Колеги, моля, заемете местата си. Моля за регистрация. Онлайн днес са: Георги Ганев?
Тук.
И Мирослава Петрова?
Тук.
Мерси. Прекратявам регистрацията. Регистрирани 187 народни представители в залата и онлайн 2 – общо 189. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Преди да преминем към дневния ред, само да Ви изчета някои съобщения. Във връзка с одит, възложен на Сметната палата с Решение от 25 февруари 2021 г. от Четиридесет и четвъртото народно събрание, обнародвано в „Държавен вестник“, бр. 18 от 2 март 2021 г., с писмо от 30 март 2022 г. председателят на Сметната палата информира Народното събрание, че на основание чл. 58, ал. 1 от Закона за Сметната палата окончателният одитен доклад за извършения одит за съответствие при сключването и изпълнението на договори по Закона за обществените поръчки от „Монтажи“ ЕАД за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2020 г. и одитните доказателства към него са изпратени на прокуратурата. Поради образувано досъдебно производство и на основание чл. 58, ал. 3 от Закона за Сметната палата данни от одитния доклад не могат да се огласяват до приключване на наказателното производство, поради което одитният доклад ще бъде предоставен на Народното събрание веднага след приключване на наказателното производство. Писмото е предоставено на Комисията по бюджет и финанси и Комисията по икономическа политика и иновации. Това беше съобщението. Сега преминаваме към точка първа от дневния ред за днешния ден, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗДРАВНОТО ОСИГУРЯВАНЕ. Постъпил е Доклад от Комисията по здравеопазването относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, № 47-254-01-30, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. Заповядайте, доцент Тонев, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! На основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание моля да бъде допуснат доцент Васил Пандов, председател на Надзорния съвет на НЗОК.
Благодаря, доцент Тонев. [[В пленарната зала влиза министърът на здравеопазването Асена Сербезова.]] Здравейте, госпожо Министър. Обратно становище? Няма. Преминаваме към гласуване на процедурното предложение, направено от Антон Тонев. Георги Ганев?
За.
Мирослава Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 168 народни представители и онлайн 2 – общо 170: за 158 и 2 онлайн – общо 160, против 7, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят господин Пандов в залата. Заповядайте, доцент Тонев, да ни запознаете с Доклада на Комисията по здравеопазване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по здравеопазване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, № 47-254-01-30, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 29 март 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, № 47-254-01-30, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. На заседанието присъстваха началникът на кабинета на министъра на здравеопазването и председател на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса доцент Васил Пандов, управителят на Националната здравноосигурителна каса професор доктор Петко Салчев, председателят на Държавната агенция за бежанците към Министерския съвет госпожа Мариана Тошева, представители на Българския червен кръст, съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и на пациентските и неправителствените организации. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по здравеопазването, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи, че той отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за прилагането му и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от доцент доктор Антон Тонев, който информира народните представители, че с предлаганите нормативни промени се цели изрично да се уреди здравното осигуряване и медицинското обслужване на чужденците с предоставена временна закрила, които пристигат в Република България. С Решение № 144 на Министерския съвет от 10 март 2022 г. е предоставена временна закрила на разселените лица от Украйна. Това са лица с чуждо гражданство и без гражданство, напуснали Украйна в резултат на военните действия и влезли и останали на територията на Република България. Те са и лица, граждани на трета държава извън Европейския съюз, които не ползват системите за социална координация на Европейския съюз. Съгласно сега действащото национално законодателство чужденците, ползващи се от временна закрила, имат право на медицинска помощ при спешни състояния – чл. 39, ал. 1, т. 5 от Закона за убежището и бежанците, а за чужденците от уязвима група, ползващи се от временна закрила, е предвидено получаване на необходимото им медицинско или друго обслужване при условията и по реда за българските граждани – чл. 39, ал. 3 от Закона за убежището и бежанците. Доцент Тонев поясни, че правото на медицинска помощ при спешни състояния е гарантирано с разпоредбата на чл. 100, ал. 2 от Закона за здравето, съгласно който всяко лечебно заведение е длъжно да извърши възможния обем медицински дейности при пациент в спешно състояние независимо от неговото гражданство, адрес или здравноосигурителен статус. С това националното ни законодателство гарантира достъпа до спешна медицинска помощ на лицата с временна закрила. Той уточни, че не така стои въпросът по отношение на извънболничната и болничната медицинска помощ, както и на отпускането на лекарствени продукти. Приоритет е оказването на навременна и всеобхватна помощ на всички лица със статут на временна закрила. За постигане на тази цел е необходимо тези лица да могат да ползват пълен обхват на медицинската помощ при условията и по реда за българските граждани, като аналогична медицинска помощ ползват например бежанците и лицата с хуманитарен статут. Именно с тази цел са и предложените взаимносвързани промени в Закона за здравното осигуряване, Закона за здравето и Закона за убежището и бежанците. Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване изрично се посочва, че лицата със статут на предоставена временна закрила са задължително здравноосигурени в Националната здравноосигурителна каса. По този начин ще се създаде правна възможност тези лица да ползват пълния обхват медицинска помощ, заплащана от Националната здравноосигурителна каса. Тъй като статутът на предоставена временна закрила е извънреден и срочен способ, който се прилага само след решение на Министерския съвет и въз основа на решение на Съвета на Европейския съюз, следва конкретните въпроси, свързани с определяне на размера на здравноосигурителните вноски на лицата, които ги внасят, на момента на възникване на задълженията за заплащане и на правата на осигурените лица, както и източниците на финансиране да се уредят по аналогичен начин, а именно с акт на Министерския съвет. В резултат от предложените законови промени ще се създадат оптимални възможности за лечение на лицата, които в момента пристигат от Украйна поради военния конфликт в тази държава, аналогично на бежанците и на българските граждани. От финансова гледна точка приравняването на горепосочените категории лица на българските граждани ще наложи внасяне на здравни осигуровки, като размерите и източникът на финансиране ще бъдат определени с акт на Министерския съвет поради динамиката на обстановката и временния характер на мярката. С предложения законопроект се осигурява в пълна степен медицинската помощ в съответствие с изискванията на Директива 2001/55/ЕО на Съвета за минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масово навлизане на разселени лица и за мерките за поддържане на баланса между държавите членки в полагането на усилия за прием на такива лица и понасяне на последиците от този прием, като е възприет подход на по-високи стандарти за обхват на здравните грижи, а не само на базовите такива по силата на Директивата. Това произтича от приравняването на лицата с предоставена временна закрила на българските граждани по права и задължения в областта на медицинското обслужване. В Комисията по здравеопазването на основание чл. 31, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание са постъпили становища от Българския червен кръст, Българския лекарски съюз, Българския фармацевтичен съюз, Българската асоциация на зъботехниците, Конфедерацията на независимите синдикати в България и от Българската стопанска камара. В изпълнение на чл. 73, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в Комисията по здравеопазването са постъпили становища от Министерството на здравеопазването, Министерството на финансите, Националната здравноосигурителна каса и от Държавната агенция за бежанците към Министерския съвет. На основание чл. 73, ал. 10 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание на заседанието се проведе публично обсъждане с участието на представители на съсловните, синдикалните и неправителствените организации, които са предоставили писмени становища по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето. Българският червен кръст, Българският лекарски съюз, Българският фармацевтичен съюз, Българската асоциация на зъботехниците, Конфедерацията на независимите синдикати в България и Българската стопанска камара изразяват подкрепа за предлаганите нормативни промени, като се посочва, че по този начин ще се гарантира навременна и всеобхватна медицинска помощ на засегнатите от войната в Украйна лица. В част от становищата се съдържат конкретни предложения, които са извън обхвата на разглеждания законопроект. Доцент Васил Пандов информира народните представители, че Министерството на здравеопазването подкрепя разглеждания законопроект, тъй като с него се създават ясни правила за ползване на медицинска помощ от чужденците със статут на временна закрила. Това ще даде възможност на лицата, които пристигат към настоящия момент от Украйна, да получават пълен обем медицински грижи, от които се нуждаят. Министерството на финансите съгласува предложените нормативни промени, отчитайки необходимостта от законодателни промени за уреждането на статута на различните категории лица с временна закрила в здравно отношение във връзка с прилагането на Директива 2001/55/ЕО на Съвета. Същевременно се обръща внимание, че направените предложения касаят трайна уредба за всички лица, търсещи или получили временна закрила при условията и по реда на Закона за убежището и бежанците, независимо от конкретните обстоятелства и държавата, от която идват, като водещо следва да бъде становището на министъра на здравеопазването като органа, който определя и регулира политиката в областта на здравеопазването. Подчертава се, че предложените промени за създаване на права на съответната категория лица чрез включването им в обхвата на здравноосигурителната система пораждат допълнителни финансови ангажименти със съответните бюджетни ефекти. В тази връзка в контекста на правилата по чл. 19 и чл. 119 от Закона за публичните финанси следва да се има предвид, че на този етап от изпълнението на бюджета възможности за финансово осигуряване следва да се търсят по линия на инструментите на Европейския съюз за сметка на приоритизиране на разходите, в това число в частта за функция „Здравеопазване“, и/или по реда на чл. 110 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за сметка на икономии на разходи и/или трансфери по бюджетите на първостепенните разпоредители с бюджет по държавния бюджет, както и на разходите по централния бюджет за изпълнение на политики по чл. 1, ал. 5 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г., включително и за сметка на мерките, свързани с COVID-19. Становището на Националната здравноосигурителна каса беше представено от професор Салчев. Той посочи, че тъй като временната закрила е изключителна мярка, която се предоставя от Министерския съвет и се отнася за лица, които не разполагат с необходимите средства за заплащането на оказваната им медицинската помощ, а в Постановление № 17 на Министерския съвет от 31 януари 2007 г. за определяне на условията и реда за разходване на целевите средства за диагностика и лечение в лечебни заведения за болнична помощ на лица, които нямат доход и/или лично имущество, което да им осигурява лично участие в здравноосигурителния процес, е уредена хипотеза за получаване на болнична помощ, то систематичното място за уреждането на получаването на този вид медицинска помощ следва да бъде по този ред. По този начин ще се избегнат противоречия в специалните закони, свързани с предоставянето на временната закрила, в това число и в Закона за здравното осигуряване. Подчерта се, че е необходимо да се предвидят и осигурят допълнителни средства по Закона за бюджета на НЗОК за 2022 г., които да гарантират осигуряване на средствата за заплащане на дейностите по чл. 45 от Закона за здравното осигуряване, тъй като с настоящия законопроект се предлага за чужденците, ползващи се от временна закрила, да имат права наравно с българските граждани, за които НЗОК заплаща по сключените договори с изпълнителите на медицинска и дентална помощ, аптеки и търговците на едро и техните упълномощени представители. Професор Салчев уточни, че в писменото становище се съдържат и конкретни предложения за прецизиране на текстовете на някои от предлаганите разпоредби между първо и второ гласуване на Законопроекта. Становището на Държавната агенция за бежанците към Министерския съвет беше представено от г-жа Мариана Тошева, в което се изразява подкрепа за разглежданите нормативни промени. Според агенцията действащата нормативна уредба, регламентираща правата и задълженията на лицата с предоставена временна закрила в областта на здравеопазването и здравното осигуряване, е непълна. Със Законопроекта се предвижда изменение на Закона за убежището и бежанците, съгласно което лицата с предоставена временна закрила ще могат да ползват здравно осигуряване, достъпна медицинска помощ и безплатно медицинско обслужване при условията и по реда за българските граждани. Въвежданите промени уеднаквяват правата в областта на здравното осигуряване и ползването на медицинска помощ на лицата с предоставена временна закрила с тези на търсещите и получили международна закрила. Подчерта се, че тези промени са в унисон с принципа за недискриминация на различните категории лица, нуждаещи се от закрила. Предложението с акт на Министерския съвет да се определят конкретните въпроси, свързани с определяне на размера на здравноосигурителните вноски, срока и реда за тяхното внасяне, датата, от която възникват задължението за здравно осигуряване и правата на здравноосигуреното лице, и източника на финансиране е удачно като подход, предвид факта, че временната зарила е инструмент за закрила на определена категория лица, предвиден в Директива 2001/55/ЕО на Съвета от 20 юли 2001 г., която се задейства с решение на Съвета на Европейския съюз за всеки конкретен случай на масово навлизане на разселени лица от трети страни, които не са в състояние да се върнат в страната си по произход. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването поставиха конкретни въпроси във връзка с източника на финансиране на медицинската помощ, която ще бъде предоставяна на лицата със статут на временна закрила, както и относно начина, по който тези лица ще получават лекарствени продукти и медицински изделия, които съгласно действащото законодателство не се заплащат напълно от Националната здравноосигурителна каса. Народните представители се обединиха около становището, че текстовете на някои от предлаганите разпоредби следва да бъдат прецизирани между първо и второ гласуване на Законопроекта. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 10, без „против“ и „въздържал се“ – 8, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, № 47- 254-01-30, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване. Елена Гунчева, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, първо искам да поздравя вносителите на този законопроект, защото показаха колко бързо може да бъде законодателството и законодателният процес. Мога само да пожелая същата бързина да бъде проявена и когато трябва да се защитават българските граждани и да се внасят законопроекти в техен интерес. По отношение на Закона. Считам, че този законопроект, на първо място, е дискриминационен. В България има много бежанци, има много лица с хуманитарен статут, има и лица с временна закрила. Видно от мотивите към Закона, той се отнася единствено и само за бежанците от войната в Украйна. Разбира се, ние като народни представители трябва да се погрижим за хората, които са изпаднали в беда в резултат на военни действия, но също така искам да напомня на народните представители, че здравното осигуряване е в резултат на приноса на всеки един български гражданин. Това засяга и държавния бюджет, и всеки един от нас. Стотици хиляди български граждани са неосигурени и освен спешната помощ държавата не се е погрижила за тях. Много българи умират на прага на болниците, много деца умират, защото техните родители не са успели да съберат пари за операция и лечение в чужбина. И преди да помогнем на бежанците, е добре да се замислим и за това как помагаме на българските граждани. В § 4 от внесения законопроект е посочено, че в чл. 40 се правят следните допълнения: „В ал. 3, т. 7 след думите „бежанец“ се добавя и „хуманитарен статут“ и се създава нова ал. 10 за децата с предоставена временна закрила, лицата по чл. 39, ал. 6, т. 2 и лицата по чл. 40а, ал. 3 с акт на Министерския съвет се определя: „Доходът, върху който се дължат здравноосигурителните вноски, срокът, датата, редът за внасянето им.“ Но ако прочетем чл. 40, ал. 3, той посочва: „Осигуряват се за сметка на държавния бюджет, освен ако не са осигурени по реда на ал. 1.“ Тоест здравното осигуряване на бежанците от Украйна е видно, че ще тежи на държавния бюджет, тоест на всички нас. Между първо и второ четене ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще внесем към Законопроекта предложения за промени, с които тези привилегии, които са за бежанци и лица с хуманитарен статут и временна закрила, да могат да бъдат ползвани от българските граждани. Искам да посоча и това, че не е редно само за един вид бежанци от война да се прилага този закон. Това е дискриминация, и то не само спрямо българските граждани, а и срещу другите лица, които са получили подобен статут на територията на Република България. В мотивите на Законопроекта е посочено, че това ще се отнася до лица, които нямат средства. И искам да попитам: по какъв начин това ще бъде разбрано, по какъв начин ще разберем тези лица имат ли, или нямат средства за издръжка? По какъв начин, след като явно в момента не се знае въобще какво е положението с тях? Другото, което искам да кажа. Украинските бежанци ще получат временен статут, временна закрила според Решение № 122 от 10 март 2022 г. на правителството за срок от една година. Обаче както се развиват военните действия, нищо чудно този срок да бъде и продължен. Тоест трябва, първо, да изясним за какъв срок ще бъдат тези промени и второто, ние препращаме към едно решение на Министерския съвет, каквото все още няма. Може да се окаже, че ние приемаме Закона, а решение на Министерския съвет по приложението му няма да има или пък ще има такова, което изцяло да задължава държавния бюджет да поема издръжката на лицата с временна закрила по този закон. Така че аз мисля, че този законопроект трябва много внимателно да се огледа и макар и посоката му да е вярна, то мисля, че трябва много сериозна преработка на текстовете. Благодаря.
Благодаря, госпожо Гунчева. Реплика от Антон Тонев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаема госпожо Гунчева, ние със сигурност ще се съобразим с всички предложения между първо и второ гласуване, които имат наистина за цел да подобрят текстовете. Аз и сега мога да отговоря на някои от поставените въпроси, които евентуално да не водят към предложения, но това, разбира се, ще стане изцяло по Ваша воля. По предложение на министър-председателя на България Кирил Петков в Европейския съюз в момента върви дискусия, която, изглежда, ще бъде успешна и ще се създаде фонд, който да компенсира страните, които имат направени най-големи разходи за сметка на държавните си бюджети, като е възможно тези разходи в голяма степен да бъдат покрити от този фонд, от който ние няма да бъдем донори, а ще получим повече средства, отколкото ще внесем, ако внесем. По отношение на предполагаемите разчети. В най-лошия случай, в който минат над 200 хил. бежанци и евентуално всички от тях пожелаят статут на временна закрила или постоянен статут на бежанци, максималният размер, който може да натовари бюджета на Република България, е 54 млн. лв. За сведение, в момента под 10% от преминалите границата на Република България са пожелали статут за временна закрила или статут за бежанци. А по отношение на това как ще проверяваме възможните доходи на хората, които са пожелали да се възползват от нашата здравеопазна система, и въз основа на серия публикации, в които се показваха снимки на скъпи автомобили и демонстрация на луксозен начин на живот, аз не мога да си представя, че хора, които имат такъв луксозен начин на живот, ще се наредят на опашка, ще попълват документи с часове, за да получат безплатна здравна помощ. Просто някак си не мога да си го представя. Благодаря.
Благодаря Ви за репликата, доцент Тонев. Втората реплика е от Илин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Към госпожа Гунчева малко данни: 133 хил. души влезли, 61 хил. останали, 19 хил. регистрирани за убежище – това е за един месец. В сирийската криза наполовина се опитаха да влязат в България за една година. Можете да си представите какъв е обемът. Относно Украйна и че само на тях ще се дава такъв статут за здравеопазване. Никъде в Закона не е написано, че е само за Украйна. За всеки един, търсещ убежище в България. Това е много важно да го знаете. Дали е сириец, руснак, защото ще имаме и руснаци, и така нататък. Относно луксозния начин на живот, госпожо Гунчева. Нито един от Вашите представители, понеже аз бях почти всеки ден в центъра във Варна, не видях да идва, да помага и да разбере точно какви хора идват. Имате и варненци – лидерът на партията Ви е от Варна. Заповядайте, вижте какви хора идват. Вижте автобуса с 20 деца без родители с телефонни номера, написани на раницата. Телефонни номера! 7895 души са под 18 години. Тези деца трябва да получат някакво здравно обслужване. Така че тук не става въпрос въобще за дискриминация, не става въпрос за думите, които Вие изрекохте, тук става въпрос за интегритет на тези граждани. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Димитров. Господин Ганев, Вие за реплика ли сте? Нека да са от различни групи. Заповядайте, господин Ганев, за реплика.
Госпожо Гунчева, бих искал да припомня както на Вас, така и на преждеговорящите, че преди всичко ние сме българи и трябва да гледаме българския национален интерес. Напълно подкрепям това, че в този тежък момент всеки, който е дошъл в България и бяга с една раница на гърба си, българската държава трябва да му помогне, да го подкрепи и да се погрижи за него, но когато тази помощ е поискана. Когато обаче говорим за това да даваме, да подкрепяме и да плащаме осигуровки и да се грижим и да даваме милиони на фона на това какво имаме като финансово състояние на огромна част от българския народ, борещ се за финансовото си и физическото оцеляване, много моля преждеговорящите също да се замислят: в случая кои са им по-мили – българите или които да са били от другите хора, влизащи в България? Що се отнася до тази точка и какво променяме в момента само и единствено заради бягащите от Украйна, хубаво е, госпожо Гунчева, да припомните и на ултралевите от „Демократична България“ същото нещо, че би трябвало те да се грижат и за бежанците, които години наред обясняваха, че идвайки от Сирия, Сомалия, Северна Африка и откъде ли не, и искаха всичко това нещо да се прави, не направиха нужните промени, а сега подкрепят само това, което ще се прави за хората, идващи от Украйна.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте за дуплика, госпожо Гунчева.
Уважаеми колеги, много е успокояващо, че Европейският съюз ще ни компенсира. Може би в тази връзка по някое време ще ни уведомите докъде стигна Планът за възстановяване. Също така много се радвам, че едни 54 милиона за Вас не представляват никакъв проблем в бюджета. Ще Ви напомня, че точно Вашата група отказа едни 6 милиона за протези на хората, които не могат да си ги позволят. Тогава тази сума Ви се видя много голяма. Сега 54 милиона ви се струват нещо съвсем незначително. Само ще добавя, че те са от държавния бюджет, следователно от джоба на всеки един българин. Също така ще напомня, че децата така или иначе вече имат здравно осигуряване по силата на действащите разпоредби в Закона. Те не се обхващат от това решение. Тъй като казахте, че не се отнася само до Украйна, явно сте пропуснали Решение № 144 от 10 март 2022 г. за предоставяне на временна закрила на разселени лица от Украйна и за изменение на Националния план за действие при временна закрила в Република България. Това решение на Министерския съвет, Ви напомням, е в съответствие и в изпълнение на Решение за изпълнение на Съвета на Европейския съюз № 2022/382 от 4 март тази година за установяване на съществуването на масово навлизане на разселени лица от Украйна. Тоест и Решението на Министерския съвет, и този законопроект изключително са свързани с бежанците от Украйна. Аз пак повтарям: ние сме длъжни и трябва да се погрижим за всички, които бягат от война. Но също така ще Ви помоля да не забравяте българите, които спят по пейките, защото са без дом, и пенсионерите, които си броят левчетата, защото промяната продължава с ударни темпове и скоро няма да могат да си позволят дори храната и тока. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Гунчева. За изказване – Искрен Митев, записвам доктор Хасан Адемов и професор Георги Михайлов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Исках да си взема реплика, но ще го направя като изказване. Парите и източника, които цитирате, и това, което твърдите, госпожо Гунчева, показват Вашето незнание. Тези пари изобщо няма да дойдат оттам, където си мислите, а ще дойдат от преструктурирани европейски средства, които няма как да бъдат използвани по друг начин. Така че твърдението Ви, че ще бъдат взети от джоба на българина, изобщо не е вярно.
Благодаря Ви, господин Митев. Реплика към Искрен Митев има от Христо Гаджев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Митев, между другото, гледам становището на Министерството на финансите по въпросния законопроект и го чета внимателно. Говорейки за преструктуриране на европейски средства и изказванията, които предхождаха Вашето – става въпрос за бъдещ механизъм, който дори още не е започнат да се работи на хартия, нещо официално. Тоест, като казвате разглеждане и преструктуриране на европейски средства, имате предвид от тези, които вече са отпуснати на България, или от такива, които предстои да бъдат отпуснати на България при един евентуален механизъм, когато той бъде създаден? Защото това са две доста различни неща и едното от тях може да създаде вакуум до момента на създаването му.
Благодаря, господин Гаджев. Втора реплика от Николай Дренчев. Заповядайте, господин Дренчев.
Господин Митев, „ще“, „може би“, „евентуално“, „някога“ – това са пожелания, които може да станат, може да не станат, са някъде далече в бъдещето, а парите ще трябва да бъдат давани още от утре в най-кратък срок и ще бъдат давани от държавния бюджет.
