Уважаеми колеги, моля за регистрация. Атанас Зафиров? Цветелина Заркин?
Тук.
Благодаря, колеги. Регистрирани 182 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 183. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Колеги, продължаваме с дебатите по членове 2 и 3, по които вчера преустановихме работа по Закона за държавния бюджет. За изказване доцент Славов. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Има една древна римска максима, че по време на война законите мълчат. За съжаление, сме по време на война вече, но България все още не е във война, а именно защото не сме във война, ние трябва да укрепим нашите ключови институции като правосъдната. Бюджетът в частта за правосъдието отговаря на някои необходимости и изисквания. На първо място, той отчита, че България в рамките на Европейския съюз е страната с най-много съдии и прокурори на глава от населението и ще Ви дам цифри. В България съдиите на 100 хиляди души са 31,7, средно за Европейския съюз 17,6, забележете обаче, прокурорите в България на 100 хиляди души са 21,8 при средно за Европейския съюз 11,25, тоест имаме двойно повече прокурори, отколкото в Европейския съюз и малко по-малко от двойно повече съдии, а качеството на правосъдието знаем какво е. Ние сме в мониторинг, и то по няколко линии – Европейски съюз, Съвет на Европа и други институции. Тези цифри, които цитирах, са от докладите на Европейската комисия за ефективност на правосъдието и те много ясно показват какви очаквания създава българската съдебна система, за съжаление, не успява да ги покрие и да ги изпълни. Бюджетът в частта „Правосъдие“ въпреки това е увеличен тази година, както предвижда самият Закон за съдебната власт. Това увеличение е пропорционално, като това увеличение отчита и факта, както и министърът вчера подчерта, че един от органите вътре в съдебната власт, чието място не беше в съдебната власт, Бюрото по защита, успяхме в Четиридесет и шестото народно събрание да го преместим там, където е неговото естествено място, а именно в Министерството на правосъдието. „Демократична България“, разбира се, ще подкрепи предложения бюджет с редакцията, която е внесена от колеги, така че да отговорим на обществените очаквания. Това е само първа крачка към съдебната реформа, която предстои да се случи тази година. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Реплики към това изказване? Няма. Следващите записани от вчера са в тази последователност: Петър Петров, Хамид Хамид, Крум Зарков. Заповядайте, господин Иванов, имате думата.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Госпожо Министър, уважаеми колеги! По чл. 2 има внесено предложение от група народни представители, което обаче, видите ли, поставя Народното събрание пак в позицията, която вчера обсъждахме – защо се противопоставят отделни институции в България една срещу друга при разглеждането на бюджета. Интересен факт е, че министърът на правосъдието е приел на Министерски съвет Законопроекта за държавния бюджет и вчера излезе от тази трибуна да ни убеждава, колеги, че подкрепя решението на народни представители как приетият и подкрепеният от нея бюджет да бъде изменен. Колеги, лоша заявка е да се прави правосъдна реформа, ако има заявки за такава, защото до момента виждаме само заявки, не виждаме реални конкретни действия, да се прави през бюджета. И това е становище на Венецианската комисия. Дойде момент, в който противопоставяме Българската национална телевизия на Българското национално радио с бюджетите. Дойде момент, в който противопоставяме Висшия съдебен съвет и независимостта на правораздавателната система с Българската академия на науките. Ако това са управленски решения, ако това са предлагани реформи, колеги, не е добър знак. Ако някой има лични или други виждания за ръководството на една институция, молбата ми е, и ние като народни представители трябва да го виждаме, това да не се случва през бюджета на държавата. Заявки за правосъдна реформа се правят с конкретни действия, а не с наказания, защото, съгласете се, че в правораздавателната система и в частност прокуратурата работят много хора, работят множество прокурори. Ако госпожа министърката има виждания към един от прокурорите, то през това предложение, което тя подкрепя на народни представители между първо и второ четене с някаква санкция от 20 милиона спрямо независимата прокуратура, мисля, че не е състоятелно. Аз лично няма да подкрепя това решение най-малкото защото, пак казвам, противопоставят се звена в държавата, които трябва да функционират независимо, обективно и ние като народни представители трябва да вземем решението тук, в тази зала, дали правосъдна реформа, така представяна, се прави през бюджета, или ще се осигури нормалното функциониране на всички институции, които ще гласуваме бюджетите им за съответната година. Госпожа министърът вчера даже си позволи да направи някакъв преглед, хайде да не казвам на печата, но някакъв преглед на функционалността на действията на прокуратурата, и пак, тук не е мястото. Тя е правосъден министър, има всички правомощия да прави своите предложения за промяна в правосъдната система, но не през бюджета на държавата, колеги. Това ми е упрекът и затова няма да го подкрепя. Госпожо Министър, министър сте вече от няколко месеца, политик сте от повече време, предложете нещо реално, а не се крийте зад предложенията на господин Каримански, защото Вие преди това на Министерски съвет сте подкрепили този бюджет. И сега, видите ли, Вие не излизате да обясните защо не сте направили такива промени преди да го внесете, а подкрепяте предложение на народни представители между първо и второ четене. Тук е другият интересен момент, колеги. Помните ли, че имаше предложения пак за правосъдна реформа през Преходни и заключителни разпоредби на държавния бюджет? Ние не сме стигнали до тях, защото те са още в Закона за държавния бюджет тези 110 члена – и съдиите по вписвания, и всички други неща, които бяхте сложили, да не използвам друга дума, в държавния бюджет. Колеги, ако ще се правят реформи, те трябва да се обсъждат в тази зала. Хайде да не ги правим през задния вход, през предложения на второ четене на група народни представители, и то „Демократична България“, не знам дали има даже някой, който го е подписал това предложение. Използвате вносителя – председателя на Комисията по бюджет и финанси. Моля Ви, тук като правите изказвания и преглед, особено на работата на прокуратурата, защото явно една фиксация имате към нея, дайте конкретни решения през други закони, не през Закона за държавния бюджет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Има ли реплики? Заповядайте, госпожо Министър, да вземете отношение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Нека отново да направя няколко уточнения. Ние не говорим за намаляване на бюджета на съдебната власт, нито на бюджета на прокуратурата. Говорим за увеличаване на бюджета на съдебната власт и на бюджета на прокуратурата. А това, което си позволихте да определите като изрезки от вестници, са официални доклади на органи на Европейската комисия и на Съвета на Европа. С най-голямо удоволствие ще Ви предоставя съответните линкове, за да може да се запознаете с тях. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Реплики към изказването на господин Иванов? Заповядайте, госпожо Ангелкова, и след това господин Ганев и доцент Славов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Господин Иванов, прав сте, че се създава усещането за различно третиране и отношение към отделните институции в държавата и че се използва добрината на господин Каримански да внася предложения, тъй като това е единственият правен способ в момента, за да може Министерският съвет да поправи грешката си по отношение на това, че са пропуснали да предвидят достатъчно средства за Българската академия на науките, апропо и за културата, защото и вчера използваха господин Каримански да направи това предложение, за да може да се увеличи бюджетът в сектор „Култура“ вследствие на недоволството на хилядите работещи в тези сфери. Вчера също така пламенно, по-скоро загрижено, вицепремиерът и министър на финансите обясняваше как той е загрижен за публичните финанси, видите ли, тези 20 милиона били за заплати на прокурорите. Ама, господин Вицепремиер, това, че увеличавате със 167% разходите за персонал в Министерския съвет, това, че увеличавате с 34% разходите за персонал в МОСВ, това, че историческият бюджет на Министерството на туризма всъщност е увеличение от 1,5 милиона за разходите за персонал – да, тези хора, които работят, заслужават, но защо трябва това лицемерие, разделение и противопоставяне на институциите, още повече когато трябва да се спазва принципът за разделение на властите и за независимата съдебна система, и за осигуряване на условия за работа на органите на съдебната система. И съобразно действащото законодателство Висшият съдебен съвет е този, който определя всъщност политиката по възнагражденията на органите на съдебната система. Така че това е абсолютно лицемерно отношение и всъщност привидна загриженост към разходването на публичните финанси. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Ангелкова. Господин Ганев. Отказва се. Доцент Славов, заповядайте за реплика.
Господин Председател, госпожо Министър, господин Иванов! Добре е, че започнахте да четете най-накрая докладите на Венецианската комисия. Ама не ги четете целите, защото, ако ги четяхте целите, щяхте да видите, какво още казва Венецианската комисия по отношение на съдебната власт в България, по отношение на структурата на Висшия съдебен съвет, на обособяването на колегии на мнозинствата, с които се вземат решения, по отношение на липсата на каквато и да е форма за реална отговорност и отчетност на главния прокурор. Така че, колеги, аз Ви насърчавам да продължите да четете докладите на Венецианската комисия, да четете ежегодния Доклад за върховенство на правото на Европейската комисия и вярвам, че ще се срещнем на пътя, по който сте тръгнали. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Славов. Трета реплика все пак? Заповядайте, госпожо Александрова.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, не чух от тази трибуна Вие да попитате министъра кой внесе 89 параграфа, без да са съгласувани за корупционен риск с КПКОНПИ, първо? Второ, никой в Комисията по конституционни и правни въпроси не отговори кой ги внесе? Министерството на правосъдието ли ги внесе, министърът в нейно лице ли ги внесе? Кой ги внесе? Това е много важно, колеги. А не да ми говорите, че не спазваме принципите на Венецианската комисия. Избирателно, уважаеми господин Славов, интерпретираме това. И следващото, което искам да отбележите във Вашата дуплика, и Ви моля, вчера министърът от тази трибуна заяви, че прокуратурата, да, има повдигнати обвинителни актове деветдесет и колко процента, но няма постигнати разследващи резултати. Но, уважаема госпожо Министър, прокуратурата не извършва такива дейности, много се извинявам. Прокуратурата повдига обвинения, тя не разследва. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Александрова. За дуплика, господин Иванов? Заповядайте.
Господин Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Към репликиращите. Госпожо Ангелкова, абсолютно съм съгласен с Вас. Наистина това противопоставяне се вижда в така направените предложения, а не трябва да бъде и не му е тук мястото. Към господин Славов. Господин Славов, аз знам, че лайтмотивът на Вашата партия, и няма нищо лошо в това, е съдебна реформа. Вие имате и бивш министър на правосъдието, член на Вашата парламентарна група, министър в правителство на ГЕРБ. Той прави последна такава, може би сега ще продължите да правите – няма нищо лошо. Но, господин Славов, излязохте от залата и не можахте да ми чуете дупликата. Вие кога четете предложенията на Венецианската конвенция? [[Реплики.]] Комисия, прощавайте. Която казва, че шест месеца не трябва да бъде променян Изборният кодекс. Вие вечерта преди изборите си променихте Изборния кодекс, както на Вас Ви е удобно. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Тогава нямаше проблем със съветите на Комисията, нали? Другото, което е, господин Славов, Вие може би също взимате доста присърце думите на министър-председателя Петков, а може би и госпожа министърката да каже, на който отношението към правосъдната реформа е, видите ли, да не ми избяга точният цитат: „Да сложим наши хора в съдебната система.“ Това ли Ви е съдебната реформа? [[Реплики.]] Тук обсъждаме бюджета на държавата и примерът, който давате, не е добър. Направо си е лош. Първоначално съгласуван бюджет от Вас, благодаря на госпожа Александрова, която ми напомни, откъде се появиха 89 параграфа в Преходни и заключителни разпоредби? Никой не можа да обясни – нито на Бюджетна, нито на Правната комисия. Вие ли ги написахте, някой колега народен представител ли ги вписа? Та сега господин Каримански пак от кумова срама ги извади оттам и Вие променяте един бюджет, който не Ви е съобразен със законодателна инициатива за промяна в други звена. Срам и позор! Правосъдна реформа не се прави така. Правосъдна реформа се прави с широк дебат, с искане на подкрепа от всички парламентарни партии, а не на неглижирането им, защото Вие не сте си самодостатъчни. Вашият ъгъл там в залата не си е самодостатъчен. Това е може би проблем, който Вие, когато го съзрете, ще узреете да направите наистина някаква адекватна съдебна реформа. Господин Христо Иванов прави една такава и сега Вие ще правите ремонт на ремонта на господин Христо Иванов. И продължавате да го твърдите, и аз продължавам да твърдя, че мястото на това предложение и това противопоставяне, което правите, не е в Закона за държавния бюджет. Това е. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. Изказване – Петър Петров. Заповядайте, имате думата, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги от опозицията! Не знаете какво спокойствие и сигурност е да си записан за изказване още от предния ден. Само казвам. Уважаема госпожо Министър, благодаря Ви, че днес сте тук. [[Реплика от ДБ: „И вчера беше.“]] Да, знам. ВЪЗРАЖДАНЕ е единствената партия в новата българска история, по отношение на която прокуратурата поиска заличаването ѝ по съдебен ред, като заведе дело и го загуби, така че аз съм последният в тази зала, който ще защитава действията на прокуратурата, но бях провокиран за изказването си от твърдението Ви вчера, което звучеше като обосновка за настоящия бюджет на прокуратурата, че, видите ли, имало двойно намаление във внесените обвинителни актове – от 40 хиляди на 20 хиляди. Държа да кажа, че прокуратурата като правоохранителен орган, извършващ защита на обществения интерес, не работи на норма. Броят на внесените прокурорски актове, независимо за коя година, не може да бъде критерий за това какъв да бъде бюджетът на прокуратурата. Дали са 20 хиляди, или всъщност за 2020 г. са 15 хиляди, но освен това държа да кажа, че има и споразумения, има и предложения за освобождаване от наказателна отговорност със замяната ѝ с административно и така нататък, и така нататък. Но не може да бъде вкарвано това като обосновка за конкретния бюджет, без да влизам в дебати дали той е с 3,2 милиона повече или по малко, цифрите са пред всички колеги. Бях провокиран да направя изказване и от твърдението на министър Асен Василев, който, за съжаление, не е тук днес, че ние като граждани сме получавали от съдебната система един продукт на по-ниско от средноевропейското ниво. Държа да кажа, че дейността на съдебната система не може да бъде определяна като продукт. Това дали тя правораздава нормално или не, законно или не, не се дължи на някакъв продукт, който тя изнася. Проблемите на правораздаването, и в частност на прокуратурата, се крият на едно друго място и ще Ви дам пример от Вашата управляваща коалиция. Вчера в един разговор разбрах, че когато в средата на декември бил въведен мониторинг върху една голяма петролна рафинерия, всъщност се оказало, че потреблението се е увеличило с 46%. Ако приложим същия аршин в прокуратурата, госпожо Министър, смятате ли, че ако въведем един мониторинг върху дейността на прокуратурата под формата на създаване на законодателна възможност за контрол на всички прокурорски актове и законодателен механизъм за отговорност за издавани незаконосъобразни актове от прокуратурата, това би съответно повишило законността? Аз Ви гарантирам, че това ще се случи. Също така, ако Вие сте собственик, да кажем, на една голяма компания и отрежете парите, смятате ли, че това ще има значение върху ефективността? Ами, за мене ще има значение върху ефективността. Същия аршин можем да приложим и върху дейността на разследващите органи в лицето на прокуратурата, че ако ние намалим парите, но не създадем законни механизми за предотвратяване на корупция и за взимане на подкупи, реално Вие накъде ги тикате? Можете ли да си отговорите на този въпрос? Проблемите в българското правораздаване, и в частност в прокуратурата, не се крият в техния бюджет. Доста можем да си говорим на тази тема, но, както онзи ден каза колегата Кирил Ананиев на Асен Василев по отношение на бюджета, мога да приложа същото и тук по отношение на наказателния процес. Той е цяла наука, няма как в едно петминутно изказване да разкрием всички дефекти. Но встрани от това, говорихме, че нали все пак това не е продукт. Вие сега ще излезете и ще ми опонирате, че предстоят съдебни реформи, че предстои да бъдат внесени такива съдебни реформи, но чух преди няколко дни един човек по телевизията, който каза, че времето за анализи и стратегии е свършило, след като определени хора били подменени с други хора. И е твърде възможно, докато чакаме Вашата управляваща коалиция да направи съответните реформи, този същият човек да изкара един по-нов на настоящия продукт, който да разчита да се котира по-добре на пазара. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Петров. Заповядайте, госпожо Ангелкова, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Колеги народни представители, госпожо Министър! Господин Петров, използвам репликата, за да Ви помоля да попитате министъра не е ли това първа стъпка към възгледите на господин Кирил Петков за промяна в съдебната система? Тук реших да използвам методите на началника на кабинета му и да проверя в Гугъл. Там излиза, че в свое интервю в „Панорама“ декември месец господин Петков заявява, че неговите възгледи за реформи в съдебната система, цитирам: „Нашата роля е да сложим наши хора в прокуратурата.“ Това ли е за Вас…
Госпожо Ангелкова, към бюджета, ако обичате.
…реформата в съдебната система? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви. Господин Иванов, заповядайте – втора реплика. Трета ще има ли?
Уважаеми господин Председател! Госпожо Министър, уважаеми колеги! Господин Петров, съгласявам се с Вас на 100%, че разбор на работата на прокуратурата не е моментът в дебата, който да правим днес. Ние гледаме бюджета и нормалното функциониране на институциите в България със средства, определени в този бюджет. Вчера направи лошо впечатление, че госпожа министърката направи своеобразно някакъв разбор – опит за анализ на работата на прокуратурата. Вие може да ѝ кажете, според мен, че тя като министър има функция да съблюдава тази част как работи – правораздавателната система, но когато се правят доклади и отчет на дейността на съдилищата и на прокуратурата, тогава може да се задълбочим в този анализ. Този анализ не е ресурсно обвързан с това какъв е бюджетът, поне не за момента. Съгласен съм, че не можем да изпреварваме намаляването им на разходите по тази линия, без да е предложена някаква реформа. Ако има реформа, след това, естествено, разходите трябва да я следват – дали да се увеличат, или намалят. Но може би най-важното, което може да я запитате в дупликата си, защо бюджетът на Министерския съвет за разходи за персонал – явно много повече ще започне да работи, много по-зряло ще функционира, има някакъв коефициент, по който е определено, колега, от 66 милиона за миналата година разходи за персонал на Министерския съвет, тази година, която ще гледаме след малко, разходът на Министерския съвет е 166 милиона. Значи със 100 милиона повече. Може би тя ще Ви отговори. Благодаря Ви.
