo primerno, da se odpravijo določbe 41. in 42. člena veljavnega zakona, ki so dovoljevale dvakratno ponovno opravljanje negativno ocenjenih predmetov mature v treh zaporednih izpitnih rokih in da se po novem dovoli opravljanje, popravljanje maturitetnih izpitov v vseh izpitnih rokih v okviru dveh let, na kar mora kandidat maturo opravljati v celoti. To vsekakor omogoči hitrejši zaključek izobraževanja. Strinjamo se tudi, da metodologija spremljanja kakovosti mature ne sme voditi v razvrščanje šol, kar je tipičen primer napačnega prikazovanja kakovosti dela šol in se opušča tudi na primer v Veliki Britaniji, kjer so to razvrščanje prvi v Evropi uvedli. V tem smislu je bil pravzaprav sprejet amandma LDS-a k 2. členu na odboru za šolstvo. Podprli bomo tudi amandmaje odbora, ki sledijo pripombam zakonodajno-pravne službe ter amandma k 5. členu, ki jasneje opredeli roke, v katerih mora kandidat, ki iz utemeljenih razlogov opravlja maturo v dveh delih, vložiti vlogo in predložiti ustrezna dokazila. Skratka, v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo predlagane spremembe zakona o maturi, ker menimo, da izboljšujejo osnovni zakon in jasneje opredeljujejo roke in način ter omogočijo hitrejši zaključek šolanja. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Kolega Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Osnovni zakon je začel veljati 1. marca leta 2003 in v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o maturi smiseln in potreben. Zagotavlja enake pogoje pri opravljanju mature vsem kandidatom v obeh izpitnih rokih. Kar je zelo pomembno, izenači se možnost za opravljanje mature v vseh možnih kombinacijah in v obeh izpitnih rokih, kar je za kandidate prav gotovo najbolj ugodno. Povečuje oziroma izboljša se tudi učinkovitejša organizacija za izvedbo ter sprejemanje rezultatov mature. Moti nas pa, da v bistvu predlagana novela o maturi, prepoveduje na nek način objavljanje, razvrstitve šol po maturitetnih rezultatih. Kar seveda ni dobro, predvsem zaradi tega, ker se tako otroci kot starši odločajo, da na osnovi tega, kar je lahko vidno tudi v javnosti, dajo otroka pač v tisto šolo, ki je boljša. To je pokazatelj, kakšni so uspehi v maturitetnem obdobju, kako šola deluje. Nadalje pa mene kot tudi stranko moti to in to je ena največjih pomanjkljivosti v tem zakonu, katerega bomo seveda skušali še kasneje popraviti. Jaz sem računal na razumnost ministrstva, da se bo to sedaj zgodilo. Je pa dejstvo, da je zelo slabo poskrbljeno za slepe in slabovidne. Jaz sam sem 13. junija 2006 dal pisno poslansko pobudo vladi Republike Slovenije, v kateri jo opozarjam na to, da je velik zaostanek pri standardizaciji matematičnih znakov v brajlici in seveda tudi pomanjkanje gradiva. To je nerazumljivo v današnjem času, ko sta računalništvo in sodobna elektronika tako razvita, da lahko v bistvu na nek način enakovredno nudimo tudi tem prizadetim enak dostop do maturitetnih gradiv. In seveda nas na to opozarjajo tudi starši, ki so dvakrat na nek način udarjeni, ker slepi in slabovidni ljudje se ne obravnavajo kot ljudje, ki bi bili priznani kot gibalno ovirane osebe. In to ni dobro. Če smo predlagali spremembo zakona, bi lahko to upoštevali. Zlasti ker, kot sem sam pogledal, tudi namenjamo zelo velika sredstva za te učbenike, seveda, trem različnim organizacijam, ki pa verjetno to bolj porabijo za plače kot pa za dejansko usmerjeno materijo oziroma dejansko uresničitev tega, za kar prejmejo te prihodke. Spoštovani minister, jaz bi vas prosil, da poostrite ta nadzor, da to praznino zapolnimo. Sicer pa ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki, da je zakon smiselno sprejet in da je dober.
Hvala lepa. Mag. Vasja Klavora bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona je v zakonodajno obravnavo poslala vlada Republike Slovenije. V poslanski skupini DeSUS lahko le pohvalimo tako hiter odziv na problematiko v zvezi z opravljanjem zadnje mature, saj so se nekatere določbe zakona v praksi pokazale kot nedorečene in neustrezne. Novela odpravlja takšno sistemsko pomanjkljivost in sledi načelu enakopravnosti in enakih možnosti kandidatov pri odpravljanju mature. V poslanski skupini DeSUS se strinjamo s predlagano odpravo formalnih ovir, zaradi katerih dijaki in dijakinje niso imeli enakih možnosti za opravljanje mature v obeh izpitnih rokih, tako spomladanskem in jesenskem. Dijaki in dijakinje bodo poslej imeli možnost večkratnega opravljanja mature, posameznega maturitetnega izpita. Lahko bodo popravljali posamezen izpit v primeru negativne ocene. Omogočeno pa jim bo tudi izboljševanje oziroma popravljanje doseženih ocen v obeh izpitnih rokih. Podpiramo tudi spremembe, ki se nanašajo na določbe organizacijske narave, saj se bo z njimi zagotovila učinkovitejša organizacija in izvedba mature. V letošnjem letu je bilo pri maturi kršeno tudi načelo izpitne tajnosti, zaradi česar predlagatelj novelira določbe, ki se nanašajo na nadzor nad izvajanjem zakona. Podrobneje opredeljuje prekrške, storilce ter tudi višje globe. Vse te spremembe zagotavljajo učinkovitejšo organizacijo in izvedbo mature ter nadzora nad dokumenti in podatki, ki so izpitna tajnost. Usmerjena so okoli dijakov ter pomenijo izenačevanje njihovega položaja. Zato v poslanski skupini tudi podpiramo takšne spremembe, ki odpravljajo v praksi izkazane pomanjkljivosti. Poslanci DeSUS-a predlagani zakon podpiramo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Maria Pozsonec bo predstavila stališče narodnih skupnosti. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! S spremembo zakona se bodo zagotovili enaki pogoji pri opravljanju predvsem splošne mature vsem kandidatom v obeh izpitnih rokih. Vzpostavljeno bo novo temeljno načelo. In sicer, vsi kandidati bodo izenačeni glede možnosti opravljanja mature ali posameznih izpitov splošne mature v obeh izpitnih rokih. Prav tako bo vsem kandidatom omogočeno, da bodo lahko tako splošno kot tudi poklicno maturo opravljali večkrat, bodisi s popravljanjem negativne ocene, izboljševanjem pozitivne ocene ali ponovnim opravljanjem celotne mature. Z drugimi dopolnitvami bi se povečali oziroma izboljšali formalni okviri za učinkovitejšo organizacijo in izvedbo ter spremljanje rezultatov tako splošne kot tudi poklicne mature. Zagotovil pa naj bi se tudi ustreznejši nadzor nad maturo. Omenjeno se nanaša na zagotavljanje ustreznejšega varovanja dokumentov in podatkov, ki so izpitna tajnost pri maturi. Tudi s preventivnimi ukrepi, kot so organiziranje notranjega nadzora pri vseh subjektih, ki izvajajo maturo, in sankcioniranje odgovornosti za prekrške v zvezi z opustitvijo ustreznega varovanja izpitne tajnosti. Zakon ocenjujemo kot dobrega, zato ga bomo podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Poslanka Alenka Jeraj bo predstavila stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav, kolegice in kolegi, minister s sodelavcem! V poslanski skupini bomo podprli predlagane spremembe zakona o maturi, ki gredo v korist dijakinj in dijakov. Poslanci Slovenske demokratske stranke so že ob sprejemu zakona leta 2003 opozarjali na problem neenakosti vseh kandidatov. S spremembo zakona se odpravljajo formalne ovire, zaradi katerih vsi kandidati za splošno maturo niso imeli enakih možnosti za opravljanje mature v obeh izpitnih rokih. Sprememba odpravlja ovire v okviru splošnih ciljev vzgoje in izobraževanja, in sicer v smeri celostnega razvoja posameznika kot kulturnega, ustvarjalnega, moralnega, delovnega, družbenega in ekološko osveščenega bitja, ki si v pogojih enakih možnosti pridobiva znanja, vrline in kompetence za uspešno delovanje v družbenem okolju. Prvi in najpomembnejši sklop sprememb, ko govorimo o splošni maturi, je uvedba drugega roka, jesenskega roka splošne mature. S tem se zagotavljajo enaki pogoji za opravljanje vsem kandidatom v obeh izpitnih rokih. Tako naj bi vzpostavili novo temeljno načelo zakona o maturi, da so vsi kandidati izenačeni glede možnosti opravljanja mature ali posameznih izpitov splošne mature v obeh izpitnih rokih. In prav tako, da je vsem kandidatom omogočeno, da lahko tako splošno kot tudi poklicno maturo opravljajo večkrat. Bodisi, da popravljajo negativne ocene ali opravljajo celotno maturo ponovno. 6. člen novele kandidatom, ki so maturo uspešno opravili že v spomladanskem roku, omogoča popravljane ocen v jesenskem roku S tem se povečuje možnost kandidatov, da se vpišejo v željen visokošolski program v istem šolskem letu. Odpravlja se člene, po katerih je dovoljeno do dvakrat ponovno opravljanje negativno ocenjenih predmetov mature v izključno treh zaporednih izpitnih rokih. Po novem bo opravljanje negativno ocenjenih predmetov mature možno v vseh izpitnih rokih v okviru dveh let. S tem se predvsem starejšim kandidatom omogoča hitrejši zaključek izobraževanja. Drugi sklop sprememb se nanaša na nekatere organizacijsko izvedbene rešitve mature, gre za rešitev problematike, na katero je opozorila informacijska pooblaščenka, ko je bilo na podlagi njene odločbe potrebno objaviti rezultate mature. Predlagatelj skuša določiti metodologijo, torej, kaj pravzaprav tisto, kar naj bi se pravzaprav podalo oziroma kar naj bi podalo informacijo o kakovosti mature na šoli. Kakovost se bo ugotavljala v skladu z metodologijo, ki jo bo določil minister na predlog obeh državnih maturitetnih komisij. Statistični podatki o rezultatih bodo tako obdelani tako, da bodo odražali dejansko stanje glede na vse bistvene pokazatelje kakovosti in bodo prav tako obravnavani v okviru letnih poročil o maturi. Navedeni podatki se bodo potem lahko uporabljali predvsem za pripravo strokovnih analiz in ustreznih ukrepov v zvezi z maturo. Na podlagi našega amandmaja, amandmaja koalicijskih poslanskih skupin, o katerem bomo razpravljali kasneje, se zagotavlja ustreznejša pravna podlaga za javno objavo rezultatov kakovosti mature v smeri že omenjene odločbe informacijske pooblaščenke. Z amandmajem predlagamo, da se podatki iz letne analize o kakovosti mature ne smejo uporabljati za razvrščanje šol. Tretji sklop sprememb se nanaša na uskladitev in dopolnitev kazensko - nadzorstvenih določil, uvaja se učinkovit nadzor nad maturo, da bi zagotovili ustreznejše varovanje dokumentov in podatkov, ki so izpitna tajnost pri maturi, tudi z nekaterimi preventivnimi ukrepi. Na podlagi navedenega torej pomembnih izboljšav v korist dijakinj in dijakov bomo v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke novelo zakona o maturi podprli.
Hvala. Poslanec Rudolf Moge bo predstavil stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči. Gospod minister s spremstvom, kolegice in kolegi. Znano je, da LDS bila mati šolske zakonodaje, zato smo za njene spremembe in dopolnitve izredno občutljivi, vendar je danes pred nami nekaj, kar podpiramo. Predlagatelju dajemo priznanje, ker področje ustrezno dograjuje in mu je uspelo doseči dogovor z maturitetno komisijo o odpravi formalnih ovir, ki so doslej stale pred kandidatkami in kandidati za opravljanje mature. Matura bo tako v večji meri sledila svoji osnovni logiki, da pred institutom mature šteje predvsem znanje. Če ga imaš, ga lahko tudi izkažeš, če ga nimaš, te matura opozori na potrebo po dodatnem učenju in ti ponuja možnost za ponoven pristop k preizkusu. Prav tako pozdravljamo vrnitev pred leti že preizkušenemu sistemu opravljanja mature v jesenskem roku in pričakujemo, da bo ustrezno urejeno tudi spremljanje rezultatov mature in bomo podprli tudi dopolnilo, ki primerno nadgrajuje dopolnilo našega poslanca, dr. Slavka Gabra. Spoštovane gospe in gospodje! Dovolite mi, da zaključim z mislijo, da bi lahko ta zakon vzeli za primer smiselnega dograjevanja obstoječega šolskega sistema. V poslanskem klubu LDS bi bili veseli podobnega iskanja mogočih dograditev tudi na drugih področjih. Mi bomo, to še posebej poudarjamo, z veseljem ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Poslanska Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod minister in gospod direktor. Pred nami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o maturi. Splošna matura, ki se je začela za celo generacijo prvič leta 1995, je dobila svoj zakon leta 2003, kar pomeni, da je zakon rasel tudi iz izkušenj, s katerimi so se tako izvajalci kot tisti, ki so maturo opravljali, srečevali od leta 1995 naprej. Res pa je, da so nekatere slabosti v izpeljavi mature zahtevale poseg v zakon o maturi in ker gre za izboljšavo veljavnega zakona, ki je nasledek praktičnih izkušenj, v poslanski skupini Socialnih demokratov ta predlog zakona podpiramo. Potrebno je povedati, da zakon govori tako o splošni kot o poklicni maturi, imata pa nekatere razlike in tudi različno tradicijo. Ne tako zlahka pa bo šlo, če bo ministrstvo pripravilo obsežnejše spremembe zakona o maturi, o katerih je mogoče brati v javnih občilih. Vendarle spremembe, o katerih govorimo sedaj, so take narave, da so skladne s temeljnimi načeli in cilji, ki so bili zastavljeni ob vpeljavi splošne mature. Ta pa je, da morajo vsi kandidati opravljati maturo pod enakimi pogoji. Sprememba, ki govori o tem, da se izenačujejo pogoji v spomladanskem in jesenskem roku za vse vrste opravljanja mature, se pravi bodisi da gre za opravljanje mature v celoti ali mature v dveh delih, ali posameznega popravnega izpita iz dela mature ali izboljševanja ocene, vendar pušča eno vprašanje odprto zlasti za jesenski rok mature. Zaradi časovne omejitve ne bo mogoče pri izvedbi opravljati pisnega izpita na isti dan za vse kandidate. To pomeni vpeljavo več kompletov, pri tem se pa vedno lahko znajdemo pred vprašanjem, ali so vse izpitne naloge v resnici popolnoma enakovredne. To je tudi tisti razlog, zaradi katerega je bila kakšna dosedanja rešitev pri izvedbi mature malo počasnejša in bolj z dvomi pospremljena kot pa s popolnim odobravanjem. Vendar, ko gre tehtati, katere so pridobitve te odločitve, te spremembe, da lahko opravlja kandidat izpit, s katerim izboljšuje oceno, že v jesenskem roku, naj omenim vsaj to možnost, ki je pri enem od obveznih predmetov, to je pri slovenščini, bistvena. To pa je, da kandidat opravlja izpit iz tematskega sklopa, ki je bil predpisan za tisto leto, in se mu tako ni treba posebej pripravljati na novi tematski sklop, ki bi ga moral obvladati, če bi hotel izboljševati oceno v spomladanskem roku v naslednjem šolskem letu. Prav tako podpiramo spremembe, ki so v prid spremljanju kakovosti mature. Še bolj umestne pa se zdijo vse tiste spremembe v zakonu o maturi, ki so povezane s kršitvami izpitne tajnosti. Menimo, da je treba zagotoviti tistim, ki opravljajo bodisi splošno bodisi strokovno maturo, v resnici enake pogoje, ti pa so povezani tudi s tem, da v javnost ne pricurljajo kakšni podatki o izpitni vsebini prej, preden je to dovoljeno. Ustrezne kazenske sankcije, ki so predvidene, bodo zaostrile tudi nadzor nad opravljanjem mature. Kot rečeno, v poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zakon podprli. Kar pa zadeva amandmaje, se bomo pa o njih še izrekali. Hvala.
Hvala tudi vam. Poslanka Marjetka Uhan bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Novela zakona o maturi prinaša ugodnejše pogoje za maturante glede prožnosti opravljanja izpitnih obveznosti, povečuje število rokov, kot tudi natančneje definira pristojnosti strokovnih institucij. Z novelo zakona pa naj bi se zagotovil večji nadzor nad dokumenti in podatki, da ne bi prihajalo do kršenja izpitne tajnosti. Z novelo zakona se po novem omogoča vsem kandidatom opravljanje mature tudi v jesenskem roku, tako kandidatom, ki so bili spomladi neuspešni ali so le delno opravili maturo, kot tudi tistim, ki želijo uspeh izboljšati. Povečuje se število izpitnih rokov v dveh letih, po dveh pa ponovno opravljanje celotne mature. S temi spremembami se dijakom omogoča uspešnejše in hitrejše zaključevanje srednješolskega izobraževalnega ciklusa kot tudi hitrejše nadaljnje vključevanje v delovnih proces ali nadaljnje izobraževanje. Učinkovit nadzor in organizacija z dokumenti in podatki, ki so izpitna tajnost, pa naj bi bilo zagotovilo, da ne bi v prihodnosti prihajalo do zlorab na tem področju. V Novi Sloveniji bomo predlagano novelo zakona podprli.