Благодаря, господин Дренчев. Има ли трета реплика? Няма. Дуплика? Няма. Доктор Адемов, имате думата за изказване.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Председател на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса! На нашето внимание е Законопроект, внесен от народни представители от управляващата коалиция. Защо подчертавам управляващата коалиция? Защото многократно от тази трибуна се говореше, че проблемите на българското здравеопазване могат да бъдат решени само и единствено на базата на търсене на надпартиен консенсус. С Вашия подход митът за търсенето на надпартиен консенсус на практика приключва сега. Защо казвам това? Защото, ако бяхте поканили представители на опозицията, вероятно щяхме да предложим някои по-разумни решения от тези, които са предложени. Сега тази дискусия по никакъв начин не трябва да разделя нито народното представителство, нито българското общество на тези, които подкрепят каузата на бежанците от войната от Украйна, и на тези, които по някакъв начин имат съмнения по това дали трябва да ги подкрепим по начина, по който се предлага. Проблемите на българските граждани със здравното осигуряване са едни проблеми, трябва да ги решим тук, в Народното събрание, на територията на Комисията по здравеопазване вероятно – там има страшно много проблеми. Но тук става въпрос за конкретни проблеми. Дори в мотивите на Законопроекта е записано, че става въпрос за особен способ за решаване на проблеми. Тук аз се обръщам към хората, които дълго време се занимават със законодателство. Понеже става въпрос за един определен срок, Директива 2001/55 установява право на предоставяне на временна закрива на чужденци в рамките на една година. Този срок може да бъде удължен при известни условия с още шест месеца. И понеже става временна мярка, и понеже вече тук стана ясно, че този законопроект е изготвен на базата на Европейската директива, на базата на Решение № 144 на Министерския съвет, което се отнася за бежанците от Украйна, тази временна мярка трябва ли да бъде в основното тяло на Законопроекта, или трябва да бъде в Преходните и заключителните разпоредби? Но това е най-малкият проблем на Законопроекта. Става въпрос за законодателна техника. Има много по-сериозни проблеми. Първият проблем е, че ние изрично казваме, че лицата със статут на временна закрила са задължително здравноосигурени. Това го казва законодателят. След като са задължително здравноосигурени, това означава, че те имат право на целия законодателен пакет, който се отнася и за българските здравноосигурени лица. Директивата казва нещо по-различно. Директивата казва, че за такъв тип временна закрила трябва да се установят минимални стандарти. Окей, ние сме приели по-благоприятния развой – предлагаме целия пакет от здравни услуги. Само че не казваме кой ще осигурява тези украински граждани? Ако приемем примерно, че те са 100 хиляди или очакваме да бъдат 200 хиляди, някаква прогноза трябва да имаме. Приемаме, че са 100 хиляди. Простата сметка показва, че в рамките на една календарна година средно, доцент Тонев, всеки един здравноосигурен български гражданин има право на 880 лв. Много лесно можем да умножим тези 100 хиляди по тези 880 лв. и получаваме 88 милиона. Тези пари, макар и прогнозни, трябваше да ги предвидим и в бюджета на Националната здравноосигурителна каса или отнякъде. Трябваше да има източник на финансиране. В момента няма източник на финансиране. Какво се предлага? Предлага се този здравноосигурителен пакет да се финансира по начин, определен с решение на Министерския съвет. Само че решението на Министерския съвет в Законопроекта в момента не е ясно. Върху какъв доход ще се осигуряват тези украински бежанци? Откога започва осигуряването им – от началото на войната, от 24 февруари, от деня на влизане, докога продължава, откога започват да текат техните здравноосигурителни права? Всички тези въпроси са открити и не са решени в Законопроекта. Таке че Вие предлагате, уважаеми дами и господа народни представители, сега да сложим мокър печат върху Законопроекта за изменение на Закона за здравното осигуряване и да предоставим на Министерския съвет да решава какво и как да го прави. Ама това е моделът на джипката, който всички в тази зала отрекохме! Защо законодателят не казва по какъв начин трябва да бъдат осигурени? Какъв е проблемът да го каже? Никакъв. Трябва само да се напишат конкретните текстове. Казваме – ама динамична била обстановката, вярно е, че е динамична, ама има прогнози: 100 хиляди, 200 хиляди, 1 милион, колкото ще са! Вижте становището на Министерството на финансите, вижте становището на Националната здравноосигурителна каса! Ами, колеги, това са убийствени становища! Те Ви казват: преструктурирайте си разходите! Защо този законопроект не е минал през Бюджетната комисия? Колегите от Бюджетната комисия можеха да ни подскажат откъде да се вземат тези пари. На въпросите, които ги задавам в момента, аз ги зададох и по време на заседанието на Комисията по здравеопазването и уважаваният от мен доцент Тонев, като попитах: „Как да гласувам при тази ситуация?“, той ми отговори: „Доктор Адемов, гласувайте със сърце!“ Ама, уважаеми господин Тонев, аз не съм кардиолог, аз съм реаниматор. [[Смях от ДПС.]] Оставяйки емоционалната окраска настрани, аз винаги гласувам с разум, защото съм реаниматор. Затова, уважаеми колеги, не делете тази дискусия на такива, които подкрепят каузата на украинските бежанци, и на такива, които имат някакви забележки. Ние имаме забележки по начина, по който са разписани текстовете, а не за това, че трябва да се оказва подкрепа на тези хора. На следващо място, има например и добри неща. Правилно са решени въпросите за хората, които са без средства. Друг е въпросът как ще се докаже дали бежанци от Украйна нямат никакви средства. За тях, за бежанците, за лицата без средства, има частична безплатна болнична помощ. Това Постановление № 17 от 2005 г. ли беше, 2008 г. ли, решава въпроса Социалното министерство – в бюджета винаги има 3 милиона, но там оценката е по социален критерий, а не по здравен критерий. Само че тези хора, които нямат средства, нямат право. По досегашните им права нямат право на извънболнична помощ. Така че решението да имат и такива права е в правилната посока. За лицата, които са с двойно гражданство, да кажем българско и украинско, те нямат задължението да се осигуряват в България. За тях има процедура, по която могат да придобият здравноосигурителни права, но тази процедура е доста утежняваща и предложението да получат здравноосигурителния статус е в правилната посока. Уважаеми колеги, има и една друга хипотеза – за български граждани, които пребивават в трети страни, защото, когато става въпрос за Европейския съюз, там има друга уредба, има координация на системите за социална сигурност, която координация решава въпросите на трансфер на финансови средства. Но когато става въпрос за граждани от трети страни, ако си пребивавал повече от 183 дни, в българското законодателство има процедура, по която да възстановиш осигурителната или в рамките на шест месеца, плащайки осигурителни вноски, или еднократно плащаш 12-месечни осигурителни вноски, за да придобиеш право. Сега тези български граждани, които пребивават повече от 183 дни, от Украйна в случая, понеже бягат от войната, не могат да прогнозират престоя си в България и затова процедурата по установяване на техния здравноосигурителен статус, по който предлагат управляващите, е оправдана. С всички тези бележки искам да призова народните представители – вносители на този законопроект, да направят всичко възможно всички тези текстове, за които говорих преди малко, да ги консултирате с Бюджетната комисия, да предвидят един финансов ресурс, а не да разчитат единствено и само на преструктуриране, както казва Министерството на финансите. Министерството на финансите – аз искам да попитам уважаемия министър на финансите Асен Василев, той много често използва този, така неособено деликатен способ, казва: „Като предвиждате пари за някоя дейност, от коя друга дейност ще отнемете парите?“ Сега предвиждаме пари за украинските бежанци, може ли да ми кажете откъде ще вземете парите, от коя друга дейност, за да ги дадете тук на украинските бежанци? С всички тези аргументи и с надеждата, че между първо и второ четене могат да се поправят част от проблемите, за които говорих, нашата парламентарна група ще се въздържи от подкрепа.
Благодаря Ви, господин Адемов. Заповядайте за реплика, Докторе.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми доктор Адемов, да, наистина имаше такива дискусии по време на извънредната Комисия по здравеопазване и, да, аз предложих тогава на според мен реторичния въпрос как да се гласува на този законопроект, да гласуваме със сърце. Разумът винаги трябва да е водещ, но понякога ние трябва да избираме правилния момент, в който да добавим и допълнителни причини, за да вземем някакво решение. От задната страна на залата получих преди малко един импулс на хора, които се разсмяха, когато чуха Вашата реплика, явно при тях гласуването със сърце е изключено като възможност – те винаги гласуват с други мотивации, няма да коментирам какви. В обществото има бележки по този въпрос. Вие не сте кардиолог, доктор Адемов, но като реаниматор сам знаете, че помощта е максимално ефективна, когато е навременна. Ние можем в рамките на два или три месеца да създадем перфектния закон, който да бъде съгласуван с абсолютно всички засегнати. Можем да получим от министър Василев най-доброто предложение. Бюджетната комисия да ни направи един перфектен и неукорим закон и той да се окаже закъснял. В динамичната обстановка на излизане от ковидна криза за нашите лечебни заведения – във време, в което те трябва да пренастроят своята работа и да възстановят максималните обеми дейности, след преценка и обсъждане, ние взехме решение, че трябва да намерим най-балансираната мярка за всички засегнати. И по отношение на българската здравна система, към която Вие все още се причислявате, най-добре е тя да не се налага при всеки украински гражданин, да отваря бумагата и да вижда какво му се полага и какво не. Имаме уверението на европейките институции, че тези разходи по никакъв начин няма да натежат на държавните бюджети на засегнатите страни. Призоваваме към съпричастност, призоваваме към разум, няма да изключим разума. И още веднъж призоваваме за подкрепа на внесения от нас Законопроект по този начин. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви доцент Тонев. Втора реплика от професор Асен Балтов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми доктор Адемов, спомням си, че немного отдавна приехме бюджета на държавата за 2022 г. Там в Преходни и заключителни разпоредби имаше един § 110, мисля, че беше, в който [[реплика]]да, за първото тримесечие беше – § 110, в който се казваше, че се отпуска хуманитарна помощ на Украйна. Какво пречеше именно това, което в момента искаме да направим, това не е ли хуманитарна помощ, или здравеопазването не е хуманитарно? Аз мисля, че точно в този фонд, създаването на един такъв фонд, щеше да свърши много по-добра работа, отколкото в момента да отваряме Закона за здравното осигуряване и да се чудим как да наместим едногодишното присъствие на украинските бежанци, разбира се, дай боже, да не е по-дълго. Мисля, че този фонд върши много добра работа. За начало да се направи един такъв фонд – през тези Преходни и заключителни разпоредби да се ползват тези средства, а вече да имаме наистина достатъчно време, за да изчистим нещата и да се направи нещо качествено като хората. Благодаря.
Благодаря Ви, Професоре. И трета реплика към Хасан Адемов има ли? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Министър! Благодаря за репликите. Доцент Тонев, аз изрично заявих от тази трибуна, че ние не сме против подкрепата за украинските бежанци – по никакъв начин. Единствената ни забележка е, че начинът, по който се предлага да бъде решен този въпрос, не е законодателно и правно-технически изчистен. Това е съвсем друга тема. Тук не става въпрос за идеята. Аз знам, че това предложение не е Ваше, това е предложение на Министерството на здравеопазването. Имам опит в тези неща и знам как стават тези работи. Въпросът е друг обаче. Нека Бюджетната комисия да каже кой е източникът на финансиране. Дали тези средства от парите, които са приети в Закона за държавния бюджет за хуманитарна подкрепа, дали от резерва на Здравната каса? Откъде ще бъдат тези източници на финансиране, питат колегите от Здравната каса? Няма отговор на този въпрос. Откъде ще дойдат тези пари? От преструктуриране на разходите в държавния бюджет – окей, тогава кажете откъде да ги вземем. Въпросът е в това: по какъв начин ще се осигуряват? Окей, трябва да бъдат здравноосигурени, трябва да положим грижи за тези хора, не можем да ги оставим без лечение. Ами вижте, в една от столичните болници в момента има един болен от Украйна, който чака за трансплантация на сърце, ползва сърдечна помпа, струва пари. Тези средства трябва да бъдат осигурени. Лечебните заведения не отказват помощ. Лечебните заведения я предоставят. Но въпросът е, че трябва да има легитимен начин за финансиране на тази дейност. Това ми е претенцията. Друга претенция нямам. Всички сме за това да подпомогнем бежанците от Украйна. Затова, пак повтарям, неуспешен е опитът да бъдем разделени на такива, които подкрепяме тази кауза, или тези, които се съмняваме в тази кауза.
Благодаря Ви, доктор Адемов. Радомир Чолаков за изказване – заповядайте. За изказване, господин Костадинов, записвам Ви.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Моите колеги след малко ще кажат по съществото на Закона, аз също, но искам да споделя някои мисли отново за правото като такова. Знаете, че преди месец, една седмица след като беше започнала войната, групата на ГЕРБ-СДС внесе Проект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците. В този Законопроект материята за временната закрила се уреждаше там, където ѝ е систематичното място в законодателството, а именно в Закона за убежището и бежанците. В този Проект започваше в Преходни и заключителни разпоредби препращане към другите общи закони – Закона за здравето, Закона за здравното осигуряване, Закона за насърчаване на трудовата заетост и така нататък, които са необходими, за да може временната закрила да започне да работи в своята система, както е по Директива 55/2001. Една комисия, на която мнозинството не отхвърли, но да кажем, гласува „въздържал се“ по нашия проект, си позволих да кажа, че сега ще се случи следното: има два метода на законодателстване. Единият, аз би го нарекъл кодификационен – материята, която касае даден проблем, да е в мястото, където се засяга този проблем, в систематичното му място. Временната закрила, нейното систематично място не е в Закона за здравето, а е в Закона за убежището и бежанците. И ако трябва да има препращания, те трябва да стават от Закона за убежището и бежанците към Закона за здравното осигуряване, а не обратното. Вторият подход, аз го наричам феодалния подход: всяко министерство започва да си променя своя си закон, защото всяко министерство счита своя закон за негова запазена феодална територия. И оттук ни идва проблемът днес, колеги. Опитайте се да разгледате материята за временната закрила като система и ще разберете, че Директива 55/2001 много правилно въвежда минимални стандарти на здравното осигуряване, защото тя едновременно с това въвежда правото на труд. На тези, които влизат по силата на временна закрила, държавата домакин е длъжна и ние им осигуряваме минималното здравно осигуряване, същевременно им се дава право на труд и давайки им право на труд, вече те започват да плащат осигуровките, които ще им дадат пълното здравно осигуряване. Ето това е цялостната логика. Ако го разглеждаме партикуларно, на парче, и искаме да сме щедри, значи, Министерството на здравеопазването сега си гледа неговия закон и Вие казвате „Дайте да сме щедри, дайте да им дадем пълно здравно осигуряване.“ Това не може да работи, ако не се разгледа едновременно в система с изменение на Закона за насърчаване на трудовата заетост. Разбирате ли къде е проблемът? И затова доктор Адемов в момента много правилно казва: „Откъде ще дойдат парите?“ Ами ако тези хора не бъдат вкарани на трудовия пазар, няма откъде да дойдат парите и тогава Министерският съвет, ние му даваме право да законодателства почти и както тук каза някой колега, гумен печат. Те ще си правят каквото си искат, ще приемат каквито си искат постановления – с постановления ще променят отново държавния бюджет. Разбирате ли, понеже не подхождаме системно, затова се създава този проблем, на който сме се натъкнали сега. Аз бих Ви предложил – окей, нашето законодателство ще е феодално, аз това го приемам – всяко министерство си пише неговите си закони, няма връзка. Министерствата после пишат споразумения помежду си как ще си сътрудничат. Казвам го в скоба. Но дайте да видим Министерството на труда и социалните грижи какви изменения ще предложи в трудовото законодателство, за да видим тогава в система двата закона как работят и как ще се намерят средствата, които са необходими за социалното и за здравното осигуряване на тези хора. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Има ли реплики към Радомир Чолаков? Няма. Давам думата на Костадин Костадинов за изказване.
Господин Председател, тук преди три седмици, от тази трибуна, обсъждахме факта, че когато се говореше за предоставянето на хуманитарна помощ на Украйна, не на украински бежанци, а на Украйна, според българското правителство тогава и според министър-председателя Кирил Петков не трябваше да се прави диференциация между българите в Украйна и останалите граждани на Украйна. „Всички – каза той тогава – еднакво страдат от войната, така че ние не можем да ги делим.“ Това беше по повод на наша забележка за това, че първата хуманитарна помощ, която България изпрати в този период от време, по думите на министър-председателя „осем камиона“, пристигна в Западна Украйна. Беше разтоварена в Лвов, ако не се лъжа. Така или иначе на места, където няма българи. Тогава беше казано, че ако ние коментираме този въпрос по този начин, едва ли не създаваме едно разделение между хората, които страдат от войната. По един или друг начин, всъщност всички те страдат еднакво. Добре. Ние приехме тази мотивация на правителството и решихме, след като България няма да помогне на българите в Украйна, ние самите се организирахме. До момента сме изпратили 35 тона хуманитарна помощ. Последният камион, който вчера разтовари 14 тона, замина буквално преди няколко дни. Сега обаче виждаме как този подход в нашата страна не се прилага по същия начин, защото, ако трябва да спазваме тази гледна точка, би следвало в мотивите към Законопроекта да не бъде записано само и единствено името на Украйна, защото аз, като ги четох тези мотиви, не видях да се говори за други бежанци, не видях да се говори за други лица, търсещи временна закрила, хуманитарна помощ и така нататък – говори се само и единствено за Украйна. И сега големият въпрос е: прокарва ли правителството двоен стандарт, или да? Излиза, че когато помагаме на хората в Украйна, ние помагаме най-вече на хората, които не са българи, защото не можем да ги делим. Когато почнем да говорим обаче за помощта на бежанците, тук отново и единствено помагаме само на хора от украински произход, не гледаме за другите бежанци. Да не говорим за това, че до момента все още България не е изпратила никаква хуманитарна помощ до българите в Украйна, натъртвам, българите в Украйна, където живеят в Болградска, Одеска област, включително и в района, който в момента е окупиран от руските войски, на брега на Азовско море, защото и там има българи. Ето този въпрос в момента трябва да бъде коментиран и затова ние няма да подкрепим този законопроект, защото създава дискриминация. Откровена дискриминация! И само си представям какво би станало, ако ние решим да направим нещо подобно тук в България – примерно да кажем: „Да има за българите, за циганите да няма.“ Нали си представяте за какво ще стане въпрос, как ще бъдем наречени? Като почнем от расисти, да не стигнем после до всякакви други още по-безумни определения и квалификация. Само че когато идва от страна на българското правителство, това е нещо добро: не може да делим хората, не може да делим бедата им. И това, което казвам всъщност, е повторение на думите на българския министър-председател. Така че много моля да се прецизира всичко това, което в момента се коментира. Тук неслучайно ще направим поправки в Законопроекта и ще търсим подкрепа от тези, които са го внесли. Да, действително трябва да се помага на хора, които са в нужда и които имат необходимост от подкрепа, но на всички без изключение – независимо дали идват от Украйна, или от друга зона на конфликт, защото в България има и други бежанци и ако решим да помагаме на едните, трябва да помагаме и на другите. Така е демократично, така е човешко, като говорим за сърца, мозъци и други органи – просто припомням. Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. Реплики има ли към Костадин Костадинов? Няма. Следващи за изказване – Костадин Ангелов и Георги Михайлов. Някой от двамата има ли желание? Никой няма желание. [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] Няма желание, не вдига ръка. Вие, Професоре?
