Шановні народні депутати, прошу сідати на свої місця. Верховна Рада продовжує свою роботу. Я відкриваю вечірнє засідання. і ми з вами продовжимо працювати над проектами законодавчих актів у другому читанні. [[Шум у залі]] Колеги, я прошу заспокойтесь, будь ласка, добре. Шановні колеги, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення діяльності акціонерних товариств. Це проект реєстраційний номер 2037. Я просив би, шановні колеги, що стосується. Зараз, я бачу руку. Що стосується валютних питань, інших питань. Я зранку, коли ми включили до порядку денного, дав доручення комітетам зібратись, розглянути ці питання і внести пропозицію щодо їх розгляду. Як тільки голови комітетів зроблять доповідь, що вони готові розглянути ці питання, ми будемо їх розглядати. Я єдине хочу сказати, шановні колеги, давайте не будемо гратися в іграшки, небезпечні в тому числі, і лякати нікого не треба, треба працювати на країну і я раджу всім цим займатись. А популізм і інші речі прибережіть до іншого випадку. Будь ласка, народний депутат Ляпіна Ксенія Михайлівна, прошу.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цей законопроект спрямований на дуже важливу тему удосконалення корпоративного управління в Україні, ця тема є сьогодні однією з ключових в реалізації наших інвестиційних планів, зокрема і власне в успішному майбутньому нашої євроінтеграції. Хочу звернути увагу на те, що це багатостраждальний законопроект, він має вже повторне друге читання, 227 поправок надійшло. Можу сказати, що комітет в складних умовах випрацював певний компромісний варіант, можливо не ідеальний, але такий, який робить серйозний крок по тому, щоб зробити наше корпоративне управління зрозумілим, прозорим і таким, що захищає права інвесторів. В мене велике прохання підтримати цей законопроект в редакції запропонованій комітетом. Тому що власне кажучи, на сьогоднішній момент ця редакція більш-менш збалансована юридично. Дякую.
Шановні колеги, ми можемо приймати рішення? Ксенія Михайлівна, в редакції комітету, чи по поправкам?
В редакції комітету краще, якщо ніхто не наполягає.
Шановні колеги, нема заперечень щодо прийняття рішення в редакції комітету? Колеги, є заперечення? Шановні народні депутати, коли є пропозиції по поправкам, я піду по поправкам, але це буде достатньо довгий процес. Є народні депутати, які наполягають на своїх поправках? Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Герман.
Шановний пане Голово, минулого тижня ви дали слово людям, які стоять на вулиці, що у вівторок ми розглянемо їхнє питання. Пане Голово, не змушуйте нас зараз заблокувати трибуну для того, щоб ви стримали слово дане людям, які стоять на вулиці.
Шановні колеги, я просив би по темі. І народного депутата Герман, я би просив: давайте, не грайтесь в іграшки які, повірте мені, дуже небезпечні, в першу чергу для вас, для вас вони, в першу чергу, небезпечні, розумієте? [[Оплески]] Тому, я би просив шановних народних депутатів працювати відповідно до затвердженого плану. Що стосується Закону про регламентацію повернення валютних кредитів громадянами, які отримали ці кредити, я ще раз повторюю, ми включили чотири, навіть п’ять проектів до порядку денного. Доручили їх терміново розглянути профільним комітетом, як тільки профільні комітети розглянуть, розглянуть ці закони і нададуть відповідну інформацію я зразу без зволікань поставлю їх на голосування. Дякую. Шановні колеги! Пропозиція, я так розумію, і активна, всі депутати її підтримують, що стосується проекту Закону (2037), є поправки? Будь ласка, народний депутат Воропаєв.
Уважаемые коллеги! Речь идет о правках 156, 157, 158, 159, 160, к статье 53. О чем идет речь? Там есть предложение, согласно которому акционеры могут избирать, Наблюдательный совет только одного лица. Оно технически не правильно прописано здесь, в итоге получается независимо от того сколько у акционеров акций: 5 процентов, 10, 20, 90 процентов у него все равно в Наблюдательном совете будет только один член Наглядовой рады, представник акционера. По-моему это просто какая-то техническая ошибка и мы говорили с докладчиком до заседания, что эту ошибку надо исправить. Я предлагаю, просто из текста убрать одно предложение и все будет нормально. А именно, убрать слова "до складу Наглядової ради може бути обраний лише один представник акціонера.
Хочу пояснити. Насправді просто тут йде трактовка перекладу, умовно кажучи, існуючих умов управління акціонера на нові, які ми пропонуємо. Нові умови пропонують 50 відсотків складу Наглядової ради це незалежні директори, це той самий інститут незалежних директорів, який багато хто з вас впроваджував на своїх підприємствах, якщо хотів вийти на. на поважних біржах, це той самий інститут незалежних директорів, який власне кажучи, захищає права, як міноритарних, так мажоритарних акціонерів. Для випадків голосування міноритарних акціонерів зберігається кумулятивне голосування і дозволяє яке відповідним чином вибрати того чи іншого директора. А от, коли мова йде про делегованих директорів, то тут абсолютно правильно, один акціонер, один делегований представник в наглядову раду, власне кажучи, фізична особа підкреслюю, виключно фізична особа. Тому ми вважаємо, що.
Я прошу Ксенія Михайлівна, так підтримується пропозиція.
запропонована комітетом є виважена і правильна.
Зрозуміло. Шановні колеги, хто ще наполягає на поправках? Немає наполягання. Тому шановні колеги, прошу сісти на свої робочі місця і підготуватися до голосування. Прошу. Шановні народні депутати! Я й до народного депутата Ємця також звертаюсь, сядьте, будь ласка, на свої робочі місця і підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, прошу визначитись щодо прийняття законопроекту 2037. Нагадаю, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення діяльності акціонерних товариств щодо прийняття його в другому читанні та в цілому. Прошу шановні колеги, голосувати, включіть систему "Рада". [[16:16:35]] За-153 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 47, Партія регіонів – 0, "УДАР" – 30, "Економічний розвиток" – 1, "Суверенна, європейська Україна" – 26, "Свобода" – 32, КПУ – 0, позафракційні – 17. Наступне питання, шановні колеги. Я єдине, перед тим, як до наступного питання, є надзвичайна ситуація. Народний депутат Хміль Михайло, прошу хвилину дати для інформації.
Дякую, Олександр Валентинович. Шановні народні депутати, я хочу привернути увагу до долі двох громадян України, які вже майже два місяці утримуються на території Російської Федерації. Йдеться про двох молодих людей: студента п’ятикурсника юридичного факультету Львівського університету Івана Франка та випускника цього ж факультету – Юрія Яценка та Богдана Яричевського, які, починаючи з травня місяця, утримуються в пункті тримання іноземців на території Курської області в селі Авдєєво. Ще 20 травня винесено рішення адміністративного суду про видворення цих громадян з території Російської Федерації, але до цих пір з невідомих причин це рішення не виконано. Ні адвокатам, ні батькам, ні рідним не надається достовірної і реальної, і адекватної інформації про долю та безпеку молодих хлопців. Олександр Валентинович, я би просив так само, щоб ви дали доручення і звернулися особисто до міністра закордонних справ.
Дайте завершити виступ.
взяв на особистий контроль питання долі і безпеки наших громадян, а так само, щоб міністерство вжило відповідних реальних кроків по поверненню наших громадян на територію України. Дякую.
Дякую. Я даю протокольне доручення з цього питання міністру закордонних справ, Службі безпеки України для того, щоби все ж таки ми захищали долю кожного громадянина України, тим паче ті, які потрапили в полон до спецслужб Російської Федерації. Будь ласка, шановні колеги. Шановні колеги, для того щоб звертатися до Держдуми, я думаю, що треба тоді запит підготувати і тоді його озвучити. Шановні колеги, я би просив єдине: перед тим як ми перейдемо до наступного питання, у нас є проект, на який дійсно чекають наші громадяни, особливо ті, які захищають зі зброєю в руках територіальну цілісність нашої країни. Це проект, який стосується ввезення і бронежилетів, і касок без оподаткування. Я би просив профільний комітет, який отримав доручення з цього питання, щоб надали необхідну інформацію. Будь ласка, народний депутат Хомутиннік. Включіть мікрофон.
Шановний Олександр Валентинович, шановні колеги! Ми провели комітет і прийняли рішення підтримати в першому читанні та в цілому даний законопроект. Однак нам треба ще 15-20 хвилин, тому що нам треба виписати коди до митного тарифу, щоб правильно пройти всі юридичні та технічні процедури. Тому, коли ми будемо готові, з вашого дозволу, ми попросимо поставити.
Тільки я єдине нагадаю, що там було два альтернативних закони. Мені треба, щоб ви тоді визначилися, саме який ми беремо за основу, або спільний закон на базі цих двох. Прошу, шановні колеги. Наступне питання також доповідає Ксенія Михайлівна Ляпіна. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оренду державного та комунального майна" (щодо орендних відносин та запобігання пошкодженню і втрати орендного майна). Будь ласка, 2695.
Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цей законопроект "Про оренду державного та комунального майна", зміни до Закону "Про оренду державного та комунального майна", спрямований на підвищення ефективності використання державного майна, переданого в оренду, запобігання його пошкодженню і втратам. Законодавче врегулювання заборони стягнення на орендоване державне майно. З зобов’язаннями орендаря, зрозуміло. Надійшло 35 правок. 28 – враховано, 7 – відхилено. Пропонуємо ухвалити законопроект у вигляді, запропонованому комітетом.
Шановні народні депутати, є заперечення щодо підтримки саме проекту закону (реєстраційний номер 2695) саме в редакції, запропонованій комітетом? Народний депутат Головко, будь ласка. Фракція "Свобода".
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Ксенія Михайлівна, ми цей законопроект розглядали на комітеті, але все ж таки щодо нього є ряд зауважень, особливо рахуючи те, що багато державних підприємств, які мають велику орендну площу. Вони її практично здають орендарям своїм за безцінь з заниженими цінами, а ті вже в свою чергу здають в суборенду іншим приватним структурам. Звісно, що це є. заносить великі збитки для Державного бюджету і таким чином уникається десь надходження до бюджету. Тому я би все ж таки. мої пропозиції, коли попередньо розглядали цей законопроект, якраз це і наголошували, що врахувати ці можливості, щоб змушувати ринкову ціну установити на оренду на ці об’єкти, адже це велика втрата для коштів, для бюджету. А ми розуміємо, в якій ситуації зараз Україна знаходиться, як нам потрібні кошти, особливо дофінансування Збройних сил України. Тому у нас є з цього приводу зауваження і, звісно, ми не будемо підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Я можу сказати наступне. Дійсно, висвітлена вами проблема є, і вона є дуже актуальною. Але саме цей законопроект він був спрямований на вирішення трошки іншої проблеми. В ньому мова скоріше про процедури і зобов’язання, наприклад, того, хто управляє цим майном, терміново забирати це майно, якщо, наприклад, є заборгованість. Тобто ми фактично, в даному випадку, не торкаємося ціни оренди, не торкаємося встановлення ціни оренди, а лише регулюємо одну частину відносин. Зокрема тут мова йде й про відшкодування в разі пошкодження, про повернення з оренди державного майна і так далі. Тобто, це просто інша частина регулюється. А та проблема, про яку ви говорили, вона має бути врегульована, напевне, іншим законом.