Hvala. Končani smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bom vodil na podlagi pregleda amandmajev z dne 26.10. Torej, v obravnavi imamo 2. člen in amandma poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije, poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Odpiram postopek prijave, torej tisti, ki želite razpravljati v povezavi s tem členom in amandmajem, prosim, prijavite se. Besedo ima poslanec Rudolf Moge.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi bomo oziroma sam bom ta amandma seveda podprl. Zdi se mi smiselno, da se neko merjenje na neki množici vzgojno-izobraževalnih zakonov ne uporabi za to, da se potem začenja razvrščati šole od prve do druge, tretje, četrte in tako naprej. Podobno bi bilo, če bi lahko na podlagi uspešnosti nekih operacij, recimo, razvrščali bolnice, vendar je tako merilo, ki ima samo en vatel, drugih pa nima, lahko izredno krivično. V šolah to velja tudi predvsem zaradi tega, kajti niso vse šole na enakem nivoju glede dijakov, ki se vpisujejo. Poznamo nekatere šole, sploh v mestnih okoljih, kjer se super odličnjaki vpisujejo, ker imajo zelo visoke nivoje za vstop, in nekatere šole, ki so se komaj pred kratkim ustanovile, ki so začele pobirati ljudi iz ruralnega okolja, ker drugače nikoli ne bi šli v gimnazijo, in zagotovo nimajo take štartne osnove kot te. In zaradi tega bom ta amandma podprl. Je smiseln in je dober. Želel bi pa tudi, če lahko to priliko malo izkoristim, vas, gospod minister opozoriti tudi na to, kar se tega zakona tiče, ker ni nobenih težav, da bi bilo zelo lepo - izkoriščam poslovnik, ker ne morem priti do vas, od vas -, če bi tudi za to, za kar ste bili zadolženi na vašem ministrstvu, zakon o planinskih poteh, poskušali čim prej pripraviti amandmaje. Skoraj leto bo že minilo, ljudje umirajo. Tako ministrstvo, ki nam pošilja take zakone, pa ni sposobno tega narediti, jaz dvomim, zato hkrati tudi pozivam, da tudi na tem področju, podobno kot na področju zakona o maturi, storite to svojo dolžnost, ki ste ji kot minister zavezani. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. K besedi se je prijavil minister Zver.
Hvala, gospod podpredsednik za besedo [[...]]
[[...]]prosimo, če vstanete, iz prakse in po poslovniku nadaljujete.
Hvala za opozorilo. Spoštovani gospod poslanec, zagotovo bomo pripravili to, kar je potrebno v zvezi s planinskimi potmi. Jaz sem tudi eden tistih zaslužnih, da je ta zakon ostal še vedno v proceduri z vašim prvim podpisom in bom pogledal, ali zadeva je ostala pri nas ali morda na kakšnem drugem vladnem resorju. Kar se tiče vašega amandmaja, pa lahko rečem, da se z vsebino sporočilom tega amandmaja popolnoma strinjam, je pa amandma nekoliko oster in dikcija ni najbolj nomotehnično ustrezna. Gre za to, da je v koliziji z neko drugo pravico in svoboščino v javnosti, zato je prav, da napišemo morda malo bolj blago, vendar sporočilno enako bogat amandma. V bistvu je res to, da ni mogoče ali pa, da je zelo manipulativno, v kolikor se objavljajo rangiranja šol na podlagi dosežkov pri maturi. Mi bi želeli, da bi tovrstne analize, ki bi prišle v javnost, bile bolj celovite, temeljite in da bi upoštevale tudi druge kriterije, zlasti pa neko dodano vrednost, ki jo dijak dobi tekom usposabljanja in izobraževanja. Mi bomo pripravili še v letošnjem letu sistem indikatorjev za posamezne zvrsti izobraževanja za posamezne zavode. Take celovite ocene bodo seveda dale bolj jasno, objektivno sliko. Zagotovo pa uspeh pri maturi ni objektiven kazalec vrednosti in uspešnosti srednjih šol. Lahko dostikrat prikrije dejansko kakovost šole. Nekdo, ki dobi že v naprej odličnjaka v srednjo šolo in ga pripelje do mature z nadpovprečnim uspehom, lahko pomeni to bistveno manjšo dodatno vrednost kot tisti, ki dobi, oprostite izrazu, "dvojkarja" ali "trojkarja" in ga pripelje prav tako do poklica ali mature, celo splošne mature ali celo do izjemno dobre mature. Skratka, želimo tudi mi, da bi se na nek način ta zadeva regulirala vse do takrat, ko bomo imeli neki celovit model indikatorjev kakovosti. Jaz pričakujem, da bo ta model kmalu oblikovan, zato bi raje podprl nek drugi amandma, ki pravi takole, podatki iz letne analize o kakovosti mature se ne smejo uporabiti za razvrščanje šol. Jaz mislim, da bi s tem vstopili v manjšo kolizijo z nekim drugim interesom do pravice do javnosti do informacij in ne bi bilo tako direktno odvzeta pravica javnosti do tovrstnih informacij. Hvala lepa. Ta amandma je pa vložila [[...]]
Hvala vam. Želi še kdo razpravljati, potem moram odpreti nov krog za prijavo. Prosim, prijavite se. Hvala, besedo ima gospa Potrata. Izvolite.
Hvala. Podprla bom amandma, ki so ga vložile tri koalicijske stranke in posega v novi 18a. člen, ki je preinterpretacija podobnega amandmaja, s podobnimi težnjami, kot smo ga sprejeli na odboru in o katerem ste spoštovani gospod minister, govorili, ko ste ugotavljali kolizijo z zakonom o dostopu do informacij javnega značaja. V javnih občilih smo lahko zasledili, da so tudi podatki o uspešnosti kandidatk in kandidatov na maturi informacije javnega značaja, in tu nastopa za mene prvi problem, kako se upreti temu, da bi na podlagi javnosti dostopnih informacij o uspešnosti posameznikov in posameznih šol pri maturi dosegli, da ti objavljeni podatki ne bi bili predmet različnih interpretacij in predmet razvrščanj. Zato se mi je tudi zdelo prav na odboru podpreti amandma, ki ga je predlaga poslanski klub Liberalne demokracije, da metodologija ne sme voditi v kakršnokoli obliko razvrščanja - metodologija objavljanja rezultatov ne sme voditi v kakršnokoli obliko razvrščanja šol in da je objavljanje razvrstitve šol prepovedano. Kaj zdaj pravzaprav pomeni, da je prepovedano objavljanje razvrstitve šol, če pa je vendarle popolnoma jasno, da se iz javno objavljenih podatkov o uspešnosti šole na maturi da glede na končno mnogo srednjih šol v Sloveniji to razvrstitev napraviti in jo hitro lahko napravi vsak posameznik, če to hoče po svojem lastnem interesu napraviti. Zato se mi zdi, da se sicer nova dikcija predlaganega amandmaja tej nevarnosti, vsaj kar zadeva pravno kolizijo, ki govori o prepovedi objavljanja razvrstitve šol, nekoliko razmehča, vseeno pa se mi zdi, da če gledam, kakšni so učinki tega amandmaja, pa kljub temu da govorijo podatki iz letne analize o kakovosti mature, ne smejo se uporabiti za razvrščanje šol. Se ne smejo. To samo pomeni, da šole ne bodo razvrščene od 1. do 50. mesta, da bodo po abecedi ali po občinah, v katerih so, torej po abecedi, kakor se razvrščajo občine. To je zdaj vprašanje, kako bodo, na koncu se bo, če bodo ti podatki obljavljeni, še vedno mogoče dokopati do tistega, kar lahko vodi k razvrstitvi po doseženem uspehu. To pa je pravzaprav svojevrsten paradoks. Naj pojasnim, zakaj. Kolikor časa že spremljam maturo, pa tudi dogajanje v zvezi z zunanjim preverjanjem v osnovni šoli, je temeljni očitek vsem tem preverjanjem boj za točke. Se pravi, izrazito storilnostna naravnanost, kot se temu reče, ampak na koncu, če hočemo ugotoviti, ali je kdo opravil ali ni, kako uspešen je pri tem bil, je nek način ugotavljanja uspeha treba določiti. Ali je to številčna ocena od 1 do 5, ali je to številčna ocena od 1 do 10, ali pa so to točke, ki se tudi razvrščajo in tudi zahtevajo po določenih stopnjah dosežek, ki koga uvrsti v možnosti za nadaljevanje šolanja. To po eni stani takrat, kadar razmišljamo s stališča o stresnosti izpita itn. Ko pa se starši odločajo za to, v katero šolo se bo vpisal njihov otrok ali mladostnik, je pa zanje podatek o uspešnosti šole izredno pomemben. Ta podatek pa pogosto raste ravno iz uspešnosti na različnih oblikah ali pri različnih oblikah zunanjega preverjanja. Sama sodim, da to ni ustrezen kazalnik kakovosti neke šole zaradi tega, ker se v šolo, v posamično šolo ne vpisujejo učenci ali dijaki z enakimi osebnostnimi značilnostmi in kompetencami. Ampak vendarle, ko so tako zelo različni, je prvo leto na neki ravni izobraževanja vendarle namenjeno izenačevanju vstopnih znanj, s katerimi prihajajo. In če izhajam, recimo, iz izkušenj neke šole, ki je zaradi velikega interesa, ki so ga izkazali devetošolci ali pa poprej osmošolci za vpis vanjo, bilo treba biti odličen, da si bil vanjo sprejet, je na koncu ta šola vendarle razvrščala dijake od neuspešnega do najbolj uspešnega dijaka. Res je, da so na teh šolah zlahka dosegali 100% uspešnost znotraj opravljanja mature. Eden od znakov je lahko tudi, koliko je bilo na taki šoli zlatih maturantov. In kot zanimivost vam naj povem, da ko sem bila predsednica ene od republiških predmetnih komisij za splošno maturo in ko sem bila nekaj časa tudi članica republiške maturitetne komisije, je največji interes vedno vladal ravno za to, koliko je zlatih maturantov. Mene je pa vedno še zelo zanimalo, kakšno je tudi razmerje med spoloma pri zlatih maturantih, še bolj kot to, ker se je vedelo že vnaprej, da Slovenija ni nič drugačna od vseh drugih, torej, slovenski šolski sistem in uspešnost ni nič drugačna, kot je v šolskih sistemih drugih evropskih držav, kar pomeni, da so dekleta neprimerno ali opazno uspešnejša od fantov, me je vedno zanimalo tudi, kako so zlati maturanti razpršeni po Sloveniji. In z velikim zadovoljstvom sem vedno ugotavljala, da so razpršeni po celi Sloveniji, res pa je, da so iz nekaterih delov Slovenije bolj zgoščeni kot iz drugih delov. In, poglejte, še sama, ki vem, da ne more biti to merilo za uspešnost šole, sem podlegala nekemu "halo efektu" ob ugotavljanju posamičnega rezultata. Zato se mi zdi, da je to zelo občutljivo polje, da ne glede na to, koliko bo vloženega napora in iskanih mehanizmov, s katerimi bi se tovrstno razvrščanje šol vendarle zmanjševalo pri javnem objavljanju rezultatov, je nevarnost še vedno zelo velika, ker na koncu bo vsak, ki bo tehtal, ali velika večina njih, ki bodo tehtali, vendarle rekli: "Ja, saj to vse drži, saj to vse drži, da so različni momenti, ampak najuspešnejši so pa le tam." In zato bi kazalo to upoštevati. Še en paradoks naj omenim pri tem. Dolgo časa je za slovenski šolski sistem veljalo, da se preveč ukvarja s povprečnimi dosežki, da se morebiti tudi bolj ukvarja s tistimi, ki so pomoči potrebni, manj pa s tistimi, ki kažejo presežke. Če hočemo biti konkurenčni, bo verjetno treba sprejeti nase, da bo enako, kot je treba dati veliko spodbud in možnosti za slabše, treba sprejeti tudi to, da je odličnost pomemben dosežek. Hvala.
Hvala tudi vam. Ker mislim, da ni več želje po razpravi, razpravo zaključujem. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj oziroma pol ure po prekinjeni 28. točki. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GIMNAZIJAH. Predviden čas za obravnavo te točke je 2 uri in 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo gospod dr. Milanu Zveru, ministru za šolstvo in šport, da predstavi predlog zakona.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! Pred nami je še ena novela s področja srednjega šolstva, to je novela zakona o gimnaziji. Tudi pri vseh teh spremembah bi lahko ločili ali pa našli ključne poudarke zlasti v treh smereh. Najprej se zakon dotika vprašanj v zvezi s postopki odločanja o pravicah in obveznostih dijakov v šoli, kar je bilo do sedaj bolj ali manj urejeno v glavnem na ravni podzakonskih predpisov, podzakonskih aktov, to je pravilnikov. Danes bomo, če bo zakon sprejet, s to novelo dodali še ustreznejši zakonski okvir varovanja nekaterih pravic, pa tudi določenih bolj jasnih obveznosti dijakov v srednjem šolstvu. Zakon bolj natančno določa način uporabe zakona o upravnem postopku. Določi, kje in kdaj, kakor tudi organe, ki odločajo v teh procesih. Mimogrede, ureja tudi vprašanje alternativnega izrekanja vzgojnih ukrepov. Menimo, da zakon v tej točki dokaj poenostavlja celoten tovrstni princip. Omogoča tudi dijaku, ki je storil kakšen prekršek, da ga popravi na druge načine, na primer s kakšnim dobrim delom, povrnitvijo škode in podobno. V drugem sklopu se zakon nanaša na izobraževanje tujcev. Slovenija s tem, ko je postala članica EU, spada tudi v neko normativno okolje, zlasti pa v okolje pravic in svoboščin, ki se nanašajo tudi na tujce, državljane iz EU. Tukaj gre zlasti za vprašanje vloge in pomena slovenskega knjižnega jezika v procesu vzgoje in izobraževanja. S spremembo dotičnega člena smo se uskladili tudi z uradom za varstvo slovenščine. Dr. Dular je avtoriziral to novelo na našo prošnjo, tako da tudi s to avtoriteto lahko rečemo, da je vprašanje slovenščine v vzgojno-izobraževalnem procesu na ravni srednje šole ugodno rešeno. Tretji skop pa so te običajne spremembe pri teh krajših novelah, ki se nanašajo na nadzor nad izvajanjem zakona. Gre zlasti za vlogo inšpekcijskih služb in pa glob. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo in šport kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, mag. Branka Grimsa, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala ponovno za besedo. Tokrat bom še krajši. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o gimnazijah, ki ga je odbor za kulturo, šolstvo in šport prav tako kot prejšnjega obravnaval na svoji 18. redni seji, 5. oktobra 2006, namreč ne posega v temeljne rešitve obstoječe ureditve in predvsem poenostavlja in precizira nekatere postopke, in sicer tako, da bi bili za vse tiste, ki jih to zadeva, čim bolj preprosti, preverljivi in po drugi strani, da bi bilo zagotovljeno v vsakem trenutku tudi ustrezno pravno varstvo. Uvaja dodatni organ, o tem je že spregovoril minister in v odboru smo bili v veliki meri enotnega mnenja, da je zakon zelo dobra podlaga. Sprejeli smo sicer 4 redakcijske amandmaje, največ razprave pa je bilo prav o vprašanju slovenščine. Tukaj je bila tudi enotna ocena vseh članov odbora, da gre za pomembno vprašanje, da je pač pravilna raba slovenščine ne samo cilj, ampak na nek način tudi vrednota, ko gre za nov položaj Slovenije kot članice Evropske unije, v kateri je seveda ohranitev slovenščine eden od temeljnih ciljev, brez katere identitete naroda ni. Različni pa so bili pogledi, kako to doseči. Na koncu je pač z večino glasov odbor odločil, da je s tistimi štirimi amandmaji, ki jih je sprejel, predloženo besedilo ustrezna podlaga za sprejem na državnem zboru, in predlagam, da tak sklep tudi sprejmemo. Hvala.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep pozdrav še enkrat. Sprejeti zakon leta 1996 je doživel samo eno dopolnitev, torej v 10-ih letih je bil enkrat samkrat noveliran. In to, kar imamo danes pred seboj, je seveda smiselno tudi zaradi tega, ker se ugotavlja, da je vandalizma, če lahko temu tako rečem, na šolah kar precej. In sicer, poglavitni razlog za sprejem novele je odprava pomanjkljive ureditve postopkov določanja o pravicah in obveznostih ter pravnih koristih. Kolikor sem že slišali od ministra, je dejstvo, ki je danes prisotno, da ni moč izvajati učinkovitega nadzora nad izvrševanjem tega zakona brez ustreznih instrumentov sankcioniranja hujših kršitev, pravic in obveznosti dijakov v okviru izobraževanja. To je res in seveda uskladitev z drugo zakonodajo je tudi potrebna. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da zakon o usmerjanju potreb otrok s posebnimi potrebami je tukaj smiselno zajeti v tretjem sklopu, na to sem že prej opozoril pri prejšnjem zakonu in upam, da bo dejansko tudi izvajano, kajti vemo, da imamo kar nekaj zakonov, pa se ne izvajajo. Imamo tudi zakone, ki so v neskladju z ustavo, pa so veljavni in tako naprej. Skratka, zakon določa tri bistvene sklope spremembe. Določa določila, ki se nanašajo na postopek uresničevanja dejanskih pravic in obveznosti, potem nadzorstvena določila, ki so izražena v 14. členu novele in pa v 15. členu, in pa v sklop uskladitvenih določil, kot že rečeno, z drugimi zakoni spadajo tudi določa, ki se nanašajo na osebe s posebnimi potrebami. Pričakujemo, da bo v bistvu vneseno tudi to, kar je pomanjkljivo, in da se bo zakon tudi striktno izvajal. V Slovenski nacionalni stranki temu zakonu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala. Mag. Vasja Klavora bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci! Poslanci DeSUS-a predlagani zakon podpiramo, saj menimo, da bo bistveno pripomogel k izboljšanju in izboljševanju postopkov uresničevanja pravic in obveznosti v okviru vzgojno-izobraževalnega procesa v srednjih šolah gimnazijah. Sedanj šolska zakonodaja namreč ne vsebuje jasnih zakonskih pravil postopanja pri odločanju o pravicah, obveznostih ali pravnih koristih oziroma se v teh postopkih uporabljajo toga pravila zakona o pravnem postopku, ki pa po našem mnenju niso primerna glede na specifično razmerje med učiteljem in učencem. Na podlagi tega so takšni postopki prevelik formalizem, veliko administracije, kar je velikokrat vodilo do tega, da namen tovrstne obravnave ni bil dosežen. Zato poslanci naše poslanske skupine s takšno spremembo soglašamo. Predlagan je torej postopek, ki upošteva specifično razmerje, na novo pa se predlagajo tudi alternativni vzgojni ukrepi v primeru hujše kršitve pravic in obveznosti dijakov v okviru izobraževanja, kot so poravnava spora, poprava škodljivih posledic ravnanja in podobno. Tudi glede uporabe slovenskega in tujega jezika v izobraževalnem programu se v naši poslanski skupini strinjamo s predlagano ureditvijo, saj se je vloga Slovenije kot polnopravne članice Evropske unije občutno povečala v integracijskih in globalizacijskih procesih, zato je nujno potrebno zagotoviti možnosti izobraževanja tudi tujim govorečim prebivalcem Slovenije. Zato bomo podprli predlagano rešitev, ne podpiramo pa amandmaja, vloženega k temu členu. Smatramo, da je predlagatelj ustrezno določil tudi merila za izbiro kandidatov v primeru omejitev vpisa v gimnazijo, zato predlaganega amandmaja poslanske skupine LDS ne podpiramo. Menimo namreč, da nacionalni preizkusi znanja kot selektivni kriterij ni dovolj objektiven, saj je namen tovrstnega preizkusa zgolj pridobitev povratne informacije o kvaliteti izobraževanja. Glede na navedeno v poslanski skupini DeSUS podpiramo dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gimnazijah. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Branko Grims, da predstavi stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala ponovno za besedo. V poslanski skupini SDS bomo ta zakon podprli. Naša ocena je, da se je vlada pravilno odločila, da predlaga rešitve, ki pomenijo uskladitev s spremenjenimi razmerami v družbi, ne nazadnje tudi po vključitvi Slovenije v Evropsko unijo, in da uskladi obstoječo ureditev na tem področju tudi z nekaterimi drugimi zakoni, ki so bili sprejeti v minulem obdobju. Glede poglavitnih rešitev naj posebej poudarim, da podpiramo prav vse, kar je predlagano, tako glede preciziranja procesnih pravil v posameznih postopkih, ko se odloča o pravicah in dolžnostih dijakov. Prav tako glede uporabe posameznih zakonov - namreč, postavila se je dilema v zvezi z uporabo zakona o upravnem postopku, katerega neposredna in popolna uporaba v šolskem procesu bi po naši skupni oceni učinkovala samo negativno, in je zato sedanja ureditev, torej ureditev, ki jo prinaša sedaj predlagana novela, ustrezna. Pozdravljamo tudi predlog za uvedbo novega drugostopenjskega organa, ki bo odločal v pritožbah. Pri tem pa je vsekakor treba opozoriti vse, ki danes spremljajo to sejo, da gre za organ, ki bo kot stalen organ odločal o pritožbah, vendar ne o tistih, ki vplivajo na status dijaka v šoli, kajti pristojnost vodenja postopka in odločanja o teh statusnih pravicah je vezana na svet šole. Prav tako je po naši oceni ustrezna tudi rešitev glede drugačne objave meril, ko gre za merila v zvezi z vpisom v gimnazijo. Kot rečeno, bomo v poslanski skupini SDS z navedenimi argumenti predlagani zakon tudi podprli. Hvala.