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Представеният законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, който е внесен от господин Тонев и група народни представители, на практика създава много повече въпроси, отколкото да дава решения на тях. Нека да започнем с чисто процедурните пороци, свързани с неговото обсъждане. Първо, не бяха спазени изискванията на чл. 73, ал. 10 за неговото публично обсъждане. Спомням си, че когато стартира това Народно събрание, още в самото начало бяха казани основните принципи, по които ще работи управляващото мнозинство, и един от тях беше връщането на парламентаризма. Да, определено публичното обсъждане беше смесено с първото четене на този законопроект в Комисията по здравеопазването. Имаме нещо, срещу което всички Вие казахте, че сте против, а всъщност продължавате тази отречена от Вас практика. Второ, по отношение на неговата навременност. Войната в Украйна започна на 24 февруари. Повече от месец в България има бежанци, за които, бих казал, че държавата я няма в нито една част на страната, а всичко, което се свързва с логистиката на тези бежанци, държавата разчита единствено и само на българските общини и на доброволците. По отношение на българските хотелиери. Искам да ги предупредя да не се учудват, ако някога във времето напред получат и обещаните им 40 лв. Защо казвам да не се учудят, защото може и да ги получат, може и да не ги получат. Това е един от основните принципи на работа на настъпилата промяна в България. По Закона, по същество на неговите текстове. Когато говорим за закон, който да извършва промени в бюджетирането на сектор „Здравеопазване“, ние категорично трябва да посочим какъв е източникът на финансиране на украинските бежанци. И за да не бъда разбран погрешно, искам да кажа, че нашата парламентарна група твърдо е „за“ осигуряването на такава помощ и е твърдо „против“ действията, които се извършват в Украйна. По отношение на предлагания Законопроект. Внесеният законопроект, и в Комисията също отбелязахме, господа управляващи, Вие искате да превърнете Народното събрание отново в гумен печат, който да подкрепи едни текстове, без да знаем колко ще струва това на българските данъкоплатци и какъв е източникът на финансиране. И понеже българският народ е мъдър и казва, че сметката никога не се прави без кръчмаря, аз ще Ви прочета какво казва Министерството на финансите: „Необходимо е да се има предвид, че предложените промени за създаване на права на съответната категория лица чрез включването им в обхвата на здравноосигурителната система пораждат допълнителни финансови ангажименти със съответните бюджетни ефекти.“ Дотук добре. „В тази връзка в контекста на правилата по чл. 19 и чл. 119 от Закона за публичните финанси следва да се има предвид, че на този етап от изпълнението на бюджета възможности за финансово осигуряване следва да се търсят по линия на инструментите на Европейския съюз за сметка на приоритизиране на разходите, в това число в частта „Функция здравеопазване“, и/или по реда на чл. 110 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за сметка на икономии на разходи и/или трансфери по бюджетите на първостепенните разпоредители с бюджет по държавния бюджет, както и на разходите по централния бюджет за изпълнение на политики по чл. 1, ал. 5 от Закона за държавния бюджет за 2022 г., включително и за сметка на ковид мерките.“ Министерството на финансите ясно ни казва, че пари за това решение, което се предлага от група народни представители от управляващото мнозинство, няма. Такива средства не са предвидени, такива средства не са предвидени и по линия на Европейския съюз. Сега от тази трибуна се говореше, че трябва да гласуваме със сърцето си, че трябва да отворим разума си да подкрепим Закона, защото, видите ли, той е полезен. Така е, този закон е полезен, но той ще бъде поредното сърдечно пожелание, а няма да реши реално проблемите на украинските бежанци и нуждата им от здравно осигуряване на територията на Република България. По отношение и на това, което казах, искам да прочета още една част от становище на Българската стопанска камара, където се казва: „Същевременно в Законопроекта следва да се предвиди след започване на работа по трудов договор, респективно като самоосигуряващо се лице, задължението на държавата да отпада и тези лица да се осигуряват, както е уредено по Закона за здравното осигуряване.“ Няма такава препратка в предложения законопроект, не става ясно какво се случва с тези лица, ако се самоосигуряват или започнат работа на трудов договор. Общо взето ние правим една законодателна вакханалия в сектор „Здравеопазване“, което, пак Ви казвам, няма да реши въпросите на украинските бежанци. Искате от нас да подкрепим този законопроект, но искам да Ви кажа, че категорично няма как да го направим на базата на уверения за това, че от Европейския съюз биха дошли средства някога в бъдеще време, колко и по колко на човек, нито пък да го направим на базата на евентуално преструктуриране на разходи от Министерския съвет, без да знаем кои разходи ще бъдат преструктурирани, как ще бъдат преструктурирани и откъде ще бъдат взети. Нека ясно законодателите, неговите вносители, да излязат и да кажат: от кое перо на държавния бюджет от функция „Здравеопазване“ ще бъдат взети тези 54 милиона или тези 88 милиона, за които каза господин Адемов, за да стане ясно на всички кой носи отговорност за намаляването на средствата по съответните пера. И накрая ще завърша с нещо, което за нас е принцип: с този закон Вие ще създадете хаос в сектор „Здравеопазване“ и именно за това ние ще се въздържим да го подкрепим, просто защото ние сме свикнали да създаваме ред в хаоса. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, професор Ангелов. Реплики към Костадин Ангелов? Искрен Митев – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Ангелов, както се опитахме да кажем по-рано, част от парите ще дойдат от средства, които са останали от предишни програмни периоди, които Европейската комисия е позволила да бъдат преструктурирани по разходи, свързани с кризата в Украйна, така че конкретно откъде ще дойдат парите – това е отговорът. Няма да дойдат от другаде, няма да бъдат насочени, да бъдат взети от дела на българските граждани. Това са пари, които не са използвани, и те трябва да бъдат върнати, ако не бъдат пренасочени. А дали мярката ще бъде в полза на украинските граждани, които са на територията на България, дали е ефективна или не? Вие сам като лекар много по-добре знаете, че в момента има средства само за спешна помощ, а има хора, които имат нужда от медицински услуги, които не са свързани само със спешна помощ, така че ние смятаме, че тази мярка би била доста полезна на хората, които в момента са в това състояние – украинските граждани, които са на територията на България. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Втората реплика е от Асен Балтов, третата – от Антон Тонев. Заповядайте, Професоре.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Уважаеми професор Ангелов, тук се говори за едни много хубави неща, но понеже повече практически наблягам на нещата, мога да Ви кажа какво ще се случи, ако евентуално дори и сега се приеме тази промяна. Зная, че и сега в здравеопазването 50 и над 50% се доплащат от самия пациент. Какво се случва, когато този пациент наистина бъде лекуван, но той трябва да си доплати за неговото лечение? Знаем, че много неща в момента изобщо не влизат и не се пълнят от Здравната каса – Националната здравноосигурителна каса, при много от пациентите се налага допълнително доплащане. Кой ще плати сметката на тези хора, когато те се нуждаят от нещо допълнително, което трябва да се плати, което не влиза в това, което поема здравната осигуровка или Здравната каса? Това е големият проблем, за който Вие изобщо не взимате отношение, защото ще видите, че много хора ще се лекуват. И в момента се лекуват навсякъде в България такива хора, които имат нужда, отпускат им се храни, правят им се спешни операции, но когато се налага да заплатиш нещо, което Здравната каса не го покрива, ти трябва да извадиш парите от джоба си. Това е така нареченото доплащане, което не влиза в здравното осигуряване. Така че това, което предлагате, практически абсолютно няма да е достатъчно и няма да помогне да направим необходимото за тези бежанци. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Балтов. Трета реплика – доцент Тонев, заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър на здравеопазването! Професор Балтов, аз предполагам, че след като Вашата реплика беше към професор Ангелов, той си позволи да отговори на поставените от Вас въпроси – след малко ще чуем в неговата дуплика. Много внимателно слушаме всички Ваши предложения, но в тях се прокрадват, аз няма да кажа неистини, ще кажа: леки обърквания. Ще прочета само едно от цитираните несъответствия в правилността на проведените процедури от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – чл. 73, ал. 10: „На първо гласуване водещата комисия провежда публично обсъждане на законопроектите при спазване на чл. 31 и след изтичане на сроковете, определени за становища.“ Професор Ангелов каза, че хем не сме обсъдили публично, хем имаме и всички становища. Кое от двете, професор Ангелов? Промъкват се и други политически изказвания. Аз под формата на реплика ще кажа само, че ние ще разгледаме по същество всяко едно предложение, за да подобрим нашия законопроект. Неговата цел е да помогнем не само на украинските бежанци, а да имаме един готов закон, който при всяка една такава криза… Дано да няма, но ми хрумна какво ще се случи, ако войната прерасне и навлезе на територията на Република Молдова. Тогава отново ще се събираме и ще обсъждаме какво да правим или ще имаме един готов закон, който ще даде възможност на Министерския съвет в динамичен порядък да отреагира?! По отношение на европейските пари, които не знаем откъде ще дойдат. Отново ще припомня, че по предложение на Кирил Петков на неформален Европейски съвет на министър-председателите има одобрение за сума от 10 млрд. евро, която ще се преразпредели към страните, които посрещат бежанци от войната в Украйна. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Дуплика ще има ли, професор Ангелов? Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми колеги! Уважаеми господин Митев, много добре го обяснихте, само че искам да Ви кажа, че средства от предходни програмни периоди няма останали – те са нула лева. Почти всичките са изхарчени за ковид. Предходни програмни периоди – това, което казахте Вие. Ние не сме против украинските бежанци да получат здравни грижи на територията на Република България в доболничната и болничната помощ. Ние питаме: колко това ще струва и откъде ще дойдат средствата конкретно. Колко средства сме предвидили? Тук хвърчат милиарди, милиони – различни числа. Ние като Народно събрание не можем да говорим пожелателно. Ние трябва да даваме конкретни отговори. Уважаеми професор Балтов, една система се променя тогава, когато се познава. Тогава, когато една система не се познава, нейното функциониране, всички промени, които се правят в нея, инициирани от хора, които не я познават, са опасни за системата и не е ясно какво ще се получи от тях. Доцент Тонев, чл. 73, ал. 10 казва: „На първо гласуване водещата комисия провежда публично обсъждане на законопроектите при спазване на чл. 31 и след изтичане на сроковете, определени за становища.“ Това, че сме получили становищата във водещата Комисия, не означава, че сме провели публично обсъждане – имаме становища. Публичното обсъждане е нещо различно от първо четене на законопроекти. Аз Ви го казвам добронамерено като човек, който има достатъчно парламентарен опит и достатъчно управленски опит, участвал в първите четения на много законопроекти във водещи комисии. По отношение на част от Вашата реплика. Аз малко се уплаших. Не разбрах – имате някаква информация, от която знаете, че Русия ще влезе в Молдова или нещо ще се случи, защото това го чуваме за първи път. Ако управляващите имате такава информация, моля да я споделите с всички народни представители, за да знаем какво ни очаква. А иначе това, че Кирил Петков е инициирал 10 млрд. евро, ние не вярваме на Кирил Петков. Той многократно го е доказал с нещата, които казва. Няма как да ни убедите в това. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, професор Ангелов. Професор Михайлов е записан за изказване, след това доцент Иванов също е записан, Петър Петров също е записан. Заповядайте, професор Михайлов – имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз съм щастлив, че се изказвам непосредствено след един добър познавач на Дебелянов [[шум и реплики от „БСП за България“]] , за което го поздравявам. Но не това е целта на моето изказване. Аз съм втрещен буквално в момента. Тук някои са се закичили с едни китки на реверите. Не ви ли е неудобно, когато говорим за хората, които търсят закрила в България? Тук един час от девет кладенеца вода се вади, за да се удави тази идея и да се каже, че няма как да стане по този начин, или както Криско казва в своята прочута песен: „Глей как се прави“ – законодателство, какво ще се случи, откъде ще вземат парите, през Бюджетна комисия, през каква ли не комисия да минат. Колеги, а тук някой даже предложи това да било предвидено в бюджета приет през месец февруари. Предвидена ли беше тази новина, колко ще продължи, как ще продължи, колко хора ще бъдат ударени?! Виждате ли в кадрите по телевизията какво се случва? Тук от вчера сте станали да говорите за военна помощ. Вие хуманитарна не искате да предоставите на тези хора и се усуквате тук и казвате, че ще бъдете „за“, ама сега ще се въздържите. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] На какво прилича това?! Има лекари между Вас. Оставете ги другите, с цялото ми уважение към тях. Моля Ви, първо, не плачете на чужд гроб – на Министерския съвет, той ще намери пари откъде да ги даде на украинците. Второ, тези, които говорят, че има дискриминация. В Закона с една дума не е спомената Украйна. В мотивите е споменато, защото е конкретна обстановката. Ако беше по време на войната в Сирия, имаше такива… Помните ли, че пред Булбанк имаше едно електронно табло, на което се брояха убитите в Сирия? Сега да почнем ли да броим убитите в Украйна? Това ли искате?
За какво ни се карате?
За да гласувате „за“! Никой не Ви се кара, доцент Иванов. По такъв въпрос човек може да бъде емоционален, и то с основание, защото става дума за помощ за хора, които са пострадали. Затова на мен не ми се говори тук. Аз уважавам много юристите, но какво ще говори някой за феодален принцип на законотворчеството… Къде е колегата? Господин Чолаков го няма в залата в момента. Я си спомнете Закона за Националната здравноосигурителна каса, където вкарахте 17 закона вътре! А Закона за пчеларството, през който решавахте какви ли не неща в законодателството?! Това не го ли помните, Вие от ГЕРБ, та ще ни говорите на нас за феодализъм?! Дошло е време спешно да се решават тези въпроси. Решава го законодателят, подкрепен от Министерския съвет. Помогнете му и Вие с Вашето гласуване. А да се упражняваме тук... Аз съм учуден и нарочно не взимах реплика на някои уважавани колеги. Моля Ви се, ще намери начин бюджетът да се справи с този проблем. Това е война, и то страшна война! Предупреждавам тези, които още не са го разбрали: това не е война между контингенти между 8 и 5 милиона, както беше тук до нашата граница. Тук става въпрос за две държави, от които едната е 150 милиона, а другата е 60 милиона. Давате ли си сметка за последствията? Кисинджър вече Ви каза какви ще бъдат последствията за целия свят – очаква се масов глад, и то в континенти, за които никой не предполага, че това ще се случи. Изобщо, колеги, на мен ми е неудобно това да го слушам един час. Нека да минем… Знам, че имат още време групите, но толкова е некрасиво всичко това. След като тук вчера говорим и излизат отделни политици, и се говори за помощ към една държава, която не всяка държава – даже членка на НАТО, си позволява да направи, особено пригранична държава, и тук говорим за помощ – хуманитарна, която е осигуряване на здравеопазване на хора, които искат временна закрила, и това правилно е оформено в Закона – съвсем правилно е оформено, то е различно от бегълци – временна закрила, ние вече час и десет минути усукваме тук този въпрос един след друг. Това е непростимо и недостойно за българския парламент! Призовавам Ви да гласуваме „за“ и да прекратим. А каквото има да се прави между първо и второ четене, то, разбира се, ще се направи съобразно юридическите необходимости. Благодаря Ви, господин Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, Професоре. За реплики – Искрен Митев, след това професор Ангелов за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Михайлов, не съм съгласен с Вас. Министерството на финансите вече е намерило, а не ще намери. Вече е намерило пари. Сега тук ще Ви кажа откъде и по друг въпрос – 30 милиона са останали от Оперативна програма „Региони в растеж“, 50 милиона от „Добро управление“, 42 милиона от „Развитие на човешките ресурси“. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Ето оттук ще дойдат парите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. За втора реплика – професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми професор Михайлов, много плам, много енергия, много политически послания. Запазете ги за изборите – те идват и ще са много скоро. Така че насочете ги тогава към Вашите избиратели – атакувайте ГЕРБ. Тази енергия ще Ви трябва в следващите месеци. Предизборната кампания ще стартира скоро. По отношение на всички тези неща, които тук ни казахте, аз знам, че Българската социалистическа партия, на която Вие сте представител, и в Комисията постъпихте по същия начин, е дайте да дадем, другари! Дайте да дадем, другари, но трябва да е ясно откъде го взимаме, другари, и на кого го даваме? Кои оперативни програми от тези, които казахте, ще прекъснем и кои ще продължим? [[Шум и реплики.]] Понеже в залата става нагорещено, започва да ми прилича на една африканска поговорка: „Когато имаш чук, всеки проблем ти изглежда като гвоздей, а когато имаш сърп и чук, правиш революция.“ Успех, професор Михайлов! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, професор Ангелов. За трета реплика, доцент Тонев, за да разнообразим думите, ще я дам на доктор Христов. Заповядайте, доктор Христов.
Професор Михайлов, добре че са нашите колеги, които вече месец и нещо обслужват тези украинци без никакъв проблем, без да им вземат пари. Те в момента измиват срама ни – един час и тридесет минути, от това, което се случва тук, да обсъждаме и да преливаме от пусто в празно. И вместо да чуем конкретни предложения какво точно трябва да се измени в този законопроект, ние слушаме политически и предизборни послания рано, рано сутринта. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви, господин Христов. Професор Михайлов, за дуплика? Заповядайте.
Аз не искам да отговарям конкретно на колегите и да продължаваме тази безсмислена дискусия. Само поради опитите за образно мислене на колегата предлагам: дайте да не се държим като криви гвоздеи в тази зала! Да си свършим работата. Да гласуваме този законопроект. Да определим срок между първо и второ четене. Иначе, ако изправяме гвоздеите, много трудно ще стане всичко. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, професор Михайлов. Имате думата, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, колеги! Смятам, че изменението на Закона за здравното осигуряване е изключително важно. Затова според мен за времето, което отделяме тук – преждеговорившите казаха, че сме похабили близо час – трябва да уточним нещо на колегите, и по-точно за механизма на промяна на Закона за здравното осигуряване. Първо трябва да споделим, че Здравната каса по принцип, всички знаят, е обществена. Не може тук кой както дойде – решава, и ще се харчат пари от обществената каса. Това е обществена каса. Да, аз разбирам, доцент Тонев, че е поставена задача да направите тази промяна. Знам и защо е поставена на Вас и защо не произхожда като инициатива на Министерския съвет. Ясно е на всички тук, които се занимават със законотворчество. Това е, за да може да мине колкото може по-бързо, за да няма съгласувателни процедури в Министерския съвет и всичко онова, което изисква един закон, който се вкарва от Министерския съвет. Добре, дотук прекрасно, доцент Тонев. Вие изпълнявате нормално политическа поръчка на правителство, което е изключително объркано в ситуацията, която се случва, противопоставянето на Вашите партньори – БСП, Вашата визия и от друга страна, ДСБ. Това противопоставяне на мнения, на позиции е много интересно, защото в различните ситуации виждаме отляво как се изказват за помощ към Украйна и каква да бъде, и от друга страна, колкото може по-бързо да мине този законопроект. Законопроектът по принцип трябва да има конкретика. Той не може да бъде емоционален. Дотук слушахме емоционални изказвания как ние трябва емоционално веднага да заверим този законопроект, или както тук преди малко уважаваният от мен доктор Адемов каза: „По добре е даже този законопроект направо да го обнародваме в „Държавен вестник“ и да започва да действа.“ Понеже тук, както преди малко се изказаха колеги, които работят реално в здравеопазването, ще направя един малък ракурс – 1996 г. Тук мисля, че колегите са работили. Само с емоции не се работи, колеги. Аз съм работил, когато нямаше елементарни неща, като превързочни материали, нямаше антибиотици. Това е времето на Жан Виденов. Само припомням този период. Емоциите не помагат и не лекуват, когато си с пациент пред теб. Когато имаш пациент пред теб и когато нямаш с какво, а знаеш как трябва, тогава с емоции не може да лекуваме. Затова, когато поставяме въпроса чисто прагматично защо този законопроект няма финансово обезпечение, и тук да излизат и да ми казват, цитирам: „Европейските пари не знаем откъде ще дойдат.“ Само този цитат, който беше преди малко казан от доцент Тонев, на мен ми стига да разбера, че ще има пари, ама някога. Съвременната медицина е нещо, което изисква познания, изисква умения, но изисква и средства. Колко месеца чакаме някаква реакция да се получи от Министерския съвет във връзка с бежанците? Вижте в болниците колко души се лекуват и колко раждания вече имаме тук България? Ние сега се сетихме, а всичко до момента, колегите, които работят на първа линия, гледат да използват, в смисъл по най-бързия начин, по най-добрия начин да извършат медицинската услуга, без да се мисли за пари. Да, но ние сме поставени тук, за да мислим как да обезпечим, да направим тяхната работа по-добра. Така че не мога да приема думите, че трябва да гласуваме само емоционално. Емоциите, казах, някъде в театъра, когато гледаме някакво представление. Но ние не можем да гледаме безразлично. Трябва да мислим за колегите, които ще трябва утре, както преди малко каза и доцент Балтов, когато трябва например да се сложи някаква плака или някакво медицинско изделие – откъде, как? Другото, което искам да споделя, което е много важно, че тук, взимайки това решение, както преди малко беше казано, ние ще се въздържим. И ако има достатъчно разум и мъдрост в тези, които са внесли този законопроект, трябва действително между първо и второ четене, ако този проект мине, конкретно да дойде министърът на финансите и да каже точно по какъв начин ще бъде обезпечен, в смисъл, ресурсът на обществената Здравна каса. Много добре знаете за недофинансирането на много от дейностите, които извършват нашите колеги. Знаете още добре, че се водят преговори, още не е подписан и рамковият договор. Така че тук се поставят много, много, много задачи и проблеми. Не може само така, дайте ще направим изменение към здравното осигуряване. Колеги, не може така. Тук хората, които са работили повече от 20 – 30 години медицина, знаят много добре, че в медицината нещата не могат от днес за утре да бъдат планирани, от днес за утре тези пари ще изхарчим. Не бива така. Аз разбирам, Законопроектът е много важен, но в него липсва основното – начинът, по който искаме да помогнем на хората в нужда, украинските граждани, които всъщност разчитат в момента на нашата държава, които пребивават тук. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, доцент Иванов. За реплика – Георги Свиленски, заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Иванов, щях да се съглася с част от Вашите тези и с това, което казахте. Вие апелирате непрекъснато: „Не го подкрепяйте. Няма пари. Не е сега времето. От днес за утре не може.“ Ама погледнете се – Вашата група сте си закичили едни лентички. Тези лентички за какво са? Те не са ли за някаква солидарност, помощ? И тук ни обяснявате как не трябва да го подкрепяме, а трябва да даваме помощ – военна. Вчера искахте военна помощ за Украйна с тези лентички същите. Искахте военна помощ. Днес с тези лентички казвате, че не трябва да има помощ към тези хора, които имат нужда, че България не трябва да осигурява това финансиране. Това казвате! И да чакаме. Какво да чакаме? Какво трябва да се случи, за да чакаме? Свалете лентичките! Бъдете честни към българските граждани. Бъдете честни към украинските такива, които идват в България, и не ги лъжете с тези лентички, че се грижите за техните права. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]] Това, че искате военна помощ, не значи, че трябва да носите лентички, защото не е морално и не е честно да ни казвате, че сега не е моментът. Кога е моментът? Те сега имат нужда от помощ. Не другия месец, не по-другия. [[Народният представител Костадин Ангелов говори на народния представител Лъчезар Иванов.]] Професор Ангелов, няма нужда да му диктувате. Господин Иванов е от шест мандата народен представител, той може да ми отговори достатъчно аргументирано, защото съм го слушал. А Вие също си свалете лентичката, защото и Вие по същия начин обяснявахте как не трябва да се гласува Законът и как ще гласувате „против“. Против какво ще гласувате? Против един закон, който е написан, да, бързо, защото войната дойде бързо. Защото трябва да се решават проблеми, но Вас това не Ви интересува. Вас Ви интересува демагогията, да закачите лентичките и да казвате: „Ние сме за солидарност.“ Всичко в този парламент се решава с гласуване и с натискане на бутони, не с приказки от тази трибуна. И сега ще Ви видим как ще гласувате, и всички медии и български граждани ще видят как ще натиснете бутона – дали да помогнем на украинските бежанци, или да ги оставим да се случи каквото стане, каквото дал господ. Така че призовавам Ви, господин Иванов, не се заяждам, абсолютно лично, свалете лентичките, гласувайте против, да Ви видят българските граждани каква Ви е позицията, или носете лентичките и подкрепете Законопроекта. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“, „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Свиленски. Искрен Митев – втора реплика. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Иванов, 30 милиона останали пари, които България трябва да върне от „Региони в растеж“; 50 милиона останали пари от „Добро управление“, които България трябва да върне на Европейския съюз; 42 милиона от „Развитие на човешките ресурси“, които България трябва да върне на Европейския съюз. Свалете лентичките. Вие предпочитате да върнем пари на Европейския съюз, а не да ги използваме за хората, които са в нужда. Видях Ви на протестите онзи ден. Помислете си за хората, които имат нужда от тези пари в момента. Това са едни пари, които няма да бъдат взети от българските граждани, а ще бъдат насочени към хората, които имат най много нужда в момента. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Митев. Има ли трета реплика, колеги? Не виждам. [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] За дуплика – доцент Иванов. Процедурата, след като изчерпаме процедурата по изказването на господин Иванов.
Уважаеми господин Свиленски, благодаря Ви за репликата. И що се отнася дали аз ще сваля лентичката, това е мой избор и мое право, и моя позиция. [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Това е лицемерие!“]] Ако искате, елате се изкажете. А що се отнася до лицемерието, може да си говорим много на тази тема – кое е лицемерие и кое не е. Минавам към господин Свиленски. Първо, когато заявяваме нашата позиция, ние я заявихме още в началото, когато войната на 24-ти започна. Тогава ние говорехме за война, а Вие говорехте за операция, някаква освободителна операция. След това, когато гласувахме бюджета, господин Свиленски, за хуманитарната помощ, всички гласувахме единодушно „за“, когато говорим за хуманитарна помощ. Що се отнася за позицията, раздвоението или както искате, така го приемете, и лицемерието, когато трябва действително реално да се помогне, твърдо заявихме нашата политическа позиция. Докато Вие се въртите и се чудят Вашите партньори какво да правят – водят се преговори. Ето, виждаме съответно вчера конкретната тема, която Вие вчера споменахте за това как, по какъв начин да помогнем от военнопромишлените комплекси или как, по какъв начин да бъде изпратена помощ до нашите украински приятели християни. [[Реплики от „БСП за България“.]] Друго, което искам да Ви споделя, господин Свиленски. Когато Вие ми говорите за емоции, за хуманитарност, аз Ви дадох пример, нарочно да подсетя и колегите, какво се случи, когато Вие отново бяхте на управление в лицето на Жан Виденов. [[Реплики от „БСП за България“.]] Емоцията, пак казвам, в много случаи, особено, как да кажа, когато трябва да се взимат решения, решения оперативни, не е на първо място. Първо се мисли и после трябва да действаш. В случая Вие давате един емоционален законопроект, който изисквате да бъде подкрепен. Не може! Даже аз ще попитам: когато един човек тръгва да строи къща, той рисува плановете. Хубаво ги рисува, ама нали архитектите ги рисуват. Но като тръгнеш да строиш къщата, ти казват: „С какво?“ А Вие не казвате най важното – как ще съградим тази къща, откъде ще се вземат тези пари? И ако Вие сте ме слушали внимателно, пак казвам, най-добронамерено към Вас се обръщам, трябва да кажете… Тук излиза младият господин Митев, с ентусиазъм казва: те останали пари. Какво е това: останали пари?! Доколкото знам, сте студент и учите финанси. Останали пари?! Няма такива. Значи трябва да кажете кой проект не е реализиран, а когато един проект не е реализиран, тези пари, ако не се връщат, трябва да ги оправдаеш, трябва да искаш разрешение. Няма такива останали пари. Затова предложих министърът на финансите между първо и второ четене да обясни по какъв начин – дали ще се направи фонд, защото, пак казвам, Касата е обществена, трябва по начин и форма… Ето, хората, които управляват Здравната каса, прочетохте ли тяхното становище? Те какво казват? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, господин Председател. Те не дават положително становище на това, което Вие предлагате, защото са пазители на парите на всички граждани в България. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, доцент Иванов. Професор Ангелов – лично обяснение, заповядайте. И след това процедурата, която беше поискана пак от ГЕРБ-СДС.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Свиленски, вземам лично обяснение, защото за мен е необяснимо какво целите с Вашето изказване да свалим лентичките?! Нека всички български граждани, които ни гледат и ни слушат, да знаят и запомнят едно – Българската социалистическа партия не подкрепи декларацията на българския парламент за налагането на санкции на Русия. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]]Вие по много елегантен начин подкрепяте агресията на Путин [[шум и реплики от „БСП за България“]], и това трябва да е ясно на всички хора в тази зала. По отношение на нашата позиция… [[Реплика от народния представител Иван Ченчев.]] Не ми подвиквайте от място!
Колеги, не от място, моля Ви!
Господин Председател, много моля да направите забележка на колегите вляво. Предизборната кампания ще е скоро, там ще викат. [[Реплики от „БСП за България“.]] Нека да бъде ясно на всички – ние сме подкрепили хуманитарната помощ за Украйна. И искам да Ви питам сега Вас като управляващи, с вицепремиер, с министри: колко лева от тази българска хуманитарна помощ стигнаха до Украйна и нуждаещите се? Нула! Административен капацитет на българското правителство – нула! Ето за това говорим. Това е двуличието на Българската социалистическа партия – това, че казвате от тази трибуна нещо, което не се случва. Именно това искаме да кажем ние с този законопроект – няма да лъжем хората, че ще им помогнем, а трябва да кажем: даваме Ви 100 милиона, вземаме ги оттук и по този начин ще Ви помогнем. По другия случай – това, което искате да направим, е като обещанията за политическо бъдеще на Вашата партия. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ангелов. [[Народният представител Явор Божанков иска думата.]] Господин Божанков, има процедура преди Вас, изчакайте. Заповядайте от ГЕРБ-СДС.