Зрозуміла пропозиція. Шановні колеги, можемо голосувати проект Закону в редакції комітету? Можемо. Прошу шановних народних депутатів підготуватися до голосування. Прошу сісти на свої робочі місця і визначитись щодо підтримки в другому читанні і в цілому законопроекту – реєстраційний номер 2695. Нагадаю, це проект закону про внесення змін до Закону України "Про оренду державного та комунального майна". Прошу, шановні колеги, голосувати. В цілому проект, будь ласка, голосуєм. [[16:24:59]] За-190 Щось не йде в нас голосування. Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. 57 - "Батьківщина", Партія регіонів – 0, "УДАР" – 30, 2 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 29, 34 – "Свобода", Компартія – 18, позафракційні – 20. Шановні колеги, наступне питання у нас в порядку денному – 2403, але профільний комітет просить узгодити деякі питання з Міністерством фінансів України і в зв’язку з цим перенести розгляд цього законопроекту на четвер. Наступне питання, шановні колеги. Проект Закону про внесення змін до закону про видавничу справу. Народний депутат Кириленко В’ячеслав Анатолійович, будь ласка, голова Комітету з питань культури і духовності.
Дякую. В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну", фракція "Батьківщина", голова Комітету з питань культури і духовності. Шановні виборці, шановні колеги. Вашій увазі пропонується законопроект 0896 "Про видавничу справу", про внесення змін до Закону України "Про видавничу справу". Таблиця до другого читання підготовлена комітетом ще у грудні минулого року. Робота над законопроектом відбувалася у співпраці із Державним комітетом телебачення і радіомовлення, а також із Асоціацією видавців та книгорозповсюджувачів. Цією асоціацією таблиця до другого читання схвалена. Також законопроект у редакції другого читання дістав підтримку Громадської ради з питань книговидавничої діяльності при Комітеті з питань культури і духовності. Цей законопроект передбачає уточнення термінологічного апарату деяких норм чинного закону щодо порядку внесення суб’єктів видавничої справи до Державного реєстру видавців, виготовлювачів і розповсюджувачів видавничої продукції, видачі та анулювання відповідного свідоцтва та низку інших питань. До таблиці другого читання надійшло 135 пропозицій та поправок, з яких після декількох засідань комітету щодо цього законопроекту враховані всі поправки, окрім однієї, яку комітет врахувати не може з огляду на обмежені фінансові можливості виконавчої влади для реалізації норми цієї поправки. З огляду на це, Комітет з питань культури і духовності пропонує цей законопроект підтримати у другому читанні і в цілому. Дякую за увагу. У редакції Комітету з питань культури і духовності.
Шановні колеги! Є пропозиція підтримати цей проект закону в редакції комітету. І я бачу, що інших пропозицій у нас в залі нема. Єдине, я просив би, шановні колеги, щоб ми не тільки на словах, але і голосуванням підтримали цей проект закону. Прошу, шановні колеги, в редакції комітету. Підготуватись до голосування, запросіть, будь ласка, всіх народних депутатів до залу. Нагадаю, що ми говоримо про проект Закону про внесення змін до Закону України "Про видавничу справу", реєстраційний номер якого 0896. Прошу шановних народних депутатів підтримати цей проект закону в другому читанні та в цілому. Прошу, шановні колеги, голосувати. Прошу всіх голосувати. [[16:29:13]] За-217 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. 60 – "Батьківщина", 33 – регіони, 29 – "УДАР", 2 – "Економічний розвиток", 29 – "Суверенна європейська Україна", 34 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 30. Я би просив "Економічний розвиток". Я прошу, колеги з "Економічного розвитку", Анатолій Кирилович, є якісь поправки до закону, що ви не підтримали? Включіть мікрофон народного депутата Пилипенка.
Шановні колеги. Дякую. Шановні колеги, група "Економічний розвиток", Пилипенко, Полтавщина. Наша група вважає, що в даному випадку необхідно погодитися із висновком Головного юридичного управління, яке вважає, що необхідно усунути юридичні вади для того, щоб цей закон працював. Тому на нашу думку, оскільки це питання є важливим, якщо б його відправили на повторне друге читання, допрацювали ті вади, про які, до речі, говорить юридичне управління. Бо в деяких випадках там є суперечності з Конституцією. Ми би теж були готові підтримати цей законопроект. Дякую. Така наша позиція.
Будь ласка, голова комітету В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Шановні колеги, дійсно, є зауваження експертного управління. Є застереження проти цих зауважень, які були, точніше Головного юридичного управління, були розглянуті на комітеті. Ну, у нас позиція така. Ми розглядали цей законопроект на комітеті двічі. Історія його тягнеться з 2011 року. Зараз уже після зміни влади утворилася міжвідомча комісія при профільному віце-прем’єрові, і вони розглядали цей законопроект Нічого такого, що іде всупереч стратегічним напрямкам розвитку книговидавничої галузі, вони у ньому не знайшли. Тому, звичайно, ми можемо віднести це на повторне друге читання. Але ми не знаємо, які ще норми потребують удосконалення у цьому законопроекті. Все, що могли, ми змінили, і всі поправки врахували. Тому можна поставити на повторне друге, але якості це не додасть законопроекту. Може повернемось до голосування в другому читанні?
Шановні колеги, давайте все ж таки повернемось і підтримаємо закон в другому читанні, тому що це важливе питання і підтримка українського книговидавця – це важлива справа. Прошу, шановні колеги, давайте все ж таки підтримаємо закон. і прошу, для початку, повернутись до розгляду цього питання. Прошу, щодо повернення до цього питання, прошу голосувати. [[16:32:09]] За-252 Дякую. За – 252. Рішення прийнято. Прошу, в цілому давайте підтримаємо цей проект. Нагадаю, реєстраційний номер його 0896, про видавничу справу. Прошу, зміни до закону. Прошу голосувати. [[16:32:34]] За-258 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступне питання. Реєстраційний номер 2749, проект Закону про державну допомогу суб’єктам господарювання. Прошу, голова Комітету з питань підприємництва, регуляторної і антимонопольної політики Кужель Олександра Володимирівна доповідає.
Олександр Валентинович шановний, шановні друзі! Я прошу декілька хвилин уваги, щоб ввести вас в курс що це за законопроект. Цей законопроект до другого читання є вимогою Європейського Союзу – один із перших законопроектів, які повинна Україна прийняти в частині виконання вимог європейської інтеграції. Хочу сказати, що до другого читання кожна фраза, кожне слово, кожний вислів був повністю погоджений – працювала в комітеті разом депутатами Європейська комісія. Я направила до пана Турчинова листа з великою подякою від пана Томбінського за роботу Верховної Ради і прохання прийняти цей законопроект у другому читанні без змін. Хочу зауважити, що цей законопроект впроваджує, він впроваджує, через 3 роки він починає працювати, тільки через 3 роки, щоб була у держави частина адаптації.
Шановні колеги, я прошу, давайте з повагою відноситись один до одного і слухати доповідача. Будь ласка. Олександра Володимирівна.
Він впроваджується через 3 роки, дає можливість Кабінету Міністрів і всім іншим органам державної влади підготуватися і через 3 роки буде впроваджуватись система державного моніторингу, і оцінки, через уповноважений орган, який в кожній країні представляє антимонопольний комітет оцінку, щоб держава не впроваджувала допомогу там, де може виникнути порушення конкуренції. Державна допомога тут розглядається в частині як може уряд давати, так і місцева влада, в будь-якому вигляді. Малий і середній бізнес, тут є виборки, хто читав цей законопроект, не підпадають там люди, які соціальні програми, є багато вилучень. І тому я звертаюсь до всього залу: через 3 роки цей закон почне тільки працювати, щоб дати дуже позитивний сигнал. Я прошу не наполягати і не змінювати текст законопроекту, і прийняти його як його пропонує комітет у другому читанні, і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, зрозуміла пропозиція голови комітету? Зрозуміла. Сідайте, будь ласка, Олександра Володимирівна, давайте визначимось шляхом голосування. Шановні народні депутати. У вас є бажання тут голосувати, Олександра Володимирівна? Будь ласка, є така технічна можливість. Шановні колеги, важливий дуже закон, нагадаю: його реєстраційний номер 2749 - це проект Закону про державну допомогу суб’єктам господарювання. Це питання торкається багатьох наших громадян і я переконаний, що вся українська громада підтримає прийняття цього закону. Прошу, шановні колеги, 2749 у другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. [[16:36:18]] За-222 Рішення не прийнято. Шановні колеги! Я на неорганізованість списую такий результат. Прошу по фракціям покажіть, щоб депутати могли мобілізуватись. 66 – "Батьківщина", регіони – 0, незрозуміла позиція Партії регіонів. "УДАР" – 35, 23 - "Економічний розвиток", 29 – "Суверенна європейська Україна", 34 - "Свобода", 0 – КПУ, позафракційні – 35. Шановні колеги! Можемо мобілізуватись і допомогти суб’єктам господарської діяльності? Прошу.
Ми повинні підтримувати з вами. я дуже.
Прошу, шановні колеги, давайте повернемося до голосування з цього питання і я відчуваю, що зараз 226 ми з вами зможемо отримати голосів. Прошу підтримати повернення до цього питання, шановні колеги,
Проголосуйте, будь ласка. [[16:37:23]] За-223 Краще, 223. Шановні колеги! Будь ласка Антимонопольний комітет наполягає, щоб прокоментувати. Є представник Антимонопольного комітету? Будь ласка, включіть мікрофон в урядовій ложі.
Доброго дня, шановні народні депутати! Бараш Микола Якович, виконуючий обов’язки голови Антимонопольного комітету. Я просив би підтримати цей законопроект з тих причин, що перш за все це законопроект направлений на підтримку нашого з вами бізнесу. Який дозволить перевести. (Шум у залі)
Українського бізнесу, малось на увазі, шановні колеги! Українського.
