[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 4. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Szilágyi György jegyző urak lesznek segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat; ezt követően, 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor; végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd részéről: „Elszabaduló egyenlőtlenségek, ordító igazságtalanságok, ide vezet a Fidesz perverz politikája” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Dr. Vinnai Győző elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Itt az ideje, hogy világosan beszéljünk a Fidesz perverz politikájáról, pontosabban az Orbán-kormány perverz újraelosztási politikájáról. Ugyanis már az Európai Bizottság friss országjelentése is arról szól, hogy Magyarországon az adók és támogatások rendszere Európában egyedüliként nemhogy csökkentené, de nagymértékben növeli a társadalmi egyenlőtlenségeket. Ez egyszerre sérti az emberek igazságérzetét, és veti vissza a gazdasági fejlődést is az Európai Bizottság jelentése szerint.A Fidesz perverz politikája tehát úgy osztja újra a jövedelmeket az emberek között, hogy a gazdagok még gazdagabbak, a szegények még szegényebbek legyenek. Adócsökkentés a jól keresőknek és a nagyvállalatoknak, adóemelés a szegényeknek. Hatalmas támogatások a felső középosztálynak és az óriáscégeknek, egyre kevesebbet érő támogatások a hónapról hónapra élőknek. Nézzük a személyi jövedelemadót! Az egykulcsos szja bevezetése azt jelentette, hogy a jól keresők adóját megfelezték, a minimálbéresek adóját pedig 15 százalékponttal megemelték. Nézzük a béreket! A minimálbér valóban emelkedett a 2010-es nettó 60 236 forintról 107 065 forintra, ez 78 százalékos plusz, persze a felét elviszi az infláció. De tudják, mi emelkedett még ennél is jobban? A minimálbér után az államnak fizetendő adók és járulékok összege, ez 34 212 forintról 84 525 forintra emelkedett, vagyis 147 százalékkal nőtt. Ennyit a munkát sújtó terhek csökkentéséről. S míg a minimálbér 60 ezerről 107 ezerre nőtt, a fideszes miniszterek fizetése 1,1 millióról 5 millióra ugrott. Amíg egy ápoló, egy nővér vagy egy kezdő tanár 120-150 ezer forintot visz haza, addig a fideszes Matolcsy György jegybankelnök fizetése 5 millió forint, azután, hogy a Fidesz éveken keresztül harsogta a 2 milliós bérplafonról szóló demagógiáját. Vagy nézzük a munkanélküliek helyzetét! Mi történik, ha valaki elveszíti az állását? A Fidesz rendszerében rekordalacsony ideig kapja az álláskeresési járadékot, utána jöhet a közmunka, és ráadásul elveszik a gyerekei után járó támogatásokat is, hiszen a gyerekek utáni adókedvezmény azt jelenti, hogy csak azoknak a gyerekét támogatják, akiknek van munkájuk. Ha elveszted a munkádat, a gyerekedet sem támogatja a Fidesz-állam. Ehhez képest például a párbeszédes Karácsony Gergely vezette Budapesten a munkanélkülieknek ingyenbérlet jár. Ez a különbség, hogy segítjük vagy tovább sújtjuk a nehéz helyzetbe kerülőket. Nézzük meg a társasági adót, a taót! Az adócsökkentés itt is a nagyvállalatokat segítette, 10 százalékpontos mínusz az óriáscégeknek, 1 százalékpontos csökkentés a magyar kkv-knak, tehát a multik és a fideszes oligarchák cégei alig fizetnek adót, különösen, hogy egyedi adókedvezményekkel is őket támogatják, ezzel kényeztetik őket. Közben, ha ezt a taót sem akarják befizetni, még mindig fordíthatják sportra, a Fidesz focijára, és így aztán nem marad elég pénz egészségügyre, tisztességes nyugdíjemelésre, szociális ellátásokra vagy oktatásra. És miközben a nagyvállalatok alig fizetnek adót, az emberek világrekord-magasságú, 27 százalékos áfát fizetnek be a költségvetésbe. Ezt az adóemelést is a Fidesz hajtotta végre. Van itt még valami, amit a szegények adójának hívnak, ez pedig az infláció. A Fidesz pontosan így is használja, elinflálja azokat a támogatásokat, mint például a családi pótlék, az öregségi nyugdíjminimum, a gyes vagy éppen a közalkalmazotti illetményalap, ezeknek az összege tíz éve, 2010 óta egy fillért sem emelkedett, az értékük harmadát elveszítették. Vagy nézzük meg a nyugdíjakat! A legkisebb öregségi nyugdíj még mindig a megalázó 28 500 forintos szinten áll, ehhez képest a legmagasabb nyugdíjak a Fidesz rendszerének, az új számításnak köszönhetően néhány év alatt az égbe repültek; 2014-ben még 870 ezer forint volt a legmagasabb nyugdíj, 2016-ban már 2 millió fölé került, mostanra egészen biztosak lehetünk benne, hogy 3 milliónál is többet visznek haza a fideszes luxusnyugdíjasok. Tehát a harmincszoros különbség hat év alatt több mint százszorosra ugrott, miközben idős honfitársaink nyomorognak, a szegénységi ráta körülbelül 4-ről 10 százalékra nőtt, a legmagasabb nyugdíjak pedig az egekben. És ha már a különbségek: miközben az átlagmagyar nem tud ötről a hatra lépni, a száz leggazdagabb vagyona a háromszorosára nőtt, de a legesleggazdagabb magyar, Orbán Viktor „pénztáros” Lőrincének a vagyona többezerszeresére nőtt tíz év alatt. Az Orbán-kormány tehát a felső tízezer és a nagyvállalatok kormánya, az urizáló fideszes luxusjobboldal kormánya, ami perverz politikájával csak növeli az igazságtalan különbségeket, éppen ezért fogjuk elkergetni 2022-ben. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. Dömötör Csaba államtitkár úr jelezte, hogy válaszolni kíván a kérdésre. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Önök itt az Országgyűlésben hétről hétre lesajnálják az ország teljesítményét, aminek egyébként a politikai mozgatórugóit én értem, de ettől még nem lesz igaz az összeomló országról szóló értékelésük. Most éppen azzal jönnek, hogy elszabadultak az egyenlőtlenségek. Az Eurostat adatai szerint, tisztelt képviselő úr, 2010 óta 1,3 millióval csökkent a szegénység kockázatának kitettek aránya, miközben a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya 23 százalékról 9 százalékra csökkent. Más megközelítésben: negyedére csökkent a mélyszegénységben élők száma. Ez egyébként, tisztelt képviselő úr, szoros összefüggésben van azzal, hogy már 840 ezerrel többen dolgoznak Magyarországon 2010-hez képest. Például a romák körében megfeleződött a munkanélküliség. Ezt kiegészíteném azzal, hogy ma már közel egymillió gyermek kap ingyen tankönyvet, a kormány kivezette a devizahiteleket, csökkentette az alapvető élelmiszerek áfáját, és fenntartja a rezsicsökkentést. Ami egyébként még az ország teljesítményét illeti, szeretnék felhozni pár példát, amit önök rendre, módszeresen kihagynak a felszólalásaikból. Mondjuk azt, hogy a magyar gazdaság növekedése nem először az uniós élmezőnyben van, 5 százalék körüli, ami az egyik legjobb mutató Európa-szerte, és szándékaink szerint mindenki számára érezhető. A nettó átlagkeresetek egy év alatt… [[Dr. Vadai Ágnes: Háromszáz forint egy kiló krumpli, arról beszéljünk!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is ellenőrizheti, a nettó átlagkeresetek egy év alatt 11 százalékkal emelkedtek. [[Dr. Vadai Ágnes: Az lehet, de a krumpli meg 40 százalékkal!]] Persze van még hova emelkedniük, de ez akkor is emelkedés. Ami épp ennyire fontos, hogy a munkanélküliségi arány 3,3 százalékra csökkent. Volt ez 12 százalék is, tisztelt Vadai képviselő asszony, abban az időszakban, amikor önök kormányoztak. [[Dr. Vadai Ágnes: Drága a krumpli!]] Szintén a megélhetési kérdésekhez tartozik, hogy a minimálbér megduplázódott. Ön bűvészkedhet itt azzal, hogy ezt megpróbálja elfedni, de attól még tény, hogy a minimálbér megduplázódott. [[Tordai Bence: Nem duplázódott meg!]] Mi véletlenül sem mondjuk azt, hogy ez elég, de azt sem mondhatják önök, hogy semmi. Most ami az önök konkrét javaslatait illeti, ha az ember megnézi, akkor tudunk azért pár dolgot; nem mindegyiket említem. Meg akarták emelni a személyi jövedelemadót. Megszüntették volna a CSOK-ot. Csökkentették volna a családi adókedvezményt. Meg akarták emelni a társasági adót. Bevezették volna a vagyonadót. Ez csak pár példa a megszorító terveik közül. És ha már Budapestet említette mint követendő példa örülök, hogy felhozta , a választási kampányban azt ígérték Budapesten, hogy minden nyugdíjasnak 20 ezer forintos fűtési támogatást nyújtanak. Minden nyugdíjasnak. [[11.10]] Ezt az ígéretüket megszegték, mert a támogatást most csak egy szűkebb kör kapja meg. Ha megpróbálnák az egészet letagadni, akkor álljon itt az idézet: a nyugdíjasoknak fűtési szezononként húszezer forint támogatást fogunk nyújtani. Karácsony Gergely, idősek világnapja, október 1., Kossuth rádió. Ebből nem lett semmi. Azt is ígérték, hogy a 14 éven aluliak számára ingyenes lesz a BKV ebből se lett semmi. [[Tordai Bence közbeszól.]] Nem lett belőle semmi! Arra is emlékszünk, tisztelt képviselő úr, ez már önt érinti, hogy félpucéran tüntetett egyszer a 3-as metrón, követelve a klíma beszerelését. Aztán Budapesten kormányzati lehetőséghez jutottak, a múlt héten megszavazták az idei költségvetést is, és kiszedték belőle a klímaberuházást. Kiszedték! [[Tordai Bence közbeszól.]] Úgyhogy, ha a jobb idő beköszöntével, tisztelt képviselő úr, legközelebb is félmeztelenül tüntet, akkor legyen szíves, Karácsony Gergely portája előtt tegye. Akár megteszi, akár nem, látszik, hogy elmúlt a kampány, és reptében megszegnek minden választási ígéretet, amit pár hónappal ezelőtt tettek. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A baloldali politikusok most már számos helyen felelős pozícióban ülnek, így van ez Budapesten is, és ez azt jelenti, hogy az önök munkáját egyre kevésbé az határozza meg, hogy mit mondanak, hanem egyre inkább az, hogy mit tesznek. És tudjuk, látjuk, hogy mit tesznek, és amit eddig tettek, amit tesznek, az nem fest valami szép képet, nem nyújt valami szép képet, egyáltalán nem új korszakot nyitottak, ahogy arra hivatkoznak, hanem gyakorlatilag egy retrópartit, a gyurcsányi éveknek szentelve, ám nem jó ezt végignézni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes és Tordai Bence közbeszól.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP részéről: „A kormánynak ennyit ér a tudás” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! 2014 óta nem változott a pedagógusbérek vetítési alapja. Az imént hallhattuk, hogy a minimálbér megduplázódott az elmúlt években, de mivel a pedagógusok bérének vetítési alapja nem változott, ezért 2019-ben egy pályakezdő, főiskolai diplomával rendelkező pedagógusnak mindössze a garantált bérminimumra kell hogy kiegészítsék a bérét. Tehát vélhetően a garantált bérminimumot keresi. Mára az oktatásban dolgozók az elmúlt évek megaláztatásai után fordulóponthoz jutottak. Már szinte minden módon megcsonkították a jogaikat a szabad oktatás és véleménynyilvánítás terén. Ma, 2020-ban ott tartunk, hogy egy intézménynek szinte beleszólása sincs abba, hogy mit és hogyan tanítson, és hogy a tanároknak nincs lehetőségük sem a tiltakozásra. Ezek a jogfosztott iskolák és tanárok azok, akik a magyar átlag szerint is megalázó fizetést visznek haza pályájuk legnagyobb részében. Szeretnénk, ha a kormány belátná, hogy itt nem elég egy kegyeleti 10 százalékos emelés. Valódi bérfejlesztésre van szükség, amely nem csak az éves inflációt követi. A bérek emeléséhez első körben szükség van a bérek átlaghoz fejlesztésére. Hiába mondja a kormány, hogy évről évre többet költ az oktatásra, GDP-arányosan alacsonyabbak a kiadások 2020-ban, mint voltak 2010-ben. Nem arra kell fókuszálni, hogy az EU-átlaghoz képest mennyit költünk az oktatásra, hanem arra, hogy itthon mire lenne szükség a fejlődéshez. Ha látom, hogy beteg a gyümölcsfám, akkor nem adhatok neki csak annyi gondoskodást, mint az egészségesnek. Elengedhetetlenül szükséges a pedagógusi bértábla minimálbérhez kötése, a diplomás minimálbér bevezetése és általuk a pedagógusi dolgozói szegénység felszámolása. Nem véletlen, hogy hatalmas a lemorzsolódás a pedagógiai karokon, és hogy a végzetteknek nagyjából fele áll csupán munkába. A pályakezdőknek járó havi nettó 140 ezer forintos fizetés illuzórikus vonzóerő abban az országban, ahol egy átlag budapesti albérlet havi 165 ezer forintba kerül. Vásárlóerő-egység szempontjából tanárfizetésben utolsók közt vagyunk az EU-ban, arról nem is beszélve, hogy a mesterképzés elvégzése után a befagyott bértábla miatt egy fillérrel sem kapnak többet a pályakezdők. De a társadalmi megbecsültség sem kárpótolja a bérbeli kiesést szegény tanári pályát választó csodabogaraknál. Az oktatás minden szintjén kevesebbet keresnek a tanárok, mint a felsőfokú végzettséggel rendelkező más munkavállalók. Ugyanez vonatkozik a pedagógusok munkáját közvetlenül segítő kollégákra ők még ehhez képest is aránytalanul kevés pénzt visznek haza. Mi fog egy friss pályakezdőt arra motiválni, hogy menjen el egy hátrányos helyzetű térségbe tanítani? Egyre rosszabb a helyzet ott a felzárkóztatással, és ha nem oldjuk meg záros határidőn belül a kiemelt juttatást az ilyen térségekben dolgozó pedagógusok körében, akkor hamarosan elveszítjük annak lehetőségét, hogy ezek a gyerekek valaha is felzárkózhassanak a jövőbeli kilátásaikat illetően. Ha nem nyújtunk kiemelt bérezést, szolgálati lakást, extra motivációt ezeknek a pedagógusoknak, mi gátolja majd meg az oktatás szempontjából szegregált szigetek létrejöttét az országban? De továbbmegyek: ha záros határidőn belül nem történik valódi bérfejlesztés, itt éveken belül nemcsak névleg nem lesznek pedagógusok az országban, hanem gyakorlatilag sem, hiszen ilyen megalázó körülmények közt pályakezdők sem lesznek. A pedagógusképzés színvonalának növelése kell. Nemcsak a pedagóguspálya megbecsülése romlott, hanem a munkakörülmények is. A bérfejlesztés bár alapvető, de nem csak erre lenne szükség egy XXI. századi oktatási rendszerhez. A cél az lenne, hogy minél jobb képességű tanulók kerüljenek az egyetemekre, akiket aztán meg tud fizetni az állam. Köszönöm szépen a szót.
Köszönjük, képviselő asszony. Rétvári Bence államtitkár úr jelezte, hogy kíván válaszolni a kérdésre. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Szerintem minden jóérzésű magyar polgár abban egyetért, hogy az oktatás területe egy olyan terület, amelyre különösen figyelni kell. Ezért ha ön is figyelemmel követte a kormánynak a különböző intézkedéseit, akkor azt látta, hogy 2010 után, amikor először lehetőség nyílt arra, hogy valamilyen ágazatban valamilyen érezhető béremelési programot elindítsunk, akkor az első ilyen a pedagógusoknak a béremelési programja volt, a pedagógus-életpálya, amely egy 50 százalékos béremelést jelentett többéves fokozatos, ütemes bevezetéssel. Hiszen mi is azt gondoltuk, amit ön is itt a felszólalásában elmondott, hogy a pedagógusokra külön figyelmet kell fordítani, ráadásul a pedagógusok 2010 előtt egy nagyon nagy megrázkódtatáson estek túl: azok, akikkel önök szövetségben indulnak a választásokon, 15 ezer pedagógust tettek az utcára. 15 ezer pedagógust tettek az utcára! Az ő bérüket kivonták az oktatásügyből, aztán ami még maradt ott bér a többieknek, abból is elvettek egyhavi bérnek megfelelő összeget. Akit tehát nem bocsátottak el, azoktól elvettek egyhavi bérnyi összeget, és több mint 300 helyen pedig meg is vonták a diákoktól a helyben tanulás lehetőségét. Ez volt tehát az a helyzet, ami után vissza kellett szereznünk valóban a pedagógusoknak is a bizalmát és a jövőképét, és ezért az első életpálya, amit ez a kormány beindított, 2013-ban a pedagógus-életpálya volt. Az egy 50 százalékos béremelés volt, de ennél többet is kínált mindenki számára, hiszen megteremtette a lehetőségét annak is, hogy valakik pedagógus I. fokozatból pedagógus II. fokozatba lépjenek, vagy mesterpedagógus fokozatot szerezzenek, vagy egyéb kutatótanári és más címeket szerezzenek. A minősítések száma, ha az összeset összevetem, amit az elmúlt években, az életpálya bevezetése óta a pedagógusok szereztek, akkor közelíti a százezret, és ebből a legtöbb, a többség pedagógus I.-ből pedagógus II. fokozatba lépett, és ez nemcsak egyfajta besorolásbeli előrelépést jelentett a számukra, hanem fizetésemelkedést is, 30-35 ezer forinttal emelkedett a fizetése ezeknek a tanároknak. A legutóbbi tanévben is 17 ezer olyan tanár volt, aki jelentkezett pedagógusminősítésre, és így nemcsak fokozatban lépett előre, de fizetésben is előrelépett. Az elmúlt ülésszakokon döntöttünk az intézményvezetőknek, az iskolaigazgatóknak a fizetésemeléséről. Sajnos, ezt az ellenzék nem támogatta itt a parlamentben. Ön itt felszólalt, tisztelt képviselő asszony, és azt mondta, hogy többet kellene keresni a pedagógusoknak, de akkor, amikor az iskola vezetőinek, igazgatóinak a fizetésemeléséről kellett volna dönteni, nem nyomta meg az igen gombot, és a képviselőtársai sem nyomták meg ezt az ellenzéki oldalon. Pedig nyilván szerintem ön szerint is fontos, hogy egy 400 fő feletti intézményt vezető, több mint 30 éve tanító, pedagógus I. besorolásban lévő, egyetemi végzettségű igazgatónak a bére mégiscsak ezáltal 142 100 forinttal emelkedni tud. [[11.20]] Egy 35 éve a pályán lévő, ezer fő feletti, tehát nagy iskolát irányító mesterpedagógus fizetése pedig akár 182 ezer forintot is emelkedhet e béremelés révén, amit a kormány bejelentett, önök viszont itt a parlamentben nem támogattak, képviselő asszony. Az is fontos, hogy külön ösztönzési keresetkiegészítésre is lehetőség nyílik maximum körülbelül 100 ezer forintos értékben. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem állt meg a kormány akkor, amikor az 50 százalékos béremelést több lépcsőben fokozatosan bevezette, hanem egy újabb 10 százalékos béremelésről is döntöttünk. Idén július 1-jétől fog ez bevezetésre kerülni. Ugyanakkor, ha a teljes évben nézem, hogy ez mennyi többletet jelent az oktatás számára, nos, ez mintegy 80 milliárd forintos többletbérfedezetet jelent, amit egy teljes évben most már még további többletként tudunk a korábbi pedagógusbér-emelésekhez hozzátenni. Ha megnézi, amire utalt is, hogy mekkora a különbség az oktatásra fordított kiadások esetében a 2010-es és az idei szám között, akkor azt látja, hogy körülbelül 660 milliárd forinttal költünk többet oktatásra, a fiatalok nevelésére, és ebből a legnagyobb rész, a legnagyobb többlet egy 335 milliárd plusz 30 milliárd, ami még a szakképzésben a mostani béremelésben benne van, s ez a béremelésekre fordítható keret. Így értük el, hogy egy pályakezdő, egyetemi végzettségű pedagógusnak, gyakornoknak a bére, amely valahol 129 ezer forint környékén volt 2010-ben, most már 102 ezer forinttal 231 ezer forintra emelkedjen, ami 78 százalékos béremelés 2010 és 2020 között. Vagy egy húsz éve dolgozó főiskolai végzettségű pedagógus, ami minősítette magát pedagógus II. kategóriába, ő 150 ezer forintot sem keresett 2010-ben, most 331 600 forintot kereshet idén a második félévtől kezdve, ami 122 százalékos emelkedés. De egy húsz éve dolgozó, egyetemi végzettségű pedagógus, aki szintén pedagógus II. fokozatban van, tehát minősítette magát az elmúlt években, ő 2010-ben 172 ezer forintot keresett, most 368 ezer forintot kereshet, ami 113 százalékos emelkedés. Természetesen egyetértek önnel abban, hogy nagyon sok más helyen is emelkedtek a bérek, de tisztelt képviselő asszony is láthatja, hogy míg korábban bércsökkenésről van szó, most már érezhető emelésekről van szó, és szeretnénk ezt a politikát a továbbiakban is folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a DK részéről: „Semmi nem lehet fontosabb a magyar polgárok biztonságánál” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a napirend előtti felszólalásom konkrét tárgyára térek, szeretnék valamit nagyon világosan leszögezni. A Demokratikus Koalíció nem azért kommunikál a koronavírus ügyében, mert pánikot akarnánk kelteni, erről szó sincs. A DK az elmúlt két hétben nagyon türelmes volt ebben a kérdésben a kormánnyal, mostanra azonban láthatóan kezd elfogyni az emberek türelme nem a mienk, az embereké. Az, hogy napi egy rendkívüli sajtótájékoztató helyett már kettőt tartanak, nem helyettesíti a cselekvést, a valódi védekezést, de még csak megfelelő tájékoztatást sem nyújt. Éppen ezért ismételten figyelmeztetni szeretném a kormányt: az ország és az emberek védelme elsősorban a mindenkori kormány felelőssége. A mi dolgunk viszont az, hogy ellenőrizzük és segítsük önöket ebben. S ahogy önöknek kutya kötelességük lenne az ország és az emberek védelme, úgy nekünk kutya kötelességünk az, hogy szóljunk, ha nem jól végzik el a dolgukat. Az, hogy a járvány immár nagyszámú megbetegedést okoz Olaszországban is, és egyre több európai országra terjed ki, új helyzetet jelent Magyarország számára is. Ebben egyetértünk. Azonban miközben komoly a veszélye annak, hogy a járvány eléri hazánkat, az emberek nem kapnak megbízható információkat a kormánytól a betegség jellegéről, a megelőzés módjáról, a megbetegedés vagy karantén esetén szükséges teendőkről, az információhiány pedig ebben az esetben az álhírek terjedésének használ, és komoly veszélyt jelent. Önöknek öt nap alatt nem sikerült létrehozniuk egy megbízható tájékoztatást nyújtó honlapot, miközben ezt bejelentették. Mi lesz itt, ha tényleg komoly baj lesz? Azt üdvözlendő intézkedésnek tartjuk, hogy az Olaszországból érkezőkre is kiterjesztették a repülőtéri hőmérséklet-ellenőrzést. Az ugyanakkor nyugtalanító, hogy semmilyen intézkedés nem történt az olaszországi fertőzött régiókból közúton érkezők ellenőrzésére. A következő hetekben több százezer Észak-Olaszországban dolgozó román vendégmunkás átutazása várható Magyarországon, akiket egyébként ellenőriznek akkor, amikor belépnek Romániába. Az meglehetősen furcsa helyzet, hogy a magyar-román határon van ilyen ellenőrzés, ugyanakkor amikor belépnek az országba, akkor nincs. S ne hivatkozzanak Schengenre, mert a schengeni rezsim megengedi járványveszély esetén a határellenőrzés ideiglenes helyreállítását. Ami még inkább aggasztó, az az, hogy az új helyzetben éppen azokra a háziorvosokra, mentőkre és a kórházakra hárulnak majd a védekezés legnagyobb terhei, akik évek óta eszköz-, pénz- és emberhiánnyal küzdenek. Márpedig ha baj van, akkor kevés lesz majd, hogy van eljárásrend, ha egyébként nincs eszköz, nincs ember és nincs kapacitás. Bár az illetékes szervek is elismerik, hogy új járványügyi helyzettel állunk szemben, a magyar kórházak nem kapnak érdemi segítséget a felkészüléshez és egyáltalán a normális működés fenntartásához. Évek óta verjük az asztalt, hogy nincs pénz a háziorvosi rendszerben, a mentőknél, a kórházakban. Mostanra a jelenlegi járványügyi helyzetben ez már olyan kockázatot jelent, amit nem engedhet meg magának a kormány, mert ez közvetlen fenyegetést jelent a magyarok életére és biztonságára. Ebben a helyzetben különösen fontos, ha már államtitkár úr említette, hogy az önkormányzatok is részt vegyenek a védekezésben. Ezt az ellenzéki vezetésű önkormányzatok megtették, elkezdték a felkészülést, csak önök ezt nem könnyebbé teszik, nem örömmel fogadják a segítséget, hanem az történik, mint a múlt héten, amikor Niedermüller Péter, Erzsébetváros polgármestere kért tájékoztatást a tiszti főorvostól, és önök megtiltották, hogy ezt a tájékoztatást megkapja. Hogyan számítanak innentől kezdve arra, hogy együttműködnek önökkel az önkormányzatok? Az önkormányzatok mindent meg fognak tenni, de az önök dolga lenne az, hogy együttműködjenek velük, és segítsék őket. Az emberek biztonsága azt is jelenti, hogy az anyagi biztonságuk is meglegyen, akkor is, ha a járványvédelem miatt nálunk is karanténintézkedésekre kerül sor. Ezért ma olyan törvényjavaslatot nyújtottunk be, amely azt garantálja, hogy ilyen esetben is megkapják az emberek a fizetésüket, hogy ne veszítsék el a munkahelyüket, és ne kelljen ebben a helyzetben még a sárga csekkek miatt is aggódniuk. Azt várjuk, hogy támogassák ezt a javaslatot. Természetesen tudjuk azt is, hogy ez pénzbe kerül. Ezért javasoltuk azt, hogy a kormányzati kommunikációra félretett irgalmatlan nagyságú összeget csoportosítsák át a koronavírussal kapcsolatos tájékoztatásra, felkészülésre és védekezésre, ott sokkal nagyobb szükség van erre, mint a Fidesz hazugsággyárában. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a magyar emberek pártján állunk, az ő érdekeiket képviseljük, az ő biztonságukat tartjuk a legfontosabbnak. Annyit kérünk, hogy a kormány vegye végre komolyan a felvetéseinket, azokat a kezdeményezéseket, amelyeket a szakemberek, a háziorvosok, a kórházak és az ellenzéki pártok megfogalmaznak. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni a kormány nevében.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én természetesnek tartom, hogy az ellenzéki pártok ott kritizálják a kormány lépéseit, ahol csak tudják ez a demokrácia egyik fontos jellemzője , ezzel együtt lehetnének olyan ügyek, amelyekben nem csak a saját pártpolitikai megfontolásaik vezetik önöket. Ezek közé tartozhatna a nemzetpolitika, a családok támogatása vagy éppen az újféle járványok elleni küzdelem. Sajnálom, hogy Gyurcsány Ferenc pártja ez alkalommal is a hisztériakeltésre használja a koronavírus kérdését, és csupán azért megy neki kormányzati intézkedéseknek, vagy azért hallgatja el azokat, mert azokat a kormány kezdeményezte. Szeretném önt arról tájékoztatni, hogy bár továbbra sincs Magyarországon diagnosztizált koronavírusos beteg, a kormány számos lépést tett a hatékony megelőzés érdekében. Felállt egy operatív törzs, amely folyamatosan vizsgálja a fejleményeket, és szükség esetén javaslatokat tesz és döntéseket hoz. A rendőrség végzi a határátkelőhelyek ellenőrzését. Ez igaz egyébként a repülőterekre is, ahol vasárnapig közel 5 ezer embert vizsgáltak meg. [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nem igaz!]] Az országos tiszti főorvos és a Népegészségügyi Központ végzi a kórházak és a háziorvosok felkészítését. Ők azok, akik az Egészségügyi Világszervezet, a WHO által javasolt eljárásrendet is működtetik. Ők üzemeltetik azt a telefonos zöldszámot is, amelyet az állampolgárok 024 órában hívhatnak. A Szent László Kórház biztosítja a fertőzött területekről érkezettek karanténban történő megfigyelését és ellátását. [[11.30]] Szeretném önt arról tájékoztatni, hogy jelenleg 16 fő van karanténban, mindannyian jól vannak, tünet- és panaszmentesek. Sokunk nevében szeretnék köszönetet mondani azoknak az orvosoknak, ápolóknak, rendvédelmi dolgozóknak, állami és nem állami alkalmazottaknak, akik az elmúlt napokban és ezután is azon dolgoznak, hogy a koronavírus Magyarországon a lehető legenyhébb következményekkel járjon. Magyarországon szeretném még egyszer hangsúlyozni továbbra sem diagnosztizáltak koronavírusos beteget, de figyelembe kell vennünk, hogy a vírus már a környező országokban is megjelent, és az egyik gócpontja a nem túl távoli Észak-Olaszországban van. Ami az egészségügyi kiadásokat illeti, ön talán utalt rá, szeretném elmondani, hogy az önök kormányzásához képest több mint 700 milliárdot költ ez a kormány egészségügyre. [[Dr. Vadai Ágnes: Leginkább ellopja!]] Ez sok mindent jelent [[Dr. Vadai Ágnes: Nem nagyon látszik a magyar egészségügyön!]] kórházi fejlesztéseket és többek között új budapesti szuperkórházat is [[Dr. Vadai Ágnes: Nem nagyon látszik, államtitkár úr!]] , ha önök nem gátolják meg. Ami a tájékoztatást illeti, szeretném önnek elmondani, hogy az operatív törzs már akkor felállt, amikor Európában még csak szórványos esetek voltak. A 28 pontos akciótervről a sajtó széles körben beszámolt, a kormány internetes felületein is megjelent. A Népegészségügyi Szolgálat, az emberi erőforrások minisztere, a belügyminiszter, a Szent László Kórház folyamatosan tájékoztatja a nyilvánosságot. A kormány internetes oldalain folyamatos a tájékoztatás. Mindenki érdeklődhet, ezt már említettem [[Dr. Vadai Ágnes: Zöldszámon, postagalambbal!]] , egy ingyenes zöldszámon. A Nemzeti Népegészségügyi Központ honlapján külön tájékoztatót talál az intézkedésekről és a tudnivalókról. A kormány a parlamenti szakbizottságban is beszámolt, Pintér Sándor belügyminiszter úr pedig hétpárti egyeztetést is összehívott. Én azt a jelzést kaptam, hogy akkor még ön a józanság pártján állt, és bizonyos intézkedéseket elismeréssel méltatott. Ami még a kommunikációt illeti, gyors kalkulációim alapján a kormány és a különböző egészségügyi intézmények az elmúlt napokban közel ötven, tehát ötven alkalommal álltak a nyilvánosság elé [[Dr. Vadai Ágnes: Csak beszéltek, de nem mondtak semmit!]] , adtak ki közleményt és tájékoztatták a nyilvánosságot. Tisztelt Képviselő Úr! Van még a koronavírus-helyzetnek egy vonatkozása. Ön is hallhatta tegnap, hogy a kormány felfüggesztette újabb személyek befogadását a tranzitzónákba. Erre azért volt szükség, mert a déli határokhoz érkezők közül sokan Iránból érkeztek vagy Irán érintésével érkeznek, márpedig Iránban egy gócpontról beszélünk, halálesetek is történtek, ezért többszörösen is indokolt az elővigyázatosság. Ezt azért hozom fel itt, tisztelt képviselő úr, mert ha önökön múlna, akkor határzár sem lenne és tranzitzóna sem lenne, és akkor egy olyan plusztényezővel állnánk szemben, ami gyengítené most a védekező képességünket. Úgyhogy ha eddig nem következett be, akkor a mostani eset talán ráébreszti önöket, hogy a határvédelem alapvető nemzeti érdek. [[Arató Gergely: Ezt mindig is tudtuk, képviselő úr!]] Tisztelt Képviselő Úr! Mindezt összefoglalva: a politikai célú hisztériakeltésre nemet mondunk, de bármely olyan együttműködésre nyitottak vagyunk, amely az ország biztonságát szolgálja. Akinek fontos a biztonság, számíthat a kormányra, és ebben a helyzetben, ha önöknek is számít a biztonság [[Dr. Vadai Ágnes: Támogassák akkor a javaslatunkat!]] akkor önök is számíthatnak a kormányra. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP részéről: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Csak szeretném előrebocsátani, hogy tudomásom szerint a drótkerítés a vírus ellen nem véd meg. [[Derültség az ellenzéki padsorokból.]] Ez az egyik dolog.A másik pedig, hogy a Népjóléti bizottság elnökeként szeretném felajánlani a kormánynak, hogy bármelyik bizottsági ülésre bármikor odajöhet a kormány képviselője, hogy tájékoztassa a parlamenti képviselőket, anélkül is, hogy azt napirendre tűztük volna. Arra szeretném kérni elsősorban Kontrát államtitkár urat, mert tudomásom szerint a miniszter úr önt jelölte ki a kapcsolattartónak [[Kontrát Károly: Így van!]] hogy lehetőség szerint komoly embert küldjenek oda, ne Bakondi Györgyöt. [[Moraj a kormánypárti padsorokból.]] Ez az egyik dolog. A harmadik dolog, hogy a múltkori meghallgatáson azzal kezdtem, hogy pánikra nincs ok, de aggodalomra, azt hiszem, van. Éppen ebből adódóan nyilvánvalóan látjuk, hogy nem bizonyos területeket foglal el a vírus, hanem alkalomszerűen, véletlenszerűen terjeszkedik a világban. Így ma már mondhatjuk, hogy három-négy nagyon komoly gócpont van, és ez a három-négy Kínán kívül helyezkedik el. Nézzék, a magyar határtól Veneto tartomány két-két és fél órás autóútra van, de Lombardia is három-négy óra alatt elérhető. Pontosan tudjuk, hogy a szomszédos országokban mindenhol megjelent a vírus, és az utazási szokásokat figyelve egyértelmű, hogy bármikor megjelenhet Magyarországon is, hiszen a cseheknél, az osztrákoknál és ma már a horvátoknál is nagyon komoly intézkedéseket rendeltek el. Tudomásom szerint közel 200 ember van Romániában karanténban. Ezek az emberek jellemzően Magyarországon keresztül utaztak el. Csak szeretném megjegyezni, hogy ez a hőkamerás vizsgálat tulajdonképpen szinte semmire nem jó, mert attól, hogy valaki lázas, még nem biztos, hogy vírushordozó, és lehet valaki vírushordozó úgy, hogy nincs láza. Apropó, Horvátország. Kérem szépen, a zágrábi kórházban különítettek el fertőző beteget, ez mintegy száz kilométerre van a magyar határtól. Azt gondolom, hogy ezt sokkal, de sokkal komolyabban kéne venni. Ahogy említettem, aggodalomra azért van ok. Borbély Ildikó képviselőtársam fog majd beszélni a kérdések során arról a kormányzati beszállítóról, aki olyan kézfertőtlenítőkkel látta el a MÁV-tól kezdve az állami hivatalokon keresztül a szociális intézményeket, amelyekben egyetlenegy dolog nem volt: fertőtlenítő. Azt gondolom, hogy ez sokkal komolyabb dolog annál, mintsem hogy ezzel ne foglalkozzunk. Engedjék meg, hogy néhány mondat erejéig idézzem egy nagyatádi háziorvos által elmondottakat. Nagyatád húsz kilométerre van a magyar-horvát határtól, amint az előbb említettem. „A háború első vonalában vagyunk, mert odatoltak bennünket, csak éppen fegyvert nem adtak, amivel védekezni tudnánk jellemezte a koronavírus kapcsán kialakult helyzetet egy nagyatádi háziorvos. Szerintem a hazai egészségügyi kormányzat egyelőre csak kommunikációban jeleskedik, mindenféle tájékoztatókat, helyzet- és feladatleírásokat küld a háziorvosoknak, ám a tárgyi és az anyagi feltételeket nem biztosítja. Előírták, hogy adjak a betegeknek szájmaszkot, de kérdem én, egy 1500 fős körzetet hogyan lássak el egymagam. Azon túl, hogy szerintem nem a saját pénzemből kellene megvennem a védőfelszerelést, lehetetlenség, amit kérnek, ugyanis nem lehet maszkot kapni. Ha valahol mégis feltűnik egy szállítmány, azonnal a kórházakba irányítják, ráadásul a klasszikus, műtéti maszk nem is jó semmire.” Kérem szépen, a hétvégén a horvát és a szlovén-magyar határon jártam, több gyógyszertárat felkerestem, egyetlenegy patikában nem lehetett kapni sem szájmaszkot, sem kézfertőtlenítőt. Azt gondolom, mégiscsak komolyabb dolog ez annál, mintsem hogy ne foglalkozzunk vele. Hallgattam a reggeli órákban a tiszti főorvos asszony sajtótájékoztatóját, ahol elmondta, hogy új eljárásrend van kialakítás alatt. Én ezt értem, csak ez az új eljárásrend a mára vonatkozik. Éppen ezért én is komolyan aggódom most már, hiszen itt eszközök, anyagi források kellenek és humán erőforrás kell ahhoz, hogy gátat tudjunk szabni egy ilyen betegségnek és egy ilyen járványnak. Várom megtisztelő válaszukat. Államtitkár úr, figyelni fogok. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Legelőször is engedje meg, hogy utaljak a február 27-ei hétpárti tájékoztatóra, amelyet Pintér Sándor belügyminiszter úr és Kásler Miklós miniszter úr vezetésével tartottunk a Belügyminisztériumban. Ott Harangozó Tamás, az önök pártjának képviselője elismeréssel szólt arról, hogy ez az egyeztetés létrejött, illetve azt is megemlítette, hogy ez a Belügyminisztériumban szokásos, hogy a fontos ügyekben egyeztetést és tájékoztatót tartunk. Meg is tette a javaslatát, az a kérés is elhangzott egyébként ezen a tájékoztatón, hogy a parlamenti pártok kapjanak naponta tájékoztatást az aktuális helyzetről. Ezt a tájékoztatást pénteken már kiküldtük, mind a hét parlamenti párt mindennap megkapja ezt a tájékoztatót, és arra kértük a parlamenti pártokat, hogy mivel a magyar emberek egészsége, a magyar emberek biztonsága nemzeti ügy és elsőrendű kérdés, ebben működjenek együtt, és minden javaslatot, minden olyan ötletet, amely a biztonságot segíti elő, köszönettel elfogadunk. Egyébként elmondom, hogy Stummer János, a Jobbik képviselője egy javaslatcsomagot adott át, amelyre a választ hamarosan meg is fogjuk adni. Köszönjük a képviselő úrnak. Köszönjük minden képviselőnek, aki nem politikai haszonszerzés céljából beszél erről a nagyon fontos kérdésről, hanem a magyar emberek biztonsága érdekében szól hozzá.Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Azt azért ne felejtsük el ismét hangsúlyozni, hogy Magyarországon nincs koronavírussal fertőzött beteg, ilyen beteget nem regisztráltak, és a rendszer, az operatív törzs, illetve még korábban az egészségügyi államtitkár asszony által kialakított eljárásrend, a kórházak tájékoztatása, a szükséges intézkedések megtétele megtörtént, és ez egy nagyon fontos eredmény. [[11.40]] Felkészültünk arra is egyébként, hogy mégis, mivel a környéken nagyon sok országban, a környező országokban ez a betegség már regisztrálásra került, akkor, ha Magyarországon lesz, regisztrálnak ilyen beteget, koronavírussal fertőzött beteget, akkor a szükséges feltételek megvannak annak érdekében, hogy ez ne terjedjen tovább, és a magyar emberek biztonságban legyenek. Azt is szeretném elmondani, hogy a Magyar Orvosi Kamara elnöke is jelen volt ezen a tájékoztatón, tehát a kórházak tájékoztatása megtörtént, a Magyar Orvosi Kamara tájékoztatása megtörtént. A háziorvosok is tájékoztatásra kerültek, a szükséges védőeszközök rendelkezésre állnak. Elmondom, hogy a büntetés-végrehajtás debreceni üzemében naponta 25 ezres kapacitású gyártósort indítottak útjára, ahol a fogvatartottak állítanak elő szájmaszkot, a gyártás folyamatos, két műszakban készülnek a termékek, és az alapanyag a további gyártáshoz is biztosítva van. Arról is szeretném önt tájékoztatni, hogy a koronavírus elleni küzdelemhez szükséges eszközök, egészségügyi és pénzügyi eszközök is rendelkezésre állnak. A magyar egészségügy felkészült, kitűnő orvosaink, kitűnő szakembereink vannak. Köszönet illeti az ő munkájukat, akik azért dolgoznak, hogy Magyarországon a magyar emberek biztonságban legyenek, és ezt a munkát éjjel-nappal végzik, a szükséges eszközöket a kormány biztosítja. 700 milliárddal több jut egészségügyre, mint az önök kormányzása idején; 91 kórházban történt felújítás, fejlesztés; több mint ezer új mentőautó állt szolgálatba; 18 százalékkal bővült a dolgozó orvosok száma, és ha önök nem akadályozzák meg, akkor az újbudai szuperkórház is megépül. A táppénzzel kapcsolatban a jogszabály világosan fogalmaz: a háziorvos dönthet arról, hogy táppénzre írja ki a beteget. Ebben az ügyben kérjük a magáncégek és a munkáltatók megértését is. Az operatív törzs már akkor felállt, amikor csak szórványos esetek voltak Európában. Magyarország együttműködik, a magyar egészségügyi kormányzat, a magyar egészségügyi szervek együttműködnek a WHO-val és az Európai Unió illetékes szervezetével. A 28 pontos akcióterv ismert, és ennek a végrehajtása folyamatosan történik. Azt gondolom, hogy a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a magyar emberek biztonságban legyenek, az ehhez szükséges anyagi feltételeket biztosítja. Szeretném elmondani, hogy a szükséges pénz is rendelkezésre áll, az egészségügyi személyzet erőn felül dolgozik, minden feltételt biztosítunk. A bv-ben a szájmaszkokat folyamatos műszakban gyártják. Arra kérek mindenkit, hogy akinek javaslata van úgy, ahogy a hétpárti egyeztetésen elhangzott , az tegye meg, hiszen minden javaslatot érdemben megvizsgálunk. Külön köszönöm azoknak a munkáját, akik már javaslatot tettek. Bízunk abban, hogy eredményesen tudunk föllépni, eredményesen tudunk dolgozni a magyar emberek biztonsága, a magyar emberek egészsége érdekében. Ezt kérjük önöktől is, képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik részéről: „Ezt mégis hogyan gondolták?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Nagyon örülök, hogy Kontrát Károly államtitkár úr azzal fejezte be az előző napirend előttire adott válaszát, hogy az ellenzéki pártoktól, frakcióktól is konkrét javaslatokat vár, például arra vonatkozóan, hogy a koronavírussal összefüggésben a problémákat meg tudjuk oldani, és közösen ezekre válaszokat tudjunk adni. Én is egy ilyen konkrét javaslattal élnék, és remélem, hogy a kormány többi tagja, a többi minisztérium is hasonlóan áll ehhez a kérdéshez.Hazánknak 2015 óta ugyanis nincs állami élelmiszer-tartaléka, vagy ha van, akkor azt nagyon jól eldugták és nem kommunikálják. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy egy krízishelyzetben, egy olyan helyzetben, amikor egyfajta pánikszerű felvásárlás következik be az élelmiszerek területén és ma ehhez állunk közel, és szerencsére elmondhatjuk, hogy ez a pánikfelvásárlási roham még indokolatlannak tekinthető, de bármikor eljöhet az az időszak, amikor egyrészt indokolttá válik, vagy pedig, ha nem is válik indokolttá, mindenképpen előidéz egy olyan helyzetet, amikor adott élelmiszerekből komoly hiány jelentkezik. Egy ilyen helyzetben bizony a multinacionális vállalatok aktuális raktárkészletein és az ő partnereik logisztikai kapacitásán múlik, hogy a magyar emberek hozzájutnake az alapvető élelmiszerekhez vagy nem. Sajnos, azt is el kell mondanunk, hogy hazánk e tekintetben rendkívül rossz, elmaradott állapotban van, hiszen Európában és a világ más részein is az állami élelmiszer-tartalék egy bevett, mindennapi gyakorlat. Ha csak az Európai Unió országait nézem, Ausztria, Csehország, Lengyelország, Horvátország, Bulgária, Románia, Franciaország, Norvégia, Svédország, Németország és Hollandia is kiemelkedő élelmiszer-tartalékkal bír. Ez alapján egyébként még elmondható, hogy Norvégiában, Szlovákiában, Dániában, Izlandon, Grönlandon, Cipruson és Spanyolországban is jelentős tartalékok vannak, és ezek hivatalos, Európai Unió által közzétett adatok. Magyarország ezen Eurostat-statisztikák alapján a sor végén, a legutolsó helyen szerepel. Egyébként az európai országok leginkább logikusan vizet, tésztát, lisztet, cukrot, búzát, grízt, étkezési olajat és tartós élelmiszereket tartalékolnak. Nálunk tehát mindezekről semmilyen információ nincs. Mindez egy olyan országban, ahol szerintünk teljesen jogosan elvárható lenne, hogy az emberek mindenkor hozzájussanak minőségi és megfelelő mennyiségű élelmiszerhez. Hogy korábban, amikor még vállaltan volt hazánknak élelmiszer-tartaléka, miből álltak ezek a tételek, azt pontosan nem tudhatjuk, hiszen már akkor is titokként kezelték, minősített adatnak nyilvánították. De miután a Fidesz-kormány, ahogy említettem, 2015-ben ezt lenullázta, a Jobbik azonnal felhívta erre a problémára a figyelmet, és 2016-ban egy törvénymódosítást kezdeményeztem a gyors és hatékony rendezésére. Akkor a Tartalékgazdálkodási Nonprofit Kft. menedzselte ezt az ügyet, azonban önök képesek voltak egy brókerbotrányba belevinni ezt a céget. Jól tetszenek hallani, a magyar nemzeti élelmiszer-tartalékot önök kockáztatták egy brókerbotrány keretében, de egyébként a napi működéssel is számtalan gond volt. Semmi másra nem használták ezt az állami kft.-t, mint hogy az önök oligarcháitól az el nem adható, silány minőségű gabonát felvásároltatták. Gyakran gombás fertőzéssel annyira szennyezett volt, hogy állati takarmányozásra is alkalmatlan volt, nemhogy nemzetgazdasági élelmezésre. El is jutottunk odáig tehát, hogy több mint ötmilliárd forint feletti veszteséggel zárt ez a kft. az éves működését tekintve, és már az Európai Unió is elkezdett vizsgálódni, így ahelyett, hogy szembenéztek volna a tényekkel, gyorsan felszámolták az egész kft.t és vele egyébként az állami élelmiszer-tartalékot is, pedig akkoriban még hangzatos szavakkal védték a rendszert. Idézem önöket: „Az állami tartalékolás szinte a világ valamennyi országában megtalálható. Megszervezését gazdaságpolitikai, természeti és műszaki kockázatok indokolják.” Mélységesen egyetértünk ezekkel a mondatokkal, javaslom, hogy ismét fogadják meg, és állítsunk fel egy ilyen rendszert. A felelősséget pedig egymás között dobálják: a Földművelésügyi Minisztérium elismeri, hogy korábban hozzá tartozott, de ma már nem tud és nem is akar ebben részt venni, és a Belügyminisztériumra keni a felelősséget, aki viszont úgy érzi, hogy a honvédelmi tárca kompetensebb az ügyben, aki szerint a Miniszterelnökség fogja majd össze ezt a kérdést. Tehát egy teljes káosz és érthetetlenség van ezen a területen. Én készséggel elfogadom, hogy bonyolult, összetett rendszerről van szó, amikor a vészhelyzeti tartalékolásról beszélünk, és azt is el kell mondanom, hogy a Jobbik mindig partner lesz abban, hogy az ország lakosait megvédjük, akár tömeges bevándorlásról van szó, akár olyan egészségügyi vészhelyzetről, mint ami most is fenyegeti hazánkat. Amit viszont a kormánynak sokkal hatékonyabban kell kezelnie, az a pontos kommunikáció és az, hogy legyen egy megfelelő minőségű és mennyiségű élelmiszer-tartalék, ha beüt a probléma. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr jelezte, hogy kíván válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy mi megértjük az emberek félelmét a koronavírussal kapcsolatban, és azt is fontosnak tartjuk, hogy a különböző kormányzati intézkedésekről rendszeresen és pontosan tájékoztassuk éppen ezért a sajtót és a közvéleményt. De határozottan óvnánk attól bármilyen parlamenti képviselőt és bármilyen politikai pártot vagy frakciót, hogy a koronavírussal kapcsolatos félelmeket kihasználva akarjon saját magának politikai előnyöket kovácsolni. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Attól óvnánk, hogy olyan témákat és olyan kérdéseket hozzanak a parlamenti nyilvánosság elé, amelyek elbizonytalanítják a magyar embereket, a magyar családokat, és ráerősítenek azokra a félelmekre, amelyeket megértünk, de azt gondoljuk, hogy jelenleg indokolatlanok. Engedje meg, hogy arról is beszámoljak önnek, hogy éppen a pénteki napon tartottunk az operatív törzzsel közösen egy olyan sajtótájékoztatót, ahol részletesen ismertettük részben az aktuális helyzetet, részben azokat a tényeket és azokat az információkat, amelyek rendelkezésre állnak Magyarországon a koronavírus-fertőzéssel kapcsolatban. [[11.50]] Világos és egyértelmű, hogy Magyarországon nincs jelenleg koronavírussal fertőzött személy, a védekezést ennek megfelelően kell szervezni. A magyar államigazgatás szervei felkészültek, és megfelelő módon működik az a védekezési mechanizmus, amelyik lehetővé teszi, hogy egyébként mindig a legszükségesebb intézkedéseket tudjuk meghozni. Az operatív törzs folyamatosan ülésezik, és folyamatosan hozza meg azokat a döntéseket, amelyek Magyarország biztonságához, a magyar emberek biztonságához szükségesek. Azt is el tudom önnek mondani, hogy a múlt héten is egyeztettünk a kereskedelemben érintett különböző szervezetekkel, szakmai szövetségekkel és a legnagyobb kereskedelmi láncok képviselőivel. Ezeket az egyeztetéseket pont a mai nap folytatjuk, és végigvesszük velük azokat a sajtóban is megjelent információkat, illetve megfelelő válaszokat próbálunk rá adni, amelyek arról szólnak, hogy megnövekedett a vásárlási kedv, és az emberek a jogos félelemből fakadóan tartós élelmiszereket megnövekedett mértékben vásárolnak. De, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy bár megértjük ezeket a félelmeket, mégis az a helyzet, hogy Magyarországon jelenleg az ellátásbiztonság minden szempontból megfelelő, hiszen mind a kereskedők, mind pedig a beszállítóik rendelkeznek azokkal a készletekkel, amelyek jelentős tartalékot jelentenek abban az esetben is, ha megnövekszik a vásárlási kedv, megnövekszik a lakossági igény. Azt mondhatjuk, hogy az elmúlt napok sajtóhírei és az önéhez hasonló, felfokozott és a nyilvánosság megvezetésére és félelemkeltésre is alkalmas megnyilatkozásai ellenére mégis a bevásárlási kedv nem jelentősebb, mint egy enyhébb karácsonyi bevásárlási kedv. Ráadásul egyértelműen azt látjuk, hogy a kereskedelmi partnerek, a kereskedelmi láncok felkészültek már egyébként a húsvéti bevásárlásra is, így emiatt is jelentősen nagyobb készletekkel rendelkeznek. Sőt, azt is el lehet mondani, hogy azért az elmúlt évek jelentős gazdasági teljesítményének köszönhetően a lakossági fogyasztás is megnőtt az elmúlt években. Így ennek a kiszolgálásához is hozzászoktak már a kereskedelmi láncok képviselői, és éppen ezért áruhiányról semmiképpen nem lehet beszélni. Az is világos tény, hogy ha bizonyos termékek esetében el is fogynak lokálisan, egyes területeken, egyes polcokról bizonyos termékek, akkor is rendelkezésre állnak a helyettesítő termékek, amelyekkel a fogyasztási igények kielégíthetőek. Tisztelt Képviselő Úr! Én határozottan szeretném visszautasítani azt az álláspontját, hogy a kormány nem kommunikál világosan és érthetően. A múlt héten is világosan és érthetően elmondtuk azt, hogy mi az aktuális helyzet a kereskedelemben, mi az aktuális helyzet az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatban, milyen intézkedéseket teszünk annak érdekében, hogy egyébként az ellátásbiztonság a közeljövőben és hosszú távon is fenntartható legyen. Másrészt azt is elmondhatom önnek, és ezt is hangsúlyoztuk már a múlt héten is, hogy a kereskedelmi partnereinkkel, a kereskedelmi szövetséggel folyamatos kapcsolatban vagyunk, és bármikor, amikor szükséges, akkor további intézkedéseket tudunk megtenni velük együttműködésben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Móring József Attila képviselő úr, a KDNP részéről: „Mert a legkisebb is számít” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A „Magyar falu” program hazánk legnagyobb, az ötezer lélekszám alatti települések fejlődését célzó és népességmegtartó erejét erősítő program, amelyet a kormány 2019-ben 150 milliárd forinttal támogatott. Ennek az összegnek a fele került odaítélésre pályázati kiírások formájában az önkormányzati, illetve egyházi kedvezményezettek számára. A másik feléből alsóbbrendű utak felújítására 50 milliárd forintot, valamint a falusi családi otthonteremtési kedvezményre 25 milliárd forintot biztosított a kormány. A falvak számára a „Magyar falu” program 100 százalékos támogatottságú pályázatai hatalmas lehetőséget jelentenek, hiszen nem kell rendelkezni önerővel. A pályázati hajlandóságból is jól látszik, hogy a „Magyar falu” program a helyi életminőséget javító intézkedésekre épít, valós igényeket elégít ki, és segíti a falvakban élők életminőségének folyamatos javulását. A 2002-2010 közötti kormányzati működés legfőbb vesztese a vidéki Magyarország volt, azon belül is elsősorban a falvak népe. A közszolgáltatások leépültek, óvodák, iskolák zártak be, közösségi közlekedési vonalak szűntek meg, a falvak önkormányzatai eladósodtak. Ennek az időszaknak nagy vesztesei voltak a falvakban, kisvárosokban működő helyi, jellemzően kisebb vállalkozások. Az elmúlt években azonban ezek a kisvállalkozások újra erőre kaptak, mára már nemritkán kapacitáshiánnyal küzdenek. Ugyanakkor a „Magyar falu” program támogatási összegei kisebb mértékűek, a falusi igényekhez igazodóan néhány millió vagy néhány tízmillió forintot tesznek ki. Így ezek a munkák kifejezetten kedvező méretűek a helyi vállalkozások számára. Miután pedig a pályázatok előfinanszírozottak, a települések azonnal ki tudják fizetni a vállalkozót, így a pénzükre sem kell várniuk. Tisztelt Ház! Örvendetes, hogy az idei évben is folytatódik, sőt bővül a „Magyar falu” program. A költségvetés idén is rögzíti, hogy legalább 150 milliárd forint jut a vidék fejlesztésére, de a kormány döntése értelmében további területekre, további útkarbantartásokra és falusi civil szervezetek támogatására is juttatnak pluszforrásokat, összesen 12,5 milliárd forint értékben. Azt már lehet tudni, hogy a „Magyar falu” programra idén legalább annyi forrás jut, mint tavaly. Tudni lehet azt is, hogy biztosan folytatódik a falusi családi otthonteremtési kedvezményprogram, illetve a falvakat a kisvárosokkal összekötő állami mellékúthálózat fejlesztése, valamint az életminőség javítását célzó helyi fejlesztések támogatása. Amíg a falusi CSOK kedvezményezettjei magánszemélyek, az állami úthálózat fejlesztésének kedvezményezettje az állami útfenntartó, az életminőség fejlesztését célzó pályázatok kedvezményezettjei pedig az önkormányzatok, továbbá a települési önkormányzati társulások lesznek. 2019-ben 50 milliárd forintot fordítottunk útfejlesztésre, ebből mintegy 400 kilométernyi útszakaszon indulhatott meg a munka, és az idén is legalább ennyivel kalkulálhatunk. Az idén pályázhatóvá válik a Falusi Civil Alap, amely a kevesebb mint ötezer lakosú településeken működő, ott székhellyel vagy telephellyel rendelkező civil szervezeteknek nyújt segítséget. Ez a keret ötmilliárd forint lesz, rendezvényekre és eszközökre lehet majd pályázni. Tudjuk, a civil szervezetek döntő szerepet játszanak abban, hogy egy helyi közösség élettel teli legyen. A helyi önkormányzatok, a képviselő-testületek és a polgármesterek mellett a civil szervezetek a helyi közösségek motorjai. Elég csak az önkéntes tűzoltó-egyesületeket, a sportegyesületeket, az ifjúsági klubokat, a nyugdíjasklubokat, valamint a lokálpatrióta szervezeteket említeni. Ezek a szervezetek, azon túl, hogy valamilyen speciális tevékenységet végeznek, szinte kivétel nélkül a helyi közösség fenntartásáért és életminőségének javításáért is tesznek, ezért indokolt további támogatást nyújtani nekik. Három pályázatot már meg is hirdetett a kormány az idei „Magyar falu” program keretében, ezúttal hétmilliárd forint keretösszegből lehet pályázni orvosi szolgálati lakás építésére, orvosi rendelők építésére és felújítására, valamint orvostechnikai eszközök beszerzésére. Az önkormányzatok számos új elképzeléssel rendelkeznek a jelenlegi lehetőségeken túl, elég csak a zsáktelepülések kinyitását célzó útépítési programot vagy a buszmegállók felújítását szolgáló kezdeményezések megfogalmazását említeni. A programban az országban mintegy 2800 település vett részt, a pályázók 82 százaléka kapott eddig támogatást. A vidéki emberek nevében szeretném megköszönni Gyopáros Alpár képviselőtársam, kormánybiztos munkáját, és kérem a kormányt, hogy az elkövetkező esztendőkben is tartsa fenn és támogassa a „Magyar falu” programot, hiszen így még a választókerületem legkisebb települése, a 41 főt számláló Libickozma is egy 15 millió forint értékű falubusszal gyarapodhatott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy a kormány nevében kíván válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormánya eltökélt a kistelepüléseken élők számának megtartása, növelése, az ő életminőségük javítása terén és ezzel összefüggésben általában a településfejlesztések iránt is. [[12.00]] E célkitűzések elérése érdekében 2019-ben indítottuk útjára a „Magyar falu” programot. A program, ahogy ezt ön is említette, legfontosabb célkitűzése az 5000 fő alatti települések népességmegtartó erejének növelése, úgy általánosságban a kistelepülési életforma erősítése és a vidéki lakhatási lehetőségek segítése. A program komplex megközelítést alkalmaz. Célunk a kistelepüléseken az életminőséggel összefüggésben megvalósuló hátrányok enyhítése, illetőleg olyan alapvető közszolgáltatások biztosítása, amelyek ahogy ön is említette a rendszerváltoztatást követően az előző kormányok elhanyagolt és rossz gazdaság- és településfejlesztési politikája miatt nem álltak rendelkezésre a legkisebb településen élők számára. Ezzel összefüggésben és ebből kifolyólag a kormány célul tűzte ki az egészségügyi ellátórendszer fejlesztését, az egészségügyi alapellátási rendszer eredményességének és hatékonyságának javítását, és azt szeretnénk, hogy ezen legkisebb településeket is érintő fejlesztések eredményeképpen mérséklődni tudjanak az egészségügyi alapellátás területi egyenlőtlenségei. A „Magyar falu” program sikerességét és létjogosultságát ha szabad ilyet mondani , azt gondoljuk, hogy a 2019-es adatok biztosítják. Több mint 58,4 milliárd forint hazai pályázati rendszerben nyújtott támogatási összeget ítélt meg a Miniszterelnökség, és a megítélt összegek kifizetése 2019-ben maradéktalanul megtörtént. 2797 település több mint 85 százaléka nyert legalább egy pályázaton. Ezek a pályázatok, pontosabban ezek a támogatások minden esetben vissza nem térítendő, 100 százalékos hazai támogatások, amelyek 100 százalékban előleg formájában kerülnek biztosításra. A 2019-es „Magyar falu” programban 22 darab pályázat szólt a kistelepüléseken dolgozó orvosok és egészségügyi dolgozók lakhatásának biztosításáról. Az orvosi rendelő alapprogramból a támogatott kérelmek száma 190 darab volt, míg az orvosi eszköz alprogramból támogatott kérelmek száma 783 darab volt. Azt gondolom, hogy ezek a felsorolt számok is azt bizonyítják, hogy szükség van ezekre a fejlesztésekre, és ezért döntöttünk úgy, hogy 2020-ban is folytatódnak az orvosi ellátással kapcsolatos programelemek a „Magyar falu” program keretein belül. A pályázatok ebben az évben több ütemben fognak megjelenni. Az egész program idén is 150 milliárd forintnyi támogatást tartalmaz. Ezeken az alprogramokon kívül beleértendők ebbe a mellékúthálózat fejlesztésére és a falusi CSOK-program támogatására elkülönült összegek is. Ezen pályázat útján megvalósuló alprogramok 40 milliárd forint költségvetési forrásának biztosításáról már döntött a kormány, az első pályázatok pedig már kiírásra kerültek. És ugyanúgy, ahogy 2019-ben, 2020-ban sincs az önkormányzatokkal szemben önerőelvárás, valamint az alacsonyabb adóerő-képességű települések előnyt fognak élvezni. Egy rugalmas, gyors pályázati elbírálási rendszert működtetünk. A beadásra 60 nap áll rendelkezésre, és 60, illetőleg 90 napon belül el is bíráljuk ezeket a kérelmeket. A pályázati kiírások az idén is ütemezetten fognak megjelenni. Az első szakaszban három alprogramot sikerült kiírni 2020. február 24-én. Ezek a kormany.hu oldalon megtekinthetők: orvosiszolgálatilakás-program, orvosi rendelők fejlesztése és orvosi eszközök beszerzése. Az ezekre az alprogramokra tervezett támogatási keretösszeg ebben az évben 7 milliárd forintot tesz ki. A pályázati felület március 25-én fog megnyílni, a pályázatokat pedig április 24-éig lehet benyújtani. Ezúton is bátorítanék minden érintettet a pályázásra, és köszönöm a képviselő hölgyeknek és uraknak a támogatást. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis Máté frakcióvezető úr, a Fidesz részéről: „Aktuális ügy” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Országgyűlés! Az aktuális ügy, hogy két hónappal ezelőtt még nem gondoltuk volna, hogy a migrációs nyomás mellett Európának egy olyan, eddig felmérhetetlen léptékű kihívással is szembe kell néznie, mint a Kínából induló koronavírus ügye. A jó hír az, hogy nincsen még Magyarországon érintettje a vírusnak. A rosszabb hír ennél, hogy elnézve a környező országok vagy a környékbeli országok tendenciáit, kicsi az esélye annak, hogy Magyarország el tudja kerülni azt, hogy legyen. A magyar kormány megtesz mindent, hogy megvédje a magyar emberek egészségét. A megelőző intézkedések a szakterületek tevékenységét összefogó operatív törzsön keresztül valósulnak meg, úgyhogy az első szó a köszöneté, ami a kormány gyors munkáját és az operatív törzs professzionalitását illeti. Magyarország nemcsak hogy követi és végrehajtja a WHO ajánlásait, hanem azon túlmenő intézkedéseket is tesz. Ennek keretében az operatív törzs egy 28 pontos akciótervet és intézkedéseket jelentett be. Ezek egyebek mellett tartalmazzák a határátkelők és a repülőtér szűrőmechanizmusait, a vasúti társaságok megelőző intézkedéseit, a védőfelszerelések gyártására vonatkozó feladatokat, illetve a különböző intézményi felkészítéseket; ezenfelül pedig a rendkívüli tájékoztatási rendet, amit szükség esetén életbe lehet léptetni. A parlamenti frakcióvezetőket a múlt hét csütörtökön egyeztetésre hívta a belügyminiszter. Ha mindannyian elfogadjuk, és a közös politikai kommunikáció az irányba mutat, hogy ez most az egyik legfontosabb, hazánkat is veszélyeztető probléma, akkor be kell hogy valljam őszintén, meghallgattam Arató képviselőtársam felszólalását, és nem értem a hangnemét, hiszen a Belügyminisztériumban ott voltunk jó páran az ő frakcióvezetője persze nem jött el, hiszen biztosan fontosabb dolga volt ennél , de Arató képviselő úr nem volt ilyen indulatos ezen a találkozón, és azt is megtudhatta, hogy mindenre, akár szóban, akár írásban, kaphat választ. Kicsit álságosnak, hovatovább ízléstelennek tartom, hogy a belügyminisztériumi egyeztetés békés, konstruktív hangnemben lement, itt pedig azt mondta, amit önök is hallhattak. Itt jegyzem meg, hogy éppen a Demokratikus Koalíció volt az, amely a tavalyi költségvetés alkalmával olyan módosító javaslatokat nyújtott be, amelyek az Országvédelmi Alapot megfelezték volna, és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szánt forrást pedig teljesen kinullázták volna. Azt is szeretném megjegyezni, hogy éppen Arató képviselő úr volt az, aki kimerítő választ kapott a belügyminiszter úrtól minden kérdésére. Ezt félretéve, kanyarodjunk oda vissza, hogy mégiscsak egy fontos és közös megoldásra váró ügyről van szó. Nekünk három dolgunk bizonyára van a magyar Országgyűlésben. Az egyik az, amiről a belügyminisztert is biztosítottuk az értekezleten, hogy szükség esetén az Országgyűlés bármilyen javasolt és meghozni kívánt törvénymódosítást kész napirendre venni, akár rendkívüli eljárásban, tehát sürgősséggel vagy kivételességi eljárásban. A második feladatunk az, hogy ne alakuljon ki pánik, különösen oktalanul ne. Ebben pedig óriási szerepe van minden politikai szereplőnek, a médiafelületeknek is egyaránt, és szükség van arra is, hogy a politika színterén se legyenek olyan bírálatok, amelyek alkalmasak álhírterjesztésre. Itt maga a másik probléma, amivel szemben fel kell lépnünk: az álhírterjesztés, a rémhírterjesztés ugyan most is bűncselekmény, és igaz, hogy a Nemzeti Nyomozó Iroda Kibervédelmi Főosztálya ilyen hálózatot, internetes hálózatot már felszámolt, de várhatóan ez a folyamat nem áll meg. Éppen ezért arra is fel kell készülnünk és a Belügyminisztériumot kérjük is, hogy vizsgálja meg annak a problémának a súlyát, és tegyen javaslatot a megoldására , hogy mennyiben terjedhet el ez a koronavírus-járvány fennállása alatt, és miként lehet ezt megfékezni. Ezt a bajt ugyanis nem tetézni kell, és rá is térnék a következő feladatunkra, ami várhatóan még akár az Országgyűlés elé is szükséges hogy kerüljön. Fel kell lépnünk azok ellen, akik nyerészkednek a hatástalan gyógyászati készítményeken, és nemcsak a hamis híresztelések, hanem a hatástalan gyógyászati készítmények, védőfelszerelések is legalább olyan károsak lehetnek, kihasználva egyébként az aggódó emberek egészségféltését. Többeknél ez a nyereségvágy alapján megjelenik. [[12.10]] És azt is szeretném önöknek zárásként hangsúlyozni, hogy minden politikai erőnek, minden médiafelületnek nemcsak hogy felelőssége, hanem feladata is, hogy az emberek megnyugtatására és a közös cselekvésre sarkalljon mindenkit. Erre kérjük a kormányt is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük szépen. Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy a kormány nevében válaszolni kíván.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ahogy az többször elhangzott itt már a mai nap folyamán, a kormány kiemelten kezeli a koronavírus-járványt, az operatív törzs folyamatosan működik, meghozza a szükséges intézkedéseket. Ahogy azt szintén a kollégák már említették, Magyarországon továbbra sem tudunk koronavírus-betegről. Nemcsak követni és végrehajtani szeretnénk a WHO, vagyis az Egészségügyi Világszervezet ajánlásait, hanem azon túlmenő intézkedéseket is kívánunk hozni a magyar emberek egészségének védelmében. Eddig sikeresen védekeztünk a koronavírus ellen, de arra is fel vagyunk készülve, ha a vírus megjelenik. Felhívnám arra is a figyelmet, hogy amellett, hogy a kormány cselekszik és megteszi a szükséges intézkedéseket, a magyar állampolgárok is sokat tehetnek a megelőzésért. Ezért arra is felhívnám itt a figyelmet, hogy a mellett a 28 pontos akcióterv mellett, amiről már korábban is volt szó, létezik egy 10 pontos felhívás is, amit a lakosság felé juttattunk el, és a lakosság irányába tettünk közzé. A legfontosabb: a kormány arra kéri a lakosságot, hogy ne utazzon fertőzött területekre, ha mégis megteszi valaki, akkor regisztrálja magát a konzuli szolgálatnál. Az operatív törzs folyamatosan figyelemmel kíséri a helyzetet, és ha szükség van rá, akkor további intézkedéseket fog foganatosítani. A rendőrség pedig ahogy az szintén elhangzott végzi a határátkelőhelyek ellenőrzését; a repülőtereken is automatikus a fertőzött területekről érkező utasok ellenőrzése. Az országos tiszti főorvos, a Nemzeti Népegészségügyi Központ folyamatosan, éjjel-nappal dolgozik, felkészítette a kórházakat és a háziorvosokat. A Szent László Kórházban 18 fő van jelen pillanatban megfigyelés alatt. Hazánkban egyébként 29 infektológiai osztály működik, az ágyak száma több mint 800. Az ellátás központja a Szent László Kórház. A Nemzeti Népegészségügyi Központ olyan laboratóriummal rendelkezik, amit Közép-Kelet-Európában egyedüliként nemzetközileg akkreditáltak; néhány órába telik megerősíteni az új koronavírus jelenlétét, ha ez bekövetkezik, vagy egyértelműen kizárni a fertőzést. A Külügyminisztérium a konzuli szolgálaton keresztül gondoskodik az érintett területeken lévő magyar állampolgárok informálásáról és szükség esetén megsegítéséről. Frakcióvezető úr is említette az ellátási kérdésekkel és a rémhírterjesztéssel kapcsolatos ügyeket. A kormány megérti az emberek félelmét a koronavírus-fertőzéstől és az ebből eredő élelmiszer-felhalmozást, de a szakértők szerint ahogy az szintén korábban itt elhangzott ez nem indokolt. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium kereskedelempolitikáért felelős kormányzati szereplő kapcsolatban áll a kereskedelmi szakmai szervezetekkel, folyamatosan tájékozódik az élelmiszer-ellátás helyzetéről, pánikra semmi ok. A jövőben pedig versenyhivatali eszközökkel lépünk fel a koronavírus-járványt kihasználó, rossz szándékú piaci szereplőkkel szemben. A fogyasztóvédelem megkezdte a tartós élelmiszerek és a kézfertőtlenítők árának és minőségének vizsgálatát annak érdekében ezt ön is kérte , hogy kiszűrjék a későbbi tisztességtelen piaci gyakorlatot. Elfogadhatatlannak gondoljuk azt, hogy valaki a koronavírus miatti aggodalmakon és a megtett intézkedéseken akar nyerészkedni. Emellett pedig folyamatos a rémhírterjesztésekkel kapcsolatos rendőrségi fellépés is. Az operatív törzs legutóbbi sajtótájékoztatója szerint a WHO magasról nagyon magasra emelte a koronavírus-járvány veszélyeztetettségi szintjét, de az ajánlásokban Magyarországot nem érintette. Eddig 125 mintát vizsgáltak meg a laboratóriumokban, a közúti határátkelőhelyeken több mint 400 embert ellenőriztek, a repülőtereken majdnem ötezret. Az információs zöldszámot csaknem 1433-an hívták, de az e-mail-címekre is több mint 605 levél érkezett. Az illegális migránsok zöme Iránból vagy Iránon keresztül érkezett. Ugye, Irán esetében 978 fő megbetegedéséről és 54 halálos áldozatról tudunk, éppen ezért döntött úgy Magyarország Kormánya, hogy határozatlan időre felfüggeszti új emberek beengedését a tranzitzónába, az ott lévő több mint 300 ember és az ország védelme érdekében. Szóba kerültek az ön felszólalásában is a maszkok. A maszkok rendelkezésre állnak, ahogy azt Kontrát államtitkár úr is elmondta, a büntetés-végrehajtás teljes kapacitásban gyártja a maszkokat. Ezek folyamatosan elérhetők a megfelelő helyeken, illetőleg a patikákban. Magyarország Kormánya a magyar emberek egészségi állapotát, egészségét nemzeti ügynek tekinti, mindent megteszünk annak érdekében, hogy a vírusmentesség továbbra is fennmaradjon, ezért minden támogatást, ami ezt a célt szolgálja érkezzen akárhonnan is , köszönettel fogadunk. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Most a napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Szimeon, bolgár nemzetiségi szószóló; Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP részéről; Gurmai Zita, az MSZP részéről; Z. Kárpát Dániel, a Jobbik részéről; Varga-Damm Andrea, a Jobbik részéről; Farkas Félix, roma nemzetiségi szószóló; Nyitrai Zsolt, a Fidesz részéről; Keresztes László Lóránt, az LMP részéről; Varga Zoltán, a DK részéről; Sebián-Petrovszki László, a DK részéről és Bana Tibor, a Jobbik részéről. Most, 12 óra 15 perckor elkezdjük az azonnali kérdések tárgyalását. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Sima kérdések!]] Bocsánat, a sima kérdések tárgyalását, igen. Bocsánat! Tisztelt Képviselőtársaim! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „SZÜKSÉGES, DE NEM ELÉGSÉGES! AVAGY NÉHÁNY SZÓ A PEDAGÓGUSBÉREK BEHARANGOZOTT EMELÉSÉRŐL…” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti meg a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg, hogy egy idézettel kezdjem, a Nemzeti Pedagógus Kar idei tanév elején kiadott évértékelőjében ez szerepel: „Az egész ország érdeke, hogy olyan pedagógusok oktassanak és neveljenek az intézményekben, akik szakmailag felkészültek, feladatukat hivatásuknak érzik, munkájukat sikeresen végzik, továbbá munkájukért olyan bért kapnak, amely lehetővé teszi számukra, hogy értelmiségi életet éljenek.” Nézzük akkor most a valóságot, lássuk, hogy elég lesze ez a frissen beígért 10 százalékos emelés! Nagyon messze vagyunk attól a szinttől, amikor a klebelsbergi idők végén a bruttó hazai termék 16 százalékát kapta az akkor új honvédelmi minisztériumnak gondolt kultusztárca sajnos. Az önök által sokszor hivatkozott 2013 utáni béremelés jó része mára elinflálódott, mostanra egy McDonald’sban dolgozó érettségizett munkás kezdő bére is meghaladja egy kezdő tanárét. Amikor a szakmunkás-bérminimum gyakorlatilag megegyezik a kezdő pedagógusok fizetésével, az törvényszerűen negatívan hat a pedagóguspálya társadalmi megítélésére. Talán nem véletlen, hogy tavaly a budapesti és elitnek számító Fazekas Gimnázium 120 végzőse közül csak egyetlen választotta továbbtanulási célként ezt a hivatást, és az ELTE Tanárképző Központja szerint mindössze öt fő jelentkezett fizika-kémia szakos tanárnak. Talán az sem véletlen, hogy a 2013-ban végzett 5800 pályakezdőből öt év alatt 1900-an, tehát 32 százalék hagyta ott a katedrát. Kérdezem tehát, hogy a hétköznapok hőseiként helytálló, olykor leköpködött, megvert és megalázott, valamint a társadalmi közbeszédben sok egyéb feladat mellett még az integráció sikerességéért is felelőssé tett tanárok esetében mikor kötik végre a bérszámítás alapját képező vetítési alapot a minimálbérhez. Egyetlenegy dátumot szeretnék hallani, államtitkár úr. Várom válaszát.
Köszönjük, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár urat illeti meg a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt elfelejtette elmondani képviselő úr a felszólalásában, hogy egyébként pedig ön, amikor szavazhatott volna a pedagógusbér-emelésről, iskolaigazgatók béremeléséről, akkor azt nem támogatta itt a parlamentben. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Salátatörvény!]] Ez az egyetlen apró részlet kimaradt az ön felszólalásából. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években, 2010 óta 23,9 százalékkal, közel 25 százalékkal nőtt a nemzeti össztermékünk, míg a pedagógusok esetében elsőként indítottunk béremelési programot 2013-ban, erre ön is utalt. Ez egy 50 százalékos általános béremelési program volt, és most még ezt egy további 10 százalékos pótlékkal szeretnénk folytatni, továbbra is egyre inkább, idén július 1-jétől emelve a pedagógusbérek mértékét. Tehát jóval nagyobb mértékű volt a pedagógusbér-emelés, azt is mondhatjuk, hogy július 1-jétől kétszer akkora volt a pedagógusbér-emelés százalékos mértéke, mint a nemzeti össztermék emelkedésének százalékos mértéke. [[12.20]] Ebből is látszik, hogy nyilván fontos számunkra a gazdaság emelkedése ez szerencsére európai viszonylatban is szép arányt mutat , de még fontosabb volt a pedagógusok bérének az emelése, és jóval nagyobb arányban növeltük a pedagógusbért, mint ahogy Magyarországon egyébként a nemzeti össztermék emelkedett. Ennek több következménye is van. Az egyik, hogy az állami ösztöndíjjal felvettek aránya, száma az egyetemeken, ha megnézik, a pedagógusképzésre a 2010-es 5422-ről 2019-re 8658-ra emelkedett. A feladatunk, hogy mindannyian be is fejezzék az egyetemet, el is kezdjék pedagóguspályán a tevékenységet, és pedagóguspályán is maradjanak, és ne hagyják el a pedagóguspályát. Ez közös feladatunk. Egy pályakezdő bére 78 százalékkal, 102 ezer forinttal emelkedett ebben a tízesztendős ciklusban. Akikkel önök politikai szövetségben vannak, ők csak arról tudnak beszámolni, hogy egyhavi bért elvettek minden pedagógustól. Mi arról tudunk beszámolni, hogy 102 ezer forinttal emeltük annak a bérét, aki pályakezdő, ez 78 százalékos. De aki húsz éve dolgozik, egyetemi végzettségű, pedagógus II. fokozatban van, 113 százalékkal, egy húsz éve dolgozó főiskolai végzettségű pedagógusnak pedagógus II. fokozatban 122 százalékkal emelkedett a bére. Ahogy mondtam önnek is, az iskolaigazgatók esetében egy nagyarányú béremelést fogadott el a parlament. Önök ezt nem támogatták. Nemcsak az iskolaigazgatók, de a helyetteseik, a tagintézmény-vezetőik is egy feleakkora mértékű, mint az iskolaigazgatók, de ők is béremelésben részesülnek, sőt még az ő esetükben, a vezetők esetében külön ösztönzési keresetkiegészítés is bevezetésre kerül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hogyan tudják tisztítani, fertőtleníteni a vasúti kocsikat, különösen akkor, ha ideér a koronavírus?” A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező Bártfai-Mager Andrea, nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg. A kérdésre a miniszter felkérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Múlt héten jelentették be, hogy az elfogadott intézkedések között szerepel az, hogy fokozott figyelmet kell fordítani a tömegközlekedési eszközökre. Ez érinti a MÁV-ot, a GYSEV-et és a Volán-társaságokat is. Biztosítani kell a különböző tisztítóeszközöket, tisztítószereket és a testhőmérséklet mérésére alkalmas további eszközöket. Ezen túlmenően arról is szó esett, hogy például a MÁV járatain szolgálatban lévő jegyvizsgálókat fel kell készíteni az esetleges fertőzött utasokkal kapcsolatos teendőkre. Kocsis Máté előttem azt mondta, hogy a hatástalan védőfelszerelések ellen fel kell lépni. Múlt héten derült ki, hogy a kormány egyik kedvenc cége, a Gladiolus Kft. amely több milliárd forintos állami támogatásokat is nyert, és beszállítója iskoláknak, óvodáknak, szociális intézményeknek [[Kocsis Máté: Mitől kedvenc cége a kormánynak? Mi az, hogy kedvenc cége?]] , a rendőrségnek, a fővárosnak, a MÁV-nak és a parlamentnek is olyan termékeket árult éveken keresztül, amelyek fertőtlenítő hatású szert nem tartalmaznak. A MÁV is kapott belőle. Ha nincs ez a koronavírus, akkor ki sem derül, hogy az a cég hogyan csalt hosszú éveken keresztül. Én csak azt szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, hogy lesze következménye ennek. Felmondtáke azonnal a szerződést ezzel a céggel? Foge eljárás indulni a céggel szemben, és ami elhangzott itt a fogyasztóvédelem az összes többi terméket nagyon gyorsan bevizsgálja-e? Államtitkár úr, mai tapasztalat. Képviselőtársammal jöttünk a vonattal. Hogyan takarítják? Amúgy hála a jó égnek, remélem, legalább most a vírussal kapcsolatban elkezdődik a takarítás a MÁV-nál. Hogyan takarítják ki a szerelvényeket, ha mondjuk, fél órát késik a vonat, és éppen csak annyi ideje van, hogy befut a Nyugati pályaudvarra, és már indulnia is kell? Államtitkár úr, én szeretném, ha eljönne velem a Nyugati pályaudvarra, és megnézné, hogy milyen eszközökkel takarítanak. Szóval, ez néphülyítés, amit csinálnak, és akkor azt mondják itt a parlamentben, hogy ne pánikoljanak. Lesze következménye annak, amit a cég elkövetett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és tényleges takarítás lesze végre most már a tömegközlekedési eszközökön? Várom megtisztelő válaszát.
Tisztelt Képviselő Asszony! Jeleznem kell, hogy a leadott kérdés nem volt teljesen összhangban azzal, amit ön elmondott [[Bangóné Borbély Ildikó: Változott a helyzet!]] úgyhogy államtitkár úrnak volna lehetősége arra, hogy esetleg visszautasítsa a választ, ezt én megkérdezem, hogy megteszie [[Jelzésre:]] , de jelzi, hogy nem, úgyhogy megkapja a választ rá. Köszönöm szépen.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdése közérdekű, ezért természetesen válaszolok, előrebocsátva, hogy örömmel tapasztalom, hogy nemcsak a vonatok késnek, ön is túlbeszélte az idejét. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Ez elég gyenge volt! Gyenge!]] A MÁV és a Vasútegészségügyi Nonprofit Közhasznú Kft. állandó kapcsolatot tart a koronavírus-fertőzés elleni védekezésért felelős operatív törzzsel, az egészségügyi hatósággal, iránymutatásuk alapján jár el az állomásokon, vonatokon, biztosítva ezzel a szükséges feltételeket. A vasúttársaság meghatározta az érintett munkakörök listáját, az ahhoz tartozó létszámot, a koronavírus elleni védekezéshez használatos cikkeket és a kezdőcsomagba készített mennyiségeket, előkészíttették a szükséges tartalékkészletek megrendelését is. A MÁV-Start jegyvizsgálói már eddig is kaptak kézfertőtlenítőt; itt jegyzem meg, hogy nem az ön által is említettet, hanem egy másik cégtől másik kézfertőtlenítőt. Az ön által is felvetett ügyben a MÁV azonnal vizsgálatot kezdeményezett, és megteszi a szükséges intézkedéseket. A nemzetközi vonatokon szolgálatot teljesítő, az utasokkal közvetlenül kapcsolatba kerülő mintegy 500 vasutasnak a vasúttársaság olyan egészségügyi egységcsomagot osztott ki, amely orvosi szájmaszkot, kézfertőtlenítő gélt, fertőtlenítő hatású kendőt, gumikesztyűt tartalmaz. 1600 egységcsomagot szállítottunk ki minden olyan igazgatóságra, ahonnan nemzetközi járatok indulnak. Eredeti kérdésében szerepelt a hőmérő is. Mintegy száz érintésmentes hőmérőt helyeztünk ki a vasútállomásokon. A MÁV folyamatosan, nem szúrópróbaszerűen, minden egyes vasúti kocsi tisztítását ellenőrzi. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Úgyhogy meggyőződésem, hogy a vasút az ezzel kapcsolatos lelkiismeretes és a körülményektől elvárt lépéseket megtette. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból. Bangóné Borbély Ildikó: Államtitkár úr is késett. Derültség az MSZP soraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Varju László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Fontosnak tartjae a kormány Újpest lakosságának egészségét és ezzel összhangban véleményét?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kórház története szorosan összefonódik Újpest történetével. Az Újpest települést alapító gróf Károlyi István fia, gróf Károlyi Sándor igen sokat tett a településért, az egyházért, az infrastruktúráért, a közegészségügyért. Az Árpád Kórház 1905-ben mint Újpesti Gyermekkórház alapult, azóta folyamatosan egészségügyi intézményként működött. 2014 óta a kórház nem üzemel, tekintettel arra, hogy a kormány egy tollvonással a tevékenységi körét átvitte a Honvédkórházba. Ráadásul a kormány Újpest lakossága véleményének figyelmen kívül hagyásával az 1194/2019. számú határozatban úgy döntött, hogy az Árpád Úti Kórház épületének munkásszállóvá történő átalakítását megteszik, és 1,3 milliárd forintot erre szánnak. A választásokat megelőzően az újpesti felháborodás okán a végrehajtás felfüggesztésre került. A 2019. november 28-án az újpesti polgármester úrral, Déri Tiborral közösen tartott egyeztetésen azt az ígéretet kaptuk, hogy a kormány az újpesti önkormányzat tudta és beleegyezése nélkül nem fog belevágni az Árpád Kórház épületét érintő beruházásba. Azóta a polgármester úr kezdeményezésére annyit tudtunk meg, hogy a kórház területén veszélyes kültéri épületrészek és kerítés bontása zajlik. Kérdezem mindezek alapján államtitkár urat, jó ötletnek tartjae, hogy az Újpesti Kórház bezárása megtörtént, különös tekintettel a Honvédkórház sürgősségi osztályának kapacitási hiányosságaira. Mikor épül meg a Károlyi Kórház területén tervezett fekvőbeteg-ellátásra vonatkozó épület? Együttműködés alapján történike továbbra is az Árpád Kórház épületének hasznosítása? Mikor helyezik hatályon kívül az említett kormányhatározatot? Köszönöm szépen. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A magyar kormány minden magyar polgár véleményére kíváncsi. Nagyon sok esetben közvetlenül is kikérjük a polgárok véleményét, hogy elmondják az őket érdeklő, illetve az őket érintő ügyekkel kapcsolatban, hogy mit gondolnak. Így van ez nyilvánvalóan a főváros esetében is. [[12.30]] Az egészségügy és a kórházügy kapcsán sok hosszadalmas vita folyt már a Parlament falai között. Ön is folytatott, illetve folytat ilyen vitát, és többször az EMMI államtitkárával is vitatkozott. Ezekből a vitákból én azt gondolom, hogy az ön számára is nyilvánvalóvá kellett hogy váljon, hogy az önök kormányzása alatt óriási károkat okoztak az egészségügynek, hiszen 2010-ig önök mintegy 16 ezer aktív ágyat szüntettek meg, elvették a betegektől, és mintegy 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. És önök kezdték el lebontani az ellátást az újpesti kórházban, hiszen önök zártak be osztályokat, önök vették el a finanszírozást, és lehetetlenítették el magát a kórházat is. 2010 óta nagy erőfeszítéssel, nyilván az emberek együttműködésével és munkájával igyekszünk pótolni a Gyurcsány-korszak által az egészségügynek okozott károkat. [[Varju László és dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Stabilizáltuk a kórházak működését, óriási fejlesztések zajlottak, és az újpesti lakosok, a IV. kerületi lakosok számára is biztosított mind a járóbeteg-, mind a fekvőbeteg-ellátás. 2019-ben, decemberben került sor a Károlyi Kórház infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó tervezői szerződés aláírására. Ez várhatóan mintegy másfél évet vesz igénybe. Ezt követően kezdődhet meg a közbeszerzés, illetve a kivitelezés. Tehát minden újpesti számára biztosított az egészségügyi ellátás. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Demeter Márta, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mire jut az uniós pénzekből?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg. A kérdésre a miniszter felkérésére Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Akkor természetesen megkérdezem az ezek szerint mindenért felelős Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárát. Tisztelt Államtitkár Úr! Elkezdődtek a tárgyalások a következő uniós költségvetésről a 2021-től ’27-ig tartó időszakra. Az már most látszik, hogy semmi nem lesz ugyanolyan, mint amilyen korábban volt, hiszen a brexittel az uniós költségvetés második legnagyobb nettó befizetője távozik, és nagyjából 60 milliárd euró hiányozni fog a kasszából. Eközben a prioritások is változtak: tovább fog csökkenni a közös agrárpolitika és a kohéziós politika részaránya a büdzsében, és először fordul elő, hogy az úgynevezett új prioritások azaz klímavédelem, külső határok védelme, migráció, védelmi politika, innováció a két klasszikus tételnél nagyobb összeghez jutnak majd a közös költségvetésből. Azt gondolom, ez nagyon helyes. Ezek az új prioritások mind olyan célok, amelyek nagyon fontosak a magyar embereknek. De legalább ilyen fontos kérdés, hogy a Magyarországnak jutó forrásokból a következő években elég pénz fordítódike majd az embereket közvetlenül érintő ügyekre, vagy ismét csak azt láthatjuk majd a kormánytól, hogy politikai alkuk és magánbizniszek vezérfonala mentén osztják majd ki az európai uniós pénzeket, és hogy a kormányközeli nagyvállalkozók jutnak forráshoz, mint ahogy azt legutóbb turisztikai fejlesztések kapcsán joggal nehezményezte a közvélemény. Kérdezem tehát, hogy 2021 után jute majd a magyar emberek számára valóban fontos olyan célok megvalósítására az uniós pénzekből, mint a lakóingatlanok szigetelése és energetikai korszerűsítése, a nagy napelemparkok mellett végre a jóval hatékonyabb lakossági napelemek felszerelésének támogatására. Jute majd az uniós pénzekből az eddigi porhintés helyett a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások kutatás-fejlesztési terveinek a valós támogatására, vagy megint csak a multikat támogatja majd a kormány ebből a pénzből? És utolsó kérdésem, hogy milyen garanciát tudnak adni a magyar embereknek, hogy az uniós források érezhetően javítják majd a magyar emberek életminőségét, és hozzájárulnak a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások sikerességéhez. Várom válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Schanda Tamás államtitkár úré a válasz lehetősége.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Bár a 2021 utáni uniós költségvetési időszak még csak a tervezés szakaszában jár, a kormánynak pontos és határozott elképzelései vannak a jövőt illetően.Úgy gondoljuk, hogy ambiciózus Európához ambiciózus költségvetésre van szükség. A jelenlegi javaslat sajnos azonban nem ezt célozza meg. A célokat, mint például a határvédelem, a digitalizáció, az iparpolitika, a mezőgazdaság, a kohézió, az infrastruktúra-fejlesztés, nem lehet ugyanannyi pénzzel finanszírozni, mint amennyi a 2020-ig tartó költségvetési időszakban rendelkezésre állt. Sőt, Magyarország számára jelentősen kevesebb forrás állna rendelkezésre, mint a mostani ciklusban, ha a brüsszeli bürokraták terveiből valóság lenne. A vita szakaszában állunk, tisztelt képviselő asszony. Több más tagállammal egyetértésben javasoltuk, hogy az Európai Parlament azon javaslatához kellene viszonyítani a számításokat, amely alapján a 27 tagállam egyaránt bruttó nemzeti jövedelmének 1,3 százalékát fizetné be a költségvetésbe. Ameddig nincsen megegyezés arról, hogy mekkora lesz a befizetés mértéke, addig nem lehet érdemben beszélni a költségvetés szétosztásáról sem, hiszen nem tudjuk, hogy mennyi pénzt lehet szétosztani. Úgy gondoljuk, még messze vagyunk a megállapodástól, és még komoly viták állnak előttünk. Ehhez kérjük az ellenzéki képviselők támogatását is, hogy a magyar érdeknek megfelelően jöjjön létre az európai uniós költségvetés. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány céljai egyértelműek: Magyarország 2030-ra legyen az öt legélhetőbb és legversenyképesebb ország egyike Európában, ugyanis olyan országot építünk, ahol minden magyar család és vállalkozás a mindennapokban tapasztalhatja hazánk gyarapodását. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Demeter Márta: De hogy lesz a legélhetőbb?]]