Господин Иванов, нека все пак, когато гледаме сумите за администрацията, да ги коментираме тогава. Сега коментираме чл. 2 и чл. 3. Заповядайте, госпожо Гунчева, за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаема госпожо Министър, нека да си говорим истината. С това предложение за бюджета на съдебната власт, на прокуратурата специално, Вие искате да накажете Иван Гешев. Това е истината. [[Реплики.]] Обаче всъщност наказвате всички тези прокурори, които съвестно си вършат работата, и препятствате работата на прокуратурата, защото там наистина има много работа. Прокуратурата не е търговско дружество да излиза на печалба и да се очаква някакво количество обвинителни актове и осъдителни присъди. Прокуратурата е призована да спазва законността и да бди над нея. И какво ще правим с този бюджет, когато, надявам се, успеете да освободите Гешев? Разбрахме от думите на Кирил Петков, че може даже да си внесем и главен прокурор, например от Руанда. Тогава какво ще правим с този бюджет? Този бюджет трябва да бъде за институцията, а не да се наказва конкретен човек с него, защото прокуратурата има много работа за вършене. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. За дуплика – господин Петров, след това господин Хамид за изказване.
Уважаеми колеги, благодаря Ви за репликите. Надявам се да се солидаризираме около мнението, че не трябва да се прави качествен и количествен анализ на прокуратурата като основание за сегашния бюджет, защото, без значение как смятаме числата, от 355 на първо четене намаляват на 352 милиона. Това са цифрите и това не може да бъде основание за работа, защото права е колегата Гунчева, че не може заради работата на няколко души да се генерализира дейността на цялата тази система. На следващо място считам, че за да бъде направен наистина един сериозен прогрес в дейността на прокуратурата, е необходимо да бъде създаден контрол върху дейността ѝ, а не да се намаляват парите. Това не работи по никакъв начин – нито по отношение на прокуратурата, нито по отношение на парите за Висшия съдебен съвет, които, доколкото видях, са с 5 милиона надолу. Контрол и законови механизми за предотвратяване на корупцията. Това са двата метода, които биха гарантирали законност в дейността на правораздавателните органи, в частност на прокуратурата, като разследващ съгласно НПК престъпността в България. На последно място, колега Иванов, мен ме е страх да попитам защо разходите за Министерския съвет са увеличени с едни 100 млн. лв.? Защото, като виждам, че са намалели за прокуратурата с 20 млн. лв., в мен възниква еретичната мисъл, че може да са си назначили прокурори в Министерския съвет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Господин Хамид Хамид за изказване – заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Този дебат започна снощи. Не можахме да го довършим по разбираеми причини. Днес го продължаваме обаче при нововъзникнали обстоятелства. И най-вероятно това, което стана тази сутрин в 6,00 часа, ще се отрази и на държавния ни бюджет. Дано да не съм лош пророк, но много скоро можем да се съберем пак за актуализация, така че коренно променям въобще цялото изказване от снощи, което заявих. Какво всъщност стана снощи? Едно от първите изказвания на реплика, мисля, че младият ми приятел Куленски от „Продължаваме Промяната“ излезе и с апломб, с блясък в очите каза: миналата година ГЕРБ с 29 милиона са намалили бюджета, затова и ние ще го направим. Малко преди това, макар че всички бяхме съгласни повече да няма джипки, Вие отхвърлихте нашето предложение. Защото казахте: а, ще има джипка, напълнихме я с 2 милиарда и половина, защото казахте шофьорът вече е наш, няма страшно. Тоест, говорихме за промяна, че няма да правим като ГЕРБ и правим като ГЕРБ. Просто сте бедна бета версия на ГЕРБ. По-лоша версия. Тази фиксация върху главния прокурор, тази фиксация върху прокуратурата до нищо няма да доведе. Както каза госпожа Гунчева, Вие искате да накажете главния прокурор, но не го наказвате него. Не наказвате и тези прокурори, за които тя говори. Не наказвате дори и тези адвокати, които работят в системата. Наказвате всички български граждани, които очакват справедливо правосъдие и правораздаване. Наказвате всички български граждани, защото с намаляване бюджета на съдебната власт и на прокуратурата, създавате условия тя да не функционира нормално. Това беше казано не само от господин Куленски. Госпожа Министърът също направи изявление в тази посока, господин шофьорът на джипката – вицепремиерът, също направи изявление в тази посока. Апропо, къде е той днес? Така че по-внимателно към бюджета на съдебната система. Неслучайно конституционният текст е въведен по този начин – да осигури независимост на бюджета на тази власт. И тъй като госпожа Министърката горещо препоръча да прочетем внимателно всичките шест конституционни решения по темата, сигурен съм, че тя ги знае много добре, аз ги препрочетох отново, госпожо Министър, еднозначни са. Всяко действие, което води до нарушаване ефективната работа и ефективната дейност на съдебната система, е основание за противоконституционност. С това действие, специално с предложението на господин Каримански, Вие сте създали всички необходими условия да има седмо конституционно решение. Най-вероятно ще го постигнете в съвсем скоро време. Зависи от работата на Конституционния съд. Даже препоръчвам на госпожа Митева да не гласува сега, защото може да има конфликт на интерес след няколко месеца. Така че, уважаеми колеги, нека да не разсъждаваме емоционално, да мислим за цялата система, да мислим за една правосъдна система. Господин Славов – с цялото ми уважение към доцент Славов, ние много добре сме прочели всички доклади на Венецианската комисия. И за разлика от всички останали, които говорят тук за тях, ние сме ги написали в Проект за изменение на Конституцията с реформа в съдебната власт. Написали сме ги. Подпишете ги. Както чувам, всички говорите в тази посока. Подпишете ни Проекта да го внасяме и приемаме! Да го приемаме! Всички препоръки едно към едно са залегнали там. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Хамид. Реплики, колеги, има ли? Господин Божанков, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Хамид, излязохте от бюджетната тема, защото колегите обясниха подробно защо се прави това – структурните промени, Бюрото за защита, какво мотивира тази корекция в бюджета. Всичко друго, което казахте, и много други, които говореха преди Вас, няма нищо общо с бюджета. Има общо с Вашето общо възприятие, че става дума за главния прокурор Гешев, а стане ли дума за главния прокурор Гешев, в една и съща поредност ГЕРБ, ДПС и ВЪЗРАЖДАНЕ в тръст излизат на трибуната да бранят прокуратурата и главния прокурор. За ГЕРБ и ДПС това е норма – свикнали сме, че сте чувствителни на тази тема, ВЪЗРАЖДАНЕ ни изненадаха обаче за пореден път, че се включиха в този хор. Моята молба към Вас е да се придържаме към бюджетната процедура, а вече всички страхове около фигурата, личността, института на главния прокурор за друг дебат да ги оставим.
Благодаря, господин Божанков. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Втора реплика има ли към изказването на господин Хамид? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми, господин Председател, госпожо Министър, уважаеми господин Хамид! Вземам тази реплика с оглед на обстоятелството, че досега вече 40 минути се опитвам да чуя мотив защо не следва да бъдат намалявани тези 20 милиона. Говори се за Гешев – да се вземат парите на Гешев и т.н., обаче никъде в Проекта не е залегнало намаляване на трудовите възнаграждения на Гешев, нито каквото и да било друго, свързано с главния прокурор. Изключително мотивирано всъщност е решението защо следва да се намалят парите. Това са едни структурни промени, които дават икономии по отношение на разходите в прокуратурата, които икономии не е нужно да ги отчитаме като икономии, просто не ги залагаме в бюджета. Ще Ви моля, недейте да говорите, че се пречи на разследването и т.н. чрез намаляването на бюджета. Не знам колегите, които говорят това дали изобщо имат идея какви са правомощията на прокуратурата. Прокуратурата не раз-след-ва! Прокуратурата не заплаща експертизи. Недейте да манипулирате! Прокуратурата дава указания на съответните разследващи органи, които всъщност експертизи впоследствие се заплащат от бюджетите на МВР и т.н., но не и от бюджета на прокуратурата. Така че всичко това, което говорите, е просто да изгубим едно време и да кажете как аджиба Вие сте срещу един бюджет, който е изключително балансиран, изключително мотивиран – и аз ще помоля, ако някой тук дойде и ми каже, че с този бюджет се намаляват заплати на прокурори или по някакъв начин се ограничава възможността за работата на прокурорите, примерно няма да имат хартия или няма да имат мастило, или няма да имат нещо друго, то тогава нека да излезе и да го каже, ако трябва, да коригираме. Всичко друго са едни празни приказки, които си ги говорим, и вече ги говорим два месеца. И заклевам се, започвам да си задавам редица въпроси какво всичките ние 240 правим тук? Реформата, да, реформата беше започната от господин Христо Иванов и тъй като беше саботирана от ГЕРБ, съответно тогава ние излязохме от управлението. Да, ще продължим тази реформа и ще я направим още по-добре. Ако Вие не ни пречите! Ако искате да ни помогнете, заповядайте, помогнете да реформираме системата. Това е, което се иска.
Времето, господин Димитров!
Но недейте да ни пречите! Благодаря Ви.
Благодаря ви. Трета реплика – господин Балачев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, госпожо Министър! Аз вчера взех накратко отношение във връзка с една реплика, но сега ще репликирам отново и ще напомня на всички нас една поговорка, че това, което човек сам си направи, и най-големият му враг не може да му направи. За да има нашата съдебна система лош дъх и Венецианската комисия, и различни други институции в Европейския съюз да говорят лошо за нас, причината е в самите нас. Ние чрез различни НПО-та, различни представители на правната общност в България непрекъснато изразяваме нашето недоволство от работата на съдебната власт, която – веднага казвам, не е идеална, нуждаем се от много сериозна качествена реформа както по отношение на прокуратурата, така и по…
Господин Балачев, по бюджета, ако обичате!
…отношение на съда… Ще кажа за бюджета, това е свързано, господин Председател. И затова всъщност се твърди, че нашата система е лоша. Да, тя ще трябва да се реформира, но това не става на крак и не става чрез бюджета. Защо казах, че ние си правим лоша услуга? Защото с тези мотиви в този бюджет, с които ние намаляваме – дали е с 2 млн., дали някой преди това е намалил с 10, няма значение, но вече има становище на прокуратурата, което отива пак в Европа. Ще има становище и на Висшия съдебен съвет. Ето го конфликтът, който ще ни даде лош дъх и отново, и отново по отношение на съдебната система в България, ще се говори негативно. А що се отнася до това главният прокурор дали трябва да бъде? Уважаеми колеги, главен прокурор на България има от 1947 г. и неговите правомощия почти не са променяни. Трябва да Ви кажа, че ако говорим за тези главни прокурори, които са в най-новата история на България, като започнем от Татарчев, чийто е изразът: „Над мене само Господ, нито един – нито Кольо Филчев, нито Борис Велчев, нито Сотир Цацаров, нито Иван Гешев са били обичани прокурори, защото просто такава е тяхната позиция на върха на пирамидата на прокуратурата. И дали прокурорът ще се казва Иван Гешев или Иван Дерменджиев…
Времето, господин Балачев!
…няма значение. Има значение това какво ние ще направим, за да може да се реформира. Но това не става чрез бюджета, уважаема госпожо Министър. Това става по друг начин. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Балачев. Господин Хамид, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Божанков, излязох толкова бавно и спокойно, изказването съм го заявил още снощи в десет и нещо, така че не знам за какъв тръс говорите. Ако чувате коне в главата си, или пък ако Ви липсва другият Хамид, ако искате да го предизвикате – днес не е денят просто, не сте уцелили момента. Така че послушайте гласовете в главата. Господин Димитров, няма баланс. Баланс има за всички останали, но за съдебната система няма баланс. За всички министерства има инфлация, има увеличение на възнагражденията, има увеличение на разходите, но за прокуратурата има дефлация. Само за прокуратурата разходите трябва да бъдат намалени. Само за прокуратурата токът е без пари, бензинът за колите им е без пари – за другите министерства има. Ето го дисбалансът. Аз пак Ви казвам: не наказвайте българските граждани за това, защото – колеги от ПП, имате достатъчно на брой коалиционни партньори, които от опит знаят, като накажете българските граждани, как те отвръщат на удара. Питайте ги! Те са използвали емпиричния подход. Колегите от ДП ще Ви кажат. [[Частични ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Хамид. Можеше и да пропуснете встъплението във Вашето изказване. Господин Зарков, заповядайте за изказване.
Кое?
Което беше насочено към господин Димитров и гласовете. Беше малко извън рамките на добрия тон. [[Шум и реплики от ДПС.]] Към Божанков. Заповядайте, господин Зарков, за изказване.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Слушах дебата по бюджета за съдебната власт вчера от разстояние и днес как продължи. Има няколко неща, които според мен трябва да бъдат казани, за да не изпадат в заблуждение българските граждани и за да може да бъде подкрепен така предложеният текст спокойно. Вчера се чу от няколко колеги, предимно от ГЕРБ, че никога не се е правело така, че бюджетът на съдебната власт се прави от съдебната власт и че това е конституционно положение. Всъщност бюджетът на съдебната власт действително се изготвя като становище от Висшия съдебен съвет и се одобрява от Министерството на финансите. И никога досега, поне аз нямам такъв спомен, а вчера имах достатъчно време, за да проверя, не е приет бюджетът на съдебната власт такъв, какъвто тя го е заявила. Всъщност прецедентът беше на първо четене тази година, когато разминаванията бяха минимални. Сега тук ще напомня нещо, което може би е забравено. Тъй като аз и в предишната си битност на опозиционен депутат съм поставял няколко пъти въпроса, ще го поставя и сега. Този начин на изготвяне на бюджет на съдебната власт не е правилен, защото това разминаване значи или че съдебните кадровици, ако така мога да ги нарека, искат повече, отколкото им е нужно, или че Министерството на финансите не дава достатъчно, за да функционират. Практиката показва, че всеки път, когато са били орязвани, са функционирали. Неслучайно, когато избирахме Висш съдебен съвет преди пет години и сега, надявам се, скоро ще отворим тази процедура отново, в концепциите на всеки един от кандидатите за член на Висшия съдебен съвет беше записано, че ще работи за промяна на начина на бюджетиране, че ще се премине от така наречения исторически принцип, който се предлага и до днес, а именно на база разходите от предишната година, завишени с нещо, на така наречения проектен принцип, проектно бюджетиране. Нещо, което е заложено като философия за целия бюджет. При всеки случай това не се случи и пет години по-късно продължава същия дебат. Бяха повдигнати и въпроси за конституционносъобразността на направеното предложение за намаляване на бюджета между първо и второ четене. Получи се инфлация на цитираните решения. Вчера някой спомена едно решение, след това две, току-що колегата от ДПС – шест. Аз видях три меродавни решения на Конституционния съд: 16 – 2001 г., 4 – 2003 г., 4 – 2010 г., но нито едно от тях не касае казуса, който разглеждаме сега. А той е следният: приетият на първо четене законопроект ще бъде изменен между първо и второ четене със сума, която не може обективно никой да каже, че ще застраши функционирането на съдебната власт или в частност на прокуратурата. Става дума за намаляване от 352 милиона на 332 милиона. Това е един доста сериозен бюджет. [[Реплика от народния представител Анна Александрова.]] Двадесет милиона, да. Ще дойда и дотам, госпожо Александрова. Говорим тук за наказание, но, повярвайте ми, много институции в България биха искали да бъдат наказани по този начин, още повече че дори след това намаление бюджетът на прокуратурата ще порасте спрямо предишната година. Не вярвам, макар че това може да бъде променено, ако съберете съответните подписи за конституционна жалба, но съм абсолютно убеден, че тук няма основание за противоконституционност. Така, между другото, както бях убеден и го заявих от тази трибуна, че няма основание за противоконституционност на прехвърляне на Бюрото за защита и материалните му активи към Министерството на правосъдието. Но, добре, за 20-те милиона има две тези, които чувам. Едната е, че това намаление ще застраши независимостта на прокуратурата – твърдение, което не намира никакво основание. И другото, което чух от самия главен прокурор, е, че това ще доведе до тържество на олигархията и организираната престъпност. Ех, ако можеше 20 милиона да спрат тържеството на олигархията и организираната престъпност, която през целите тези години расте, както расте, между другото, бюджетът и на прокуратурата! Защото на тези, които казват, че това е наказание, мога да припомня, че досега в продължение на години – особено в последните шест, имаше абсолютно фаворизиране от страна на парламента на институцията Прокуратура. Споменах, че никога бюджетът такъв, какъвто е поискан от ВСС, не е приеман от Министерството на финансите, но и никога не се сещам прокуратурата да е поискала нещо, което да не е дадено. Имайте го предвид. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, господин Председател, със следното: едно нещо са прави от опозицията – правосъдна реформа не се прави към бюджета, само че никой не е казал и че я прави оттам. Ще използвам случая, за да напомня, че тези 20 милиона сами по себе си няма да попречат на прокуратурата да работи, те няма да допринесат и за това да работи по-добре. Тук пред нашата зала и в парламента стоят важни закони и избирането на важни органи – Инспекторат, ВСС...
Времето, господин Зарков!
Завършвам, господин Председател. Ще подкрепя предложението така, както е направено по Комисия, с предложението за намаляване за 20 милиона. Това не е правосъдна реформа, обаче тя предстои и се радвам, че вчера Министерският съвет е приел важен законопроект, който, надявам се, скоро да можем да разглеждаме. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Почти минута повече, господин Зарков.
Извинявайте, ще го компенсирам в дупликата.
За реплики – Петър Петров, Александър Ненков и госпожа Александрова. Заповядайте, господин Петров, имате думата.