Нашого з вами бізнесу! Нашого з вами, українського, нашого з вами українського у нас іншого з вами немає. І в цій частині це дозволить перевести інструментарій керування цього бізнесу виходячи з прийнятих в Європі інструментів. Власне, тільки цей перехід багато питань дозволить знімати у відносинах з зовнішніми контролюючими органами поставити надання цієї державної допомоги на сучасні цивілізовані рейки. Тому це надзвичайно важливий законопроект, доволі довго розробляється в Україні тут сказали, що він тільки почне працювати через три роки, на жаль, він почне працювати тільки через три роки.
не вистачить.
працювати в повному обсязі якомога швидше. Дякую.
Народний депутат Розенко, включіть мікрофон.
Павло Розенко, фракція "УДАР", я от звичайно, дуже дивуюся позиції Комуністичної фракції і Партії регіонів, адже законопроект спрямований на прозорість надання допомоги. Ви як опозиція сьогодні зацікавлені повинні бути в тому, щоб вся допомога, яка приходить Україні, яка надається бізнесу вона була конкурентною і прозорою, щоб всі бачили куди, як і за якими механізмами надається ця допомога? Сьогодні ми ж знаємо самі, в якому режимі це відбувається. Тому, Олександре Валентиновичу, я прошу ще раз повернутися до даного питання, щоб ми нарешті боролися з цими тіньовими схемами, які на жаль, і сьогодні присутні в цій сфері задля прозорості цього ринку, задля прозорості надання от таких видів допомоги сьогодні бізнесу. Тому я пропоную повернутися до зазначеного питання і проголосувати всім разом з цього питання і.
Будь ласка, зараз. Народний депутат Матвієнков, включіть мікрофон.
Матвієнков, фракція регіонів. Уважаемые коллеги! Мы всегда понимаем о том, что любые наши действия должны упрощать систему урегулирования, зарегулирования, не создавать лишние препоны. Что мы делаем этим законом? Мы просто сейчас передаем Антимонопольному комитету право регулировать механизмы кому выдается помощь? Для чего выдается помощь? С какой целью выдается помощь? Да, в мире существуют системы мониторинга, давайте будем мониторить это дело, кто как куда потратил? Но регулировать и создавать процесс управления, поверьте мне, это, наверное, не совсем то, что нам нужно на сегодняшний день. Это раз. И второй вопрос. Депутаты нашей группы, нашей фракции подавали конкретные правки, эти правки могли бы эту ситуацию поправить с этим законом, не понятно, почему они были отклонены, нам непонятна эта ситуация поэтому мы за него голосовать не будем. Спасибо.
Зараз давайте народний депутат Мирний, а потім Олександра Володимирівна підсумує зауваження народних депутатів, будь ласка.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Якщо всі ті, хто є в залі, уважено слухали, то, мабуть, звернули увагу на одне просте речення, що разом з представниками європейської комісії все це писалося, все це вичитувалося і вилизувалося. Є подяка від європейської комісії і є бажання бачити в такому вигляді як з нашої сторони, як зі сторони тих авторів законопроекту, так і зі сторони Європи. Якщо ми домовилися між собою про те, що ми рухаємося в певному напрямку, то ми маємо пам’ятати, що в цьому напрямку є певні правила гри. І я просто хочу сказати всім, звертаючись в першу чергу до коаліції. Давайте ми будемо мобілізувати своїх людей. Тому що закликати до опозиції, ну, мабуть, в цій ситуації якраз неправильно. Комуністи, регіонали ніколи себе в Європі не бачили. Якщо ми себе бачимо в Європі, давайте примушувати врешті-решт, підкреслюю, примушувати працювати членів коаліції. Тому прохання: повернутися.
до розгляду цього питання – зрозуміла пропозиція. Шановні колеги, давайте, Олександра Володимирівна, короткий комментарий і будемо визначатися.
Я дякую за обговорення. Хочу наголосити, я розумію, що це акцент пана Воропаєва, бо дійсно його багато поправок. Мабуть перший раз в залі, хто бачив цю таблицю, ви бачили пояснення кожному відхиленню європейської комісії. І кожен. і не всі правки пана Воропаєва, вони відхилені. Що очікує пан Воропаєв? І чого я особисто як державна людина не хочу? Я не хочу, щоб жодний уряд, жодний мер приймав рішення на підтримку будь-якого підприємства і про це ніхто не знав, щоб давав тихесенько одной шахте або одному металургійному заводу і порушував цим конкуренцію в всій країні. Пан Матвієнков, я вам відповідаю, перше завдання цього законопроекту, проти якої є поправка Воропаєва, убрати моніторинг. Ви правильно говорити, головна задача Антимонопольного комітету – це є моніторинг. І питання погодження тут дуже обережно виписано, по.
Дайте завершити виступ.
Не всі питання погоджуються. Я прошу всіх проголосувати.
Будь ласка, давайте народному депутату Воропаєву. Може, ми знайдемо формат для того, щоб підтримати цей проект. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, идет чистый обман без какой-то конкретики. Даже те правки, где говорится о том, что этот вот орган государственный, в данном случае – Антимонопольный комитет, должен следить за тем, чтобы эта материальная помощь не привела к какому-то нарушению конкуренции на рынке и приведению к антимонопольному какому-то предприятию, даже эти правки исключаются. То есть при помощи материальной помощи, получается, можно создать монополиста на рынке и нарушить антимонопольное законодательство. Я не понимаю этого. Это раз. И второе. Обратите внимание, сегодня в повестке дня есть и второй закон – 2750, где прямо говорится, а какой именно документ нужно получить в Антимонопольном комитете для того, чтобы получить государственную помощь. То есть мы создаем чисто коррупционную схему, которой будут руководить люди из Антимонопольного комитета, и только через них можно будет получать материальную помощь. Я считаю, что это неправильно.
К сожалению, господин Воропаев, вы говорите неправду. я читаю вашу поправку номер 4: "В преамбулі законопроекту слова "проведення моніторингу державної допомоги" вилучити". Це ви пропонуєте вилучити, а ми її залишаємо. Далі ваша правка. Я читаю, далі ваша правка: "Державна допомога суб’єктам господарювання – це підтримка у будь-якій формі суб’єктів господарювання за рахунок ресурсів держави чи місцевих ресурсів". Вам далі пишеться чому, пояснення, відхилено: "Державна допомога завжди спотворює або може спотворити конкуренцію, при цьому допустимою для конкуренції вона може бути у випадках, коли позитивний соціально-економічний ефект". Тоді приймається рішення на користь цієї допомоги держави, навіть якщо спотворюється конкуренція. Тут чітко це виписано. І я думаю, що комуністи повинні за це голосування. Це найголовніший законопроект, який не дасть втихаря красти з державного і місцевих бюджетів грошей. Дякую.
Шановні колеги, я бачу, що ми достатньо обговорили це питання, зараз нам все ж таки треба визначитися. Шановні колеги, я би просив, давайте зараз повернемося до цього питання щодо голосування в цілому. У випадку, коли це не буде підтримано, тоді будемо приймати далі рішення. Прошу, шановні колеги. Будь ласка, сядьте на свої робочі місця. Сядьте на робоче місце, щоб ми зараз проголосували. Прошу повернутися до питання реєстраційний номер 2749. Прошу, шановні колеги. Прошу голосувати. За конкуренцію і підтримку суб’єктів економічної діяльності. [[16:47:12]] За-225 Колеги! Едуард Йосипович, ви голосували? [[Шум у залі]] Шановні колеги, можемо мобілізуватися чи ні? [[Шум у залі]] Невже один голос зупинить нас на шляху до Європи? Ану давайте мобілізуємося! Народний депутат Андрієвський вже прийшов з буфету. Давайте, будь ласка, шановні колеги. Прошу повернутися до цього питання, давайте проголосуємо. Миколо Миколайовичу, давайте проголосуємо! Прошу. Сильніше тисніть, сильніше. [[16:47:56]] За-231 Рішення прийнято. Прошу, шановні колеги, підтримати проект. Олександра Володимирівна, в цілому ж треба проголосувати? Ні, ми за Регламентом діємо. Прошу, шановні колеги, в цілому підтримати законопроект №2749. З натхненням давайте проголосуємо. Прошу підтримати. [[16:48:28]] За-233 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 72, Партія регіонів – аж 1, "УДАР" – 33, "Економічний розвиток" – 26, "Суверенна європейська Україна" – 32. Оце позиція! "Свобода" – 34, Компартія традиційно – 0, позафракційні – 35. Шановні колеги, ми з вами обговорили питання, відпрацювали вірніше, блок питань пов’язаних з другим читанням і я знову звертаюсь до, зараз, до Віталія Хомутинніка, керівника дуже важливого комітету. Ми готові по бронежилетам і каскам відпрацювати тему?
Шановний Олександр Валентинович, зараз закінчуємо, вже закінчуємо виписувати законопроект, чому? Тому що ідея дуже добра, і ми схвалюємо цю ідею, але в цій ідеї три строчки. Звільнити від оподаткування ввезення на митну територію касок, бронежилетів. Але ми забули, що є власне виробництво, і зараз ми виписуємо так, щоб виробник, власний виробник український, також мав би отримати таку саму пільгу, якою буде користуватися і ввезення на митну територію. Тому ми проссимо зараз ще 5-10 хвилин, виписуємо, що стосується виробництва нашої аналогічної продукції і будемо готові до голосування. Також ми додаємо питання ліків, які є в пропозиції народного депутата Кужель і об’єднуємо ці два законопроекти разом з законопроектом Ляшко, і запропонуємо комплексне рішення. Нам ще треба 10 хвилин.
Віталій Юрійович, я дуже прошу, мобілізуйтесь. Для того, щоб ми сьогодні встигли проголосувати це важливе питання. Шановні колеги, а зараз я хотів би, що стосується підготовки питання по депозитним, по кредитам в валюті. Прошу голову робочої групи Олексія Кайду проінформувати, як ситуація з цим питанням?
Дякую, шановний Олександре Валентинович, шановні колеги депутати. Сьогодні в 14 годи 30 хвилин мав засідати профільний Комітет з питань фінансів і банківської діяльності, але в зв’язку з тим, що Верховна Рада була заблокована, не всі депутати змогли потрапити на засідання профільного комітету і розглянути надзвичайно важливі питання для наших пікетувальників. Тому, тому, тому комітет Верховної Ради не зміг розглянути законопроект 4185а, 4185а-1 і 4185-2. Я думаю, що ми завтра проведемо засідання все ж таки комітету. Але я хотів би так само донести до сесійної зали позицію наших валютних позичальників, які просять ще раз поставити на голосування законопроект 4895. І я попрошу пана Голову поставити цей законопроект ще раз. Якщо він, якщо ми повернемося до його розгляду і якщо ми зможемо проголосувати в першому читанні, відповідно цей законопроект буде стрижневим. Який ми можемо удосконалити до другого читання і внести пропозиції, поправки. Якщо Верховна Рада не підтримує це повернення і не проголосує за основу законопроект 4895, то відповідно комітет, профільний комітет буде розглядати ті три варіанти законопроектів, які буквально за минулий тиждень зареєстровані і сьогодні. Дякую. І прошу ще раз поставити на голосування за повернення до розгляду законопроекту 4895. Дякую. Слава Україні!