Hvala. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije naj bi na podlagi seznama predstavil dr. Slavko Gaber. [[Ga ni.]] Za prihodnjič prosim, če o tem prej obvestite; imate strokovne sodelavce, imate vse. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Novela, ki jo danes sprejemamo, ne posega bistveno v dosedanji koncept ureditve gimnazijskega izobraževanja. S predlaganimi dopolnitvami se poskuša izboljšati jasnost zakonskih določil in njihovo usklajenost z drugimi predpisi oziroma z dejanskimi novimi okoliščinami, ki so nastale zaradi spremenjenih družbenih razmer, kar naj bi prispevalo k njegovi splošni učinkovitosti. Poglaviten razlog za popravo zakona je odprava pomanjkljive ureditve postopkov odločanja o pravicah in obveznostih ter pravnih koristih, ki so kot materialne pravice v okviru tovrstnega izobraževanja že določene z zakonom. Temeljni cilj tega zakona je zagotoviti ustrezen zakonski okvir za pravilno in zakonito postopanje pri uresničevanju pravic in obveznosti oziroma pravnih koristih v vzgojno-izobraževalne oziroma pedagoškem procesu, s katerim se uresničujejo temeljne pravice do izobraževanja s ciljem pridobitve javno-veljavne izobrazbe in ne nazadnje primerne vzgoje otroka in mladostnika za samostojno in odgovorno ravnanje v življenju, kar je nesporen javni interes vsake socialne demokratične družbe. Predlagane rešitve naj bi zagotavljale okvir za pravilno, učinkovito in obenem tudi pregledno postopanje, v katerem se uresničujejo temeljne otrokove ustavne pravice do izobraževanja, vzgoje in siceršnjega ravnanja vselej v največjo korist otroka. S tem je dana možnost celovite prilagoditev opredeljenih določil, ki so pravzaprav smiselno povzeta temeljna načela in pravila, postopanja po zakonu o upravnem postopku, ki kot varovalke zagotavljajo zakonito uresničevanje pravic in obveznosti v tem procesu. Natančneje se določi uporaba tujega jezika kot učnega jezika v primerih, ko sodeluje pri pouku priznani tuji strokovnjak ali gostujoči učitelj zaradi mednarodnih izmenjav, ter v primeru priprave na mednarodno maturo in šolo za tujce. Druge manjše dopolnitve oziroma popravke posameznih določil veljavnega zakona narekuje dosedanja praksa, saj so se izkazala kot nejasna oziroma pomanjkljiva, zlasti spričo novih tako formalnih kot tudi dejanskih okoliščin. V poslanskem klubu Liberalne demokracije večjih pripomb k zakonu nimamo, nasprotujemo pa novemu 5. členu, ki govori o merilih za vpis v gimnazijo. Ker menimo, da je prevelika diverzifikacija dodatnih meril vprašljiva, smo predlagali amandma, ki omejuje dodatna merila. Ob vloženem dopolnilu bi želeli spomniti na zaplete z letošnjimi merili, ki so bila takšna, da so onemogočila vpis na želene gimnazije tudi odličnjakom s samimi peticami. Na slabo pripravljena merila so opozarjali strokovnjaki, starši in javnost, pa tudi člani strokovnega sveta. Za nas je problmeatično, da kot merilo za vpis štejejo spretnosti, za katere ni jasnih meril in kriterijev in lahko povzročajo krivice. Prav tako za nas ni sprejemljivo, da imajo šole različna merila, ki so lahko do določenih skupin diskriminajoča. Ker tako zapisana merila postavljajo pod vprašaj enakopravnost dijakinj in dijakov, nasprotujemo takim merilom. Vprašanje pravičnosti in enakosti pred zakonom je za poslance Liberalne demokracije eno izmed temeljnih vprašanj, zato bi bilo dobro, da nedomišljene in nestrokovne rešitve ne zaidejo v naše zakone. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala. Spoštovani! Tudi novela zakona o gimnazijah sodi v čas, ko je v javnosti veliko govora, pa tudi veliko pričakovanj o reformi gimnazije, vendarle se spremembe zakona, o katerih razpravljamo danes, nanašajo na druge vrste vprašanj kot na tiste, ki jim je reformna usmeritev namenjena. Zagotovo je prvi sklop vprašanj, s katerimi v poslanski skupini Socialnih demokratov soglašamo, da so rešene na ustrezen način, to je smiselna uporaba zakona o upravnem postopku. Prav tako se nam zdi sprejemljivo uvajanje alternativnih vzgojnih ukrepov v okviru tistih določil, ki se nanašajo na postopke uresničevanja in varstva pravic in obveznosti oseb, ki so vključena v gimnazijsko izobraževanje. Tudi nadzorstvena določila, ki pomenijo v dobršni meri uskladitev z zakonom o prekrških, so take narave, da jim v poslanski skupini ne nasprotujejo. Ko pa gre za uskladitve z nekaterimi drugimi zakoni, pa je mnenje neko razdeljeno. Če gre za uskladitev z določili, ki se nanašajo na osebe s posebnimi potrebami, menimo, da te spremembe so ustrezno vključene. Prav tako se zavedamo, da je v novih okoliščinah, ko je Slovenija članica Evropske unije, treba zagotoviti glede na načela o pretoku oseb, blaga in storitev možnost izobraževanja za državljane, pogojno povedano EU, glede na to, da ustavna pogodba še ni sprejeta, pa vendarle treba zagotoviti, da se otroci tujcev oziroma državljanov iz drugih držav EU lahko šolajo v svojem jeziku tudi v Sloveniji. Nekaj takih izkušenj in programov, v katere se lahko vključujejo, v Sloveniji tudi poznamo. Prav tako ni mogoče nasprotovati izboljšavam, ki so povezane s pogoji za vpis v maturitetni tečaj. Sedaj pa prehajam k tistemu, kar pa za poslansko skupino Socialnih demokratov ni najbolje rešeno v tem predlogu zakona. To sta dva sklopa. Enega bi omenila kot tistega, ki je povezan z rabo jezika. Posebej naj poudarim, da našega posega v 1. člen predlagane novele zakona ne kaže razumeti kot nesposobnosti razumevanja, da je izobraževanje zvezano v temeljih tudi z nacionalno identiteto. Zato je treba pri jezikovnem načrtovanju premisliti, kakšno vlogo bo imela slovenščina tudi nadalje v novih okoliščinah članstva v EU na ravni srednjega izobraževanja, v tem primeru gimnazij. To ni v koliziji z učenjem tujih jezikov, ker se vsak zaveda, upam da, da je za dobro vključevanje v EU znanje tujih jezikov nujno potrebno, hkrati pa je treba zagotoviti tudi vse, da slovenščina ne bi bila izrinjena na raven nekega regionalnega, pokrajinskega jezika. Drug sklopi vprašanj, ob katerem imamo pomisleke, pa je zvezan s členom, ki govori o kriterijih za razvrščanje oziroma za vpis tedaj, kadar je vpis v nadaljevanje izobraževanja omejen. Menimo, da je po nepotrebnem izgubil podporo predlog, ki smo ga obravnavali že na matičnem odboru in ki govori, da je v drugem krogu možen tudi nacionalni preizkus kot dodaten kriterij za vpis v srednjo šolo z omejitvijo vpisa. To pa je hkrati tudi napoved, kako bomo v poslanski skupini ravnali z obema od obeh vloženih amandmajih. Hvala.
Hvala. Poslanka Marjetka Uhan bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Še enkrat lepo pozdravljeni! Predlagane spremembe zakona o gimnazijah prinašajo dijakom ustreznejše rešitve pri uresničevanju in varstvu pravic, kot tudi pri njihovih obveznostih. Spremembe gredo v smeri boljše učinkovitosti in hitrosti pri reševanju pritožb dijakov in večje pristojnosti šol pri reševanju le-tega. Natančneje se določa uporaba tujega jezika, ko pri pouku sodeluje tuj strokovnjak. Zakon dodatno ureja izobraževanje tujih državljanov v tujem jeziku, kot možnost pa ponuja izbiro slovenskega jezika. V zakonu je omenjena tudi priprava na mednarodno maturo v tujem jeziku. Zakon se dopolnjuje v členu, ki govori o prekrških dijakov oziroma vzgojnih ukrepih. Novela dodatno uvaja še alternativne vzgojne ukrepe, kot so povračilo škode, opravljanje dobrega koristnega dela in podobno, kar v Novi Sloveniji pozdravljamo. Vemo, da so stari ukrepi, kot so opomin, ukor in podobno izpeti, neučinkoviti. S pravilnim pristopom in izbiro vzgojnega ukrepa za posameznega učenca po našem mnenju lahko prinese pozitiven učinek pri vzgoji in izobraževanju mladine. V Novi Sloveniji bomo predlagano novelo podprli.
Hvala. Kolega Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lepo pozdravljeni še enkrat. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gimnazijah sprejemamo po skrajšanem postopku, torej gre za manj zahtevne spremembe zakona. Uvodoma je potrebno poudariti, da se na ministrstvu pripravlja prenova gimnazijskega izobraževanja, ki pomeni tudi nov zakon o gimnazijah, ki bo to področje na novo sistemsko in ne nazadnje tudi celovito uredil. Predlagana novela pa vendarle prinaša nekaj pomembnih sprememb, ki bodo omogočile zakonito vodenje postopkov pri uresničevanju pravic in obveznosti v pedagoškem procesu. Sedanja ureditev je namreč nejasna. Veljavni zakon postopkovnih pravil za uresničevanje in varstvo pravic dijakov nima. V zvezi s tem se gimnazije, pa tudi dijaki in njihovi starši soočajo z veliko težavami. V teh postopkih so se namreč uporabljala določila zakona o splošnem upravnem postopku, kar je pomenilo izjemno formalizirane in toge postopke. Z vidika vzgojno-izobraževalnega procesa je predlagana ureditev postopka uresničevanja in varstva pravic dijakov dobra in jo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tudi podpiramo. Druga dva sklopa sprememb zakona pa sta namenjena zlasti vprašanju izobraževanja tujcev in v zvezi s tem tudi učnega jezika ter nadzorstvena določila, s katerimi se zagotavlja bolj učinkovit nadzor nad izvrševanjem tega zakona. Pomanjkljivosti obstoječe ureditve so namreč ovira, da bi pristojni inšpekcijski organ lahko zagotavljal ustrezen nadzor nad izvajanjem zakona o gimnazijah. Vprašanje jezika v izobraževalnih institucijah je zelo občutljivo vprašanje. Nesporna je vloga jezikovne vzgoje kot temelja državljanske vzgoje, o čemer je govorila kolegica, gospa Majda Potrata, na seji matičnega delovnega telesa. Ne nazadnje ustava Republike Slovenije v 11. členu jasno določa, da je uradni jezik slovenščina, na območjih z narodnima skupnostma pa tudi italijanščina in madžarščina. Vsi si moramo prizadevati za ohranjanje slovenščine in še posebej za razvoj slovenske strokovne terminologije, ki se na marsikaterem znanstvenem področju že preveč opušča. Seveda pa v času internacionalizacije izobraževanja ni mogoče absolutno vztrajati na tem, da se ves izobraževalni program izvaja le v slovenskem jeziku. Mednarodne izmenjave dijakov in študentov so postale namreč nekaj vsakdanjega. Prav tako pa je nerealno pričakovati, da bo priznani tuj strokovnjak, ki predava na določeni šoli, predaval v slovenskem jeziku. Še posebej pri poučevanju tujih jezikov je prisotnost učitelja, ki izhaja iz tujega govornega področja, več kot dobrodošla. Zato je predlagana sprememba zakona smiselna. Ne sme pa ta sprememba pomeniti dolgoročnega opuščanja uporabe slovenskega jezika v izobraževanju. Ne moremo mimo dejstva, da je ravno slovenski jezik naša bistvena identiteta, simbol slovenskega naroda. Naši največji književniki, ki so dosegli evropski in svetovni sloves, vemo, da so pisali v slovenskem jeziku. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagane rešitve ocenjujemo kot dobre in bomo novelo zakona tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 26.10.2006. K 1. členu imamo dva amandmaja, oba predlagana s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim za prijave k razpravi. Prijavila se je ena razpravljavka, poslanka Majda Potrata. Izvolite.