Благодаря Ви. Уважаеми колега Зарков, потънах в леко неведение и объркване. Вчера колегата Куленски спомена, че всъщност парите за прокуратурата са увеличени с 2,5 милиона и доколкото чета бюджета за 2022 г. и 2021 г., той е прав – от 329 на 332. Днес обаче, от една страна, колегата Димитров казва, че имало намаление от 20 милиона, но тава не пречело на работата на прокуратурата, защото тя не правела разходи, за които се говори в залата. Вие сега излизате и казвате, че даже това е ползотворно намаление. Така че, моля Ви, колеги в управляващата коалиция –разберете се, има ли намаление в парите на прокуратурата, или няма, защото лично мен ме обърквате. Аз се опитах да избягам тази сутрин от този дебат, като казах следното: проблемът е, че на първо четене беше заложена една сума и след това няколко дни по медиите се говореше, че ще има намаление на парите на прокуратурата, един вид назидателно към тази прокуратура, с укор: „Вие прокурорите не работите добре, затова ще Ви намалим парите!“ Така беше представено сред обществеността. Именно това е проблемът на така наречената реформа, която Вие правите с бюджета и предложенията между първо и второ четене, а не дали парите като сума са повече, или по-малко. Пак ще повторя: поне от числата, които виждам, са с 2,5 милиона повече спрямо миналата година, но начинът, по който това нещо бе извършено, считам, че не е редно. Провокирате едни много опасни съмнения в обществеността по отношение на това дали работи българската държава и българските правоохранителни органи в техен интерес. Това за мен е съществен проблем, а не самите числа като цяло. Последно, пак ще повторя – одеве от изказването ми, за един колега, който го било изненадало нашето положение: не генерализирайте прокуратурата. ВЪЗРАЖДАНЕ беше единствената партия, по отношение на която прокуратурата поиска заличаване. Пак повтарям, последният човек съм в тази зала, който ще защитава действията на прокуратурата в този им вид. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
За втора реплика? Заповядайте, господин Ненков.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Господин Зарков, винаги ми е приятно да поспоря с Вас по една такава важна тема. Аз не съм юрист, но имам достатъчно наблюдения като човек, който все пак дълги години е бил в тази зала и съм бил свидетел на много различни дебати по тази тема. Далеч съм от мисълта, че 20-те милиона, които ще бъдат по-малко за прокуратурата, ще възпрепятстват някак си цялото правораздаване. Другият въпрос, който аз имам към Вас, е следният: защо точно на прокуратурата? Защо не в цялост, защо не върху целия бюджет – на цялата съдебна система, а защо просто върху прокуратурата, за да разсеем съмненията, че тук е някаква санкция за това, че не харесваме или харесваме съответно нейния ръководител? Другото нещо, което искам да Ви припомня, тъй като Вие казахте, че да, съгласявам се с Вас, че обикновено в тази зала проекта на бюджет, предоставен от Висшия съдебен съвет, не се е приемал от залата, но се е приемал този на Министерския съвет по вносител. Бихте ли ми обяснили какво се случи тогава между първо и второ гласуване? Тъй като това, което е внесено на първо гласуване и е прието от управляващото мнозинство, е предложението на Министерския съвет, след което идва предложението на господин Каримански, който, очевидно е много добре запознат как и по какъв начин функционира съдебната система, е решил да внесе предложение, с което да намали бюджета, пак казвам, не на цялата съдебна система, а само на прокуратурата?! Бихте ли излезли в дупликата си и бихте ли ми обяснили на какво се дължи този факт? Защото, да, не са се приемали, повтарям, бюджетите на Висшия съдебен съвет, но винаги ние като управляващо мнозинство сме подкрепяли това, което Министерският съвет по вносител е приел и е минал цялата съгласувателна процедура.
Благодаря Ви, господин Ненков. Трета реплика – госпожа Александрова.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Зарков, първо, моята реплика към Вас и несъгласието ми с частични неща от Вашето изказване. На първо място, защо е това противопоставяне между институциите. Това е изключително важно, уважаеми господин Зарков. Това противопоставяне между Министерството на правосъдието и БАН е недопустимо според мен. Пак казвам, нима Върховният административен съд и Върховният касационен съд нямат нужда от допълнително финансиране, след като Вие сте се фиксирали конкретно в прокуратурата? На следващо място, Вие използвахте израза „наказание за прокуратурата“. Подобен израз използва и премиерът на управляващото мнозинство, като каза, че ще поставят правилните хора на съответните места. Тревожи ме наистина и смятам, че е тревожна Вашата фиксация около главния прокурор и около прокуратурата. На последно място, бюджетът между първо и второ четене на съдебната власт – Вие сам знаете и в ролята Ви на опозиционер в Четиридесет и четвъртото народно събрание, самият Вие сте внасяли подобни предложения, никога не е бил намаляван, а винаги е бил увеличаван. Може да е с малко, може да не е с цялото Ви предложение от двадесет милиона или десет, които сте искали, но винаги е имало растеж нагоре, а не намаляване с 20 милиона. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Александрова. Господин Зарков, имате възможност за дуплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър! Уважаеми господа репликиращи, благодаря Ви за репликите по същество и ще се опитам по същество да отговоря. Господин Петров, ние сме се разбрали много добре и даже от дебата става ясно. Това, че Вие не ни разбирате, е проблем, на който аз не мога да помогна, освен да се опитам да го обясня пак. Беше предложено на първо четене 352 милиона, предложено е те да се намалят с 20 – да станат 332 милиона, а миналата година бяха 329 милиона. Следователно намаляваме спрямо първото предложение, но увеличаваме спрямо миналата година. Аз повече от това не мога да бъда ясен. Как е било представено и дали е било представено добре, или недобре – аз не съм пиар, не е мой въпрос. Моят въпрос е: тези пари ще стигнат ли за прокуратурата? Аз считам, че да – затова ще подкрепя. Ако Вие считате, че не – не подкрепяте. Това е въпросът. Това за наказанието, госпожо Александрова, не го казах аз. Отговарям на критиката, която беше отправена, че това е наказание. Но тук отивам към това, което каза господин Ненков. Погледнете какви са бюджетите: 47 милиона за Висшия съдебен съвет, 24 – за ВКС, 29 – за ВАС, 332 за прокуратурата, след като е решено да се намалява оттам, където има най-много. Единственият и важен въпрос е: ще попречат ли тези 20 милиона на прокурорите да работят или не? Не! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господинът, който подвиква от залата: „Ти откъде знаеш?“, вчера го чувах от разстояние. Той със сигурност не знае, госпожо Министър, така че не се притеснявайте. Накрая за противопоставянето. Противопоставянето не е между Министерството на правосъдието и който и да било друг. Опитвате се да изкарате, че има противопоставяне между прокуратурата и БАН. Това, между другото, е теза, която прокуратурата лансира. Истината е, че в един бюджет, когато се реши да се дадат повече пари на определена институция, в случая Българската академия на науките, която безспорно има нужда от тях, те трябва да се вземат отнякъде – или се вземат от допълнителен дефицит, или се вземат отнякъде, където са дадени повече предварително. [[Реплика от народния представител Анна Александрова.]] Завършвам със следното изречение, госпожо Александрова. Аз съм предлагал много неща – и в една посока, и в друга. Те рядко са били приемани от Вашето мнозинство. Истината е следната: прокуратурата през последните години има нужда от реформа. Това ли е начинът да се реформира? Не, това не е начинът да се реформира. Това е бюджетен въпрос, а реформаторският въпрос, надявам се, със същата страст да го обсъждаме съвсем скоро. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Зарков. За процедура? Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че дебатът за приемане на бюджета за съдебна власт е от изключително значение за обществото. Затова предлагаме дебатът да се излъчва пряко по БНТ 1 и БНР.
Има ли обратно предложение? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, предлагам да се излъчва по БНТ 2 вместо по БНТ 1, за да не им разваляме цялата програмна схема, те са си заложили някакви неща и хората вече според мен са свикнали да гледат БНТ 2, когато искат да видят парламента.
Добре. Това е отделно предложение. Има две предложения. Първото предложение е за излъчване по БНТ 1 и БНР. Второто предложение на господин Биков е за излъчване по БНТ 2 и БНР. Започваме с първото предложение на колегата от ВЪЗРАЖДАНЕ. Режим на гласуване. Колегите, които са онлайн. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 140 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 142: за 25 и 1 онлайн – общо 26, против 80, въздържали се 35. Предложението не е прието. Продължаваме с второто предложение, което е на Тома Биков, излъчването да се осъществи по БНТ 2 и БНР. Режим на гласуване. Колегите, които са онлайн. Атанас Зафиров?
Въздържал се.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 181 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 183: за 68, против 70 и един онлайн – общо 71, въздържали се 43. Предложението не е прието. Преминаваме към следващото изказване. Господин Гечев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предложението ни е по чл. 3. Предложението е подписано от четирите партии в управляващата коалиция и касае помощта, която може да окаже парламентът към най-уязвимата част на българското общество – хората в неравностойно положение. Предложението е следното: чл. 3, ал. 6 се изменя така: „Установената за всяко тримесечие икономия на средствата по ал. 1, II т. 1 в частта за възнагражденията на народните представители и свързаните с тях регламентирани допълнителни разходи, формирани по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, се използва за финансиране на политики и мерки за подкрепа на хора с увреждания по реда на чл. 109, ал. 3 от Закона за публичните финанси за сметка на бюджетното взаимоотношение на бюджета на Народното събрание с централния бюджет“. Ал. 7 да отпадне, ал. 8 да се преномерира, става ал. 7, ал. 9 да се преномерира, става ал. 8. Второ, в чл. 77, ал. 4 след думите „IV. Икономия на разходите за персонал“ да се добави: „с изключение на икономията по чл. 110“. Трето, създава се нов чл. 110: „Установената за всяко тримесечие икономия на средства в частта на възнагражденията на лица, произтичаща от определянето на месечните им възнаграждения, в зависимост от основното месечно възнаграждение на народен представител, се използва за финансиране на политики и мерки в социалната сфера по реда на чл. 109, ал. 3 от Закона за публичните финанси за сметка на бюджетното взаимоотношение на съответния бюджет по държавния бюджет с централния бюджет“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гечев. Писмено сте ги подготвили. Всъщност това не беше изказването по същество, по-скоро процедурно предложение за искане за внасяне на редакционна поправка. За изказване – Красимир Вълчев. Заповядайте, господин Вълчев. След това господин Христо Иванов, Александър Ненков и Николай Дренчев.
Благодаря, господин Председател. Моето изказване е по-скоро под формата на въпроси, но за съжаление, отсъства вицепремиерът и министър на финансите. Надявам се, че госпожа Йорданова – министърът на правосъдието, ще може да ми даде до някаква степен отговори. Вслушвам се изцяло в призива на господин Божанков да говоря изцяло по бюджетната процедура и принципи на формиране на бюджета на съдебната власт. Конкретният ми въпрос е следният: защо сега го предлагате, а не беше предложено от Министерския съвет това намаление? Не беше сметнато правилно, сега Ви дойде акълът, търсите умишлено противопоставяне с БАН точно в момента или искате да имаме поредния разговор за ефективността на съдебната система, в частност на прокуратурата? Защо сега го предлагате това намаление? Впрочем има още един възможен отговор, който не изключва останалите, той беше казан от министъра на финансите вчера, защото, ако го бяхме направили ние, щяхме да нарушим закона. Не знам дали чухте тези негови думи, но това го каза министърът на финансите: „Вие, Народното събрание, можете да нарушите закона, но ние, Министерството на финансите, Министерският съвет, не можем да нарушим закона.“ С други думи, той каза, че ако се осъществи това намаление, няма да може да се реализира автоматичният механизъм за увеличение на възнагражденията. Това каза министърът на финансите и аз се надявам Вие, госпожо Министър, да отречете това или да го потвърдите. Защо е необходим този автоматичен механизъм в Закона за съдебната власт? Тук министърът на финансите е прав за едно нещо – те не могат да си определят бюджет от 5 милиарда или 10. Тоест все пак имат ограничение по отношение на рамката, Народното събрание трябва да сложи ограничение на общия им бюджет, но от друга страна пък, имаме конституционна постановка за разделение на властите и автономност на бюджета на съдебната власт, който предполага и такъв автоматичен механизъм. Той всъщност защитава съдебната система от това изпълнителната власт и Народното събрание да определят политиката по доходите. И това е част от бюджетната автономност на съдебната система. Вие сега на практика не им давате възможност да изпълнят този автоматичен механизъм и го дерогирате, но само бюджетно. Ще го дерогирате ли този автоматичен механизъм и законово, тоест ще предложите ли промяна в Закона за съдебната власт да отпадне този автоматичен механизъм, при положение че оставяте една част от системата в невъзможност да го изпълни с намалението на бюджета? Защото аз стъпвам на следната постановка – че колегите в Министерството на финансите, когато са правили бюджета в края на миналата година, са изчислили правилно колко средства за възнаграждения са необходими на съдебната система. Сега намалявайки, всъщност министърът на финансите казва: да, ние изчислихме правилно колко средства са необходими, но понеже са им много високи заплатите, няма да прилагат тази година този автоматичен механизъм, затова намаляваме бюджета и ги противопоставяме на БАН. Да, но не е честно. Ако сте честни, кажете, ще променим и Закона за съдебната власт и ще отменим този автоматичен механизъм, защото не заслужават. Разбрахме тук вчера от вицепремиера, че ако не се покажат резултати, тоест ако в една градина всички дървета не са перфектни, всички ябълки не са перфектни, няма да я поливаме тази градина, тоест няма да се грижим за градината, докато всички цветя не цъфнат и всички дървета не вържат перфектни плодове. Нищо че 90% от хората в една система може да работят прекрасно. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Има ли реплики? Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вълчев! На въпроса защо сега според мен отговорът е в една дума, която няколко пъти вече беше спомената днес. Думата е „война“. Това е една „война“ на новата изпълнителна власт със съдебната власт. Няколко доказателства в тази посока. Въпреки премахването на Бюрото за защита на главния прокурор от бюджета на съдебната власт реалното нетно увеличение на бюджета не покрива дори и инфлационния риск, съответно ефективно съдебната власт ще разполага с още по-малко пари за нейната издръжка. Също така може би това е продиктувано и от липсата на реални реформи, на идеи за реформи, които вкарват госпожа министъра в режим на война. Госпожо Министър, „Долу ръцете от съдебната власт!“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Несторов. Не мисля, че беше удачно да използвате точно тази дума точно днес, с оглед на събитията, които се случват от сутринта, съответно призовавам и колегите да не го правят в своите изказвания. Заповядайте, госпожо Министър, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Съвсем по същество ще отговоря. В Законопроект за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт, който се надявам съвсем скоро да бъде обсъждан в тази пленарна зала, не се предвижда и няма разпоредби, които да променят начина на образуване на възнагражденията на магистратите. [[Реплики между народни представители от ДПС и „Продължаваме Промяната“.]]
Колеги, моля за тишина в залата. Прощавайте, госпожо Министър!
Благодаря. Това, което ще предложим на Вашето внимание, е отпадане на кариерните бонуси за членовете на Висшия съдебен съвет и на Инспектората към Висшия съдебен съвет. Що се отнася до въпроса защо това предложение се прави сега, тук има резон – вероятно трябваше да бъде направено и по-рано, целият дебат, аз мислех да се изкажа малко пó в края на дебата, посочва какъв е централният проблем. И той не е някакво противопоставяне между институциите или някаква друга форма на антагонизъм, както се опитвате да го представите. Всъщност големият проблем, който ние трябва заедно да решим, е, че в България най-сетне трябва да има реално програмно бюджетиране, включително и в съдебната власт. Защото тук ние трябва да говорим за ефективно разходване на бюджетни средства и то няма как да има връзка между разходи – публични разходи, и постигнати резултати. И този дебат ние трябва да го водим и се надявам, че при следващото разглеждане на бюджета на Република България ние ще имаме напредък и ще знаем колко точно ни е необходимо за това, че съдебната власт ефективно да изпълнява своите правомощия и действително да бъде добре обезпечена. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Заповядайте за дуплика, господин Вълчев.
Благодаря. Вие всъщност казахте кое от моето предположения е вярно – че сега Ви е дошъл акълът. Но според мен има и друго вярно, което не изключва това, което Вие казахте, че колегите в Министерството на финансите са сметнали правилно – сметнали са правилно колко средства за възнаграждения са необходими и са ги заложили в проектобюджета, така че да гарантират този автоматичен механизъм. Тоест, казано с други думи, Вие оставяте една част от съдебната система пред невъзможност да изпълни законовата разпоредба в Закона за съдебната власт – действаща законова разпоредба. Казахте, че ще я промените. Аз не мога да преценя колко ще бъдат икономиите от това. Що се отнася до програмното бюджетиране, смея да твърдя, че доста съм чел и работил по тази тема – повярвайте ми, ще Ви бъде много трудно на всички публични програми да направите надеждни, измерими добри показатели за резултат. Една част от резултатите на публичните програми са неосезаеми, труднооценими в бъдещето. Не знам как ще сложите и не знам какви най-добри показатели за справедливост ще намерите, как ще оцените кога съдиите работят по съвест и кога – не, много е трудно това нещо да го вкарате в рамката на програмното бюджетиране. Програмното бюджетиране не изключва един друг принцип – принципът, че бюджетните системи трябва да имат нормално базово финансиране. Нормалното базово финансиране е една от причините много системи да са в лошо състояние – нещо, което вицепремиерът не разбира. Няма как да имаме добра наука, няма как да имаме добра култура, ако ние не успеем да възпроизведем работещите в научните институти, в научните организации, в културните институти. Това е една от причините ние да имаме слаби резултати в образованието, защото дълги години пестяхме от учители, а не защото системата и учителите ни не са си вършили работата в последните години, както каза вицепремиерът. Така че не забравяйте, че преди да говорите за резултати, трябва да бъде осигурено и базово финансиране и работещите в съответните институции да имат нормални условия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. За изказване – заповядайте, господин Иванов.
Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ще направя изказване, което може би малко се разминава с това, което каза господин Зарков, каза, че това не е част от съдебната реформа. Част е от съдебната реформа, защото въпросът за ефективността на разходването на публични средства и отчетността за постигнатите резултати е централна част от въпроса за необходимостта да се реформира една или друга публична институция, включително съдебната власт и прокуратурата. Не, тук не става дума за война, господин Несторов. Разбирам защо всеки опит да се проведе отчетност, някаква форма на отчетност, по отношение на прокуратурата може да изглежда война на някои хора, но става дума за отговор на дългогодишни очаквания в българското общество и, между другото, на ключовите ни партньори. Важно е да уточним няколко неща. Има яснота, че стандартите – между другото, вчера госпожа Александрова цитира международни стандарти – много хубави, Консултативен съвет на съдиите. Нали така, госпожо Александрова, цитирахте вчера, ако не ме лъже паметта? Ама не на прокурорите! Защото това са стандарти, които са приложими за съда. И има разлика, включително българският Конституционен съд прави тази разлика. А по отношение на прокуратурата българският Конституционен съд казва ясно, че тя е отговорна за прилагането на държавната наказателна политика. Как се прилага тази държавна наказателна политика е въпрос, който има своите измерения, свързани с ефективност, и своите измерения, свързани с определени показатели. Тук няма да се съглася с уважаемия говорящ преди мен господин Вълчев – има начини държавната наказателна политика и нейната ефективност да бъде вкарана в руслото на конкертни измерими критерии и показатели. Ще Ви насоча например към уеб сайта на Crown Prosecution Service of England and Wales – Кралската прокуратура на Англия и Уелс. Там има изключително интересен – ще Ви бъде, вярвам, интересно да го погледнете – цикъл на планиране и отчитане на дейността на прокуратурата в Англия и в Уелс, след обществени обсъждания залагане на конкретни показатели и цели именно през бюджетната ефективност при ясна норма колко струва един час прокурорска работа на бюджета на данъкоплатеца и през това се отчита това нещо в парламента. Много ще Ви бъде интересно като финансист, вярвам, да го погледнете това нещо. Има такива системи в Холандия, има такива системи и на много други места и ние и този инструмент за публична отчетност и ефективност на прокуратурата, защото говорим за това, но и на всяка друга институция трябва да прилагаме като развитие на ролята на парламента. Защото една от фундаменталните роли на парламента, вярвам, че ще се съгласите, исторически е било да одобрява бюджетите именно с оглед тяхната оправданост и ефективността на тяхното харчене. Нали затова възникват исторически парламентите и ние затова се опитваме тук това нещо да го развием. В това няма нищо еретично и нищо страшно. Да, то трябва да бъде внимателно обсъдено и докъде, в какви граници, трябва да се случва. Но дебатът, който водим днес, е важен – той е част, и бюджетната процедура в нейните наистина концептуални основания, и съдебната реформа, защото е част от усилието да се въведе по-голяма отчетност на прокуратурата. Ясно трябва да кажем: това е част от проблематизирането на резултатите в прилагането на държавната наказателна политика от прокуратурата. Тези резултати са неудовлетворителни. Българското общество плаща огромна цена за това, че прокуратурата, особено по отношение на определени видове престъпления, не си върши работата. Ако погледнем техните отчетности, ще видите, че там резултати по отношение на корупция по високите етажи на властта няма, и го знаем това, и го знаем по всички възможни направления и цената за тази липса е огромна, която плаща българското общество. Господин Хамид, който го няма, каза нещо много важно и аз ще завърша с него – че днес сме в променена ситуация. Самата истина е и наистина ние трябва на фона на това, че наистина става дума за война и тя не е между две страни – Русия и Украйна, тази е война, при която един диктатор се опитва с всички средства, включително бомбардировки по градове, в които има цивилно население, да ревизира следвоенния ред. Пред лицето на тази заплаха ние трябва на ново ниво, на национална отговорност, да консолидираме българската държавност.