Шановні колеги, я хочу вас проінформувати про те, що у нас зранку виключно з цього питання відбулась нарада за участю керівника Національного банку України, міністра фінансів України. І я інформую ту позицію, яку вони висловили на цій нараді. У випадку, коли буде прийнятий незбалансований закон, міжнародні організації припинять співпрацю з Україною. І в Україні буде дефолт з усіма наслідками, які від цього витікають! Тому, шановні колеги, я би дуже просив пікетувальників, я спеціально зараз говорю голосно, щоб вони мене почули. В зв’язку з тим, що ви заблокували роботу комітету парламентського, комітет не зміг підготувати спільний проект! Ще раз будете так діяти і блокувати, - взагалі це питання розглядатись не буде. Крапка! [[Оплески]] Тому я прошу організувати роботу комітету і Верховної Ради. А тим провокаторам, які блокують роботу комітенту і Верховної Ради подякуйте, ті вкладники, які сьогодні не знають як повертати вклади. Тому, шановні колеги, я ще раз підкреслюю, без розгляду комітету трьох законів, які внесені, в тому числі і Національного банку України і виробітки спільної позиції, Верховна Рада не зможе прийняти рішення. Пікетувальників прошу допомогти роботі комітету, а не заважати їм в цій роботі. Дякую. Переходимо до наступного питання. Це питання першого читання. Будь ласка, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про зерно та ринок зерна в Україні". Прошу, народний депутат Пилипенко.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, Володимир Пилипенко, група "Економічний розвиток", Полтавщина.
Я вибачаюсь, Володимир Пилипович, ви ж пропонували за скороченою процедурою, так я розумію? Саме так. Прошу підтримати пропозицію за скороченою процедурою. [[16:55:02]] За-203 Нагадаю, це процедурне питання. Рішення прийнято. Будь ласка, за скороченою процедурою для розгляду.
Дякую, пане Голово. Даним законопроектом пропонується скасувати окремі положення Закону України "Про зерно та ринок зерна в Україні", які визначають формування та використання обласних ресурсів зерна. Питання. Чому необхідно скасовувати формування та використання таких ресурсів зерна? Відповідь, колеги, є дуже проста. І вона лежить на поверхні особливо для тих, хто обирався по мажоритарній системі, хто знає, що таке і з якими проблемами стикаються зараз аграрії. Це те, що чиновники окремих облдержадміністрацій беруть хабар в розмірі або 10 гривень з тони, або 1 долар з тони для того, щоб можна було зерно вивести. І це все робиться під приводом формування обласних ресурсів. Обласні ресурси, я нагадаю, формуються згідно Закону України "Про зерно та ринок зерна" починаючи з 2003 року. Згідно із законом облдержадміністрації, які, до речі, Президент пропонує ліквідувати, здійснюють моніторинг наявності продовольчого і форажного зерна та визначають поточний і прогнозний рівень забезпеченості ним. На практиці ж формування регіональних ресурсів зерна здійснюється лише для продовольчого зерна з метою забезпечення стабільних цін на хліб. Чому, можливо, скасувати формування та використання обласних ресурсів зерна? Справа в тому, що нещодавно в Україні почав діяти більш дієвий механізм цінового регулювання. А саме – аграрний фонд починає постачати борошно і робить це дуже активно. По-перше, це робиться за дорученням уряду. По-друге, це робиться для того, щоб не допустити цінові коливання на ринку хліба та хлібобулочних виробів. Аграрний фонд регулярно на своєму веб-сайті, до речі, звітує про те, що поставки борошна згідно заявки обласних державних адміністрацій відбулися, і про наявність в інтервенційному фонді у кожній із областей. Таким чином аграрний фонд забезпечує регіони достатнім рівнем запасів борошна як для випічки хліба по цінах, фіксованих Міністерством агропромислового комплексу. Україні фактично більше не потрібен механізм формування регіональних ресурсів зерна. Централізований контроль цих ресурсів наразі породжує лише величезні хабарі облдержадміністраціям, про що я вже говорив. Отже, прошу вас, колеги, підтримати.
Дайте завершити.
Дякую. Я прошу вас, як автор, підтримати даний законопроект. Також прошу вас ознайомитись із рішенням комітету. Комітет на своєму засіданні розглянув даний законопроект. Комітет дійшов згоди і ми сьогодні також спілкувались про це із членами комітету, що даний законопроект може бути прийнятий не лише за основу, але і в цілому, оскільки в даному випадку мова йде лише про скасування статті 17 Закону про зерно та ринок зерна в Україні. Тобто фактично прошу вас, колеги, підтримати позицію авторів та комітету і проголосувати за цей закон за основу та в цілому. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що фактично я бачу руки для виступів, я прошу записатись для виступів всіх депутатів. Будь ласка, включіть систему "Рада", проведіть запис депутатів. Слово надається Кириленко Івану Григоровичу, "Батьківщина", будь ласка.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Треба підтримувати цей законопроект і дійсно треба, і друге читання, щоб якомога швидше прибирати завали на шляху розвитку нормальної аграрної політики в державі, яка передбачає мінімальне втручання в діяльність суб’єктів господарювання. Скільки за ці роки нав’ючено завалів – це один із невеличких елементів цих завалів. Другий елемент, давайте будемо відверто говорити: розграбований аграрний фонд, який прекрасно справлявся свого часу із головною функцією. Головна функція полягала в тому, щоб регулювати ринок, особливо зерна в Україні, коли є величезне перевиробництво і треба зняти надлишок з ринку, і були спрямовані відповідні кошти свого часу урядом Юлії Тимошенко. А в наступний період, коли дефіцит ринку спрямовувати як інтервенцію для того, щоб не було оцих синусоїдних скачків, зростання цін на споживчому ринку. Розграбували Аграрний фонд, зараз намагаються його приватизувати і якимось іншими варіантами виходити для того, щоб покрити ті величезні зараз зловживання, які там є. Потім, затвердження сівозмін якимись незрозумілими комерційними структурами, ціна питання обраховується для аграріїв мільярдами. Олександре Валентиновичу, я пропоную, щоб ті законопроекти, які "прибирають завали" на шляху розвитку аграрного виробництва в Україні, ставити в першу чергу. Фракція буде підтримувати цей законопроект і в першому, і в другому читанні одночасно. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Фурман, "Свобода".
Олексій Фурман, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Прошу передати слово Сабію Ігорю.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Сабія.
Ігор Сабій, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", 189-й виборчий округ, Хмельниччина. Шановне товариство, нам треба як найможна швидше прибирати всі адміністративні впливи на будь-яку комерційну діяльність, зокрема тут. Дійсно, в нас вже пройшов час, що нам необхідно формувати регіональні запаси зерна. Зараз Аграрний фонд прекрасно з цим справляється і завдяки своїм інтервенційним продажам за зниженими цінами борошна пшеничного, і борошна житнього забезпечує зниження ціни для випікання соціально важливих сортів хліба. Ми мусимо відмінити всі ці положення про створення цих регіональних фондів так як це сприяло тому, що з селян брали додаткові гроші, вони не могли продати вирощену ними продукцію за межі області. Для того, щоб її продати вони мусили платити хабарі, або продавати її за фактично заниженими цінами. Ця ситуація у нас є не тільки на ринку зерна, але і на ринку молока, фактично ще дотепер деякі обласні адміністрації дозволяють собі в ручному режимі розказувати куди селяни мають продавати молоко, чим фактично не сприяють збільшенню закупівельних цін, чим фактично обмежують конкуренцію на ринку. Все, що обмежує конкуренцію на ринку і все, що заважає збільшувати закупівельні ціни на сільськогосподарську продукцію ми маємо забирати. Наші селяни мають отримувати справедливу ціна за вирощену ними продукцію. тому Всеукраїнське об’єднання "Свобода" буде підтримувати цей закон і в першому і в другому читанні. Дякую. Слава Україні!
Народний депутат Каплін, фракція "УДАР".
Фракція "УДАР Віталія Кличка", Каплін, Полтавщина, 144 виборчий округ. Ми підтримуємо цей законопроект, більше того, ми пропонуємо проголосувати за нього відразу в цілому. Це є дерегулятивним законопроектом, який лібералізує внутрішній ринок зерна. Ми всі знаємо поле – це серце української економіки. Борошно, хліб, зерно – це кров української економіки. Тривалий час режим Януковича через коліно нищив, ламав українського селянина, ламав господарство. Сьогодні перед нами виключне завдання розчистити ці завали, створити умови аби справжній, реальний локомотив національної економіки – сільське господарство розвивалося і мало ту необхідну, критичну конкурентоспроможність перед європейськими економіками, сільськогосподарськими економіками, яке б дозволило нам за короткий час стати лідерами в Європі в цій галузі. Від українського села і від селянина залежить те, чи буде, чи матимемо ми конкурентоспроможну економіку, чи є майбутнє України? Сьогодні як і завжди на горбу українського селянина українське майбутнє. Тому цим рішенням і багатьма іншими, поділяючи позицію колег, ми повинні пришвидшити шлях України до справжнього змістовного розвитку в цьому напрямку. Ще раз наголошую, наша політична сила за те, щоб ми там навели абсолютний порядок, щоб захистити українського селянина, щоб впорядкувати не тільки на зерновому ринку, а так само на ринку молока ситуацію і забезпечити всі умови, аби багатовічна мрія усіх поколінь українців збулася. Ми мали краще в світі сільське господарство, а наш селянин шикував, а не страдав напівзігнутий.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Момот, регіони.
Олександр Момот, 27 округ Дніпропетровськ. Прошу передати слово народному депутату Гузенко.