Уважаеми господин Председател, вземам думата за процедура по начина на водене и Ви моля да предупреждавате колегите от управляващото мнозинство, когато говорят откровени неистини, особено по линия на европейското финансиране. Първо, когато говорим за възстановяване на средства или за неусвоени средства, това означава, че ние сме изпуснали цял един програмен период. Програмният период е до края на 2023 г. и каквито и спестени средства да има по оперативните програми, те към настоящия момент не подлежат на връщане към Европейската комисия – това от една страна.
Госпожо Николова, разбрахме процедурата. Това е изказване по същество вече.
Да, процедурата ми е към Вас, защото колегата Митев откровено говори неистини.
Излезте и направете изказване, госпожо Николова!
Говори за преструктуриране на европейски средства – нещо, което не е договорено с Европейската комисия, нещо, което ГЕРБ-СДС искрено подчерта в рамките на Комисията за българите в чужбина...
Госпожо Николова, ще Ви отнема думата!
Няма за какво да ми отнемете думата, защото аз Ви казвам, че е необходимо да казвате на народния представител, когато не казва истината.
Ще Ви отнема думата, защото правите изказване по същество. Разбрах процедурата.
А истината е, че ГЕРБ-СДС предложи в рамките на Комисията...
Отнемам Ви думата, госпожо Николова. Ако обичате, слезте от трибуната! Правите изказване по същество. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Вземете думата за изказване. [[Председателят изключва микрофоните.]] Разбрах процедурата. [[Народният представител Деница Николова продължава да говори при изключени микрофони.]] Отнех Ви думата. Ако обичате, заемете си мястото. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Когато госпожа Николова поиска думата за изказване, ще ѝ я дам и ще я оставя да изложи своите аргументи. Господин Божанков, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, наистина не само процедурите, личните обяснения излязоха извън всякакви граници, тъй като и господин Ангелов направи някакво много странно лично обяснение. В крайна сметка говорим за хората, които направиха България енергийно зависима, от една страна. [[Шум и реплики.]] Абсолютно енергийно зависима! Хората, които съсипаха Българската армия и българската отбрана, хората, които докараха дотам отбранителните способности на България, че България в момента е спорно дали има въобще какво да изпраща.
Господин Божанков, ще отнема думата и на Вас!
А за това, което казва господин Ангелов, че изборната кампания идвала, ще кажа само едно.
Господин Божанков, ще Ви отнема думата
Гладна кокошка просо... [[Председателят изключва микрофоните. Шум и реплики.]]
Постъпих по абсолютно същия начин – предупредих господин Божанков и му отнех думата. За процедура – заповядайте, господин Свиленски. Предупреждавам, че и на Вас ще отнема думата, ако процедурата не е към мен и не е по същество.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Разбира се, че трябва да ми отнемете думата, ако изляза извън процедурата, но тъй като Вие допуснахте господин Ангелов в лично обяснение да говори неща, които Българската социалистическа партия ясно е заявила от тази трибуна… Да, БСП, парламентарната група на БСП подкрепи декларацията на българския парламент, която осъжда действията в Украйна! Да, Българската социалистическа партия не подкрепи санкциите срещу Русия и това е ясно на всички български граждани! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] И да, Българската социалистическа партия е против военна помощ в Украйна и това е отговор на това, което Вие казахте, господин Ангелов. [[Шум и реплики.]]
Господин Свиленски, ще Ви отнема думата и на Вас!
Свалете лентите, колеги от ГЕРБ, свалете лентите и тогава говорете! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Заповядайте за процедура. [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] Господин Ангелов, Вие отлично знаете как беше гласуването за декларацията, затова оставих господин Свиленски да се изкаже.
[[ГЕРБ-СДС]] : Благодаря Ви, господин Председател. Започва да става практика, първо, да се взима думата на опозицията тогава, когато разобличава лъжите на управляващите – в случая госпожа Николова. Второ, започна да става практика системно да позволявате на колеги от БСП да излизат тук и да обиждат наши колеги. Тогава, когато ние се опитваме да разберем истината за това откъде ще дойдат парите в крайна сметка за финансирането на тези мерки, Вие винаги ни взимате думата. Това правилно ли е според Вас?! [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Доколкото знам, по Правилника Вие сте равен сред всички нас, пръв сред равни, извинявам се. [[Шум и реплики.]]
Колеги, моля Ви!
Това означава, че трябва да се държите като равен и да третирате опозицията и управляващите еднакво. [[Оживление и шум.]] Колкото и да се смеете, колеги, това е просто Вашето възпитание, нищо повече. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Трифонова. Госпожа Николова има думата. Може да направи своето изказване по начина, по който Правилникът позволява. Аз спазвам Правилника. Госпожо Николова, преди Вас е Петър Петров за изказване. Извинявайте. Аз отнех думата и на колегите от ГЕРБ-СДС, и на господин Божанков от БСП. Господин Петров, имате малко по-малко от две минути.
Мога ли да дам на госпожа Николова думата преди мен?
Ако желаете, да. Госпожо Николова, заповядайте. Господин Петров отстъпи мястото си за изказване. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ. Реплика от народния представител Иван Ченчев.]] Господин Ченчев, моля Ви, не от място!
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! За тези, които не са наясно, когато ГЕРБ излезе от управлението през миналата година, горе-долу по това време, оперативните програми, всички оперативни програми, бяха на ниво на изпълнение, което даваше абсолютна и категорична увереност, че те ще бъдат... [[Шум и реплики.]] Да, ще кажа защо е по същество.
Нека чуем, колеги! Нека чуем! Може да има нещо по същество. Прощавайте, госпожо Николова, продължете.
Оперативните програми бяха на ниво на изпълнение, което не даваше изобщо никакви дори индикации, че някакви средства ще бъдат възстановявани на Европейската комисия. Днес коментираме как, за да обезпечим хуманитарната помощ за бежанците от Украйна, ние ще вземаме средства от оперативните програми. Ако това е така, ние искаме да знаем като опозиция кога е взето това решение, с кого е преговаряно по него и съответно по какъв начин ще бъдат обезпечени всички проекти, които към настоящия момент са договорени по оперативните програми, включително имат недостиг на средства поради инфлацията, която Вие предизвикахте като управляващо мнозинство. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Искрен Митев за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Да твърдиш, че който и да е еднолично или кое управление е виновно за внасяне на инфлацията в България, е абсолютно невежество. Абсолютно невежество! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Инфлацията е нещо, което се случва на световно ниво, на европейско ниво, вече и в България, и това да твърдите, че който и да е внася инфлация в България, е абсолютно непознаване как работи икономиката на една държава. Моля Ви, някой от хората, които разбират от икономика, да излезе и да потвърди. От друга страна, това, че докато Вие сте управлявали, се е случвало така, че сте мислели, че ще бъдат всички средства усвоени от Европейската комисия, от европейските оперативни програми, не означава, че се е случило. Явно като е прекратило Вашето ръководство, не сте успели да откраднете всичко, така че са останали пари. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Митев!
Много Ви благодаря за това. И нещо по същество. Да, разбираме, че Европейската комисия трябва да одобри преструктурирането на тези средства, които са останали. Така е, съгласявам се с Вас. Но Европейската комисия изрично е заявила, че парите, които са останали, могат да бъдат преструктурирани към хората – нуждаещи се, във връзка с войната в Украйна. Така че това го има. [[Шум и реплики.]] Благодаря Ви много, че оставихте пари в България, за да има за украинците. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Госпожа Трифонова искаше втората реплика. Заповядайте.
Госпожо Николова, може би трябваше да сте малко по-детайлна и да им обясните цялата процедура на преструктуриране на еврофондовете, защото просто колегите от „Продължаваме Промяната“ не разбират структурата на функциониране на цялата система. Ние сме много добре наясно, че преговори с Европейската комисия въобще не са водени и причината за целия този скандал в момента е, че Вие излязохте и разобличихте поредната лъжа на управляващите. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Трифонова. Има ли трета реплика, колеги? Христо Гаджев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, правя реплика, защото аз вече се обърках от изказванията, които от управляващото мнозинство направиха в този дебат. Първоначално твърдяха, госпожо Николова, че тези пари ще дойдат от бъдещ инструмент на Европейската комисия за подпомагане на бежанците, за който тепърва пък премиерът Кирил Петков бил започнал разговор – цитирам тук дословно как беше представен този аргумент. И сега се обсъжда дали ще има такъв фонд, как ще бъде структуриран, откъде ще дойдат средствата. Нали така? И Ви попитах, на Вашето изказване Ви попитах в реплика, на която вече ми отговорихте. Сега тук става въпрос, че ще се преструктурират оперативните програми, което е съвсем различно нещо. Явно проблемът е, че и самото управляващо мнозинство не е знаело откъде ще вземе парите. Така че нека бъдат така добри поне с това да не злоупотребяват. Ако може, да направим тази разлика.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Госпожо Николова, имате думата за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Митев, като си говорим за привнесена инфлация, тя може да е в порядъка на 6%, колкото е средноевропейската инфлация към настоящия момент. За момента обаче в България отчетената инфлация е над 10%. Така че какво е привнесена и какво е инфлация, която е предизвикана, включително от управлението, е спорен въпрос. По отношение на преструктурирането на европейските програми. Аз проследявам информацията, която се води в работните формати, включително тази на КОРЕПЕР в Европейския съюз, и там единственото, за което се говори по линия на европейските средства, е, че е даден сигнал, че може би е необходимо да се намерят допълнителни средства от Европейския съюз по темата за осигуряване на бежанската криза от Украйна. Това обаче в никакъв случай не означава, че ние имаме зелена светлина нито да преструктурираме програми, нито да вземаме средства от тях, нито съответно да правим каквито и да било действия по вече сключени договори, които трябва и следва да бъдат изпълнени до края на програмния период. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
И аз Ви благодаря, госпожо Николова. Петър Петров за изказване. Господин Петров, напомням само, че Вашата група има по-малко от две минути. Времето Ви е удължено. Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Понеже продължава дискусията откъде ще дойдат парите, ами много ясно – записано е в мотивите на Законопроекта откъде ще дойдат. Парите ще дойдат от два източника. Първият е Националната здравноосигурителна каса, където всяка година се увеличава бюджетът ѝ с около 700 млн. лв., тъй като парите там не стигат. И вторият източник, посочен също в мотивите, именно от бюджета на Министерството на здравеопазването за услугите по чл. 82 от Закона за здравето, достъп до които в момента имат само уязвимите групи от лицата, които имат временна закрила, и се иска със Законопроекта всички лица, които имат временна закрила, да се ползват от тези услуги. Тук е министърът, ако греша, да ме поправи. Така че, уважаеми колеги, ако беше вярно това за тези милиони, които ни се изсипват тук от трибуната, че те ще дойдат от Европейския съюз, вносителите щяха да го запишат в мотивите и още по-конкретно щяха да го запишат в тази част на предварителната оценка, която се нарича Анализ на разходите. Но тъй като това не е записано там и тъй като именно поради това, колега Адемов, Законопроектът не е минал през Комисията по бюджет и финанси, целта е да не се обясни на българските граждани, че реално парите ще ги заплатим ние – българските данъкоплатци, като една част, ще Ви кажа, ще дойдат от допълнително увеличения резерв на Здравната каса от 25 млн. лв. към тези 150, които гласувахте за 2022 г., така че ето откъде ще дойдат парите. И всички тези мотиви в Законопроекта, че здравноосигурителните вноски на тези лица, които искат временна закрила, ще ги заплати държавата – да, реално ще ги заплатим ние – българските граждани. Това ще бъде едно благопожелание към тях. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли реплики, колеги, към това изказване? [[Народният представител Асен Балтов иска думата.]] За реплика ли, професор Балтов? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Петров, уважаема госпожо Министър! Всъщност това, което разбрахме и това, което е и становището на Министерството на финансите, е, че реално няма обезпеченост за този законопроект. Аз не виждам откъде ще дойдат тези средства. И пак казвам: тези средства, които в момента даваме, ако променим Закона, в никакъв случай няма да поемат цялата сума, която е необходима за лечението на тези пациенти! Това, че им възстановяваме здравноосигурителните права за една година, по никакъв начин не значи, че ние ги лекуваме безплатно! Затова апелирам наистина да размислите дали трябва да се прави тази поправка, а да не помислите за създаването на един фонд, който да гарантира лечението на тези пациенти, защото те ще бъдат пациенти вече. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, професор Балтов. Има ли втора реплика, колеги? Искрен Митев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! В първото си изказване казах, че може би няма смисъл да обясняваме откъде ще дойдат парите и следващите ми пет изказвания показаха, че колкото и да обясняваме откъде ще дойдат парите, опозицията все ще си измисли, че няма да дойдат. „Откъде ще дойдат? – От оперативните програми. Да, обаче от коя точно?“ Да, ама те ни били останали нула. Не, останали са и изброяваме колко са останали. Не, не било останало, защото, докато те управлявали, изглеждало, че няма да останат. И така нататък, и така нататък. Разликата между европейската и българската инфлация е, че тук има хора – един милион потребители, които са подклаждани от младежите на ГЕРБ да ходят да си купуват бензин примерно! [[Смях и възгласи: „Еее!“ от ГЕРБ-СДС.]] Или хора, които биват заплашвани, че трябва да протестират и да държат цените на олиото! Оттам идва разликата. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] И така – на господин Гаджев, който зададе доста смислен въпрос. Ами, господин Гаджев, те са от две места. Част от парите ще дойдат от преструктурирането и останалите, а другата част ще дойде, когато Европейският съюз… [[Шум от ГЕРБ-СДС.]]
Колеги, моля за тишина.
…официално одобри новите мерки.
Моля за тишина!
Така че няма никакво противоречие, господин Гаджев, а има много ясна логика откъде ще дойдат парите. Пари има и пари няма да бъдат взети от джоба на българските граждани! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС и ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Господин Петров, разбирате ли го? Трябва ли пак да го кажа? Пари няма да бъдат взети от джоба на българските граждани! Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Митев. Колеги, много Ви моля за тишина в залата! Изказващите се не могат да се чуят. Има ли втора реплика? Дуплика – господин Петров.
Уважаеми колеги! Благодаря Ви първо за репликите. Колега Балтов, понеже не е посочено откъде ще дойдат парите, реално те ще дойдат от бюджета на Касата или Министерството и ще ги платим ние – българските данъкоплатци. Да си продължа мисълта. Те не могат и да бъдат събрани. И остават едно пожелание към тези лица, които ще бъдат вкарани в здравноосигурителната система, защото встрани от онези, които евентуално ще бъдат наети по трудови договори, по никакъв начин, първо, няма да бъде внесена една стотинка здравни осигуровки от тези лица, които са получили временна закрила! И на второ място, никога държавата няма да си събере дължимите пари за здравноосигурителни вноски, след като е вкарала тези лица в здравноосигурителната система! За разлика от това, което прави българската държава спрямо нас – българските граждани, където ни се събират принудително тези задължения за здравноосигурителни вноски чрез публичните изпълнители. Така че, уважаеми вносители на този законопроект, Вие създавате една неравнопоставеност. На следващо място, уважаеми колеги, у мен буди недоумение защо се създава една аналогия, както каза доцент Тонев, с хората, които получават бежански статут и хуманитарна закрила? Да Ви кажа, колеги. Само че в Закона за убежището и бежанците, приет през 2002 г., е имало причина законодателят да уреди един различен режим, първо, в чл. 2, ал. 2 за лицата, които получават временна закрила – тя е за временен срок, и на следващо място, в чл. 8 и чл. 9, където да уреди бежанския статут и хуманитарната закрила. Знаете ли защо? Заради уседналостта на лицата. Тя е различна. Лицата, които получават временна закрила, идеята е, след като свърши тази временна закрила, те да се върнат обратно, докато лицата, които получават бежански статут и хуманитарна закрила, целта е те да бъдат интегрирани в българското общество. Затова срокът на тази закрила, която се дава по чл. 8 и чл. 9, е между три и пет години. И да Ви кажа нещо от практиката. Критерий, за да получите тези специални видове закрила, е, от една страна, вече създадени социални връзки с България и владеенето на български език именно защото се цели интегритет на тези лица. Затова и не може да се прави така аналогия и да приравнявате Вие здравноосигурителния статус на лицата, които получават временна закрила, и лицата, които получават хуманитарен и бежански статут. Затова няма да подкрепя този проект, като дължа да кажа накрая все пак, че има едно добро предложение в него и то касае лицата с двойно гражданство – искате да уредите техния здравноосигурителен статус. Това е едно добро предложение, колеги вносители, те трябва да бъдат директно включени в нашата здравноосигурителна система без никакви условия. Това наистина е едно добро предложение и ние го подкрепяме. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Петров. Заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председателстващ, продължавате да не спазвате Правилника. Може ли да ми обясните защо не отнехте думата на господин Искрен Митев – на неговата реплика, след като той, първо, не говореше по същество…
Напротив.
…второ, излезе да обижда опозицията. Не, Вие не му отнехте думата! А в същото време за не говорейки по правилен начин по отношение на процедурата на госпожа Николова Вие ѝ отнехте думата! Тоест продължавате системно да не спазвате Правилника и да толерирате управляващите! Може ли да обясните защо не взехте думата на господин Митев, който лъжеше откровено, включително обвиняваше за пореден път младежите на ГЕРБ? Очакваме най-накрая всички да получим едни петгодишни присъди и да се приключи с цялото нещо! [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Надявам се никой да не получава присъди. Разликата беше, че госпожа Николова се изказваше по процедура, а господин Митев беше в реплика и ако трябваше да отнема думата на господин Митев, трябваше да го направя на абсолютно всички изказващи се и тогава дебатът нямаше да се състои. Други изказвания, колеги, има ли? Заповядайте, доктор Христов.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! За да не преча на колегите тук и на предизборните дебати, ще бъда максимално кратък. От „Има такъв народ“ ще подкрепим този законопроект, защото в цялата история на България никога не е имало случай, в който българският народ да не е помогнал на нуждаещи се, включително в ситуации, които са били много по-тежки от сегашната. Считам, че между първо и второ четене ще се намерят нужните механизми за финансиране, още повече че както виждаме от статистиката, нуждаещите се към момента не са такава цифра, която би могла да попречи на бюджета. Още един път призовавам всички да подкрепят този проект, защото в момента се решава въпросът дали сме за подкрепа на тези нуждаещи се, или против. Всичко останало е една политическа говорилня. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
И аз Ви благодаря, доктор Христов. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Има ли други изказвания? Христо Гаджев. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, госпожо Министър! Ще започна с една история: преди около 200 години приключва поредната Руско-турска война, резултат от която е масова миграция на българи към територията на днешна Украйна и на днешна Молдова. Тогава тези етнически българи са посрещнати от предците на тези хора, които бягат в момента в България. Те са им помогнали, затова и ние сега имаме моралния дълг да помогнем на украинците, които бягат от войната. Мисля, че съвсем резонно и логично е да помогнем на бягащи от война хора. Говорейки си за здравето, тук не трябва въобще и дума на изключение, че по някакъв начин опозицията е против това. Напротив, опозицията иска да бъде помогнато, но иска да бъде помогнато правилно и ефективно. За съжаление, вече стана спор откъде ще дойдат средствата. Да, парите са важни, но не са най-важното нещо в Законопроекта и въобще в помощта към бягащите от войната. Хубаво е да се знае и самото становище на Министерството на финансите, което общо взето казва, че пари няма, евентуално те могат да дойдат от Европейския съюз – евентуално, или от икономии на разходи и трансфери към бюджетите на първостепенните разпоредители, или от прословутия чл. 1, ал. 5 на Закона за държавния бюджет, където е касичката на Асен Василев. Така че не знам дали този законопроект сте му го представили първоначално. Друг е въпросът, който, между другото, стана тема в дебата: защо от 61 хиляди души, дошли на територията на България и останали на територията на България, само 17 хиляди към момента са със статут на временна защита? Не защото не искат, ами защото самият механизъм за статут на временна защита тръгна чак миналата седмица. Тоест един месец по-късно след войната – на 23 март, тогава беше първата дата, когато се даваше временна защита на територията на Република България. На 20 март беше открит първият пункт на границата. Така че, да, един месец след началото на войната. Днес, между другото, слушах румънския посланик по една от телевизиите, тя каза какви мерки е взела румънската държава. Надявам се българската държава и българските представители, особено от Щаба, да вземат предвид това. Така че наистина Законопроектът и подкрепата за бежанците е важна. Надявам се средствата, които ще бъдат изхарчени за тяхното здравно осигуряване, впоследствие правителството да не ги причисли към хуманитарната помощ, която България дава на Украйна, защото това би било брутално. Ние ще направим нашите предложения между четенията, за да може този механизъм да стане работещ, защото в момента, както е предложен, няма да е.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Доцент Тонев за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Гаджев, не смятах да вземам реплика, но така успяхте да дръпнете езика ми. Първо, с най-голямо уважение ще разгледаме Вашите предложения и ще се съобразим с всички, които са по същество и подобряват нашия законопроект. И второ, благодаря, че отбелязахте какво се е случило отпреди седмица – цялото общество знае. Успяхме да поправим една организация, създадена от ГЕРБ, в лицето на директора на Държавната агенция за бежанците и веднага след това бройките рязко скочиха. Благодаря, че Вие също признахте това. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има ли други реплики, колеги? Не виждам. Заповядайте за дуплика, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Тонев, по принцип правилото е всяка една постоянна комисия в парламента да разглежда предложенията, които са постъпили между четенията. Вече е въпрос на приемане и на мнозинство дали дори и правилни решения ще бъдат подкрепени, защото има практика в тази легислатура – правилни решения, предложени от опозицията, да не бъдат приемани просто защото са предложени от опозицията. Надявам се в Здравната комисия това да не е така. Ще видим. Колкото до втората част на репликата Ви за организацията, която беше направена, хубаво е поне да се запознаете с нормативната база и за какво всъщност става въпрос, защото Държавната агенция за бежанците и това, което се опитахте да изтъкнете, просто не е вярно. Кога беше приета европейската директива, тоест кога беше отворена Директивата за временна закрила? На 4 март. Кога беше прието Решението на Министерския съвет? Кога беше създаден Щабът, който организираше цялата работа? Между другото, дори и днес министър-председателят Кирил Петков го каза: записването и даването на статут не го правят толкова от структурите на Държавната агенция, а от Дирекция „Миграция“ и от граничните пунктове. Защо, между другото, има украински граждани, които са влезли на територията на Република България и нямат документи за вход в Република България? Това е един въпрос, който трябва да зададем, между другото, и на МВР, защото явно някой е спал на граничните пунктове. Въпросът обаче за тези, които бяха изпуснати, така да се каже, изпуснати, защото трябва да се прави разлика между хора, които влизат от страни, за които България е с визов режим, и хора, които са без визов режим. Защото украинските граждани от две години, от 2019 г. мисля, влизат на територията на Европейския съюз без визи, за разлика от други националности от други държави, където се иска визов режим. И това е една от огромните разлики между двете кризи – от бягащите от Сирия и от Афганистан, където винаги се е изисквала виза, и от такива, бягащи от Украйна, където виза не се изисква. Тоест цялата концепция, която се опитахте да представите, че трябва да се правят приемни центрове и така нататък, не е вярна, просто не е вярна, защото ти не можеш да спреш човек, който влиза безвизово в държавата и да му обясниш, че е нелегално влязъл. Просто работата трябваше да се свърши още в началото на границата, както го направиха Полша, Словакия, Унгария и Чехия, дори и съседна Румъния. Ние просто бяхме по-назад. Затова се достигна до близо 50 000 души, които бяха влезли на територията на държавата, търсеха защита, но не можеха да получат поради простата причина, че чак на 23-ти се задействаха органите на държавната власт за даване на статут и за обучение, и въобще създаване на някаква организация за приемане, за създаване на такива центрове в територията на страната. Да, фокусът първоначално… И тук, между другото, защо скрихте две седмици подред продължаването на изслушването на председателя на щаба, на прословутия щаб? Ами, защото щяха да лъснат всичките тези грешки, които бяха направени. Тук искам да направя една бележка, надявам се поне да я чуете и да я вземете предвид. Документите, които се искат в момента на украинците, за да получат социална помощ или здравна помощ, са на български, изискват български телефони и български номера. Направете поне превод, за да може те да знаят как да ги попълват. Не е сложно. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Гаджев. За изказване – господин Димитров. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Първо, много съжалявам, че тази тема се превърна в обект на политическо противопоставяне, не трябваше да става така и не е добър знак за хората, които са гледали дебата в българския парламент. Второ, когато гласуваме един законопроект на първо четене, уважаеми колеги, ние казваме принципно дали сме за него, или сме против него. Тоест, колеги, Вие, които казахте, че няма да подкрепите този законопроект на първо четене, казвате политически следното нещо: че не искате за нуждаещите се лица да има здравно осигуряване. Това казвате – нищо повече, нищо по-малко. Ако има дори и проблеми с финансирането, те могат да бъдат решени между първо и второ четене. Точка. Така че сега стои на дневен ред принципният въпрос: Вие „за“ ли сте на тези хора да им бъде оказвана необходимата медицинска помощ, или сте „против“? Защото, ако бяхте „за“, колеги, трябваше да дойдете тук на тази трибуна и да кажете следното нещо: „Този законопроект не ни харесва достатъчно. Ние затова сме написали един друг законопроект, внесли сме го, искаме той да бъде гласуван.“ Има ли такова нещо? Няма. Което означава следното нещо – друга алтернатива няма. Има една идея на масата и това е тази идея. И който не я подкрепя днес, казва всъщност следното нещо: че не иска да има здравно осигуряване за тези нуждаещи се лица.Точка! Както и да се опитваме да го извъртаме, така се получава. Най-чистата позиция беше на ВЪЗРАЖДАНЕ. Те си казаха хората: „Ние не искаме такова нещо да се случва.“ Ясна е работата. Ние не сме се и съмнявали. Обаче другите, които се опитват йезуитски да кажат: „А бе ние много искаме това нещо да се случи, ама начина, който сте предложили, не ни харесва. Има някакъв пропуск във финансирането.“ Колеги, след като се гласува Законопроектът по принцип на първо четене, всеки проблем с финансирането между първо и второ четене може да бъде решен и Вие това го знаете. Така че сега Ви питам следното нещо: Вие „за“ ли сте нуждаещите се да получат здравно осигуряване, или сте „против“? Затова става дума – за нищо повече, за нищо по-малко. И ако сте „за“, защо не предложите друг вариант? Защо не предложите друг вариант, ако сте „за“? Така че, колеги, разбира се, ние от „Демократична България“ ще подкрепим Законопроекта, защото, когато си казал, че си за хуманитарна помощ, когато си казал, че искаш да помогнеш на тези хора, ти им помагаш! Толкова! Благодаря Ви. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. Илин Димитров за първа реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Господин Димитров, аз имам чувството, че много хора в тази зала страдат от ефекта на Мандела, който изкривява миналото. Ето, говорихме тук за щабове, за всякакви неща. Да припомня няколко неща и колко обичат колегите от ГЕРБ щабовете. Щаб – прибрахте пейките, уплашихте хората, 5000 лв. глобявахте хората, които се разхождат, пръскахте в градовете със самолети отгоре, Вашите кметове, с дезинфектанти – гениално… [[Шум и реплики.]] Не, припомням някои неща. Второ, Щаб за миграция. С кое стана известен Щабът за миграция като идваха сирийците – че откраднахте парите от оградата. Много са доволни хората от това. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Димитров!