Времето, господин Иванов.
Само две изречения, ако ми позволите. Корупцията и липсата на защитни средства, липсата на отговор на корупционните престъпления са един от порталите, през които враждебното влияние на кремълския режим, който се опитва да ревизира международния ред, ще влиза в България, както досега е правил. Ако ние не затворим този портал, включително чрез решителна съдебна реформа, това ще бъде още една форма на много силна уязвимост на България в тази нова рискова ситуация. Така че моят призив е наистина да изоставим досегашните разделения и да опитаме да намерим консенсуса за необходимата реформа, защото не е само отбраната, не са само службите, не е само енергетиката – и способността на българските институции да устояват на корупционно влияние и проникване ще бъде ключово, за да се справим в този…
Господин Иванов!
…мрачен период, в който навлизаме. Благодаря Ви, извинявайте.
Благодаря Ви – минута и половина извън времето, което е допустимо, и към Вас отново същата забележка. Колеги, наистина нека да не правим такива аналогии със случващото се в Украйна. Аз лично не смятам, че е удачно. Изразявам своето мнение като председателстващ в момента. За реплика – господин Биков, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, аз по-скоро бих Ви репликирал за подхода. Сега дебатът за съдебната реформа се води и ще се води вероятно още дълго време. Тук на мен ми прави впечатление, че в този бюджет се налагат санкции на определени институции, санкционират се. Защото не става въпрос за някаква цялостна оптимизация. Например на МВР аз – ще ме извинят колегите, които са ангажирани с МВР, но аз считам, че и МВР има проблеми. И в МВР, всички знаем, че също има катаджии, които са корумпирани, например! Но на МВР бюджетът се увеличава. Това означава ли, че Вие считате, че навсякъде нещата са сравнително оптимизирани и вървят добре, но не вървят добре в прокуратурата и в Българската национална телевизия? Защото това са санкционираните институции в този бюджет. Тези пари, които се спестяват от БНТ и от прокуратурата, са, мисля, че 22 милиона – те нямат никакво отражение към цялостния бюджет, нито някакви пари са се спестили. И второ, след като са наложени тези санкции върху тези две институции, очаква ли се те да започнат да работят по-добре? Това ще доведе ли до по-добра работа? Аз считам, че не. Аз мисля, че там има проблеми, може би и в едната, и в другата институция, но може би те ще се решат с друг тип политически действия, други закони. Но в случая с прокуратурата в Закона за съдебната власт говорите за промени в Конституцията и така нататък, но това, че ще им намалите 20-те милиона, аз съм убеден, че и хора, които си вършат добре работата, ще бъдат жертви на тези санкции, което в никакъв случай няма да подпомогне дори и съдебната реформа, за която Вие говорите и която обещавате да направите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Биков. [[Реплики.]] Господин Михайлов, процедурата – след като се изчерпят репликите и дупликите. Доцент Иванов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, аз имам два конкретни въпроса към Вас. Първият ми конкретен въпрос е: когато в нашето правителство Вие бяхте министър заедно с шеф кабинета, а сега по същество министър, Вие колко предложения направихте за законодателни промени в съдебната система? Кога се роди у Вас тази активност за промяна на съдебната система? Кога се родиха тези Ваши идеи? Тъй като Вие сте един екип – тогава Ваш шеф кабинет, сега министър, размяна на местата. Това ми е първият въпрос: колко законопроекта внесохте тук, в Народното събрание, и как вкарахте промените в Конституцията, с чия активност и как се случиха? Кой предизвика промяната във Висшия съдебен съвет и как стана, благодарение на кого? Вторият ми въпрос е: кой внесе 89 промени в параграфа в Законопроекта и чия беше активността? Ето тук, от тази трибуна да кажете, все пак гражданите да знаят чия е активността, кой ги внесе, как ги внесе и всъщност какви цели се преследват. Благодаря. Два конкретни въпроса.
Благодаря, господин Иванов. Въпреки че и двата въпроса не са нито по чл. 2, нито по чл. 3…
Като председател нямате право, а ако искате, вземете ми думата. Нямате право да правите реплика на изказването ми. Ако искате да се изкажете, слезте на трибуната и ще Ви заместят. Моля Ви, спазвайте Правилника! Благодаря Ви. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви за взетото отношение, господин Иванов, точно това правя. Задължение на председателя на Народното събрание или на председателстващият е да насочва дебата в посоката, в която трябва да се води. Темата на дебата е чл. 2 и чл. 3, а не са параграфи от 1 до 89, нито пък какво е правил господин Иванов преди определен брой години.
Искам процедура!
Господин Иванов, процедурата е, след като се изчерпят репликите и дупликите. Има ли втора реплика към изказването на господин Иванов? Не виждам. Процедурите ще бъдат, първо, професор Михайлов, след това доцент Иванов. Господин Иванов, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, понеже направихте ремарка след моето изказване, аз не правя сравнение между случващото се в Украйна и това, което се случва в България, а казвам, че живеем в радикално променена среда за сигурност, в която ще трябва корупционният риск, който съществува в България, да го оценим по радикално различен начин и това е съществен елемент от целия разговор, който ние водим. Господин Биков, не става дума за наказване на институции, а става дума за първия – спомням си, че имахме такъв учебник по макроикономика, който казваше, че има закони за икономическото мислене, и първият закон беше, че живеем в ресурсно ограничен свят. Трябва да се избира накъде се насочват средствата от гледна точка на някакви приоритети, от гледна точка на някаква оценка за ефективността на тези средства. В интерес на истината повишението на бюджета на МВР не е такова, каквото се очакваше, включително като инструмент там да се пристъпи към някакво вътрешно преструктуриране. Аз си спомням, че когато правителството на Борисов 2 започна, всички бюджети на министерствата бяха намалени с 10%, за да бъдат – господин Ананиев може би ще си спомни този брилянтен ход на Влади Горанов, за да се стимулират вътрешните съкращения и оптимизация на работата на тези институции. Това е легитимен инструмент и те така са избрани. Тогава, между другото, понеже беше за всички, се оказа, че за някои това има изключително деструктивно влияние, а за други наистина е необходимо. В този смисъл аз бих го оспорил този подход. За всички по добре би било да бъде целенасочено и нека да не се връщаме към тогава. Просто искам да кажа да не гледаме на ограничаването на определен искан бюджетен ресурс като санкция. Той е инструмент за предизвикване оптимизация в работата на съответните институции, абсолютно легитимен и абсолютно по правило допустим. Това се случва по отношение на прокуратурата. Аз подозирам, но не знам колко в крайна сметка и не знам дали някой знае колко пари отиват например за тяхната малка империя от почивни станции, които те добиват в последните години, но имам силните подозрения, че ако оптимизират тази империя, доста ресурс ще се спести. Говорите за хората, които си вършат работата. Прокуратурата така и не въведе адекватен инструментариум за оценка на индивидуалната работа на прокурорите и на тяхната ефективност. Ето сега е моментът, за да могат да правят разлика между тези, които наистина си вършат работата или не, да въведат и това, като между другото трябва да се случи това нещо в пълна и адекватна степен и в МВР, и в това отношение сте напълно прав. На въпросите на господин Иванов. Господин Иванов, задавате ми въпроси, които издават липса на познаване на материята. Конституционните поправки не могат да бъдат внесени от министъра на правосъдието по Конституция и от Министерския съвет, а те се внасят от парламентарните фракции. Аз не искам да се заяждам и е важно да не се заяждаме, а това, което се случи, е, че фракцията на ГЕРБ беше част от вносителите и след това не гласува собствения си законопроект за Конституцията. Това беше проблемът. Колко законопроекта съм внесъл, можете да проверите, няма смисъл да се занимаваме с това. [[Реплика: „Деветнадесет.“]] Чудесно, като знаете, но то не се мери на кило. Да Ви кажа, че най-съществената реформа беше работата на моята наследничка госпожа Захариева, за което аз съм я хвалил на база на това, което ние бяхме разработили по една мащабна промяна в Закона за съдебната власт, и това беше в много отношения доста позитивно. Друг е въпросът какво се случи по-късно с тях. Що се отнася до тези 89 поправки…
Времето Ви изтече, господин Иванов.
Само две изречения, извинявайте. Аз мога да Ви кажа, те бяха внесени от Министерския съвет, но управляващото мнозинство в парламента се отказа от този подход и го ревизира. Това беше грешка, която ние поправихме, и мисля, че това е хубаво и няма защо да бъдем критикувани за него.
Благодаря, господин Иванов. Професор Михайлов за реплика, а след това доцент Иванов за процедура.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги, взимам процедура по начина на водене, воден от най-добри намерения. Сега, ако продължаваме по този начин, господин Председател, под Вашето ръководство, ще се озовем отново някъде към 17,30 ч. – 18,00 ч., както казваме ние, в афективно състояние на повечето от хората в залата, когато вече никой никого не слуша и искат да има целенасочен конструктивен дебат. Никакъв дебат не се води в момента. Тук чух спомени за империи, кой какъв е, за 89 параграфа, за МВР се намесиха нещата, а ние в момента дискутираме строго определена част от бюджета. Моля Ви се, не искам да предлагам прекратяване на разискванията, но Ви предупреждавам, че по начина, по който вървим, и скоростта, с която вървим, с начина, по който се води дебата в момента, а той не е конструктивен, няма да ни доведе и днес до добър край. Накрая пак ще стигнем до размяна на обиди, на това, че няма, че се запушва устата на опозицията, а това не отговаря на истината. Просто се говорят неща, които нямат нищо общо с този дебат и с дискусията, която имаме в момента. Благодаря Ви, господин Председателстващ.
Благодаря Ви, професор Михайлов, Вие сте абсолютно прав. Колеги, нека да се върнем към конкретните текстове, по които следва да пристъпим към гласуване след, надявам се, броени минути. За изказване? Заповядайте, господин Ненков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, моето притеснение е, че мине не мине време, поговорим си малко за съдебна реформа и отива след това така наречената съдебна реформа в канала, и така до следващия път. Сега сме на темата за бюджета и аз преди малко казах, когато с колегата Зарков обменихме реплики и дуплики, че всъщност не вярвам, че намаляването с 20 милиона на бюджета на прокуратурата ще доведе до кой знае какъв катаклизъм. Проблемът е друг. Проблемът е, господин Христо Иванов преди малко изплю камъчето, въпреки че виждам, че има някакво разминаване в общата позиция на управляващото мнозинство, защото господин Зарков каза, че това не е реформа, а господин Христо Иванов каза, че това е част от реформата. Сега обаче искам да Ви припомня нещо друго. Вие казахте, че юли месец ще правим нова актуализация на държавния бюджет.
Колеги, моля за тишина в залата и ако обичате да заемете местата си!
Защо? Защото не сте готови с реформите по различните политики във Вашето коалиционно споразумение, които да бъдат отразени в Закона за държавния бюджет, и заради това за юли месец Вие казахте, че ще правите актуализация именно за да ги финансирате или каквото там искате друго да направите. Добре. Ако приемем, че това е така, то тогава каква съдебна реформа имаме ние тук на масата, която разглеждаме, която да бъде структуроопределяща, която да бъде финансово обоснована, за да може да излезете и да кажете, че това е част от реформата в системата?! И аз съм съгласен, защото госпожа министърката каза, че това е част от структурните промени, което означава – структурни промени означава реформа на друг език. Сега не искам да защитавам никого, но примерно обаче здравеопазването като система – всички ли граждани са доволни от системата на здравеопазването? Не. Ами, хайде тогава да намалим и нейния бюджет. Защо не намалим и нейния бюджет, както стана преди малко – за болничната помощ, както господин Кирил Ананиев тук ми подсказва, и всяка една друга такава неработеща система?! Вие си противоречите. Вие казвате: искаме да правим реформи, затова ни трябва време, а Вие на масата тук на пленарната зала с мнозинството и изобщо на цялата зала с депутати не предлагате никаква реформа. Ето това е проблемът и изглежда отстрани, че това е просто някакъв санкционен режим, защото не харесвате главния прокурор. Колеги, ами има проблеми и в другите части на съдебната система. Аз започвам да си мисля, че това започва да избледнява Вашето уж голямо желание за някаква реформа. Аз мисля, че по скоро оправдавате някак си очакванията във Вашите избиратели и че водите някаква епична битка с главния прокурор. Самият факт, между другото, че преди две седмици, когато създадохте комисия, която трябва да направи крачка напред към промени в Конституцията, Вие много, много така, както се казва, опозицията не я броите за жива. Само че без опозицията реално няма как да се случат тези промени, ако наистина искате изобщо да се случват такива промени. В тази връзка започвам да си мисля, че всичко се прави само с една-единствена цел – просто да се овладее някаква част от съдебната система. Ако искате Вие да правите някаква реформа, сериозна – било то конституционна, било то чрез законодателство по Закона за съдебната власт или други закони, които имат някакъв обвързващ характер, то тогава трябваше да започнете от другаде. Тази реформа, за която говорите, няма да стане, Вие не сте си самодостатъчни! Трябва да участват в нея прокуратура, съд, следствие правоохранителни органи, Министерство на правосъдието, неправителствени организации, а Вие тръгвате точно отзад напред. Хайде, сега ще намалим 20 милиона на прокуратурата, за да покажем, че ние тук борците за справедливост сме наказали този лош главен прокурор. Добре, ще го смените, нещо ще направите, ще измислите някаква друга форма и после какво?! Наистина господин Балачев беше прав. Кой главен прокурор назад в годините сте го харесвали? Не му е работата на главния прокурор да бъде харесван, а ако той бъде харесван, значи има и нещо гнило в цялата тази работа. Просто искам да Ви кажа, че подходът Ви е грешен, и ако наистина милеете за тази система и искате да направите нещо смислено, трябваше да започнете с реформите, те да бъдат обвързани финансово и отразени в бюджета. А не на господин Каримански между първо и второ гласуване му хрумнало да намали на прокуратурата 20 милиона надолу от бюджета. Ето това е лошото. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ненков. Има ли реплики? Не виждам. Заповядайте за изказване, господин Дренчев. След това е господин Йордан Цонев.