Дякую. Костянтин Гузенко, Дніпропетровщина. Дійсно, формування регіональних ресурсів зерна – це насамперед стабільні ціни на хліб у відповідній області. Але цінове регулювання на борошно на себе згідно законопроекту бере Аграрний фонд. Коли ми на сьогоднішній день ведемо річ про децентралізацію на містах, то доцільно було б прописати повноваження обласних структур в цьому питанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, я нагадаю, за скороченою процедурою, гарантовано поки гарантовано. Так хто буде виступати? Народний депутат Гордієнко, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Шановний головуючий! Я думаю, що ми з цікавістю саме послухали цю дискусію. І послухали саме дискусію, в тому числі, і керівники регіонів, працівники органів місцевого самоврядування. Я хотів би нагадати вам, Олександре Валентиновичу і Івану Григоровичу, що коли виникають цінові коливання, то саме в першу чергу, і Президент, і керівники нашого уряду звертають, що в цьому винні керівники регіонів, і просять забезпечити недопущення підняття цін. Ми не проти того, щоб це було. Але давайте все-таки забезпечимо саме дієвий. саме механізм співпраці аграрного саме фонду і органів саме місцевого самоврядування, і виконавчої влади. Давайте все-таки послухаємо думку Кабінету Міністрів України, щоб потім ми не кивали пальцем. Ми не будемо поспішно до цього відноситися і не будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Зрозуміла позиція. Шановні колеги, уряд сьогодні представляє тільки Марія Матіос. Будете коментувати від уряду закон? Ні, нема бажання. Шановні колеги, нам треба визначитися щодо прийняття рішення з цього питання. Комітет пропонує. давайте в першому читанні спочатку приймемо, а потім уже можна говорити про в цілому. Прошу, шановні колеги, давайте за основу приймемо його. Нагадаю, це законопроект (3140) – проект Закону про внесення змін до Закону України про зерно та ринок зерна в Україні. Прошу, шановні колеги, визначитися шляхом голосування щодо прийняття за основу. За основу. Колеги, заходьте, заходьте. Паузу зробіть перед голосуванням. Бачите, тільки зараз депутати зібралися з думками. Прошу оголосить, щоб всі зайшли до залу для прийняття рішення. Шановні колеги, прошу за основу – пропозиція прийняти закон (3140). Прошу голосувати. [[17:08:03]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропозиція – в цілому. Іван Григорович, можна в цілому голосувати? Іван Григорович дозволяє. Шановні колеги, можемо. Сергій Леонідович, можемо. Пропозиція: в цілому прийняти закон. уряд не заперечує. Ми чули, так. Будь ласка, прошу. Нагадаю, (3140) в цілому – пропозиція, будь ласка, прошу голосувати. [[17:08:47]] За-250 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. 56 - "Батьківщина", Партія регіонів – 36, 30 -"УДАР", "Економічний розвиток" – 28, 28 - "Суверенна європейська Україна", 34 - "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 38. Шановні колеги, наступне питання автори просять перенести на наступне засідання. А ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини". Прошу, шановні колеги. Нагадаю, це реєстраційний номер 2237, а стосується цей закон забезпечення виконання судових рішень. Шановні колеги, я вибачаюся, у нас ще багато законів треба розглянути в першому читанні. Прошу підтримати, щоб ми весь цей пакет законів розглядали за скороченою процедурою. Прошу підтримати, шановні колеги, скорочену процедуру. Прошу голосувати. [[17:10:03]] За-204 Процедурне рішення. Воно прийнято. Шановні колеги, будь ласка, слово надається Лабазюку Сергію Петровичу.
Шановний головуючий, народні депутати, присутні! На ваш розгляд пропонується проект закону: внесення змін до Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини". Перш за все слід наголосити, що це дуже важливий законопроект, оскільки спрямований на захист конституційних прав та свобод громадян, на справедливе виконання судових рішень. Я вніс цей законопроект ще рік тому, а профільний комітет та науково-експертне управління підтримали прийняття законопроект за основу. Однак до цього часу до його розгляду парламент не доходив. Без перебільшення можна констатувати, що беззаконня в нашій країні зайшло в глухий кут, з якого потрібно знайти спільний вихід. Особливо за останні місяці ми з вами були свідками свавілля української судової системи, а що вже говорити про виконання рішень європейських судів? З таким беззаконням миритися не можна, люди мають довіряти усім гілкам влади. Тому наше з вами завдання – не нехтувати викликами сьогодення, а навпаки, довести, що судова система України спроможна захистити права громадян. В чому ж полягає проблема? Хочу звернути вашу увагу, що тільки за офіційними даними Європейського Суду з прав людини кількість прав, що надходять з України, є по кількості майже найбільшими серед усіх членів Ради Європи. Наразі Україна займає 4 місце разом з Росією, з Туреччиною, Румунією по кількості звернень громадян до Європейського Суду з прав людини. Фактично кожна десята скарга до Страсбургу надходить саме від громадян України. Зараз на розгляді порядку 8 тисяч заяв від українського позивача. Дуже важливо наголосити, що за інформацією прес-служби Міністерства юстиції протягом 2013 року виплачено 39,4 мільйона гривень компенсації, за рішенням Європейського Суду. Однак заборгованість України з виплати компенсацій на кінець 2013 року становила 14,2 мільйона гривень. З початку 2014 року.
Будь ласка, завершуйте.
Виплати з компенсації рішень Європейського Суду не було здійснене. Тому прошу підтримати даний законопроект. Ми зможемо з гордістю подивитися людям у вічі. У зв’язку з вищезазначеним. вас, шановні депутати, відкинути свої політичні амбіції, зглянутися над проблемою, яка є дуже кричущою в кожному місті та підтримати прийняття законопроект за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Будь ласка, шановні колеги, запишіться на виступи. А від профільного комітету буде співдоповідь? Будь ласка, Шпенов Дмитро Юрійович.
Шановний головуючий! шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань верховенства права та правосуддя розглянула на своєму засіданні даний законопроект 23 жовтня 2013 року. Законопроект спрямовано на усунення прогалин законодавства щодо виконання рішень Європейського Суду з прав людини з метою захисту прав і свобод громадян України. Верховний Суд України, Комітет з питань правової політики, Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, Інститут держави і права імені Корецького, Інститут законодавства Верховної Ради, Національний університет Одеська юридична академія, Головне науково-експертне управління підтримує даний законопроект. Комітет з питань бюджету прийняв рішення що законопроект має вплив на показники бюджету і в разі прийняття законопроекту може вводитися в дію не раніше 1 січня 2015 року. Комітет з питань верховенства права та правосуддя за результатами розгляду законопроекту прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Шановні колеги, прошу обговорити це питання. Слово надається народному депутату Розенко, фракція "УДАР". Будь ласка.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталя Кличка". І справді у нас в Україні сталась дуже, є парадоксальна картина, коли для виконання рішень суду потрібно виявляється ще мати окремий спеціальний закон, який повинен регулювати або регламентувати, як це рішення і в якому порядку буде виконуватися. От справді абсолютно дивна ситуація. І саме цікаве, що ці рішення стосуються захисту прав громадян. Як правило 90 відсотків цих рішень стосуються соціальних прав громадян. Коли мова йде про те, що державі необхідно виконати рішення в свою чергу, то чомусь ці рішення виконуються моментально, одномоментно і не потребують ніяких додаткових рішень. На жаль, ми маємо закон, який був ухвалений помилково попередньою владою, який застосовують, який встановлює процедуру виконання рішень Європейського Суду з прав людини. І, на жаль, цим законопроектом встановлені штучні перепони для того, щоб рішення Європейського Суду з прав людини виконувались в Україні автоматично. І, на жаль, ми мусимо сьогодні вносити зміни до цього законопроекту, щоб з одного боку врегулювати і зрозуміти фінансовий стан сьогоднішньої нашої держави, але з іншого боку все таки в Україні, щоб торжествувало верховенство права. Щоб все таки ті рішення, які приймає Європейський суд з прав людини, все-таки в Україні виконувались. Адже інтеграція до європейської спільноти і інтеграція до Європейського Союзу має початися в першу чергу з виконання вимог європейських судів. Тому фракція "УДАР" буде підтримувати.
Народний депутат Гелевей, фракція "Свобода".
Прошу передати слово Бондарчуку Олегу.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Бондарчука.
Олег Бондарчук, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні колеги, всі ми розуміємо необхідність прийняття і змін в законодавстві і необхідність, щоб рішення Європейського суду з прав людини виконувалось на території України. Однак, є деякі зауваження до цього законопроекту. Запропоноване в проекті вилучення статті 18 закону і частини третьої, яка визначає, що порядок користування рішеннями та ухвалами Європейського суду з прав людини та ухвалами комісій, які не перекладені українською мовою, істотно звужує можливості застосування в Україні практики Європейського суду з прав людини. А отже, і можливості громадян України щодо захисту власних прав та інтересів шляхом використання цієї практики, оскільки правова позиція у вказаних рішеннях не прийматиметься українськими судами. Це створюватиме в майбутньому правові колізії і вилучення із вказаної статті частини четвертої та п’ятої, де визначається, як саме має діяти суд у разі виявлення мовних розбіжностей. Оскільки їх поява можлива і між регіональними рішеннями та зробленим органом представництва офіційним перекладом на українську мову. Запропоноване виокремлення положень частини першої та другої чинної редакції статті 19 "Застосування в сфері законодавства та адміністративній практиці" у нову статтю 20 "Забезпечення юридичної експертизи нормативно-правових актів" не надає нічого нового в правове регулювання відповідних суспільних відносин. А лише порушує стабільність відповідного законодавства, яке є одним з чинників належного правового порядку. Крім цього, наслідком такого виокремлення виступає вилучення з тексту закону частини третьої та п’ятої статті 19, відповідно до яких орган представництва здійснює перевірку чинних законів та підзаконних актів на відповідність конвенції та практики суду. Вважаємо, вилучення цих положень, може негативно позначитись на відповідності законодавства України вимогам.
Народний депутат Долженков, Регіони.
Дякую, шановний пане Голово. Долженков, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, тут деякі представники з партії "УДАР" говорять про те, що попередньою владою був прийнятий абсолютно не потрібний для суспільства закон щодо застосування практики та виконання рішень Європейського суду. Це може сказати лише людина, яка жодного відношення не має до правозастосовної діяльності з приводу виконання рішень суду. Якщо б цього закону не було, шановний колего, рішення Європейського суду не виконувалися, це по-перше. По-друге, ми визначаємо дуже корисний характер вказаного законопроекту, тому що він спрямований на скорочення процедур щодо виконання рішень суду, Європейського суду. І щодо забезпечення своєчасного та об’єктивного перекладу розміщення в загальнодоступних джерелах відповідного тексту рішень Європейського суду. Це є дуже важливим. Чому? Особливо це важливим є для суддів, які здійснюють законотворчу діяльність. І це є важливим для фахівців в галузі права та простих людей, які звертаються до Європейського суду з прав людини після використання всіх засобів національного захисту, за захистом своїх конституційних порушених прав та законних інтересів в Європейській суд з прав людини. Зокрема, вказаним законопроектом пропонується забезпечити друкування в офіційних джерелах друкованих та на офіційному сайті Міністерства юстиції України повного тексту рішення перекладеного українською мовою. Те, що попередніми доповідачами було зауважено про те, що виключення деяких положень із Закону України "Про застосування практики Європейського суду з прав людини" та виконання рішень відповідної судової установи виключаються деякі положення пов’язані з відсутності офіційного перекладу відповідного рішення, я вважаю, що всі певні неузгодженості можна виправити під час другого читання. Але в будь-якому випадку ідея, щодо посилення застосування судами практики Європейського суду з прав людини і доступу громадян до відповідних рішень є необхідним. Тому пропоную голосувати за нього за основу. Дякую.