Сега в момента в България няма бежанска криза и няма бежанска криза заради добрата работа на щаба, който е сега. Ние нямаме палатки, ние нямаме лагери, ние имаме едни добре настанени в хотели чужди бежанци. И да, те ще имат здравно обслужване, защото няма човек в тази зала, който да осъди едни деца да умират буквално, защото няма как да им се помогне. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. Втора реплика – Снежана Апостолова, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър, колеги! Искам да призова колегите от ГЕРБ да гласуват за този законопроект, тъй като, доколкото си спомням… [[Шум и реплики от народния представител Христо Гаджев.]] Момент колега, изказахте се няколко пъти. Доколкото си спомням, господин Борисов на среща с украинския посланик каза, че ще подкрепи всички предложения, които са за помощ за Украйна. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Апостолова. [[Шум и реплики.]] Трета реплика иска господин Митев. Колеги, моля Ви наистина репликата да е по същество към направеното изказване. Заповядайте, господин Митев. Моля Ви наистина репликата да е по изказването на господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Димитров, не мога да се съглася с Вас. Вашият въпрос всъщност е еднозначен – дали са „за“, или „против“ да помогнем на едни хора, които имат нужда – явно са „против“. Просто ще ги помоля да свалят лентичките. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Митев. Дуплика желаете ли, господин Димитров? Имате думата. Заповядайте.
Уважаеми дами и господа, уважаеми господин Председател! Не ми се ще и няма да влизам в никаква политическа конфронтация по тази тема. Но пак Ви обръщам внимание, има само едно-единствено предложение за оказване на здравна помощ на нуждаещите се хора от Украйна. И този парламент има две опции – да го подкрепи, или да не го подкрепи. Вие сега се определяте от коя страна сте. Няма трето положение – или го подкрепяте, или не го подкрепяте. И вижте, за хората, които казваха колко са загрижени за хората в Украйна, бежанците, всичко, което им се случва, техния статут, и сега, ако не подкрепят това предложение, колеги, изглежда много лицемерно. За да не беше лицемерно, трябваше да имате Ваше предложение. По-добре е да кажете: не, това решение не е достатъчно добро, ние внесохме наш законопроект, който е по изчистен, по-добър. Но това не се е случило. Има една единствена идея на масата. Така че, колеги, този, който твърдеше, че трябва хуманитарна помощ, този, който твърдеше, че трябва да бъде оказано пълното съдействие от българската държава, сега е редно и логично, и честно, да гласува „за“. Другото, извинявайте, отива в крайно лицемерие. Преценете какво правите! Още повече, че недостатъците, за които говорихте досега, ако ги има въобще, могат да бъдат отстранени между първо и второ четене без проблеми, включително с Ваши предложения. И аз Ви призовавам така: гласувайте „за“ сега и между първо и второ чете направете Вашите предложения. Това би била почтената позиция. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „Демократична България“.]] Другото е да си играем и да се лъжем, и да се обяснява как ама много сме загрижени за тези бежанци от Украйна, обаче, когато трябва да им се даде здравна помощ, не можем да гласуваме, защото в буква „г“ на т. 13 на Закона финансирането не е както трябва точно и на нас не ни харесва. Колеги, това просто не е почтено, така че се надявам да си промените позицията. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „Демократична България“.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. Има ли други изказвания, колеги? Не виждам. Прекратявам дискусията. [[Председателите се сменят.]]
Ще дам почивка, няма проблем, веднага. Преминаваме към първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване № 47 254-01-30, внесен от Антон Тонев и група народни представители. Георги Ганев?
За.
Мирослава Петрова?
За.
Гласували 190 народни представители в залата плюс 2 онлайн – 192: за 156 в залата плюс 2 онлайн – 158, против 6, въздържали се 28. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Законопроектът е приет на първо гласуване. Добре, заповядайте за декларация.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! От името на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ се обръщам към всички Вас и всички граждани по повод фалшивите новини и неверните твърдения, които се разпространяват в обществото, включително от народни представители и партийни лидери. Със загриженост се наблюдава активна дезинформация и засилено тиражиране на фалшиви новини в обществото. Притесненията ни са засилени от видимата синхронизация между действията на така наречените армии от тролове с партийни лидери и дейци. Всеки ден чуваме по една лъжа за правителството и за управляващото мнозинство – 100 дни – 100 лъжи. Работата на опозицията не би трябвало да включва фалшиви новини. [[Шум, реплики и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Не трябва да включва пропаганда и подвеждане на българските граждани. Активното разпространение на невярна информация започва много преди войната. В резултат на разпространението на фактологически неточни твърдения стигнахме до ситуация, в която обществото днес дори не може да бъде единно по това дали да окажем помощ на жени и деца, бягащи от война, жени и деца от народ, който е участвал в освободителната за нас война и е дал жертви. Вие в момента подпомагате разделението в обществото дори в обединението за подпомагане на жени и деца. Ние депутатите от „Продължаваме Промяната“ настояваме хибридните атаки да бъдат прекратени не защото вредят на всички нас, а на българското общество, на хората, които са ни избрали да сме тук. От откровено неверни твърдения по повод сделки на Държавната газова борса, с които уж държавата продава газ и после се оказва, че купува, през внушения за дълга, който уж се увеличавал, а пък той се оказа, че намалявал, през манипулации, че сме изпуснали епидемията, докато очевидно не допуснахме препълване на болниците, а предстои даже отпадане на всички мерки, до нескопосан опит за PR на фона на тежката ситуация с моряците в Украйна, за които правителството оказа всички грижи, обективно няма как да ги изтегли от Мариупол, защото пристанищата там са минирани и е по-безопасно за екипажа да останат там, където са, какъвто е случаят с над 30 кораба на Турция, Франция, Гърция и други държави. Включително имаше слизане на част от екипаж, който се увери, че е по-безопасно да са на корабите. Смятаме това за безотговорно и недопустимо и призоваваме за отказ от похватите на хибридна война в името на националния интерес на страната и благото на всички български граждани. Обръщаме се и към българските граждани: проверявайте информацията, която Ви се поднася, сравнявайте я с фактите и официалните данни, внимавайте с информационните източници, които използвате, за да следите новинарския поток. Фалшивите новини влияят директно на Вас, Вашите близки, роднини, приятели и семейство. Нека заедно се борим с всичко това. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Ангов. Давам почивка половин час до 12,00 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми народни представители, моля заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преминаваме към точка втора от дневния ред за деня: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗДРАВЕТО. Вносители са Антон Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. Постъпил е Доклад от водещата Комисия по здравеопазване. Заповядайте, господин Стоев, да ни запознаете с Доклада.
„ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по здравеопазване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-254-01-31, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 29 март 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-254-01-31, внесен от Антон Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. На заседанието присъстваха началникът на кабинета на министъра на здравеопазването и председател на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса доцент Васил Пандов, управителят на Националната здравноосигурителна каса професор доктор Петко Салчев, представители на съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и на неправителствени и граждански организации. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по здравеопазването, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи, че той отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за прилагането му и на ПОДНС. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от доцент доктор Антон Тонев, който информира народните представители, че с предлаганите нормативни промени се създава правна възможност след отмяната на обявена извънредна епидемична обстановка, когато това е необходимо, с цел да се предотврати последващо епидемично разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето и с цел контрол на епидемичния риск министърът на здравеопазването по предложение на главния държавен здравен инспектор да може със заповед да въвежда временни противоепидемични мерки за територията на цялата страна или за отделна област за определен период от време. Такава възможност се предлага да се предостави и на директорите на регионалните здравни инспекции за територията на съответната област, на отделна община или населено място. Мерките, които ще могат да се въвеждат след отмяната на извънредна епидемична обстановка, са от общ характер, като провеждане на дезинфекция, дезинсекция и дератизация, редовно проветряване, осигуряване спазването на физическа дистанция, задължение за носене на защитни маски от лицата на определени обществени места и други. Предвижда се противоепидемичните мерки да могат да включват и организирането на имунизационни кампании, откриването на временни имунизационни пунктове и сформирането на екипи за имунизиране. По този начин ще се допринесе за улеснен достъп на гражданите до ваксинация и увеличаване на броя на ваксинираните и защитените чрез ваксинация лица. Създаването на постваксинален имунитет е основна мярка в борбата с ваксинопредотвратимите заболявания. С тези мерки се цели да се намали възможността за предаване на съответния причинител от заразено лице на друго лице. По този начин ще се намали броят на новорегистрираните случаи и епидемичното разпространение на даденото заболяване и няма да се допусне възникването на последваща извънредна епидемична обстановка. Предложената разпоредба на § 2 ще даде възможност също така да се осъществява здравен контрол, като при необходимост могат да се въвеждат здравни изисквания спрямо пристигащите в страната лица – документи за ваксинация, изследване или преболедуване, с оглед развитието на епидемичната ситуация в страната и в чужбина, с цел недопускане на внос и допълнително разпространение на причинителя на заболяването, довело до епидемично разпространение. Доцент Тонев уточни, че изрично е предвидено тези мерки да не може да включват забрана за влизане на територията на страната и ограничаване придвижването на територията на страната, както и спиране работа на обекти с обществено предназначение и/или други обекти или услуги, предоставяни на гражданите. С § 5 се правят промени в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., с които се предлага да се удължи с три месеца след отмяната на извънредна епидемична обстановка съществуващата възможност през 2022 г. Министерството на здравеопазването да субсидира лечебни заведения за болнична помощ за поддържане готовността им за оказване на медицинска помощ през периода на обявено извънредно положение или извънредна епидемична обстановка. Предлага се и създаването на правна възможност след отмяната на обявено извънредно положение, съответно на обявена извънредна епидемична обстановка и при въведени временни мерки със заповед на директора на съответната регионална здравна инспекция по чл. 94а, ал. 2 от Закона за лечебните заведения, издадена при условията и по реда на чл. 94а, ал. 1а от Закона за лечебните заведения, директорът на районната здравноосигурителна каса да може да сключи договор по чл. 59, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване с изпълнители на медицинска помощ, които не отговарят на изискванията на глава втора, раздел VIII от Закона за здравното осигуряване. Тази правна възможност съществува в действащото законодателство и в момента, но е обвързана само с наличието на обявено извънредно положение или извънредна епидемична обстановка. С § 6 се предлага в Закона за държавната собственост да се удължи с три месеца след отмяната на извънредна епидемична обстановка възможността с акт на министъра на здравеопазването или на оправомощено от него лице да се предоставят безвъзмездно на лечебни заведения медицинска и лабораторна апаратура, медицински изделия и лични предпазни средства, лекарствени продукти, дезинфектанти, хигиенни и други материали и консумативи. В Закона за лечебните заведения се предлага да се предвиди възможността министърът на здравеопазването да може със заповед да разпореди на регионалните здравни инспекции въвеждането на временни мерки и дейности за организация и преструктуриране на лечебните заведения на територията на съответната област за определен период от време, когато е налице повишен брой заболели от заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, които изискват болнично лечение и изолация. В момента тази възможност е обвързана само с обявено извънредно положение или извънредна епидемична обстановка. С промените в Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците се предвижда да се удължи с три месеца след отмяната на извънредната епидемична обстановка възможността Министерството на здравеопазването да може да изплаща допълнителни възнаграждения за постигнати резултати на служители в системата на Министерството на здравеопазването и подведомствените му разпоредители с бюджет, работещи при неблагоприятни условия на труд по време на обявеното извънредно положение, съответно на извънредната епидемична обстановка, включително за дейности, свързани с поставяне на ваксини срещу COVID-19. Предлага се Законът да влезе в сила от 1 април 2022 г., тъй като по този начин ще се гарантира продължаване дейността на лечебните заведения при досегашните условия и ред по отношение диагностиката и лечението на нуждаещите се лица, болни от COVID-19, както и защитата на здравето на гражданите. В заключение доцент Тонев поясни, че предложеният законопроект няма да доведе до въздействие върху държавния бюджет, тъй като необходимите средства за овладяване на пандемията и последствията от COVID-19 са осигурени по централния бюджет в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за срок от шест месеца, съответно в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. В Комисията по здравеопазването на основание чл. 31, ал. 2 и чл. 73, ал. 7 от ПОДНС са постъпили становища от Българския лекарски съюз, Българската асоциация на помощник-фармацевтите, Българската асоциация на зъботехниците, Конфедерацията на независимите синдикати в България, граждански организации и от граждани. В изпълнение на чл. 73, ал. 2 и ал. 6 от ПОДНС в Комисията по здравеопазването са постъпили становища от Министерството на здравеопазването, Министерството на финансите, Националната здравноосигурителна каса и Националното сдружение на общините в Република България. На основание на чл. 73, ал. 10 от ПОДНС на заседанието се проведе публично обсъждане с участието на представители на съсловните, синдикалните, пациентските, неправителствените и гражданските организации, които са предоставили писмени становища по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето. Българският лекарски съюз, Българската асоциация на помощник-фармацевтите, Българската асоциация на зъботехниците и Конфедерацията на независимите синдикати в България подкрепят предлаганите нормативни промени. В част от становищата се съдържат конкретни предложения, които са извън обхвата на разглеждания законопроект. В представените становища на граждани и граждански организации не се подкрепя предложението министърът на здравеопазването еднолично със заповед да въвежда противоепидемични мерки след отмяната на обявена извънредна епидемична обстановка, както и не се подкрепя планираното удължаване на задължението за носене на защитни маски на закрити обществени места. Предлага се промяна в Закона за предучилищното и училищното образование, с която да се предвиди три месеца след отмяната на извънредна епидемична обстановка да има възможност за обучение от разстояние на учениците, чиито родители не са съгласни да бъдат тествани за COVID-19. Доцент Васил Пандов информира народните представители, че Министерството на здравеопазването подкрепя разглеждания законопроект, тъй като по този начин ще се възпрепятства непосредственото застрашаване на живота и здравето на гражданите и няма да се допусне възникването на последваща извънредна епидемична обстановка. С предложените промени в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. ще се създаде възможност за запазване за определен срок на част от капацитета на лечебните заведения за оказване на медицинска помощ на пациенти с потвърдена коронавирусна инфекция. По този начин ще се осигури своевременен достъп до болнично лечение на пациенти, нуждаещи се от хоспитализация в периода след извънредна епидемична обстановка, в който болниците преминават към обичайната си организация на работа. Предложените промени в Закона за лечебните заведения и кореспондиращите с тях промени в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. ще дадат възможност за бързо реагиране и преструктуриране на лечебните заведения в съответствие на потребностите от болнични легла, като по този начин ще се гарантира възможността за болнично лечение на всички нуждаещи се граждани. В становището на Министерството на финансите се посочва, че промените, които се предлагат, са преди всичко въпрос на законодателна целесъобразност, като при тяхното обсъждане водещо следва да бъде становището на министъра на здравеопазването като орган, който определя и регулира политиката в областта на здравеопазването. Отбелязва се, че с предложените промени с § 5 и § 8 от Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта по отношение на § 14 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. и допълнението на чл. 15а, ал. 2 от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците на практика се разширява кръгът от дейности, разходите за които следва да се осигуряват от държавния, съответно от бюджета на Националната здравноосигурителна каса. В тази връзка, от гледна точка на невъзможността да се прогнозира до какви разходи би довело приемането на подобни норми и в контекста на правилата по чл. 19 и чл. 119 от Закона за публичните финанси следва да се има предвид, че на този етап от изпълнението на бюджета възможности за финансово осигуряване следва да се търсят по линия на инструментите на Европейския съюз за сметка на приоритизиране на разходите, в т.ч. в частта за функция „Здравеопазване“, включително по бюджета на Националната здравноосигурителна каса, и/или по реда на чл. 110 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за сметка на икономии на разходи и/или трансфери по бюджетите на първостепенните разпоредители с бюджет по държавния бюджет, както и на разходите по централния бюджет за изпълнение на политики по чл. 1, ал. 5 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г., включително и за сметка на мерките, свързани с COVID-19. Становището на Националната здравноосигурителна каса беше представено от професор Салчев, който поясни, че действащите към момента противоепидемични мерки са обвързани само с обявено извънредно положение или извънредна епидемична обстановка. Той обърна внимание, че предложеният текст на разпоредбата на § 5 може да доведе до нови договорни партньори на НЗОК, които не са били предвидени в рамките на бюджетна процедура за 2022 г. Дейността по управление и разходване на средствата от задължителните здравноосигурителни вноски за закупуване, съответно заплащането на здравни дейности, осъществявано от НЗОК, е бюджетно обезпечена, поради което е необходимо планиране и контрол за ефикасно и ефективно използване на средствата, които не са неограничени. Лимитираният финансов ресурс за здравеопазване налага оптимизиране на разпределението, разходването и контрола на наличните средства за провеждането на здравната политика, както и внимателното планиране на всички разходи. Националното сдружение на общините в Република България предлага да се обмисли механизъм за изплащане на допълнителни средства на персонала в лечебните заведения, сключили договор по реда на чл. 59, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване за лечение на пациенти със заразна болест, като по този начин ще гарантира стимулирането и задържането на медицинските специалисти на първа линия. Отбелязва се, че в мотивите към Законопроекта са посочени голям брой мерки, които биха могли да бъдат въвеждани, но извън тях остава тестването на учениците, за които досега бяха предвидени средства от държавния бюджет. В случай че отново се наложи подобна мярка на национално, областно или общинско ниво, следва да бъдат предвидени отново целеви средства за тях. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването поставиха конкретни въпроси във връзка с обхвата на противоепидемичните мерки, които се предлага да се въвеждат със заповед на министъра на здравеопазването, извън условията на извънредна епидемична обстановка, както и относно гарантиране спазването на правата на българските граждани, определени в Конституцията на Република България. Беше отбелязано, че не става ясно каква ще бъде държавната политика по отношение на ограничаване разпространението на COVID-19 във времето между отмяната на извънредната епидемична обстановка и приемането на предлаганите изменения и допълнения на Закона за здравето. Народните представители се обединиха около становището, че текстовете на някои от предлаганите разпоредби следва да бъдат прецизирани между първо и второ гласуване на Законопроекта. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 9, „против“ – 1, „въздържал се“ – 7, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-254-01-31, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Стоев. Откривам дискусия по Законопроекта. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Този законопроект по-скоро трябва да бъде под заглавие: „Две години тормоз не стигат“. Отново искам да поздравя вносителите за бързината, с която се разглежда този законопроект. Нашият законопроект на ВЪЗРАЖДАНЕ за промени в Закона за здравето беше внесен месец декември, а едва миналата седмица влезе на първо четене в пленарната зала. Толкова се бързаше, че дори Докладът на Здравната комисия съдържа неверни неща. Преди малко оттук чухме, че са получени в Здравната комисия становища на граждани и граждански сдружения, само че граждани ме уведомиха, че десетки от тях са подали становища, които са заведени под един и същи № ПГ-47-221-00-10 от 28 март 2022 г. Такива становища не са изпратени на членовете на Комисията. Не знам по какъв начин са били разгледани от нас, след като не бяхме уведомени за постъпването им. Това, което искам да подчертая, е, че законодателството трябва много внимателно да се прецизира. Не може законопроекти да се разглеждат за един ден. Дори управляващите в Здравната комисия казаха, че се надяват Законът да мине днес и на второ четене и да влезе в сила от утре, което е някакъв правен абсурд. Това няма как да стане. По отношение на разпоредбите, които ни се предлагат да приемем. След всичките граждански протести, след като се видя общественото мнение за въвежданите само със заповед на министъра противоепидемични мерки, и това, което ни се предлага в момента, е еднолична власт на министъра, без всякакви ограничения. Аз съжалявам, не виждам някой вече да си носи Конституцията в тази зала, която ни беше раздадена на първия ден. Това изобщо не ме учудва предвид на това, че премиерът каза, че Конституцията е за мъртвите и явно това се прилага при целия законодателен процес. В чл. 57, ал. 3 от Конституцията е посочено при извънредно положение какво е допустимото ограничаване на гражданските права, пак подчертавам, само при извънредно положение. Преди две години се приеха промени в чл. 63, които на практика ограничиха основни граждански права. Тогава Конституционният съд не ги обяви за противоконституционни, но тогава все още не се знаеше как ще бъдат прилагани тези разпоредби. Практиката показа, че са издадени над 100 – 150 може би заповеди на министъра на здравеопазването, които постоянно са променяни и изменяни до степен на пълен абсурд. Гражданите не знаят по какъв начин на следващия ден ще трябва да ходят на работа и дали въобще ще могат да излязат от вкъщи. Това всичкото не подлежеше на съдебен контрол, защото съдът в момента, в който се образуваше делото, тази заповед вече биваше изменяна или отменяна и поради липса на правен интерес съдът прекратяваше делото, поради което на практика се оказва, че тези заповеди са безконтролни. Това, което се предлага в момента, е още по-тежко дори без извънредна противоепидемична обстановка, която да е обявена с решение на Министерския съвет. Министърът на здравеопазването по свое усмотрение по доклад на главния държавен здравен инспектор може да въвежда каквито си мерки иска. Аз не виждам никакво ограничение в мерките, които се предлагат, освен в правото на придвижване, както и затваряне на обществени обекти, но какво се случва с другите неща? Например утре министърът може да издаде заповед, че без зелен сертификат никой никъде не може да влиза – напълно възможно. Тогава какво правим? При положение, например, че през три четири дни се изменя или допълва тази заповед, той съдът няма как да я отмени. Какво правим тогава? На практика едни права, които са заложени в Конституцията и които могат да бъдат ограничавани само при извънредно положение, прието с решение на Народното събрание, ние ги предоставяме – отмяната им или ограничаването им, изцяло в правомощията на един-единствен човек. Какво става, ако тези заповеди например са незаконосъобразни? Те имат предварително изпълнение. Тоест всички милиони българи ще трябва да се съобразяват с тях без никакъв контрол и без никакво ограничение. В Закона за здравето промените, които бяхме предложили от ВЪЗРАЖДАНЕ, имаше ограничение в тези заповеди. Да не могат да бъдат дискриминационни, да не могат да ограничават правото на труд или образование – това Вие не го приехте, и в момента предлагате един абсурд. Една абсолютна власт на един-единствен човек, като делегирате нормотворчество на изпълнителната власт. Това, което би трябвало да се приема с решение на Народното събрание и което трябва да бъде предмет на най-строг контрол, Вие го превръщате в правен абсурд, като се ограничават граждански права само със заповед на министъра на здравеопазването, която е общ административен акт. Това е несериозно не само по отношение на Конституцията, но и по отношение на всички българи, които ще бъдат засегнати от това положение. Разбира се, трябва да има правомощия на министъра, когато има подобна обстановка, той да въвежда някакви мерки. Ако днес ние гласуваме предложения текст и оставим безконтролно, без ограничения тази власт на министъра, то утре самата Конституция отново ще бъде нарушена. Ние няма да можем това да го контролираме, защото дори Народното събрание не може постоянно да контролира министъра как да си издава заповеди. Докато отменим едната, той ще издаде друга и какво правим тогава? Това ли е законодателството, което ни предлагат управляващите? Нарушаване на Конституцията, неглижиране на гражданските права, пълно пренебрегване на общественото мнение, защото, ако този законопроект беше предмет на широко обществено обсъждане и имаше достатъчно време хората да изразят позиции, Вие щяхте да чуете техния глас, който, за съжаление, вече две години не чувате. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Гунчева. Реплика от Антон Тонев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Доста пространно изказване, госпожо Гунчева. Ще си позволя да коментирам и да кажем, че в някои от Вашите тези има смисъл, които ние може би ще подкрепим. Относно общественото обсъждане. След установения срок за получаване на становища получихме около 100 писма от граждани, в които имаше един и същ текст, но бяха пратени от различни граждани. Без да си позволявам да обвинявам никого, просто исках да изчакаме изказванията от трибуната и да видим кой ще спомене за тези граждани, които не сме успели да им чуем становищата, а сега вече знаем кой е създал организацията по изпращане на едно и също становище от 100 граждани. Това го казвам и във връзка с декларацията от „Продължаваме Промяната“, която днес прочетохме относно фалшивите новини. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, доцент Тонев. Втора реплика към Елена Гунчева има ли? Няма. Дуплика? Заповядайте, госпожо Гунчева.