Господин Председател, уважаеми дами и господа, трудно е да се говори за бюджет и за цифри, и за конкретика, когато не са ясни основните параметри на реформата, която е прокламирана. Наистина минаха три месеца време, откакто поехте управлението, откакто съставихте кабинет и аз наистина се надявах, доколкото промяната в съдебната система беше един изключително добре прокламиран елемент от предизборната кампания, че веднага бързо и ефективно ще започне някаква промяна, за която ние очакваме, че носите в папките си, с която влязохте в Народното събрание, избрани от своите избиратели, защото те вярваха, че ще има някаква реформа. Както Ви казах преди време по друг повод, сега поводът е различен, но мога да Ви кажа същото: бюджетът е тук – промяната я няма. Не виждаме никаква реформа, а виждаме едно фокусиране в личността на главния прокурор и едно сатанизиране на прокуратурата само и единствено. Стигнахте до там, че обвинявате ВЪЗРАЖДАНЕ в симпатии към прокуратурата. Това е абсолютен нонсенс. ВЪЗРАЖДАНЕ в продължение на две години беше на мушката на прокуратурата. Ние пострадахме много – не само ръководството на партия ВЪЗРАЖДАНЕ, но и стотици членове, които бяха репресирани по някакъв начин. Партия ВЪЗРАЖДАНЕ организира влизане в Съдебната палата и издирване на главния прокурор по времето, когато той беше в апогея на силата си. Така че не можете да ни обвинявате по никакъв начин, че ние страдаме от излишни симпатии и конкретно към личността на господин Гешев или към цялата система. Ние не считаме, че прокуратурата е само и единственият елемент в съдебната система, която има нужда от реформа. Въобще цялата съдебна система е една държавно отворена система, която поради причината, че не работи добре в България, довежда до това, че икономиката ни не работи добре, довежда до това, че демографската катастрофа добива такива измерения; довежда до това, че много наши сънародници се евакуират от България в посока Западна Европа и къде ли не, и оттатък океана. Много се надявам, очевидно няма да стане с това обсъждане на бюджета, но поне на заявеното ремонтиране на бюджета след три месеца, да видим не само пожелания за някакви цифри. В момента дори не искам да ги коментирам, защото, както видяхме вчера, от всичките 120 предложения, които беше внесла опозицията, нито едно не се прие. В такъв случай няма смисъл да се говори по същество, а по-добре е да говорим по принцип. Възразявам категорично на това, че партия ВЪЗРАЖДАНЕ по някакъв начин симпатизира на прокуратурата. Напротив, точно обратното е. Надявам се, че следващия път, когато гледаме бюджета, очевидно този бюджет, както и да го гледаме, е безсмислено, ще можете да ни покажете не само конкретни разходи, но и причините да се направят по този начин и да започнем оттам, откъдето трябва да се започне – първо реформи, после разходи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Дренчев, въпреки че във Вашето изказване нямаше нищо по чл. 2 и по чл. 3. Извинявайте за забележката, която Ви правя, но общо бюджетът се обсъжда на първо гласуване, а сега сме на второ и обсъждаме конкретни текстове. Има ли реплика към изказването на господин Дренчев? Няма. За изказване – господин Цонев, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, моето изказване е по бюджета на съдебната система, за да няма неясноти, тъй като в мотивацията вероятно ще отидем и малко по-далеч от тази тема. Много внимателно изслушах аргументите на колегите, включително и на министъра на правосъдието. Да започнем оттам, колеги, че съдебната система безспорно има нужда от реформа и безспорно имат нужда от реформа не само прокуратурата, но и останалите части на съдебната система. По това имаме консенсус, нали? Знаете, че българските граждани не са доволни от работата на съда, знаете, че чуждестранните инвеститори не са доволни от работата на съда – всички го знаем това. Част от институционалния диалог трябва да бъде това. Климатът – инвестиционният, се влошава и от решенията по отношение на собствеността и защитата на собствеността, и чуждите инвеститори. Онази прословута реплика на френския посланик Ксавие Лапер дьо Кабан за „гнилите ябълки“ беше по повод за решение на съда във връзка с френски инвеститор. Но да не се връщаме толкова назад. Имаме консенсус по тази тема. Въпросът е, че от 2016 – 2017 г. в България има институционална криза. Това ДПС във всичките си документи – програми го е казвало. Тази криза започна с войната между изпълнителната власт и президентската институция. С войната между различните институции, извинявайте, че употребявам тази дума, тя не е подходяща за днешния ден. [[Реплики.]] Извинявам се, добре, нека да бъде противопоставянето, нека да бъде липсата на диалог между институциите, нанесе много тежки поражения и на стабилността в България и самите три проведени избора са функция от това междуинституционално противопоставяне. С днешния бюджет на съдебната власт ние виждаме една наказателна операция на изпълнителната власт към една част от съдебната власт. Защо е наказателна? Нямаше да е наказателна, ако Проектът за бюджет на съдебната власт на Министерския съвет по чл. 2 си беше минус тези 20 милиона. Тук го правим демонстративно – вкарваме Проект на Министерския съвет, после чрез народен представител, дори той да е председателят на Бюджетната комисия, демонстративно махаме 20 милиона от бюджета на една от частите на съдебната система. Реформите искат подход, искат консенсус, искат междуинституционален диалог. Нали не Ви откривам топлата вода с това? Те не искат противопоставяне. Не искат наказателни операции. Искат диалог, защото ще аз Ви кажа, а и всички юристи ще Ви го кажат: никаква реформа в съдебната власт не може да се осъществи, ако тя не участва. Просто това няма да е реформа, ако не участват всички части на съдебната власт – парламентът, изпълнителната власт, гражданското общество. Но това, което се случва, не е това, което трябва да се случи. Госпожо Министър, говорите за програмно бюджетиране. Мислите ли, че знаете, какво е програмното бюджетиране? [[Реплика.]] Сигурна сте? Ако Ви запитам колко програми има Вашият бюджет – на Министерството на правосъдието, може ли да ми отговорите? [[Реплика.]] Убеден съм, че не можете, но това не е некомпетентност. Това е друга тема. Искам само да Ви насоча към друго нещо – програмното бюджетиране не е панацея, драги колеги. То е много сложен процес, при който, ако няма точни и измерими критерии – това си говорихме с господин Ананиев и господин Вълчев, които да водят до точни цели, програмното бюджетиране е нонсенс – то води до обратните резултати. Тук не се прилага програмно бюджетиране. Ще Ви дам пример с програмното бюджетиране. Доволни ли сте от състоянието на българското образование? [[Реплики.]] Ами никой не е доволен. Тук не става въпрос за това, че едно, друго или трето правителство не е провеждало политики, които в посока да са по-добри. Там има програмно бюджетиране, при това реално. Първо там беше въведено. Е, като няма критерии? Като няма измеримост? Като няма точна оценка на постигнатите цели? Тоест, програмно бюджетиране можеше да въведете, когато вече бяха въведени тези критерии в съдебната система – не само в прокуратурата, в съда, навсякъде. Няма ги. Затова това не е опит за реформа. Това е някаква наказателна операция, която няма да доведе до реформи. Никого не искаме да защитаваме. Искаме да кажем, че това няма да доведе до реформи. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Тази бюджетна акция на мнозинството е в грешната посока. Затова апелирам към Вас…
Господин Цонев, времето Ви изтече.
Разбира се, господин Председател, няма да говоря като Христо Иванов две минути над времето, а може би една. Благодаря Ви за напомнянето. Мисля, че разбрахте за какво става въпрос. Най-добронамерено – това не е посоката за реформи.
Благодаря Ви, господин Цонев. Има ли реплика към изказването? Заповядайте, господин Вълчев.
Господин Цонев, в последните не 10, а 20 години Вие също бяхте в управлението. Бяха извършени множество промени – да не използвам думата „реформи“, тъй като тя малко се компрометира в системата на образованието. Някои от тях закъснели, някои може би недостатъчни, ненаправени докрай, но тези промени са факт. Една от тези промени касае и това, за което Вие говорихте – програмното бюджетиране. Беше създадена може би най-добрата – това по международни признания – една от най добрите рейтингови системи в света. Тя ни позволи да композираме комплексна оценка за качество и реализация. Всеки показател в тази комплексна оценка е базиран на пълна, точна и проверима информация в регистри, където всеки един може да влезе и отговаря на изискванията и в най голяма степен се доближава, включително и до това програмно бюджетиране. Големият проблем на програмното бюджетиране е да направиш показатели. Ние имаме бюджетни програми, министър Йорданова може да отвори постановление за изпълнение на бюджета и да види колко бюджетни програми има в бюджета си. Но това, което ще види, е, че показателите за изпълнение много трудно се правят, за да отговарят на така наречените смарт критерии. Дори тогава, когато имаме най-добрата система, ние пак не можем да оценим. Не можем да оценим дали преподавателят преподава добре – всеки един преподавател във всяко едно висше училище, не можем да оценим дали учебните му програми и учебният му план са най актуалните и съответстващи на пазара на труда. Оценяваме реализацията, но не можем да оценим вътре. Не можем да оценим дали е достатъчно взискателен, защото образованието не е да учиш от сесия на сесия, от изпит на изпит, а да учиш целогодишно. Много, много други фактори на средата не можем да оценим дори когато имаме. Аз и затова зададох въпрос на министъра как ще оцени дали съдията е взел решението по съвест. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че е трудно дори в образованието, защото боравим не с измерими категории, а имаме резултати, които са неосезаеми, дългосрочни, странични, невидими и много трудно се оценяват.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Господин Несторов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Цонев, причината, поради която наказателното правораздаване има най-ниския кредит на доверие, е, защото там никога няма доволна страна. От една страна, казват: не го наказаха достатъчно много, от друга страна, казват: абе, защо го прибраха човека. Всъщност, от една страна, липсата на конкретика за реформа в тази система кара някои хора да яхват това недоволство в обществото. От друга страна, фиксацията върху едни 11 човека пречи на тези същите хора да си признаят, че бюджетът отразява реалното мнение за цялата съдебна система. А съдебната система е система, в която работят страхотни професионалисти – в съд, в прокуратурата, в следствието, и използвам тази най-висока трибуна в държавата, за да ги поздравя. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Несторов. Господин Каримански, заповядайте за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Цонев, прав сте за това, че в програмното бюджетиране има необходимост от основни показатели за ефективност и ефикасност, когато то се прави. Аз силно се надявам, че това, което казва Красимир Вълчев, че в миналите правителства е имало такова програмно бюджетиране, да е така. Но правителството все пак има рамка на програмата, която трябва да осъществява, има необходимост от това да се установят проблемите в секторите и те да бъдат установени така, че да се избегне дублирането на процеси, които могат само да задълбочат проблемите, а не да ги решат. Именно периодът, в който имаме необходимост от такова установяване на дублиращи се процеси в отделните системи, включително и правосъдието, е, който ще използваме до актуализацията, за да може по време на актуализацията наистина да има критерии за ефикасност и ефективност – изобщо всички критерии, които могат да се създадат в едно програмно бюджетиране. Но аз се чудя на нещо, което ми прави впечатление във всички онези изминали повече от 10 години, защо няма достатъчно подробен, задълбочен анализ на разходи – ползи, такъв, какъвто не изисква програмното бюджетиране само, а какъвто се изисква по Закона за публичните финанси? В много от законите, които съм виждал и които съм прегледал, включително и в бележките на Сметната палата, има едно отбиване на номера, както се казва, за анализ „разходи-ползи“, без да има задълбочено изчисляване на начина, по който да се докажат отделните иконометрични модели за анализ „разходи-ползи“. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Господин Цонев – за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Всъщност трите реплики акцентираха върху това, което аз исках да бъде централна тема на изказването ми, че програмното бюджетиране е ефективно и дава резултати, когато има ясни критерии, които са ясно измерими и водят до постигане на ясни цели. Тъй като това е много трудно при финансите, при бюджетирането – очевидно не се случва. Поставянето на определена система на програмно бюджетиране преди да са установени тези критерии, господин Каримански, до актуализацията на бюджета дори няма да се е говорело за тези критерии, камо ли да се направят за три месеца – бъдете сигурен. Това е доста сложна материя и тук няма защо да обвиняваме този или онзи. Тя просто трябва да се изработи. Ако не се изработи, няма програмно бюджетиране и в това няма нищо лошо, никъде не е казано, че еманация на бюджетната техника е програмното бюджетиране. Абсолютно не е вярно! Има програмно бюджетиране, където не дава резултати, така че да не абсолютизираме тази тема. Но акцентът ми беше към този опит в този бюджет – поставяме каруцата пред коня. Ако трябва конят да е пред каруцата, както е редно, трябваше първо критериите, измеримостта им и така нататък, и после програмно бюджетиране. А по отношение на това, което последно, господин Каримански, казахте, че никъде в последните 10 години нямаме – имаме, господин Каримански, аз от тази трибуна съм го казвал много пъти. Според изследвания, които правят европейските институции, България е на последно място по ефективност на изразходване на публичните средства. Минава едно две места от последното и пак се връща и многократно сме го казвали. Тоест има нужда и от реформа на публичните финанси. Но всичко това трябва да става както му е редът и в диалог между институциите, а не в противопоставяне, ако искаме да има реален резултат. Иначе някой ще си води някакви битки и от това ще страда цялата държава. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. Има ли желаещи за изказване по чл. 2 и чл. 3? Не виждам. Прекратявам дебатите. Колеги, ще гласуваме двата текста отделно. Гласуваме чл. 2 в редакцията, предложена от Комисията по бюджет и финанси. Господин Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря Ви, колеги. Гласували 194 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 196: за 112 в залата и 2 онлайн – общо 114, против 80, въздържали се 2. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване предложението на професор Румен Гечев. Предложението на професор Гечев, което касае чл. 3, ал. 6. Ще го прочета отново. Направеното предложение от професор Румен Гечев е текстът на ал. 6 да придобие следното съдържание, а именно: „Установената за всяко тримесечие икономия на средствата по ал. 1, II, т. 1 в частта за възнагражденията на народните представите и свързаните с тях регламентирани допълнителни разходи, формирани по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание се използва за финансиране на политики и мерки за подкрепа на хора с увреждания по реда на чл. 109, ал. 3 от Закона за публичните финанси за сметка на бюджетното взаимоотношение на бюджета на Народното събрание с централния бюджет.“ Гласуваме само това предложение на професор Гечев. Господин Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря Ви, колеги. Гласували 125 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 127: за 95 в залата и 2 онлайн – общо 97, против 4, въздържали се 26. Предложението е прието.
Не изчетохте, че отпада ал. 7 и съответно преномериране.
Алинеи 7 и 8 ще ги поставя отделно на гласуване, господин Зарков. [[Реплики.]] Именно. Предложението на професор Гечев е за изменение в ал. 6, след това за отпадане на ал. 7 и преномериране на ал. 8 и 9. Ще има отделни гласувания. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Прегласуване“.]] Колеги, прегласуване на предложението на професор Гечев, което изчетох. Господин Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря Ви, колеги. Колеги, с оглед на това, че няма кворум, 15 минути почивка. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин Иванов, решения на Народното събрание се взимат, когато има кворум и мнозинството... [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Като няма кворум как да вземем решение? Господин Иванов, прочетете Вие, но не Правилника, а Конституцията на Република България. Петнадесет минути почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. С оглед предстоящото прегласуване, моля за проверка на кворума. [[Шум и реплики.]]
Процедура!
След проверката на кворума!
Процедурата е преди проверката!
Вече започна проверката на кворума!
Отменете гласуването! Процедурата ми е във връзка с тази проверка. Моля Ви!
Колеги, регистрирайте се. Атанас Зафиров?
Тук.
И Цветелина Заркин?
Тук.
Благодаря. Регистрирали се в залата 149 народни представители плюс 2 онлайн – общо 151. Има кворум.
Процедура!
Първо беше Анна Александрова, след това Петър Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас. Вие за пореден път нарушихте Правилника, чл. 65 е категоричен – извършва се регистрация на колегите само при повторно прегласуване. Ние гласувахме преди почивката втори път и това е в нарушение на чл. 65. Резултатът от повторното гласуване е окончателен. Трети път си позволявате от това място и във Ваше лице, и в лицето на Вашия заместник да нарушавате Правилника на Народното събрание. Много Ви моля, за пореден път! Ние наистина ще сезираме Конституционния съд, обещаваме Ви твърдо и категорично, за да се реши този проблем веднъж завинаги и Вашият тълкувателен елемент, който колегите казват, че няма акт, по Вашата логика ние трябва да гласуваме пет пъти, ако няма кворум по съответното гласуване – това не е нормално! Не знам как да Ви го обясним по-добре. И колегата сега след мен ще излезе. Не Ви прави чест от Вашето ниво и от нивото на тази трибуна. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Александрова. Петър Петров.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас с предложение. Господин Председател, при работата ми с уеб сайта на Народното събрание аз лично намирам същия за доста информативен, доста подробен, информацията е доста пълна, актуална, водена своевременно, за което поне моите адмирации към водената от Вас администрация, която го поддържа. Отварям една скоба, тъй като не съм запознат с казуса на колегите от ДПС със сайта на Народното събрание, моята оценка е в страни от този случай, извън този случай – държа да го кажа, за да съм коректен към всички в залата. Но, господин Председател, имам едно предложение към Вас – в панела, където е посочена индивидуалната информация на всеки един народен представител, в менюто, където е коректно отразено каква е активността на всеки народен представител, предложението ми е да бъде създадено едно ново малко меню, озаглавено „Подадени конституционни жалби срещу актове на Народното събрание“. Тъй като до момента аз имам една, най-вероятно ще имам и още с тези темпове, с които се правят трети гласувания, може да видим и четвърти, ако никой нищо не направи, не реагира –тук се обръщам към депутатите от опозицията, най-вероятно ще се наложи тази нова колонка, която Ви предлагам, да бъде създадена на сайта, да се напълни доста бързо до края на годината. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Ще помислим върху предложението. Има ли други процедури? Няма. Прегласуваме редакционното предложение, предложено от Румен Гечев, за изменение на ал. 6. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Силен шум и възгласи. Реплика от ГЕРБ-СДС: „Обявете резултата!“]]
Аз отменям това гласуване и 30 минути почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Моля, заемете местата си. Предложението на Румен Гечев за изменение на чл. 3, ал. 6 не събра необходимата подкрепа. Преминаваме към следващите редакционни предложения, които са ал. 7 да отпадне. [[Уточнение от референта: „Те всичките са свързани с ал. 6.” Народният представител Костадин Ангелов иска думата за процедура.]] Заповядайте за процедура, господин Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Председател, днес се случва нещо безпрецедентно в тази зала. Даваме за втори път почивка, за трети, четвърти път се гласуват решения против Правилника. Моля, обявете на микрофона, за да влезе в протокола: предложението прието ли е, не е ли прието? Ясно и точно. [[Шум и реплики.]]
Мисля, че го обявих.
Не, не го обявихте.
Казах, че продължаваме нататък.
„Продължаваме нататък“ е нещо съвсем различно. [[Реплика от народния представител Настимир Ананиев.]] Предложението прието ли е, или не е прието? Това е въпросът.
Благодаря Ви, господин Ангелов.
Значи продължаваме нататък. [[Оживление.]]
Първо беше Георги Свиленски, след това Петър Чобанов.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, наистина се случва нещо безпрецедентно в пленарната зала. Вчера или онзи ден всички заедно подкрепихме предложението да бъдат увеличени средствата за хората в неравностойно положение. Всички заедно! Това предложение, което е редакционно, казваше: икономиите от бюджета на Народното събрание да бъдат насочени за политики за хората с увреждания!
Това не е вярно!
Прочетете текста. И това трябва да стане ясно. Всяка година Народното събрание реализира някакви икономии. Предложението, което беше направено, беше тези икономии да бъдат насочени към хората с увреждания. Разбирам, прав сте, господин Ангелов – безпрецедентно! Неясно защо Народното събрание не само не реши да отхвърли, не реши въобще да участва в това гласуване. За мен също е непонятно. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Господин Чобанов, Вие сте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа, когато става въпрос за бюджет и бюджетни взаимоотношения, е хубаво подобни предложения да са обосновани, да знаем какво водят след себе си и да не се смесват бюджетните взаимоотношения между два абсолютно различни бюджета, които нямат нищо общо помежду си. Бюджетът е над 60 милиарда и няма никакъв проблем да се отделят тези средства за хората с увреждания, без тук да го превръщаме в някакъв панаир и излишна дискусия по начина, по който го захванахме. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Както видяхме, централният бюджет позволява, има достатъчно гъвкавост. Вътре бяха включени 40 милиона за метрото, без да им търсим никакъв допълнителен източник. Включете 20, включете 30, включете 40 милиона за хората с увреждания, колкото са необходими, колкото показват разчетите – да положим усилия по отношение на този наистина голям проблем, който засяга и нас като хора, засяга човещината ни, засяга нашата същност. Така че постарайте се в това отношение, но дайте да не разваляме членовете в бюджета, така както са разписани, както са гласувани в Комисията и с адхок предложения, които някои от Вас абсолютно не могат и да осмислят – казвам го най-категорично и отговорно, да се опитваме да създаваме проблеми там, където ги няма. Нека за сметка на централния бюджет да разпишем тези средства, всички ще ги подкрепим с две ръце и да вървим напред. Ние нямаме време за губене и ситуацията около нас го доказва недвусмислено. Колкото по-бързо приемем този бюджет, толкова по-добре. И да си мислим как ще компенсираме хората и бизнеса за това, което ни очаква, а то изобщо няма да е леко. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Чобанов, за тази процедура. Преминаваме към гласуване на чл. 3 в редакцията, предложена от Комисията по бюджет и финанси. Уважаеми колеги, гласуваме чл. 3 по комисия. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували 173 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 175: за 159 в залата и 2 онлайн – 161 общо, против 14, въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме нататък. Заповядайте, господин Каримански.