Köszönjük, államtitkár úr. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli miniszternek: „A balatonőszödi ingatlan értékesítést módosítjáke annak érdekében, hogy a parti szakaszt szabadon használhassák a nyaralók, a településen lakók?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt években drasztikusan csökkent a szabadon megközelíthető Balaton-parti területek száma, noha a Balaton-törvény is kiemelt célként nevesíti azt, hogy a Balaton elérhetősége közérdek. Balatonőszödön a Balaton partjának túlnyomó része zárt, ezért ott kiemelten fontos lenne a Balaton megközelíthetősége. A Magyar Nemzeti Vagyonügynökség Zrt. a volt balatonőszödi kormányüdülőjét eladásra hirdette meg. Most adódik a kormánynak az alkalom arra, hogy a Balaton- törvény által megfogalmazott vízparti elérhetőséget mint célt megvalósítsa. Kérdéseim: módosítjáke az árverési kiírást úgy, hogy kiveszik az értékesítendő ingatlancsomagból az ingatlan vízparti részén elhelyezkedő 30 méteres sávot annak érdekében, hogy parti sétány létesülhessen? Áthelyezike ingyenes vagyonátadással az érintett part menti szakaszt a helyi önkormányzat vagyonkezelésébe, amennyiben az források híján nem tud élni az elővásárlási jogával? Szerintem a helyzet nagyon egyszerű. Nem kell jogászkodni sem, hiszen a múlt héten egy jogerős bírósági ítéletet függesztett fel itt a Fidesz, tehát ez valószínűleg nem lesz akadály. A pénz se lehet gond, hiszen szárnyal a gazdaság. A miniszterelnök úr azt nyilatkozta, hogy az elmúlt évtized volt a legsikeresebb az elmúlt százéves magyar történelemben. És az elvekben sem lehet köztünk vita, hiszen múlt héten Orbán Balázs államtitkár úr azt válaszolta nekem, hogy a kormány is körülsétálható és körülbiciklizhető Balatont szeretne. Itt az alkalom tehát, hogy egy ilyen szimbolikusnak is mondható helyen, mint Balatonőszöd, átadjuk az embereknek a Balaton-partot. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönjük, képviselő úr. Fónagy János államtitkár úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az ingatlanegyüttes értékesítési feltételeinek módosítása nem indokolt, hiszen a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő – a Magyarország egyes kiemelt térségeinek területrendezéséről szóló 2018. évi CXXXIX. törvény 71. § (3) bekezdésében foglaltakkal összhangban az árverési hirdetményben kifejezetten felhívta az árverezők figyelmét arra, hogy a nyertes árverezőnek a vízparton biztosítania kell a part menti 30 méter széles, közhasználat elől el nem zárható sávot, és azon engednie kell parti sétány kialakítását. Fentiek alapján tehát a parti sétány kialakításához nem szükséges arra vonatkozóan az önkormányzat tulajdonjogának vagy vagyonkezelői jogának bejegyzése; kialakításának lehetősége a törvény alapján jelenleg is adott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok, szórványos taps az LMP padsoraiból.]] bekezdésében foglaltakkal összhangban az árverési hirdetményben kifejezetten felhívta az árverezők figyelmét arra, hogy a nyertes árverezőnek a vízparton biztosítania kell a part menti 30 méter széles, közhasználat elől el nem zárható sávot, és azon engednie kell parti sétány kialakítását. Fentiek alapján tehát a parti sétány kialakításához nem szükséges arra vonatkozóan az önkormányzat tulajdonjogának vagy vagyonkezelői jogának bejegyzése; kialakításának lehetősége a törvény alapján jelenleg is adott. Köszönöm szépen. (Taps a kormányzó pártok, szórványos taps az LMP padsoraiból.) [[12.40]]
Köszönjük, államtitkár úr. Pócs János, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mikorra várható a jászberényi elkerülő út utolsó szakaszának befejezése?” címmel. Képviselő urat illeti meg a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Örömmel számolhatok be róla, hogy a Jászságban az elmúlt hónapokban közel hatmilliárd forint értékben került átadásra útfejlesztés. Megújult a Szolnok-Jászkisér összekötő út jászkiséri belterületi szakasza, a 32-es főút Jászfényszaru-Jászberény közötti szakasza, a Szolnok-Jászkisér összekötő út Jászkisér utáni külterületi szakasza, a jászfényszarui ipari park megközelítését szolgáló új útszakaszok is befejezésre kerültek, valamint a Pusztamonostort Jászárokszállással összekötő út egy jelentős része is elkészült.A fejlesztésekkel nem csupán az útburkolatok újultak meg, számos autóbusz-megálló lett felújítva, új szalagkorlátok, fényvisszaverő prizmák készültek el, cserére kerültek a KRESZ-táblák, az utak mentén fák telepítése is megvalósult. Fontosak ezek a fejlesztések a térségben, a jó minőségű, felújított útszakaszoknak köszönhetően biztonságosabbá, gyorsabbá és kényelmesebbé válik a közlekedés. Szintén nagy örömmel értesültünk szeptemberben arról, hogy a régészek megkezdték a szükséges megelőző feltárásokat a jászberényi elkerülő út utolsó szakaszának nyomvonalán. Az útszakasz megépülése mind a térség, mind Jászberény város tekintetében régen várt, meghatározó fejlesztés. Ezért megköszönve a kormányzat eddigi erőfeszítéseit tisztelettel kérdezem az államtitkár urat: mikorra várható a jászberényi elkerülő út utolsó szakaszának befejezése? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország közúti közlekedésének fejlesztése stratégiai fontosságú, ezért a kormány célja, hogy a megyei jogú városok gyorsabban, biztonságosabban megközelíthetőek legyenek, valamint az is, hogy az ország bármely pontjáról fél órán belül elérhetővé váljon egy négysávos útszakasz.2019-ben Magyarországon összesen 566 milliárd forintból valósultak meg közúti fejlesztések. Ez rekordnak számít, és jól mutatja a kormány ez irányú elkötelezettségét. A színvonalas közúthálózat fontos a magyar emberek és vállalkozások, a hazai gazdaság egésze számára. A biztonságos és gyors elérhetőség alapvetően befolyásolja egy-egy térség gazdasági fejlődését és lakóinak életminőségét. A helyi életminőség javítása szempontjából legalább ennyire fontos, hogy elkerülő szakaszok építésével segítsük elő a települések tehermentesítését, az átmenő forgalom elterelését a belterületi szakaszokról. A kormány az útprogram tavalyi felülvizsgálata során döntött arról, hogy a kivitelezendő beruházások közé beemeli a Jászberényt elkerülő út harmadik, befejező ütemét. Az új, kétszer egysávos útszakasz a 31es és 32-es főutak között épül meg 4,5 kilométer hosszban. A projekt megvalósítása hazai költségvetésből történik, 8,5 milliárd forint értékben. A kivitelező kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárás már folyamatban van, annak eredményes lezárása esetén szerződéskötés még idén tavasszal várható. A munkálatok ezt követően, 2020 első felében kezdődhetnek meg, befejezésük pedig az előrehaladástól függően 2022 második felében tervezett. A fejlesztésnek köszönhetően a jászberényiek megszabadulnak a városon áthaladó gépkocsik és kamionok okozta levegőszennyezettségtől, zajterheléstől, fokozott baleseti kockázattól. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Belátjae végre a kormány, hogy a nem megfelelő kormányzati lépések komoly szerepet játszanak a fiatalok munkanélküliségének növekedésében? Tettekre ösztönzike az elmúlt évek kudarcai a kormányzatot?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A KSH legutóbbi adatközlése szerint a 15-24 éves munkanélküliek száma tavaly szeptember és november között 8300 fővel nőtt az előző év azonos időszakához képest, ami esetükben 13,2 százalékos munkanélküliségi rátát jelent. A növekedés az elmúlt két évben folyamatos volt, így már minden negyedik munkanélküli e fiatalok közül kerül ki.Amikor ezekről az adatokról beszélünk, nem lehet figyelmen kívül hagyni a kormány számos hibás döntését, amik idevezettek. Ilyen például az, hogy a tankötelezettséget 18 évről 16 évre csökkentették, és ezzel sikerült elérni azt, hogy a nem tanuló és nem is dolgozó 17 éves fiatalok aránya a tankötelezettségi kor leszállítása előtti szintről jelentősen megnőtt. De ide lehetne még sorolni a szakképzési rendszerben szerezhető tapasztalatok hiányosságát, azt, hogy a diplomamentő program sikertelensége hatására nem csökkent a beragadt diplomák száma, vagy éppen a „Gyere haza, fiatal!” program sikertelenségét, de még számos más, hibás kormányzati döntést meg lehetne említeni. Tisztelt Államtitkár Úr! Bizonyára ön is egyetért azzal, hogy a fiatalok munkaerőpiaci helyzetét kiemelt figyelemmel kell kísérni, mivel egyrészről az ifjúságot is segíteni kell munkahely találásában, másrészről a gazdaság fejlődéséhez elengedhetetlen, hogy megfelelő számú és képzettségű fiatal álljon rendelkezésre új, bevonható munkaerőként. Közhely, de fontos elmondani, hogy a fiatalok munkapiaci belépése során pedig sokat számít az oktatási rendszer versenyképessé tétele, amit mi folyamatosan szorgalmazunk. Amennyiben erre nem fektetnek a jövőben sem megfelelő hangsúlyt, azzal várhatóan csak tovább fogják növelni a fiatalok külföldre vándorlási tendenciáját, és a hazai munkanélküliséget sem tudják csökkenteni. Kérdezem tehát öntől: belátjae, hogy a hibás kormányzati lépések, illetve a kevés konkrét segítségnyújtás vezetett ahhoz, hogy a fiatalok, kiemelten pedig a pályakezdők körében évről évre növekszik a munkanélküliek száma? Az említett adatok tükrében miért nem tettek több érdemi intézkedést ezért a korcsoportért? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy a politikai szólamok helyett valójában a tényekre kellene figyelni. Amikor a Fidesz-KDNP átvette a kormányzást az önök szövetségesétől, akkor a 15-24 év közötti fiatalok foglalkoztatási rátája 17,8 százalék volt. 2019 harmadik negyedévére ez a szám 29,2 százalékra nőtt, vagyis az említett időszakban közel 40 százalékkal emelkedett. Azt lehet mondani tehát, hogy a Jóisten óvja meg a magyar fiatalokat attól, hogy újra visszajöjjenek azok, akik nem tudtak nekik sem lehetőséget, sem jövőt adni.Az Unióban olyan országokat előzünk meg ebben a tekintetben, tisztelt képviselő úr, mint a visegrádi országok közül Csehország, Szlovákia, de például Belgiumot is megelőzzük. A déli államokban Spanyolország, Portugália, Görögország, Olaszország , valamint a volt kelet-közép-európai országok többségében Románia, Bulgária, Horvátország, Lettország is kevesebben dolgoznak a fiatalok közül, mint nálunk. A munkanélküliségi helyzetet tekintve 2010-ben a 15-24 év közötti fiatalok munkanélküliségi rátája 26,6 százalék volt. Bizonyára önök is emlékeznek arra, hogy ez abban az időszakban történt, amikor agóniáját élte a kormányzat, ami ellen önök állítólag létrejöttek, most pedig velük árulnak egy gyékényen, és ezt a kormányzatot, Gyurcsány Ferenc kormányát akarják újra hatalomba segíteni. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] A KSH legutóbbi mérése szerint pedig az ifjúsági munkanélküliség a 2019. november és 2020. januári időszakban 10,9 százalékra csökkent, ami fél százalékpontos javulásnak felel meg az egy évvel korábbi szinthez képest. A fiatalok foglalkoztatásának a növelése, a munkaerőpiacra történő első belépésük megkönnyítése a kormány dedikáltan egyik legfontosabb foglalkoztatáspolitikai célkitűzése, amelynek eléréséért már eddig is számos intézkedést hoztunk. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Gurmai Zita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit kíván tenni annak érdekében, hogy a játszóterek ne veszélyeztessék gyermekeink testi épségét?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A főváros XVI. kerületében, a Reformátorok terén új játszóteret adtak át 2019 októberében. A 400 millió forintos beruházással láthatóan nagyon siettek, hogy még az önkormányzati választás előtt eldicsekedhessenek vele. Az átadáson a kormány is képviseltette magát Gulyás Gergely miniszter úr személyében.Néhány nap múlva kiderült, hogy a csúszdák rendkívül balesetveszélyesek. Egy kislánynak már az első csúszás során eltört a sípcsontja, egy másik gyereknek a térdét kellett begipszelni. [[12.50]] Olyan gyerek is volt, akinek a foga tört ki a csúszdán, amely túl gyors, túl éles kanyarokkal, és ezért nagy erővel csapódnak benne a gyerekek. Kovács Péter, az önök polgármestere is elismerte, hogy ahogy fogalmazott a csúszdákkal van némi baj. De a hibákat azóta sem javították ki. Sőt, a kerület fideszes vezetői foglalkozni sem hajlandók a szülők panaszaival. Az önök emberei semmit nem törődnek a gyermekek biztonságával. Ez azonban nem maradhat így. Úgy gondoljuk, ez az eset világosan megmutatta, felül kell vizsgálnunk a játszóterekkel kapcsolatos szabályozást. Nem engedhetjük, hogy további gyermekek szenvedjenek súlyos balesetet azért, mert a Fidesznek fontosabbak a politikai győzelmi jelentések, mint a gyermekek testi épsége. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy vane tudomása a csúszdák miatt bekövetkezett súlyos gyermekbalesetekről. Fordulhatnake segítségért a minisztériumhoz a sérülést szenvedett gyermekek szülei? Indíte a tárca bármilyen vizsgálatot az eset kapcsán? Mit szándékoznak tenni, hogy a jövőben hasonló esetek ne fordulhassanak elő? Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr.
Köszönjük. Megadom a válasz lehetőségét Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormánynak nagyon fontosak a gyermekek, nagyon fontos az, hogy a gyermekek biztonságban tanulhassanak, biztonságban élhessenek, biztonságban élhessenek a családjukban, és természetesen az is, hogy biztonságban legyenek a közterületeken is. Ettől függetlenül is igaz az az alapvető tény, hogy Magyarországon semmilyen olyan áru, eszköz, építmény nem kerülhet forgalomba vagy használatba, amely szabályszerű használat mellett sérülést okoz vagy okozhat. Nagyon szigorú szabályok vonatkoznak és szabványok kerültek kidolgozásra a játszótéri eszközök kialakítására és rendszeres felülvizsgálatára, ez egy teljesen jól szabályozott rendszer. Megvan minden adottság ahhoz, hogy ezek az eszközök balesetmentesen használhatók legyenek a gyermekek számára. Abban, amit ön a XVI. kerület kapcsán elmondott, tényszerű az, hogy a játszótér megnyitását követően kilenc regisztrált esetben történt sérülés, nyolc gyermek és egy felnőtt sérült meg a játszótéri csúszdán. A játszótéri csúszdát egyébként nem rohamtempóban és nem a választásra készítették el, jóval korábban, már a nyáron elkészült a csúszda, a szükséges minősítést megkapta, a TÜV-vizsgálatot elvégezték rajta, s szabályszerűnek és használhatónak tartották, és kiadták erről a bizonyítványt is. Ezt követően került sor a körülötte lévő terület rendezésére, tehát jóval korábban kész volt a csúszda, és mint ahogy mondtam, ellenőrizték is. Rendőrségi feljelentés van az ügyben, a rendőrség vizsgálja azt, hogy történte mulasztás. Az nem igaz, hogy az önkormányzat nem foglalkozik az üggyel. Megkerestek minden sértettet, jegyzőkönyvet vettek fel, és vizsgálják a balesetek körülményeit. A csúszdát egyébként egy alkalommal már átépítették, a héten az újabb átépítés megtörténik, mert túl gyorsnak gondolják a csúszdán lecsúszók sebességét. De még egyszer mondom, a szükséges minősítéssel és a használhatósági tanúsítvánnyal ez a csúszda is rendelkezett. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, államtitkár úr. Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mikor számol el a kormány a szolidaritási hozzájárulással?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! 2017-ben a közoktatás épületeinek az államosítása is bekövetkezett. Ugyan kártalanítás nélkül vették el az önkormányzatoktól ezeket az épületeket, de rájöttek arra, hogy ezek fenntartásához pénz kell, és úgy gondolták, hogy ezt a pénzt a 34 ezer forint/fő adóerő-képességű önkormányzatoktól lehet leginkább elvonni. Ez a pénz 168 önkormányzatra jelent kötelezettséget egyre növekvő mértékben. Ez azt jelenti többek között, hogy a nagy tiltakozás következtében ez a befizetendő összeg 26 milliárdról ennyi elvonás történt meg a bevezetésekor 2017-ben fölugrott 62 százalékkal magasabbra, 43 milliárdra, és az eltelt három esztendőben mindösszesen már 106 milliárd fölötti elvonásról van szó, amelyet az önkormányzatoktól elvontak. Ennek a 168 önkormányzatnak a jelentős része egyébként olyan befizető, amelyek többet fizetnek vissza az államnak, mint amennyit normatívaként az állam ad számukra. Ennek több tényezője is van, amit még be kell fizetni. Ennek a befizetése, amit most említettem, csak az egyik sarc. Szeretném kérdezni államtitkár úrtól, hogy mennyi ilyen bőrt húznak még le rólunk. Erről a 106 milliárd forintról történike valamilyen elszámolás az önkormányzatok irányába? Másrészt azt szeretném kérdezni öntől, hogy erre a bizonyos elszámolásra ami eddig még nem történt meg számíthatunke, hiszen ha egy civil szervezet vagy egy egyház támogatást kap, az köteles elszámolni. Megteszie ezt a kormány? Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is tisztázzunk valamit: az épületeket nem államosította az állam, mint ahogy azt ön mondta a felszólalásában. A működtetést vette át az állam, nem pedig az épületek tulajdonát, így aztán az az önkormányzatok tulajdona maradt. Valóban úgy van, hogy 2017-től szolidaritási hozzájárulást kell fizetniük a köznevelés-működtetés feladatának átrendezése érdekében azoknak az önkormányzatoknak, ahol magasabb a helyiadó-, különös tekintettel az iparűzésiadó-bevétel. Ezeknek az önkormányzatoknak a száma a 3200-ból mintegy száz fölött van, de évről évre csökken a számuk. Ennek az intézkedésnek az a célja, hogy egyrészt a köznevelés feladatainak a finanszírozása megtörténjen, másrészt pedig igazságos legyen a forráselosztás az önkormányzatok között. Mert mégsem igazságos az, hogy egyes önkormányzatok dúskálnak a javakban, míg más önkormányzatok az alapfeladataikat sem tudják ellátni. Egyébként pedig ez a forrásátrendezés nem volt ismeretlen a szocialista kormányzás alatt sem, ez az önök idejében is létezett. Ami pedig az elszámolást illeti: felhívom képviselő úr figyelmét, hogy egyrészt azok a költségvetési beszámolók, amelyek az Országgyűlés elé kerülnek, tartalmazzák ezeket a forrásátrendezéseket, másrészt pedig az Állami Számvevőszék évente ellenőrzi az állami költségvetési beszámolót, a források felhasználását, harmadrészt pedig az állami szervek is ellenőrzik. Azt gondolom, hogy az a forrás, amely átrendezésre kerül, az a céljának megfelelően a köznevelés működtetésének a forrásait bővíti, és ez így igazságos. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért nem foglalkoznak a lakhatási válság felszámolásával?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Miként lehetséges az, hogy már az önök jegybankelnöke is látja, amit önök valamiért nem akarnak látni? Ez pedig az, hogy a magyar lakhatás helyzete siralmas. Az önök fékevesztett gazdaságpolitikája azt eredményezte, hogy az elszabaduló ingatlanárak mellett immár az albérletárak is megfizethetetlenné váltak egy átlagos jövedelmű magyar számára. A helyzet az, hogy a magyar főváros jelenleg a hatodik legdrágább Európában, ami a lakásárakat illeti, illetve a fizetéshez viszonyítva, és ezt nem mi találtuk ki, hanem az önök által delegált jegybankelnök. A lakhatási tragédia az egész ország problémája, s a tarthatatlan lakásárak mellett már az albérletárak is az egekben vannak az ingatlanközvetítők adatai szerint. Csöndesen megjegyzem, hogy a KSH adataiban én a magam részéről nem bízom, mert annyira pontosak, mint amennyire az infláció mértékét mérték. Tehát egy átlagos budapesti lakásért 160 ezer forintot kell havonta fizetni. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezt a 160 ezer forintot átlagos fizetésből vagy egy mediánbérből senki nem tudja kigazdálkodni. A kérdésem az, hogy miért nem képes a kormány egy tisztességes bérlakásprogramot elindítani, miért hagyja, hogy az önkormányzati bérlakások leépülten álljanak, és miért hagyják, hogy különféle adókedvezményeket élvező, rövid távú bérlemények amelyekből megközelítőleg tízezer darab van Budapesten kiessenek az albérletpiacról, és még a társasházak lakóinak az életét is nehezítsék. Önök büszkén költik a pénzt mindenféle látványberuházásra, hogy fordulhat az elő, hogy erre nem jut pénz? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[13.00]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, ön is tudja, mi a kormányzat alapvető célja: a kormány alapvető célja az, hogy minden magyar család lehetőség szerint saját otthonhoz jusson. Erre azt mondani, hogy ez a kormány nem foglalkozik a magyar családok lakhatásával [[Csárdi Antal: Nem ezt mondtam!]] az egyszerűen képtelenség, hiszen például csak 2020-ban a költségvetés 2200 milliárd forintot tartalmaz, amit a családokra költ a költségvetés, a magyar kormány, a magyar Országgyűlés. 2019-ben 21 ezer lakás épült, ami 20 százalékkal magasabb a 2018-as számnál, ami azt is jelenti, hogy immár hatodik éve folyamatosan növekszik a kormányzati intézkedések hatására az új építésű lakások száma.Ha megengedi, néhány intézkedést azért felsorolnék, és annak a hatásait. [[Csárdi Antal: Inkább válaszoljon, kérem szépen!]] Ilyen a családi otthonteremtési kedvezmény, amely 2015. július 1. óta működik, 130 ezer családot érint Magyarországon, és a beadott kérelmek összege pedig már meghaladja a 400 milliárd forintot. De egy különös intézkedés a falusi CSOK bevezetése, ami a falun élő emberek számára akár 10 millió forintos vissza nem térítendő támogatást is jelenthet használt lakás vagy ház megvásárlására és felújítására; ez 2500 települést érint. De azok számára, akik nem lakást szeretnének, hanem a munkahelyük miatt kell esetleg más városba költözni, a bérlakásépítéssel, -felújítással kapcsolatos adókedvezményt tudnám mondani, a munkásszállások kialakításához adható támogatást, és sorolhatnám, de mivel a kettő percbe ennyi fért bele, ezért én megköszönöm a figyelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „A Volkswagenre is érvényese a multikat érintő környezetvédelmi szigorítás, a „szennyező fizet” elve?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg, a kérdésre a miniszter felkérésére Schanda Tamás államtitkár úr fog majd válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! „A klímavédelem árát a klímarombolóknak kell megfizetniük” jelentette ki Orbán Viktor karácsonyi interjújában, de évértékelőjén is megígérte, hogy megbüntetik a szennyezőket. A Századvég szerint az emberek 83 százaléka a nagy szennyezőkkel szembeni határozottabb fellépést várja el a magyar kormánytól. A kérdés már csak az, hogy mindez a Volkswagen-csoportra is vonatkozike, ugyanis az egész Unióban Magyarország az egyetlen tagállam, ahol a céget semmilyen szankció nem sújtotta a kibocsátási adatok tömeges meghamisítása, magyarul, a dízelbotrány miatt. Az USA-ban 20 milliárd dollárt vertek le a csaló cégen, de Németországban is 340 milliárd forintnyi büntetést fizettek, és emellett kártérítésként az átvert tulajdonosoknak is körülbelül 300 milliárd, autónként átlag 1,3 millió forintnyi pénzt kínálnak. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A megtévesztett magyar fogyasztóknak is legalább 50 milliárd forint kártérítés járna, ahogy az állami bevételkiesés is milliárdos nagyságrendű volt a regisztrációs adó és a cégautóadó kiesett összegei miatt. És akkor az egészségügyi hatásokról, illetve az emiatt keletkező 2-8 milliárdos pluszkiadásról még nem is beszéltünk. A Párbeszéd 2015 óta kérdezi a témában Varga Mihály minisztériumát, hogy a Volkswagen hazai cégei miért mentesülnek a szankciók alól, de hiába, Varga Mihály és az Orbán-kormány kitartóan falaz a csalóknak. A Volkswagen hazai cége stratégiai partnere az Orbán-kormánynak, tarol a közbeszerzéseken, legutóbb decemberben 54 milliárdot nyertek el, a cég ügyvezetője több százmilliós támogatást kapott a szállodaépítéséhez, ahol aztán Rogán Antal szervezett privát partit. Államtitkár Úr! A mai napig pontosan milyen szankciókat vetettek ki a dízelbotrány miatt a Volkswagen hazai cégére? Ha továbbra sincs büntetés, akkor a kormány állítólagos zöldfordulata jegyében hogyan és mikor kívánnak ezen változtatni? Vagy a kormány mentesítie a Volkswagent a „szennyező fizet” elve alól? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, Tordai Bence képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és a vendégeket. Megadom a szót válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány, önökkel szemben, cselekszik [[Varju László: Azt érzékeljük!]] nem üres szavakra, felesleges mellébeszélésre, hanem cselekvésre van szükség a teremtett világunk megóvása érdekében, nagy felelőtlenség ezt a gyermekeink jövőjét érintő feladatot a politikai játszmák eszközévé tenni. Önöktől eddig csak mellébeszélést, látszatintézkedést és az ígéretek megszegését láttuk. [[Tordai Bence: Öt éve…]] Tisztelt Képviselő Úr! Nem klímavészhelyzetet kell hirdetni, hanem cselekedni kell, ezért születtek meg a különböző stratégiák, ezért született meg a klímavédelmi akcióterv is, amely konkrét, kézzelfogható, környezeti értékeinket megóvó intézkedéseket tartalmaz. Mindenkinek tennie kell e fontos cél érdekében, de úgy gondoljuk, hogy a klímavédelem árát a legnagyobb szennyező vállalatoknak és országoknak kell megfizetniük, nem pedig a magyar embereknek. Ezért a Magyarországon működő multinacionális cégeknek előírjuk, hogy környezetbarát technológiákat alkalmazzanak. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom, hogy információink szerint az ön által idézett járműbeszerzések a jogszabályok szerint történtek. Tájékoztatom arról is, hogy azon járműtípusok esetében, amelyeknél a gyártó elismerte a környezetvédelmi jellemzők pontatlanságát, valamennyi érintett tagállam, így hazánk is kezdeményezte az adott járműtípus hazai gyártói forgalmazójánál az értékesített járművek visszahívással történő ellenőrzését. [[Tordai Bence: Szankció volt?]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Tordai Bence: Semmi szankció? Semmi cselekvés? Öt évetek volt rá!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ovádi Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mikorra várhatóak a Veszprém 8. számú főutat érintő közútfejlesztési beruházások megvalósulása?” címmel. A választ majd Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Öné a szó, Ovádi képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar gazdaság kiemelkedő teljesítménye tette lehetővé, hogy elinduljon egy olyan, az egész országot átfogó közútfejlesztési program, amely nemcsak a gazdaság további fejlődését, hanem az emberek életminőségének javítását is szolgálja. Amint az ismeretes, a kormány által meghirdetett útprogramnak köszönhetően nagyszabású közlekedésfejlesztések előkészítése vagy megvalósítása történik meg. A 8. számú főút, a Veszprém déli elkerülő út megvalósítása rendkívül fontos. A fejlesztés azért is jelentős, mert elkészülte után nagyban hozzájárul a forgalmi dugók enyhítéséhez a Balaton és a főváros között gyakran használt útvonal kulcsfontosságú részén. A körgyűrűt rendszeresen használók tudják, hogy még idegenforgalmi szezon sem kell hozzá, hogy a balatonfüredi csomópontnál hosszú kocsisor alakuljon ki. A közúti beruházásoknak nemcsak munkahelyteremtő hatása lehet, hanem jól szolgálja a vállalkozások fejlődését, a helyi gazdaság élénkítését, a családok életlehetőségeinek, életminőségének javítását is. Köszönhető mindez annak is, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan a kormány a jövőben is stratégiai célként tekint a közútfejlesztésre. Tisztelt Államtitkár Úr! Az említett közútfejlesztéseket Veszprém és térsége már nagyon várja. Erre való tekintettel kérdezném, hogy mikorra várható a veszprémi déli elkerülő, valamint a 8. és 82. számú főút átkötésének megvalósítása. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Ovádi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány nagyszabású, az ország minden részére kiterjedő fejlesztési programot hajt végre Magyarország közlekedési hálózatainak folyamatos bővítése és korszerűsítése érdekében. Az útprogram keretében mintegy 3200 milliárd forint értékben zajlik közúti fejlesztés előkészítése és kivitelezése egyaránt, és a forrásmennyiség nagyobbik felét a magyar költségvetésből finanszírozzuk, köszönhetően a magyar gazdaság, a magyar emberek teljesítményének is. A program fő feladatai közé tartozik, hogy biztosítsa valamennyi megyei jogú város magas szolgáltatási szintű úthálózattal való elérhetőségét, a gyorsforgalmi utak országhatárokig történő elvezetését és bekapcsolását a nemzetközi gyorsforgalmi úthálózatba. Célunk továbbá az is, hogy az ország bármely településéről 30 percen belül elérhető legyen egy négysávos útszakasz. [[13.10]] Ahogyan ön is kiválóan megfogalmazta, fontos a településeket elkerülő utak fejlesztése is, melyek segítségével biztonságosabbá és gyorsabbá tehetjük a közlekedést, így pedig még élhetőbbé és vonzóbbá válhatnak az érintett települések, a szeretett Veszprém is. Tisztelt Képviselő Úr! A 8. számú főutat érintő veszprémi közútfejlesztési beruházások is szerepelnek az útprogram tervezett beruházásai között. „A 8. számú főút és a 82. számú összekötésének további előkészítési, valamint megvalósítási feladatai a veszprémi déli elkerülő nélkül” című projektre vonatkozó engedélyezési és kiviteli tervek készítése tavaly decemberben megkezdődött, és hamarosan várható a jogerős építési engedély megszerzése is. „A 8. számú főút Veszprém déli elkerülő út I. ütem megvalósítása” című projekt kiviteli szerződését pedig az elmúlt hetekben írták alá. Köszönöm megtisztelő érdeklődését és megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Meddig tűri a kormány a Volánnál uralkodó állapotokat?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszter úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Bártfai-Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg, aki felkérte válaszadásra Fónagy János államtitkár urat. Bana Tibor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt időszakban olyan problémákra hívták fel a figyelmemet, amelyek megoldása nem tűr halasztást. A Volánbusz Zrt.-nél áldatlan állapotok uralkodnak, amelyek már az utasok és a dolgozók életét veszélyeztetik nap mint nap. Végkimerülésig hajszolt, alulfizetett buszsofőrök, életveszélyes járművek, folyamatos átvezénylések így jellemezhetjük a Volánt napjainkban.A témában tartott sajtótájékoztatóm óta számtalan megkeresés érkezett hozzám, több Volán-dolgozó konkrét számokkal támasztotta alá, hogy nem példa nélküli a heti 60 vagy akár 70 feletti munkaóra. Az eleve szabálytalan vezénylések egy részét még csalásra kényszerítéssel is fokozza a Volánbusz, hogy adott napon ismét munkába álljanak a sofőrök, ezért sok esetben elvárják tőlük a menetlevelek meghamisítását is, ha nem teszik meg, szankcionálják a renitens buszsofőrt. Az ország különböző pontjairól kerestek meg autóbusz-vezetők, vezénylők, diszpécserek, akik a legelképesztőbb történetekről számoltak be. Szeretnék, ha mindezt meghallaná a Volánbusz legfelsőbb vezetése, valamint az utasok is értesülnének arról, hogy egy állami vállalatnál milyen lehetetlen, veszélyes körülmények között vállalják a sofőrök a munkát. Hiába van tachográfos műszeres ellenőrzés, a Volán vezetése a kiskapuk kijátszására kényszeríti a sofőröket. Az átvezénylések és túlvezetések fő oka, hogy több száz sofőr hiányzik a rendszerből. Felszólítom a kormányt, hogy azonnal kezdje meg a Volán-dolgozók bérfelzárkóztatását, és szüntesse meg a vezénylési rendet érintő anomáliákat, valamint indítson programot annak érdekében, hogy enyhíteni lehessen a folyamatos munkaerőhiányt a társaságnál. A kormány tartassa be a Volán-társasággal a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó jogszabályokat. A Volánbusz Zrt. független szakértők bevonásával kezdje meg a társaságnál szolgálatot teljesítő buszok azonnali műszaki felülvizsgálatát. Cserélje le az utasok és a dolgozók életét veszélyeztető járműveket modern, a környezetet is kevésbé károsító új járművekre. Tisztelt Államtitkár Úr! Felelős ellenzéki képviselőként szeretném, ha nem következne be komolyabb tragédia. Segítségemet felajánlva kérdezem: milyen lépéseket fognak tenni ennek érdekében? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Volán Zrt. az autóbusz-vezetőket a vezetési és pihenőidőre vonatkozó hatályos európai és magyar jogszabályok, valamint a kollektív szerződés rendelkezései szerint foglalkoztatja. A foglalkoztatás során alkalmazott szabályok pontosan meghatározzák a napi, heti és havi vezetési és pihenőidőt, függetlenül attól, hogy az adott autóbusz-vezető 50 kilométer alatti vagy feletti járatokat teljesít.2019 októbere óta az országosan hatékonyabb, integrált rendszerben működő közlekedési vállalat minden autóbusza megfelel a jogszabályok által előírt közlekedésbiztonsági szabályoknak és feltételeknek, ezt egyébként a vállalat jogelődje is s a jelenlegi integrált vállalat is folyamatosan ellenőrzi és biztosítja. A fenntartható közösségi közlekedés javítása érdekében a Magyarország buszstratégiájában foglaltak szerint a Volánbusz 2019-22 között összesen 3930 darab autóbusz beszerzését tervezi, ennek következtében a vállalat teljes járműflottájának 60 százaléka megfiatalodik. Csak jelzem, hogy tavaly és idén ebből 705 darab új beszerzése történt meg, 44 darab saját gyártás volt, 90 darab beszerzése jelenleg is folyamatban van. Mindezek alapján a társaság a tervek szerint ’22 végéig 8,99 évre, 2031 végéig pedig 5,73 évre szorítja le a járművek átlagkorát. Csak jelzem, hogy 2010 előtt ezek közelítették a 20 évet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ön szerint helytálló, hogy milliós nyereséget elérő építési vállalkozókat közpénzből kártalanít a kormány?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Bártfai-Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg, aki felkérte válaszadásra Fónagy János államtitkár urat. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyar Államkincstár végre ügyvédi adatkérésre kiadta azon Szeviép-károsultak listáját, akiket a magyar adófizetők pénzéből kártalanítottak 2018 márciusa és novembere között. Mint tudjuk, a magyar állam 2,7 milliárd forintot osztott szét magáncégeknek, vállalkozóknak a kártalanítás jegyében. Akkoriban az önkormányzati kampányban a Fidesz egyik prominens vezetője, Lázár János miniszter több száz csődbe ment szegedi kivállalkozóról beszélt. Ugyanakkor a maximális összeggel kártalanított cégekről azonban sorra kiderült, hogy ezek a cégek nem mentek csődbe, sőt a Szeviép bedőlésének évében még nyereségesek is voltak. Az Államkincstártól kiperelt adatokból egyértelműen kiderült, hogy az adófizetők pénzéből még nyereséges, jól teljesítő cégeket is kárpótolt az Orbán-kormány, akár 10 évre visszamenőlegesen is.Tisztelt Államtitkár Úr! Azt nem vitatjuk, hogy akinek kára van, azt igenis kártalanítani kell, kárpótolni kell, ugyanakkor szeretnénk végre megtudni, hogy pontosan hány szegedi vállalkozó volt a kártalanítottak között, és ezek közül mennyi ment csődbe. Mint ahogy azt is szeretnénk megtudni, hogy a magyar adófizetők pénzét miért költik prosperáló cégek kifizetésére. Mint ahogy azt is szeretnénk tudni, hogy milyen jogcímen fizettek ki közel 3 milliárd forintot nyereséges, jól menő cégeknek, építkezési vállalkozásoknak csaknem 10 év eltelte után, a Szeviép bedőlése után. És ami legalább ilyen fontos, azt is szeretnénk megtudni, hogy a fideszes kötődésű Quaestor-botrány károsultjait mikor fogják teljesen kártalanítani. Mint tudjuk, itt több mint 30 ezer kisbefektetőről van szó, akiknek szinte egyik napról a másik napra úszott el a megtakarításuk, a magyar állam, a Magyar Nemzeti Bank vagy az azóta megszűnt Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete hanyagsága miatt. Szeretnénk megtudni, hogy Magyarország legnagyobb pénzügyi csalásának áldozatait, akiket még nem kártalanítottak, mikor fogják megsegíteni. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Szabó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A felszámolás alatt álló Szeviép Zártkörűen Működő Részvénytársaság károsultjainak rendkívüli állami kárrendezése a vonatkozó kormányrendelet alapján, az abban foglaltak szerint történt. A szabályozás nem tett különbséget a károsultak között a tekintetben, hogy milyen volt az anyagi, gazdasági helyzetük akár a Szeviép csődbemenetelének időpontjában, akár a kárrendezés időpontjában. Amennyiben a kárrendezés jogszabályi feltételei fennálltak, úgy a kormányhivatalok határozattal döntöttek annak mértékéről, melyet a károsult és a Szeviép Zrt. között korábban fennállt jogviszony határozott meg. A nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladatköre a károsultakról a magyar államra jogszabályi úton engedményezett követelés érvényesítése, figyelemmel a Ptk., valamint a vonatkozó kormányrendeletek rendelkezéseire. Arra vonatkozóan nem áll rendelkezésünkre adat, hogy a kárrendezéssel érintett jogi személyek közül hány ment az idők folyamán csődbe. [[13.20]] A kormányhivatalok által megküldött iratok alapján készített kimutatások szerint 55 darab szegedi székhelyű vagy lakóhelyű jogi vagy természetes személy részesült kárrendezésben. A P & P Gazdasági Tanácsadó Kft. mint elsőrendű felperes – Quaestor-ügy és társai által az MNB mint elsőrendű alperessel s a magyar állam mint másodrendű felperessel, Állami Számvevőszék harmadrendű alperessel szemben felelősség megállapítása iránt a Fővárosi Törvényszék előtt folyamatban lévő peres eljárásban 1652 felperes a Quaestor-botrány miatti felelősség megállapítását kéri a keresetben. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A felperesek kártérítési igénnyel nem léptek fel [[Az elnök ismét csenget.]] az eljárás jelenleg is folyamatban van. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Kormánypropaganda 150 milliárdért?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antalt, a miniszterelnök kabinetfőnökét bízta meg, aki felkérte Dömötör Csaba államtitkárt a válaszadásra. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormány hivatali ideje hátralévő részében mintegy 150 milliárd forintot költhet propagandára, ugyanis a Nemzeti Kommunikációs Hivatal egy 50 milliárdos keretszerződést kötött egy céggel, amit kétszer meg lehet hosszabbítani. Mivel legutóbb is pontosan ugyanazt a konstrukciót alkalmazták, és meg is hosszabbították kétszer, ezért biztosak lehetünk benne, hogy a végszámla meglesz 150 milliárd forint.Hogy legyen fogalmunk arról, hogy mekkora nagy pénzről beszélünk, 2016-ban Donald Trump elnökké választási kampánya 124 milliárd forint körüli összegbe került, ha átszámoljuk dollárról, tehát többet fog a kormány és Orbán Viktor a saját újraválasztási kampányára, 2022-es kampányára költeni kormányzati propagandaköltségként, mint amit Donald Trump költött 2016-ban. Igaz, ő a sajátjából meg adományból költötte, Orbán viszont a mi adófizetői forintjainkból. Mindezt egyetlen céggel kötött szerződéssel fogja megtenni, a New Land Media Kft.-vel. A kft.-nek eddig is mesés, csaknem 18 százalékos nyereséget eredményezett ez a jó kapcsolat, így a következő két évben akár 27 milliárdos profitra számíthat ez a kft. Tavaly egyébként ugyanezzel a céggel intézte az MVM Zrt. is a hirdetési és médiamegjelenéseit, több mint 4 milliárdért, holott a nagyjából monopol- vagy legalábbis hegemón piaci helyzetű MVM-nek sok oka, indoka nem lett volna erre. Néhány példa, hogy mire költötte el ezt a 4 milliárd forintot. Például a Jégkaland nevű rendezvényen mintegy 550 millió forintért lehetett ingyen korcsolyázni. Ezt meg is tette ötezer ember, vagyis fejenként 110 ezer forintért korcsolyázott ötezer ember az MVM és ezen keresztül a magyar adófizetők pénzéből. Kérdezem államtitkár urat, hogy kaptake fölmentést a közbeszerzési törvény alól a keretszerződés megkötésére, nem ütközike ez az Európai Unióról szóló szerződés piactorzításról szóló tilalmába, nem merítie ki mindez a pofátlan lopás gyanúját. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önt arról tájékoztatni, hogy az elektronikus közbeszerzési rendszer nyilvános, így önnek és mindenkinek megvan a lehetősége arra, hogy megtudja, hogy a Nemzeti Kommunikációs Hivatal október 25-én nyílt és uniós eljárást indított a szóban forgó tárgyban. Ennek eredményeként jött létre az ön által említett keretmegállapodás, tehát szó sem lehetett a közbeszerzési törvény alóli felmentésről. A hivatal által indított eljárásban bármely társaság ajánlatot tehetett, amely megfelelt az alkalmassági feltételeknek. Ezek fényében a piactorzításra vonatkozó felvetését nehezen lehet értelmezni. Ha már egyébként piactorzításról van szó, illetve MVM-ről ha jól idézem fel, akkor az MVM-re utalt , akkor engedje meg, hogy emlékeztessem egy esetre. Az ön pártelnöke, amikor kormányfő volt, a saját cégének csökkentette [[Felzúdulás a DK soraiban.]] az áram árát, kedvezményes tarifán kapta meg. Fennállt a gyanúja, veszélye annak, hogy milliárdokkal károsíthatta meg az MVM-et. [[Arató Gergely: Ez egy hazugság, azt tudod!]] A magyar családok nem kaptak ilyen kedvezményt, nekik duplájára nőtt az áram ára ebben az időszakban. Ez nem csupán piactorzítás, hanem jó nagy disznóság. Ami pedig ezt a kormányt illeti, és a közpénzgazdálkodást, egy olyan baloldali időszakot sikerült lezárnunk, amelyben nagyjából 10 000 milliárd forint értékű vagyont hordtak szét, ezzel szemben a nemzeti kormányzás alatt másfélszeresére nőtt az állami vagyon összértéke. Mi a magunk részéről ezen az úton szeretnénk továbbmenni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány SNI-s tanuló vesz részt a közoktatásban?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Szerintem nem nehéz belátni azt, hogy miért fontos tudni Magyarországon, hogy nemcsak országosan, hanem különböző tankerületekre, megyékre lebontva hány gyógypedagógus vesz részt a közoktatásban, és 100 SNI-s diákra hány gyógypedagógus jut. Nem egy, nem kettő, hanem rengeteg olyan érintett család jelezte már, hogy gyógypedagógus-hiány van a magyar közoktatásban, akiknek 60-70, sőt sok esetben több mint 100 kilométert kell utazniuk gyermekükkel azért, hogy amúgy olyan iskolákba tudják őket íratni, amelyek megfelelnek az állapotuknak. Ön mindig egy konkrét, 100 SNI-s diákra vonatkozó gyógypedagógusszámot mond nekem, államtitkár úr, de az a helyzet, hogy ez nem kellően informatív, hiszen nem mondja a területi bontást. Én beadtam egy közérdekű adatigénylést a Klebelsberg Központnak arról, hogy tankerületekre lebontva hány gyógypedagógus van 100 SNI-s diákra, erre Hajnal Gabriella elnök asszony azt válaszolta, hogy ők ilyen adatot nem kezelnek. Én itt, a parlamentben szeretném megragadni az alkalmat, hogy elnök asszonyt tájékoztassam arról, hogy a kormányrendelet szerint a tankerületek adatszolgáltatása a Klebelsberg Központnál van, a kormányrendelet szerint neki kell pontosan tudnia, hogy tankerületre lebontva hány gyógypedagógus van. Egyszerűen azért nem adja ki és ezt nem fogjuk hagyni a Klebelsberg Központ, hogy hány gyógypedagógus van tankerületre lebontva, mert egyszerűen vannak olyan tankerületek, ahol egy-kettő gyógypedagógusnál nincs több. Vannak olyan tankerületek, ahol adófizető magyar állampolgárok nem tudnak az SNI-s gyermekükkel kellő oktatást kapni azért, mert olyan alacsony a gyógypedagógus-fizetés. Igen, az igaz, hogy nőtt a gyógypedagógusok száma főleg azért, mert a képzés kapuit kitárták ez egy helyes dolog volt , de ez nem megoldás annak az embernek, akinek Vasvárról, mondjuk, 80 kilométert kell utaznia azért, hogy autizmusspecifikus oktatást kapjon a gyermeke. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Ott folytatnám, ahol ön felfüggesztette, tisztelt képviselő úr. Valóban kibővítettük, hiszen bő egy évtizeddel ezelőtt egyetlenegy felsőoktatási intézmény volt, ahol gyógypedagógusokat képeztek, 2019 szeptemberétől már nyolc egyetemen folyik gyógypedagógus-képzés, plusz konduktorképzés van a Semmelweis Egyetem Pető András Karán. Tehát így kiegészültek ezek a helyek. Éppen ezért meg is nőtt a hallgatók száma: míg egy szűk tíz évvel ezelőtt 937 ilyen hallgató volt, most 2098 hallgató van, tehát az utánpótlás is jobban biztosított. Ez nyilván az országos lefedettséget is javítja, ha több helyen képeznek, tehát nemcsak Budapesten lehet ilyen képzésre járni. Ön is tudja, én is tudom beszéltünk emberekkel, pedagógusokkal , nyilván, aki mondjuk, Kelet-Magyarországról érkezve Budapesten végez el egy képzést, kisebb az esélye, hogy visszamegy, és ott, Kelet-Magyarországon fogja kifejteni a tevékenységét, de mivel már országszerte vannak képzések, sokkal inkább vannak helyben maradó végzettek is. 2017-től a Klebelsberg-ösztöndíj is kiterjed a gyógypedagógus-hallgatókra, ennek is köszönhető, hogy a 2010-es 5700-ról 9700-ra emelkedett a gyógypedagógusként foglalkoztatott gyógypedagógusok vagy konduktorok száma. Ez egy 70 százalékos emelkedés. Ez azt jelenti, hogy míg 2010-ben, ha az akkori számokat nézem, akkor az SNI-s tanulók száma összesen 81 ezer volt, ez most 91 ezer, és akkor volt 5695 fő, aki ilyen munkakörben volt alkalmazva. Ez azt jelenti, hogy kevesebb mint 7 gyógypedagógus jutott 100 sajátos nevelési igényű gyermekre, míg most nem kevesebb mint 7, hanem 10,5 gyógypedagógus vagy konduktor jut 100 sajátos nevelési igényű gyermekre. [[13.30]] Tehát mind a képzőhelyek száma [[Arató Gergely közbeszól.]] ezáltal az országos lefedettség, mind a gyógypedagógusok, konduktorok száma, mind pedig a száz SNI-s diákra jutó gyógypedagógusok száma mind-mind javult az elmúlt években, és ezt szeretnénk folytatni a későbbiekben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Ki akarják véreztetni a kis magánszálláshely-kiadókat a digitális adatszolgáltatási kötelezettség bevezetésével?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antalt, a miniszterelnök kabinetfőnökét bízta meg, aki felkérte Dömötör Csaba államtitkárt a válasz megadására. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most már lassan másfél éve, amikor a kormánypárti többség átnyomta azt a jogszabályt itt a Házon, hogy napi elektronikus adatszolgáltatási kötelezettség terhelje a szálláshelyadókat, beleértve a szállodákat, a panziókat, a moteleket és idén január 1-jétől pedig a magánszálláshely-adókat is. Mi akkor is már aggodalmunkat fejeztük ki abban az általános vitában, hiszen érzékeltük azt a problémát, hogy a magánszálláshely-adóknál, amikor is keresetkiegészítésnek vagy nyugdíj-kiegészítésnek használják ezek a szállásadók ezt a jövedelemkiegészítést, akkor igenis problémát fog okozni majd nekik, különösen az időseknek, hogy nem rendelkeznek számítógéppel, nem fogják tudni ezeket az adatszolgáltatásokat teljesíteni. És hogy ez így is van, azt mutatja, hogy Siófokon november és január között már 220 magánszálláshely-adó döntött úgy, hogy felfüggeszti ezt a tevékenységet, és ezzel nemcsak hogy a keresetkiegészítés marad el ezeknél az idős embereknél, mert zömében idősek, hanem szűkül a turisztikai kínálat is. Nem kérdés, hogy önöknek céljuk volt ezzel a fekete- és a szürkegazdaságnak a megerősítése is, hiszen számolhattak ezzel, hogy egy idő után ez az elektronikus adatszolgáltatás problémát fog okozni. Tisztelettel kérdezem, hogy mit fognak tenni ezen szálláshelyadók megsegítése érdekében, hiszen eddig a havi egyszeri adatszolgáltatást könyvelők útján megoldották, de most, hogy naponta kell elektronikusan adatokat szolgáltatni, ez nehézségekbe fog ütközni. És ezzel pedig a magyar gazdaság egyik húzóágazatát is veszélyeztetik, és nemcsak a Balatonnál, hanem országszerte mindenhol. Tisztelettel kérdezem tehát az államtitkár urat: mit kívánnak tenni az elektronikus adatszolgáltatás tekintetében az idős, számítógéppel nem rendelkezők megsegítéséért? Várom az érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által említett Turisztikai Adatszolgáltató Központ tavaly indult. A célja az, hogy a napi statisztikai adatokon keresztül aktuális és valós képet kapjunk az ország szálláshelyeiről. Más országokban is van hasonló megoldás. És ha valós képet kapunk, akkor még hatékonyabbak lehetnek a támogatási programok, és egyébként a népszerűsítő kampányok is. Nem mellékesen és itt vitatkozom önnel az Adatszolgáltatási Központ a turizmus fehérítéséhez is hozzájárul. Abban talán egyetért velem, hogy a versenyképesség megőrzéséhez fontos, hogy a szálláshely-szolgáltatók is megjelenjenek a digitális térben, ez egyébként más ágazatokra is igaz. A kormány ettől függetlenül azokra is gondolt, akik nem rendelkeznek az adatszolgáltatáshoz szükséges szoftverrel, beleértve az ön által is említett magánszálláshely-kiadókat is. Nekik készült az úgynevezett „Én vendégszobám” elnevezésű ingyenes szálláshelykezelő alkalmazás, ezen keresztül az adatszolgáltatás egyszerűen és gyorsan teljesíthető. A Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ honlapján minden lényeges információ megtalálható a rendszer használatával kapcsolatban, az érdeklődők ezenfelül a hét minden napján elérhetnek egy zöldszámot, és ott választ kaphatnak a kérdéseikre. Az ön által említett intézkedés egyébként csak egy a sok közül. Az elmúlt évek döntéseinek is köszönhető, hogy a magyar turizmus sok rekordot megdöntött, soha nem volt még annyi vendég hazánkban, mint 2019-ben, miközben a kereskedelmi szálláshelyek bevétele is folyamatosan nő. Ha 2010-hez viszonyítom, akkor 85 százalékos a növekedés. Remélem, és talán ön is meg tudja erősíteni, hogy ez Siófokon és környékén is érezhető. Azt szeretnénk elérni, hogy Magyarország a közép-európai térség turisztikai központjává váljon; jó úton vagyunk afelé, hogy ezt teljesítsük is. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Mit tesz a minisztérium a hazai levegő minőségének javítása érdekében?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon évente 13 ezer ember halálát okozza a légszennyezettség. Ez egy olyan súlyos helyzet, ami azonnali intézkedéseket igényel. Jó hír: Palkovics miniszter úr bejelentette a rendkívüli szennyezéssel járó lignit lakossági értékesítésének beszüntetését. Kérdéses azonban, hogy mikor fog ez végleg megszűnni, és milyen hatásai lesznek, és egyébként hogyan hat ez majd a kis jövedelműekre. Fel kell lépni a rendkívül káros avarégetés és szemétégetés ellen is. Támogatni kell az épületek szigetelését, hogy megelőzzük a felesleges fűtést, és ezzel csökkentsük a levegőszennyezést. Többet kellene tenni az autóforgalom visszaszorításáért. A helyzet súlyosságát mutatja, hogy januárban már a szmogriadó tájékoztatási fokozatát kellett elrendelni a fővárosban. Ha pedig az elmúlt 16 évet nézzük, azt látjuk, hogy Magyarországon két és félszeresére emelkedett az asztmás gyermekek száma. Erre való tekintettel kérdezem az államtitkár urat, mikor szűnik meg végleg a lignit lakossági értékesítése, milyen hatással lesz ez a kisebb jövedelműekre, illetve fűtési költségeikre, milyen intézkedéseket terveznek az avar- és szemétégetés hatékonyabb visszaszorítása érdekében, milyen lépéseket tervez a kormány a közlekedés okozta légszennyezés csökkentéséért. Várom érdemi válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! A légszennyezettség kedvezőtlen hatásai miatt az elmúlt években már jelentős kormányzati lépéseket tettünk és történtek. A közlekedési, az ipari, a mezőgazdasági és a lakossági szektorban több mint 300 milliárd forint értékben valósultak meg fejlesztések, amelyek eredményeként javult a levegő állapota. Sajnos a levegőminőség alakulásában a helyi kibocsátás mellett számos, tőlünk független tényező is közrejátszik. Mindezek ellenére szakpolitikai és kormányzati szinten is minden lehetséges intézkedést meg fogunk tenni és meg is teszünk.Felhívom a képviselő asszony figyelmét a klíma- és természetvédelmi akciótervre, mely egyértelműen mutatja, hogy elkötelezettek vagyunk a hatékony kibocsátáscsökkentő intézkedések megvalósítása iránt. A környezetünk és egészségünk védelme érdekében szükséges intézkedéseknek a nemzetgazdaság és a családok védelme érdekében elért eddigi eredmények megőrzésével kell megvalósulniuk. A programjainkban foglalt intézkedések elfogadása és végrehajtása mellett természetesen tovább folytatjuk a munkát, ennek keretében készítettük elő az országos levegőterhelés-csökkentési program szakmai tervezetét, mely számos, további kibocsátáscsökkentéssel járó intézkedést tartalmaz a közlekedési, ipari, mezőgazdasági és lakossági szektor vonatkozásában. A levegőminőség javítása különösen a lakossági szektort érintő intézkedések tekintetében roppant összetett feladat. Azon dolgozunk, hogy a magyar emberek egészsége és környezetük védelme érdekében végrehajtott intézkedések úgy csökkentsék hatékonyan a légszennyező anyagok kibocsátását, hogy közben a magyar családokat se hozzák nehezebb helyzetbe. Feltételezem, ezen célkitűzéssel a képviselő asszony is egyet tud érteni. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor adnak valódi fizetésemelést a tanároknak?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó. [[13.40]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy diadallal jelentette be Kásler miniszter úr, hogy szeptembertől 10 százalékos pótlékot adnak a pedagógusoknak. [[Dr. Rétvári Bence: Júliustól!]] Joggal hívják fel azonban a figyelmet arra a szakszervezetek, hogy 5 százalék körüli infláció mellett ez nem tekinthető a fizetés érdemi javításának, leginkább csak látszatintézkedés. 2020-ban is folytatódik tehát a pedagógusbérek leszakadása, ezzel pedig tovább fog nőni a jelenleg is súlyos pedagógushiány, melyről egyébként ugyanúgy nem hajlandóak adatokat kiadni, mint a gyógypedagógusok számáról. Ráadásul nem is valódi béremelésről van szó, hiszen nem épül be a bértáblába, bármikor elvonható. A legfontosabb kérdés azonban az, hogy mikor adják vissza a pedagógusoknak azt a pénzt, amivel tartoznak nekik. Amikor bevezették a jelenlegi életpályamodellt, megszüntették a pótlékokat és jelentős többletmunkát róttak a pedagógusokra, akkor azt ígérték, hogy a bértábla mindenkori alapja a minimálbér lesz. Ezt az ígéretüket azonban a következő évben rögtön meg is szegték, és a mai napig is a pedagógus-bértábla alapja a 2014-es minimálbér, 101 ezer forint. Ezzel a trükkel önök 60-70 ezer forintot vesznek ki minden egyes pedagógus zsebéből. Szeretnék segíteni államtitkár úrnak, mert tudom, hogy mi van felírva a papírjára. [[Dr. Rétvári Bence: Na!]] Azt fogja mondani, hogy mi voltunk az egyetlen kormány, amely csökkentette a pedagógusok fizetését. [[Dr. Rétvári Bence: Ez így van!]] Tisztelt államtitkár úr, ez egy hazugság. 2002-ben az első Orbán-kormány utolsó költségvetésében egy pályakezdő pedagógus 42 700 forintot keresett. 2010-ben, a mi utolsó költségvetésünkben 122 ezer forintot. Ez, még ha a 13. havi fizetés kivezetését figyelembe vesszük, akkor is 166 százalékos, azaz két és félszeres fizetésnövekedést jelent. Na, ezt csinálják utánunk, és utána beszéljenek pedagógusbér-emelésről! Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bárhányszor is mondja el, nem fogják sem a magyar emberek, sem a magyar pedagógusok elfelejteni önöknek azt, hogy semmikor máskor nem volt olyan kormánya Magyarországnak, aki a pedagógusokon annyira spórolni akart volna, hogy elbocsátott 15 ezer pedagógust. Ön most azt mondta, hogy mennyivel jobb lenne, ha több pedagógus lenne, önök mégis 15 ezer pedagógust tettek az utcára, és nemcsak az ő fizetésüket vonták el az iskoláktól, hanem még az ott maradt, maradék pedagógusok egyhavi bérét is éves szinten elvonták tőlük. Tisztelt képviselő úr, ezt hívják úgy, hogy tömeges elbocsátás, ezt hívják úgy, hogy fizetéscsökkentés, és ez volt az, amit önök 2008-2009-ben egyik évről a másikra megtettek, tisztelt képviselő úr.Az, aki 2010-ben 120 ezer forint környékén keresett, most 231 660 forintot vihet haza, 78 százalékkal magasabbat. Nem csökkenésről van tehát szó [[Arató Gergely: Ez kicsit kevesebb, mint 150 százalék!]] , nem csökkenésről van szó, tisztelt képviselő úr, mint ahogy ön mondta, hanem növekedésről. Mind ez alatt az idő alatt a GDP, a nemzeti össztermékünk 23,9 százalékkal emelkedett, tehát kevesebb, mint 25 százalékkal, mialatt egy 50 plusz 10 százalékos pedagógusbér-emelést bevezettünk, hiszen a 231 000 forintos összeg a már júliustól fizetendő bruttó bért és 78 százalékos emelést jelent. Míg egy húsz éve dolgozó, főiskolai végzettségű és magát pedagógus II. fokozatba már minősített tanárnak az önök idején 150 000 forintot sem érte el a fizetése, ez most 331 000 forint, 122 százalékkal magasabb a fizetése, mint amennyit önök adtak neki, tisztelt képviselő úr; önök, akik csökkentettek a fizetéseken, önök követelnek magasabb fizetést. Egyrészt maga az igény, hogy legyen magasabb a pedagógusok fizetése, valós, csak nem önöktől, tisztelt képviselő úr, akik bemutatták Magyarországon a rendszerváltás után egyedüliként, hogy ezt csökkenteni is tudják egyik tanévről a másikra, miközben a multicégek, a közműcégek profitját egy fillérrel sem csökkentették. Mi arra fogunk törekedni, hogy a pedagógusbérek tovább emelkedjenek. Idén 10 százalékos az emelés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, frakcióvezető úr kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Mit tesz a kormány az egészséges ivóvíz biztosítása érdekében?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg, aki felkérte Schanda Tamás államtitkár urat a válaszadásra. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon bíztam benne, hogy a tárca nélküli miniszter asszonyt láthatjuk a parlamentben, és esetleg megválaszol egy olyan kérdést, amelyet korábban sajnos nagyon sokszor feltettünk, de nem kaptunk rá választ. A víziközmű-hálózat helyzete kapcsán nagyon sokszor kérdeztem Palkovics miniszter urat, de érdemi választ nem kaptam rá, és nem az a nagyobb baj, hogy én nem kaptam választ, hanem az, hogy a szakma sem kap választ ezekre a kérdésekre. Nézzük a tényeket! 2012 óta az ivóvízhálózatban tapasztalt meghibásodások száma több mint a duplájára emelkedett. A vezetékes víz közel 30 százaléka nem jut el a fogyasztókhoz, ekkora a hálózati veszteség. Összesen mintegy 65 ezer kilométernyi csőhálózat várja a felújítást, illetve az azonnali munkákat. Immár 20 százalék alatt van a megfelelő minősítéssel rendelkező ivóvízrendszerek aránya. Minden évben a fenntartásra kötelezettnek el kell készíteni 15 éves távlatban a gördülő fejlesztési tervet. Ezek alapján a szakma, a Magyar Víziközmű Szövetség úgy tippeli, hogy 15 éves távlatban 1500 milliárd forint hiányzik a rendszerből, a Megyei Jogú Városok Szövetsége szerint pedig 3000 milliárd forint hiányzik a rendszerből. Tehát a most meglévő, látható, tervezhető forrásokon felül ekkora összeg hiányzik ahhoz, hogy a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés biztosítható legyen. Kérdésem így az államtitkár úrhoz ismét az, hogy mikor kezd a kormány érdemben cselekedni e rendkívül fontos probléma elhárítása kapcsán. Önök mekkorára teszik a gördülő fejlesztési tervek összesítése alapján 15 éves távlatban a hiányzó összeget? És egész pontosan mit tudnak mondani a fenntartásra kötelezetteknek, milyen forrásból fogják tudni biztosítani azt a hatalmas összeget 15 éves távlatban ismétlem ahhoz, hogy a legfontosabb közszolgáltatás, az egészséges ivóvíz biztosítása megoldható legyen, és a szennyvízelvezetés a továbbiakban is biztosítható legyen, ezáltal ne következzen be rendkívül komoly károsodás a hazai ivóvízbázisok tekintetében? Remélem, hogy ezúttal érdemi választ kapok államtitkár úrtól. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy hallgassuk meg Schanda államtitkár úr válaszát. [[Balczó Zoltán: Azért vannak ilyen sokan! Derültség a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, már sokadik alkalommal folytatunk itt az Országgyűlésben is vitát a víziközművek helyzetéről. Én továbbra is azt tudom mondani önnek, hogy ismerjük az ágazat kihívásait, tisztában vagyunk annak a több évtizedes problémáival, amelyeket többek között az önök szövetségesei, a balliberális kormányok sem orvosoltak, sőt tovább mélyítették a problémákat az esztelen rablóprivatizációval. Bízom benne, hogy ez ügyben számonkéri azokat a pártokat is, amelyek felelősek voltak az ország kiárusításáért. Nincs nehéz dolga, ott ülnek ön mellett.Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett a jó minőségű ivóvíz-szolgáltatás fejlesztése és korszerűsítése iránt. Célunk a vízi közmű integrációjának megvalósítása, a fenntartható víziközmű-szolgáltatás folyamatos biztosítása. Ennek érdekében a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény hatálybalépésével megkezdődött az ágazat integrációja, amely a rendszer működését átláthatóbbá és működtetését költséghatékonyabbá tette. Szabályozottá és átláthatóvá vált a szolgáltatói árképzés is, és kiemelten tudunk figyelni a munkaerő megtartására és a szükséges bővítésére. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium, tisztelt képviselő úr, jelenleg is dolgozik a víziközmű-ágazati stratégia megalkotásán, kitartóan harcolunk a vízveszteség csökkentésének eléréséért, és fontosnak tartjuk az innovációs technológiák elterjedését a víziközmű-szektorban is. Ami pedig a különadót illeti, az uniós elvárások következtében az egyes adónemek kezelését egységes alapelvek alapján kell biztosítaniuk a tagállamoknak, így Magyarországnak is. Mindent megteszünk tehát a továbbiakban is, hogy a magyar családoknak járó megfelelő életkörülményeket elő tudjuk segíteni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott napirendi pontjaink szerint áttérünk az azonnali kérdésekre. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Jakab Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Múlt hónapban meghallgattam az ön évértékelőjét. Esküszöm, mintha a vagyonnyilatkozatát olvastam volna: papíron stimmelt, épp csak a valósághoz nem volt sok köze. Miniszterelnök úr, ön most már rendszeresen, akár itt a parlamentben is egy olyan országról beszél, ahol soha nem volt még ilyen jó az élet, soha nem dolgoztak még ennyien, soha nem kerestek még ilyen jól, soha nem volt még ilyen kevés a szegény ember, soha nem szárnyalt még így a gazdaság. [[13.50]] Hát, lényegében még egy tisztasági festés kell a kórházakban, és minden rendben lesz. Miniszterelnök Úr! Ezt az országot úgy hívják, hogy Svájc. Ön viszont Magyarország miniszterelnöke. Tudja, ez az a hely, ahol az Európai Unió második legszegényebb nemzete él, és amelynek a kormánya a második legkorruptabb. Ez az a hely, ahol a férfiak többsége még az előtt meghal, mielőtt nyugdíjba mehetne. Ez az a hely, ahol 600 ezer nyugdíjas él kevesebb, mint 100 ezer forintból. Ez az a hely, ahol, ha valaki gyermeket vállal, annak jó eséllyel a szegénységet is vállalnia kell, mert ebben az országban a gyermekes családoknak közel a fele a létminimum alatt él. [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem igaz!]] Miniszterelnök úr, én tudom, több vezető fideszes politikus elismerte már, hogy ön elvesztette a kapcsolatot a valósággal, nyilván ezért is menekül méregdrága nemzeti konzultációkba. Csak tudja, nem ez a megoldás! Nem konzultálgatni kell, nem levelezgetni kell, hanem ki kell menni az emberek közé, ki kell menni a nép közé, már ha van hozzá bátorsága! A sas néha szálljon már le a magasból, hogy lássa, hogyan élnek azok, akiket verébnek néz! Akiket ön hülyének néz akkor, amikor minden egyes problémára annyi a válasza, hogy Soros! Miniszterelnök úr, menjen ki a nép közé, nézze meg, hogyan élnek az emberek abban az országban, ahol nincsen minőségi munka, se minőségi bér! Ahol a falvakban nincs iskola, se háziorvos, se rendőr, se postás, busz is csak naponta kétszer, ahol a közmunkán túl nincs B terv. Miniszterelnök úr, ha esetleg erről az országról is mondana néhány gondolatot, azt megköszönnénk. Parancsoljon, öné a szó. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Jakab Péter képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném önt megkímélni a további erőfeszítésektől, és elmondom, hogy bár az ön fölszólalásai mint most is rendszerint hemzsegnek a személyes sértegetésektől, én ezekről egyszerűen nem veszek tudomást. Ami az országot illeti, én arról az országról beszélek, amely 2010-ben pénzügyi csődbe jutott. Nem magától. [[Arató Gergely: Hanem a Fidesztől.]] Az önök szövetségesei vitték csődbe. Akikkel önök most szövetkeznek, ha kicsit oldalra néz, látja is őket, ők vitték csődbe. Én arról az országról beszélek, ahol tízmillió ember 2010 óta azért küzd, hogy azt, amit az ön szövetségesei elkövettek, sikerüljön semlegesíteni, és az országot vissza tudjuk vinni az emelkedő és növekvő pályára. [[Tordai Bence: Nem sikerül.]] Ezenkívül, tisztelt hölgyeim és uraim, ha már az országról beszélünk, ugye, az országnak kormányra van szüksége, a kormánynak pedig stabil pártokra van szüksége. Ezt megtanultuk az elmúlt 30 évben. Azt is látjuk, hogy az önök, a Jobbik és az ellenzéki baloldali pártok közös szövetsége jelentkezik a kormányzásra. [[Dr. Brenner Koloman: Ennyire nem kell rettegni!]] Én azonban azt látom, a legújabb fejleményeket figyelve, hogy a klímaválság elérte a Jobbikot is, olvadásnak indult, mint a jéghegy. [[Derültség a kormánypárti oldalon. Dr. Brenner Koloman: A Mediánnál voltunk, most nőttünk, a közvélemény-kutatásokat tetszett olvasni?]] Látom a kilépéseket, olvasom, miket mondanak, a kilépőknek leginkább egy dolog nem tetszik, és ez ön. Idézem: „Nem szeretjük az ön gyurcsányista irányvonalát, mert bolsevik típusú leszámolások és a nemzeti értékelvű politizálás teljes feladása történik.” Én azt javaslom, hogy a kormány és az ország hangos szidalmazása helyett inkább kapják össze magukat, amíg nem késő. [[Dr. Brenner Koloman: Kleptokrácia!]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Jakab Péter képviselő úrnak.
Maradjunk annyiban, miniszterelnök úr, hogy a dunaújvárosi jéghegynél erőteljes léket kapott a fideszes Titanic. [[Derültség az ellenzéki oldalról.]] z elmúlt tíz évben, miniszterelnök úr, ez az ország annyi pénzt kapott az Uniótól, amiből csodákat lehetett volna tenni. Fel lehetett volna készülni a közelgő gazdasági válságra, urambocsá’, fel lehetett volna készülni a koronavírus hatásaira is. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Ehhez képest ma Magyarországon vírus nélkül is, miniszterelnök úr, évente 38 ezer honfitársunk hal meg a szétvert egészségügy miatt. Félezer háziorvosi praxis betöltetlen ma Magyarországon. Tudja, mit jelent ez? Azt, hogy 800 ezer honfitársunk, főleg a falvakban, nem is lát háziorvost. [[Nagy zaj, közbeszólások a kormánypárti oldalon.]] Őket mégis ki fogja majd megvizsgálni, miniszterelnök úr? Nekik ki fogja megmondani, hogy mi ez a vírus, hogyan lehet rá felkészülni, hogyan lehet megelőzni? Miniszterelnök úr, ha már önök mindenképpen milliókból nemzeti konzultálnak, akkor javaslom, hogy abban a borítékban villámgyorsan cseréljék ki a papírt, és ne propagandaanyagot küldjenek a lakosságnak, hanem egy tűpontos tájékoztatót arról, hogy mit tudnak tenni az egészségük védelmében. Higgye el, miniszterelnök úr, ez most sokkal fontosabb, életeket menthet! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat.
Gratulálok a dunaújvárosiak bizalmát elnyert parlamenti képviselőnek, és jó munkát kívánok. Ez a siker, az önök sikere felhívja arra a tényre a figyelmet, hogy egy közös ellenzéki jelölt nyert, vagyis önök a Gyurcsány-féle baloldallal közösen szerezték meg ezt a mandátumot. [[Moraj az ellenzéki oldalon.]] És az a helyzet, hogy nem tud ön annyit és olyan hangosan kiabálni itt a parlamentben, ami ezt a tényt elfedné. Meg is értem, hogy nehéz helyzetben van, hiszen korábban a szövetségeseiről mondott egy-két érdekes dolgot, most idézek is, önt fogom idézni. Így hangzik: „Ne gondolja, hogy nekem annyira egyszerű, mondjuk, Dobrev Klárával egy színpadon állni. Igenis, akkor nyelnem kell nagyokat, meg ki kell lépnem a komfortzónámból.” Jó nyeldeklést kívánok önnek, frakcióvezető úr, és csak arra hívom fel a figyelmet, hogy amikor eljön az igazság pillanata, és ön lesz az utolsó Jobbik-párttag, aki elhagyja a székházat, ne felejtse el lekapcsolni a villanyt. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, ön rendszeresen és most is az azonnali kérdések órájában az önhöz feltett kérdések kapcsán mindig azért panaszkodik, hogy személyeskedésre használják a képviselők ezt a kérdést. [[Dr. Völner Pál: Tény.]] Az a rossz hírem van, miniszterelnök úr, hogy az elmúlt tíz évben ön az, aki egyetlenegy kérdésre épkézláb, normális választ még nem adott, ellenben mindig, ahogy gondolom, majd most is, a kérdezőt, az ő személyét támadja, és személyeskedik. Így volt ez Jakab Péterrel is, ahelyett [[Felzúdulás a kormánypárti oldalon. Dr. Rétvári Bence: Szépen megvéditek egymást!]] ahelyett, hogy arra az egyszerű kérdésre válaszolt volna, amit föltett, ahelyett megint papírból valamilyen lejárató szöveget nyomott most éppen a Jobbikkal szemben. Megpróbálok hasonló kérdést feltenni, egy kicsit nem személyeskedőre személyesebbre venni, hátha úgy miniszterelnök úr jobban elgondolkodik rajta. Ön ’89-ben, akkor még fiatal politikusként, ha jól emlékszem, a 168 Órának adott egy interjút. Abban az interjúban ön elmondta, hogy egy faluszéli vályogházból indította életét, és ott nőtt föl. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Azt is elmondta, hogy olyan világban élt, ahol egyébként utána ön gimnazista, majd egyetemista lehetett, aztán később ennek az országnak a miniszterelnöke. Miniszterelnök úr, ön szerint kérem, egy picit figyeljen rám, köszönöm; semmi vicces nem lesz abban, amit kérdezek , ön szerint egy olyan országot épített az elmúlt tíz évben, ahol egy faluszéli vályogházból bárki el tud menni egyetemre, és akár, ha [[Dr. Rétvári Bence: Igen!]] tehetséges, miniszterelnök tud lenni? Ön így értékeli, miniszterelnök úr? Ön szerint, többek közt az ön szavai által is elindított, jelenleg egyébként szinte a zsidótörvények időszakát idéző [[Felzúdulás a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] hangulatkeltés [[Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] ami ebben az országban zajlik a cigánysággal szemben, az egy ilyen ország építésére irányuló tevékenység, miniszterelnök úr? Ön ezt komolyan gondolja? Várom válaszát.