Доцент Тонев, разбирам Вашето притеснение, но гражданите сами избират как да си подготвят жалбите. Не съм запозната с текста на всички, тъй като така или иначе тези становища не ни бяха представени в Комисията. [[Реплика от народния представител Антон Тонев: „Копи-пейст!“]] Дори да е „копи-пейст“, това са отделни граждани, които с подписа си са застанали зад това мнение. Движение „Българско семейство“ е застанало зад това мнение и напълно бих Ви разбрала, че нали тези становища са постъпили след срока за становища, но в Комисията беше госпожа Мадлен Кирчева. Тя трябваше да се изкаже преди обсъждането, когато се изказаха неправителствените организации. След това казахте, че ще се изкаже преди гласуването и най-накрая думата ѝ беше дадена след края на гласуването, когато всичко беше приключило. Благодаря.
Благодаря, госпожо Гунчева. Заповядайте, господин Лачовски.
Уважаеми колеги, господин Председател! Госпожо Министър, нека малко да поговорим и за Законопроекта. Става въпрос за това, което, четейки Законопроекта, при мен поражда доста сериозни неясноти. А именно за средствата по чл. 5 от Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Уважаеми колеги, знаете, това са средствата, които получават всички работещи в здравеопазването поради неблагоприятни условия, или 600 лв. за всеки един лекар, 360 лв. за всеки един специалист по здравни грижи, 120 лв. за всеки един санитар. Цитирам записаното в изменението на Закона: „Член 15, ал. 2 от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение след думата „обстановка“ се добавя „и до три месеца след нейната отмяна“.“ Това означава, че ние реално, четейки тази промяна, разсъждаваме върху това, че те ще продължават да получават тези средства, нали така? Съгласно обаче чл. 5 от Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса там е точно и ясно обвързан начинът, по който се получават тези средства, а именно: „за срок на обявената извънредна епидемична обстановка“. Това означава, че отменяйки обявената извънредна епидемична обстановка, ние не можем да даваме тези средства на българските медици. Тук има много сериозно противоречие между двата закона – Закона за мерките и действията по време на извънредното положение и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Точно затова, колеги, ще се въздържа на гласуването на Законопроекта. Между първо и второ четене, се надявам, че това нещо ще бъде поправено. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лачовски. Реплики към Валери Лачовски има ли? Не виждам. Госпожо Каназирева, имате думата за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Доцент Тонев, имам към Вас конкретен въпрос относно правната страна на Законопроекта. От утре вече няма извънредно положение и всички заповеди на РЗИ падат, както знаем. До приемането на Законопроекта ще мине поне месец например или 20 дни. Тоест този буферен период, този вакуум, който ще се създаде, през това време как ще действат на областно, на регионално ниво? И Ви давам прост пример с преобразуването на леглата – как ще уредите тези легла да бъдат преобразувани в ковид легла за периода до приемането на Законопроекта? Моля да получа отговор, за да направя дуплика. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Каназирева. Реплика? Заповядайте, господин Тонев.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър! Госпожо Каназирева, правилно отбелязвате, че се създава такъв правен вакуум, в който няма да има разписана норма, която да даде тази възможност. Истината е, че ние се надяваме приемането на този закон да не отнеме толкова дълго време. Преместването и промяната на структурите в лечебното заведение вече е създадено по досега и до утре действащия Закон за извънредната ситуация. Практически до края на следващия месец няма да се налага да се създава някаква промяна – до края на месец април, което да застрашава сега създадените структури за лечение. Защото, както знаем всички, борбата срещу ковид, макар и в по-малък мащаб, все още продължава. Истината е, че в динамичните условия винаги можем да предложим нещо, което да е малко по-гъвкаво, малко по-динамично, но това е нашето предложение и смятаме, че по този начин максимално бързо ние ще предоставим законова възможност битката срещу ковид в лечебните заведения да продължи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тонев. Втора реплика дали има към Дани Каназирева? Няма. Заповядайте за дуплика.
Доцент Тонев, Вие се надявате бързо да приемете Законопроекта. Но аз Ви говоря като човек, който е правил организацията на територията на цяла Пловдив област и ще Ви кажа конкретно. Бях ангажирала 20 болници, 10 от които частни болници. Тези болници, ако ние нямаме нормативна уредба, по никакъв начин, Вие знаете, те не могат да бъдат ангажирани. Към момента в пловдивските болници имаме 200 пациенти, плюс – минус, това е променящо се число. От утре леглата, с които можем да разполагаме, ще са не повече от 80 и това е за целия регион – едно инфекциозно отделение в „Свети Георги“ – Университетската болница, и легла в Карловската болница. Но нашите общини са 18. Давам Ви пример, колеги, за нашия регион, но то е абсолютно същото за всеки един регион. Тоест ние от утре вече имаме 100 пациенти само при нас, за които реално няма да има правно основание, на което да бъдат разкрити тези легла в останалите болници. Ако има увеличение или повишаване, не искам да предричам и се надявам, че няма да има такова, но реално наистина се създава един много сериозен вакуум, който ще продължи месец, през който ние няма да имаме съответния брой легла за ковид лечение, а ще имаме такива пациенти. Защото нито министърът на здравеопазването, нито пък РЗИ имат правен механизъм, правно основание, на което да издадат заповед за този един месец да бъдат преобразувани тези терапевтични легла в такива за ковид лечение. Да не говоря, че при леглата за интензивно лечение проблемът е още по-голям, защото например при нас ползвахме интензивни лечения в частните болници, защото знаем, че много от общинските болници, дори държавни, дори Военна болница при нас няма легла за интензивно лечение. Ако ние нямаме терапевтични легла за ковид в останалите болници или по-специално в тези, в които има интензивно лечение, няма как да се транспортира толкова бързо пациентът. Тоест ще настане наистина едно объркване. Помислете, защото това е сериозен проблем, който ще възникне във всеки един регион на страната с леглата. Вие казвате две седмици, един месец, но все пак има предложения, има второ четене, има обнародване на Законопроекта. Кажете как през това време ще работят болниците? Още от утре в Пловдив за 100 пациенти реално няма да има легла. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Каназирева. Сега за изказване давам думата на Джевдет Чакъров. След това – Красимир Събев. Записвам и Цвета Галунова и Красимир Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! ДПС ще гласува „въздържал се“, защото, първо, Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за здравето е финансово необезпечен, и второ, защото неговото приемане и прилагане може да доведе до проблеми, и то сериозни, в системата на лечебните заведения. Това не са притеснения само на ДПС. Има експертни становища за риск от проблеми в системата на лечебните заведения. Според управителя на НЗОК предложението ръководителите на регионалната здравноосигурителна каса да сключват договори с изпълнители на медицинска помощ, които не отговарят на изискванията на Закона за здравното осигуряване, крие много рискове. Тези нови договорни партньори на НЗОК няма да са предвидени при изготвянето и разпределянето на бюджета на Касата и на практика ще възникне въпросът откъде ще се намерят средства за тях. Освен това има риск и от използването на този текст като врата за сключване на договори с нови изпълнители на медицинска помощ и без необходимост, като се разчита на преценката само на директора на съответната РЗОК. Дано да не е така, но това не е изключено. Като друг проблем управителят на НЗОК посочва възможността отново да се стигне до въвеждане на временни мерки за лечебните заведения за болнична помощ да трябва да резервират легла за интензивно лечение, както и легла за пациенти в неусложнено състояние в различни болнични отделения. Тези мерки, както вече видяхме от практиката, водят до нарушаване на работата на болниците като цяло. Понеже основно се касае за легла за интензивно лечение, засегнати са почти изцяло структуроопределящи държавни и общински болници както на регионално, така и на национално ниво. Досега заради извънредната епидемична обстановка болниците получаваха 80% от месечните си бюджети независимо от изработеното от тях, тъй като заради ковид мерките нормалната им дейност беше препятствана. След отмяната на извънредната епидемична обстановка вече няма правна възможност на болниците да бъде заплащано по този ред. Така при евентуално въвеждане на противоепидемични мерки със заповед от министъра на здравеопазването или от директора на РЗИ пак ще се стигне отново до резервиране на легла и възпрепятстване на дейността на болниците. Те няма да могат да изпълняват клиничните си пътеки и няма да получават средства от НЗОК. Това ще доведе до влошаване на финансовото им състояние, даже с рискове за техни фалити. На второ място, проектът е финансово необезпечен. Проблемът не се решава с предвиденото в Законопроекта тримесечно удължаване на възможността Министерството на здравеопазването да субсидира лечебни заведения за болнична помощ за поддържане готовността им за оказване на медицинска помощ след отмяната на извънредната епидемична обстановка заради ковид, защото може да се очаква влошаване на епидемичната обстановка в страната и възникване на необходимост от въвеждане на извънредни мерки със заповеди на директорите на РЗИ през следващия есенно-зимен сезон, а не сега през пролетта и лятото. А тогава вече ще е изтекъл този тримесечен период след отпадането на извънредната епидемична обстановка. За съжаление, становището на Министерството на финансите също не дава по-голяма яснота по отношение на финансовото обезпечаване на този законопроект. Безспорно Законопроектът води до допълнителни ангажименти за държавния бюджет и бюджета на НЗОК, но към днешна дата не може да се прогнозира размерът на тези разходи. Възможността за финансово осигуряване ще се търси по линия на инструментите на Европейския съюз и за сметка на приоритизиране на разходите в бюджета на НЗОК, а също и на разходите в държавния бюджет, в това число и на икономии и трансфери от други първостепенни разпоредители с бюджетни средства. На практика Министерството на финансите не се ангажира, че на този етап може да осигури необходимите средства за финансовото обезпечаване на този законопроект. Това не е отговорно поведение в сложното финансово състояние, в което се намират в момента държавният бюджет и бюджетът на НЗОК. Както заради повсеместната криза и бежанската криза, породена от войната в Украйна, възникват непредвидени разходи, включително и в здравеопазването. Няма практика парламентът да приема финансово необосновани законопроекти, колеги. Това е нормалната практика. Затова ние депутатите от ДПС ще гласуваме „въздържал се“ и се надяваме посочените проблеми да бъдат отстранени между първо и второ четене на Законопроекта. Това, което казваме, е много сериозно, защото нормалната практика досега винаги е била да има финансова обосновка, на базата на която да се разглежда и да се разгъва реализацията на съответния законопроект. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Чакъров. Има ли реплики към Джевдет Чакъров? Няма реплики. Красимир Събев – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, професор Сербезова, колеги! В този законопроект възникват много питания. Колегите ми, които работят на първа линия, ме питат: от първи, от утре дали ще има финансови средства за преодоляване на последствията от тази извънредна епидемична обстановка? Някой беше казал: героите в бяло! Да, две години много хора загубиха съня, много хора не знаеха почивка, работиха и получаваха някакви средства. Нали се сещате, този вирус няма да изчезне отведнъж. Този вирус има вероятност да продължи. Питането от мои колеги, работещи на първа линия, е: ще има ли средства, каква ще бъде методиката? Да, в мотивите на вносителя четем: Министерството на здравеопазването ще финансира тези заплащания относно последиците. Чисто практически питам министъра на здравеопазването: ще има ли от първи средства за работещите на първа линия? Може би и от вносителя това искат да чуят колегите, които наистина дадоха две години от своя сън, своя труд за преодоляване на тази тежка епидемична обстановка.
Благодаря Ви, господин Събев. Реплики към Красимир Събев? Доцент Тонев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Сербезова! Уважаеми господин Събев, под формата на реплика ще си позволя да отговоря на въпроса. От една страна, нашият законопроект подсигурява това нещо за още три месеца, а от друга страна, в момента тече преговорният процес между Българския лекарски съюз и Здравноосигурителната каса, като за средствата от първа линия се предлага номинално увеличение на цените на клиничните пътеки, така че да бъдат извадени от рубриката „Помощ за работещите в здравната система по време и в условия на криза“ и да станат техен номинален нов доход. Така че средства ще има. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Втора реплика – Асен Балтов.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Това, което аз дори чух и вчера на пресконференцията, но бях сигурен, че е истина, Иван Маджаров – председателят на Българския лекарски съюз го каза, но всъщност това е абсолютен нонсенс. Ние в момента лишаваме хората, които работят на първа линия, с тези 1000 лв. Доколкото разбирам, става дума за тези 1000 лв. и ще направим така, че те да почнат оттук нататък да взимат повече пари за клинични пътеки. А какво стана досега? Какво стана от месец януари, когато повечето от гръбнака на здравеопазването – държавни болници, лекуваха тези пациенти за разлика от други болници и накрая тези болници, които са работили повече и са направили по-голям обем през тези първи три месеца от годината, сега със стара дата от 1 януари ще им увеличим и цената на клиничните пътеки, тоест ние ще им дадем още повече пари и по този начин още повече ще задлъжнеят държавните болници. Аз не смятам, че това е добре. Не мислете, че по този начин това ще се приеме от хората, които работеха на първа линия. Какво става с второстепенните разпоредители? Те ще получават ли тези 1000 лв. за първа линия? Може би този отговор трябва да получим от министър Сербезова. Нека тя да стане и да каже дали наистина е така, защото да приравняваш, че оттук нататък ще повишим доходите през клиничните пътеки, това по никакъв начин не значи, че тези, които се грижат за тези болни, които няма да свършат. Ковид не минава, ковид от утре не приключва. Да, че някои ще спрат да носят маски и че ни ги интересува какво се случва в държавата – това няма никакво значение. Хората продължават да ги лекуват и ще продължават да ги лекуват, докато трябва. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Балтов. И трета реплика има ли към Красимир Събев? Няма. Заповядайте за дуплика.
Доцент Тонев, на мен не ми стана ясно тези средства, които Вие предвиждате в увеличение на клиничните пътеки, как ще стигнат до работещите на първа линия? Професор Балтов беше и той в неведение как така от клиничните пътеки ще отидат в хората на първа линия? Аз като реаниматор мога да Ви кажа колко е трудно да си на първа линия. Загиват хора, трябва да излезеш на вратата да кажеш на близките, че са загинали тези хора, пак да се облечеш с тези предпазни мерки и аз не мога да обясня на моите колеги: „Не, колеги, Вие няма да ги получите, те ще минат през клиничните пътеки – увеличаване на клиничните пътеки, и евентуално ще стигнат до Вас.“ Също имам питане към професор Сербезова: при рекордно много нисък фискален резерв, който отчитаме на днешна дата, откъде Министерството на здравеопазването ще намери средства за първа линия? Защото това е реалният въпрос, който задават колегите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Събев. И следващото изказване е на Цвета Галунова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, свидетели сме на поредния опит за прокарване на един противоконституционен закон, чиято цел е узаконяване на медицинска диктатура. Предложените промени създават предпоставки да бъдат нарушени основни конституционни права на гражданите на Република България. Ваксинационните кампании с ваксини, които според някои специалисти не са ваксини, ни караха да подписваме собственоръчно участието си в медицински експеримент, който се оправдаваше с извънредната епидемична обстановка. С предложените изменения в Закона за здравето се цели продължението на този експеримент да може да се решава от еднолични административни лица. И ако досега всичко това се оправдаваше с извънредната епидемична обстановка, то сега този законопроект цели да олекоти всички административни пречки за бързото насилствено налагане на ограничителните мерки спрямо волята на един човек в държавата. Това не е форма на демокрация, а на диктатура с едноличната власт на министъра на здравеопазването. Призоваваме Ви да не се гласува този закон, за да се спрат неефективните мерки против обявената пандемия, като се премахнат всички ограничения, въведени с противоепидемичните мерки, и да не се допусне тяхното узаконяване в медицинска диктатура. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Галунова. Има ли реплики към Цвета Галунова? Няма.
Реплика.
А, извинете. За реплика ли бяхте, господин Кирилов? Добре. Аз Ви бях записал за изказване. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Станах свидетел на един много хубав, един много добър индикатор за доверието в здравната система. На практика всичко това, което досега го обсъждахме, е един общ индикатор за доверието в системата. Какво имам предвид? Говорим за диктатура в медицината, аз имам един съвсем резонен въпрос: имал ли е министърът на здравеопазването това право преди две години? Да, имал го е и го е въвеждал, и то не един път, а многократно, но не е имало поставяне на тези въпроси. Защо? Защото имаше действия и такива някои мероприятия, които подрониха доверието на хората в системата. Това, което ме учудва, след като ние тук демонстрираме и обсъждаме индикатори за липса на доверие – какво значи за хората извън залата, в столицата или в провинцията, или в Родопите, които са потърпевши? След това искам да допълня някои неща. Благодаря.
Благодаря Ви, доктор Кирилов. Втора реплика има ли към Цвета Галунова? Няма. Заповядайте за дуплика, ако желаете. Не желаете. Добре, давам думата на Красимир Вълчев за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Отпадането на извънредната епидемична обстановка означава, че ние преминаваме от стратегия от подходи на колективни принудителни мерки към стратегия на лична отговорност. Защо искате да продължавате да налагате принудителни мерки – колективни, без извънредна епидемична обстановка? То в това е смисълът на тази извънредна епидемична обстановка, затова е въведена нормативно като термин и като уредба. Може би нямате смелостта или искате да спестите средства от държавния бюджет, и то точно за лекарите. Трябва, мисля, да отговорите на този въпрос. Аз лично имам притеснение на базата на опита от последните две години, най-вече от това, което се случи по време на служебното правителство с министър Кацаров, че тези Ви правомощия ще бъдат използвани несъразмерно за прехвърляне на тежест най-вече към децата, образователните институции, учителите. Спомняте си през есента единствено, само, изцяло бяха затворени училищата, единствено там не можеше да се влезе. Не съм убеден, че и в момента има разбиране, в това число и във Ваше лице, за това, че има достатъчна ангажираност, осъзнаване колко беше нарушено правото на образование. Не съм убеден, че сме си научили урока, имаше много добри, включително и изказвания в тази посока от здравните власти на другите страни, които казват: научихме си урока. Да, преди две години всички образователни системи, всички училища затвориха. Някои превключиха по-бързо, други по-бавно към обучение в електронна среда от разстояние.
„Не е вярно!“
Почти всички, добре. Добре, имате право на реплика, ще ме опровергаете. Но така или иначе имахме достатъчно време да си научим уроците. Не чух от Вас ще останат ли маските в училищата? Най-лесно е да бъдат накарани учениците да спазват правилата. Другите, като не можем да ги накараме, като не могат регионалните здравни инспекции да осъществяват ефективен контрол, в крайна сметка се оказва, че мерките се прилагат единствено и само в училищата и че единствено и само учениците носят маски, и учителите, разбира се, защото те трябва да възпитават, трябва да дават пример. Системата на училищното и предучилищното образование е показала, че е най дисциплинираната, че е относително най-читавата и подредена система и моите опасения са, че ще продължи несъразмерното прехвърляне на тежест върху учениците от здравните власти. Тук не визирам толкова само министрите, визирам и РЗИ-тата и областни и общински щабове, които се събираха и които първо затваряха училища, визирам и главния здравен инспектор. Имат един грях и той е, че незаслужено обвиниха децата и учениците като най големите разпространители, въпреки че преобладаващата част от научните изследвания, анализи, метаанализи показваха друго и несъразмерно прехвърлиха тежест върху децата, учениците и образователните институции. Не съм чул от Вас достатъчно категорично волеизявление, че осъзнавате това, че няма да има несъразмерно… То формално може да има и към други групи или институции мерки, но пак казвам: те няма да се спазват и в крайна сметка единствено учениците ще продължат да носят маски по осем часа на ден, дори и повече, с риск да се знае, че това затруднява дишането, уврежда мозъка и така нататък. Впрочем имам и още един въпрос към Вас. В Закона за държавния бюджет беше направена промяна – допълнение: средствата за тестове да могат да се използват за въздухопречистватели. Благодарение, разбира се, на всички народни представители това предложение беше прието. Въздухопречиствателите са полезни не само при ковид, но и при всякакви други вируси, въобще да осигурят по-чист въздух в класните стаи като алтернатива на абсолютно безсмисленото неефективно тестване, така както беше направено. Тестване, с което можеше да построим 12 училища или над 20 детски градини, което очевидно не осигуряваше добър филтър и безопасна среда, но не знам защо и Вие продължихте да държите на това тестване. Може би вече Ви е неприлично с отпадане на извънредната епидемична обстановка да продължавате да държите на него. Хубавото е, че все пак това си отиде, но така или иначе са останали доста средства – по наши сметки над 60 милиона. С тези 60 милиона могат да се купят за всички класни стаи, дори за детските градини, за всички кабинети, дори за висшите училища достатъчно въздухопречистватели. Честно казано, аз бях леко стресиран от изказването на министър Денков, че те не осигурявали стерилна среда. Никой не иска да осигуряват стерилна среда, достатъчно е да подобрят въздуха. Да, сигурно не са ефективни да осигурят стерилна среда както в операционна зала, но са достатъчно ефективни, много по-ефективен разход, десетократно по-ефективен, отколкото тестването или всички останали. Защото Вие много по-добре знаете от мен, че вирусът се разпространява преди всичко аерозолно – въобще вирусите, и ако бъде направена тази инвестиция, ще си спестим, ще помогнем много и срещу разрастването, разпространението на грипни епидемии. Знаете, че там децата са много по-уязвими, а в случая имаме един вирус, който е много лош, тежък, но единственото хубаво беше, че в по малка степен засягаше децата, и слава Богу, че по-малко засягаше децата. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Реплики има ли към Красимир Вълчев? Георги Михайлов, заповядайте професоре. След това доктор Симидчиев и доктор Силви Кирилов.