Продължаваме с чл. 4. „Чл. 4. (1) Приема бюджета на Сметната палата за 2022 г., както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 4. „Чл. 5. (1) Приема бюджета на Администрацията на президента за 2022 г., както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 5. „Чл. 6. (1) Приема бюджета на Министерския съвет за 2022 г., както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) Постъпило е предложение от народния представител Пламен Абровски: „В чл. 6 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 на ред II „Разходи“ числото „383 367,8“ се заменя с „286 163,8“. 2. В ал. 2: а) в т. 7 думите „Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите“ и числото „29 674,3“ се заличават; б) точки 8 и 9 стават съответно т. 7 и 8; в) точка 10 става т. 9 и в нея числото „97 980,3“ се заменя с „30 450,6“; г) точки 10.1 и 10.2 стават съответно 9.1 и 9.2; д) точка 10.3. с думите „Бюджетна програма „Безопасност по хранителната верига“ и числото „67 529,7“ се отменя; е) на ред „Всичко“ числото „383 367,8“ се заменя с „286 163,8“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Десислава Танева и група народни представители: „3. В чл. 6, ал. 1 се правят следните изменения: а) на ред I „Приходи, помощи и дарения“ сумата се намалява с 55 833,80 хил. лв.; б) на ред II „Разходи“ сумата се намалява с 97 204,00 хил. лв.; в) на ред 1. „Текущи разходи“ сумата се намалява с 97 204,00 хил. лв.; г) на ред 1.1. „Персонал“ сумата се намалява със 73 411,00 хил. лв.; д) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ сумата се намалява с 41 370,20 хил. лв. 4. В чл. 6, ал. 2 се правят следните изменения: а) ред 7 „Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите“ се заличава; б) на ред 10 „Други бюджетни програми (общо) , в т.ч.:“ сумата се намалява с 67 529,7 хил. лв.; в) ред 10.3 „Бюджетна програма „Безопасност по хранителната верига“ се заличава; г) на ред „Всичко:“ сумата се намалява с 97 204,00 хил. лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В чл. 6 се правят следните изменения: В ал. 2, т. 10.3 „Бюджетна програма „Безопасност по хранителната верига“ средствата да бъдат увеличени така, че да позволят увеличение на средствата за „Персонал“ на Българската агенция по безопасност на храните с 10%. Да се направят съответните корекции в ал. 1, т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи т. 1.1 „Персонал“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Даниел Петров и група народни представители: „1. Актуализира се нов член 6, ал. 2, т. 7 със следния текст: - Размерът на бюджета по чл. 6, ал. 2, т. 7 Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите от размер 29 674 300 лв. се увеличава на 40 434 000, което е в размер на 34%. 2. Актуализира се Приложение към т. 4 – Актуална средносрочна прогноза за периода 2022 – 2024 г.: - Мотиви към Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., в чл. 2.17.3 Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите 2.19.6; - Размерът на бюджета по т. 7 Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите от размер 29 674 300 лв. да се увеличи на 40 434 000, което е в размер на 34%.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 6. Член 7 – Бюджет на конституционния съд. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 7. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 8. По чл. 9 има предложение на народния представител Десислава Танева и група народни представители, № 47-254-04-45: „5. В чл. 9, ал. 1 се правят следните изменения: а) на ред II „Разходи“ сумата се намалява с 2 120,60 хил. лв.; б) на ред 1. „Текущи разходи“ сумата се намалява с 2 120,60 хил. лв.; в) на ред 1.1. „Персонал“ сумата се намалява със 1 630,00 хил. лв.; г) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ сумата се намалява с 2 120,60 хил. лв. 6. В чл. 9, ал. 2 се правят следните изменения: а) на ред 6 „Бюджетна програма „Администрация“ сумата се намалява с 2 120,60 хил. лв.; б) на ред „Всичко:“ сумата се намалява с 2 120,60 хил. лв. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9. По чл. 10 има предложение на народния представител Екатерина Захариева. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 1, ал. 5, т. 11.2. Предложение на народния представител Румен Гечев и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народните представители Костадин Костадинов и Цончо Ганев. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 1, ал. 5, т. 11. 2. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 10 посочена по-долу в таблицата: „Чл. 10. (1) Приема бюджета на Министерството на външните работи за 2022 г., както следва: – съгласно таблицата. (2) Утвърждава разпределение на разходите по ал. 1 по области на политики и бюджетни програми, както следва: – съгласно таблицата. (3) Утвърждава максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от Министерството на външните работи, както следва: – съгласно таблицата. (4) Утвърждава целеви текущи и капиталови трансфери за чужбина за официална помощ за развитие и хуманитарна помощ общо в размер на 6 273,2 хил. лв., в това число 1 073,2 хил. лв. по Актуализираното общо споразумение за създаване на рамка за управление и обвързаност с условия за Механизма за бежанците в Турция между държавите – членки на Европейския съюз, и Европейската комисия и образеца на сертификат за финансов принос, одобрени от Европейската комисия и представителите на правителствата на държавите членки на 18 юли 2018 г., (ратифицирани със закон – ДВ, бр…) и субсидии и други текущи трансфери за юридически лица с нестопанска цел за официална помощ за развитие и хуманитарна помощ общо в размер на 1 000 хил. лв. Утвърдените средства не могат да бъдат разходвани за други цели, като не повече от 5 на сто от тези средства могат да се разходват за администриране на помощта. (5) Утвърждава целеви средства в размер на 3 330,4 хил. лв. за националната вноска за 2022 г. за изпълнението на мерки за помощ, финансирани чрез Европейския механизъм за подкрепа на мира.“
Откривам дискусия по разпоредбите, изчетени от Любомир Каримански, а именно от чл. 4 до чл. 10, включително. Желаещи за изказване? Десислава Танева, заповядайте. И Екатерина Захариева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моето изказване е по повод направените предложения от мен и колеги народни представители от парламентарната група на ГЕРБ-СДС по чл. 9, с № 47-254-04-45, и по чл. 6, с № 47-254-04-45. Това са чл. 6 и чл. 9 по бюджета на Министерския съвет и по бюджета на Министерството на финансите. Какво казват нашите предложения? Защо искам да ги обоснова? Темите ги засегнах в началото и в увода на моето изказване по чл. 1 по рамката на бюджета. Става въпрос за предложенията в този проект бюджета на Българската агенция по безопасност на храните и на Изпълнителната агенция по гори да са част от политиките, бюджетирани по бюджета на Министерския съвет, а Изпълнителната агенция Сертификационен одит на средствата от европейските земеделски фондове е бюджетиран в подбюджета на Министерството на финансите. Защо сме направили предложението за промяна и за заличаването в тази част на дадения проект? Защото реформата за отделянето на Българската агенция по безопасност на храните и на Изпълнителната агенция по горите, както и на Изпълнителната агенция Сертификационен одит на средствата от европейските земеделски фондове не е реализирана, не е минала през парламентарен дебат, през обществен дебат също. Тя е заявена в коалиционното споразумение на управляващото мнозинство при постигнатото от тях споразумение, което в частта „Земеделие“ и в другите части беше предавано, това беше новост всички го приветствахме. Нещо повече, бих казала, че част от тези реформи, за които сега говоря, ги виждаме, дадени в бюджета, даже ги няма и в това коалиционно споразумение. За нас този подход е крайно неприемлив както от гледна точка на публичността, прозрачността, мотивацията за една такава реформа, така трябва да бъдем абсолютно обективни, че този подход е противоконституционен. Това противоречи на Закона за публичните финанси. И така, както отпаднаха няколко параграфа в края на Проекта за предложение на Закона за държавния бюджет, касаещ реформи в други сектори, трябваше да отпадне и това. Защото проблемите от законодателна гледна точка бяха абсолютно идентични. Стана така, че остана реформата само по отношение на сектор „Земеделие“. Доводите за противоконституционността на това предложение са същите, каквито и доводите на няколко десетки параграфа, които на практика реализираха планирани реформи в други сфери от обществения живот в страната. Считам, че това е изключително неправилно, извън всички доводи за неговата противоконституционност, и то не следва да се приема. А по отношение на целесъобразността за реформите в тяхната същност ние ще вземем отношение, когато бъдат предложени самите законодателни актове. Само мога да кажа, че отношението за всяка една от структурите ще бъде различно. Ние ще мотивираме достатъчно добре това. Подходът обаче, който ни се предлага, е крайно неприемлив и от обществена прозрачна и публична гледна точка, и от конституционна гледна точка. Господин Председател, Вашето образование наистина е впечатляващо, коалицията със сигурност е трудна, но изхождайки от всичко, което стана сутринта, бих Ви дала този съвет: трудна е коалицията, не всичко може да стане веднага, сега и на минутата, но трябва да има реакция винаги, когато се налага политическа такава, и винаги тя да е съобразена със закона и с Конституцията. Смятам, че едно от най-добрите неща на това, че имаше – три поредни избора ли бяха – е това, че Вие сте председател. Това обаче трябва и да се защити. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Танева. Има ли реплики към Десислава Танева? Няма. Екатерина Захариева, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! В Доклада, който господин Каримански изчете, е написано, че приема по принцип моето предложение. Говорих по чл. 1, ал. 5, където всъщност в централния бюджет беше създаден специален ред за допълнителни средства на Министерството на външните работи. Точно в днешния ден, когато Руската федерация нападна Украйна и се очаква от българските дипломати – и в Одеса, българското консулство там, и в столицата, да бъдат на мястото си и да подпомагат всеки един български гражданин на територията на Украйна, или украинец – българин, да бъде евакуиран или да бъде осигурен, е денят, в който очевидно Народното събрание няма да приеме част от моите предложения. Защото всъщност предложението ми е прието само частично, не е по принцип. В целия бюджет, не само в Министерството на външните работи, липса политика по доходите. Това, което бях предложила, е 10% с цел да се компенсира инфлацията, но и 10% на командировъчните. Защото немалка част от българските дипломати работят в тежки условия и в опасни за живота им условия понякога. Те ще стоят там, за да евакуират българските граждани, но те ще стоят там с техните семейства, с риск за тяхното здраве и живот. Също така в този бюджет на първо четене, който гласувахте, обърнах внимание тогава, че липсваха и част от сумите, които са необходими за изпълнение на ангажимента на България в НАТО. Не в коя да е друга организация, и в ООН, в двете организации, които в момента призоваваме и са насочени погледите на всеки един български гражданин. Разбирам рестрикцията, все пак благодаря наистина на Бюджетната комисия, че поне част, поне за вноските са намерили средства – по отношение на командировките, не са 4 млн. 300 хил. лв., а един милион дадени допълнителните средства, но не мисля, че това наистина е достатъчно за това, което трябва да се направи в момента за бюджета на Министерството на външните работи, и то в тази ситуация. Тя няма да се успокои за един ден. Напротив, считам, че трябва много внимателно да се помисли предвид, пак казвам, това, което се случва днес, но това, което се очакваше да се случи от повече от два месеца. Аз не мисля, че някой, който дори не много разбира от региона, е очаквал друго развитие. Мисля, че това беше очевадно. Така че се надявам да помислим и да видим дали и неприетите ми предложения не могат да бъдат все пак приети в бюджета на Министерството на външните работи. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Захариева. Реплики има ли към Екатерина Захариева? Няма. За изказване – господин Станков, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз искам да изразя моето становище по същество за бюджета на БАБХ. Според мен той е крайно недостатъчен, заложеното недофинансиране на практика обрича на провал дейността по официалния контрол на България и излага на риск гарантирането на здравния статус на животните и безопасността на храните на българския пазар. В Проекта на бюджета за БАБХ в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. определеният бюджет на Българската агенция по безопасност на храните е в размер на първоначалния такъв за 2021 г. За сравнение планираната текуща издръжка на БАБХ за 2021 г. аналогично и за 2022 г. е в размер на 8 млн. 800 хил. лв., а отчетът на Агенцията към 31 декември 2021 г. в тази си част бе в размер над 13 милиона, или близо с 50% повече. В частта „Персонал“ няма предвидено увеличение на доходите. Условията на работа на терен са едни от най-тежките и ще останат такива. Промяна в това няма как да има, но за адекватно заплащане може да има. Затова смятаме, че доходите трябва да бъдат увеличени с до 20% на всички специалисти на терен, както и да бъде увеличен броят персонал в областните дирекции на Българската агенция по безопасност на храните само специализираната администрация – ветеринарни специалисти и агрономи „Растителна защита“. В частта „Издръжка на Българската агенция по безопасност на храните“ виждаме отново недостиг, при това за финансиране изпълнение на основни мониторингови програми, гарантиращи здравето на животните и безопасността на храните. Недостигът на средства по бюджета на Българската агенция по безопасност на храните за 2022 г. за текущата издръжка е в размер на около 5 млн. лв. и е свързано с увеличените разходи, които Българската агенция по безопасност на храните извършва за лабораторни изследвания, поддържане на лабораториите, скъпоструващи консумативи за издръжка на лабораториите в системата на Българската агенция по безопасност на храните с увеличените разходи, които БАБХ извършва постоянно, увеличаващите се цени на горивата, електроенергията и така нататък. Агенцията изготвя и координира изпълнението на следните мониторингови програми – Национална мониторингова програма за контрол на остатъци от ветеринарномедицински продукти и замърсители на околна среда в живи животни и продукти от животински произход; Национална програма за контрол на остатъци от пестициди във и върху храни от растителен и животински произход; Мониторингова програма за контрол на замърсители храни; Национална мониторингова програма за контрол на ГМО; Програма за продукти, произведени по национални стандарти и стандарти, разработени от браншови организации, одобрени от компетентния орган. Във връзка с изпълняваните от Българската агенция по безопасност на храните мониторингови програми необходимите допълнителни средства са в годишен размер около 2 млн. лв. При неизпълнение на горепосочените мониторингови програми Европейската комисия може да стартира и наказателна процедура за неизпълнение на задълженията на Република България в частта „Администрирани разходи параграфи по бюджета за 2022 г.“. Необходимите допълнителни средства в частта „Администрирани разходи параграфи по бюджета“ са в размер на близо 9 млн. лв., като недостигът на средства спрямо посочения проект на бюджет за Българската агенция по безопасност на храните в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. е във връзка със средствата, необходими за изпълнение на Националната програма за профилактика на тор, контрол и ликвидиране на болести по животните и зоонозите в България, както и други разходи, свързани с обезщетения при епизоотии и поддръжка. Допълвам, че част от дейностите по Програмата са по изискванията на Европейската комисия във връзка с резултати от мониторинга и различни одити. В Проекта на бюджет за Българската агенция по безопасност на храните в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за изпълнение на Националната програма са заложени едва 1 млн. 800 лв. в частта „Капиталови разходи“. В посочения Проект на бюджет за Българската агенция по безопасност на храните Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. няма разчетени средства за капиталови разходи. Това звучи като подигравка към най-големия официален орган за контрол в страната, гарантиращ безопасността на храните, респективно здравето на хората. За изпълнение на Инвестиционната програма на Българската агенция по безопасност на храните за 2022 г. са необходими средства в прогнозен размер около 7 милиона за ремонт на сградния фонд на БАБХ, за придобиване на компютри, хардуер, за придобиване на оборудване, машини и съоръжения за закупуване на автомобили за нуждите на БАБХ и други. Българската агенция по безопасност на храните е с най-стария автопарк от всички държавни структури в страната. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, господин Председател. В предложения бюджет в частта за БАБХ показва пълно неразбиране на същността на дейността на големия орган за официален контрол. Не можем да подкрепим така предложения бюджет, който реално залага спирането на функционирането на Българската агенция по безопасност на храните. Необходими са поне още 39 млн. лв., за да се гарантира дейността на системата. Ето защо, колеги, предлагам да подкрепите нашите предложения. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Станков. Има ли реплики към Георги Станков? Няма. Госпожо Мехмедова, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, вземам отношение във връзка с бюджета на Агенцията по храните и направените предложения от парламентарната група на „Движение за права и свободи“. Българската агенция по безопасност на храните е един от най-важните органи в страната, който осъществява контрол за безопасност на храните по цялата хранителна верига. Независимо от мястото на Агенцията истината е, че служителите на Агенцията работят на терен в рискови условия и полагат извънреден труд, и също работят и в ковид среда. Затова е изключително важно да получат компенсация за техния труд. Предложеното увеличение на средствата за персонал от нас с 10% е в минимален отговор за покриване на увеличените разходи при всеки един от нас в ситуация на инфлация. Моля да подкрепите нашето предложение. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, госпожо Мехмедова. Реплики към Имрен Мехмедова има ли? Няма. Първо е процедурата на господин Карадайъ, след това госпожа Атанасова. Заповядайте, господин Карадайъ, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! От името на парламентарната група на „Движение за права и свободи“ правя предложение да спрем дебатите във връзка с бюджета и да преминем към една по-важна тема, която в момента е тема на целия свят. В комшията гори, ние имаме проблеми, ние сме съседи, не можем да се правим, че нищо не се случва и не можем тук да се занимаваме с алинеи, точки и запетаи. Ситуацията е сериозна и може би сме единственият парламент в Европа, който все още няма позиции. В момента тук слушаме разни коментари от гледна точка на това – контактни групи, коалиции и ред такива неща. Уважаеми госпожи и господа народни представители, в тази ситуация нито властта, нито коалицията е по-важна от държавата. Нека да имаме държавническо поведение и отношение и да се вземем насериозно в тази сериозна ситуация. Това е нашият призив. Всичко друго, което правим, е неотчитане на сериозността на ситуацията, в която се намираме. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Карадайъ. Вашето предложение е да прекратим разглеждането на тази точка от Програмата.
Да излезем с декларация на Народното събрание.
Има ли входиран Проект на декларация? [[Реплика на народния представител Мустафа Карадайъ.]] Заповядайте, госпожо Атанасова за процедура.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа! Моята процедура ще е в същия смисъл – да апелирам за пореден път Народното събрание, да преосмисли дневния си ред и да започне да се движи по дневния ред, който е важен не само за българските граждани, но и за Европа и света. Почти пет часа няма съгласие между парламентарните групи в Народното събрание за една обща декларация, така както заявихме в началото на днешния пленарен ден. Преди дни нашата парламентарна група предложи текст на декларация и тя все още не е разгледана. Днес, разбирайки значението на единодействието и на единението, направихме множество компромиси и изчакахме достатъчно дълго да се формира една обща позиция. Господин Председател, затова настоявам да прекъснем разглеждането на точката по гласуване и обсъждане на Закона за държавния бюджет и започнем обсъждането на декларацията от името на Народното събрание, която и без това е неимоверно закъсняла. Освен това, правя второ процедурно предложение. Моля в 16,00 часа да поканим представителите на службите за сигурност, както и министъра на отбраната и министъра на външните работи да участват в закрито заседание на Народното събрание. Ситуацията е изключително тревожна, изключително важна и сега е моментът българският парламент да покаже единение. Господин Председател, предполагам, че ще поставите и двете процедури на гласуване. Ако решите, по Ваша инициатива може да внесете извънредна точка в дневния ред, в случая декларация на Народното събрание на Република България. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Атанасова, само да уточним за 16,00 часа ли искате лицата, които да бъдат изслушани, ако можете да ми ги кажете.