Народний депутат Пилипишин, будь ласка.
Єремеєву слово.
Передає слово народному депутату Єремеєву, включіть мікрофон.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Неодноразово в нашій державі йшла мова про те, що суди саме найбільше приймають неправильні рішення, що вони є корумповані. Ми декілька місяців тому піднімали питання про люстрацію українських судів. Більше 8 тисяч позовів простих українців до європейських судів. Це ті люди, які не знайшли захисту в Україні, і сьогодні, отримавши позитивні рішення, не можуть отримати результат – ці рішення не виконуються. Жодна із копійок, які були прийняті рішення по європейських судах, сьогодні не компенсовані українцям. Одною із вимог Майдану і саме одною із причин, коли люди зібрались на Майдані – це був європейський вибір і рішення про прийняття європейськими судами. Тому звертаюсь сьогодні до всіх народних депутатів, вважаємо, що, фракція "Суверенна європейська Україна" вважає, що вкрай необхідно сьогодні прийняти цей закон, його очікують всі українці. І це, можливо, буде підставою для того, щоб українські суди приймали більш справедливі рішення, щоби наші громадяни не зверталися за такими рішеннями у Європу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми обговорили це питання. Пропозиція, яка висловлена народними депутатами, – підтримати авторів і комітет, проголосувавши цей закон за основу в першому читанні. Прошу, шановні колеги, сісти на свої робочі місця і підтримати за основу законопроект про внесення змін до Закону України "Про виконання рішень та застосування практик Європейського суду з прав людини" (реєстраційний номер 2237). Прошу, шановні колеги, за основу підтримати. Прошу голосувати. [[17:23:17]] За-277 Рішення прийнято. За скорочену процедуру проголосуємо підготовки цього проекту? Давайте. За скорочену процедуру підготовки цього проекту до другого читання, будь ласка, прошу голосувати. [[17:23:41]] За-205 Рішення не прийнято. По повній процедурі готуємо цей закон. Прошу, шановні колеги, прошу перейти до розгляду наступного питання – це проект Закону про ліквідацію надмірного регулювання. Проект народного депутата Ковальчука. Прошу, 3236 реєстраційний номер. Доповідає закон народний депутат Продан, співавтор закону. Ми прийняли рішення, шановні колеги, що до всіх законів скорочена процедура, нагадаю. Будь ласка, Оксано Петрівно.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Я хочу представити вашій увазі зовсім інший від тих проектів, які ми зазвичай з вами розглядаємо. Мова йде про проект, який передбачає концептуальний підхід до дерегуляції в Україні. Я особисто, з 2006 року, чотири рази приймала участь в різних процесах по дерегуляції, ми з вами знаємо, що це не дуже допомагає. Кожен з нас, кожен з вас, вносимо законопроекти в тій, чи в іншій частині, які б, чи там трошки забрали корупцію, чи там трошки допомогли людям, чи бізнесу. Разом з тим, немає жодної системи, немає жодного загального бачення і руху для того, щоб дійсно звільнити економіку від тієї корупції, яка існує. Цей законопроект, який я зараз вам доповідаю, говорить саме про концептуальне звільнення економіки від того тиску корупційного, який сьогодні є. Що пропонує цей законопроект? Він насправді дуже простий в розумінні, але дуже складний в виконанні, проект передбачає всього 5 статей, 5 кроків. Ми пропонуємо: перше, що приймається закон, ми через 365 днів приймаємо рішення, що 87 законів діючих сьогодні, втратять свою чинність в частині регулювання бізнесу, рівно через 365 днів після прийняття цього закону. Що ми говоримо надалі? Уряд спільно з експертами, спільно з міжнародними організаціями, громадськими об’єднаннями у відповідності до Закону "Про регуляторну політику" зобов’язаний буде протягом шести місяців підготувати блок рішень в різних напрямках, які забезпечать дійсно безпечність виробництва, безпечність споживання в Україні. І далі: наступні півроку залишаються для нас з вами, для парламенту, чи цього скликання, чи наступного скликання, для того, щоб прийняти в Україні виключно ті норми, які потрібні для безпечності.
Дайте можливість завершити виступ.
Цей законопроект підтримало два комітети: освіти та боротьби з корупцією, ще чотири комітети вважають, що він може бути прийнятий, але після доопрацювання. Я дуже прошу і хочу пояснити своїм колегам, звертаюся чому. Цей законопроект може не подобатися тільки тим хто шукає роботу собі на наступні багато років по дерегуляції. Тому що цей проект робить програму уряду у сфері економіки, цей проект заставляє уряд протягом року запровадити нові, абсолютно нові європейські принципи регулювання економіки України. Дуже прошу всіх підтримати, дякую за увагу.
Будь ласка, голова профільного комітету Кужель Олександра Володимирівна, прошу.
Шановні колеги! Мабуть мені тяжче всіх говорити, що особисто я як голова комітету і комітет проголосували проти прийняття цього законопроекту. І я дам пояснення чому, розуміння регуляторної політики і дерегуляції дійсно є дуже важливими в країні, але це не вірне державницьке, це не є державницьке рішення, одним разом відмінити 87 законопроектів. Я хочу, щоб ви почули, які законопроекти відміняються зовсім: Лісовий кодекс, про відходи, Земельний кодекс, Водний кодекс, про екологічну експертизу, про захист рослин, про захист тварин, про карантин і так далі – 87 законопроектів. Скажіть мені, будь ласка, коли вони зупиняються і далі дається доручення Кабінету Міністрів підготувати нові законопроекти, ви хтось розраховуєте, що буде хоч один Кабмін, який буде існувати стільки, щоб підготувати 87 законопроектів. На жаль, треба йти тим кроком, який завдяки вам ми вже перший крок зробили, ми відмінили 113 дозволів. Це дуже тяжка робота. Береш один законопроект його розглядаєш, вносиш зміни, далі – інший законопроект. Не можна відміняти регуляцію і змінювати її з дерегуляцією, там де треба в законопроекті про Лісовий кодекс робити дерегуляцію, ми можемо зробити, а відміняти весь Лісовий кодекс, весь Водний кодекс, весь Земельний кодекс – це є не по-державницькому. І тому рішення комітету не підтримувати, і повернути на доопрацювання. Дякую.
Зрозуміла позиція. Будь ласка, шановні колеги, є необхідність обговорювати? Є. Запишіться, будь ласка. Будь ласка, народний депутат Вітів, фракція "Свобода".
Прошу передати Ірині Фаріон.
Будь ласка, включіть мікрофон Ірини Фаріон.
Передаю слово панові Кириленкові.
Шановні колеги, визначіться зразу кому передавати слово. Включіть мікрофон народного депутата Кириленка.
Добре. Павло Кириленко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Одещина. Дійсно попри дуже гарні декларації, закон абсолютно не правильний. До чого це доведе? Повна ліквідація ліцензій у всіх сферах діяльності. Ми повинні думати про захист нашого навколишнього середовища, про акваторії, про наші ліси, і в тому числі про освіти. Мова йде, в тому числі в освіті ліквідувати ліцензії в навчальному процесі, в навчальних закладах. Пропонується, потрібно приймати правильний закон, який потрібен сьогодні дійсно суспільству, а не перевертати все з ніг на голову. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Іонова, фракція "УДАР".
Прошу передати Продан Оксані.
Включить, будь ласка, мікрофон Оксани Продан.
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, абсолютно всіх, хто ту є в залі, те, що щойно говорили від комітету, те, що зараз пан Кириленко помилявся, коли виступав, насправді, цього немає в законопроекті. В законопроекті передбачається, що протягом шести місяців уряд буде зобов’язаний підготувати нові норми по регуляторній політиці в державі європейські, чисті, некорупційні, спільно з експертами. Далі, що тут написано, тут написано, що через рік після того, як буде прийнятий цей закон, втратять чинність тільки ті частини, які стосуються регуляції тих 87 законів. Я хочу процитувати: "З моменту вступу в дію пункту першого закону законодавчі акти застосовуються в частині, що не суперечить цьому кодексу". І ще раз хочу наголосити, дерегуляції були, є і може бути ще багато, але роблять їх завжди чиновники. Це єдиний механізм заставити чиновників робити реальну дерегуляцію, тому що вони або готують нові проекти разом з нами, разом з експертами, разом із світовою спільнотою, або залишаються без роботи. Це єдиний механізм заставити сьогодні урядовців протягом одного року дійсно змінити сферу економіки. Якщо ми з вами стояли. Я зараз звертаюсь до членів коаліції. Якщо ми з вами стояли для того, щоб вся регуляція в Україні залишилась, щоб чекати подачок від МВФ, то не голосуємо за цей проект. Якщо ми з вами хочемо створити умови для власного бізнесу, то нам конче потрібен такий проект, який заставить всіх урядовців, всіх чиновників зараз шукати підтримку в експертів і готувати нові норми – некорупційні і проєвропейські. Дякую дуже.
Народний депутат Гордієнко, будь ласка, Компартія.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний головуючий, шановні колеги, шановні громадяни України, фракція Компартії України надзвичайно прискіпливо розглянула даний законопроект на засіданні фракції, відбулася саме цікава дискусія. Звичайно, необхідно прибирати багато питань, які зарегульовані в нашій економіці. Але саме, зваживши на всі "за" і "проти", фракція Компартії України вирішила підтримати рішення комітету про направлення даного законопроекту на доопрацювання. І наступне. Я звертаю увагу головуючого і колег. На минулому тижні в нас було протокольне доручення про те, щоб ми все-таки розглянули на цьому тижні проект Закону про реструктуризацію кредитних зобов’язань з іноземної валюти в національну валюту. І ми сюди фактично закликали тисячі людей, які їхали до Києва. Ми не можемо сьогодні їх відпустити, не обговоривши це питання, хоча б давши якусь надію їм. Будь-який варіант законопроекту, який вирішить це питання, фракція Компартії України буде обов’язково підтримувати, але давайте повернемося до цього питання. Люди чекають, за цим йдуть смерті багатьох людей, люди втрачають своє майно. Це дуже важливе питання! Важливіше набагато, ніж дерегуляція.
Будь ласка, народний депутат Павловський.