Благодаря Ви, господин Председател! Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова, аз нямах намерение да взимам реплика на господин Вълчев, защото той беше единственият човек, който навремето поздравихме като политическа партия. Той беше застанал с целия си авторитет против безобразното прекъсване на учебната година, която наложиха от ГЕРБ като управляваща сила, и то на фона на това, че Френската педиатрична асоциация още преди две години, господин Вълчев, излезе с едно мнение във Франция и президентът Макрон ги послуша, както ги послуша и сега през януари. Той първи прекрати изследванията на учениците и каза: „Върнете децата в училище, това за тях е по-страшно – да стоят извън училище, отколкото COVID-19.“ Същото каза и Гутериш от ООН: „Ще направите образователна катастрофа.“ Вашите колеги не послушаха никого и ние сме държавата – направете си справка, ако не вярвате, аз съм си я правил тази справка – с най-много неприсъствено обучение в целия Европейски съюз. Това е едното, което искам да Ви кажа. Вие имахте най благоприятната роля в това, за което Ви поздравявам и сега, защото бяхте против насилствено приложените мерки към учениците и студентите. Второто обаче, което искам да Ви кажа като специалист, е, че тук предлагате нещо, което няма никаква стойност. Искам добре да ме чуете, тъй като се занимавам със стерилни среди за болни, които са много уязвими на инфекции – какъвто и апарат да сложите, а нашите ламинарни шкафове струват по 150 хил. евро единият, ние създаваме стерилен въздух, но в стерилна среда. Другото са глупости, господин Вълчев – при отворени врати, при нехерметизация на средата какъвто и апарат да вземете, не от тези, за които говорите Вие, а те са по 10 хил. евро, не са по 500 – 600 лв., които никаква работа не вършат, той не може да върши никаква работа в една нехерметизирана среда. Това са непрофесионални предложения и няма да имат никаква стойност и пак ще се изхарчат едни пари залудо, без да има ефект върху тази част на нацията, за която Вие искате да се погрижите. Затова съветвам всеки, който дава такива предложения, да си направи подробна справка, да попита професионалисти и тогава да взема отношение към въпроса. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, Професоре. Заповядайте, доктор Симидчиев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Вълчев, само по една точка на Вашето изказване взимам реплика и това е по отношение на мнението Ви за носенето на маски. Като човек, който през целия си професионален стаж се е занимавал с функцията на белия дроб и с влиянието на маските включително, както и с постоянна справка с научната литература, мога от тази трибуна да твърдя, че маските не затрудняват дишането, маските не водят до неврологични или други странични ефекти, а намаляват честотата на заразяване между 20%, 40%, в някои случаи до 60%. При положение че те не влияят върху икономиката или върху други аспекти на противоепидемичните мерки както например намаляването на присъствието, носенето на маски има единствено и само положителен противоепидемичен ефект и нищо друго. Благодаря Ви.
Благодаря, Докторе. Заповядайте, Силви Кирилов, за трета реплика.
Ще започна от последните думи на доктор Симидчиев относно маските, понеже в залата са малко хората, които цял живот са носили маски, но те не са ги носили да предпазват себе си, а да предпазват другите при определени ситуации и действия, които действат. Маската има своят ефект и въобще не го обсъждаме, но има поне още 100 – 150 фактора, които имат ефект върху епидемиологичния процес. Това е известно за някои, които по-отдавна са се явявали на изпит, а за други по-отскоро, но промените в епидемиологията не са толкова кардинални и генерални, за да може да имаме някакви нови революционни течения в противоепидемичните мерки. Аз имам един съвсем елементарен въпрос – маската е важна, а болният човек с остър катар на горните дихателни пътища, без да квалифицираме причината, седем дни да ходи на лекар, на аптека, за болничен, за какво ли още не, седем дни и на това съм свидетел, мога да го потвърдя, но противоепидемичният ефект къде е по-силен?! Ние трябва да огледаме нашата дейност, която създадохме, и ние един частномедицински проблем го превърнахме в обществено социален. Мисля, че оттам започват неблагополучията и тези чувства и отношения към здравната система, които и преди не бяха добри, и според мен лично като участник от едната страна на този процес беше умишлено търсен този ефект върху лекарското съсловие и върху здравната система. Благодаря.
И аз Ви благодаря. Заповядайте за дуплика, господин Вълчев.
Уважаеми господин Михайлов, Вие знаете, че имаме уникална мрежа от български неделни училища в над 50 държави – над 300 училища, и събираме от тях експресна информация един-два пъти всяка седмица. През пролетта на 2020 г. преди две години всички реагираха крайно, с малки изключения, като Швеция, а след това главният здравен инспектор се извинява за починалите, чувстваше се виновен. Факт е обаче, че втората учебна година 2020 – 2021 г. една трета от страните заявиха това, което заяви и френският президент, който Вие цитирахте, аз съм цитирал, в това число и Генералният секретар на Организацията на обединените нации – че училищата трябва да затварят последни. Тази учебна години казаха: не, училищата въобще не трябва да затварят и не просто че трябва да затварят последни, а въобще не трябва да затварят! Но от тази една трета от останалите страни – някои повече затваряха, други по-малко, не съм убеден, че ние сме тези, където учениците са били най-дълго време и с най голям процент в обучение в електронна среда, но това е статистика. От тази една трета, които заявиха, че последни ще затварят училищата, накрая остана само Франция. Факт е, че когато дойде пикът, когато дойде вълната, когато броят на заразените стигна предела на здравната система, само Франция отстоя на това. Така че спорът не беше никак лек между правото на образование и правото здравеопазване, но моят упрек беше към здравните власти, че те някак си не бяха достатъчно ангажирани с това да балансират с правото на образование, като не съм го чул и от сегашния министър. Затова към това ми бяха думите. Господин Симидчиев, аз не съм казал, че носенето на маски не намалява честотата на заразяване. Казах, че опасенията ми са, че отново една свръхразмерна мярка ще бъде наложена за учениците. Всякъде другаде те няма да бъдат задължени да носят маски – в градския транспорт няма да носят маски, във всякакви други заведения няма да носят маски, но има голяма вероятност да остане да носят в класните стаи и отново да нарочим децата и класните стаи като най-големите заразители и съответно най-заразната среда. Начинът действително това да го преодолеем частично е с въздухопречиствателите – дори да се купят от тези по 10 хил. лв., пак твърдя, че са разход, който е многократно по ефективен от тестовете и от всякакви други. Впрочем могат да се направят и въздуховодни инсталации в новите проекти, които са по оперативните програми, и така нататък. Има тестове, има проект в тази връзка, но дори по-евтините въздухопречистватели, не говоря за 600 лв., могат да свършат работа поне в най-студените епидемични месеци, когато прозорците и вратите стоят затворени, разбира се, може да се изключват, това вече е въпрос на организация. Аз продължавам да мисля, че въздухопречиствателите са една ефективна мярка. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Силви Кирилов, искахте ли отделно изказване или само реплики? Заповядайте. Няма други записани за изказване, само да кажа. Да, Петър Петров и Андрей Чорбанов записвам. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Ще подкрепим на първо четене от нашата парламентарна група Законопроекта, но имаме доста забележки и желание за обсъждане на постановките в текста, за да може да се постигне един по-добър ефект и един по ефективен модел на управление на този процес. Първо, аз и в репликата казах, че министърът на здравеопазването винаги е имал това правомощие да определя епидемиологичния статус в определени райони, било лично той, било чрез неговите структури, които са в отделните райони. Но въпросът според мен е – имаме ли осъвременени критерии към днешна дата за различните типове инфекциозни заболявания, защото те не са само въздушно-капкови и вирусни, а има и бактериални, има и други вируси, които не са въздушно-капкови, да кажем на хепатита? Това е едно. Второто е срокът, който имаме. Имаме ли лимит на сроковете, които ще бъдат определяни, и по какви критерии ще се определят тези лимити? Това е, което ни вълнува и на което нямаме отговор. Ще го потърсим между първо и второ четене. Другото, което ни направи впечатление, е постановката за допускане на сключване на договор с НЗОК за изпълнители на медицинска помощ, които до този момент не са имали договори, без да уточняваме по каква причина и дали се налагат промени на здравната карта и така нататък. Колкото до това, което казах във втората си реплика, че един частномедицински проблем го превърнахме в обществено политически, моята теза, която винаги съм споделял и тук ще я споделя, е, че няма по-генерални, по-силни, по-важни противоепидемични мерки, а всички са еднакво важни в определен момент. Затова подходът трябва да е различен и трябва да е интегративен, а ние го раздробихме и всеки размахваше един прийом като знаме. Подходът трябва да е интегративен и да не забравяме, че освен физикални средства има и лични, има и обществена хигиена, има здравно възпитание. Защо забравихме здравното възпитание, което култивира всички хигиенни и здравни навици, включително и храненето? За да ме разберете, аз одеве дадох примера с маската и със седем дни движение. Аз имам един пример, с който бих Ви казал къде е по опасно – в класната стая, където са 20 или 30 деца, които са един колектив за 12 месеца в годината и девет месеца са в тази среда… В природата няма абсолютна стерилност и ние живеем в един облак от бактерии и вируси, ние сме си изградили биологично равновесие и имаме някакъв обществен договор с тях, но има обстоятелства, при които този договор се нарушава и ние се разболяваме. Ние не навлизаме в този проблем, но това не значи, че ние трябва да спрем да работим и да се движим, да живеем личен и обществен живот, защото е имало вируси, вируси ще има и ние трябва да се научим да живеем с тези вируси по правилата на науката – медицинската, която ги е определила съобразно знанията, придобити към този момент. Може би най-важното, за което взех думата, е това, че лекарите, медицинските специалисти и участниците в лечебно-диагностичния процес трябва да получават тези средства допълнително, така нареченото допълнително материално стимулиране. Аз не съм финансист, за да обсъждам финансовите инструменти, с които ще се постигне тази цел, но това е един от въпросите, който между първо и второ четене ще го обсъждаме. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви много, господин Кирилов. Реплики към Силви Кирилов има ли? Няма. За реплика – Ива Митева, заповядайте.
Уважаеми господи Кирилов, аз много се чудих дали да направя изказване, или реплика, но предпочетох да Ви репликирам. Да, парите за медицинските специалисти са необходими и те трябва да бъдат дадени. Въпросът е, че като че ли този законопроект размива границата, премахва границата между извънредна епидемична обстановка и мерки и последици след отмяната на извънредната епидемична обстановка. Това мен най-много ме притеснява в този законопроект. Защото на медицинските специалисти се предвижда да се удължи срокът за предоставяне на тези средства с три месеца, а в същото време в Закона няма времеви интервал и след отмяната на епидемичната обстановка се казва: „с цел преодоляване на последиците и за контрол“. Този срок може да бъде безкраен, той може да бъде години наред. Да, прав сте, че и досега сигурно е имало ред и начин, по който са налагани мерки. Въпросът е обаче дали тези мерки водят до ограничаване на права. И тук ще Ви напомня Решение № 10 от 2020 г. на Конституционния съд, което всички много внимателно трябва да прочетем преди второто гласуване на този законопроект, защото много внимателно трябва да следим границата и да намерим баланса между грижата за здравето на хората, защитата на правата им и между това, което искаме да постигнем. Това мисля, че наистина трябва много внимателно да го прецизираме, защото в един момент може да се окаже, че се въвеждат мерки, които почти се припокриват с мерките, които се налагаха по време на епидемичната обстановка. И само ще посоча – завършвам – да, временните мерки, които се предвиждат, няма да могат да спират работата на обекти, включително придвижването на територията на страната, но остава една много важна мярка и тя е ограничаване на експлоатацията и режима на работа на обекти с обществено предназначение и/или други обекти и услуги, предоставени на гражданите. Защо това остава в Закона, за мен е изненада, включително всички други мерки, които министърът може да налага. Така че предлагам наистина много внимателно да се съсредоточим върху измененията в този закон между първо и второ гласуване. Благодаря Ви.
И аз благодаря, госпожо Митева. Втора реплика дали има? Няма. Дуплика желаете ли, господин Кирилов? Няма желание за дуплика, добре. Петър Петров – за изказване. Моля само да удължим времето на групата. Господин Петров, имате оставаща около една минута и с още три при удължаването – четири.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, моето изказване ще бъде в духа на Законопроекта на първо четене и ще се съсредоточа върху този прословут чл. 63. Фрапантно е, че когато ние от ВЪЗРАЖДАНЕ предлагаме промени в чл. 63 от Закона за здравето с нарочен законопроект, същият отлежава около два месеца, два месеца и половина, преди да стигне до пленарната зала на първо четене. А от друга страна, когато управляващата коалиция внася промени в чл. 63 от същия законопроект, касателно същите правомощия на министъра на здравеопазването, около шест или седем дни, ако броим днешния, са достатъчни да мине извънредно през Комисията по здравеопазване и да влезе в пленарната зала. Та се чудех се защо е това. Защото се наблюдава една градация в управлението на държавата, и по-точно на здравната система. Най демократичният вариант, който беше извънредно положение, което се въвежда с решение на Народното събрание, продължава около два месеца, еволюира в едно нещо, което се нарече извънредна епидемична обстановка, която съответно се управляваше от Министерския съвет, от министъра на здравеопазването, в началото от един щаб и така. Обаче ето, утре приключва, не може да продължи вечно и тя еволюира до нещо ново, което се нарича промени в чл. 63, които позволяват, всъщност дават една широка свобода на министъра на здравеопазването да въвежда по негово усмотрение едни мерки, които на всичкото отгоре не са и изброени. Там е написано: „може да включват ...“ Аз си мисля, че в българското законодателство не съм срещал друг случай, където, когато се засягат така наречените колективни права на голяма група български граждани, да е описано по този начин: „може да включват“ нещо и така нататък. Най-малкото защото не е написано въпреки изброеното в предложената нова ал. 12 какво не може да включват. Много ясно, те не могат да включват ограничения на конституционно гарантирани права на българските граждани – нещо, което присъстваше в нашия подобен реципрочен законопроект на същия този чл. 63. От една страна, ние искахме да ограничим безконтролните възможности, които да се дадат на министъра на здравеопазването, а от друга страна, виждаме с днешния законопроект, че не само такава безконтролна свобода се дава на министъра, тъй като той явно не желае да поема отговорност, затова може да ги пределегира на директорите на регионалните здравни инспекции и те да решават какви мерки да предприемат на територията на съответната област. Аз лично не мога да се съглася с това и за да не си помисли някой, че Законопроектът е безспорен, защото тук в тази зала за първи път чух, че имало такова нещо като безспорен законопроект, разбира се, съм длъжен да направя и предложение в ал. 10, предложената ал. 10, едно изменение на този законопроект, а именно – министърът на здравеопазването не по предложение на държавния здравен инспектор, а по решение на Народното събрание да може да въвежда тези мерки. Считам, че би трябвало да се върнем по изначало към най-демократичната форма на управление в държавата, а именно Народното събрание да взима решение какви мерки да важат за територията на цялата страна, а не да даваме една безконтролна власт на изпълнителната власт да взима тези решения. Защото видно от това, което се случи за последните две години, то въобще не е нито в интерес на българските граждани, нито в интерес на дребния, малкия и средния български бизнес. Затова аз смятам, че ние като народни представители би следвало да поемем своята отговорност, което ме мотивира да направя и конкретното предложение за изменение специално в ал. 10, която ни се предлага с този законопроект. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, господин Петров. Има ли реплики към Петър Петров? Няма. За изказване – професор Андрей Чорбанов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Всъщност аз ще се опитам да обобщя това, което не ни харесва и което смятаме, че трябва се промени, но за разлика от доцент Кирилов, който беше много етичен и много любезен, аз ще бъда малко по-остър. Естествено, че темите, които обсъжда този закон, трябва да бъдат обсъждани с много специалисти, широк брой специалисти, но със сигурност не са обсъждани със специалисти в сферата. Това е повече от видно. Присъстват текстове и параграфи, които ние просто няма как да приемем. Бидейки лоялни коалиционни партньори, ние ще подкрепим Закона на първо четене, за да дадем възможност всичко това да бъде обсъдено и коригирано в една работна група, в която могат да бъдат вкарани норми – норми на поведение, което да може да бъде контролирано от обществото. Съгласен съм напълно, че министърът на здравеопазването имаше много функции и възможности и преди извънредното положение, и той ги използва през годините. Само че действително липсата на срокове и лимити прави така, че на практика две години министърът можеше да определя какво се случва в държавата във всяко едно отношение – начин на живот, бизнес, бит, всичко това. Това нещо обаче трябва да бъде контролирано и трябва да бъде възможно. Затова не смятам, че министърът трябва да придобие повече правомощия от това, което има в момента. Защо го казвам това? Защото това би дало възможност за импровизации, би дало възможност за еднолично мнение вместо за колективност. Само днес тук от тази трибуна ние чухме десетки импровизации на тази тема, импровизации на тема примерно как ще продължи пандемията. Никой специалист на този свят не би се наел да каже как ще продължи пандемията – дали ще свърши утре или след две седмици. Затова всяка такава една прогноза е изключително спекулативна. Това навява лоши мисли, плашене на хора и така нататък. Разбира се, че въвеждането на допълнителни мерки и възможността да се въвеждат мерки извън официално обявена извънредна ситуация би било едно изключително сериозно ограничение, което ние категорично няма да подкрепим. Няма как да се съгласим с въвеждането на ограничение за цялото население, вместо да се намери конкретен целеви подход, както каза доцент Кирилов, да се намери начин да се лекуват болните, без да се ограничават здравите. Това до момента не беше направено като процедура и не беше разработен абсолютно никакъв протокол как да се направи. В края на краищата ограниченията бяха за всички. Естествено е, че това, което нямаше и до момента, е един истински специализиран орган, който да излезе с лицето си на специалист за взимането на всички конкретни решения в тази област. Това също смятаме, че трябва да се вкара като норма и като форма за конкретна реакция на конкретен патоген. Защото утре чисто теоретично може да се появи нещо друго, различно, с друг начин на разпространение, ние трябва да имаме протокол, по който да се реагира, трябва да имаме норми. Даването на РЗИ-тата възможност да взимат самостоятелни решения също смятам, че е изключително революционно не от друга гледна точка, а от това, че така ще се даде възможност на хората изключително остро да изявят страховете си, а страховете на хората обикновено се реализират като ограничения веднага. Би следвало това да се делегира от министъра, а не да се взимат конкретни мерки. Ако има някъде официална епидемиологична обстановка, органът към министъра да е този, който да определи какво да се направи и как да се направи на място. Даването на хората по места да взимат такива решения ще доведе до това, че те, страхувайки се от тази отговорност, да я поемат веднага и да въведат тези ограничения. Естествено, че всичко това трябва да бъде... Имаше обществено обсъждане всъщност, много сериозно обществено обсъждане. От момента, в който Законопроектът беше публикуван, хиляди хора писаха, хиляди. Те се страхуват от тези допълнителни пълномощия. Тези хора се страхуват, че подобно на други места може министърът да реши да въведе задължителна имунизация на конкретни групи хора, без тази имунизация да е включена в имунизационния календар. А този имунизационен календар е включен по специални процедури и по начини, които се контролират. Това би довело до изключително тежко обществено напрежение и реакция сред населението. Затова силно се надявам, че всичко ще бъде взето под внимание и ще можем да представим за второ гласуване един много по-подобрен Законопроект. Благодаря.
И аз Ви благодаря, професор Чорбанов. Реплика – доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър! Професор Чорбанов, без да искам да създавам допълнителни полемики и канейки Ви да се присъедините към работната група, с която да обсъдим Вашите предложения за подобряване на този законопроект, само един кратък въпрос: според Вас кой създава повече обществени страхове – законопроекти като този или публично говорене какви страшни мерки могат евентуално да бъдат въведени, като задължителни ваксинации и тем подобни. Моля за отговор, професор Чорбанов.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има ли втора реплика към Андрей Чорбанов? Няма. Заповядайте за дуплика, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Доцент Тонев, разбира се, че обсъждане в публичното пространство без закон е нещо лошо. Коментират се всякакви версии и като няма конкретен законопроект, който да казва какво да се прави, хората правят импровизации. А импровизациите стана ясно, че не водят до нищо добро. Насаждат се мнения, излизат много фалшиви новини, казват се неща, които не са верни. Защо? Защото не сме сложили рамка, която да го фиксира. Именно затова искаме Законопроектът да бъде направен така, че да няма изобщо възможност да възникват всякакви фалшиви новини и хората да са спокойни и да знаят, че съответно ще получат една адекватна реакция, ако възникне каквато и да е ситуация от медицински характер. Това имам предвид. Благодаря.