Hvala. Upanje umira zadnje, pravijo. Torej, jaz še vedno upam, kljub napovedim, ki jih je bilo slišati iz mnenj poslanskih skupin, da amandma ne bo dobil podpore. Upam, da vam bom uspela vsaj razložiti, v čem je težava in kako jaz razumem zadevo. Sploh ne gre za vprašanje pravilne rabe jezika. O pravilnosti določa pravopis, o pravilnosti odločajo drugi jezikovni priročniki in to je vprašanje jezikovne norme, ki odloča pač o tem, da glede na to, koliko govorec ali pisec upošteva jezikovno normo, odločamo o stopnji njegove opismenjenosti. To za srednjo šolo je določeno in moram reči, da je v programih srednješolskih mogoče ugotoviti, da kljub pomislekom posameznikov, današnji maturanti znajo ločiti tudi med jezikovnimi zvrstmi in da znajo tudi glede na jezikovni položaj uporabljati ustrezno zvrst jezika. Tako, da se o teh vprašanjih ob amandmaju ne bi želela ustavljati. Tudi se mi zdi, da sem poprej jasno razložila, da ne gre za vprašanje pomanjkanja stika z realnostjo, kar zadeva nujnost učenja tujih jezikov in tudi uporabe tujih jezikov. Je pa nekaj, kar je v neposredni domeni in tudi odgovornosti tistih, ki odločamo o jezikovnem načrtovanju in jezikovni politiki, kako bo umeščen jezik v izobraževalni sistem. Res je mogoče marsikdaj slišati kakšnega uglednega strokovnjaka evropskega ali svetovnega merila, ki zlasti v naravoslovju meni, da slovenščina ni več ustrezen strokovni ali znanstveni jezik za izrazilo ustreznih znanj in vedenj s tega področja. Ampak, če je tako, potem je to odgovornost tistih, ki so s tega področja, da za strokovno posodobitev tega jezika niso dovolj storili. V mislih imam imenitne strokovnjake in znanstvenike druge polovice 19. stoletja, ki so slovenščino dvignili iz samo literarnega jezika tudi v strokovni in znanstveni jezik. In zdi se mi vredno prizadevati za to, da tega, kar so ti naredili, te dediščine ne bi opustili, ampak bi to dediščino razvijali. Treba je namreč novo znanje tudi v slovenščini ubesediti. Zato je treba tudi novo znanje poimenovati. Ne samo opisovati, ampak tudi poimenovati. In zato je srednješolsko izobraževanje izredno občutljivo, zato ker se takrat oblikuje tudi jezikovna zavest. Pripadnost nekemu narodu pa je zvezana, ne samo z rabo jezika, ampak zlasti z jezikovno zavestjo. In v srednji šoli se iz pragmatičnih razlogov lahko v mladostnikih oblikuje odnos, ki ga lahko pomagajo oblikovati tudi učitelji, da je slovenščina čisto lep jezik, ampak za izražanje nekaterih vsebin pa ne čisto dovolj izoblikovan. In ravno zato se mi zdi prav, da vas znova opozorim, v čem je pravzaprav bistvo mojega amandmaja. Sledi tistemu, o čemer ste govorili, da od tujih strokovnjakov ne moremo zahtevati, da znajo slovensko. Zato pa naj bo ob tujem strokovnjaku v razredu tudi drugi učitelj, ki je slovenski. Torej sta dva učitelja. Ta drugi slovenski učitelj skoči na pomoč tujejezičnemu učitelju takrat, kadar dijaki ne bi mogli dovolj dobro sprejemati novega znanja. To pa je v prid dijakom zaradi tega, ker tudi vladni predlog upošteva zahtevo, da se preverjanje in ocenjevanje znanja pa morata opravljati v slovenščini. In če hoče vse to dovolj dobro znati, bi bilo prav, da ima ob sebi tudi učitelja. Veste, ne gre za pouk tujega jezika. Pouk tujega jezika je že sedaj marsikje vpeljan tako, da je rojeni tujejezični govorec v razredu. In je sedaj s to spremembo dobil samo zakonsko podlago za to, kar je. Gre za tako imenovanega asistenta ali lektorja, ki sodeluje pri tujem jeziku. Nihče nima nič proti temu. Vse, kar pomaga izboljšati šolski proces, je dobrodošlo. Res pa je, da menim, da to ni dovolj dobro zagotovljeno v vseh položajih. In da če gre za nekatere izjemne primere pri nekaterih ozko specialnih predmetih, kjer se pripravljavci, tako so me prepričevali, bojijo, da ne bomo dobili strokovnjaka, ki bi bil sposoben sodelovati pri tem, pač ne bo tako dober. Bo pa slovenski. Bo pa lahko sodeloval in bi se to dalo narediti. In naj pozornost pritegnem še k drugemu amandmaju. Zelo pomembno se mi zdi, da je vendarle priprava na mednarodno maturo časovno omejena na tretji in četrti letnik. Zaradi tega, ker v nekaterih primerih že gre za kombinacijo dveh principov. Principov mednarodne mature, v katero se vključujejo državljanke in državljani Slovenije in mednarodne mature, v katero se vključujejo državljani in državljanke, ki jim slovenščina ni materinščina in imajo po drugih zakonskih pravilih pravico do izobraževanja v tujem jeziku. Žal, ne vedno v svoji materinščini, ampak praviloma v angleščini ali francoščini. Ampak vendarle je to tudi do sedaj že zagotovljeno. Jaz vendarle upam, da bo pozornost sedaj toliko vzvalovana, da boste razumeli, v kateri smeri gresta amandmaja in kaj je pravzaprav bil namen. Ne neki anahronističen, ozko strokovno zagledan pogled, ampak ravno tisti, ki tudi s takimi določbami omogoča, da se ne samo ohranja, posebej poudarjam, kjer pa ohranja, ampak razvija in vzpostavlja vse tisto, kar nas bo kot odgovorne državljanke in državljane Republike Slovenije, ki so slovenske narodnosti, to zadržalo tudi v prihodnje. Hvala.
Hvala vam. K razpravi se je prijavil minister. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik državnega zbora. Poslanke in poslanci. Jaz se še enkrat zahvaljujem za načelno podporo skoraj vseh tudi k tej noveli. Kar se tiče amandmajev, bi želel poudariti, da jih vlada ne podpira. Recimo, amandma Liberalne demokracije gre v smeri ponovne uveljavitve nacionalnih preizkusov znanja kot pomembnega selekcijskega mehanizma. Med tem, ko oba amandmaja Socialnih demokratov mislim, da njihova vsebina je že ustrezno rešena v samem predlogu novele. Tako, da vlada ne bo podprla nobenega izmed teh amandmajev. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Ker vidim, da je želja po razpravi, pomeni, da odpiram novi krog za prijavo. Prosim vse, ki želite, da se prijavite. Besedo ima poslanec Branko Grims.
Hvala, ponovno za besedo. Še enkrat želim poudariti tisto, kar sem že v imenu poslanske skupine SDS v uvodni obrazložitvi. Zagotovo se v SDS, vsi dobro veste, kako tesne so naše povezave z velikim delom slovenske kulture, njenih ustvarjalcev, tudi osebne povezave. Tudi sam imam številne prijatelje med njimi. Zato se pomena slovenske kulture, slovenske narodne identitete in s tem tudi slovenskega jezika še kako dobro zavedamo. Ne samo vrednote, kajti slovenski jezik je že sam po sebi v naših razmerah vrednota. Ampak predvsem za to, da gre za ključni del naše identitete. Za tisto, kar kot svoje bogastvo prinašamo v Evropo, smo že prinesli v Evropo. Gre za to, da to v Evropi tudi ohranimo, da tej Evropi to ponudimo in da v tej Evropi to čimbolj bogatimo in razvijamo tudi v bodoče. Veliko je poti, po katerih se da doseči ta cilj. Naša ocena je, da je ta cilj, ki ga zagovarja gospa Potrata, zagotovo vreden spoštovanja. Nismo pa prepričani, da je to edina možna. Niti nismo prepričani, da je to najbolj pravilna pot. Iz tega razloga cenimo njeno delo. Izražamo vse spoštovanje za trud in oseben angažma, ki ga je vložila v te amandmaje, vendar glede na predstavljene argumente, glede na tališča vlade, pa tudi glede na vse razprave, ki so bile v teku sprejemanja zakona, s katerimi smo ta problem tudi po strokovni plati osvetlili z zelo različnih zornih kotov, za enkrat vendarle ocenjujemo v SDS, da je smiselno prisluhniti vladi in torej ohraniti obstoječe rešitve v predlaganem zakonu take, kot so. Hvala.
Hvala. Besedo dajem poslanki Marjetki Uhan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. V Novi Sloveniji tega amandmaja tudi ne bomo podprli. Pa ne, da ne bi znali ceniti slovenski jezik, ampak se nam zdi, da se to dobro ureja v predlaganem členu zakona. Izvajanje pouka v tujem jeziku naj ne bi bilo pravilo. Je tudi omejitev, da je 1/3, v kolikor se šola za to odloči in v kolikor šola oceni, da otroci ne obvladajo strokovnega besedišča, mora za to šola poskrbeti. Vsekakor pa bi predlogu poslanske skupine SD potem morala biti hkrati dva učitelja v razredu, kar pa se nam zdi nesmiselno. Mislimo, da je en učitelj dovolj. Šola pa mora skrbeti za to, da otroci razumejo besedišče. Hvala lepa.
Hvala. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo k 1. členu in dvema amandmajema poslanske skupine SD. V razpravo pa dajem 5. člen in amandma poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim za prijavo k razpravi. Za enkrat so prijavljeni trije poslanci. Besedo ima poslanec Rudolf Moge. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta amandma se nanaša v bistvu na matematiko, ki dejanja učencev, preden se vpiše, prelije v določeno število točk in to število točk. Potem omogoča naprej ali bodo sprejeti ali ne oziroma ali bodo lahko sledili svojim ciljem, ki so si ga zadali ali ne. Zaradi tega je merilo treba izbrati "con grano salies" z mero dobrega okusa in potem to merilo izbrati tudi tako, da bo omogočen z njim meriti celoten vzorec, ne samo nekaterih in da bo dostopno vsem in da bo nekako objektivno in da bo pošteno. Da je s temi merili bil križ v preteklosti, se kažejo že razne reakcije staršev, potem ko otroci niso bili sprejeti na določen zavod. Peticija gospoda Ostana, če poznate. Da z merili nekaj ni bilo v redu, kažejo tudi potem razlike med tistimi, ki so bili sprejeti oziroma odklonjeni, so bili učenci v gimnazijo, ki so imeli same odlične. Se pravi, same petice in so bili sprejeti nekateri, ki tega niso imeli. Ampak so z dodatnimi kriteriji potem prišli do vpisa. Zaradi tega bi jaz nekako poskušal to debato opreti na to, da poskušamo najti neko tako merilo, ki je objektivno do otrok, do staršev in ne nazadnje tudi ministra, kajti minister nosi tukaj največjo odgovornost. On bo na koncu izbral merila, da bo podpisal in on bo tisti arbiter, na podlagi katerega se bodo potem seveda v začetku šolskega leta poskušali učenci ravnati in pridobivati tudi še z dodatnimi aktivnostmi točke, ki jih bodo omogočale vpis. Brez dvoma je, da prvo merilo, to je merilo uspeha v šoli. Ni nikakor sporno. To se da meriti. Je za vse enako. Tukaj ni nobenih debat. Gre se pa potem za tisto merilo, v tistem drugem odstavku v 5. členu, ki pravi, kot dodatno merilo, gre se zdaj za dodatno merilo, pa se lahko upoštevajo tudi na drug način izkazana znanja in spretnosti, ki so pomembna za uspešno nadaljnjo izobraževanja. Vprašanje je zdaj, ne toliko kot izkazana znanja, ta se merijo na različnih stvareh. Seveda je tudi tukaj vprašanje, katera izkazana znanja ali znanja, ki so se merila v lokalnem okolju, ali znanja, ki so se merila v republiki. Ampak to bosta minister in strokovni svet lahko brez nadaljnjega določila. Po drugi strani gre pa seveda za spretnosti. Kako bomo zdaj merili spretnosti pri nekomu? Gre seveda kot je gospod direktor Mežan povedal, da je ta dodatek zraven za tiste, ki bodo šli na glasbeno šolo in ki bodo šli na umetniške gimnazije. Kako zdaj meriti spretnosti teh ljudi? Katera bodo tista merila? Ali bodo to njihovi d-eji ali njihova dejanja, ki so prej, ali bodo to klasični sprejemni izpiti, ki pride gor? Ampak tukaj gor. Veste, se pa lahko delajo torej velike krivice. Ali spada k enemu, za katere spretnosti bodo recimo pri tem športniku, ali bo to lokostrelstvo, atletika, plavanje? Bo to alpinizem? Bo to, kaj? Kako iz množice vsega tega izbrati tista merila, ki bodo za tega primerna? Ali pa na tistega, ki bo šel na glasbeno šolo? Petje v otroškem pevskem zboru? Petje, kaj jaz vem, na televiziji, petje ali bo ploščo izdal in tako naprej? Tako, da se tukaj pri tem, ko se te stvari izbirajo, lahko določajo različne, različne krivice? In mi smo seveda poskušali narediti to prvič, da bi se te spretnosti z našim amandmajem pač brisale, naj bi bila samo izkazana znanja, saj se tudi izkazana znanja, da nekaj znaš, dajo tudi na glasbenem področju na raznih tekmovanjih in podobno izkazati. Ampak stvar je takšna, da ta merila nikoli ne morejo biti stoodstotno objektivna. Ta merila ne morejo biti v enaki meri nikoli komu biti dostopna po istih vatlih, kot so drugim. Že dandanes, poglejte, da nekdo doseže uspeh na nekem smučarskem tekmovanju, pa se mu to šteje pri točkah, mora imeti, prvič, požrtvovalne starše, ki imajo ogromno denarja, da mu kupijo opremo in tako naprej. Tako da, kar se teh spretnosti tiče, je treba imeti neke predispozicije, ki jih nimajo vsi. In tu se lahko zgodijo določene krivice. In zaradi tega, če bo šlo kaj narobe, če merilo ne bo dobro v tem smislu, bo seveda vso odgovornost nosil minister in ministrstvo in bo nezadovoljstvo s strani staršev kot tudi nezadovoljstvo s strani javnosti. Po drugi strani se mi pa tudi zdi - kar je tudi kolega Klavora omenil -, da bi bilo pa dobro napraviti tudi eno restrikcijo meril za izkazana znanja. Kako bomo zdaj od njih zahtevali, naj prinesejo potrdilo za izkazana znanja? Če za ta izkazana znanja vzamete neko široko paleto, potem se lahko zgodi, da v tej široki paleti, prvič, niti vsi ne bodo mogli sodelovati, drugič bo ta paleta lahko tudi lokalno zožena, mogoče bolj na mestna jedra kot pa na vaška jedra. In lahko se tudi zgodi, da bo to izkazano znanje, kaj v to spada, zgolj presoja, prvič, strokovnega sveta, drugič pa ministra, in bi bilo bolje zakonsko napraviti restrikcijo teh izkazanih meril. Zato smo predlagali v amandmaju, tam v oklepaju, da bi se to v glavnem nanašalo na, tako kot ste imeli v amandmaju napisano, na nacionalne preizkuse znanja pa na ta tekmovanja, ki jih že vsi poznamo, ki so vsem dostopna. Seveda gre tu za merila, ne pozabiti, za gimnazijo, ne za strokovne šole ali poklicne šole. In ta merila, to dvoje meril, za nekega gimnazijca, ki bo šel kasneje študirat, katerega glavno delo bo opravljanje izpitov, ko bo zaključil srednješolsko izobraževanje, so več kot upravičena, da se z njimi seznani že prej, preden gre na tako šolo, ki mu ne bo dala končnih znanj, ampak bo šele neka priprava za naprej - da se ta merila, ki so tudi dokaj kvalitetna in dostopna vsem, v tem primeru uporabijo. Zaradi tega, spoštovani gospod minister, sem pač pričakoval, da bi vsaj v drugi obravnavi poskušali, če amandma v enem delu ni sprejemljiv, ta amandma podpreti, pa bi mogoče do tretje obravnave prišli do take dikcije, ki predvsem vam - ta zakon govori predvsem o vas, vi ste tisto jedro, okoli katerega se bo to izvajalo - ne bi povzročala sivih las.
Hvala. Besedo ima poslanka Majda Potrata. Izvolite.
Hvala. Iz svoje pedagoške prakse poznam izkušnjo, ki ni samo moja, ampak splošna, da navadno druga vstopna izobrazbena stopnja očita oni spodnji, da ni dovolj dobro opravila svojega dela in da učenci ali dijaki premalo znajo. Zato je težnja po tem, naj bo vstopna točka tista, ki določa, pod katerimi pogoji bo sprejemala dijake, ki je vse glasnejša, tako pri prehodu iz osnovne v srednjo, kot s srednje na visoko stopnjo zame nekolikan, vprašljiva. Nedavno sem prebrala v časopisu izsledke ankete, ki so jo opravili na neki srednji šoli, ko so preverjali znanje s katerim prihajajo osnovnošolci v srednjo šolo. In so podvomili v kakovost do tedanjega izobraževanja. In zato se mi zdi podpora temu amandmaju bistvena, ker so ti nacionalni preizkusi znanja upoštevani na drugi točki kot dodatno merilo. In zdi se mi, da če tako razmišljamo o tem, potem tega ne moremo izločiti preprosto zaradi tega, ker so merilo standardiziranega znanja. Vse drugo pa je bolj ali manj lahko tudi naključni nabor dodatnih znanj. Hvala.
Hvala. Minister se boste v razpravo vključili sedaj ali po zadnjem govorniku? Torej, dajem besedo še poslancu Ljubu Germiču.