Андрій Павловський, фракція "Батьківщина". Шановні співвітчизники, колеги! Хотів би сказати, що цей законопроект, на жаль, є прикладом правового нігілізму. Як так взяти – і одним законодавчим актом відмінити 87 інших законів, причому важливих законів?! І як можна взагалі відмовитися від державного регулювання? А це ж одна з функцій держави. Інша справа, що це державне регулювання повинно бути оптимально. Є галузі в суспільному житті, у виробництві, які потребують якраз державного регулювання і впливу. Це стосується в першу чергу галузей, що стосується безпеки, здоров’я, життя людей, дотримання певних нормативів і стандартів у виробництві. І тому наша фракція "Батьківщина" підтримує рішення профільного Комітету з питань підприємництва і регуляторної діяльності, щоб відхилити зазначений законопроект. І радив би колегам більш серйозно підходити до законодавчої діяльності. Фракція "Батьківщина" за нього голосувати не буде. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми обговорили це питання. і нам треба прийняти рішення. Я прошу шановних народних депутатів сісти на свої робочі місця і підготуватися до голосування. Нагадаю, ми розглядаємо проект №3256 про ліквідацію надмірного регулювання, і зараз я прошу, шановні колеги, визначитися щодо підтримки цього закону в першому читанні. Прошу, шановні колеги, голосувати. [[17:36:38]] За-126 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 7, Партія регіонів – 0, "УДАР" – 35, "Економічний розвиток" – 2, "Суверенна європейська Україна" – 26, 31 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 25. Шановні колеги, до мене зараз підійшов голова комітету Віталій Хомутиннік і повідомив, що вони вже доопрацювали проект закону, який стосується негайних потреб наших Збройних сил, Національної гвардії щодо бронежилетів і касок. Я нагадаю, що це два закони, які стосуються митного регулювання №4199а і №4199а-1. І також це два закони, які стосуються регламентації оподаткування цієї продукції №4200а і №4200а-1. Прошу, шановні колеги, як ми й домовлялися, прошу мобілізуватися, щоб ми зараз визначилися з цього питання. Пропоную наступну формулу. Доповідають дуже коротко автори законів. Нагадаю, це народний депутат Кужель і народний депутат Ляшко. І після цього голова комітету, і ми приймаємо рішення, як домовлялися, шановні колеги. [[Шум у залі]] Або є пропозиція зразу голові комітету, щоб прискорити процес. Прошу, Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Шановний Олександр Валентинович! Шановні колеги! Комітет розглянув сьогодні два законопроекти, подані до Верховної Ради, основний та альтернативний. Один проект Закону до Податкового кодексу, другий – до Митного кодексу. Обидва законопроекти надають можливість пільгового оподаткування шоломів та бронежилетів. Перший законопроект народного депутата Ляшко каже саме про ці засоби індивідуального захисту. Другий законопроект народного депутат Кужель ще додає ліки. Ті ліки, які необхідні під час проведення антитерористичної операції, і зробити певну пільгу. Я хочу нагадати, що сьогодні у нас ПДВ на ліки складає 7 відсотків після останніх змін. Мова йде про можливість скасування навіть цієї семивідсоткової ставки саме на ті ліки, які будуть використовуватися по місцю необхідному до цього. Перелік цих пільг буде оприлюднений Кабінетом Міністрів. Це в цілому, якщо узагальнити, то це дасть можливість, зрозуміло, закупити більше засобів індивідуального захисту та більше медикаментів. Якщо взяти, яка сьогодні митна ставка, то ставка сьогодні 10 та 12 відсотків на шоломи та на бронежилети, та відповідно 20 відсотків податок на додану вартість. Про ліки я окремо сказав. Щодо дії цього законопроекту. Цей законопроект буде діяти на період проведення антитерористичної операції чи запровадження і дії військового стану відповідно. Два.
Дайте можливість завершити питання.
Ми спробували об’єднати ці дві ідеї, ці два законопроекти і в кінцевому рішенні профільного комітету ми пропонуємо взяти за основу та в цілому законопроект народного депутата Ляшка. І долучити до цього законопроекту пропозиції народного депутата Кужель. І в кінцевому вигляді проголосувати за проект постанови, який рекомендується комітетом. Тут чітко прописано коди, на які надаються ці пільги та процедура надання пільг. Також ми уточнили окремо з авторами всі технічні речі для того, щоб цей законопроект був дієвий. Я не хотів би зараз зачитувати тут 3 сторінки тексту. Але, якщо буде потреба і, пане Голово, буде необхідність, я зачитаю весь цей текст. Ми його відпрацювали з авторами і з профільним комітетом. На жаль, я думаю, ще не встигли роздрукувати, тому що тільки-тільки закінчили всі ці наради. Є пропозиція наступна. Прийняти за основу та в цілому законопроект перший, це законопроект 4199а народного депутата Ляшка в редакції, запропонованій в постанові комітету. І другий законопроект 4200а також народного депутата Ляшка, також з урахуванням пропозицій комітету, які викладені в окремій постанові. Дякую. І ще раз повторюю, що пропозиції народного депутата Кужель враховані в цих пропозиціях, пропозиціях, які я щойно зачитав. Дякую.
Шановні колеги, я єдине прошу. Віталію Юрійовичу, одну хвилину. Є єдине прохання. Що стосується ліків. Тому що в принципі використовується дуже широкий перелік ліків, який необхідний для лікування, в тому числі, ви знаєте, багато лікується важко поранених наших бійців. Саме тому, щоб вже всі фірми під цю формулу не спробували протягнути просто ліки, які вони реалізують, але ж зовсім які не потрапляють до військових, військовослужбовців, які поранені, які находяться в госпіталях тощо. Тому я би просив, щоб ми тут врегулювали за обсягом. І які повинні затверджуватись Кабінетом Міністрів України. Інакше, я ще раз кажу, під цю формулу можуть будь-який обсяг ліків протягуватися без мита, без оподаткування. Можемо так сформулювати? Так. Дякую. Шановні колеги, можемо голосувати в редакції, яку оголосив голова профільного комітету? Підтримуєте? Підтримуєте. Ми не руками, ми кнопкою голосуємо. Да, дякую. Немілостівий, народний депутат, будь ласка.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги, я підтримую і багато інших депутатів позафракційних підтримують цей законопроект. Але також треба врахувати, що сировина з якою виробляються ці, наприклад, бронежилети або каски.
Ця поправка є.
Да, що обов’язково і цієї сировини стосується, щоб вітчизняний виробник міг розширювати виробництво. Дякую.
Саме так. Це передбачено в поправках, про які говорив голова комітету. Гіршфельд, будь ласка, народний депутат. Ваш мікрофон включений.
Спасибо. Я считаю, что обязательно нужно учесть в этом законе, кто должен быть получателем на территории Украины. Потому что мы даем пільги не понимая, кто их получит на территории Украины. И это не факт, что украинская армия получит бронежилеты и лекарства дешевле, если они будут растаможены по нулевой ставке, и дальше через коммерческую структуру перепроданы армии. Поэтому в перелік выключенный тот, кто будет получать эти пільги, должен быть затверджений Кабінетом Міністрів.
Логічне зауваження. Будь ласка, народний депутат Хомутиннік, голова комітету.
Шановні колеги, ця пропозиція врахована. І мова іде про те, що ця пільга надається саме тим, хто закупає. А чи це учасники антитерористичної операції, чи Збройні Сили України. Тут в цій препозиції. Та інші військових формувань утворених відповідно до законів України інших суб’єктів, що здійснюють боротьбу з тероризмом відповідно до закону ці речі прописані. Ще хочу додати, що ми додали до кінцевої редакції також можливість пільги для виробництва наших власних, власного виробництва бронежилетів та шоломів, тих відповідних комплектуючих до їх виробництва, щоб не здійснювати нерівну конкуренцію. Тому ця пропозиція народних депутатів також врахована в цій постанові. Дякую.
Тобто, шановні колеги, суб’єктами цього закону є якраз ті військові формування, які безпосередньо займаються боротьбою, захищаючи Україну. І тут посередники виключають і нема можливості на цьому заробити тим, хто не допомагає захищати Україну. Шановні колеги, є пропозиція підтримати. Спочатку давайте в редакції із зауваженнями. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ну, є необхідність обговорити? Ну, давайте обговоримо. Будь ласка, Продан, народний депутат.
Шановний Олександре Валентиновичу, фракція "УДАР Віталія Кличка" підтримує запропоновані зімни, тому що вони дійсно сьогодні необхідні. Разом з тим, у нас є питання. Чи можемо ми почути ту редакцію, яка пропонується на голосування? Тому що чим більше ми обговорюємо, тим більше з’являється нових редакцій, нових пунктів в цьому законопроекті, тому я вважаю, що нам, і ми вважаємо всі, що нам необхідно почути з трибуни текст законопроекту під стенограму і ми за нього будемо голосувати. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, від регіонів – Герман, народний депутат.
Шановний Олександре Валентиновичу, ми дуже просимо включити в перелік тих осіб, які будуть користуватися тими ліками, також жертви з мирного населення, які страждають внаслідок військових дій – це буде справедливо. Дякую.
Обов’язково. Дуже розумна пропозиція. Безумовно, і тих цивільних, які постраждали внаслідок дій терористів, безумовно, також треба включити в перелік тих, хто буде користуватись цими ліками за пільговими цінами. Будь ласка, є пропозиція, щоби голова комітету зачитав повний зміст закону. Будь ласка, Олександра Кужель.