Благодаря Ви, професоре. Няма други записани за изказване. Професор Костадин Ангелов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Това е поредният законопроект, който се представя, за промяна в системата на здравеопазването в условия на криза от вносители, които като че ли не познават как работи системата. Ще се аргументирам с факти. В този законопроект има два възлови момента. Първият възлов момент е спирането на плащането на 1000 лв. за първа линия и изплащането на допълнителните 600, 360 и 120 лв. за работещите в лечебните заведения за болнична медицинска помощ. Тук имаше много изказвания от тази парламентарна трибуна – да попитаме министъра на здравеопазването: какво мисли професор Сербезова по тези въпроси? Мисля, че каквото и да я попитаме, тя не може да ни отговори нещо по-различно от това, което е записано в Закона. Искам да Ви прочета Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Член 5, ал. 1: „За срока на обявената извънредна епидемична обстановка поради епидемично разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето чрез трансфер от централния бюджет по бюджета на Националната здравноосигурителна каса се осигуряват средства за изплащане на допълнителни трудови възнаграждения на персонала, на изпълнителите на болнична медицинска помощ за всеки месец, както следва: лекари – брутен размер 600 лв., магистър-фармацевти – 600 лв., медицински сестри и така нататък – 360 лв., помощник-фармацевти – 360 лв., санитари – 120 лв.“ Повтарям, „За срока на обявената извънредна епидемична обстановка“! Това означава, уважаеми дами и господа народни представители и българските граждани, които гледат – от 1 април се спира изплащането на допълнителните трудови възнаграждения по 600, 360 и 120 лв. на работещите в системата на българското здравеопазване – в лечебните заведения за болнична медицинска помощ. По отношение на така наречените 1000 лв. Когато говорим за допълнително финансиране на работещите на първа линия с 1000 лв., разбрахме от председателя на Здравната комисия, че тези 1000 лв. ще бъдат използвани в преговорите между съсловните организации и Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса за увеличаване цените на клиничните пътеки. Това категорично не може да се случи, защото правото на разход за тези 1000 лв. конкретно се дава в тази зала. 1000 лв. за първа линия са гласувани от Народното събрание и дават право на разход, а именно трансфер от бюджета на държавата към бюджета на Националната здравноосигурителна каса за цел – 1000 лв. на първа линия. Тези 1000 лв. не могат да се използват за здравноосигурителни плащания и да влязат като увеличение на цената на клиничните пътеки. Именно затова е и становището на Министерството на финансите, което казва, че: „Независимо от това изразяваме резерви, че предложените със Законопроекта промени, и по-специално промените в § 5 и § 8 от Заключителните разпоредби по отношение на § 14 от Заключителните разпоредби на Закона за бюджета на НЗОК за 2022 г. и допълнение – чл. 15, ал. 2 от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., разходите, за които следва да се осигурят от държавния бюджет, съответно от бюджета на Националната здравноосигурителна каса, нямат съответното бюджетно въздействие.“ В тази връзка Министерството на финансите не би могло да сподели като основателно изложеното от вносителите в мотивите към Законопроекта и в предварителната оценка на въздействието, че предлаганите промени няма да доведат до нови разходи и други финансови последици. Това е по отношение на 600, 360, 120 и 1000 лв. – от 1 април работещите на първа линия няма да ги получават. Няма да ги получават, защото министърът на здравеопазването няма право на разход извън обявената извънредна епидемична обстановка да направи трансфер към Националната здравноосигурителна каса, която да ги разпредели на работещите на първа линия. Второ, когато прочетох мотивите на Проекта за закон и самия закон, виждам, че целта му е да се създаде възможност след отмяната на обявената извънредна епидемична обстановка и при необходимост да се предотврати последващо епидемично разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, както и с цел контрол на епидемичния риск министърът на здравеопазването по предложение на главния държавен здравен инспектор да може със заповед да въвежда противоепидемични мерки на територията на цялата страна или за отделна област за определен период от време. В мотивите е посочено, че с тези мерки ще се намали броят на новорегистрираните случаи и няма да се допусне последваща епидемична обстановка. Когато разглеждаме това предложение, трябва да имаме предвид, че текстът на чл. 61, ал. 1 включва и други болести освен COVID-19, като антракс, бруцелоза, вариола, дифтерия, холера, чума и други заразни болести. Тук моят въпрос по § 2 от Законопроекта е: защо специално в чл. 63 се създава нова ал. 12, която посочва, че противоепидемичните мерки не могат да включват забрана за влизане на територията на страната и ограничаване на придвижването на територията на страната, както и спиране работата на обекти с обществено предназначение и/или други обекти, или услуги, предоставяни на гражданите? Какво ще стане, ако някоя от тези заразни болести по чл. 61 причини значителна заболеваемост или смъртност, или нейните мащаби започнат бързо да нарастват? При наличие на такива обстоятелства тази ал. 12 няма ли да ограничава министъра на здравеопазването да приложи основната мярка, която може да предотврати епидемичното разпространение на съответната заразна болест? Още нещо. Създава се един много опасен прецедент, уважаеми дами и господа народни представители, а именно вторият ми въпрос, който е свързан с § 5 от предложения законопроект: защо в новата ал. 2 на § 10 от Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. се посочва, че дори и да не е обявена извънредна епидемична обстановка, а само при наличие на повишен брой лица, болни от заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, които се нуждаят от болнична помощ или от изолация и в лечебно заведение за болнична помощ, директорът на съответната регионална здравна инспекция може да преструктурира лечебни заведения, да променя броя на леглата в лечебните заведения за болнична помощ и да въвежда другите мерки по чл. 94, ал. 2 от Закона за лечебните заведения? Защо, както е посочено в мотивите на Проекта на закон, е необходимо директорът на регионалната здравноосигурителна каса да може да сключи договор по чл. 59, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване с изпълнители на медицинска помощ, които не отговарят на Закона за здравното осигуряване, при положение че не е обявена извънредна епидемична обстановка? Тук се създава един сериозен прецедент и възможност с лечебни заведения, които не отговарят на медицинските стандарти, да е задължен директорът на регионалната здравноосигурителна каса да сключва договор, а именно това е опасно за българските граждани. Защото в тези лечебни заведения ние не можем да гарантираме качествено ниво на медицинска помощ, защото те не отговарят на медицинските стандарти. Именно в тази връзка Националната здравноосигурителна каса дава отрицателно становище, в което се казва: „Предложеният текст крие в себе си много рискове. Един от тези рискове е нови договорни партньори на НЗОК, които не са били предвидени. Дейността по управление и разходване на средствата от задължителните здравноосигурителни вноски за заплащане, закупуване на здравни дейности, осъществявана от НЗОК, е бюджетно обезпечена, поради което е необходимо планиране и контрол за ефикасно и ефективно използване на средствата, които не са ограничени.“ Какво ни казва Министерството на финансите и какво ни казва Националната здравноосигурителна каса? Уважаеми колеги, Законопроектът, който предлагате, за изменение на Закона за здравето трябва много сериозно да бъде обмислен, премислен. Защото, първо, създавате прецедент в системата на българското здравеопазване, който поставя под риск живота на българските граждани. По отношение на лишаването на лекарите, медицинските сестри и санитарите от допълнителните им трудови възнаграждения – считаме това за категорично неуместно и подигравка с усилията на всички онези хора, които в рамките на повече от две години се борят с COVID-19. Именно затова нашата парламентарната група няма да подкрепи този законопроект. Ще направим съществени предложения между първо и второ четене, които, първо, да премахнат въвеждането на прецеденти в българското здравеопазване; и второ, да върнат справедливостта по отношение на работещите в системата на болничното здравеопазване и първичната извънболнична медицинска помощ. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
И аз Ви благодаря, Професоре. Реплики към Костадин Ангелов? Няма. Друго изказване? Професор Георги Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Преди да започна моето изказване, една процедура за удължаване на работното време до приключване на точката, ако позволите, да гласуваме. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване процедурното предложение на професор Георги Михайлов за удължаване на заседанието до изчерпване на настоящата точка. Георги Ганев?
За.
И Мирослава Петрова?
За.
Благодаря. Гласували 123 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 125: за 122 в залата и 2 онлайн – общо 124, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. [[Реплика: „Прегласуване!“]]
Добре, прегласуваме предложението. Георги Ганев?
За.
И Мирослава Петрова?
За.
Гласували 119 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 121: за 119 в залата и 2 онлайн – общо 121, против и въздържали се няма. Още първия път беше прието. А по въпросите на кворума ще трябва очевидно да вземам окончателно отношение. Заповядайте за изказване, професор Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова, уважаеми колеги! Минаха вече действително 24 месеца и 16 дни от началото на пандемичната обстановка, която засегна и България, откакто беше обявено за първи път извънредно положение. Много спомени носи всеки от нас в сърцето си. Аз съм малко учуден, че в края на всичко това, естествено, че инфекцията ще продължи да съществува, това го знаят всички специалисти, вместо да бъдем прагматични, да търсим път към завръщане по-бързо и по-нормално към системния начин на живот, тук се занимаваме със създаване на фалшиви новини, създаване на обществени настроения. Действително някои от нас са обладани от идеята, че идват някакви изборни периоди и непрекъснато скачат около микрофоните и говорят неща, които не отговарят на истината. Но някои неща отговарят на истината и аз ще им ги припомня и на тях, и на тези, които съдействаха за това. Тогава една политическа сила беше против, тъй като другите не бяха в залата, които са в момента тук. И ще припомня на Вас, че в чл. 61 тези, които вкараха COVID-19 редом с антракс, чума, холера, ебола, бяхте Вие. Тази върховна глупост я извършихте тогава с валяка на мнозинството, даже бяхте готови да наложите насилствено лечение чрез решение на министъра на здравеопазването. Нали си го спомняте? Вие не си го спомняте, професор Ангелов, защото не сте били в залата, но всички други си го спомнят, и това беше минало и през Правна комисия, през експертиза, правна, и беше стигнало върха на глупостта – тук да се гласува в залата. Сега ще го махнем. Ще го махнем. COVID-19 няма да стои в тази печална редица. И поради тази причина въпросите, които задавате, имат своя реторичен отговор за ал. 12 и така нататък. Това е едното. Второто, аз не разбирам тук, с цялото ми уважение към доцент Кирилов, той много точно Ви каза на всички – имаше ли ги тези права преди министърът на здравеопазването? Имаше ги, разбира се. Откакто се помня, студент, млад лекар, асистент, доцент, професор, директор на болница – високотехнологична, винаги ги е имал. Как си въобразявате, че той ще злоупотребява, колеги, с това под контролния поглед на съвети и на специалисти, национални консултанти, на цялото общество? Тук да предлагате такива якобински маниери – всичко в парламента, тук ще решаваме кога ще се обявява грипна противоепидемична обстановка, за COVID-19, какво ли не! Моля Ви се! Моля Ви се, това е несериозно и това урежда Законът. И той урежда още нещо – да може и министърът на здравеопазването, тъй като заболеваемостта виждате, че е различна, колеги, гледате картата всеки ден в страната вече две години, тя е различна в различните региони, те имат различен урбан фактор. Който не разбира от епидемиология, не знае колко фактора. Каза го пак Кирилов – над 150 фактора. Даже Ангелов го повтаряше тук, че ще се следят множество фактори, когато се яви тази епидемия в България. Не е само един факторът, който е – дали се носят маски, колко е броят на болните на 100 хиляди. Много фактори се следят. И понеже урбан факторът – гъстотата на населението, разположението на населението и много други фактори, възраст, какво ли не още, имат значение, затова районните здравни инспекции, и това го направиха предишни министри – дадоха има права на тези районни здравни инспекции. Това правим и ние в момента като предложители на този закон за изменение и допълнение. И последното и най-важното нещо, всички са уморени, няма смисъл от дълги изказвания, недейте да насаждате в професионалното обществото, че финансирането на кадрите няма да продължи. Това е направено, ще продължи, а как ще го решим след 1 юли, тук има известни основания. Тази въртележка, която от десетилетия вършее в българското здравеопазване и която е натрупала половин милиард дългове на болници, и то на болниците, които най-много работят, това сте го казвали и Вие, професор Ангелов, че най-много работещите болници са с най-голяма задлъжнялост, трябва някак си да бъде прекъсната. Това е наша задача, ние ще обмислим внимателно нейното решаване и ще я представим за решение пред цялото общество чрез конкретния законопроект. Затова нека да не продължаваме с желанията... Тук, между другото, това, което казахте за НЗОК, то лесно може да се реализира между първо и второ четене. Това го каза и Ваш колега преди Вас, Вие само го повтаряте, още в едно от първите изказвания. Всичко това ще се случи между първо и второ четене. Нищо няма да пострада, нито плащането на кадрите, нито системата на работа, няма да останат болни необгрижени. Въобще тези страхове, които се опитвате да насаждате, това е нещо много неетично спрямо нацията. В края на това сериозно изпитание аз тук искам да кажа на всички Вас, които са минали тангенциално през този въпрос, не с професионалните си интереси, и не сте длъжни да минавате, трябва да Ви кажа, че се запознахме с някои научни проучвания в Япония, в Испания, във Франция, в други части на Европа и света, нямате представа колко са нараснали токсикоманиите сред младите хора, опитите за самоубийство след тези две години пандемия, разводите в света. Нека не продължаваме тази опресия върху хората. Това е ужасяващо върху тяхната психика. Нека да приемем този законопроект на първо четене, между първо и второ да решим въпросите, които съществуват в него, има такава работна група, обяви го доцент Тонев, който ще се занимава с това нещо, всеки е добре дошъл, и да приключим с този въпрос засега. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професоре. Доцент Тонев за реплика, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър. Професор Михайлов, ще използвам правото си на реплика само още веднъж да потвърдя Вашите думи за всички народни представители и за нашите зрители. Нашият законопроект дава възможност за продължаване на плащанията за лекари, за сестри и за санитари, ако бъде приет. Така че, професор Михайлов, плащанията ще продължат. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Втора реплика? Заповядайте, професоре.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми професор Михайлов, приемете личните ми поздравления към Вас. Разбирам ролята, която са Ви отредили управляващата коалиция, така, като един личен защитник да ме пазите, когато говоря. Вие четири пъти споменахте името ми във Вашето изказване, така че горе-долу ще изиграем много добър мач, ако започнем да го играем като хората. Но поздравления и за още едно нещо. Поздравления, че отменихте пандемията. Това е най-доброто нещо, което може да се случи. Фактите обаче са други и ние ще ги видим. Когато обаче говорим за лъжи и внушения, ами, спомнете си думите, какво казахте и Вие, и още един човек, който говори след Вас, че сте гарантирали плащането на лекарите, медицинските сестри и санитарите – 600, 360 и 120, от 1 април нататък! Това от тази трибуна заявявам най-отговорно, не е истина. И аз Ви прочетох Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. И да ми твърдите, че между първо и второ четене може да направите поправка в Закона, който предлагате, това е недопустимо, защото тази поправка е съществена поправка на предложения от Вас законопроект. Така че нека да кажем още веднъж – да, Вие давате възможност по Закона за мерките за извънредното положение да получават 1000 лв. на първа линия, само че не знам министърът как ще преведе тези средства от Министерството на здравеопазването към Касата, тъй като няма право на такъв разход, тъй като няма извънредна епидемична обстановка, а неговото право за този разход е само този. Тези средства може и да се получат, само че от 1 април няма изработена методика, тъй като методиката трябва да се изработи от Националната здравноосигурителна каса. И нещата, които Ви казвам аз в момента, можете да звъннете в Касата и да проверите. Звъннете на нейния управител, да видим той какво ще Ви каже. И ако потвърди моите думи, ще се извините от тази трибуна. Ако не го направите, лекарите, сестрите и санитарите ще ги пращаме при Вас да им давате тези 600, 360 и 120 лв. от 1 април. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. И трета реплика. Чакайте, господин Вълчев. [[Реплики.]] Така е, да, редуваме групите. Това щях да Ви кажа и аз. Заповядайте, господин Христов. Без реплики от място, моля.
Уважаеми професор Михайлов, ще Ви продължа нещо, което Вие забравихте. Тези дни, чистейки в колата си, попаднах на два документа. Колеги, това се казва открит лист. Помните ли какво значи открит лист? Това бяха листи, с които излизах и ходех на работа. И сега да ме убеждават, че ние нищо не правим и че нищо няма да свършим, колеги, уварявам Ви, че този закон, каквото и да се случи, повече българските граждани няма да имат тези открити листове. Нека да припомним по кое време бяха тези открити листове и от кого бяха въведени. Бяха ли въведени от лекар? Бяха въведени от един, който го няма тук и няма нищо общо с медицината. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря. Дуплика, професоре, заповядайте.
Приключваме тази дискусия, предполагам, че я приключваме. Времето на групите почти се изконсумира. Аз съм много поласкан, но не си го представям, тези отношения с Вас, аз като Ваш защитник и полузащитник, защото не ми приличате на нападател [[оживление, смях]] , професор Ангелов. Не ми приличате на нападател. Освен това искам да Ви кажа, че в живота един от моите най-големи учители – професор Бобев, бог да го прости, казваше: „Най-голямата задача на всеки човек е да се защитава от самия себе си.“ И аз не исках да припомням, тук доктор Христов ме… Няма да припомня всичко това: завардената Витоша, затвореното Банско, откъснатите пейки, гоненето с полиция на майки с колички, чумите, които властваха по телевизионните екрани, страшната напаст – всичко това не беше наше дело, професор Ангелов. Не бяха наше дело и тези отегчителни умопомрачаващи пресконференции сутрин и вечер, които заливаха българското общество и създаваха у хората една тежка – има точна дума в медицината – ятрогения. Всичко това, слава Богу, приключи. Пандемията също приключва, не приключва инфекцията – не бъркайте тези понятия, Вие сте специалист по инфекциите. Така че нека да гласуваме Законопроекта, а да оставим защитата и нападенията на тези, които се занимават с това нещо. Важното е да продължим нататък, да помогнем на нацията да продължи нататък и да бъде възможно с този законопроект да отговаряме на всички следващи предизвикателства, които могат да застанат пред нас. Благодаря Ви, господин Председател.
И аз благодаря, професор Михайлов. Други изказвания? Няма. Госпожо Министър, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Дами и господа народни представители, за всички зрители, които ни гледат, искам да направя някои пояснения и уточнения, тъй като много внимателно слушах дебатите и си направих записки. По отношение на плащанията за медицинските специалисти, те са два вида плащания, както и професор Ангелов коректно отбеляза. Що се отнася до средствата на първа линия – така наречените 1000 лв., е въпрос на преговори, разбира се, между Българския лекарски съюз и Националната здравноосигурителна каса, а тези средства могат да бъдат продължавани до три месеца след преустановяването, не удължаването, на извънредната епидемична обстановка. Има обаче едни други специалисти, но не тези в болнични лечебни заведения, които също са на първа линия и се борят с пандемията, с инфекцията или както я наречем, и това са специалистите от регионалните здравни инспекции. Те са ЦСМП, които също са на първа линия, а за тях средствата се осигуряват от бюджета на Министерството на здравеопазването и ако не приемете този законопроект, всъщност няма възможност да се изплащат до три месеца и в това е разликата, което Ви казах преди малко, за медицинските специалисти в болничните лечебни заведения. Що се отнася до средствата, които цитирахте – 600, 360 и така нататък лева, които спират след обявяването на края, тоест непродължаването на извънредната епидемична обстановка, към настоящия момент има разговори за методика за трайно увеличаване – дали ще бъде през цените на клиничните пътеки и дали това е най удачният вариант, или ще бъде към основната заплата с колективен трудов договор, това са всъщност разговори, които в момента се водят ежедневно, ежечасно, бих казала, и в този смисъл аз приемам и думите на доцент Тонев, че това ще бъде гарантирано. В крайна сметка, както каза и професор Михайлов, както и много тук от Вас казаха, пандемията е нещо, което ще отмине, инфекцията може би ще остане известно време с нас. Но предвид това разискване, което ще имаме утре в парламентарната зала – за задържането на кадрите, на медицинските специалисти и на специалистите по здравни грижи, те трябва да получат трайно своята подкрепа, а не само когато има пандемия от COVID-19. Казахте за парковете, за КПП-тата, а в социалните мрежи се наемаха кучета, за да могат да се разхождат хората спокойно, така че медицинска диктатура аз не мога да възприема като нещо, което може да се асоциира със сегашното управление на пандемията от COVID-19. По отношение на противоепидемичните мерки, действително и досега регионалните здравни инспекции имаха възможност чрез областните щабове, чрез координацията с държавния здравен санитарен инспектор да координират своите мерки, тъй като действително има разлика в заболяемостта между отделните области. Има едни противоепидемични мерки, които с отпадането на извънредната обстановка няма да могат да се налагат дори и на регионално ниво, и в това няма нищо страшно. Това е например носенето на маски, дезинфекция, разстоянието между 1,5 м между хората. В много от държавите, в които отпадна носенето на маски на обществени места, в болничните лечебни заведения е задължително и в обществения транспорт, докато към настоящия момент това няма да може да бъде така, ако не се гласуват тези промени. По отношение на това дали сме комуникирали какво отпада, какво не отпада, то искам да Ви уверя, вчера имахме един брифинг един час и 11 минути и две телевизии го излъчваха, отговаряхме на въпросите на здравни журналисти, записите са в интернет, така че могат да бъдат чути, тъй като някои от депутатите казаха, че не са чули от мен какво отпада, какво не отпада и какво продължава, така че тези дебати и разисквания ги има. Тъй като говорихме за общите критерии и за това дали има критерии в Закона за здравето, има такива по отношение на преценка на конкретната епидемична обстановка. Лечението на COVID-19 трябва да бъде развързано – с извинение за израза, от наличието или не на извънредна епидемична обстановка, така както не лекуваме други заболявания само когато има повишен риск и разпространение от тях. Европейската комисия е ясна, че когато се вдигат тези мерки, трябва да има гъвкавост и трябва да има таргетиране на интервенциите и разбира се, не са по усмотрение, уверявам Ви, на министъра на здравеопазването, а се взимат предвид националните консултанти, здравните експерти, епидемиологичните данни, главния държавен здравен инспектор, доклади и изобщо подход, основан на наука. Що се отнася до това дали да бъде решение на Народното събрание или не за налагането на мерки за спазване на дистанция, дезинфекция, действително ще учудим много Европейската комисия с такъв подход, но разбира се, това е във Вашите ръце. В заключение, действително аз мисля, че голяма част от тези въпроси, които поставихте, би следвало и могат да бъдат уточнени между първо и второ четене. Само бих искала да спомена, че тези мерки, които цитирахме и са предложени, нямат нищо общо с Наредба № 15 на имунизациите, тоест въвеждането на задължителен характер на имунизациите не е противоепидемична мярка. Благодаря Ви за вниманието и за ползотворната дискусия.
Благодаря. Заповядайте – по начина на водене.
Уважаеми господин Председател, надявам, че ще ми простите – не успях да взема четвърта реплика, но министър Сербезова не отговори на един от въпросите ми и моята молба към Вас е да я поканите да отговори – защо се налага този законопроект? Защото трябва да отпадне извънредната епидемичната обстановка, но кой е казал, че трябва?! Аз това не разбрах – кой е казал, че трябва. За мен има три вероятни обяснения, но по-скоро отхвърлям първите две. Едното е, че искате да спестите средства. Убеден съм, че ще направите така и след трите месеца лекарите няма да получават средства, господин Тонев го каза. Другото е, че нямате смелостта. Ама защо да нямате смелостта, след като Вие ще налагате други мерки и пак ще трябва да проявите смелост?! Трето, най-вероятното обяснение е, че министър председателят ни, който невинаги знае какво говори и какво прави…
Моля, без обиди, господин Вълчев.
…е обещал да отпадне извънредната епидемиологична обстановка. Това ли е причината да гледаме този законопроект, че министър-председателят ни е обещал да отмени вируса и извънредната епидемична обстановка, че сега трябва да правим промяна в Закона извън извънредната епидемична обстановка да може да се случват противоепидемични мерки?
Благодаря, ясен е въпросът, няма нужда да… Няма желаещи за изказване и за процедура. Прекратявам дискусията. Преминаваме към първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-254-01-31, внесен от Антон Тонев, Йорданка Костадинова, Стоил Стоилов, Ивайло Христов, Александър Симидчиев, Галина Георгиева и Георги Михайлов на 24 март 2022 г. Моля режим на гласуване. Георги Ганев?
За.
Мирослава Петрова?
За.
Гласували 182 народни представители в залата и 2 онлайн – 184: за 119 в залата и 2 онлайн – 121, против 24 народни представители, въздържали се 39. Предложението е прието. Преди да закрия заседанието, да Ви изчета съобщението за парламентарния контрол за утре, 1 април 2022 г. I. Разисквания по питане. Разисквания по питането на народния представител Джевдет Чакъров към министъра на здравеопазването Асена Сербезова относно политиката на правителството за преодоляване на недостига на лекари в определени специалности и на медицински сестри и за задържане на млади лекари и медицински сестри в България. ІІ. Въпроси и питания: - министърът на здравеопазването Асена Сербезова ще отговори на три въпроса от народните представители Кирил Симеонов; Александър Симидчиев; Елисавета Белобрадова; и Юсеин Вейселов; - заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов ще отговори на два въпроса от народните представители Стефан Мирев; и Манол Генов; - министърът на младежта и спорта Радостин Василев ще отговори на едно питане от народния представител Деница Николова; - министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на 90 въпроса от народните представители Хайри Садъков (три въпроса) ; Елхан Кълков [[два въпроса]]; Павлин Кръстев (три въпроса) ; Адлен Шевкед (четири въпроса) ; Байрам Байрам (четири въпроса) ; Джевдет Чакъров (три въпроса) ; Халил Летифов (четири въпроса) ; Севим Али (четири въпроса) ; Ешереф Ешереф (четири въпроса) ; Станислав Анастасов (три въпроса) ; Петър Чобанов (четири въпроса) ; Сезгин Мехмед (четири въпроса) ; Димитър Аврамов (четири въпроса) ; Рамадан Аталай (четири въпроса) ; Гюнер Ахмед (четири въпроса) ; Цветан Енчев (четири въпроса) ; Фатме Рамадан (четири въпроса) ; Ерджан Ебатин (четири въпроса) ; Йордан Цонев (четири въпроса) ; Ахмед Ахмедов (четири въпроса) ; Небие Кабак (четири въпроса) ; Мюмюн Мюмюн (четири въпроса) ; Юсеин Вейселов; Александър Несторов (четири въпроса) ; Мустафа Карадайъ; Джейхан Ибрямов (четири въпроса) ; Ихсан Хаккъ [[два въпроса]]; Марио Рангелов [[два въпроса]]; Имрен Мехмедова [[два въпроса]]; Ализан Яхова [[два въпроса]]; и Андрей Чорбанов; - министърът на отбраната Драгомир Заков ще отговори на три въпроса от народните представители Стоян Таслаков; Благовест Кирилов и Иван Петков; и Ангел Георгиев; - министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на един въпрос от народния представител Десислава Атанасова; - министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на два въпроса от народните представители Петър Петров и Зорница Стратиева и на едно питане от народния представител Младен Шишков; - министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев ще отговори на един въпрос от народния представител Бранимир Балачев; - министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на едно питане от народния представител Мюмюн Мюмюн; - министърът на културата Атанас Атанасов ще отговори на един въпрос от народния представител Цвета Галунова. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 97, ал. 2 от ПОДНС и поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев; - заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов; - министърът на енергетиката Александър Николов. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министър-председателят на Република България Кирил Петков. Поради болест се отлагат отговори на въпроси с писмен отговор от министъра на земеделието Иван Иванов. С това закривам днешното заседание. [[Звъни.]]