„Военно разузнаване“, ДАНС, ДАР…
„Военно разузнаване“, ДАНС, ДАР. Началникът на отбраната, може би? Да, добре. Други процедури? Някой да изрази становище? Заповядайте, господин Гюров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Намираме се в изключително сложна ситуация. Затова би било безотговорно да оставим държавата без бюджет в тази ситуация. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]В момента текат много активни консултации както с нашите европейски партньори, така и с различните институции в държавата. Затова като отговорна институция предлагам да продължим с разглеждането на бюджета и да проведем закрито заседание утре, на което да бъдат поканени службите, премиерът [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“]]и да получим допълнителна информация относно ситуацията, която е актуална и която е достатъчно подробна. В момента едно изслушване не би помогнало за изясняване на ситуацията. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Гюров. Йордан Цонев. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви, господин Председател. Аз искам да направя обратно на това предложение, което направи уважаемият господин Гюров – председател на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Защо? Няма да оставим страната без бюджет. Ако трябва, ще работим цяла нощ. Ние го заявяваме от ДПС – няма да напуснем залата, докато бюджетът не бъде приет. [[Частични ръкопляскания.]] Но да оставяме утре българския парламент без позиция, това е знак към партньорите ни, знак към Украйна, знак към всички. Българският парламент е мястото, където трябва институциите да консолидират своята позиция. Не ни трябва позиция само на правителството, позиция само на президента, позиция на правителството и президента. Трябва ни позиция на Народното събрание. Тук са всички парламентарни групи, тук е представен целият български народ, тук е институционалността на България. Цяла Европа и целият свят ни гледат. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ГЕРБ СДС.]] Знаете ли коментарите в мрежите и в медиите какви са? Не можем да чакаме никой да се върне от Брюксел. Ако премиерът има спешна задача да отиде, и сигурно има, във връзка с консолидиране на европейската позиция, ще направим това с другите представители на Кабинета, с всички служби, с всичко, за което говорим. [[Има станали народни представители, които разговарят помежду си.]]
Колеги, моля, заемете местата си!
И тук не става въпрос да получим някаква... Господин Гюров!
За всички парламентарни групи.
Не става въпрос да получим някаква супер актуална информация, която ще съберат службите. Тя актуалната информация я има, даже онлайн. Става въпрос да покажем позиция на българската държавност в българския парламент. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ГЕРБ СДС.]]
Колеги, прекалено много правостоящи има в залата. За процедура ли, господин Биков? Добре, заповядайте, и да започнем с гласуванията след това. Колеги, моля Ви!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз наистина добронамерено Ви призовавам – опозицията иска да Ви помогне в момента. Не знам защо не искате да приемете тази помощ. В тази ситуация в момента българският народ, не само българските институции, трябва да бъде единен. Това, което ние Ви предлагаме, е нашата помощ. Не го приемайте нито като провокация, нито като някакво лошо желание. Днес е моментът, в който тази декларация трябва да се приеме, за да бъдем в адекватна позиция. Иначе ще бъдем в неадекватна позиция и утре може да се окаже, че няма да има смисъл да я приемаме тази позиция. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря, господин Биков. Сега нека преминем към гласуване на всички процедурни предложения. На първо място, ще направя едно процедурно предложение също и то е днешното заседание да се удължи… [[Реплика: „До събота.“]] Не, не до събота, а до приключване на настоящата точка от дневния ред. Това е моето предложение – до приключване на настоящата точка от дневния ред. На първо място, гласуваме предложението на Мустафа Карадайъ да прекратим дискусията и да преминем към обсъждане на обща декларация от страна на Народното събрание. Това предложение беше направено от страна на Мустафа Карадайъ, идентично беше направено и от Десислава Атанасова. Гласуваме заедно това предложение. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Въздържал се.
Гласували 225 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 227: за 109, против 46 в залата и 1 – общо 47, въздържали се 70 в залата и 1 онлайн. Има искане за прегласуване. Слушаме Ви, господин Летифов.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Правя процедура за прегласуване. Само че да Ви напомня, днес сме 24 февруари. Бюджетът на страната трябваше да е приет към тази дата декември месец. Днес да обясняваме, че най-отговорното и държавническо поведение е да приемем сега бюджета, след като сме закъснели с два месеца, при тази сложна ситуация, уважаеми колеги, не си заравяйте главата в пясъка. Нека да прегласуваме решението и да минем към темата, която очаква не само светът, българският народ очаква от нас да вземем решение и позиция. Благодаря.
Благодаря, господин Летифов. Давам прегласуването. [[Народният представител Даниел Митов иска думата.]] Необходимо ли е? [[Реплика от народния представител Даниел Митов.]] Добре, един по Ваша преценка, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, аз ще направя същото предложение по прегласуване. Искам да го обоснова. Първо, ние сме удължили действието на бюджета до 31 март. Както каза и господин Цонев, ние ще седим тук, докато не приемем бюджет. Държавата без бюджет няма да оставим, но има спешна ситуация, извънредна ситуация, в която трябва да реагираме. Това очакват от нас българските граждани, това очакват от нас нашите съюзници и партньори. Изумително е нежеланието и неразбирането на част от мнозинството, казвам част, да разбере това. Моля Ви, колеги, дайте да прегласуваме, дайте да си проведем разговора, да приемем декларация на парламента, след което да изслушаме службите и ще продължим с разискванията по бюджета. Ще работим нощ и ден, ако трябва. Какво е това?! Не мога да разбера какво е това бързане да се приеме някакъв бюджет, при положение че имаме инструменти, с които да реагираме на създалата се ситуация, след което да продължим и работата по бюджета?! Повярвайте ни, не се опитваме да Ви бавим работата. [[Шум и реплики.]] Така, както Вие най вероятно възприемате тази ситуация. Сериозно е. Очакванията към нас са големи. Срамота е българският парламент все още да няма позиция по започналата война в Украйна. Ако бяхте ни послушали и бяхме приели декларация по Украйна преди два дни, сега нямаше да сме в тази ситуация. Хайде сега поне да реагираме адекватно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Разбрахме Ви, господин Митов. Прегласуваме предложението на Мустафа Карадайъ и Десислава Атанасова да се прекрати разглеждането на настоящата точка… [[Реплика от ДПС: „Да се прекъсне.“]] Да прекъсне, извинявам се! Да прекъснем разглеждането на настоящата точка и да преминем към разглеждане на обща позиция по темата Украйна – Русия. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Въздържал се.
Гласували 230 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 232: за 117, против 47 в залата и 1 онлайн – 48, въздържали се 66 в залата и 1 онлайн – 67. Предложението е прието. Гласовете за са 117, което е повече от половината. Половината е 116. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и ДПС.]] Съгласно приетото предложение ще прекъснем разглеждането на настоящата точка от Програмата, а именно Закона за държавния бюджет, ще преминем към обсъждане на обща позиция, като ще възобновим разглеждането на бюджета, след като бъде приета общата позиция. [[Реплика: „Може и да не е приета.“]] Може и да не е приета, да. След като преминат дебатите по приемане на общата позиция и гласуване евентуално. Моето предложение беше настоящото заседание да продължи до приключване на разглеждането на бюджета, като ще го поставя на гласуване. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Знам, ще гласуваме и Вашето предложение [[шум и реплики]] , но нека първо да удължим заседанието. Веднага ще гласуваме и Вашето предложение, няма проблем. Няма по никакъв начин да…
По реда на постъпване.
Добре, нека да е. В 16,00 ч. да извикаме началника на „Военно разузнаване“, председателя на Държавна агенция „Национална сигурност“, председателя на Държавна агенция „Разузнаване“, министъра на отбраната Стефан Янев, министъра на външните работи Теодора Генчовска и началника на отбраната генерал…
Трябва първо да удължим работното време.
Така е, първо да удължим заседанието, защото 16,00 ч. излиза вече извън заседанието, госпожо Атанасова. Коментарът на Георги Свиленски е правилен. Първо гласуваме моето предложение за удължаване до приключване на бюджета, който ще бъде възобновен след дебатите по общата позиция. [[Шум и реплики.]] Гласуваме предложението, което направих, за удължаване до приключване на точката от дневния ред, а именно Второто гласуване на Закона за държавния бюджет. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 228 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 230: 226 гласа за в залата и 2 онлайн – общо 228, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Уточнявам отново, сега, след като спираме дискусията по бюджета, преминаваме към дебати по обща позиция, след това ще възобновим разглеждането на бюджета и заседанието продължава до приключване на тази точка от дневния ред. Преминаваме към гласуване на предложението на Десислава Атанасова – в 16,00 ч. да бъдат изслушани началникът на военното разузнаване, председателят на ДАНС, председателят на ДАР, началникът на отбраната, министърът на отбраната и министърът на външните работи.
В закрито заседание.
В закрито… Да, като стигнем до там, ще гласуваме. Гласуваме предложнието на Десислава Атанасова. Гласували 224 народни представители в залата – тези онлайн забравих да ги попитам: за 171, против 39, въздържали се 14. Предложението е прието. В 16,00 ч. очакваме посочените лица. Моля да се свържем с тях. Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, искам да направя две процедури. Първата е с оглед важността на това, което ние ще обсъждаме в момента. Правя предложение да бъдат включени камерите на БНТ 1 и на БНР по отношение на точката, която сега ще разгледаме, темата, която сега ще разгледаме, а именно дебатите за декларация от страна на Народното събрание. Това ми е едното предложение. Другото ми предложение е, доколкото преди малко гласувахме за 16,00 ч., да бъдат извикани съответните длъжностни лица. Аз мисля, че информацията, която ще получим от тях, ще е важна, с оглед на евентуалното съставяне на подобна декларация, така че просто правя процедурно предложение това, което ще правим като декларация, да бъде, след като бъдат изслушани съответните лица. Това ми е идеята. Пак казвам – това, което те биха ни споделили, за мен е важно за евентуалния текст на такава декларация, не казвам, че такъв има към момента, а към това, което ще преглеждаме. Предложението ми е просто техническо, господин Председател.
Разбирам Ви, господин Петров, но ние, ако изслушваме службите, това най-вероятно ще стане в закрито заседание, после да формираме общата си позиция въз основа на информация, получена от службите в закрито заседание, не съм сигурен, че е най-добрият вариант.
Аз не казвам да… и да посочим вътре конфиденциална информация. Просто казвам, че това, което бихме научили от тях, според мен е важно за нас, за да вземем решение за декларацията. Само предлагам, господин Председател, разбрахте ме.
Тоест Вашето предложение е… трябва някак си да го формулираме. Обсъждането да го преместим след… [[Председателят и народният представител Петър Петров правят уточнения при изключени микрофони.]] Генерал Атанасов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Председател, уважаеми колеги! Току-що гласувахме да прекъснем работата по бюджета, да обсъдим и приемем декларация и след това в 16,00 ч. да изслушаме тези длъжностни лица – да не ги изреждам всички. В тази връзка, господин Председател, за да може да разглеждаме проект за декларация, аз Ви предлагам да прекъснем заседанието.Свикайте Председателски съвет, на който да уточним в крайна сметка между политическите групи в парламента текста на тази декларация, да се внесе тук, да се обсъди и до 16,00 ч. да се приеме. След изслушването да приемаме декларация – какво толкова ще чуем, освен някакви детайли? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря, господни генерал. Госпожо Захариева.
Господин Председател, Вие сте длъжен да подложите на гласуване това, което беше предложено от колегата от ВЪЗРАЖДАНЕ, но парламентарната зала гласува и прие тези две предложения. Декларацията, която парламентът ще обсъди и евентуално ще гласува, е политическа. Няма връзка между това да бъдат изслушани задължително първо службите, след което да обсъдим и приемем тази декларация. А по второто предложение – декларацията и проектът на декларацията беше обсъждан часове между политическите ръководства на партиите в парламента. Имаме проект и аз моля веднага да пристъпим към неговото обсъждане, за да не губим парламентарно време, още повече, че ни чака и приемане на бюджет след това.
Благодаря, госпожо Захариева. [[Народният представител Николай Дренчев иска думата.]] Кажете, господин Дренчев. Аргументите на госпожа Захариева са това, което дискутирахме и с господин Петров тук извън микрофоните.
Съвсем кратко в посоката, в която и господин Петров направи предложението. Каквото и да обсъдим, то трябва да бъде на базата на някакви факти, които ние ще научим в 16,00 ч. В тази връзка, абсолютно нормално е да продължим с обсъждането на бюджета до 16,00 ч., да се запознаем с реалната фактическа обстановка, не от пропагандните медии, а от хората, които наистина имат компетентно мнение по въпроса, и когато излезем с една позиция, тя да стъпва на реалността и няма нужда да бързаме, за да докажем своето верноподаничество пред – не знам пред кого. Можете да ми кажете пред кого.
Благодаря, господин Дренчев, за тази процедура. Господин Петров, Вие настоявате на Вашето предложение за поредността, така ли? Поддържате го? Благодаря, оттегляте го. Записвам, че го оттегляте. Благодаря Ви. Подлагам на гласуване предложението за включване на камерите и микрофоните на БНТ 1 и БНР. Атанас Зафиров?
Въздържал се.
Благодаря. Цветелина Заркин?
Въздържал се.
Гласували 216 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 218: за 103 в залата, против 75 в залата, въздържали се 38 в залата и 2 онлайн – 40. Предложението не е прието.
Прегласуване.
Прегласуване. Атанас Зафиров?
Въздържал се.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 215 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 217: за 108 в залата, против 74 в залата и 1 онлайн – 75, въздържали се 33 в залата и 1 онлайн – 34. Предложението не е прието – 108 са за от 217. Трябваше да са 109, за да е прието. [[Шум.]] Това е. [[Председателят и председателите на парламентарните групи правят уточнения при изключени микрофони.]] Уважаеми колеги, предвид взетите по-рано решения да преминем към обсъждане на обща позиция, пак формално правя предложение на основание чл. 47, ал. 5 от Правилника, включването на следната точка, която да разгледаме веднага, а именно: Проект на Декларация за осъждане на агресивните действия на Руската федерация, нарушаваща суверенитета и териториалната цялост на Украйна. Това е предложението. Моля за гласуване. Атанас Зафиров?
Против.
Благодаря. Цветелина Заркин?
За.
Благодаря и на двама Ви. Гласували 223 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 225: за 187 в залата и 1 онлайн – 188, против 22 в залата и 1 онлайн – 23, въздържали се 14. Предложението е прието. Преминаваме към разглеждането на тази точка от дневния ред. Заповядайте, господин Гюров, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, с оглед на сериозността на ситуацията, положихме максимални усилия от всички страни на залата да предложим Проект на решение за декларация, който сега ще представя: „Проект! ДЕКЛАРАЦИЯ Народното събрание на Република България - като взима предвид устава на Организацията на обединените нации; - като стъпва върху резултатите от Хелзинкския процес и заключителния акт на конференцията от 1 август 1975 г. и свързаните с него последващи документи на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа; - като отчита постигнатите договорености, разписани в Минския меморандум от 19 септември 2014 г. и пакета мерки за прилагане на Минските споразумения, приети и подписани на 12 февруари 2015 г.; - като припомня текстовете на Будапещенския меморандум за гаранциите за безопасността във връзка с присъединяването на Украйна към Договора за неразпространение на ядрено оръжие от 5 декември 1994 г.; - като остава на последователни позиции, подкрепящи суверенитета, териториалната цялост и демократичното развитие на Украйна ДЕКЛАРИРА: - Категорично осъжда грубото нарушение на международното право от страна на Руската федерация и посегателството срещу териториалната цялост чрез военна интервенция срещу Украйна. - Подкрепя партньорите и съюзниците си в Европейския съюз и НАТО при обсъждането на пакет от мерки, включително санкции, с цел деескалация на конфликта. - Подкрепя българското правителство да предприеме необходимите мерки, съответстващи на сериозността срещу предизвикателствата към международната архитектура за сигурност. - Подкрепя българското правителство да обмисли и предложи помощ за Украйна, кореспондираща с възможностите на българската държава. - Подкрепя българското правителство да настоява защитата на живота и здравето на цивилните граждани от региона да бъдат абсолютен приоритет. - Подкрепя българското правителство да съдейства за получаване на незабавна помощ на живеещите в Украйна български граждани и българи с украинско гражданство, включително при необходимост от евакуация. - Очаква българското правителство да предложи и представи план за справяне с последствията от военните действия. - Настоява Руската федерация незабавно да прекрати военните действия и да се върне към спазване на международното право в пълен обем.“ Благодаря. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря, господин Гюров. Откривам дискусия по Проекта. Господин Гюров, може ли да ми го дадете напечатано, а след това да го разпространим в залата. Колеги, Проекта на декларация сега ще бъде копиран и раздаден на народните представители. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте.