Köszönöm szépen. Tisztelettel kérem a kormánypárti képviselőket, őrizzék meg a nyugalmukat, és a válaszadásra megadom a szót miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Nem kenyerünk a panaszkodás. Ön is ismer bennünket, amilyen az adjonisten, mindig olyan a fogadjisten is. Tisztességes kérdést kapunk, tisztességes választ fognak kapni. Ha megtámadnak bennünket, akkor vissza fogunk támadni. Ha ütni fognak, kivédjük, és viszonozzuk. Van a politikának egy törvénye, amelynek a kezdeményezése, a stílusának a meghatározása nem a mienk, hanem az önöké. Önök kezdik: amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. Most is olyan lesz. Azt tudom mondani önnek először is, ha már a zsidótörvényeket emlegette, azon gondolkodjanak el, hogy egy olyan párttal vannak szövetségben, amelynek az alelnöke… Itt voltunk mindannyian, itt voltunk mindannyian [[Dr. Semjén Zsolt: Ott ült!]] itt hallottuk, ott ült, felállt, és azt mondta, hogy össze kellene írni a zsidó származású képviselőket és kormánytagokat. Ezzel a párttal vannak önök most együttműködésben. [[Zaj, közbeszólások.]] Ami pedig a fiatalok esélyeit illeti, jó lelkiismerettel mondom önnek azt, tisztelt képviselőtársam, hogy igen, 2010 után egy olyan Magyarországon élünk, ahol a nehéz helyzetből induló fiataloknak jóval több esélye van, mint 2010 előtt, az önök kormányzása alatt volt. [[Dr. Semjén Zsolt: Úgy van!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.00]]
Köszönöm. Viszonválaszra adom meg a képviselő úrnak a szót.
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tényleg a válasza csak megerősített abban, hogy Jakab Péter felütésében semmi kifogásolnivaló nincs, önnek fogalma nincs, hogy milyen országot vezet. Fogalma nincsen! [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Azok az intézkedések, amelyeket önök az elmúlt években végigcsináltak, az egyre volt jó és ne haragudjon, megint személyesre fogom venni, csak hogy értelmezhető legyen. Ennek az interjújának a második felében ön azt mondta, hogy az ön szülei marha keményen dolgoztak annak idején, hogy önöket föl tudják nevelni; iszonyatosan keményen dolgoztak, és egész kevés fizetésért, de egyről a kettőre tudtak jutni annak idején. Ez volt akkor a rendszerben. A jelenlegi rendszerben az elmúlt tíz évben meg ugyanezek a szereplők, miniszterelnök úr, milliárdosok lettek. És azt gondolom, hogy világosan megmutatja azt, hogy valójában önnek mi a fontos, és hogy milyen országot épített az elmúlt években. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat.
Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy 2010-ben Magyarországon 3 millió 600 ezer ember dolgozott, és 11-12 százalék között volt a munkanélküliség. Ezeknek az embereknek esélyük sem volt, hogy boldoguljanak, mert ha munka nincs, akkor semmi sincs. Ehhez képest ma négy és fél millió ember dolgozik, és az a véleményem, hogy ha munka van, akkor az élet ettől még könnyű nem lesz, de minden van, vagy legalábbis mindenre nyílik lehetőség.Egyébként Magyarország minden polgárának azt kívánom, hogy éljen ezekkel a lehetőségekkel, és legyen legalább olyan jó következő tíz évünk, mint a mögöttünk hagyott tíz év volt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Vállalja a felelősséget, Miniszterelnök Úr?” Öné a szó, képviselő úr.
Már csak azért sem fogok személyeskedni, mert engem az ön személye nem nagyon érdekel. [[Derültség az ellenzéki, felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Érdekel viszont a politikája, és érdekel az, hogy mit tesz a hazánkkal, evvel az országgal.Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön nem válaszolt Jakab Péter kérdésére, amikor azt kérdezte, hogy hogyan fog megbirkózni a magyar egészségügy a koronavírus-járvánnyal akkor, amikor 2-3 ezer forintos jutalmakat fizetnek a mentőszolgálatnál; akkor, amikor sok milliárd forintos adóssága van a kórházaknak az elégtelen finanszírozás miatt; és akkor, amikor 971 orvos hiányzik a kórházakból, 459 a járóbeteg-ellátásból, és összességében tízezer egészségügyi dolgozó hiányzik ma Magyarországon. És nem válaszolt Harangozó képviselő úrnak sem, aki azt kérdezte, hogy miért rekeszti ki a szegény sorsú diákokat az oktatási rendszerből. A 17 éves tankötelezettséggel, a tankötelezettség leszállításával [[Dr. Rétvári Bence: Ti tandíjat vezettetek be.]] azzal, hogy olyan tandíjakat vezettek be az egyetemeken [[Dr. Rétvári Bence: Ti vezettétek be.]] csak másképp hívják, Rétvári államtitkár úr, de az attól még tandíj , ami egy átlagos magyar családnak megfizethetetlen; azzal, hogy folyamatosan szűkíteni akarják az érettségit adó férőhelyeket a közoktatásban; azzal, hogy tönkreteszik a szakképzés rendszerét; azzal, hogy kiszervezik most már a közszféra alól és a közoktatásból az egész szakképzési rendszert; és azzal, hogy olyan családtámogatási rendszert vezettek be, ami nem jut el a legszegényebb szülőkhöz, a legszegényebb családokhoz. Nem válaszolt arra a kérdésre, hogy mit kínál ez az ország ma a szegény sorsú fiataloknak, szegény sorsú családoknak a közmunkán vagy a kivándorláson kívül. Miniszterelnök úr, vállalja a felelősséget azért, hogy ilyen helyzetben van az oktatás és az egészségügy?
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm, hogy nem személyeskedik. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] 1990 óta vagyok parlamenti képviselő, az pedig azt jelenti, hogy az embernek minden négyéves munka után ki kell állni a választópolgárok elé, és meg kell kérdezni, hogy mit gondolnak a munkájáról. Én eddig is ezt megtettem, és azzal a rossz hírrel kell szolgálnom önnek, hogy meg fogom tenni 2022-ben is, és majd ott meg fogjuk kapni a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ami a koronavírust illeti, bár az többet érdemelne annál, mint hogy csak így bele-belekapjanak a képviselő urak ebbe a témába, ott azt kell mondanom önöknek, hogy a ma reggeli tudásunk szerint ilyen fertőzés Magyarországon még nincs, de nagyon valószínű, hogy lesz. Hiszen minden környező országban van már, és elég nehéz azt elképzelni, hogy hogyan is fordulhatna az elő, hogy éppen itt ne legyen, ha mindenhol van. Ezért erre föl kell készülni. Ez alapvetően szakmai kérdés, bár úgy látom, hogy önök itt inkább politikai kérdést csinálnak belőle, de egy világjárvány Magyarországra vonatkozó következményeire fölkészülni nekünk inkább szakmai kérdésnek tűnik. Fel is készültünk rá, az operatív törzs, amely ezzel a kérdéssel foglalkozik, már egy hónapja felállt, a szakemberek teszik a dolgukat. A nyilvánosság előtt is lehet velük időnként találkozni, de nemcsak a nyilvánosságban, hanem a kórházakban is teszik a dolgukat, és amennyire lehetett, fölkészültek. Én bízom bennük, van egy nagyon komoly, nemzetközileg elismert laborunk, és nagyon komoly szakembereink vannak, szerintem képesek leszünk arra, hogy amikor ideér a fertőzés, akkor azt majd kezelni tudjuk. Én azt kérem önöktől, hogy támogassák az egészségügyi dolgozókat, támogassák az orvosokat, támogassák az egészségügyi döntéshozókat, támogassák az igazgatásban dolgozó embereket, hogy közös erővel úrrá tudjunk majd lenni az ideérkező fertőzésen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ha már a politikai múltjáról beszélt, akkor hadd jegyezzem meg, hogy önnel szemben én már nyertem egyéni körzetben országgyűlési választást [[Közbeszólás a DK soraiból: Így van!]] így aztán tudom, hogy milyen az, amikor az ember közvetlenül szembe kell hogy nézzen a választóival. És a választókat nem nyugtatja meg az ön válasza, mert ők is, mi is bízunk a magyar orvosokban és a magyar egészségügyi dolgozókban a kormányban nem bízunk. És ön nem adott választ arra, hogy hogyan biztosít a kormány megfelelő feltételeket a tönkretett egészségügynek, az adósságban lévő, napról napra vegetáló kórházaknak, hogyan oldják meg azt, és ki fog gyógyítani, amikor orvoshiány van, amikor nővérhiány van.Ön nem válaszolt arra, hogy mit tesz a kormány annak érdekében, hogy legalább ebben a kritikus helyzetben javítsa az önök által tönkretett egészségügy helyzetét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat is.
A tényekre kell ismét fölhívnom a figyelmet. Önök kormányon voltak 2002 és 2010 között. Én azt javaslom, hogy amikor megtámadják a mostani kormányt, és elégtelennek ítélik az egészségügyi teljesítményét, a következő tényeket legyenek kedvesek figyelembe venni. 2003 és 2009 között egyedül Magyarországon csökkent az egy főre jutó egészségügyi kiadás az egész OECD-térségben. A Gyurcsány-kormányok alatt 600 milliárd forintot vettek el az egészségügytől. Önök 16 ezer aktív ágyat számoltak fel önök. Nem mi, önök! 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el.És ha már az esélyegyenlőségről van szó, és miután oktatásügyi kérdésekkel foglalkozik, önök voltak azok, akik a tandíjat is bevezették, amit nekünk egy népszavazással kellett megsemmisíteni. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Így van! Szégyen!]] Erről ne feledkezzen el, amikor megtámadja a kormányt! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Vállalja a felelősséget, Miniszterelnök Úr?” címmel. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ezek összebeszéltek?]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön az imént Harangozó képviselő úr kérdésére azt válaszolta, hogy ma a fiataloknak jobb esélye van, mint 2010 előtt. Nos, az a helyzet, miniszterelnök úr, hogy az ön tízéves kormányzása alatt több százezer ember volt kénytelen kényszerűségből elhagyni az országot. Önök annyi esélyt adtak a fiataloknak, hogy mára minden hatodik anyaországi magyar gyermek már külföldön születik.Miniszterelnök úr, én Pécs városában élek, tíz év alatt az ön kormányzása alatt Pécs városából 15 ezren mentek el kényszerűségből, ennyivel csökkent a város lakossága, jórészt a kényszerű elvándorlás miatt. Miniszterelnök úr, válaszoljon: milyen esélyt adott ön a magyar fiataloknak, milyen esélyt adott ön a pécsieknek? No, de igyekszem önnek egy olyan kérdést föltenni, amire talán az ígéretének megfelelően érdemi választ is tudok adni. Az teljesen világos, hogy az atomenergia felhasználása és a paksi projekt kapcsán mi önökkel soha nem fogunk egyetérteni. Nekünk nagyon erőteljes meggyőződésünk, hogy az atomenergia nem zöld, nem olcsó, és semmiképpen nem tekinthető biztonságosnak. Önök hoztak egy rendkívül súlyos politikai döntést most már sok évvel ezelőtt, és ez a döntés generációkat adósított el Magyarországon, miniszterelnök úr. [[14.10]] Önök úgy hozták meg ezt a döntést, hogy minden érv e mellett a döntés mellett azóta már hazugságnak vagy tévedésnek bizonyult. A projekt döglődik, mondhatjuk. A paksi projekt rengeteg, most már nem is lehet számolni, hány éves csúszásban van. Vane jelen pillanatban fogalma a kormánynak, hogy mennyibe fog kerülni ez a gigaprojekt a magyar adófizetőknek? Például milyen műszaki tartalommal fog megvalósulni? Szükség lesze hűtőtornyokra s a többi? Elismerie, miniszterelnök úr, hogy ez a nagyon sok éves csúszás azért történt meg, mert azok az oroszok, akiket önök pályázat nélkül juttattak a projekthez, egyszerűen nem tudták időben elkészíteni a teljes tervezési dokumentációt, ezért el sem indulhatott még az engedélyezési eljárás? És, miniszterelnök úr, talán a legfontosabb kérdésem, hogy mikor jön el az a pont a projekt kapcsán, amikor önök azt mondják, hogy a magyar emberek és a magyar gazdaság, a magyar társadalom érdekében önök visszalépnek ettől a projekttől. És ha ez megtörténik, és elismerik, hogy rossz döntést hoztak, miniszterelnök úr személyesen vállaljae a felelősséget ezekért a tragikusan rossz döntésekért? Köszönöm.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha jól értem, akkor két kérdés van itt. Az egyik a fiatalok és a külföld, a másik pedig a paksi beruházás. Először is: ismeri az álláspontomat, hogy én elismeréssel vagyok azok iránt a fiatalok iránt, akik úgy döntenek, hogy kipróbálják magukat külföldön is. Nem értem, miért támadják őket. Önök állandóan úgy beszélnek [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] a külföldön munkát vállaló magyarokról, mintha azok valami rossz dolgot tennének. Nem rossz dolgot tesznek. Azt teszik, amit a saját életük szempontjából a leghelyesebb döntésnek ítéltek. Tehát én szeretném világossá tenni, hogy semmifajta negatív véleményt nem szabad kialakítani a mi fölfogásunk szerint azokról, akik külföldön próbálják meg érvényesíteni a tudásukat. A második dolog, amit szeretnék önnek megemlíteni, az az, hogy a külföldre menők számát, arányát tekintve Közép-Európában Magyarországon a legkedvezőbb a helyzet. A harmadik dolog, amit fontosnak tartok, az az, hogy azt hiszem, a tavalyi évben történt meg az és a folyamat erősödik , hogy többen jönnek haza, mint amennyien elmennek. Mint ahogy nem kell kritizálni azokat, akik elmentek, azokat sem kell kritizálni, akik hazajöttek, mert nyilván azért döntöttek úgy, mert a saját személyes életük szempontjából ezt tartották a legjobb döntésnek. Ami a klímavédelmet és a paksi beruházást illeti, ott szeretném önnek fölhívni a figyelmét arra, hogy nem ismerünk olyan szén-dioxid-kibocsátás-mentes gazdaságot, amely mellőzni tudná a nukleáris energiát. Tudom, hogy egy zöldpártnak azt hiszem, talán nem sértés ez , mint amilyen önök, ez egy kényes dilemma, mert vagy az egyiket kell föladni, vagy a másikat. De higgye el, az egyetlen racionális álláspont az, hogy ha CO2-kibocsátástól mentes gazdaságot akarunk, és közben energiát is akarunk termelni és fogyasztani, ahhoz nukleáris energiára szükség van. Ezért arra kérem, hogy ön is támogassa a paksi beruházást. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ha egy politikus magát nemzeti érzelműnek vallja, akkor nem tekinti normálisnak azt, hogy kényszerűségből elmennek a fiatalok. Akkor mindent megtesz annak érdekében, hogy a fiatalok itt tervezhessék meg a jövőjüket. Nekem nagyon sok rokonom, nagyon sok családtagom él kényszerűségből külföldön, és el tudom mondani, hogy azok az emberek, akik tíz év alatt 15 ezren hagyták el Pécset, ők nem nyelvet tanulni vagy kalandvágyból mentek el ebből az országból, hanem kényszerűség miatt. Miniszterelnök Úr! Jellemző az önök érzékenységére, az önök zöldpolitikai szemléletére, hogy az önök által kialakított jogi környezetben ma Magyarországon egy település mellett szélerőművet nem lehet építeni, ahhoz 12 kilométert ki kell hagyni, atomtemetőt viszont lehet építeni. Miniszterelnök Úr! Nem igaz, hogy az atomenergia zöld, és mivel kibocsátás szempontjából is a megújuló energia sokkal hatékonyabb, ha a teljes üzemanyagciklust tekintjük. Miniszterelnök Úr! Ön az évértékelőjében ismét konzultációalapú kormányzásról beszélt. Mikor kérdezi meg a magyar embereket arról, hogy szeretnéneke generációkra tekintve eladósodni az önök paksi kalandorprojektje kapcsán? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége a miniszterelnök úrnak is.
Köszönöm szépen. De hiszen ez már megtörtént: 2014 januárjában az önök választási ígéretei közül a legfontosabb témájú ez volt. Megkapták rá az emberektől a választ. Ilyen körülmények között, miután a Paksi Atomerőmű volt az akkori választás kiemelkedő témája, ezt a kérdést a választással mi eldöntöttnek tekintjük. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] asonlóképpen szeretném fölhívni a figyelmét arra, hogy nem érdemes becsukni a szemünket a világ fejleményei előtt. Nézzék meg, hogy ott, ahol bezárták az atomerőműveket, ott most milyen helyzet alakul ki. Anélkül, hogy bármelyik ország nevét megemlíteném, ez talán nem volna udvarias, de ismerünk olyan országot, amely kivezeti, bezárta a nukleáris erőműveket, és nemcsak hogy nyitva tartja a szénerőműveket, hanem új szénerőműveket épít. Na, ezt a csapdát szeretné Magyarország elkerülni.
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én egy falusi parasztgyerek vagyok, szegény családból származom, és a ’60-70-es években nőttem föl a kádári rendszerben. A családunk nem volt kommunista, sőt igen kommunistaellenesek voltunk, hiszen kulákok voltunk a régi-régi időkben. [[Zaj, közbeszólások a Fidesz padsoraiban.]] Ehhez képest azonban mégis diplomát tudtam szerezni, mégis egyetemi tanár tudtam lenni abban a rendszerben. A rendszerváltozás után végig tudtam követni azt, hogy kik jönnek az egyetemre. Sajnálatos módon azt lehetett látni, hogy egyetemi hallgatók azok lettek túlnyomó többségben, akik értelmiségi, elit családokból jöttek, és a szegény paraszti családokból nem igazán tudtak fölzárkózni. Tehát ez lenne a dolognak az első része. A kérdésemre rátérve: nagy örömmel hallgattam önt, amikor az évértékelő beszédében arról beszélt, hogy a legsikeresebb tíz esztendő volt a mostani az elmúlt száz évben. Örömömben elkezdtem nézni a statisztikai adatokat, és sajnálatos módon azt láttam, hogy sem a demográfiai számok, sem az oktatás, az egészségügy, a szociális ellátás területén nem történt lényeges javulás, sőt. A gazdaság területén, amely a legsikeresebb ágazat, ott valóban vannak pozitív eredmények, de ha megnézzük, az 1996 és 2006 közötti tíz évben nagyobb volt a gazdasági növekedés, és nagyobb volt az egy keresőre jutó reálkereset is; abban az időszakban egyébként, amikor az adósság-GDP-hányados szintén csökkent. Azt szeretném tehát öntől kérdezni, hogy mire alapozta ezt a megállapítását. Csak nem arra, hogy 2010 után az országgyűlési képviselők vagyona hatszorosára növekedett, amelyben nyilván oroszlánrészt képviseltek a fideszes képviselők? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Próbáltam kihüvelyezni a kérdést, de nem jártam sikerrel. A képviselő úr nem sokat segített, viszont megismerhettem néhány kérdésben a véleményét, amit nagy tisztelettel meghallgattam, és komoly figyelmeztetés is a számomra, mert az idő múlása jól láthatóan megzavarja az ember emlékeit. Hiszen mégiscsak azért az a tény említésre méltó [[Tordai Bence közbeszól. Az elnök csenget.]] , hogy az ön által itt most földicsért, a társadalmi mobilitás szempontjából földicsért kommunista rendszerben a fiataloknak kevesebb mint 10 százaléka ment felsőoktatásba most meg 30. Tudja ön, miről beszél, képviselő úr, amikor azt akarja mondani, hogy az jobb volt, mint a mostani, amikor akkor 10 százalék ment, most meg 30? Azt akarja nekünk elmesélni, hogy az volt a jó világ, amikor a fiatalok 10 százaléka ment egyetemre, most meg 30?! Mert ez meg rosszabb? Tudom, hogy gyűlöl bennünket, na de ez ne homályosítsa el a látását ilyen nyilvánvaló statisztikai tények esetében. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Mellár képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A két időszak ebben a tekintetben nyilvánvalóan nem hasonlítható össze [[Derültség és közbekiáltás a kormánypártok padsoraiból: Bravó!]] hiszen a diploma szerepe abban az időszakban sokkal, de sokkal nagyobb volt. Az olyan lehetőséget biztosított akkor, hogy az ember valóban vezető értelmiségi pályára tudott jutni. Amióta az egyetemre járás, egyetem és főiskola tömegessé vált, ez gyakorlatilag a régi középiskolák helyét és szerepét vette át. Ha tehát megnézi ön, hogy a mesterképzésre vagy a doktori iskolába kik járnak, akkor nagyon jól láthatja azt, hogy ott igenis érvényesül ez a fajta kontraszelekció. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Vane viszonválasz a miniszterelnök úr részéről? [[14.20]]
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Én is érzékelem, hogy kegyetlenség erre válaszolni [[Derültség.]] de azt ígértem, hogy amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. Egy darabig figyeltem a professzor úr makroközgazdasági fejtegetéseit. Ezt 2011-ben hagytam abba, ideidézem, mit mondott akkor. Idézem önt, professzor úr, 2011-ből, ezt mondta a Dél-Magyarban: „Ha nyárra nincs IMF-szerződés, bedőlhet a magyar gazdaság. De ez nem reális forgatókönyv, az egyezségnek ugyanis nincs alternatívája.” Gratulálok! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen eszközökkel állítható helyre a társadalom általános igazságérzete?” címmel. A miniszter a távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat kérte föl. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Barcza Attila képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! A mögöttünk hagyott esztendőkben az emberek társadalmi igazságérzetét alaposan felkavaró bírósági ítéletek születtek, melyek milliós nagyságrendű kártalanítások fizetésére kötelezik a magyar államot olyan személyek részére, akik valamely kirívóan súlyos, galád tettük következtében jogerős szabadságvesztés-büntetésüket töltik, mindezt arra alapozva, hogy nem süt be kellően a nap a zárkájuk ablakán. Gyomorforgató, hogy az ügyek túlnyomó többségében eljáró, a balliberális oldalhoz, valamint a Soros Alapítvány kifizetési listáján szereplő szervezetekhez kötődő ügyvédek jelentős hasznot húznak az állam ellen indított perekből. Tényszerű adatokkal is alátámasztható, hogy az említett ügyvédek zsebében landolt a börtönkártalanításokra kifizetett összegek több mint 60 százaléka. A börtönbiznisz néven futó 10 milliárdos iparágnak köszönhetően már több mint 12 ezer ilyen kártalanítási per zajlott le, melyek eredményeként olyan bűnözők, mint az olaszliszkai lincselő vagy a battonyai rém milliós összegekhez jutottak. Ezekhez a perekhez pedig a busás sikerdíj megkaparintása érdekében szívesen nyújtanak segítséget a Helsinki Bizottság és a TASZ ügyvédei, illetve a korábban szociálliberális képviselőjelöltként is harcba szálló Magyar György. Nincs új a nap alatt, tisztelt képviselőtársaim, hiszen a börtönökben agitáló provokátorok célja továbbra is a demokratikus úton megválasztott, legitim nemzeti kormány eltávolítása és annak helyére saját bábjaik ültetése. Statisztikailag bizonyítható, hogy hazánkban a börtönkörülmények sokat javultak az elmúlt években, több lett a férőhely, és folyamatosan épülnek az új börtönök. A magyar emberek megálljt kívánnak parancsolni a joggal való visszaélésnek. Támogatandó a magyar kormány álláspontja, miszerint a társadalom konszenzusos békéjét figyelembe véve a tisztesség és a józan erkölcs oldalára kíván állni. Mindenki számára érthetővé kell tenni, hogy Magyarországon a bűnözőknek nem jutalom, hanem büntetés jár. A fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen eszközökkel állítható helyre a társadalom általános igazságérzete. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt meg kívánom jegyezni, hogy 2010-ig szinte senkinek nem jutott eszébe, hogy a börtönviszonyok miatt perelje a magyar államot, pedig előtte sem a szabályozás, sem a körülmények nem voltak eltérőek. A nemzeti polgári oldal kormányra kerülése után külföldről pénzelt szervezetekkel együttműködő ügyvédi irodák felismerték a kártérítési ügyekhez kapcsolódó pénzszerzési lehetőséget. Amikor a Helsinki Bizottság, a Társaság a Szabadságjogokért ügyvédei sorozatban indították ezeket a strasbourgi pereket, beleértve természetesen az ön által is idézett Magyar Györgyöt, akkor vált slágertémává ez a terület, és gyakorlatilag olyan tömegével jelentkeztek ezek az ügyek több mint 6 ezer ügy volt kint akkor Strasbourgban , hogy a strasbourgi bíróság jelezte, hogy amennyiben nem születik meg a belső szabályozás, akkor érdemi vizsgálat nélkül 10 ezer euró átalányösszeget állapít meg ezekben az ügyekben. Ezért 2016-ban a tisztelt Ház elé terjesztettünk egy javaslatot, amelyben természetesen kitértünk arra is, hogy az áldozati kompenzációkra lehetőséget adjunk, és a tisztelt Ház el is fogadta ezt a szabályozást. Arra viszont nem számított senki, hogy a kártalanításokból a kártérítésekre mekkora összeg jut, nem éri el majd a 13 százalékot. Sőt, azok az ügyvédi körök, amelyek Strasbourgba ezeket az ügyeket tömegével vitték, a belföldi lehetőségekkel is élve tulajdonképpen toborzókörúton több száz ügyet gyűjtöttek be. Miután észleltük, hogy valóban elérte a csaknem 10 milliárdos nagyságrendet a kifizetett kártalanítások összege, s jól látszik, hogy ezek nem azon a helyen landolnak, ahol leginkább kellene, vagyis az áldozatoknál, felfüggesztettük törvényben ezt a fajta lehetőséget, és nemzeti konzultációban kikérjük a választópolgárok véleményét a további szabályozásról. Reméljük, hogy a konzultációt követően azok a kártalanítási igények valóban az áldozatoknál fognak landolni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Barcza Attila képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy látom, hogy Magyarországon a társadalom általános igazságérzetét ez az ügy jelentősen rontja. Az ön által elmondottak abból a szempontból bizakodásra adnak okot, hogy ebben a tarthatatlan állapotban egy változás állt be. Magyarországon az emberek a fizetésükért tisztességesen dolgoznak, és semmiképp nem elfogadható az, hogy börtönben ülő bűnözők az ügyvédi kar egy nagyon szűk rétegének támogatásával komoly összeghez juthatnak. Kérem a kormányt, hogy tegyen meg mindent az ügy mielőbbi rendezéséért a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormány természetesen döntött arról is, hogy a börtönférőhelyek bővülnek, tehát radikálisan megoldjuk ezt a helyzetet. De amennyiben a kártalanítások kifizetésére mégis sor kerül a korábbról hozott ügyek alapján, akkor ezeket már nem lehet ügyvédi irodáknak kifizetni, nem letéti számlákon vándorolnak el láthatatlan irányokba, hanem kimondottan csak a jogosultak kaphatják meg, s ezekről a számlákról az áldozati igényeket majd teljes mértékben be lehet vasalni. Remélem, hogy az a megoldás, ami kialakul, gyakorlatilag az áldozatok védelmét teljes mértékben szolgálni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Úgy érzem, talán kissé érzékenyen reagált azokra a témafelvetésekre, amelyek ellenzéki képviselőktől származtak. Nem válaszolt érdemben arra, hogy a magyar egészségügyön belül miért halnak meg indokolatlanul tízezrével emberek olyan bajokban, amelyek megelőzhetők vagy orvosolhatók lennének. Nem válaszolt a szakképzés tönkretételét célzó kérdésre sem. S a kivándorolt fiatalok tekintetében, úgy érzem, vállalhatatlan kijelentést tett, hiszen Közép-Európa viszonylatában Magyarországot tartani a legkedvezőbb helynek ilyen szempontból, legalábbis problémás a jövőre nézve. De leginkább az a fájó, miniszterelnök úr, hogy ön két alkalommal is arra a kijelentésre ragadtatta magát, hogy megtámadják a mostani kormányt azok, akik bármifajta kritikai véleményüknek adnak hangot. És ne haragudjon, Mellár professzort gyűlöletbeszéddel vádolni legalábbis érdekes a magyar parlamentben. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] De szeretnék korrekt lenni, miniszterelnök úr csak figyeljen rám, kérem , és átevezni egy olyan területre, ahol talán otthonosabban érzi magát, és talán tudunk bizonyos közös pontokat találni, ez pedig a migráció területe. Nem kívánok inkorrekt lenni, és nem a letelepedési kötvények korrupt üzletágát hozom ide, amin a magyar költségvetés tízmilliárdokat vesztett, sőt nem is az önök által százezrével ideimportált idegen munkások kérdéskörét hozom ide, hiszen ez önmagában egy külön vitát érdemelne. Ugyanakkor azt látom, miniszterelnök úr, és vélelmezem, hogy megegyezhetünk ebben, hogy Magyarországot újabb migrációs hullám fenyegeti. Nem vagyunk meggyőződve arról, hogy a határainkon amúgy kiválóan teljesítő katonák és rendőrök önmagukban meg tudják oldani ezt a feladatot. Volt Magyarországnak egy határőrsége, külön szakmai speciális igényeknek megfelelő módon. A kérdésem tehát egyértelmű: partnere a kormányzat abban, hogy újra legyen határőrség Magyarországon, amely hatékonyan tudja megvédeni a jövőben is a magyar határt? A Jobbik volt az egyetlen párt, amely a kétharmadot biztosította önöknek annak érdekében, hogy a honvédség most ott lehessen. Most a Jobbik az a párt, amely a még hatékonyabb megoldást javasolja, az önálló határőrség felállítását annak érdekében, hogy a biztonságunk valóban szavatolható legyen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Az a szép a mi szakmánkban, hogy bármi megtörténhet, például az is, hogy egy jobbikos gyűlöletbeszéddel vádolja a nemzeti kormány vezetőjét. Gratulálok! Ami a ténybeli tévedéseket illeti, azokra azért nem térek ki, mert csak két percem van. [[14.30]] De fontos adatokat azért megemlítek: hatezerrel van több orvos, mint 2010 előtt volt. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Így van!]] Kérem, rögzítse ezt a tényt! Mindig úgy tesznek, mintha ez nem így lenne, önök felállnak, és azt mondják, kevesebb orvos van. De önök valószínűleg tévednek, vagy valamit nem jól olvastak, vagy nem jól adtak össze, vagy rosszul vontak ki. De az a helyzet, hogy a matematika szokásos szabályai szerint, ha megszámoljuk az orvosokat, akkor ma hatezerrel több orvos dolgozik, mint 2010 előtt. Én tudom, hogy kínos dolog, mert a szövetségesüket érinti, mert ők bocsátották el őket, de ettől ez még tény. A második dolog, amit szeretnék mondani, hogy én sem vagyok elégedett a 770 milliárd forinttal, amit tíz év alatt, 2010-hez képest tudtunk az egészségügyre fordítani, de szeretném jelezni, hogy soha ennyi pénzt nem fordítottak tíz év alatt az egészségügyre, mint az elmúlt tíz évben. [[Tordai Bence: GDP-arányosan mondd ezt!]] De önnek abban igaza van, hogy egyébként még ez is kevés, tehát többre van szükség. Ami a határőrséget illeti: azt szeretném mondani önnek, hogy határőrség van, ott van a határnál. [[Sneider Tamás: Speciális határőrség kell!]] Két részből áll: vannak a rendőrök és vannak a katonák, és ők ellátják a határ őrizetét. Magyarország határai védve vannak. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Szerintem ebben az országban még az ellenzéki szimpatizáns [[Sneider Tamás: Mindenhol van határőrség, csak nálunk nincs!]] választópolgárok sem vonják kétségbe azt, hogy a magyar rendőrök és a magyar katonák nemzetközi mércével mérve is kiemelkedő teljesítményt nyújtva védik Magyarország határait. Elismerést érdemelnének és nem támadásokat. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! A jegyzőkönyv kedvéért rögzítsük: nem én vádoltam önt gyűlöletbeszéddel, ön tulajdonította ezt Mellár képviselőtársunk szavait követően. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Ezt rögzítsük, tisztázzuk, és kérem, gondolja át ezt a kijelentését. De, kivettem a szavaiból, nem támogatja az önálló határőrség visszaállítását Magyarországon. Tehát azt a szakmai javaslatot, még egyszer mondom, kőkemény szakmai koncepciót, ami az asztalon van [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Kőkemény!]] , a jelek szerint még vitára méltónak sem tartja. Az a bajom, miniszterelnök úr, ezzel az egésszel, ami a magyar parlamentben történik és 2010-hez képest is zuhanó színvonal mellett [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] , hogy önök a saját házszabályukat is megszegik. Miniszterelnök úr, én kérdeztem önt korábban elhelyezés nélküli kilakoltatásokról, nem kaptam érdemi választ, pedig az önök országában történik ezrével. Kérdeztem most a határőrségről, nem kaptam egyértelmű választ. Kérdezhetném a magánnyugdíjpénztári elvont ezermilliárdos vagyontömegről, kérdezhetném a lakáscélú előtakarékosság állami lábának megszüntetéséről, egyikre sem kapok önöktől érdemi választ. Önök a saját szabályaikat megszegik! Az önök által elfogadott házszabály rögzíti, hogy minden egyes konkrét kérdésre konkrét válaszokkal kellene adózniuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A legsúlyosabb kérdést fel sem teszem: hogy fordulhat elő, hogy a kormányzati propaganda mellett [[Az elnök ismét csenget.]] demográfiai téren a legrosszabb adatokat produkálja ez az ország [[Dr. Semjén Zsolt: Ezt honnan veszed?]] és bárcsak ne így lenne! Az a kérésem önhöz, tartsák be a saját szabályaikat, a saját házszabályukat... [[Dr. Rétvári Bence: Az időkeret is egy szabály!]]