Hvala lepa za besedo. Torej, če je bilo za mene v času, ko sem bil učitelj ali asistent ali pa ravnatelj, torej sem delal na področju vzgoje in izobraževanja, kaj pomembno je bilo to, da sem poskušal vedno ravnati tako, da ni bilo nobenemu povzročena kakršnakoli krivica. To se mi zdi izredno pomembno še pri mladih ljudeh, kajti s svojimi dejanji jih povzročimo, pri čemer pa se velikokrat tega niti ne zavemo. Zato je bilo za mene zelo pomembno vprašanje, da naj bodo vsi kriteriji, ki odločajo o tem uspehu, neuspehu, napredovanju, o čemerkoli čimbolj objektivni in korektni in splošno veljavni. Kajti, to je eno izmed zelo pomembnih načel, ki jih je potrebno v izobraževanju spoštovati. Ko danes govorimo o zelo pomembnem vprašanju, bi vas, gospod minister, spomnil, da nas je vse veliko besed o tem, da si želimo prijazno šolo, čim manj stresno šolo. In glede na to, da vemo, da je že samo preverjanje, ocenjevanje, torej da je veliko dogodkov v šolah, ki so bolj ali manj stresni, je eno izmed zelo pomembnih mejnikov. Torej, prehod iz osnovne šole v srednjo šolo je prav gotovo zelo pomembna odločitev, ki prav gotovo vključuje celotno družino, pa še širše okolje, da seveda je odločitev, prvič, prava. Drugič pa je, da je odločitev izvedena tako, da ne ustvarja nobenih občutkov neenakosti, neenakopravnosti med vsemi kandidati in kandidatkami, ki prihajajo iz osnovne v srednjo šolo. Seveda namen tega amandmaja je, da ministru, v tem primeru v tem obdobju ste to vi, nalaga z zakonom takšne okvire, ki tudi v tem ministru daje v odnosu do vseh, ki so v tem procesu, lahko objektivne odgovore. Objektivne korektne odgovore in odgovore, ki zagotavljajo enakopravnost in enakost vsem vključenim. In zato v tem smislu je ta amandma, da poskušamo v zakonu postoriti čim več, da odpravimo vse dileme in omogočamo vsa pravila igre na enakopraven in korekten način. Zakaj je to tako zelo pomembno? Kajti jaz prihajam iz ruralnega okolja, primestnega okolja. Če samo postavim kot en kriterij, recimo da ena šola opredeli kot spretnost recimo spričevalo ali pa obiske v glasbeni šoli, živimo v občinah, kjer glasbena šola je, in tam, kjer glasbene šole ni. In zelo potreben kriterij za to, da se nekdo lahko vpiše tudi v glasbeno šolo, je lahko tudi oddaljenost od same glasbene šole. Lahko je zelo pomemben kriterij tudi socialni status družine, v kateri se ta otrok nahaja. To je eden izmed primerov. Da ne govorim o drugih primerih, recimo na področju dodatnih spretnosti, recimo področje kulture in področje športa. Vi veste, da je danes za vključitev v aktivno športno udejstvovanje eden izmed vstopnih kriterijev tudi socialni status družine, kajti mesečno vlaganje v nakup opreme, v članarine v društvih, pomeni za družine enega izmed zelo velikih stroškov. In ali bodo potem, ko bomo dopuščali, da se bodo te spretnosti predpisovale po posameznih šolah, uveljavljali ta princip enakopravnosti, enakosti, ki bo vsem dopuščala enake možnosti. Seveda tukaj lahko govorimo še o vrsti drugih elementov, ki jih je potrebno preučiti prej, tudi na izkušnjah, ki smo jih imeli v zadnjih dveh letih, kajti vpisni pogoji od šole do šole so bili različni. In zanimivo je bilo dejstvo, da je ena šola, ki je razpisala drugačne pogoje kot druga šola, imela ene kandidate v prvem krogu, ki niso bili uspešni in so potem bili uspešni na drugi šoli v drugem krogu, pri čemer so bili pa dodatni, torej dodatni kriteriji, ki jih je šola razpisala, pa bili različni. Kar pomeni, da nek kriterij je veljal na eni šoli, ki pa potem v drugi fazi ni veljal na drugi šoli. To pač opozarjamo s tega vidika, da se zavedamo težavnosti problema, ki je pred nami, in odgovornosti, ki jo imamo. Zato predlagamo, da če ne drugače, naredimo vsaj še en krog razmisleka, da se sprejme ta amandma in lahko, kot je že bilo povedano, v tretji obravnavi korigiramo ta člen, če bi ugotovili, da so naši argumenti, ki jih danes tu predstavljamo, le toliko tehtni, da lahko besedilo dopolnimo. Zato predlagamo, da bi izpustili kriterij spretnosti in bi ohranili kriterij znanja, kot primer pa navajamo [[šolska tekmovanja, torej tekmovanja na področju znanja, ali pa nacionalne preizkuse znanja]] . Prepričan sem, gospod minister, da se vi zavedate tega problema in mi vam pravzaprav s tem amandmajem poskušamo nekako pomagati. Zato, da za vse, ki so vključeni v te izbirne postopke, zagotovimo enakopravne in brez krivic izvedene postopke, tako da bo šola res prijazna šola, čimmanj stresna. Da bomo omogočili, da bodo kriteriji za vpise dovolj dolgo vnaprej znani in čimbolj objektivni ter enaki za vse. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima minister. Izvolite.
Hvala za besedo. Hvala tudi za te razprave, ki so se začele nekoliko prej, kot sem predvideval. Pričakoval sem podobne razprave ob naslednjem zakonu, ki ga je predlagala Liberalna demokracija Slovenije. Kljub temu je prav, da se poskuša odgovoriti na ta vprašanja že sedaj. Dejstvo je, da imamo približno vsi enake cilje. To je kvalitetna in prijazna šola. Poti do njih pa so očitno nekoliko različne. Zagotovo ni moj namen, da bi karkoli poskušal že pri teh prehodih, o katerih govorimo, z osnovne na srednjo in s srednje na visokošolsko raven kogarkoli prizadeti ali pa delati krivico. Moderna družba temelji na načelu enakih možnosti in tudi na tem, da se maksimalno izkoristijo potenciali vsakega. Vendar potenciali vsakega, ne učenca ne dijaka, niso zgolj v znanju, niso zgolj tista znanja, ki se dajo meriti ali pa ocenjevati, temveč so tudi druge, kakor rečejo temu Angleži, "skills". In to dokaj široko razumejo. To so tudi veščine in spretnosti. In prav je, da se tudi ti elementi upoštevajo v tem primeru tudi kot merilo pri vpisu v šole, ki imajo omejen vpis. Na žalost je ta problematika vedno bolj pereča. Zato, ker imamo vedno manj dijakov. Demografski padec je na tem področju zelo hud in vedno manj populacije ta tematika dosega. Seveda pa, če se naredi ena krivica, je to že zadosten alarm za humano in socialno občutljivo družbo. Ampak vendar, vsa ta načeloma lepa izhodišča kot "vsi enake možnosti" zadenejo ob nek zid ali pa ob mejo možnosti. Če bi materialni in prostorski pogoji in druge kapacitete bile dovolj velike, potem tega omejevanja vpisov v nekaterih šolah pač ne bi bilo. Sedaj pa imamo pač situacijo tako, da je treba dijake, take, ki imajo same petice in če ne pridejo na neko šolo, omogočiti, da se vpišejo na naslednjo najbližjo šolo. To ne pomeni, da se sami odličnjaki ali pa petkarji niso mogli vpisati na gimnazije. Sploh ne. Mogoče ne na željeno gimnazijo, ampak to še ne pomeni, da ni take gimnazije nikjer relatvino v bližini. Sami dobro veste, dobro veva, da se nam je včasih nekaterim reklo vozači. Ker nismo imeli v vasi ali svojem mestu ustrezne šole, kamor smo se želeli vpisati. Torej, danes moramo bolj kompleksno gledati na učenca in dijaka, ne samo na njegovo numerično ugotovljivo znanje, ki ga izkazuje. Ampak tudi nekoliko širše, tudi njegove kompetence. Gre za drugačno filozofijo dojemanja prehodov, kot jih ima Liberalna demokracija Slovenije in pa vlada. Jaz mislim, da bo danes veliko priložnosti, da bomo lahko soočili argumente in potem videli kako bo. Hvala.
Hvala tudi vam. Še en krog razpravljavcev. Dovolite, da vidimo kako je s časovno komponento. Kolega Moge, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Res je, da so za nekatere starše otroci dragulji in da so izredno občutljivi za to kar se jim dogaja. In vedno je, velika napetost pri njih, preden se otrok vpiše in potem čakajo na ta rezultat. In če se ne doseže, potem se ponavadi dogaja, da ni nihče od njih kriv, ampak da je sistem tisti, ki jim je onemogočil, da bi dosegli želeni cilj. Zaradi tega bi poskušal še dodatno neke stvari povedati. Poglejte, gospod minister, prvič, mi o tem ne bodo več razpravljali v tisti točki, ki sledi, zaradi tega, ker bo vsaka poslanska skupina svoje povedala in bo točke konec. Edino sedaj je že možno o tem govoriti in v dialogu z vami poskušati utemeljiti, zakaj bi bilo to dobro za otroke, starše in ne nazadnje tudi za nas. Mislim, da govorimo o populaciji, ki se vpisuje na gimnazije, o kateri sem že govoril, kakšna je. Mislim, da za razliko od vas, gospod Klavora, jaz sem pač 20 let delal v šoli na tabli s kredo, se mi zdi, da je ta nacionalni preizkus znanja objektivno merilo, koliko je človek dobil v tej osnovni šoli. Po mojem mnenju, mogoče tudi malo uporabim eno izmed najbolj objektivnih meril. Ampak mi ne vztrajamo toliko na tem merilu, kot na tem, da bi poskušali ta člen, da bi ministru tudi pomagali pri njegovi izbiri, tako popraviti, da bi dosegli neenake možnosti, ampak da bi dosegli pravičnost in enakost pred zakonom. Strinjali smo se prej, gospod minister, da je spolzek teren določiti otroku kandidatu to spretnost. Gre se za gimnazijo. Kolikor sem jaz razumel gospoda Mežana, gre tukaj samo za dva sklopa znotraj gimnazij, kjer bi vi kot merila dajali spretnosti. To, kolikor sem jaz slišal, so v bistvu umetniške gimnazije, ki imajo umetniške oddelke in bi veljalo samo za te oddelke. In gimnazije, ki imajo športne oddelke. Dajali bi potem samo za te oddelke. Kajti, glasbene šole ne spadajo v ta kontekst in pač nekaj drugega za njih velja. Da bi šlo to v izogib temu in da ne bi bilo tukaj kakršnegakoli zlorabljanja, zakaj zdaj piše splošno, bi bilo vsaj dobro, če ste mislili tiste spretnosti. Ampak če ste zares mislili uporabiti kot merilo samo za ta dva tipa znotraj gimnazij, da bi zakon imel, recimo, takšno besedilo. Kot dodatno merilo pa se lahko upoštevajo na drug način izkazana znanja in [[...]] [[Nerazumljivo.]] Torej v gimnazijah z umetniškimi in športnimi oddelki, pa tudi izkazane spretnosti, se pravi, tako da bi se vedelo, da ta je za on del, kjer bi zares vi to potrebovali, ta pa je za drugi del. To je, recimo, ena izmed možnih rešitev. Ne vem, če je najbolj elegantna, ampak zakonu daje drugo dimenzijo kot zdaj, na podlagi katerega je to narejeno. Mislim, da zakon kot tak ne rešuje vprašanja pravičnosti in enakosti pred zakonom, kot enega od resnih vprašanj. Prav zaradi teh dilem, ki smo jih tukaj vzpostavljali s kolegico Potrato, Germičem in z menoj. Mi vemo, da imamo trenutno primer na sodiščih in da sodišča seveda sodijo po zakonih. In zdi se mi dobro, da bi imel minister tudi zakonsko zaščito, ko v takih primerih nastopa na sodišču, ne pa zakon napisan tako ohlapno, da se ga lahko na sto in en način vsakdo tolmači. Zaradi tega bi bilo dobro potem, zdi se mi, da je ta rešitev nedomišljena in malo nestrokovna, da ne zašli v težave, da bi bilo dobro zdaj v drugi obravnavi sprejeti ta naš amandma, ki smo ga predlagali. Vi pa premislite in v tretji obravnavi glede na premisleke oziroma glede na sugestije, ki smo jih tukaj imeli, zdaj namreč nič več ne moremo narediti, poskušate še vi izoblikovati amandma, ki bi vam določal, ko boste čez leto dni določali ta merila za vpis dosti bolj čisto situacijo in ki vam ne bi povzročal potem težav pri tem, ko boste ta merila določali in ko se bodo ta merila začela v praksi uporabljati. To je res namen tega amandmaja.
Hvala. Besedo ima poslanec Ljubo Germič. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, tudi jaz bi vas želel opozoriti, da danes ne bo velike prilike več, da bomo dosti govorili. Glede na to, da je naslednji zakon, ki se pravzaprav dotika te tematike, omejen v razpravi, glede na proceduro, v kateri fazi in na kakšen način se obravnava. Zato bi bilo smiselno, da tukaj opravimo malo več razprave. Tudi v smislu tega, kar je sedaj, kako je kolega Moge razumel gospoda sekretarja. Kajti, če takole razumemo, da imamo potem različne kriterije glede na tip gimnazije, potem bi se morali seveda drugače pogovarjati. Ampak besedilo tako kot sedaj piše, je, da mi imamo skupen problem, neodvisno od vrste gimnazij ali splošna ali umetniška ali športna ali kakršnakoli. Torej, govorimo o gimnazijah, kjer je omejitev vpisa. Tam postavljamo oziroma imate, boste imeli kompetence, da boste določili merila in v tretjem odstavku tega člena, ki ga mi dopolnjujemo, napišemo, kaj naj bo okvir teh meril, kjer postavljamo predhodna znanja. Torej, znanja iz predhodnega izobraževanja. Kot dodatno merilo pa se lahko vključijo tudi na drug način izkaza znanja in spretnosti. Jaz mislim, da govorimo o vseh tipih gimnazij in da govorimo o omejitvah, kjer pač omejitve bodo, kjer bo več kandidatov, kot je število razpisanih mest. Seveda tukaj je sedaj srž problema. Kajti, praksa je pokazala, da smo imeli v teh pogojih, ki so jih razpisali po samih gimnazijah, različne postavke ali vsebine, kaj je za neko šolo pač bilo potrebno. Kaj je za neko šolo zelo potrebno, je pa zelo pomembno, recimo, samo eden kriterij. Jaz sem ga prej omenil. Recimo, socialni status družine, iz katerega dijak izhaja ali pa oddaljenost od kraja bivanja pa do gimnazije, v katero se nekdo želi vključevati. To sta recimo dva pomembna elementa, ki bosta pogojevala to, kako se naj pripravlja na to, da izpolniš te kriterije. Kajti, v 9-em letniku torej v 9 razredu devetletke je prav gotovo nemogoče izpeljati vse to, kar bo recimo neka šola postavila kot pogoj. Ampak to je pravzaprav proces, v katerega se vključujejo otrok, družina in okolje, da bo lahko uspešno kandidiral na želeno gimnazijo. Jaz se lahko strinjam z vami, da je gimnazijski program v splošnih gimnazijah enak. Ampak, recimo, dodatne ponudbe, ki jih gimnazije ponujajo, so pa različne. To je pogojeno potem tudi s tem, kakšne so ambicije nekega dijaka, v kateri smeri želi, recimo, dopolnjevati tudi ob bi rekel tako imenovanem odprtem kurikulumu tudi še ostale zadeve. Zato je zelo pomembno, da tu postavimo popolnoma jasno sliko, jasna merila in da seveda, ker se šola od šole razlikuje, omogočimo vsem enakost, enakopravnost in vsem enake možnosti, o katerih tudi vi govorite. Med gimnazijami razlike obstajajo in bodo obstajale tudi ob dodatnih kriterijih, ki jih bodo gimnazije postavljale. Vprašanje pa se sedaj postavi: Ali bodo vsi kandidati imeli enake možnosti, da bodo izpolnjevali dodatne kriterije za tisto gimnazijo, na katere se želijo vpisovati, pa ne zato, ker ne bi hoteli, ampak zato, ker teh možnosti ne bodo mogli uresničiti? Tu je ta problem. Tukaj, ko govorimo o ožjem, torej o znanju, se nam zdi ta kriterij bistveno bolj korekten, bistveno bolj, če lahko rečem objektivno merljiv. Iz tega izhaja tudi predlog amandmaja, ki ga mi tukaj danes postavljamo. Kajti, praksa nas uči, da je bilo veliko veliko neprijazne in stresne situacije, ko so bile družine in otroci postavljeni v to situacijo. Zato, še enkrat gospod minister, dajmo mogoče najti toliko volje in poguma in mogoče tudi razuma, da si s sprejetjem tega amandmaja vzamemo možnost in čas, da v tretji obravnavi recimo naredimo takšno dopolnilo, katerega mislim pa, si ga vsi želimo. Saj si vsi želimo biti korektni, objektivni in brez krivic omogočati vsem tem, ki so na prehodu iz osnovne šole v srednjo šolo, vpis na želeno šolo. Upam, da bo. Ne samo zaradi zmanjševanja števila rojstev, ampak zaradi tega, da bo sistem tako zgrajen, omogočen vpis vsem v šolo, ki si jo želijo, in da s podporo temu amandmaju naredimo korak v tej smeri. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, poslanci! Glede na kvalitetno in korektno razpravo, navkljub temu, da je vladi Republike Slovenije, torej ministru zmanjkalo časa za razpravo, predlagam, da mu dovolimo 5 minut za odgovor, izpostavljen v povezavi s 5. členom in amandmajem. To bi bila sicer izjema, ki je v nasprotju s poslovnikom. Če bo kdorkoli izmed poslank oziroma prisotnih poslancev temu nasprotoval, tega ne bom naredil. V kolikor pa se z menoj strinjate, mu damo besedo. Minister, 5 minut. Izvolite.