Олександр Валентинович, ви дали дуже гарну пропозицію, яка і була в моєму проекті, весь законопроект, який пропонує пан Хомутиннік і додати:"Згідно затвердження переліку Кабінетом Міністрів". Ми розуміємо, що Кабінет Міністрів переголосує і передивиться кожну позицію, і обере тільки ті необхідні засоби, і ліки про які ми кажемо, що в лікарні ідуть, що в аптечки ідуть, і щодо бронежилетів, касок і інше. І тому весь законопроект, який би він не був зараз, що переживає пані Продан, він буде урегульований, збалансований списком Кабінету Міністрів, який знову перегляне всі необхідні вимоги, щоб не було корупції, і це буде нормально.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Дякую. Перший законопроект 4199, зміни до Податкового кодексу України. Враховуючи, що комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект закону до внесення змін, до Податкового кодексу України щодо спеціальних засобів індивідуального захисту, поданий народним депутатом Ляшко (реєстраційний номер 4199а). Прийняти його за основу і в цілому з урахуванням наступних пропозицій. Перше. Назву законопроекту викласти в такій редакції: "Про внесення змін до Податкового кодексу (в лапках) "щодо спеціальних засобів індивідуального захисту та лікарських засобів" – це для того, щоб об’єднати ці два законопроекти. Друге. Пункт 1-й розділу І-го законопроекту викласти в такій редакції:"Підрозділ ІІ-й розділу ХХ-го "Прикінцеві положення" доповнити новим підпунктом такого змісту:"Тимчасово, на період проведення антитерористичної операції, та, або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України, крапка. Спеціальні засоби індивідуального захисту, каски виготовлені відповідно до військових стандартів або технічних умов, чи їх еквіваленти та спеціально призначені для них компоненти, тобто шоломи, амортизатори, що класифікуються у товарній підкатегорії УТZ6506018000, згідно з УТЗ. Бронежилети, що класифікуються у товарній підкатегорії 6211439000 згідно з УКТЗ. Виготовлені відповідно до військових стандартів або військових умов для потреб правоохоронних органів, Збройних Сил та інших військових формувань утворених відповідно до Законів України, інших суб’єктів, що здійснюють боротьбу з тероризмом відповідно до закону. Другий блок. Лікарських засобів та медичних виробів відповідно до підпункту В, пункту 193.1 статті 193 цього кодексу, що призначені для використання закладами охорони здоров’я та учасниками АТО для надання медичної допомоги фізичним особам, які в період проведення антитерористичної операції, або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, зазнали поранення, контузії чи іншого ушкодження здоров’я. Другий пункт, все це вже технічна річ. Тобто це редакція законопроекту 4190а. Другий зачитувати, чи можливо проголосуємо цей?
Шановні колеги! Я не розумію, підхід однаковий так чи ні? І до другого закону та ж сама формула, тільки тут мито, а там – податок на додану вартість чи навпаки.
Так-так.
Приймається? Не приймається, фракція "УДАР" має зауваження, будь ласка, включіть мікрофон. Хто від фракції буде виступати? Ковальчуку Віталію, будь ласка, включіть.
Віталій Ковальчук, фракція "УДАР Віталія Кличка". В мене є конкретні запитання, скажіть, будь ласка, в законопроекті вказано, "на період проведення антитерористичної операції", а яким чином буде встановлений факт закінчення антитерористичної операції? Тому що можна прийняти такий закон, відповідно до якого можна буде безкінечно завозити без мита або іншим чином товари відповідні, в тому числі і ліки.
Шановні колеги, рішення щодо початку і завершення антитерористичної операції приймається відповідно до Закону про боротьбу з тероризмом – це фіксовані документи, які мають підписи і печатки. Тому і початок, і завершення – це фіксовані дати. Будь ласка. Шановні колеги, можемо голосувати? Можемо. Шановні колеги, прошу оголосити, щоб всі депутати зайшли до залу дуже важливе питання. Ви розумієте, що воно стосується не тільки наших військових, але ж і цивільних громадян, особливо, що стосується ліків. Прошу шановні колеги підтримати за основу і в цілому доопрацьований проект 4199а з урахуванням тих зауважень і пропозицій, які були оголошені в сесійні залі, зокрема головою комітету. Будь ласка. Шановні колеги, я і ще раз говорю, що в проекті є не тільки каски і жилети. Але і матеріали, які стосуються. Є, є це, Віталій підтверджує, що є ця позиція з урахуванням також цієї позиції. які завозяться на територію України для виготовлення і касок, і шоломів, і жилетів, тощо. Прошу, шановні колеги, (4199а) підтримати за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[17:54:25]] За-261 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Прошу зразу щоб ми прийняли за основу і в цілому другий законопроект (реєстраційний номер 4200а), також все доопрацьований із зауваженнями і пропозиціями, які оголосив комітет, які були наголошені під час обговорення цього закону, зокрема головуючим. Прошу, шановні колеги, підтримати за основу і в цілому. [[17:55:09]] За-262 Рішення прийнято. [[Оплески]] Дякую, шановні колеги. Дякую. Ми допомогли, значно допомогли нашим військовим, які захищають Україну. Прошу, шановні колеги, народного депутата Сиротюка включіть мікрофон. Він передає слово Валерію Сушкевичу. Будь ласка.
Шановні колеги, згідно доручення Голови Верховної Ради, комітет зібрався на своєму засіданні тільки що і опрацював питання, які стосуються законопроекту за номером 4022а, автори: Сиротюк, Стойко, Гриневецький, - стосовно того, що торкається уточнення статусу учасників бойових дій, які сьогодні воюють, захищаючи суверенність Української держави на Сході. Шановні колеги, з урахуванням обговорення Міністерства оборони, Національної гвардії, зокрема його юридичне управління, Міністерства соціальної політики, Державної служби у справах інвалідів, ветеранів і народних депутатів комітету зроблена наступна редакція до другого читання. Олександр Валентинович, я дозволю собі зачитати для протоколу, щоб.
Дайте можливість завершити виступ.
Для стенограми я повинен зачитати цю редакцію, яка сьогодні враховує всі моменти першого читання. При цьому я звернув би увагу шановних народних депутатів на те, що торкається зауважень і доповнень щодо безпосередньої участі в антитерористичній операції всіх тих людей, про яких сьогодні, військових і резервістів, військовозобов’язаних, і інших, хто приймав участь, перебуваючи безпосередньо у районах антитерористичної операції. Таким чином, редакція другого читання звучить наступним чином: "Особи, які належать до учасників бойових дій, учасниками бойових дій визнаються: військовослужбовці (резервісти), військовозобов’язані та працівники Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки, Державної прикордонної служби, особи рядового та начальницького складу, військовослужбовці, працівники Міністерства внутрішніх справ, Управління державної охорони, Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали. Звертаю увагу! І брали безпосередньо участь в антитерористичній операції, забезпеченні і проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції, а також працівники підприємств, установ, організацій, які залучались та брали – знову ж звертаю увагу – безпосередньо участь в антитерористичній операції в районах її проведення у порядку, встановленому законодавством. Порядок надання статусу учасника бойових дій особам, зазначених у абзаці першому цього пункту, категорії таких осіб та терміни їх участі в забезпеченні проведення в антитерористичній операції, а також райони антитерористичної операції визначає Кабінет Міністрів України. Шановні колеги, ми дуже ретельно опрацювали це разом із Міністерством фінансів України і таким чином пропонуємо вам цю редакцію для прийняття законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, можемо голосувати? В другому і в цілому. Прошу сісти на свої робочі місця, це важливе питання, яке врегульовується цим законом. Воно стосується захисників Вітчизни. Прошу, шановні колеги, підтримати закон в цілому з урахуванням висловленої головою комітету позиції щодо доопрацювання закону. Прошу, шановні колеги, голосувати. Нагадаю, це проект (реєстраційний номер 4022а) про внесення змін до статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантій їх соціального захисту". Прошу голосувати, шановні колеги. [[18:00:20]] За-234 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Рішення в цілому прийнято і є прохання від голови Комітету з питань, зараз скажу з яких питань, підприємництва, регуляторної та антимонопольної політики, Кужель Олександри Володимирівни, щоб ми останнім питанням, (я продовжив би на 15 хвилин нашу роботу), прийняли рішення про проект Закону про ліцензування певних видів господарської діяльності. Прошу, шановні колеги, давайте підтримаємо. Це спрощення процедури, це захист наших підприємців в складних умовах, в яких вони сьогодні знаходяться. Дуже коротко, Олександра Володимирівна.
Шановні колеги, дуже дякую, це приклад того, як не відміняючи просто законопроект треба написати новий законопроект на вимогу сьогоднішнього суспільства. Він, по-перше, є показником легкості ведення бізнесу. І тому ми його готували разом з міжнародною фінансовою корпорацією, і прийняття цього законопроекту і в першому, і другому читанні і стоїть у вимоги фінансування країни Міжнародним валютним фондом. Що ми пропонуємо реалізувати шляхом нового законопроекту. Єдині державні принципи ліцензування. Безстрокова ліцензія. Гроші за ліцензію залишаються на місцях. Скорочення видів ліцензування, що підлягають, на 30 відсотків. Убираємо максимально виробництво від ліцензування. Тому що у них є багато інших стандартів, текумов, сертифікації, дозволів і таке інше. Унеможливлюємо корупційні дії шляхом перш за все доведення процедур до заявницького принципу. Посилення відповідальності посадових осіб органу ліцензування, який затягує час з видачею. Чіткий розподіл повноважень. Перелік підстав дуже чіткий для анулювання. Хочу сказати, що законопроектом впроваджені європейські практики в ліцензуванні. Це заборона органу ліцензування при отриманні ліцензій, вимагати довідки, витяги з реєстрів. Ми скасовуємо один державний зайвий реєстр перший раз в житті, бо всі їх тільки створюють. А це є гроші. Внесення в держреєстр початок життя ліцензії. Не бумажка, а ви внесений в реєстр і може кожен державний чиновник вас перевірити. І дуже багато інших новацій. Хочу сказати, проведено 26 круглих столів. Мабуть, це вперше, коли всі депутати Комітету Верховної Ради нашого є авторами цього законопроекту. Ми разом працювали, провели 26 робочих груп. Є зауваження, є пропозиції від різних суб’єктів підприємництва і держаних органів. Ми їх.
Дайте завершити.
Ми їх обов’язково врахуємо на друге читання. Всі нас підтримують і просять вас підтримати законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, треба нам обговорити це питання? Не треба, так я розумію? Тим паче, що пропозиція підтримати за основу, тобто в першому читанні з тим, щоби можна було до другого читання доопрацювати проект. Тому, шановні колеги, я прошу сісти на свої робочі місця і підтримати проект Закону про ліцензування певних видів господарської діяльності (реєстраційний номер 4743). Нагадаю, що це стосується саме спрощення системи ведення суб’єктами економічної діяльності бізнесу в Україні. Прошу, шановні колеги, підтримати 4743 за основу. Прошу голосувати. [[18:04:23]] За-224 Шановні колеги, ну фінальну точку ми ж повинні поставити? Олексій Кайда просить, він не встиг добігти до свого робочого місця. Шановні колеги, ми не можемо розійтись, не давши позитивного голосування, я прошу, давайте проголосуємо. Шановні колеги, прошу повернутись до цього питання, 4743, нагадую, реєстраційний номер, прошу, не рачкуємо шановні колеги, голосуємо, повернемося до розгляду цього питання, прошу голосувати. [[18:05:08]] За-233 Ми повернулись до розгляду питання і прошу зараз підтримати за основу тобто в першому читанні законопроект 4743. Прошу голосувати. [[18:05:33]] За-231 Рішення прийнято. Дякую шановні колеги - це непоганий акорд сьогоднішнього засідання і ми завершуємо роботу сьогодні. Завтра Верховна Рада продовжує свою роботу о 10-й годині. До побачення.