Köszönöm szépen.
…érdemi kérdésekre érdemi válaszokat adjanak.
Köszönöm, képviselő úr. Képviselő urat emlékeztetem a házszabályra [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokból.]] , meg van határozva, hogy mennyit beszélhet. Viszonválaszra megadom a lehetőséget miniszterelnök úrnak.
Nem tulajdonítok önnek semmilyen rosszindulatot, de valamilyen oka mégiscsak van annak, hogy egy nagyon egyszerű dolgot, amit én mondok, ön nem ért. Azt kérdezte, hogy lesze önálló, szervezetileg elkülönülő határőrség, amire azt válaszoltam, hogy a határvédelmet részben a rendőrséggel, részben a katonasággal fogjuk megoldani. Mit nem lehet ezen érteni? Ebből teljesen nyilvánvaló. Ráadásul még azt az érvet is mögé tettem kár, hogy ön nem veszi komolyan , hogy miután a határvédelem nem filozófiai kérdés meg nem feltételezések kérdése, hanem az kemény meló, munka, fegyveres munka [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] ezt a munkát a rendőreink és a katonáink hibátlanul ellátják. És ha valamit ellátnak, és jól működik, sőt nemzetközileg is kiemelkedő elismerést kap, ugyan már miért kellene azon változtatni? [[Sneider Tamás: Mert szakmailag…]] Miért nem érti, hogy ez egy válasz? Köszönöm szépen megtisztelő figyelmét. [[Balczó Zoltán: Mert a rendőrök máshonnan hiányoznak! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit tesz a kormány Magyarország biztonságáért a mostani krízishelyzetben?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Nacsa képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Jelzi, hogy igen. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian aggódó figyelemmel kísérjük a törökországi helyzetet, melynek következtében azonnal migránsok tízezrei indultak meg Európa felé a balkáni útvonalon. A helyzet nagyon súlyos, ugyanis Törökország területén közel négymillió migráns tartózkodik. A hétvégén többször is könnygázt vetett be a görög rendőrség a görög-török határnál, ahol több száz migráns kövekkel dobálta meg őket, hogy kikényszerítsék a határ megnyitását jelentették a helyszínen tartózkodó hírügynökségek. Az ENSZ jelentése szerint 80 ezren már meg is indultak; szombat estére mintegy 13 ezer ember torlódott össze a határon abban a reményben, hogy uniós területre léphetnek. A török-görög határon tehát már a hétvégén krízishelyzet alakult ki, mostanra többen már Észak-Macedóniában járnak, és hamarosan elérhetik a szerb határt is. Ebben a súlyos migrációs válsághelyzetben ismét felértékelődött a magyar fizikai, jogi és élőerős határzár szerepe, mint az egyetlen biztonságos határvédelem Európában a szárazföldi migrációs útvonalon. Miközben a magyar kormány és a Fidesz-KDNP-s parlamenti többség mindent megtesz a magyar határ és a magyar emberek védelme érdekében, öt éve mást sem hallunk az ellenzéktől, mint hogy nincs is migráció, a határzárra pedig nincs is szükség. Emlékezzünk, Kunhalmi Ágnes azt mondta, hogy a bevándorlás egy álprobléma, nem létezik. Karácsony Gergely azt követelte, hogy semmiképpen se kerüljön sor a határ menti kerítés megépítésére. Botka László miniszterelnök-jelölti programjának része volt, hogy „azon leszünk, hogy a kerítés minél gyorsabban lebontható legyen”. Niedermüller Péter, aki a magyar emberek millióit rémisztő képződménynek tartja, azt hangsúlyoztatta, hogy „lebontanám a kerítést, jöjjenek csak a menekültek”. Az anarchista frakció tagja, Tordai Bence pedig azt mondta: „Ezerszer elmondtuk: a déli határon épített kerítés értelmetlen, embertelen és pazarlóan drága.” Mindezek alapján látszik, ha az ellenzéken múlna, ma nem lenne határvédelem Magyarországon, és a migránsok tömegei, amelyek Törökország felől elindultak, védelem nélkül érnék el Magyarországot, és átvonulnának, csakúgy, mint 2015-ben. Ezért kérdezem államtitkár urat: mit tesz a kormány Magyarország biztonságáért? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt tesszük, amit eddig is tettünk: megvédjük Magyarország biztonságát, megvédjük a magyar emberek biztonságát. Ezt tettük eddig, és ezt tesszük a jövőben is, tisztelt képviselő úr. Ami a török elnök bejelentését követő helyzetet illeti: az eseményeket követően miniszterelnök úr azonnal összehívta a biztonsági kabinetet, az ülésen áttekintették a hazai biztonsági szolgálatok jelentését, majd döntés született arról, hogy a magyar határok további megerősítésére kerül sor, valamint fokozott figyelem hárul a balkáni migrációs útvonalon zajló történésekre. A délről északra irányuló feláramlás egy történelmi trend, a következő tíz-húsz év fő kérdése pedig az, hogy Törökországtól kezdve ezt a hullámszerű inváziót hol sikerül megállítani. Az illegális migránsok zöme Iránból vagy Iránon keresztül érkezik. Miután Irán a koronavírus-fertőzés egyik gócpontja, ezért Magyarország úgy döntött, hogy határozatlan időre felfüggeszti az új emberek beengedését a tranzitzónába, az ott lévő 321 ember és az ország védelme érdekében. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy, ahogy elhangzott az előbbiekben, 2015 szeptemberében a parlament meghozta a szükséges döntéseket, létrehoztuk a hármas védelmet, a jogi védelmet, az élőerős védelmet és a biztonsági határzárat, amit 2017 tavaszán megerősítettünk, a magyar-szerb határon dupla kerítés épült. A veszély egyébként nem múlt el, ezt mindig elmondtuk, csak sokan nem hallották meg az ellenzék részéről. Ebben az évben is a mai napig 6843 illegális migráns próbált bejutni Magyarország területére. Jelentem, sikertelenül. A magyar rendőrség, a magyar határőrség, a magyar határvadászok, a Magyar Honvédség ellátja feladatát, megvédi Magyarországot, megvédi a magyar emberek biztonságát. A biztonság ma a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország szerte a világban biztonságos országnak számít. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Nacsa Lőrinc képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Világosan látszik, hogy ha Gyurcsány Ferencen és helyettesén, Jakab Péteren múlna az ország biztonsága [[Felzúdulás a Jobbik soraiban.]] akkor az emberek nem találkoznának biztonsággal, nem lenne határkerítés, nem lenne határvédelem, nem lenne jogi határzár; akkor azt látnánk, hogy bevándorlók százezrei érnének el a magyar határra villámgyorsan, és menetelnének keresztül Magyarországon. Mi ezt nem szeretnénk, ezért a magyar emberek a Fidesz-KDNP-re számíthatnak az ország biztonsága érdekében. Eddig is megtettünk és ezután is mindent meg fogunk tenni, hogy megvédjük Magyarországot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője… [[Moraj és derültség a kormánypárti sorokban.]] Bocsánat, viszonválaszra megadom a lehetőséget államtitkár úrnak. Elnézést!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném itt, a tisztelt Országgyűlés előtt is elmondani, hogy Magyarország rendelkezik azokkal a rendőri, határvadász és honvédségi erőkkel, amelyek bármilyen helyzetben képesek Magyarország határait megvédeni, a magyar emberek biztonságát garantálni. Szeretném kijelenteni itt, önök előtt, hogy amíg Orbán Viktor Magyarország miniszterelnöke, addig illegális migránsok Magyarország területére nem fognak bejönni [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Tele volt velük a Keleti! Erdoğan?]] Magyarország és a magyar emberek biztonságban lesznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Csak azért is megadom a szót [[Derültség.]] Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőjének, aki azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Ezt hogyan magyarázzák?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e. [[Jelzésre:]] Bólint, hogy igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr, de hát nem volt más választása elnök úrnak a házszabály szerint, mint hogy megadja nekem a szót. [[Moraj és derültség a kormánypárti padsorokban.]] Ma Magyarországon sokféle válságról beszélhetünk, de az egyik, ami a fiatalokat, a mai fiatalokat érinti, az a lakhatás problémája. Ma Magyarországon több mint 1,7 millió 18 év alatti gyermek él. Ha megnézik a statisztikai adatokat, akkor azt látjuk, közel 900 ezerre tehető azoknak a fiataloknak a száma, akik már több mint 18 évesek, de még mindig a szüleikkel élnek. Hogy egy kicsit pontosabban mondjam önöknek, a 19-25 év közötti korosztály esetében 528 ezer fiatalról, a 26-30 éves korosztályban 226 ezer fiatalról, a 31-35 éves korú fiatalok körében 131 ezer fiatalról beszélünk, akik még a mai napig kénytelenek a szüleikkel élni. Ha megnézzük a szerepeket, akkor azt látjuk, hogy a fiúk körében 10-15 százalékkal magasabb azoknak az aránya, akik a szüleikkel élnek, mint a lányok esetében. Nagyon sokszor azt mondják, hogy ez az a tendencia, amikor arról beszélünk, hogy kényelmi okokból élnek a fiatalok ilyen sokáig otthon. De ha megnézzük a számokat, akkor látjuk, hogy ez nem igaz. Ma az első lakáshoz jutás az egyik legnagyobb problémát okozza a fiataloknak. Ma azt mondja a kormány, hogy házasodjál, szüljél három gyermeket, és akkor majd fogsz kapni támogatást. Na de az első gyereknek is meg kellene, tisztelt képviselő urak, születni, és ezt kérdezem, államtitkár úr, hogy a kommunikáción kívül mi az a hatékonyság, amivel tudnák növelni azt, hogy a fiatalok minél hamarabb lakáshoz juthassanak. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mielőtt az érdemi válaszra rátérnék, engedjen meg egy kis visszatekintést a történelemben, hiszen az önök kormánya idején az első teendőjük az volt, hogy a Fidesz-kormány által bevezetett intézkedéseket és otthonteremtési támogatási rendszert lényegében évek alatt teljes egészében megszüntették és leépítették. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van!]] Ehelyett a következőt csinálták: szinte az egész országot belevezették a devizahitel intézményébe [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] , amivel teljes egészében kilátástalan helyzetbe hozták emberek millióit. Amikor önök lakhatási válságról vagy a fiatalok nehéz lakásszerzési körülményeiről beszélnek, akkor előbb tekintsük át azt, hogy hogyan lehetett ezeket az embereket ebből a társadalmi válságból kihozni. Ha nincs akkor kormányváltás, és nem jön a Fidesz-KDNP, és évek alatt nem hozza ki ebből a válságból ezeket az embereket, benne a fiatalokat is, a fiatal családokat, akkor viszont nem beszélhetünk arról, hogy hogyan lehet továbblépni, és hogyan lehet egy valóságos, egy tényleges otthonteremtési támogatási rendszert kiépíteni Magyarországon. Először a válságot kellett kezelni, a devizaválság okozta nehézségeket, és aztán következtek a lépések. Az első lépés a családi otthonteremtési támogatás bevezetése volt 2015 júliusában. Ennek az eredményei ma már kézzelfoghatóak, számokkal mérhetőek: 130 ezer család több mint 400 milliárd forintot igényelt annak érdekében, hogy saját lakása és saját otthona legyen. Erre azt mondani ma, hogy ez semmi, hogy nem történt az elmúlt években megfelelő lépés annak érdekében, hogy az emberek saját otthonhoz jussanak, ez egyszerűen nem igaz. Ha megengedi, a megtett kormányzati lépéseket még a hátralévő egy percemben folytatnám. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. És mivel nincs más választási lehetőségem, megadom a szót viszonválaszra [[Derültség.]] Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Orbán Viktor mondta az imént, hogy a számokra hallgatni kell. Akkor hadd mondjam önnek, államtitkár úr, hogy a szocialista kormányzás alatt 280 ezer új lakás épült, a Fidesz kilenc éve alatt 88 ezer új lakás. Hát, a számok nem hazudnak! És mai statisztika, hogy ha ma egy fiatal pár egy használt, 50 négyzetméteres lakást akar megvásárolni, mondjuk, Debrecenben, használt 50 négyzetméteres lakást, 111 hónapig minden nettó jövedelmét félre kell raknia úgy, hogy nem evett, nem ivott, nem járt munkába, nem ruházkodott, és nem nevelt gyereket. Ez több, mint 2015-ben. Ha kiszámolja, államtitkár úr, ez több mint kilenc év úgy, hogy nem új lakást vásárolt belőle, hanem egy 50 négyzetméteres használt lakást. Államtitkár úr, tízezer családot raktak az elmúlt három évben ki az otthonukból. Erről sem beszélnek! Ma a legnagyobb problémát a családalapításhoz az jelenti a magyar fiataloknak, hogy nem tudnak lakáshoz jutni. Erre adjon választ, államtitkár úr, és ne a hülyeségekről beszéljen! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Amikor ön 280 ezer lakásról beszél, új építésű lakásról, nem tudom, hány ciklust és hány évet adott össze [[Bangóné Borbély Ildikó: KSH-adat!]] de valószínűleg az a rendszerváltás előtti negyven év is benne van ebben a 280 ezerben [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] ha már a számokról beszélünk.Egyébként pedig önnek azt javaslom, hogy menjen ki az emberek közé, menjen ki kistelepülésre. Én Dél-Borsodba, a saját választókörzetembe kimegyek, másról sem hallok a fiatalok körében, hogy hogyan tudna új házat építeni, mert most érzi azt a lehetőséget, végre eljött az a lehetőség, hogy van esélye. Van esélye a falun megvenni egy használt lakást és azt felújítani az ő saját igényének megfelelően, ezt nevezik falusi CSOK-nak. Van a babaváró hitel, ami korlátlan felhasználású [[Tordai Bence: El akarjátok adósítani a fiatalokat!]] , de az emberek nagy része, én úgy érzékelem, azt is lakásra, lakásfelújításra vagy lakásvásárlásra fordítja. Ellentétben az ön állításával, most van az az esély Magyarországon a fiataloknak, hogy otthont, családot tudnak együtt alapítani. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: 160 ezres albérletár!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Milyen tervei vannak a magyar kormánynak a magas infláció és a gyenge forint hatásainak kivédésére?” A miniszter távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Bősz Anett: Köszönöm, elfogadom.]] Elfogadja, Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Előrebocsátom, hogy tisztában vagyok azzal, hogy az árstabilitás őre a nemzeti bank, nem pedig a mindenkori magyar kormány. Ezzel együtt a Pénzügyminisztériumnak is kötelessége foglalkozni ezzel, különösen azért, mert a forintromlás, illetve az infláció együttes hatásának eredője, hogy romlik a reálbérek értéke. Hétéves csúcson az infláció, történelmi mélyponton a forint. Ez a két tényező pedig külön-külön és együttesen is rendkívül rossz hatással van a magyar fogyasztókra. Az elmúlt 12 hónapban az élelmiszerárak inflációja magasabb volt, mint az átlagos infláció, a bevásárlási árindex mára elérte a 7,6 százalékot. Ez közel kétszeres drágulási ütemet jelent összehasonlítva az átlagos fogyasztói árnövekedéssel. [[14.50]] A feldolgozott tejtermékek mindegyike magasabb árnövekedési ütemet produkált, még az élelmiszerek átlagos inflációjánál is. A feldolgozott hústermékek, a lakásbérleti díjak, a friss hazai, valamint a déligyümölcsök mind 10 százalék fölötti árnövekedést [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] tudnak maguk mögött az elmúlt egy évben. Az alapvető fogyasztói jószágkosár ilyen mértékű árnövekedése miatt tömegek érzékelik, hogy ugyanabból a pénzből, amiből egy évvel ezelőtt egy kiló sertéshúst tudtak vásárolni, ma alig 80 dekát. A kenyér és a pékáru esetén ugyanabból a pénzből, amiből egy éve még egy kilót tudtak vásárolni, ma 85-90 dekát tudnak megvenni. Az importtermékek árát jelentősen növelte a történelmi mélypontra süllyedt forint, és igen nyugtalanító a tény, hogy elemzők szerint az árfolyam az euróval szemben 350 forint fölé is emelkedhet hamarosan. Tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, milyen tervei vannak a kormánynak a magas infláció és a gyenge forint hatásainak kivédésére. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, és elnézést kérek Bősz Anett képviselő asszonytól. Megkövetem, hogy nem figyelt mindenki a kérdésre. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Igen, az infláció kérdése, az áremelkedés kérdése valóban nagyon fontos kérdés minden magyar ember számára, hiszen ez határozza meg azt, hogy a mindennapi életünk hogyan alakul. Azért ne felejtsük el azt, hogy az infláció nagyságától van egy sokkal fontosabb tényező, az pedig a fizetésünk, a jövedelmünk nagysága. Ugyanis vannak kormányok, amelyeknél ez úgy működött, hogy a jövedelem mindig alacsonyabb volt, mint az infláció mértéke; a nyugdíjemelés mindig alacsonyabb volt, mint az infláció. Ez volt az előző baloldali szocialista kormány, aminek a jelenlegi DK, az ön pártja is egyébként tagja, részese volt.Én azt gondolom, hogy ha ezt a kérdést úgy tesszük föl, hogy az inflációval szemben, ami kapcsán valóban a januári adat nem kedvező, de azért azt tudnunk kell, hogy ez egy egyedi adat, hiszen januárban vannak általában az áremelések, nyilvánvaló, hogy ez lényegesen kisebb lesz majd… Ha úgy tesszük fel a kérdést, és úgy hasonlítjuk össze, hogy mennyi volt a jövedelemnagyság mértéke például 2019-ben, és mennyi volt vele szemben az infláció, akkor azt láthatjuk, hogy a jövedelem 11,2 százalék, míg az infláció mértéke 3,4 százalék volt, tehát a munkabérek vásárlóértéke jelentősen növekedett 2019-ben is. Persze, mindig lehet olyan adatot kiemelni, hogy minek az ára emelkedett valamivel jobban, de ha megnézzük a makroszámokat, azt gondolom, hogy a kormány politikáját igazolják vissza. És teljes egészében igaz ez a nyugdíjakra vonatkozóan is, hiszen a kormány minden évben azt az ígéretét, hogy a nyugdíjak reálértékét megőrzi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a magasabb inflációval szemben is tudta őrizni, és az emberek nyugdíjának a reálértéke is minden évben megőrződött vagy éppen magasabb lett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az inflációval és az árfolyammal kapcsolatosan van még egy nagy probléma, ez pedig az instabilitás. Az ellenzék felhívta a figyelmet arra, hogy a büdzsé számára megállapított technikai árfolyam már a tavalyi évben is jelentősen eltért a valóságos árfolyamtól, a Pénzügyminisztérium erre mégsem reagált érdemben. Ez a különbség azóta csak növekedett, hiszen a technikai árfolyam elmarad a 321 forinttól is. Ez jelenleg a valós árfolyamhoz mérve közel 6 százalékos különbséget jelent, de ha az árfolyam valóban eléri azt a szintet, amit elemzők már prognosztizálnak, tehát 350 forint környékére ér, akkor ez a különbség 9 százalék fölé emelkedik. Tisztelettel kérdezem önt, hogy nem túl nagy különbsége ez a költségvetés végrehajtásához, illetve hogy aze a kormány véleménye, hogy ameddig vannak EU-s támogatások, addig amit elvesztünk a vámon, azt megnyerjük a réven. Itt egy probléma van, tisztelt államtitkár úr, hogy a magyar emberek fizetik a révészt. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. Viszonválaszra adom meg a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ami az árfolyamot illeti, az árfolyam tekintetében a Pénzügyminisztériumnak végképp nincs feladata, olyan értelemben, hogy az árfolyam-alakításban felelőssége. Az igaz, hogy a költségvetési hatásokat meg kell vizsgálni, és éppen az EU-támogatások tekintetében ez éppen pozitív hatással van erre [[Z. Kárpát Dániel: Gyenge emberek akarnak gyenge forintot! Csak a gyenge emberek, államtitkár úr! Erős emberek nem akarnak gyenge forintot!]] és ebből a többletből tudjuk egyébként a költségnövekményeket finanszírozni az európai uniós projektek tekintetében. [[Z. Kárpát Dániel: Gyenge ember akar gyenge forintot…]] e ami a legfontosabb, az, hogy egyrészt az embereknek nincsen devizahitelük, és így az árfolyamváltozás gyengülése nincs negatív hatással rájuk. És ugyanez igaz az államadósság tekintetében, ahol már van a Pénzügyminisztériumnak feladata, de ha az államadósságot megvizsgáljuk a GDP-hez mérten, akkor az államadósság 2010 óta folyamatosan csökken, éppen azért, mert a devizahitelek kivezetése szintén megtörtént állami szinten is. És azt gondolom, hogy amit egy kormány megtehet az árfolyam-ingadozás védelmével szemben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] azt a Fidesz-KDNP-kormány az elmúlt években megtette. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló: „170 éve őrzi Kossuth emlékét Bulgária” címmel. Öné a szó, szószóló úr, 5 percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на българите в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a magyarországi bolgárok és a magam nevében köszöntsem önöket. A két ország életében több közös, fontos dátumhoz köthető eseményt találunk, idén azonban egy centenáriumi év határozza meg Magyarország és Bulgária kapcsolatát: 2020-ban ünnepeljük Magyarország és Bulgária diplomáciai kapcsolatfelvételének századik évfordulóját. A magyar és a bolgár történelem több ponton is kapcsolódott az elmúlt évszázadban. Kossuth törökországi emigrációja a mai Bulgária területén, a bolgár nép életében is nyomott hagyott. 170 éve, hogy a szabadságharc leverését követően Kossuth Lajos és bajtársai az Oszmán Birodalomnak a mai Bulgária területén lévő városában, Vidinben és Sumenben éltek emigránsként. A török hatóságok a Şumlába, a mai Sumenbe érkező Kossuthot és kíséretét államfőnek kijáró ünnepséggel fogadták. Az itt eltöltött öt hónap a megpróbáltatások és az útkeresés nehéz időszaka volt Kossuth számára. Emigrációja alatt legfőbb feladatának tartotta, hogy a világ közvéleményével elismertesse a magyar forradalom antifeudális jellegét, és nemzetközi támogatást szerezzen népe önrendelkezési törekvéseihez. Az emigránsok megjelenése, viselkedése, szokásaik, eszméik nagy hatással voltak a török fennhatóság alatt élő bolgár lakosságra, akikre egyre inkább hatott a nyugati kultúra; terjedni kezdett az európai mintájú ruhaviselet; befogadásra talált a modern európai zene és a színművészet. Az első bolgár zenekart Sáfrány Mihály szabólegény, műkedvelő muzsikus alapította 1850-ben. Divatba jöttek a kirándulások, megjelent a kaszinó, a biliárd. Fellendült a kereskedelem; fejlődött a húsfeldolgozás; meghonosodott a korábban tiltott disznóvágás, a kolbászkészítés, a sörfőzés, a kocsigyártás; a magyarokhoz kapcsolódik az első gőzmalom felépítése és beüzemelése. Ezzel párhuzamosan Sumen a bolgár kultúra és a formálódó nemzeti öntudat központjává vált. A Kossuth-emigráció mintegy katalizátora lett a bolgár nemzeti megújhodásnak. 1949-ben, Kossuth Lajos Sumenbe érkezésének századik évfordulóján egykori lakhelyét, a város legszebb bolgár épületét múzeummá nyilvánították, és itt kapott helyet a Kossuth Lajos előtt tisztelgő emlékkiállítás, amit a Magyar Nemzeti Múzeum munkatársai rendeztek. A világban zajló mai történelmi és politikai események nemcsak Magyarországon, hanem Bulgáriában vagy akár egész Európában rávilágítanak arra, hogy milyen fontos a barátság és az összefogás nemzeti identitásunk megőrzésében, mert nagy szükségünk van a közös történelmi értékeink átadására a jövő nemzedékek számára. [[15.00]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint bolgár nemzetiségi szószóló nagy öröm számomra, hogy tájékoztathatom az Országgyűlést a 100 éves magyar-bolgár diplomáciai kapcsolat felvételének égisze alatt 2020. február 21-én az Országház Vadász termében megrendezett, „170 éve őrzi Kossuth emlékét Bulgária” című konferenciáról. Továbbá engedjék meg, hogy köszönetet mondjak mindazoknak, akik segítették és támogatták a rendezvény megvalósulását. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание!
Köszönöm szépen, Varga Szimeon szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP-képviselőcsoportból: „Családbarát kormány?” címmel.