Hvala lepa za to korektnost tudi vam. Spoštovane polanske in poslanci za to dodatno možnost in priložnost! Poslanec Germič se je dotaknil jedra problema, s tem ko je načel vprašanje bodoče reforme gimnazijskega programa, za katerega že sedaj približno vlada nek splošen konsenz.
Minister, dovolite, samo tehnika nam sporoča, samo sekundo, da uredijo tehniko, da se mikrofon zopet vklopi. Lahko prekinete. Imate besedo.
Torej konsenz o reformi gimnazije je takšen, da predvideva čim večjo odprtost kurikuluma, zlasti proti koncu srednjih šol, tretji in četrti letnik, da bi ta različnost gimnazijske ponudbe prišla čimbolj do izraza, da bi imeli čim več tipov šole. Tudi danes lahko rečemo, v praksi so si gimnazije zelo različne in poskušajo graditi že sedaj v obstoječih, v nekem obstoječem normativnem okolju kar se da svojo lastno identiteto in drugačnost. Samo po sebi je potem jasno, da so si tudi dijaki med seboj dokaj različni po svoji sposobnosti, pa tudi po svoji interesni usmerjenosti in po zanimanju. Sedaj, ko toliko opletate s krivicami, se lahko postavi vprašanje kaj je večja krivica, da je na gimnazijo, eno gimnazijo, recimo, umetniško, vpisan nekdo, ki ima večje število točk, ali nekdo, ki ima manjšo število točk pa afiniteto do nekega programa ali pa že določene spretnosti in veščine, ki jih pokriva ravno ta program? Vedno je treba paziti, ko se uporablja na sploh to načelo neenakosti in krivic. Ko sem prej govoril o drugačni filozofiji prehoda, še vedno mislim, da je najbolj pošteno in tudi funkcionalno za sistem v celoti, da imajo večjo besedo tisti, ki sprejemajo dijake ali pa kasneje študente. Danes sem imel zanimiv intervju, ko me je nek športni novinar vprašal, kako to, da pri nas prihajajo z neke fakultete študenti diplomanti, ki bi morali biti športno usposobljeni, pa, recimo, ne znajo igrati nogometa tam, kamor pač hodijo skupaj na rekreacijo. In to vprašanje bi lahko prineslo še katero drugo raven, kjer usposabljajo še za kakšen drug profil. Skratka, na prvi pogled dokaj čudno vprašanje, ki pa v sebi skriva bistvo problema: Ali fakultete oziroma tiste, ki sprejemajo učence in kasneje dijake, dobijo želeni profil ali pa imajo pri vpisu prednost tisti, ki so v tej vsesplošni gonji za čim večje število točk pridobili avtomatično prednost? Tu se postavlja vprašanje: Kaj je bolj pošteno in pravično za posameznike in pa za sistem v celoti? Zagotovo je za sistem v celoti bolj funkcionalno, da imajo tisti, ki sprejemajo, tudi kakšno besedo pri tem. In zato je popolnoma prav, da v skladu z načelom avtonomije omogočimo zavodom, tudi visokošolskim zavodom, da razpisujejo tiste spretnosti ali "skills", kompetence, ki imajo pač pri njihovem vpisu določeno prednost, vsaj en del. Tudi v letošnjih merilih, ki so veljavna, so NPZ-ji ostali kot neka oblika standardizacije znanj. So lahko. In tudi v tem zakonu, v tej noveli, ki jo danes sprejemamo, odpiramo vrata in tudi oni imajo pravno podlago. Ni treba posebej govoriti o NPZ-jih. Še najmanj primerno pa je, da v oklepaju našteješ dva, pa ostale izpustiš. Ta novela omogoča vse. Dopušča tudi to, kar si vi želite. Ne zapira in ne postavlja nobenih ovir reformi, recimo, gimnazijskega programa, ki je pred vrati oziroma o kateri bo to jesen zelo veliko govora in veliko energije namenjene. Skratka, želel bi, da ne predpišemo popolnoma vsega. Ni mogoče vsega predpisati. Še zlasti zato ne, ker nimamo, prvič, pred sabo enovite kasarne učencev in dijakov in nimamo enovitih kasarn oziroma zavodov. Imamo zelo različne. Zavodi se že sedaj razlikujejo med seboj po usmeritvah, gradijo lastno identiteto. So pač nekateri bolj družboslovni, naravoslovni in tako naprej. Nimamo samo športnih in umetniških gimnazij. In prav je, da omogočimo tem šolam to različnost in tudi dijakom, da se bodo lahko vpisali v tisti program in na tisto gimnazijo, ki jim je bližje. Hvala.
Hvala. Vidim še želje po prijavah za razpravo. Odpiram postopek. Prosim. Imamo dva prijavljena razpravljavca. Jaz prosim, da upoštevata, da minister nima več besede. K besedi vabim poslanca Rudolfa Mogeta.
Hvala lepa za besedo. Gospod minister, samo v premislek, ker ne morete več odgovoriti. Poglejte, če vzamete umetniško gimnazijo in sedaj postaviti na nacionalnem nivoju, kar tu piše, kriterije za spretnosti, igranje inštrumenta, [[...]] [[Nerazumljivo.]] Kaj pa kvačkanje? Mi smo znani po idrijskih čipkah. Znani smo. Treba je ogromno dela vložiti. Je to umetniško delo? Prirejamo razstave, smo sposobni. Koliko je takih stvari, ki se še dogajajo. In zato bi po mojem mnenju, gospod minister, bilo bolje, če bi te spretnosti naj si šole same v svojih internih pogojih, potem ko sprejemajo, dajo dodatne pogoje, tako kot sem jaz slišal. Daste njim več možnosti, vi pa vašo odgovornost in to, kar boste vi podpisali, lepo zložite na tisto, kar je neobhodno potrebno in kar je za vse nekako, bi rekel, dosegljivo in tudi nekako pravično kot glavno merilo za to, ali je človek sposoben pri omejitvi vpisa uspešno nadaljevati ali ni sposoben več uspešno nadaljevati. Zato bi v sled tega, kar ste vi povedali, in tudi kar mi pravimo, bilo dobro ta amandma podpreti in ga potem poskušati še glede na povedano v tretji obravnavi dopolniti tako, da bi pil vodo in da bi tem, ki se vpisujejo in tudi vam povzročal čimmanj težav.
Hvala. In zadnji razpravljavec je poslanec Ljubo Germič.
Hvala lepa. Gospod minister, izhodišče, ki ga imava midva, je različno. Vi poskušate oblikovati tipe gimnazij znotraj, recimo, splošnih gimnazij, ki bodo diferencirane, recimo, v neke specialnosti po tem, kaj se dodaja dodatno. Jaz pa pravim naslednje. Če nekdo, ki ni imel možnosti v primarnem izobraževanju in ne bo mogel izpolniti vsebine kriterijev, ki jih neka gimnazija predpiše kot specifike, pa bi mogoče on zelo sodil v to gimnazijo, kajti primeri obstajajo, ko ljudje ne morejo biti v športnih klubih, ki zahtevajo tako in tako zadevo, so pa, recimo, za športno aktivnost zelo talentirani in ne bodo mogli predstaviti kriterija, zato ker ne bo vključen v nek klub, ki zahteva tako ali tako finančno angažiranje, časovno angažiranje in, recimo, ne bo mogel v en sklop gimnazij, ki bodo različne druga drugi, ki bo recimo zelo poudarjala športno aktivnost. Govorim vam kot ravnatelj ene od gimnazij, kjer smo se zelo dosti pogovarjali o tem, kaj naj bo ta različnost. Povem vam, da so med dijaki in med družinami, med starši izredno velike razlike med tem, kaj lahko nekdo omogoči nekomu. Kajti danes pri 10. letih ga že v vseh klubih že prisiljujejo, da mora otrok trenirati sedem krat na teden, da mora trenirati 10 mesecev na leto in da v to moraš vložiti toliko in toliko, recimo milijonov. Ko gledam jaz, recimo, primerjavo med gimnazijami na mariborskem področju, so si precej različne. In nekdo, ki je imel možnost do 15. leta biti 10 mesecev vsako leto ali pa dva meseca vsako leto v tujini, bo imel bistveno več priložnosti, da se bo vpisoval v klasično gimnazijo, recimo, kjer je poudarjen ta segment, kot pa nekdo, ki tega ni mogel. In kako bo on dokazal recimo vse te spretnosti. Tukaj je moja poanta razprave. Vi izhajate iz gimnazije nazaj. Jaz pa izhajam iz osnovne šole navzgor. In tukaj mora biti enakopraven in enakovreden do vseh, ki se vpisujejo. Z vsemi specifikami gimnazije, ki se bodo pač uveljavljale in so že uveljavljene. Zdaj, recimo, na terenu se že ve, recimo, katera gimnazija na katerem segmentu daje bistveno več poudarka kot, recimo, drugi. In tudi to se v osnovnih šolah, ko se, recimo, to razporeja. Jaz pa govorim samo s tega stališča, da nekateri, ki bi si zelo želeli v neko gimnazijo, pa ne bodo mogli izpolniti tistih kriterijev, za katere pa mislijo, da bi kot tip gimnazije bili pravi kandidati. In tukaj bodo ti segmenti pač omejeni. To je poanta moje razprave. In zato se mi zdi razmislek na tej točki zelo tehten, zelo potreben. Kajti, če bomo posameznikom to naredili, da jim bomo onemogočili pravzaprav prehod na to gimnazijo, smo naredili že dovolj slabo rešitev. Zaradi tega, ker danes pač na te elemente tukaj opozarjamo in kljub vedenju na te element seveda bomo šli čez te rešitve. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 28. točki dnevnega reda. Opoldansko vodenje seje pa prevzema podpredsednik Klavora.
PREHAJAMO NA 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OSNOVNI ŠOLI, PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo predložil poslanec dr. Slavko Gaber. V zvezi s tem zakonom odbor za kulturo, šolstvo in šport predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Prehajamo na stališča oziroma predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič v imenu poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani vladni predstavniki, kolegice in kolegi! Naša poslanska skupina tega zakona ne bo podprla. Menimo, da je bistvo nacionalnega preverjanja v osnovnih šolah preverjanje znanja učencev in učenk z namenom pridobitve povratne informacije o kvaliteti izobraževanja. Takšna informacija je pa lahko realna le, če se učencem omogoči neobremenjeno opravljanje preverjanja znanja. Le na takih temeljih lahko učenci, njihovi starši, učitelji ter tudi država pridobijo relevantno informacijo o kakovosti znanja, posredno pa tudi informacijo o kakovosti samih procesov vzgojno izobraževalnega sistema. Menimo, da je v primeru omejenega vpisa na srednje šole potrebno določiti selektivne kriterije, na podlagi katerih bodo kandidati za vpis v določen srednješolski program tudi izbrani. Vendar smo prepričani, da nacionalno preverjanje znanja ni ustrezen instrument, na podlagi katerega bi se zbiralo točke za vpis in nadaljnje srednješolsko izobraževanje. Menimo tudi, da bi morala srednje šole same določati pogoje, ki bi jih ob vpisu morali izpolnjevati njihovi bodoči dijaki. Na primer, oprava sprejemnega izpita, vezanega na vsebino programa posamezne srednje šole. Le tako bi bilo zadoščeno kriteriju eksternega ocenjevanja kot nepristranskega, ki bi dopolnjevalo sedaj prevladujoče interno ocenjevanje. Na podlagi tega bi na primer na naravoslovno usmerjene srednje šole vpisali dijake, ki bi glede na rezultate sprejemnih izpitov nakazali nadarjenost za te smeri. Ocenjujemo tudi, da se zadnja leta vse preveč teži k izključno internim merilom za vpis v srednje šole. Podatek, da je letos kar tretjina celotne generacije končalo osnovno šolo z odličnim uspehom, nam govori, da je učni uspeh pri vpisu na najboljši gimnaziji popolnoma neuporabno merilo. Iz navedenih razlogov poslanska skupina DeSUS predlaganega zakona ne bo podprla.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Maria Pozsonec v imenu narodne skupnosti. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav ministru in sodelavcem. Za predlagano dopolnitvijo se spreminja le eden člen zakona o osnovni šoli. Dopolnitev zakona bo omogočila upoštevanje rezultatov zunanjega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole. S tem naj bi se odpravil dvom glede zakonske podlage za upoštevanje rezultatov nacionalnega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole in tako bodo zagotovljeni pogoji za pravičnost in poštenost v šolskem sistemu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Grims v imenu poslanske skupine SDS. Prosim.
Spoštovani, hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki tega zakona ne bomo podprli, podprli bomo sklep, ki ga je pripravil matični odbor, torej da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, razlog za to je preprost in ga bom povedal s preprostimi besedami. Zakon, tako kot je predložen, je naravnan izrazito konzervativno, vrača stvari nazaj na tisto, kar se je izkazalo kot za osnovnošolce stresno, neustrezno, slabo za naš šolski sistem, slabo tudi za našo prihodnost. Zaradi tega, ker je torej zakon naravnan tako izrazito konzervativno, po našem prepričanju ne zasluži podpore in bomo podprli sklep, da se zakonodajni postopek zaključi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudolf Moge v imenu poslanske skupine LDS.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi, lep pozdrav. S spremembami in dopolnitvami zakona o osnovni šoli, ki jih je državni zbor sprejel v zadnjem letu in pol, je bilo po nekaterih pravnih razlagah onemogočeno, da bi se rezultati nacionalnega preverjanja znanja še naprej uporabljali kot eno izmed meril v primeru omejitev vpisa. Takšne razlage so bile večkrat predstavljene tudi članicam in članom strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje. Do tega je prihajalo, čeprav 15. člen veljavnega zakona o gimnazijah določa, da se pri izbiri kandidatov za vpis v začetni letnik gimnazije upoštevajo zlasti njihovi učni uspehi v tretjem obdobju osnovnošolskega izobraževanja. Da bi odpravili vsak dvom glede zakonske podlage za upoštevanje rezultatov nacionalnega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole, predlagamo dopolnitev zakona o osnovni šoli. Pri tem opozarjamo tudi, da je strokovni svet za splošno izobraževanje ob obravnavi meril večkrat opozoril, da bi bilo treba rezultate zunanjega preverjanja znanja upoštevati pri pripravi meril v srednje šole z omejitvijo vpisa. Z dopolnitvijo zakona želimo omogočiti upoštevanje rezultatov zunanjega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole. Zakon uporabe zunanjega preverjanja kot kriterija za vpis, kadar imamo opraviti z omejitvijo vpisa, ne nalaga kot obvezno, ponuja ga le kot možnost. Pri podpori, ki jo izrekamo predlogu zakona, opozarjamo, da predlagatelj zakona poudarja, prvič, da želimo s spremembo zakona ministru omogočiti, da lahko, če se za to odloči, ko se je treba odločiti, kdo bi imel prednost pri vpisu na gimnazijo z omejitvijo vpisa, da določi, da je eno od meril ocena, ki je bila pridobljena po postopku, ki v največji mogoči meri izloča osebno presojo in kot taka povečuje preglednost in pravičnost izbora. Merilo je brez dvoma vsem dosegljivo in najbolj objektivno. Poudarjamo tudi, da je vpisni postopek za tekoče šolsko leto, tudi zato, ker ni omogočal izbire, ki bi temeljila na zunanjem preverjanju, povečal pritiske na učitelje, naj zvišajo interne zaključne ocene. Zato imamo sedaj ob zaključku osnovne šole, kot je bilo že povedano, več kot eno tretjino odličnjakov, kar je glede na naravno statistično porazdelitev pri ocenjevanju popoln nonsens. O tem nam poročajo šole, nam poročajo tudi starši; torej, pritiski se izvajajo. Naj sklenem. Poslanski klub LDS bo predlog zakona podprl z željo, da v naslednjem letu in v letih, ki bodo sledila, otroci, starši in učitelji ob zaključku šolskega leta in ob vpisovanju v srednjo šolo ne bi bili izpostavljeni nepotrebnim nejasnostim in pritiskom. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima gospa mag. Potrata, v imenu poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala. Zdaj še poseben pozdrav gospe direktorici, ki se nam je pridružila pri obravnavi tega zakona. Predlagani zakon sodi v sklop tistih zakonov, o katerih bi lahko rekli, da so nasledek neke negativne izkušnje v praksi. In zapleti ob uporabi meril za vpis v šole z omejenim vpisom v letošnjem poletju so narekovali, menim, da predlagatelju tega zakona, da poseže v veljavni šolski zakon o osnovni šoli s tem predlogom, ki obsega pravzaprav en sam vsebinski člen. Težava pri tem zakonu je, da je pravzaprav za vse tiste, ki so izpeljali spremembo v zvezi z vrednotenjem nacionalnih preizkusov znanja, sedaj težko podpreti nekaj, kar ima absolutno dober namen in na raven pravne regulative dviguje nekaj kar bi lahko bilo pravno sporno, če ostajajo nacionalni preizkusi znanja zgolj na ravni informacije, bi pa bili v nekaterih okoliščinah tudi uporabljeni kot dodatno merilo za vpis na šole z omejenim opisom. Verjamem, da ni absolutno objektivnih preskusov znanja, so pa boljši in slabši in zagotovo nacionalni preizkusi znanja za ugotavljanje standardov znanja štejejo med tiste, ki jih druge vrste preizkusov po kakovosti še niso presegle. Zato znova v poslanski skupini Socialnih demokratov obžalujemo odločitev, da so nekateri videli v nacionalnih preizkusih znanja zgolj podpiranje tekmovalnosti in storilnostne naravnanosti. Ugotovitev kakovosti znanja in standardov znanja je za razvoj šolskega sistema in za vplivanje na njegovo kakovostno izboljševanje nujno potrebno. Vprašanje pa je, koliko ima lahko ta povratna informacija v sedanji situaciji tudi daljnosežnih učinkov na tiste, ki devetletno šolanje zapuščajo. Ampak kot rečeno, o tem smo razpravljali ob nekem drugem zakonu, zato se mi zdi natančno branje predlaganega člena zakona bistvenega pomena. Tako da v prvem delu ta člen ostaja na ravni tistega, kar je tudi do sedaj v zakonodaji obveljalo, namreč da so dosežki nacionalnega preverjanja znanja dodatna informacija o znanju učencev. To se pravi, še vedno na ravni dodatne informacije je pa bistveno zapisano v nadaljevanju, ko pravi, da so lahko tudi eno izmed meril za vpis v srednje šole. S tem to merilo v drugem krogu, da tako rečem, dobi zakonsko podlago v zakonu, kjer bi to merilo moralo biti zapisano. To je v zakonu o osnovni šoli, kajti ne glede na ugotovitve, da se nam generacije osnovnošolcev, ki kandidirajo za vpis v srednje šole, zmanjšujejo, se utegnemo v prihodnje znajti tudi v situaciji, da bo kakšna srednja šola omejila vpis, pa to ta srednja šola ne bo gimnazija, tako kot se nam sedaj dogaja ali vsaj samo nekatere izmed gimnazij. Velik pritisk učencev je bil doslej, že kolikor iz prakse vem, recimo na srednji zdravstveni šoli pa tudi na vzgojiteljski šoli v preteklosti; morebiti pa še na kakšni pa zanje niti ne vem ta hip, ampak dejstvo je, da je umestitev tega merila kot dodatnega merila pri vpisu v šole z omejenim vpisom najboljša. Zato bo poslanska skupina Socialnih demokratov nasprotovala predlaganemu sklepu matičnega delovnega telesa, ki govori o tem, da zakon ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, ampak bo menila s svojo izjavo, da bi zakon bil primerna podlaga za nadaljevanje in da bi ga bilo dobro podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Marjetka Uhan v imenu poslanske skupine NSi.
Še zadnjič, lepo pozdravljeni. Danes predlagana sprememba zakona o osnovni šoli govori o uporabi dosežkov nacionalnega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole, in sicer kot merilo za vpis se lahko uporabijo le v primeru omejitve vpisa. Namen sedanjega nacionalnega preverjanja znanja je pridobiti informacijo o kakovosti znanja in s tem posredno tudi, kakšna je kakovost poučevanja in učenja, torej koliko znanja so otroci osvojili v osnovnem, obveznem izobraževanju pri slovenščini oziroma materinemu jeziku, matematiki in še enemu predmetu, ki ga predpiše minister. Vsekakor pa nacionalno preverjanje ni namenjeno selekciji dijakov za vpis v srednje šole, kot tudi ni namen preverjanja, da bi učitelji in otroci preveč bili usmerjeni pri teh predmetih v priprave na opravljanje nacionalnega preverjanja znanja in doseganja ocen za vpis v srednjo šolo. Zaradi tega v Novi Sloveniji spremembe zakona ne bomo podprli. Menimo, da v tem zakonu tudi ni prostora, da bi urejali kriterije in normative srednjih šol, le-te imajo svoje pogoje vpisa. Če pa bi se katera šola odločila, da rezultate nacionalnih preizkusov uporabi kot dodatni kriterij pri vpisu, pa tudi ne vidimo nič spornega v tem. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc v imenu poslanske skupine SLS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli, ki ga je vložil kolega Gaber, se nanaša le na eno spremembo. Cilj novele zakona je omogočiti upoštevanje rezultatov zunanjega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole. Naj takoj na začetku povem, da poslanci Slovenske ljudske stranke predlaganega zakona ne podpiramo. Razlogi za to so v veliki meri identični tistim, ki jih je v svojem mnenju zapisala vlada Republike Slovenije. Namen nacionalnega preverjanja znanja namreč ni selekcioniranje učencev za vpis v srednje šole, pač pa je v funkciji preverjanja znanja. Kot takšen je namenjen zlasti spremljanju kakovosti učnega procesa po posameznih šolah ter spodbujanju ukrepov šol za dvigovanje kvalitete poučevanja. Prepričani smo, da usmerjenost učencev zgolj na zbiranje točk ob koncu devetletke za vpis v srednje šole nima pozitivnih učinkov. Tisti, ki imamo otroke v gimnaziji, dobro vemo, da gimnazije vsa štiri leta pripravljajo dijake, zlasti na maturo in obenem pritiskajo nanje, da bi tudi posamezna gimnazija v povprečju dosegla čim boljši uspeh. Seveda je med gimnazijami in osnovno šolo pomembna razlika. Osnovna šola mora biti toliko bolj vzgojna, pa ne v kakršnemkoli smislu, ampak zlasti pri spodbujanju samostojnega in kritičnega razmišljanja učencev. Predlagano novelo sta na matičnem odboru podprla tudi Združenje ravnateljev osnovnih šol Slovenije in Sindikat vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture. Vendar pa je bila argumentacija podpore v tem, da bi sprejem predlagane novele zakona pomenil zmanjšanje pritiska staršev na ravnatelje in učitelje ob koncu šolskega leta zaradi ocen njihovih otrok. Ta argument se nam zdi absolutno nesprejemljiv. Iz prakse dobro vemo, da je le majhen delež staršev, ki pogosto tudi zelo nekritično pritiskajo na tak ali drugačen način, ker želijo boljše ocene za svoje otroke. Verjetno so dosti bolj problematični starši, ki pretirano pritiskajo na svoje otroke in pri tem ne upoštevajo njihovih dejanskih zmožnosti. Dober učitelj pa pritiskom staršev ne sme in ne more popustiti. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli sklep odbora za kulturo, šolstvo in šport, da predlagana novela zakona ni primerna za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. In končno ima besedo še gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav tudi v mojem imenu! Nova vlada je pravzaprav posegla tudi na področje osnovnošolskega izobraževanja. V tem mandatu smo se čisto na začetku srečali že s prvo novelo zakona o osnovnem šolstvu, pa z drugo novelo zakona, eden izmed ključnih dokumentov je nenazadnje tudi zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja. Spremembe tako v okviru prvega, torej zakona o osnovni šoli, kakor tudi drugega omenjenega zakona pa so pravzaprav pod taktirko te vlade, sprejema jo mimo oziroma ob nasprotovanju stroke. Konkretno - zakon o osnovnem šolstvu. Po letu in pol te vlade je minister Zver predlagal nov sistem preverjanja znanja. Ukinja ga po prvi triadi. Nenazadnje, nacionalno preverjanje znanja po zaključeni osnovni šoli je sicer obvezno, pa vendar, rezultati slednjega se ne upoštevajo praktično nikjer. In danes smo pred dejstvom, da ravno zaradi neupoštevanja nacionalnega preverjanja znanja srednje šole omejujejo vpis. Omejujejo vpis in ga bodo omejevale s sprejemnimi izpiti. To pa je ne samo velik korak nazaj, pomeni hočeš nočeš tudi dodaten pritisk na že tako obremenjene bodoče dijake. Tudi strokovnjaki, strokovni svet za splošno izobraževanje je večkrat opozoril, da bi bilo potrebno rezultate zunanjega preverjanja, torej nacionalnega preverjanja znanja upoštevati pri pripravi meril v srednjih šolah, tistih srednjih šolah, ki imajo omejitev vpisa. In to možnost daje današnja sprememba zakona. Ne gre za selekcijo, gre za možnost. Pa mi dovolite, da preberem 1. člen novele zakona. "Dosežki nacionalnega preverjanja znanja so dodatna informacija o znanju učencev, lahko pa so tudi eno izmer meril za vpis v srednje šole. Kot merilo za vpis se lahko uporabijo, torej se lahko uporabijo le v primeru omejitve vpisa." Ta sprememba zakona daje možnost. Koalicija je na odboru trdila, da morajo učenci k nacionalnem preverjanju znanja pristopati neobremenjeno. Razvrednotenim učiteljem je treba vrniti avtonomijo, zato naj srednje šole z omejitvijo vpisa same določijo merila za vpis po svojih potrebah in programih. Kje je potem neobremenjenost, sprašujem spoštovane kolegice in kolegi, v primeru tako imenovanih sprejemnih izpitov? Naj spomnim, v izogib slehernemu na pamet govorjenju. Na nacionalno preverjanje znanja se učenci v šolah pripravljajo sistematično. Na sprejemne izpite pač ne. In vas znova vprašam. Čemu potem služi obvezno preverjanje znanja, to nacionalno preverjanje znanja, ko pa nima dejansko prav nobene funkcije? Vlada navaja v obrazložitvi zakona oziroma zakaj zakona ne podpiram. Rezultati nacionalnega preverjanja znanja ne morejo v popolnosti zagotoviti natančnega razlikovanja med učenci. Ali to pomeni, da je težnja vlade v okviru že predlaganih in nenazadnje tudi napovedanih sprememb narediti v Sloveniji tako osnovno šolstvo, ki pa bo omogočilo takšno razlikovanje oziroma zagotovilo, natančno razlikovanje med osnovnošolci oziroma sistemi osnovnošolskega izobraževanja. Razlog, ki ga jaz vidim v tem kontekstu, je preprosti in dovolite, ga bom tudi jaz kot kolega pred menoj ponovila s preprostimi besedami. Sedanje vodstvo šolskega ministrstva želi sprostiti zakonodajo tako, da se bo uresničevalo kar je bilo načrtovano. In kaj je bilo načrtovano? Šolska politika je naklonjena, načrt je katoliška osnovna šola v vsako od šestih škofij. Bomo torej v sistem državnega osnovnošolskega izobraževanja dobili tudi nov sistem, se pravi katoliškega osnovnošolskega izobraževanja. Predlagana sprememba, ki daje možnost uporabe dosežkov nacionalnega preverjanja znanja pri vpisu v srednje šole z omejitvijo opisa v izogib sprejemnim izpitom, poudarjam, je pozitivna sprememba. In tej spremembi je naklonjena oziroma jo podpira tudi stroka, združenje ravnateljev osnovnih šol, sindikati vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture. Skratka, stroka podpira, vlada pa znova izniči oziroma nasprotuje tistemu, kar dejansko pravi stroka, da. V Slovenski stranki sklepov matičnega delovnega telesa ne bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, to je ob 12.55. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 12.55. Hvala.
Spoštovane poslanke in poslanci! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogu odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalne naprave, na desni strani vložene kartice mora goreti oranžna lučka. Prehajamo na 19. točko - glede te točke, zbor bo v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah opravil v četrtek, 2. novembra 2006, v okviru glasovanj. Glede 20. točke - zbor bo v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev opravil v četrtek, 2. novembra 2006, v okviru glasovanj. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o maturi, po skrajšanem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SLS in DeSUS k 2. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Glasovalo je 52 poslank in poslancev, za 48, proti eden. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma? Prosim. [[Ne.]] Ugotavljam, da v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Glasovanje teče. Glasovalo je 54 poslank in poslancev, za 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 27. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gimnazijah, po skrajšanem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Glasovalo je 55 poslank in poslancev, za 10, proti 45. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Glasovalo je 54 poslank in poslancev, za 8, proti 46. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine LDS k 5. členu. Prijava za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine teče. Gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Poslanska skupina bo ta amandma podprla, kar je normalno, saj ga je tudi vložila. Gre za to, da se pri merilih za vpis v gimnazije predvsem upošteva uspeh; dopolnilno, če pa morajo omejiti vpis, pa pravi zdajšnji zakon, da se bo upoštevalo tudi izkazana znanja in izkazane spretnosti. Menimo, da za gimnazijo izraz "izkazane spretnosti" ne zadostuje, kajti te stvari se ne da objektivizirati. Za to, da bo pa ta zakon zaživel in da bo pošten do vseh, je pa v največji meri odgovoren minister, nanaša se pa na veliko število vpisanih učencev in tudi staršev, ki so s tem povezani. Naš amandma bi omogočil, da bi minister na predlog strokovnega sveta Republike Slovenije za visoko izobraževanje določal ta merila tako, da bi se poleg teh stvari, ki se lahko dobijo iz učnega uspeha v letih, ko je učenec opravljal osnovno šolo, upoštevalo tudi dodatna, če bi bila omejitev vpisa, izkazana znanja bodisi na šolskih tekmovanjih, republiških tekmovanjih ali kjerkoli drugje, medtem ko pa te spretnosti v gimnazijo ne sodijo. Izkazane spretnosti prej sodijo v poklicne oziroma druge šole ali pa v glasbene šole. In menimo, če bi amandma sprejeli, bi lahko še v tretji obravnavi sprožili možnost, da bi se tem omejitvam, ki so bile navedene v razpravi v državnem zboru, izognili, in bi mogoče ta amandma, ker ga zdaj ni bilo mogoče popraviti, v še malo bolj korektni obliki dopolnili. Zato vas z namenom, da bi imeli zakon, ki bi bil pravičen do teh, ki se bodo vpisovali, in da bi bili vsi enaki pred zakonom, da bi to dopolnilo sprejeli, kajti boste videli, če bo besedilo ostalo tako, kot je, se bo praksa, ki je že sedaj, da imate vsaj en primer na sodišču zaradi teh meril, da se bo ta praksa v prihodnosti tudi nadaljevala. Zato bo Liberalna demokracija amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na točko o posameznih mnenjih. Gospod Cvikl, imate besedo.
Sam bom amandma podprl, ker ocenjujem, da je besedilo 5. člena, kot ga je predlagala koalicija, v tretjem odstavku preveč nedoločno. In dejansko lahko kot dodatno merilo minister si pač na ta ali on način domisli veliko dodatnih kriterijev. Vsi, ki imate ali imamo otroke, ki so prehajali iz osnovne v srednjo šolo oziroma v gimnazijo, vedo, kako stresna so ta obdobja. Ta stresna obdobja še dodatno komplicirati z drugimi merili, kot so predvsem učni uspeh predhodnega izobraževanja, z izjemo šolskih tekmovanj oziroma nacionalnih preizkusov znanja, se mi zdi, da je po nepotrebnem komplicirati. Zato predlagam, da se podpre ta amandma Liberalne demokracije, s katerim poenostavljamo in omejujemo ministra v domišljanju, katera znanja, na drugih način izkazana, in spretnosti so tiste, ki bodo določala, kako bodo osnovnošolci bili vpisani v prvi letnik gimnazije. Naredimo to, poenostavimo stvari za dobro naših otrok. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 42. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi niso bili sprejeti amandmaji, v tretji obravnavi ni možno vlagati amandmajev, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 3. (Za je glasovalo 53.)(Proti 3.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 28. točko dnevnega reda - obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli, po skrajšanem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Glasujemo. Začetek prijave. V imenu poslanske skupine. Še enkrat prosim za prijavo v imenu poslanskih skupin, še enkrat, prosim. Prijav ni. Glasujemo. Prijava teče za obrazložitev glasu v svojem imenu. Težko je voditi sejo pri takem mahanju z rokami. Bil sem jasen in glasen in to se pri prijavi ne dela. To je prvo. Drugič. Sprašujem še enkrat in začetek prijave za posamezno obrazložitev. Izvolite, prosim. Prijava teče. Besedo ima gospod Branko Grims.
Hvala za besedo. V SDS, kot sem poudaril že v uvodu, tega zakona ne bomo podprli iz preprostega razloga, edina njegova vsebina je vračanje nazaj na rešitve, ki so se izkazale v praksi, tako po strokovni kot po človeški plati, kot neustrezne, ki so pomenile velik stres za vse šolarje, in gre torej za izrazito konzervativno nazadnjaško rešitev, čemur v SDS nasprotujemo. Menimo, da so rešitve, ki jih je postavila slovenska vlada v zakonodaji, ki smo jo v tem mandatu že sprejeli, bistveno boljše, to govorim tudi kot oče treh otrok, od katerih bo kmalu prvič stopil v osnovno šolo, in zaradi tega bomo seveda glasovali za sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Cvikl.