Köszönöm szépen, elnök úr. Külön örülök, hogy Tállai államtitkár úr még a teremben van. Akkor tartsunk egy kis matematikaórát! KSH-kiadványból szeretnék felolvasni Tállai államtitkár úrnak: 2002-ben 31 511 lakás épült, 2003-ban 35 543, 2004-ben 43 913, 2005-ben 41 084, 2006-ban 33 864, 2007-ben 36 159, 2008-ban 36 075, 2009-ben 31 994, 2010-ben 20 823. Sajnálom, hogy kiment államtitkár úr, ez a KSH kiadványa, ezt még talán önök sem hamisítják úgy, ahogy kellene, hogy utólag ezt módosítani tudnák.Csak hogy tisztában legyünk az utána következő időszakkal, akkor folytatnám, hogy hogyan alakult Magyarországon a sikeres, Orbán-kormány családpolitikájának köszönhető lakásépítések száma: 2011-ben 12 655, ’12-ben 10 560, 2013-ban 7293, ’14-ben 8358, ’15-ben 7612, ’16-ban 9994, ’17-ben 14 389 épült, ’18-ban elérte a 17 681-et, és ’19-ben az előzetes adatok alapján éppen csak el fogja érni a húszezret az újlakás-építések száma. Szóval, ajánlom államtitkár úrnak is és a fideszes képviselőtársaknak is, hogy amikor arról beszélnek, hogy hány évet vettünk alapul, meg milyen időszakokat, akkor böngésszék ezeket a kiadványokat. Ha arról beszélünk, hogy mekkora súlyos probléma a fiataloknak az első lakáshoz jutás, akkor még egyszer elmondanám, hogy a 25 évesek 60-80 százaléka él még a szüleivel, a harmincas korosztály egyötöde. És nem kényelmi okok miatt teszik ezt természetesen van ilyen is elenyésző számban , hanem a legnagyobb többsége azért, mert álmodni sem mer egy új lakásról, vagy nem meri felvenni azt a fajta hitelt, amiről itt ódákat zengett államtitkár úr. Látjuk nagyon jól az elmúlt időszakból, hogy szakértők szerint a kormány lakáspolitikája nem oldja meg a meglévő lakhatási problémákat. Pontosan azt látjuk, és szakemberek írták le, hogy az elmúlt időszak hitelvételei miatt és erre ösztönöztek önök is, igaz, hogy nem devizahitelről beszélünk most már, hanem forintalapú hitelről egy újabb olyan válság fog bekövetkezni, ami egy újabb hitelcsapdát állít a következő generációnak. Önök azt kommunikálják, hogy vegyél fel minél több hitelt, ha kell, akkor nem is lakásra, mert most már akármire költhetik, igaz, hogy az a feltétel, hogy három gyerek szülessen meg. Csak, tudják, ez egy felelőtlen politika. Amikor a kormány mondja azt, hogy felelőtlenül vegyél fel hiteleket, az egy felelőtlen kormányzási politika. Mi azt mondjuk ezzel szemben… Azt is látjuk még ezt el kell mondanom , hogy az elmúlt évek támogatási politikája azt hozta magával, hogy soha nem látott mértékben emelkedtek az albérleti árak, és soha nem látott mértékben hozta magával az ingatlanárak emelkedését. Ezért mondtam az előző felszólalásomban, hogy ma Magyarországon egy 50 négyzetméteres használt lakás megvételéhez majdnem tíz évig kell letenni a nettó fizetését egy fiatal párnak úgy, hogy semmi másra nem költött, akkor még nem élt. Én azt gondolom, hogy ez nagyon nincs rendben. Mi ezzel szemben azt mondjuk, hogy egy lakbértámogatási rendszert kellene kialakítani, és gátat kellene szabni annak, ami ma Magyarországon elindult, hogy Budapesten, mondjuk, az egekben van a lakbérár; bár nem kell messzire menni, sokszor nemcsak Budapesten, hanem a vidéki nagyvárosokban is, azért mondtam azt, hogy az 50 négyzetméteres lakás esetében egy debreceni lakásról beszélünk, már Debrecenben drágább egy ilyen lakás, mint Budapesten. Arról beszélünk, hogy szociális bérlakásokat kellene építeni Magyarországon, amivel önök nagyon elmaradtak az elmúlt tíz évben. Arról kellene beszélnünk, hogy hogyan tudnánk a fiataloknak olyan fizetést adni, hogy ne a hitelbe kelljen belemenekülniük, hanem magából a fizetésükből tudnának lakást vásárolni, és nem hitelből. Higgyék el, ahogy látjuk az önök gazdaságpolitikáját és családpolitikáját, ez a következő években még rosszabb lesz. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Nekünk a gyerek a fontos!” címmel.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Hogyan lehetséges az, hogy gyerekek sérülnek meg súlyosan egy kampányidőszakban átadott csúszdaparkban? De ez a fideszes kormányt egyáltalán nem érdekli. Sem a XVI. kerületi önkormányzat, sem pedig most az államtitkár úr nem tudott egyenes választ adni arra, hogy miként akarják megakadályozni a további súlyos gyermekbaleseteket.A Reformátorok terén épült csúszdapark átadását az októberi választásokra időzítették. Már akkor súlyos baleseteket okozott, államtitkár úr el is mondta a számot: 8 gyermek és 1 felnőtt sérült meg, a sérülések pedig az idei évben is folytatódtak. A hibák kijavítására azóta sem került sor. Figyeljenek, mert tényeket sorolok. Volt olyan kislány, akinek a sípcsontja tört el, míg egy másiknak a térdét gipszelték be. De akadt olyan is, akinek a foga tört ki, megint mások koponyasérüléseket szenvedtek. Mindez azonban a Fideszt nem érdekli. Ebből is látszik, hogy a Fidesznek egyáltalán nem fontosak a családok, és a gyermekek biztonsága sem érdekli önöket. Ez azonban nem maradhat így. Lehet, hogy önöket csak a pártjuk érdekli, de nekünk a gyermekek biztonsága a legfontosabb. Nem engedhetjük, hogy a Fidesz hanyagsága és cinizmusa további gyermekbaleseteket okozzon. A kerület polgármestere és Pogácsás Tibor államtitkár úr is arra hivatkozik, hogy a csúszdák megfelelnek a szabványoknak. Ez a válasz biztos, hogy nem nyugtatja meg a sérült gyermekek szüleit. Akkor tessék a jogszabályokat felülvizsgálni, ami egészen biztosan kormányzati feladat! Ez a probléma már nem csak egy fővárosi kerület ügye. Mi a gyerekeket és a szülőket képviseljük, és nem hagyjuk, hogy a Fidesz úgy tegyen, mintha nem lenne semmi probléma. A családokkal együtt el fogjuk érni, hogy a hibákat kijavítsák, vagy ha ez nem lehetséges, akkor a veszélyes csúszdákat bezárják. Ezt fogjuk tenni, mert nekünk önökkel ellentétben a gyermekek biztonsága a legfontosabb. Önöknek csak az volt a fontos, hogy a csúszdákat pont a választás előtt adják át. A hibák kijavítása pedig még mindig nem történt meg, mert akkor el kellene ismerniük, hogy politikai célokból veszélybe sodorták a gyermekeket. Minél kisebb testsúllyal csúszik ugyanis le valaki, a gyorsulás miatt annál nagyobb a sérülés veszélye. Kérdezem államtitkár urat, de sajnos nincs itt, úgyhogy hiába: maguknak semmit sem jelent a gyermekek biztonsága? Önöknek annyira fontos a XVI. kerületi fideszes vezetés védelme, hogy inkább hagyják megsérülni a gyermekeket? Ráadásul az önök polgármestere cinikus módon még büszke is erre a horror csúszdaparkra, a szülőkkel pedig kezdetben szóba sem volt hajlandó állni senki. Pogácsás Tibor államtitkár úr szerint minden szülőt megkerestek az ügyben. Lehet, hogy ez már megtörtént, de egyáltalán nem így indult el a dolog. Előbb el sem ismerték a hibát. Később is csak hallgatott az önkormányzat, és nem állt szóba az érintettekkel. Csak a sorozatos sérülések után kezdték el az ügyet egyáltalán komolyan venni. A csúszdákat továbbra sem zárják be, a hibát is csak vizsgálják, de továbbra sem oldották meg. Ezen túl szeretném még egyszer kérni tisztelettel az államtitkár urat, a miniszter urat, hogy vegyék komolyan a dolgukat, mert a gyerekek az elsők. Köszönöm. [[15.10]]
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napirend utáni sorozat folytatása közben kissé szomorú az ember, hiszen ellenzéki képviselőtársaim rengeteg húsbavágó, igazán életszagú témát vetettek fel ma a parlamentben, jellemzően Orbán Viktor miniszterelnök úrnak célozva ezeket, az érdemi válaszok viszont elmaradtak ezek kapcsán, legyen szó az egészségügy berkein belül tízezrével feleslegesen életüket vesztő magyar emberekről, akiknek a baja orvosolható vagy megelőzhető lenne bizonyos körülmények között, vagy éppen a szakképzésről, a kivándorlási kérdéskörről, és néha egészen elképesztő kiszólásokat hallhattunk.De ezen túllépve azért van itt egy olyan terület, mégpedig a migrációs tematika, ahol úgy érzem, ez a kormány tökéletesen szembemegy a saját korábbi retorikai alapvetéseivel is, és ezt a saját táborának a lakájmédián keresztül egy darabig még eladhatja, de aztán szembejön a valóság, szembejön az az elképesztő tendencia, hogy Magyarországon egy demográfiai, népesedési mélyrepülés, sajnálatos módon egy katasztrófa tapasztalható, és ezt egy álvalóságba menekülve elhazudja a Fidesz-KDNP. A múlt heti Magyar Nemzet címlapon hozta azt, hogy szerintük több gyermek született Magyarországon, mint a korábbiakban, miközben 90 ezer alatti élveszületési számból 4-et, azaz négyet találunk az utóbbi évtizedekben, mind a négyet 2010 után. Nem azt akarom ezzel mondani, hogy 2010 előtt kedvezőek lettek volna a népesedési kilátások, nem azt akarom mondani, hogy ezt a mélyen szakmai kérdést egy mostani kormány nyakába lehetne kizárólagosan varrni, mert nem lehet, de az őszinte helyzetelemzés az lenne most, hogy óriási a baj, nagyon nagy a katasztrófa, megállapítjuk, hogy minden mutató tekintetében rontottunk, és együttesen az összes parlamenti párt kialakít egy nemzeti minimumstratégiát az elképesztően rossz helyzet kezelésére. Ehhez képest a magyar nemzetes hazudozás megpróbál arra mutatni, hogy itt azért kedvező tendenciák látszanak, miközben sajnálatos módon nem, még az egyetlen mutató, amely ideköthető volt, a termékenységi arányszám is először stagnálásnak, aztán sajnálatos 1 századpontos csökkenésnek indult. Tehát azt látjuk, hogy nincs, nem létezik, nem látható olyan népesedési mutató, amely tekintetében Magyarország sikereket tudna felmutatni. A házasságkötések számának örvendetes emelését nem sorolhatjuk ide, hiszen az nem népesedési mutató, jellemzően a kormányzat felső középosztálytól felfelé adott családtámogatási kedvezményeinek az elérése érdekében nőtt ez a szám. Üdvözöljük, hogy nőtt, maradjon is így, maradjanak együtt minél többen az érintett párok közül, és szülessen minél több vágyott gyermek, ez a célunk, de önmagában ezt sikerként előadni legalábbis önámítás, hazugság lenne. Ugyanakkor a másik irányból azt látjuk, hogy ez a kormányzat, bár markánsan fellépni látszik a migrációs tematikában, és azt látjuk, hogy igyekszik folyamatosan riogatni olyan országrészekben is, ahol ilyen veszély márpedig nincsen, a másik kezével máshogy cselekszik. Talán emlékeznek, fideszes képviselőtársaim, hogy 2015-ben az önök vezetője még aláírt egy kvótaszerű mechanizmusokat végrehajtani szándékozó záródokumentumot. Azóta szerencsére jó irányba nagyot fordult a világ, de azt látjuk, hogy egyre több problémát okoz egyrészt a letelepedésikötvény-üzletág által hozott korrupciós mechanizmusok tömege, hiszen a magyar költségvetés ráfizet erre: vissza kell fizetni azokat a beígért hozamokat, amelyeket nem mi, ellenzéki képviselők ígértünk oda, hanem orvul vitte keresztül a Fidesz ezt a rendszeren. A másik tekintetben pedig a vendégmunkások tömegének ideimportálása elképesztő problémákat vet fel. Láthatjuk nemcsak azt, hogy cirill betűs táblák szaporodnak az érintett bevásárlóegységekben, a munkásszállók közelében, és nemcsak azt látjuk, hogy ez a kormányzat munkásszálló-építéseket kezdeményez, de mondjuk, magyar fiatalok számára bérlakásépítéseket nem, hanem azt is látjuk, hogy 2018-ra már kétszer annyian érkeztek Fidesz által importált idegen munkásként Magyarországra munkavállalási szándékkal, mint 2017-ben. 2019-ben pedig egy sajátos számháború alakult ki: a Fidesz-KDNP nem árulja el, hogy a 75 ezres vendégmunkásadat vagy pedig az Eurostat által közzétett, jóval 100 ezer fölötti adat az, aminek hihet az egyszeri magyar állampolgár vagy képviselő. Azt ugyanakkor látjuk, a rabszolgatörvénnyel kapcsolatos viták során látható az, hogy bizonyos munkavállalói érdekképviseleti formákat komolyan le lehet törni azzal, ha letörik, mondjuk, a bérszínvonalat azáltal, hogy idegeneket telepítenek ide, és azt is látjuk, hogy a különböző szakmák és iparágak, amelyekbe hozhatók ezek az emberek, a kormány által kerültek bővítésre. Tehát őszinte kommunikációra hívjuk fel Magyarország Kormányát, arra, hogy tárja fel a céljait ezen elképesztő, akár lakosságcserével felérő folyamatok kapcsán, tárja fel azokat a gazdasági szükségszerűségeket, amelyeket most elhazudik, és összességében legyen őszinte a migráció frontján. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Az nem megy, hogy demográfiai területen semmit nem tudunk felmutatni, viszont egyfajta munkaerőimport által lényegében elkezdték kicserélni egyes régiók, gyárak, gyáregységek környékén a magyar lakosságot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Ma 150 éve indult útjára a Budavári Sikló”. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Talán megszokhatták, hogy rendre emlékezést próbálok a napirend utáni felszólalásomban elmondani, hiszen miért is ne emlékeznénk azokra a történelmi jelentőségű vívmányainkra, amelyek egyébként a mai napig is hatóan meghatározzák életünket.Ma 150 évvel ezelőtt indult útjára a Budavári Sikló, amelyet 1868 és 1870 között, azaz csak két év alatt építettek fel, immár 150 évvel ezelőtt. Széchenyi Ödön tervei alapján vagy kezdeményezésére történt mindez, miután utazásai során Lyonban találkozott az első ilyen európai siklóval. Hazajött, és befolyását bevetve megpróbálta elintézni, és lám-lám, sikerült is neki, hiszen azokban az időkben a jó ötletekért lelkesedett a társadalom és lelkesedtek az ország vezetői. Wohlfahrt Henrik készítette a terveket, és képzeljék el, képviselőtársaim, 1873-ban, tehát a megnyitás utáni harmadik évben már évi másfél millió utas utazott ezen a siklón. Ugye, milyen furcsa? Volt egy 6,3 milliós populációnk, és másfél millió ember utazott 150 évvel ezelőtt ezen a siklón. A második világháborúban bombatalálat érte a működő szerkezeteket, és a világháború után a szocialista rendszerben széthordták a maradványokat. Gyakorlatilag 30 éven keresztül tervezést tervezés követett, majd egészen elképesztő módon 1975-ben társadalmi munkában készítették a BKV dolgozói azt a tervet, amely alapján aztán elkezdték felújítani, megépíteni, és 1986-ban indult útjára. Már 1987-ben, azaz egyéves működése után az UNESCO világörökségi listájára került, és 1986. június 4-én nyitották meg. Milyen érdekes, hogy napjainkban évente 500 ezer és egymillió között van a látogatók és az utazók száma, pedig már 9 millió 700 ezren vagyunk, évi 4,5 millió turista látogat Budapestre, és mégiscsak ennyi utazó van, de ne legyünk elégedetlenek. Viszont arra hívja fel a figyelmünket ennek a nagyszerű alkotásnak a léte, hogy képzeljék el, 150 évvel ezelőtt Magyarország, Budapest milyen népszerű lehetett a világon, ha egy ilyen közlekedési járműre, amely bár különleges, de mégiscsak az, már akkor másfél millió ember volt kíváncsi évente. Szólnunk kell Széchenyi Ödönről, arról az emberről, aki kezdeményezte mindezt. Széchenyi Ödön Széchenyi István ifjabb fia, aki valami elképesztő életúttal és csodálatos, szorgalmas, ötletes emberként került a történelembe. Ő volt a magyar állami tűzoltóság megteremtője, de nemcsak a magyaré, hanem a töröké is, és számtalan ország kérte szakvéleményét, amikor a saját tűzoltóságát kívánta létrehozni. 1870-ben, azután, hogy a Budavári Sikló megépült, és megnyugodhatott, ellátogatott Konstantinápolyba, ahol éppen előtte egy óriási tűzvész volt, és rengeteg nemzetközi intézmény a tűzvész során megsemmisült. Törökországban nem volt tűzoltóság, és ez is vezethetett oda, hogy bizony a tűz martalékává vált nagyon sok minden, amit aztán nem is lehetett újjáépíteni. Ekkor ő felajánlotta a segítségét Törökországnak, a török szultánnak, és nagyon érdekes, mert éveken keresztül versengtek különböző országok, különösen az oroszok azért, hogy majd a tűzoltóságot ők hozhassák létre Törökországban, de a török szultán Széchenyi Ödön terveit találta a legkiválóbbnak, így ott maradt, és megteremtette azt. Pasa tisztségbe került, ami nagy dolog, nem kellett a hitét ehhez feladni, de a megtiszteltetés jele volt. [[15.20]] Miért is fontos, hogy ezekről a kérdésekről beszéljünk, azon túl, hogy emlékezünk? Azért fontos, mert egyrészről például ez az emlékezés is mutatja, hogy milyen nagyszerű volt Magyarország megítélése a világban azokban az időkben. Aztán azt is megmutatja, hogy volt egy gróf, egy nemesi család sarja, aki nem otthon lógatta a lábát, és nem élvezkedett különböző tengeri jachtokon, hanem a hazájával foglalkozott, és alkotásokat akart teremteni. Ma nem látok egyetlen oligarchát sem, aki ugyanezt tenné. És miért is fontos ma ilyenekre emlékeznünk? Azért fontos, mert ami ma Magyarországon gazdasági erőnk jelentős részét jelenti, az azokban az időkben jött létre. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló: „Éket akarnak verni magyarok és romák közé?!” címmel. Öné a szó, szószóló úr.
Köszönöm. Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Egy szomorú hírrel kezdeném: nagy veszteség érte a hazai cigányságot, 2020. február 26-án elhunyt Szentandrássy István Kossuth-díjas roma festőművész. Őszinte részvétet kívánok a családnak, legyen számára könnyű a föld. Folytatnám a felszólalásomat azzal, amiért eredendően szót kértem: éket akarnak verni a magyarok és a romák közé? Nem véletlenül adtam a felszólalásomnak ezt a címet, ugyanis a gyöngyöspatai ügyből kiindulva egyes ellenzéki képviselők és velük együtt külső támogatásokból működő szervezetek lovagolják meg és forgatják ki az elmúlt hetek cigányokat érintő eseményeit. Történt ugyanis, hogy 2004-től kezdődően, a baloldali kormányzás idején szegregálták a gyöngyöspatai iskolában a gyerekeket. Nem is értem azt a civil szervezetet és önöket sem, miért nem hívták utcára tüntetni akkor a romákat ennek megszüntetésére. Nemhogy inkább bocsánatot kérnének azért, hogy a nagy jóléti rendszerváltás programjának közepén némán és tétlenül nézték az akkori kormánypárti politikusaink a szegregált oktatás virágzását. [[Arató Gergely: De ez nem igaz!]] Akkor nem szerveztek tüntetéseket, csak most, 15 évvel később, és most is csak azért, hogy szétkalapálják Magyarország és a magyar társadalom egységét, hogy gyűlöletet keltsenek, hogy bomlasszanak. Önök akkor szegregáltak, a jelenlegi kormány pedig ösztöndíjprogramokkal segíti a tehetséges, jól tanuló roma fiataljainkat. Bizonyára önök is tudják, hogy a roma szakkollégiumi hálózat mennyiben járul hozzá roma fiataljaink diplomaszerzéséhez. Az előző tanévet a 11 keresztény roma szakkollégium 327 fő hallgatóval zárta, de a múlt héten a Belügyminisztériumban került átadásra 35 tehetséges középiskolás cigány származású fiatalnak a roma nemzetiségi tanulmányi ösztöndíj is. És akkor még nem beszéltem az Arany János-programról és az Útravaló-ösztöndíjprogramról [[Arató Gergely: Amit mi vezettünk be! Szégyen, gyalázat!]] , vagyis elmondhatjuk, hogy a jelenlegi kormánynak fontos, hogy a romák befejezzék iskoláikat, szakmát, érettségit és diplomát szerezzenek. Nem is értem, miért, de 2020. február 23-ára az egyik civil szervezet tüntetést szervezett az Országház elé. Addig, amíg a baloldali pártok képviselői felsorakoztak, addig a roma résztvevők aránya csekély volt. Biztosíthatom önöket, hogy a magyarországi cigányságot nem lehet félrevezetni. Jelen pillanatban azt látom, hogy az ellenzéki politizálás másból sem áll, mint abból, hogy látszólagosan a romák mellé állva, szavazatokat gyűjtenek maguknak a 2022-es választásokra, és igyekeznek elérni, hogy gyűlölje magyar a romát, roma a magyart, roma a romát és magyar a magyart. Arra kérem valamennyi képviselő hölgyet és urat, hogy felszólalásaikkal inkább próbálják közelebb hozni egymáshoz a többségi társadalmat és a hazai cigányságot. Magyarország számára ugyanis nem az itt élő több százezer cigány jelenti a komoly veszélyt, mint inkább az, hogy bakancsos kopaszokhoz hasonlóan, lassan már az újonnan összefogott ellenzék is éket akar verni, árkot akar ásni cigányok és magyarok közé [[Dr. Varga-Damm Andrea: Félix, ezt ne csináld!]] , álságos megszólalásaikkal és megnyilvánulásaikkal pedig valójában ellenségeskedést akarnak szítani, és stigmatizálni akarják a hazai cigányságot. Inkább segítsék önök is mindazon cigányok beilleszkedését a többségi társadalomba, akiknek eleddig nem sikerült volna. Magyarország megvédi a nemzetiségeit is, és mivel Magyarország elkötelezett a rasszizmussal, a romaellenességgel és a gyűlöletkeltéssel szemben is, bízom abban, hogy egyetlenegy párt sem, egyetlenegy szélsőséges szervezet sem szakítja szét az együtt élőket, és nem ver éket a többségi társadalom és az itt élő roma nemzetiség közé. Tavaly májusban is azt mondtam, amit most is mondani kényszerülök. Szomorú arról beszélni, hogy valakik szándékos cigányellenes uszítással kívánják elősegíteni a politikai előmenetelüket. A szegregált oktatás és a romagyilkosságok időszaka szégyenfolt volt az akkori magyar kormány életében. Akkor nem demonstráltak a cigányok védelmében. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Ne szimpátiatüntetésbe csomagolt gyűlöletbeszéddel akarják hergelni a cigányságot, hanem inkább a békés egymás mellett élés mellett tegyék le a voksukat! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Farkas Félix úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselője: „Néhány szó a Kukaholdingról” címmel. Öné a szó, Varga képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A szinte kimondhatatlan nevű Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt., vagy ahogy közkeletű nevén ezt nevezzük, a nemzeti kukaholding létrehozásakor többen elgondolkoztunk, hogy a pénzlenyúlás és a pénzelvonás mellett vajon milyen spirituális oka is lehet e szervezet létrehozásának. Akkor úgy gondoltuk, hogy a kormány újabb rendkívül szellemes eljárását látjuk, ezt eszelte ki az ellenzéki vezetésű önkormányzatok csuklóztatására. Az ötlet alapja talán az lehetett, hogy a hulladékgyűjtés és -kezelés szolgáltatását és az ezért fizetendő díjat elválasztják egymástól, a szolgáltatást továbbra az önkormányzatokkal szerződő gazdasági társaságok végzik majd, azonban ennek ellenértékét a kukaholding szedi majd be, természetesen azok után, miután leveszi a sápot belőle, és fizeti ki a munkát az azt végző cégeknek, ha ugyan kifizeti. A szolgáltató bevétele ilyen módon nem a szolgáltatás tényétől vagy annak minőségétől, hanem majd a kukaholding jóindulatától függ. Akár az is megoldható tehát, hogy a kormánypárti önkormányzatok cégei pontosan és hiánytalanul megkapják szolgáltatásuk ellenértékét, az ellenzéki városok cégei viszont csak részlegesen és azt is jókora késéssel, ha egyáltalán megkapják. A különösen renitens önkormányzatok esetében még az a lehetőség is kínálkozik, hogy a holding egyáltalán nem fizet, mire a hulladékkezelő cég előbb-utóbb kénytelen lesz majd a szolgáltatását csökkenteni, beszüntetni, mert nem tudja majd miből kifizetni a dolgozókat, a szemétszállító autók üzemanyagát, meg az áfát, amit akkor is pontosan el kell juttatni a NAV-hoz, ha ennek az ellenértékét nem kapja meg. A szemét ilyenkor természetesen majd fölhalmozódik a házakban, illetve a házak előtt, a lakók pedig az önkormányzatot okolják majd az elviselhetetlen állapotokért, esetleg a bűzért, holott tudjuk nagyon jól, hogy nem az tehet róla. De töredelmesen be kell hogy valljam önöknek, ez a feltételezés részemről igazságtalan volt, a kukaholding ugyanis a legkevésbé sem vádolható diszkriminációval, hiszen látható módon nem tesz különbséget kormánypárti és ellenzéki önkormányzatok között: egyiknek sem fizetett, legalábbis nem időben és nem a teljes összeget. Számtalan ígérete ellenére még mindig elképesztő összegekkel tartozik az önkormányzatoknak és a szolgáltatást végző helyi cégeknek, mintegy igazolva a gyakran hangoztatott szlogent, miszerint nincs bal- és jobboldali, kormánypárti vagy ellenzéki szemétszállítás és szemét. [[15.30]] Tekintsük példának otthonomat, Debrecen városát, Magyarország második legnagyobb városát. A DHK, a Debreceni Hulladék Közszolgáltató Nonprofit Kft. a 2020. január 30-ai állapot szerint 90 napon túli követelése a kukaholdinggal szemben, írd és mondd, 1,3 milliárd. Igen, jól hallják, 1,3 milliárd forint, és hozzá kell hogy tegyem, ez ráadásul jelentős előrelépés a tavaly év végi állapothoz képest, akkor ugyanis ez a tartozás több mint másfélszer ennyi volt, de ebből januárban, hosszas könyörgés után a kukaholding, a nemzeti kukaholding 930 millió forintot nagy kegyesen átutalt. Tegyük hozzá, hogy amíg Debrecen maga intézte a díjak beszedését, a lakossági befizetések elmaradása alig 5 százalék volt, most ugyanez Debrecen vonatkozásában, kérem szépen, meghaladja a 30 százalékot. A kukaholding milliárdos tartozásai miatt nemcsak Debrecen, de önkormányzatok tucatjai alig tudják már működtetni a közszolgáltatást. Míg azonban az ellenzéki polgármesterek legalább kiabálhatnak, szólhatnak ebben a dologban, esetleg akár végrehajtást vagy felszámolási eljárást is indíthatnak a kukaholdinggal szemben, a fideszes városvezetők még csak szólni sem mernek. Jó példa erre, hogy a debreceni önkormányzat közgyűlésén alig egy éve javasoltam a végrehajtási eljárás megindítását, Debrecen polgármesterét és a fideszes többséget úgy kellett felmosni a padlóról, és én attól tartok, mind a mai napig különböző porokat szednek azért, hogy az egészségüket valamilyen módon visszaszerezzék. És tegyük mindehhez hozzá: az NHKV Zrt. új, európai színvonalú számlázási rendszert is ígért. És mi valósult ebből meg? Kérem, semmi. Ehhez képest még mindig papíralapú az elszámolás, postai csekkeket küldenek, ha küldenek, az ügyfelek egyenlege nem követhető nyomon semmilyen módon, a bankkártyás, elektronikus fizetés, az online ügyfélkapu pedig egyszerűen vágyálom, nem pedig a valóság. Mindez akkor, amikor már a XXI. századnak is lassan a negyedrésze eltelt. Tisztelt Ház! A kukaholding története nyomán okkal ötlik fel az emberben Milton Friedman Nobel-díjas amerikai közgazdász aforizmája, miszerint ha a Szaharát állami irányítás alá rendelnék, ott rövidesen homokhiány lépne fel. A helyzet azonban ennél is szomorúbb [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azt jobban illusztrálja az a mindinkább terjedő vélekedés, hogy a NER rendszere maga a fordított Midász király. Tudják, Midász az a csóka volt a mitológiában [[Az elnök ismét csenget.]] aki amihez hozzáért, az nyomban arannyá vált. Az önök kezében az arany is sárrá lesz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Elnézést kérek, képviselőtársaim, hogy nem vettem észre, erősen túllépte a képviselő úr az időt.Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője: „Az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága Magyarországról szóló jelentéséről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága nemrég tette közzé a gyermekjogi egyezmény magyarországi alkalmazását vizsgáló jelentését, sajnos kevés jót mondva el hazánkról. Eszerint az utóbbi öt év gyermekjogokat érintő, 200-nál több jogszabályváltozása nem igazán tartja szem előtt a gyerekek mindenekfelett álló érdekét. Súlyos jogsértés például a gyerekek családból anyagi okok miatt történő kiemelése, mégis a szakellátásban élő gyerekek harmadát szegénység miatt szakították el a hatóságok a családjuktól. Az ENSZ-jelentés azt is megállapította, hogy megszűnt a fogvatartási helyek civil kontrollja, mert a hatóságok és a civil jogvédők között évtizedeken át hatályban volt, ezt lehetővé tevő együttműködési megállapodásokat a kormány a civil szervezetek elleni kampány keretében felmondta. Ez a fogvatartottak közül fokozottan veszélyes a gyerekekre nézve, különösen kiszolgáltatottak az e helyen gyakori jogsértéseknek. Különös hangsúlyt fektet a jelentés a tanuláshoz való jogra mint a társadalmi felemelkedés zálogára. Az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés joga minden szinten sérül a jelentés szerint. Nemzetközi mérések azt mutatják, hogy a magyar iskolarendszer egyre gyengébb eredményeket produkál, ráadásul nem kompenzálja, hanem súlyosbítja a szociokulturális hátrányokat. Ebben fontos szerepet játszik az iskolai szegregáció, ami ellen a kormány nem lép föl, illetve szerepet játszik az egyházi iskolák jelentős finanszírozási előnye az államiakhoz képest. Csökken az érettségizők, a felsőoktatásba jelentkezők, az oda fölvettek száma is, ezzel párhuzamosan pedig a diplomások társadalmi aránya is csökken természetesen. Rámutat a jelentés a korai lemorzsolódás és a 16 évre csökkentett tankötelezettségi korhatár összefüggésére is. Súlyos hiányosságokról számolt be a jelentés a fogyatékkal élő gyermekek, a gyülekezési jog, a gyermekotthonok, a nevelőszülői hálózat és a gyermekegészségügy területén is. Elégtelennek tartja az ENSZ-jelentés a kormány intézkedéseit a gyermekeket érő erőszak ellen is. Az erőszaknak sokszor a kisebbségekhez tartozó gyerekek esnek áldozatul, gyakran éppen azért, mert kisebbségekhez tartoznak, ezért éri őket erőszak. Az ő fokozott védelmük különösen fontos lenne, ilyen intézkedéseket azonban a kormány nem tesz, sőt ezen bizottság szerint is éppen azok a csoportok a különösen veszélyeztetettek, amelyek az elmúlt évek során a kormány gyűlöletkeltő kampányainak kiemelt célpontjává váltak, így például az LMBTQ-közösség tagjai és az azokhoz tartozó fiatalkorúak. Különösen az iskolai zaklatásnak és a kiközösítésnek kitett LMBTQ-diákok helyzete romlott a jelentés szerint, ezért az ENSZ külön stratégiaalkotásra szólította fel a kormányt, amely a társadalom felvilágosítására és az áldozatok támogatására, valamint az online zaklatás elleni fellépésre is ki kell hogy térjen. Az ENSZ-jelentés szerint gyakran éri hátrányos megkülönböztetés a roma gyerekeket, különösen sújtja őket az iskolai kirekesztés, a szegregáció is. Nehezebben jutnak ők színvonalas, teljes értékű oktatáshoz, és amikor ezért már felnőttként kártérítést kapnának, a miniszterelnök mint ingyenélőkre uszítja rájuk a többségi társadalmat. A menekülők a kormányzati uszítás fő célpontjai és a jogellenes fogvatartás áldozatai is egyben. Határozatlan ideig a tranzitzónában kell maradniuk, mielőtt benyújthatnák menedékkérelmüket. Az ezzel járó erőszaknak több gyerek is volt már áldozata, ráadásul a 14 évesnél idősebb gyereket már nem védi a gyermekvédelmi törvény. Előfordult, hogy a tranzitzónában elválasztottak gyerekeket a szüleiktől, nem engedve nekik, hogy akár a kapott ételt megosszák az éheztetett családtagjaikkal értik, ugye? A fent felsorolt példák világosan rámutatnak a szomorú valóságra. Csoda, hogy nem szakad le a plafon, amikor a Fidesz és a kormány arról beszélnek, hogy milyen fontos a család meg a gyermekvállalás. Igen, önöknek addig fontos a gyermek, amíg elhagyja a szülőcsatornát. Ja, hogy nem lesz jövője? Az önöket nem érdekli. Hogy nem fog megfelelő oktatáshoz jutni, és majd közmunkás vagy betanított munkás lehet csak? Az önöket már nem érdekli. Ja, hogy a gyereket minden következmény nélkül lehet éveken át kitenni esetleg lelki, fizikai bántalmazásoknak anélkül, hogy az állam közbelépne? Önöket ez mind nem érdekli, mert hadd segítsek önöknek a gyerek nem fontos önöknek! Tisztelt Ház! Jó volna, ha öt év múlva a legközelebbi jelentés már valamennyi téren jelentős javulásról számolna be, tartok azonban tőle, hogy ez a következő kormány feladata lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bana Tibor, a Jobbik képviselője: „Szombathely bombázásának 75. évfordulója” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Sose hidd azt, hogy a háború bármilyen szükséges vagy indokolt is az nem bűn.” Ernest Hemingway. Március 4-én emlékezünk Szombathely bombázásának 75. évfordulójára. Szombathely megyei jogú város önkormányzata, az ELTE Savaria Egyetemi Központ és a Szent Erzsébet-plébánia szerdán 16 óra 15 perckor tart kegyeleti megemlékezést a tragikus évforduló alkalmából a ferences templom Assisi Szent Ferenc Kollégiumnál. A bombatámadás áldozatainak domborművénél lesz ez a megemlékezés, majd az egybegyűltek közösen sétálnak át az ELTE Savaria Egyetemi Központ Berzsenyi téri épületéhez, ahol az épület falán elhelyezett emléktáblánál folytatódik a megemlékezés. Emlékbeszédet mond dr. Nemény András, Szombathely polgármestere. Az esemény a megemlékezés gyertyáinak elhelyezésével zárul. Tekintsük át a 75 évvel ezelőtti események történelmi hátterét! 1944. március 19-én a németek megszállták az országot, így minden magyar település potenciális célponttá vált, egész Magyarország hadműveleti terület lett. Szombathely az első légicsapást 1944. július 26-án szenvedte el, ekkor még csak a repülőtér volt a célpont. Nagyobb kár nem esett, a bombák nem találták telibe a repteret. 1944 nyarán több hullámban támadták a szombathelyi repülőteret. Az egyik legnagyobb ilyen támadás az augusztus 8-ára virradó éjszaka történt, komoly károk keletkeztek a kifutópályában és a kiszolgáló épületekben, több napig a dolgozókat sem engedték a területre. A lakosságot ért egyik legnagyobb csapás 1944. október 7-én következett be: súlyos találatot kapott a pályaudvar és a szövőgyár, bombák hullottak a Petőfi és a Nádasdy utcára, a Széll Kálmán és a Szent Márton utca keleti részére, valamint az Éhen Gyula térre. A légitámadás következtében 53 szombathelyi halt meg, az áldozatok többsége nő és gyermek volt. A legtöbben a Sas és a Szövő utcában vesztették életüket. Október 21-én az első csapást a Legáth-ház hátsó traktusa kapta a Fő téren, akkor Erzsébet királyné utca 1. szám, a következő hullámban kapott találatot az áramszolgáltató generátorállomása. [[15.40]] A három hullámból egy a kórházat érte, valamint az Akacs Mihály utcai ONCSA-házakat. Csak itt 19 halott volt. Az utolsó hullám a Pick-telepet érte és Szőlőst, ekkor kapott végzetes találatot a szőlősi Jézus Szíve-templom. 1945 tavaszára azonban enyhült a szombathelyiek veszélyérzete, mivel 1944. december 6-a óta nem érte légitámadás a várost. 1944 őszére az ország keleti része már szovjet kézen volt, a lakosság egy része, a katonaság és az állami intézmények is Nyugatra menekültek. Szombathely lakossága a menekültekkel együtt 1944 végére 100 ezer fő körül mozgott. ’44 végén és ’45 elején megkezdődtek a Nyugat-Dunántúl stratégiailag fontos célpontjainak bombázásai, így termelő hadiipari üzemeké, katonai védelmi állomásoké és közlekedési csomópontoké. E bombázások után Szombathely lakossága már nem tartott attól, hogy további támadások érik a várost, hiszen minden stratégiai célpont elpusztult. Bár a szirénák rendszeresen megszólaltak, a bombázók mindig továbbmentek északnak. 1945. március 4-én Olaszországból azonban amerikai bombázók indultak, vadászgépekkel kiegészülve összesen 118 gép Szombathely bombázására. A vasi megyeszékhelyen a szirénák 11 óra 46 perckor szólaltak meg. A bombázók ezután még hosszú ideig köröztek a város felett, majd 12 óra 40 perckor megkezdődött a támadás. Maga a támadás mindössze 20 percig tartott, öt hullámban közel 260 tonna bombát dobtak le a városra a gépek. Az első hullám a vasút környékét érte, de találat ért egy elemi iskolát és egy temetőt is. A második hullámban elpusztult többek között egy malom, a rendőrőrsöt és a rendőriskolát súlyos kár érte. A harmadik sorozatban találatot kapott a kultúrmúzeum, az új víztorony és rengeteg lakóépület. A negyedik hullám a mai főtér környékét érte, leomlott a Palace szálló északi szárnya és megrongálódott a Mezőgazdasági Kamara épülete is. A legrosszabb mégis az ötödik hullám volt, ennek esett áldozatául a székesegyház, a városháza, a Püspökvár és a megyeháza. A Kossuth Lajos utcában egyetlen ház sem maradt épen. Ez alatt a húsz perc alatt Szombathely 4471 lakóházából 3575 sérült meg, vagyis a lakóházak 80 százaléka; 312 ház teljesen elpusztult, 1028 komoly károkat szenvedett. A legnagyobb tragédia mégis az, hogy az értelmetlen támadásban 303-an vesztették életüket. A történészek, szakértők szerint a március 4-ei bombatámadásnak nem voltak katonai, stratégiai indokai, a támadók célja a sokat szenvedett polgári lakosság demoralizálása és a bosszú volt. A támadást ma már terrorbombázásnak nevezik. A vasi megyeszékhely az ország ötödik legromosabb városaként érte meg a háború végét. Tisztelt Képviselőtársaim! Szombathely gyásznapjára emlékezni kötelességünk, a békéért pedig minden körülmények között küzdenünk kell. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Bana Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére 2020. március 9-én kerül sor.Megköszönöm munkájukat, szép délutánt, jó estét kívánok. Az ülést bezárom.