Jaz bom govoril pa kot oče dveh otrok, ki sta že končala osnovno šolo, in bom seveda iz prakse nasprotoval predlogu sklepa, ker seveda menim, da velja slediti temu, kar je podprl tudi strokovni svet Republike Slovenije za splošno izobraževanje. Nasprotoval bom sklepu matičnega delovnega telesa, ki ga vodi gospod, ki je ravnokar pred menoj govoril, govorim to kot poslanec in govorim kot nekdo, ki je že šel čez to, tako da, gospod Grims, mogoče boste čez 10 let drugega mnenja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sam mislim, da je zakon vreden podpore, kajti tisti, ki smo spremljali procese vpisov v zadnjih dveh letih, smo lahko ugotavljali, kakšna je po zgledu sprememb, ki jih je uvedla ta vlada, prijazna šola, kako izgleda nestresen prehod iz osnovne v srednjo šolo; in danes, ko smo razpravljali o šolskem paketu, optimalnem paketu, smo tudi ugotovili, kakšen je že delež odličnjakov, odličnjakov, ki je nekako že tudi mogoče nenormalen, ki sam po sebi govori o tem, da je dodaten kriterij, torej zunanje preverjanje znanja, in kot možnost, torej ta zakon ponuja samo možnost, da se pojavi kot kriterij za vpis tam, kjer je omejitev vpisa, se mi zdi zelo smiselno, da takšen zakon podpremo. Kajti govoriti o tem, da gre za konzervativno obliko, in če se samo spomnimo, kolikokrat je bilo različno videti učence in dijake, ki so imeli isti odličen uspeh, prihajali so pa iz različnih šol; in možnosti uravnoteženja in uravnavanja in objektivne ocene pri ocenjevanju doseženega znanja, je prav gotovo lahko tudi možnost, kajti ta zakon ponuja samo možnost. Vi pa danes govorite tudi o tem, da niti te možnosti ne želite dopustiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudolf Moge. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Sam bom glasoval proti sklepu matičnega delovnega telesa, in sicer zaradi naslednjih vzrokov. Prvič - po enem in pol letu sprememb zakona o osnovni šoli so nastale težave pri vpisu, kar se soočamo v vsakoletnem vpisu, ko ta poteka in potem, ko se konča. Posledica tega so protesti staršev, posledica tega so - tudi zainteresirana javnost proti temu obrača in posledica tega je, da je strokovni svet za splošno izobraževanje ob obravnavi meril večkrat opozoril, da bi bilo potrebno rezultate zunanjega preverjanja znanja upoštevati pri pripravi meril v srednjih šolah z omejitvijo vpisa. Mi, torej mislim osebno, da je ta zakonodaja, ki je bila sprejeta, povzročila težave. To se je pokazalo. In bi bilo pametno to, kar zakon pravi, ne da je NPZ tudi sestavni del meril za vpis, ampak ta zakon pravi, da samo v primeru, če pride do omejitve vpisa, ne da je, ampak da je lahko tudi nacionalno preverjanje znanja eno izmed meril za vpis. To nacionalno preverjanje znanja do sedaj je bilo takšno, da mu po strokovni plati in tudi po pravičnosti nihče ni ugovarjal, mi ga pa kar tako z levo roko vržemo ob stran, potrošimo ogromno državnega denarja, da imamo ta nacionalni preizkus znanja, služi pa ne tudi enemu izmed svojih namenov, to je, da bi dobili enega izmed poštenih objektivnih kriterijev, ki je bil enak doseg za vpis v šole. Zato je več kot upravičeno, da bom glasoval proti sklepu matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 16. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 7. točke dnevnega reda, to je na tretjo obravnavo predloga zakona o davku na dodano vrednost. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Prijava za poslansko skupino, obrazložitev glasu teče. Gospod Ciril Testen, imate besedo.
Hvala za besedo. Jaz bom zelo kratek. V naši poslanski skupini bomo zakon podprli, podprli ga bomo zaradi tega, ker ta zakon omogoča izboljšave v tem smislu, da poenostavlja postopke. Zakon je tudi samo pravna osnova za vse tisto govorjenje, ki je bilo pri tej razpravi na ta zakon v zvezi s povišanjem eventualne davčne stopnje. Davčna stopnja se ne povišuje na osnovi tega zakona, ampak na osnovi zakona o izvrševanju proračuna, ki bo sprejeta, če bo potrebno šele za leto 2008. Mi smo prepričani, da te potrebe ne bo, zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sašo Peče.
Spoštovani prisotni! Po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke menimo, da bo predlog zakona o davku na dodano vrednost imel dvonivojsko posledico. Prvič bo to dvig davka na dodano vrednost, kateremu bodo podvržene vse osebe v Republiki Sloveniji v letu 2008. Kot dokaz temu je osnovni javnofinančni akt, to je proračun Republike Slovenije, ki v letu 2008 hočete ali nočete, žal pa je tako, že predvideva dvig proračunske postavke - 7.040 - prihodki iz naslova davka na dodano vrednost, v razmerju oziroma v višini povišanja DDV na nizki stopnji in v višini DDV na visoki stopnji. Ob tem pa dovolite, da izpostavim še razočaranje s strani Slovenske nacionalne stranke nad vladajočo večino, ki je po naši oceni brez argumenta, brez vsebinske razprave zavrnila tako amandma k 145. členu, v katerem smo predlagali izničenje možnosti dviga DDV. Po naši oceni primerjati boniteto, kot je bila opredeljena maloprej, torej poenostavitev postopkov v primerjavi s podražitvijo, ki se bo dotaknila slehernega izmed Slovencev, seveda tudi nas vseh, je nesprejemljivo. Ne smemo gledati poenostavitve v taki obliki, katere posledica bo podražitev vsega, kar kupujemo in s čimer menjujemo v naši družbi. Zato predloga zakona v Nacionalni stranki seveda ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Cvikl. Prosim.
V imenu poslanske skupine povem, da ne bomo podprli zakona, ker to ni zakon o DDV, ampak je zakon o dvigu DDV. Če bi se poslanci vladajoče koalicije pridružili našim predlogom in se pridružili zaklinjanju predsednika vlade ter gospoda ministra Bajuka, da v zakonu ni treba imeti možnosti za dvig, ker dviga ne bo, in bi v zakonu črtali 145. člen, bi zakon o dvigu davka na dodano vrednost lahko spremenili v zakon o DDV. Ker tega niste storili v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu, ker vlada ni bila pripravljena poslušati argumentov, ampak je samo že stoprvič povedala, da dviga DDV ne bo, danes pa sprejemate zakon o dvigu DDV. Ker je v zakonu 145. člen, zakonu nasprotujemo. V tem tednu smo sprejeli nekaj zelo neumnih odločitev. So legitimne, vendar so ekonomsko in z vidika pravičnosti razdelitve davčnega bremena napačne in, kot bomo, kot boste to v nekaj letih čutili, tudi politično neumne. Z zakonom o dohodnini, ki smo ga včeraj sprejeli, smo razdelili veliko davčno breme. Z zakonom o davku od dohodkov pravnih oseb bomo plačilo tega velikega davčnega darila mali skupini davčnih zavezancev naprtili gospodarstvu. Z zakonom o dohodnini smo vsem v Sloveniji, predvsem pa tistim, ki imajo najnižje plače, vzeli možnost davčnih olajšav. Olajšave smo vzeli tudi gospodarstvu. Zaradi tega bo prišlo do padanja gospodarske rasti, zaradi tega bo prišlo do težjega gospodarskega položaja podjetij in posledično do težjega življenja za stotisoče Slovencev in Slovenk. In z zakonom o dvigu DDV dajemo vladi možnost, da bo v letu 2008, tako kot je to že naredila, že poslala v državni zbor, dvignila DDV na 21 osnovno stopnjo in 9% nižjo stopnjo. Poslanci in poslanke vladajoče koalicije nosite to politično odgovornost, da vladi daste to možnost, in vlada je to celo izkoristila. Gospod Janša je v ponedeljek rekel, nismo predložili nobenega akta, ki bi vključeval dvig DDV. To je laž, akt se imenuje državni proračun za leto 2008 in vključuje dvig DDV na podlagi zakona, ki ga boste sedaj sprejeli. Temu nasprotujemo in to imenujemo dvoličnost, zakona ne bomo podprli. Predlagam, da tudi vi ne sprejmete zakona o dvigu DDV. Hvala lepa.
Glasujemo. Glasovanje teče. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 46, proti 18. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 8. točke dnevnega reda - to je tretjo obravnavo predloga zakona o davku na promet nepremičnin. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnemu telesu sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 62 poslank in poslancev, za 48, proti 6. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. točko dnevnega reda - to je na predlog zakona o davku na dediščine in darila. Vlada Republike Slovenije je v okviru obravnave navedenega predloga zakona predlagala, da se na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika zbora še na tej seji opravi tretja obravnava predloga zakona. Naknadno je bilo ugotovljeno, da je to možno, ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Obrazložitev glasu v imenu [[...]]Proceduralni predlog, izvolite, prosim. V proceduralnem predlogu ni obrazložitve. Glasujemo. Glasovanje teče. Ugotavljam, da je glasovalo 64 poslank in poslancev, za 46, proti 17. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 2. novembra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bosta vključena sprejeta amandmaja in člena, h katerima sta bila amandmaja sprejeta. Amandmaje k tema členoma lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 10. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o davku na vodna plovila. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Glasovalo je 63 poslank in poslancev, za 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 12. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o morskem ribištvu. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006 opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnemu delovnem telesu sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 13. točke dnevnega reda - tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi 5. odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo soglasno. [[Za je glasovalo soglasno.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 14. točke dnevnega reda - tretja obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, ki ste jih prejeli na klop. V razpravo dajem prvi amandma k 2. členu poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim. Proceduralno vprašanje.
Predsedujoči, moj proceduralni predlog je naslednji. V drugi obravnavi energetskega zakona je iz besed pooblaščene predstavnice vlade, državne sekretarke bilo povedano: "Vlada podpira amandmaje poslanskih skupin vladajoče koalicije, ki energetsko izkaznico opredeljuje kot nejavno listino." Amandma, ki je pred nami pravi: "Poslanci vladajoče koalicije menimo, da je energetska izkaznica javna listina." Predlagam glede na to, da seveda ni verodostojnega predstavnika vlade Republike Slovenije v obliki državnega sekretarja, državne sekretarke, ministra, predstojnika organa itd., da to točko zaradi pomembne spremembe med prvo, drugo in tretjo obravnavo prestavimo na naslednjo sejo državnega zbora. Poslanci vladajoče koalicije ste najprej zavrnili vsebinsko predlog vlade Republike Slovenije in ste javno listino spremenili v nejavno listino, potem smo vas seveda opozarjali, kaj to pomeni. Izglasovali ste, da to mora biti nejavna listina. Potem pa ste danes na podlagi, in hvala bogu, da je v tem državnem zboru še nekaj verodostojnih ljudi, na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe in še česa spremenili z amandmajem energetski zakon ponovno v predlog vlade. Vlade tukaj ni. Gospo državno sekretarko, ministra, kogarkoli bi z veseljem rad vprašal, kaj se je zgodilo od srede do petka. Zakaj je vlada ocenila in, predpostavljam, naročila vladajoči koaliciji, da spremeni vsebinsko amandma. Predvsem pa bi želel opredelitev vlade do amandmaja vladajoče koalicije v tretji obravnavi. Zato ni navadna tretja obravnava, zato menim, da morajo biti vzpostavljeni pogoji v skladu z 235. členom poslovnika, da tukaj so predstavniki, ki vlado lahko politično zastopajo, in da nam vlada pove, kaj je sedaj prav, javna, nejavna ali, kot je sedaj končno predlog, javna listina. Jaz predpostavljam, kot je bilo v sredo, tudi danes večina zelo težko spremlja to razpravo, bodisi v medijih bodisi poslanci tukaj. Vzemimo si čas, naj nam vlada da pisno mnenje na to, in potem o tem razpravljamo. Moj proceduralni predlog je, da to preložimo na eno od naslednjih sej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na proceduralni predlog gospoda Cvikla in na podlagi 74. člena poslovnika in glede na to, da je poslanska skupina LDS to predlagala, predlagam, da opravimo glasovanje o tem, ali tretjo obravnavo predloga tega zakona opravimo na eni od naslednjih sej. Vsaka poslanska skupina ima na voljo tri minute, da pove tudi svoje mnenje pred glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 34. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. Prosim, gospod Cvikl.
Predsednik, mislim, da je bilo nekaj poslanskih skupin, ki je želelo v skladu z devetim odstavkom 64. člena pojasniti, kako se bodo opredelile do proceduralnega predloga. Dovolite, da vam drug proceduralni predlog. Prosim, da ugotovite, da v skladu s poslovnikom ne obstajajo pogoji, v skladu z 235. členom, da točko nadaljujemo, točko prekinete, ko bodo zagotovljeni pogoji, se bomo k temu lahko vrnili. To, da ste pa poslanci vladajoče koalicije glasovali proti predlogu, ki je bil dan, zaradi, ne vem, katerih razlogov, bi pa vendarle bilo korektno povedati, kaj vas k temu vodi, bodisi vsebinsko ali pa da menite, da tu sedi gospa državna sekretarka - jaz je ne vidim.
Hvala lepa. Samo ugotavljam, poslovniški pogoji za nadaljevanje točke so. Zato nadaljujemo sejo. V razpravo dajem 2. člen in amandma k 2. členu. Gospod Milan Cvikl, prijavljeni ste za razpravo o amandmaju k 2. členu. Izvolite, prosim.
Predsednik, seveda je v skladu s poslovnikom tako, da vi tolmačite poslovnik na seji državnega zbora, in predpostavljam, da vi vidite, tako kot ostali poslanci vladajoče koalicije, da tu je legitimen predstavnik vlade Republike Slovenije. Predstavnikov vlade, bodisi v obliki ministra za gospodarstvo, ministra za okolje in prostor, državne sekretarke ali državnega sekretarja z obeh ministrstev, ki sem ju naštel, tukaj ni. Zato v poslanski skupini Liberalne demokracije ne moremo sodelovati pri takšnem delu državnega zbora.
Gospod Cvikl, dal sem vam besedo za razpravo o amandmaju k 2. členu. Izvolite, prosim, drugače vas bom moral prekiniti.
Ja, gospod predsednik, bom takoj končal. Lahko me tudi prekinete, vendar vam moram prej povedati, da ne moremo v skladu s poslovnikom nadaljevati razprave o amandmaju k 2. členu, ki spreminja vsebino energetskega zakona. Za to ne obstajajo poslovniški pogoji, zato ne moremo na tak način sodelovati pri delu državnega zbora. Če ne boste prekinili seje in zagotovili poslovniških pogojev, v poslanskem klubu Liberalne demokracije napovedujemo obstrukcijo pri delu državnega zbora. Na ta način državni zbor razpravljati o ključnem vprašanju, kako bomo v Sloveniji povečevali energetsko učinkovitost, in to ključno vprašanje je tudi eno od štirih ključnih vprašanj, ki jih gospod Janez Janša želi diskutirati z ostalimi evropskimi voditelji v času predsedovanja, pač ni nekaj, kar lahko razpravljamo, kot da smo, ne vem, v gostilni. Mislim, da obstajajo poslovniški pogoji, poslovniški pogoji zahtevajo prisotnost predstavnika vlade, ki je pooblaščen, predvsem pa tisto predstavnico ali tistega predstavnika, ki je v sredo rekel, da vlada podpira predlog, da to ni javna listina. In ne vem, če se vi lahko tako igrate s tem vprašanjem, mi na ta način pri delu državnega zbora ne moremo sodelovati. Gospod predsedujoči, če ne boste prekinili seje, napovedujem obstrukcijo v imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije.
Hvala lepa. Gospodu Cviklu v odgovor, preden dam besedo gospodu dr. Gantarju, ki je zaprosil za proceduralni predlog, oprostite, bi vam povedal samo to. Vsebinsko se strinjam z vami, da bi morali ob tej točki biti prisotni tudi predstavniki vlade. Vendar v poslovniku tega ne piše, da tako mora biti. In zaradi tega mislim, da je poslovniku v tem primeru zadoščeno. Gospod dr. Gantar, izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik.
Proceduralni predlog.
Proceduralni predlog bom dal, predlagam vam, da daste na glasovanje predlog, da se obravnava te točke v tretjem branju, vključno z amandmaji, opravi v četrtek, 2.11., ali petek, 3.11., na tej seji, in sicer v prisotnosti legitimnih predstavnikov ministrstva za gospodarstvo ali ministrstva za okolje in prostor, ker gre za obravnavo amandmajem. In predlagam, da to daste na glasovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obstaja možnost, da na podlagi prvega odstavka 65. člena poslovnika sprejmemo ta predlog gospoda dr. Gantarja oziroma da glasujemo o tem: da predlaga, da državni zbor opravi razpravo o tem členu, vključno s prisotnostjo predstavnikov vlade, tretjo obravnavo, v četrtek, to je 2.11., po končanem glasovanju. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala ena tretjina poslancev. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je bilo pri glasovanju 61 poslank in poslancev, za 57, proti 3. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog, da se ta točka prenese na četrtek, 2. novembra, sprejet. Prehajamo na nadaljevanje 15. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o notariatu. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me je zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih zakonov zakon neusklajen. Prijava teče. Gospa Darja Lavtižar Bebler, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Spoštovani zbor. Poslanski klub LDS tega predloga za spremembo zakona ne bo podprl, ker si z njim izvršna oblast in minister za pravosodje izrazito podrejata notarsko zbornico. Podprl tega zakona ne bo tudi zato, ker minister centralizira oblast in vpliv na tem področju. Ker si je minister zaželel degradirati notariat kot javno službo na raven vladne javne službe oziroma službe ministrstva za pravosodje. Predloga zakona ne moremo podpreti tudi zato, ker notarja vlada degradira na javnega uslužbenca, obenem pa mu širi njegov delokrog na področja, kjer je za kakovostno delo nujen pogoj visoka stopnja zaupanja stranke. Poslanski klub LDS torej zakona ne bom podprl, ker ne bo asistiral ministru za pravosodje in vladi, ki kar s sirkovo metlo pometa po pravosodju in temu bližnjih področjih ter si jih hočeta nedopustno podrediti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Samo Bevk.
Se odpovedujem. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Školč. Se odpovedujete. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 11. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 16. točke dnevnega reda - tretja obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah predloga zakona o prekrških. Državni zbor je v sredo, 25. oktobra 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi 5. odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je 48 glasovalo.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 17. točke dnevnega reda, to je na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju. Državni zbor je 25. oktobra opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom poslovnika zbora prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 21. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali v četrtek, 2. novembra, ob 9. uri. Še eno obvestilo. Takoj po tej končani seji se nadaljuje 28. nujna seja odbora državnega zbora republike Slovenije za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje v velikem salonu v prvem nadstropju.