Господин Председател, това е горе-долу текстът, всъщност не горе-долу, а изцяло текстът на Проект на декларацията, която обсъждахме от сутринта до обяд. Както добре знаете, защото и Вие присъствахте на по-голямата част от разговорите, и останалите представители на отделните парламентарни групи в Народното събрание, ние успяхме да се обединим около всички тези точки, с изключение на една, за която ние от ВЪЗРАЖДАНЕ имахме възражение. Тя е втората точка, която звучи по следния начин: „Подкрепя партньорите и съюзниците си в Европейския съюз и НАТО при обсъждането на пакет от мерки, включително санкции, с цел деескалация на конфликта.“ Нашето становище е, че санкции не бива да има. Нашето становище е, че в този конфликт България ще понесе щети, които ще са сериозни икономически щети, за които към настоящия момент не виждаме някой да се е загрижил за това кой ще ги плаща. Те ще бъдат щети, които ще бъдат както за държавата, така и за гражданите. Ще бъдат както колективни и публични, така и частноправни. Кой ще ги плаща?! Дали в българския национален интерес е да приемаме декларации, с които на практика вземаме страна в конфликта? [[Силен шум и реплики.]] Добре, щом е естествено, отговорете ми кой ще плаща? Ние не сме тук на състезание да декларираме верноподаническия си васалитет. България е независима държава. Тази независима държава трябва да си взема решенията сама. Ако в нашия национален интерес е да наложим санкции, ще ги наложим. Искам някой да излезе тук и да ми обясни: каква точно е ползата на България от налагането на санкции, в резултат на което ще загубим ние. Каква точно е ползата от санкции, в резултат на които ще нарушим обтегнатите отношения и без това от години вече с Русия? Кой печели от това? България ли печели?! Какво печелят българските граждани, какво печели българският народ? Кому е нужно това? Защо в крайна сметка, след като имаше изготвен доста по-компромисен текст, зад който ние бяхме готови да застанем, и застанаха всички останали, без ГЕРБ в един момент, защо е нужно да се създава подобно напрежение? Какъв е доводът? Другите били приели. Ние на състезание ли се намираме? Чакаме да ни каже някой какво трябва да направим ли? Решението наше ли е, или някой друг го взема? И не, не сме на война, защото Украйна не е член на НАТО, ако някой излезе и почне да обяснява как имаме някакви ангажименти. Каквито са ни ангажиментите към Русия, такива са ни и към Украйна – никакви! [[Силен шум и реплики.]] Никакви! Не трябва да забравяме следното нещо: там има наши сънародници, за които никой досега не е обелил и дума. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Как да не е обелил?“]] Никой не е обелил дума досега. [[Силен шум.]] Не бива да има такова лицемерие в тази ситуация, защото в момента там има и мобилизирани българи. Някой постави ли въпроса за това? [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Да.“]] Никой не е поставял въпроса. Без реплики, ако обичате. После си вземете думата и кажете това, което имате да кажете. Говорете с факти, защото фактите са следните: България за последните осем години, откакто е кризата в Украйна, защото тя е от осем години, девета влезе вече, не е поставяла досега нито веднъж, нито веднъж, нито веднъж – за трети път ще го кажа, на официално ниво въпроса за правата на българите и за правото им на самоопределение. Всички други държави го направиха. Унгария го направи – европейска държава – членка на НАТО; Румъния го направи – европейска държава – членка на НАТО; Гърция, която има само няколко хиляди останали гърци – и колко са гърци, това е друга тема. Тя го постави този въпрос последно миналата седмица. Говореше за това, че нейните сънародници трябва да бъдат с гарантирани право на живот и защита в евентуален конфликт. А ние днес, когато коментирахме този текст, имаше обструкции за това дали да се използва думата „сънародници“, защото, видите ли, някой можел да каже нещо. Кой да каже нещо за това, че имаме сънародници в Украйна? Имаме ли? Имаме. А някой от тях са и български граждани освен това. Това всичкото, което в момента коментираме, е един парад на лицемерието. Да, има нарушение на международното право. Факт! Да има агресия. Факт! Както имаше агресия от страна на Съединените щати в последните 30 години навсякъде по земното кълбо. Терминологията, която днес използва Путин, е същата, която използваше преди Клинтън, а след него и Буш – едно към едно, включително и с мотивировката им на техните военни действия – високоточни удари, които няма да нанесат щети на цивилни обекти. Все едно слушам през 1999 г. изказването на Клинтън за атаката срещу Югославия – високоточни удари, няма да има щети на цивилни обекти. Този филм сме го гледали. Това имперско лицемерие също ни е добре известно. България беше 45 години част от един друг външнополитически блок и съюз, и съюзи. Вечни съюзи няма, има вечни интереси. Къде са българските интереси в момента?! Имаме ли ние интерес да участваме в този конфликт и какво печелим? Нищо. Какво губим? Много губим! Губим! А тук понеже сега чух реплика „свободата“ – свободата ние сме я загубили преди години, защото, ако бяхме свободна държава, сега нямаше да обсъждаме тук декларация с мотива, че другите приеха, а пък ние още не сме. С кого се състезаваме? Що за лицемерие е това?!
Господин Костадинов.
Няма вечни съюзи, има вечни интереси. Много скоро въпросът за членството ни в тези съюзи може да бъде поставен, защото тук се говори българският народ да е единен – не, българският народ не е единен към настоящия момент. Нашият български народ в момента си задава точно този въпрос – дали няма да стане нещо по-голямо, защото хората са изплашени. Нормално е. Ситуацията, както се вижда, е напрегната. Какво им казваме ние в този момент, че на практика се включваме в конфликта, без да сме страна. Няма да подкрепим такава декларация. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Господин Костадинов, думата „васалност“ и „липса на свобода“ са неприемливи, когато говорим за собствената си страна, независимо от контекста. Реплики? Заповядайте, госпожо Петрова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми колеги! Господине, действително репликата ми е към Вас. Има един-единствен човек явно в тази зала, който е на състезание, на състезание за собствената си популярност – на гърба на емоциите на хората в този момент, на гърба и на страха на хората в Украйна и на гърба на отговорността към всички останали в тази зала, от които никой друг не стана и не си позволи в такъв момент да излезе и да направи в последния момент този ремарк. Благодаря на всички Ви, колеги. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ГЕРБ-СДС.]]
Други реплики към Костадин Костадинов? Няма. Дуплика?
Винаги ми е било много интересно, когато от тази трибуна се говори на чужд език. Не можах да разбера какво означава „ремарк“? Знам за един писател Ерих Мария Ремарк. Не знам, може би него имахте предвид?! Тук ние трябва да говорим единствено и само за нашите национални интереси. Аз не чух във Вашата реплика нещо в тази посока и не мога да разбера, след като ние ясно казваме и показваме, и то е факт, включително с думи на Вашата външна министърка – казвам Вашата, защото е от Вашето правителство, която каза: „Ние ще наложим санкции и ще платим цената“. Кой ще я плати? Ако я плаща Генчовска, нямам нищо против. Трябва да ѝ погледна декларацията, да видя дали има толкова пари да ги плати обаче. Ако ще ги плащаме ние българските граждани, с нашите данъци, категорично сме против. Няма да плащаме цената за чужда война, която, между другото, е подстрекавана и от другата страна на Океана. Защото всичко това, което се случва в последните месеци, е нагнетявано напрежение, и то нагнетявано напрежение от двете страни на границата. Никога в една война няма виновни и невинни само от едната страна. Запомнете го това!
Сега за процедура – Искра Михайлова.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас. По време на изказването на доктор Костадинов в залата беше показан неприличен жест, който не отива не само на Народното събрание, на темата, която обсъждаме, а и въобще на възпитанието, което трябва всеки един от нас да показва не само тук, а навсякъде. Моля Ви, в случай че не сте го забелязали, тъй като не направихте нито забележка, нито наложихте някаква процедура, да изискате записи от камерите и да се погрижите този наш колега – аз мога да посоча кой е, просто му забравих името, по-известен е като Ицо Хазарта – и да направите необходимото такова поведение, което е допустимо за барове и дискотеки, да не бъде допускано в Народното събрание, особено по времето, когато коментираме толкова съществени теми за държавата. По отношение на санкциите само ще Ви кажа, че…
Изказване ли взимате вече?
Не. …газът е поскъпнал с 19% за последните часове. Мислете! [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря за тази процедура. Налагам „забележка“ на Христо Петров. Други изказвания по Проекта на декларация има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Моля, господин Иванов, аз прекратих дискусията! Добре, заповядайте. Нека чуем изказването на Христо Иванов.
Господин Председател, извинявам се, грешката е моя, просто не разполагахме с текста на Декларацията и докато успеем да реагираме… Извинявам се. Няколко думи за българския национален интерес, защото е важно да се каже това. Българският национален интерес е международното право да се спазва и когато има толкова престъпно нарушение на международното право да има реакция на това. И тази реакция да бъде консолидирана, ние да участваме в нея, защото ние имаме абсолютно животоспасяваща нужда от това международното право да бъде спазено, тъй като на това се крепи нашата сигурност, на това се крепи възможността в България да има инвестиции, включително нашите български съграждани да инвестират тук времето и бъдещето си, за да живеят в една сигурна страна. Когато на по-малко от 400 км от нашите брегове се развихря абсолютно безпрецедентна война за Европа от края на Втората световна война, при такава мащабна конвенционална операция – това ние да си мислим, че някак си можем да се снишим, че можем да избегнем налагането на санкции и да спечелим от това, е в най-мекия случай страхотна самозаблуда, страхотна самозаблуда. Налагането и изискването за това да се наложат адекватни санкции, да бъдем част от консолидираната позиция на онези блокове, от които свободно сме избрали да бъдем част – НАТО и Европейския съюз – гарантира свободата в България, гарантира нейната сигурност. Ето защо бих искал да направя редакционна поправка в т. 2 от текста на декларацията там, където понастоящем пише „подкрепя партньорите и съюзниците си в ЕС и НАТО при обсъждането на пакет от мерки, включително санкции, с цел деескалация на конфликта“. Моето предложение е „санкции“ да остане и да пише: „подкрепяме ЕС и НАТО“, защото ние не подкрепяме партньорите си, ние сме ЕС и НАТО и в този смисъл тази част „партньорите и съюзниците“ моля да отпадне, доколкото ние сме Европейския съюз и НАТО, а не са някакви различни субекти от нас. Това е. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Може ли да ми дадете предложените от Вас редакции. Благодаря. Предложението е във втория булет да отпаднат думите „партньорите и съюзниците си“. За реплика? Заповядайте.
Към Вас, господин Иванов. Когато се каже така, излиза, ако е само подкрепя ЕС и НАТО, все едно, че ние не сме членове на ЕС и на НАТО, според мен.
Благодаря Ви, господин Александров. Втора реплика към Христо Иванов има ли? Борислав Антонов. За изказване са Екатерина Захариева и Даниел Митов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Иванов, смятам, че всъщност партньорите се касае за ЕС, а може би и Украйна, а съюзниците по-скоро за НАТО. Така че не знам коя би била най-добрата формулировка, но в този смисъл да го редактираме. Благодаря Ви.
Благодаря. Има ли трета реплика? Няма. Заповядайте, господин Иванов за дуплика.
Добре, след като има различни разбирания оттеглям си предложението. Моля, декларацията да се гласува в цялост, както е предложена. [[Ръкопляскания от ДПС и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Иванов. Оттеглено е редакционното предложение. Господин Ченчев за процедура.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, от името на парламентарната група на „БСП за България“ искам 30 минути почивка.
Добре. Прекъсване по искане на група 30 минути. За изказване са записани Екатерина Михайлова и Даниел Митов. [[След почивката.]]
Колеги, възобновявам заседанието. За изказване за записани Екатерина Михайлова и Даниел Митов. Заповядайте, господин Ганев за процедура.
Господин Председател, този Правилник започна да става, точно думата е прецедент, да не се спазва и да се нарушава. Изчете се проект на декларация, откриха се дебати, имаше кратки дебати, след което Председателят на Народното събрание два пъти се обърна да попита дали има и други желаещи да се изказват. Никой не прояви желание и той обяви „закривам дебатите“, след което стана господин Иванов и поиска думата. След кратък вътрешен дебат между него и председателя се направи компромис за него. Питането ми в момента е: ще погазим за пореден път Правилника, ще зачеркнем, че е имало закриване на дебатите и ще ги открием наново или как процедираме по общия ред, за да знаем, защото вчера присъствахме – прекъсване на дебатите, взимане на решение и спряхме всичко да коментираме. В момента имаме друга насока. Този Правилник, аз предлагам, ако и в момента го потъпчем, въобще да знаем, че нямаме Правилник и действаме спрямо желанията на управляващите.
Благодаря Ви, господин Ганев. Една вметка, че тези компромиси са правени и спрямо Вашата парламентарна група. Тогава не сте изразявали недоволство. Госпожо Захариева, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! На мен ми се искаше да направя моето изказване, след като и лидерите или поне всички лидери на парламентарните групи, които представляват управлението, са тук, но все пак ще го направя сега. Уважаеми колеги, всъщност тази декларация, която беше изчетена от трибуната на Парламента от Председателя на групата на „Продължаваме Промяната“, е декларация, по която всички ние работихме няколко часа. Да, не беше постигнато единодушно съгласие от всички. Целта на тази декларация според мен и според нас не е само да изрази политическа позиция на българския парламент, но, и се обръщам тук основно към управляващите, които още се колебаят дали да я подкрепят в този ѝ вид, но и да подпомогне българското правителство и българския премиер, който ще отиде довечера в Брюксел и също така ще отиде и на спешната среща, която ще бъде свикана в НАТО. България, заедно с другите държави, вече е поискала задействане на чл. 4 от Вашингтонския договор. И – да – кой ще плати цената на тези санкции? Всички ние ще ги платим и едва ли някой друг в тази зала мисли по друг начин, но това е единственият начин да се спре или да се ограничи, това което се случва в момента, защото най-тежките загуби са загубите в човешки животи. В момента вече има данни за над 40 цивилни жертви в Украйна и най-малко едно дете. И тези загуби няма как да бъдат възстановени, те са окончателни. Така че целта на тази декларация е наистина българският парламент, надявахме се и правихме опити да бъде единен, но поне голяма част от него, надявам се поне 6 от партиите и движенията, представени в него, да се опитат да покажат, че застават заедно с демократичния свят – и не казвам само НАТО и ЕС, защото демократичният свят е по-широко понятие – в опитите си да спре и да предотврати тази война. И единственият мирен начин да го направи е чрез ограничаване на финансовите потоци към тези, които предизвикаха тази война, които водят тази война абсолютно непредизвикано. Така че се надявам наистина дебатите да не бъдат толкова дълги и ние възможно най-скоро, още преди 16,00 ч., да успеем да гласуваме предложената декларация. Сигурно може да бъде и по-добър текстът, но това беше нещо, по което работихме, и мисля, че постигнахме съгласие. И аз се надявам да не се предлагат повече промени чисто редакционни, защото това може да проточи дебата до безкрайност и наистина нека да пристъпим възможно най-бързо към гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Захариева. Реплики към изказването на госпожа Захариева? Не виждам. Заповядайте за изказване, господин Митов.
Благодаря Ви, господин Председател. Ще се опитам да бъда максимално кратък, уважаеми колеги, за да преминем към гласуване на декларацията, което е правилното нещо да направим в този момент. Само две думи. Както вече споменахме, големият въпрос е защо гласуваме декларация в момента и защо това е толкова спешно. Няма да се спирам върху войната и т.н. – това е ясно. Ние трябва да дадем мандат на българското правителство, трябва да е ясно, че българското правителство е подкрепено от българския парламент в своите усилия да заеме съответни позиции, това първо. Второ, по въпроса защо се налагат санкции, тъй като и този въпрос се повдигна. Ако има правов ред, да би било национален, дали е международен, този правов ред изисква от всички участници в него да спазват правилата, под които са се подписали. Ако правовият ред бъде нарушен, се налагат санкции. Това е нормалната логика на подобен процес. Трето, за кого са последствията? Последствията от налагането на санкции са най-вече за Руската федерация, но всички плащаме цена. Тази цена се плаща от целия свят и когато си говорим за цена – нахлуването на Руската федерация в Украйна и предизвикването на война, вече вдигна цените на енергоносителите. Целият свят ще плаща за това грубо потъпкване на международния правов ред. И последно, говоренето от типа – дайте ние тук да не подкрепяме санкции, пък другите да плащат цената – изцяло влиза в логиката на руската пропаганда и изцяло влиза в логиката на онези, които твърдяха в началото на 90-те години, че когато глобализираме световните пазари, те ще бъдат някакъв носител на ценности и те лека-полека тези ценности ще пуснат корени и при авторитарните режими. Това всъщност не се получи. Получи се точно обратното. Глобализираният пазар даде ресурси, наля ресурси на авторитарните режими, които ресурси им позволиха да хванат, да стегнат още по-здраво хватката върху свободата на собственото си население и да започнат да предизвикват и демокрациите. Така че затова са необходими и санкции в момента. Благодаря.
Благодаря, господин Митов. Реплики към Даниел Митов има ли? Министър-председателят пожела думата. Заповядайте, господин Петков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Искам ясно да заявя от тази трибуна, че българското правителство осъжда остро действията на Руската Федерация. Тези актове на агресия не могат да бъдат безнаказани в Европа в този момент, защото нарушават изцяло международното право. В момента вече има реални жертви в Украйна и агресиите, които те са направили, показват, че това не е частичен конфликт. Той е цялостен конфликт и българското правителство взима много ясна позиция, че това е невъзможен аспект да се случи в Европа и ние ще говорим с един глас с Европейския съюз, и с един глас с нашите съюзници от НАТО. В този момент аз искам да Ви информирам, че в 20,00 ч. тази вечер ще летя до Брюксел. Ще се срещна с всички европейски лидери и ще излезем с обща декларация, защото „обединението прави силата“ важи както в България, така важи и в европейското ни семейство. От тази гледна точка искам да Ви призова – от тази трибуна да излезете с ясна декларация, защото в момент като този си личи дали взимаме лидерска позиция и водим най-правилното и най-честното поведение като управляващи, или взимаме частични позиции, които все пак не показват ясната позиция на България. От друга страна, искам да кажа, че деескалацията на този конфликт остава приоритет за България. Искам също да кажа, че ще внимаваме много за икономическите рискове от този конфликт. Аз искам да успокоя българските граждани, които в момента гледат, че няма директен риск – в този момент по никакъв начин, за военен конфликт на територията на България. Българското правителство в момента има над десет работни групи, за да оцени рисковете във всяка една от сферите и да сме сигурни, че имаме най-адекватните действия в този момент. Искам да призова Народното събрание и всички депутати да се обединим, да покажем една обща българска позиция и да покажем на нашите партньори от Европейския съюз и НАТО, че оттук нататък България ще говори в един глас в тези две семейства. Благодаря на всички и очаквам от Вас общата декларация, която да излезе от Народното събрание. А аз лично ще пътувам към Брюксел, за да работим заедно с нашите европейски партньори за една обща семейна европейска позиция. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря, господин Петков. Цончо Ганев за реплика към Даниел Митов.
Господин Председател, господин Министър-председател! Господин Митов, изключително лесно е от тази трибуна в тази зала всички, които сме тук днес, добре осигурени финансово, да говорим, че е много важно и много хубаво да подкрепяме евроатлантическите ценности и евроатлантическите партньори. И че трябва задължително да се наложат санкции – нещо повече, българският външен министър едва ли не инициира от страна на България това нещо да стане. Искам да Ви кажа, че бизнесът е в окаяно състояние и това, което наблюдаваме в енергетиката, е следствие на такива политики, които се водят 30 години, и е цинизъм в момента да говорим за всичко друго, но да обясняваме как икономическите последствия – налагане на тежки санкции спрямо Руската Федерация, е нещо второстепенно за България и за всеки един българин. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме категорично против България да е инициатор на каквото и да е било от това отношение и да участва в каквито и да било санкции спрямо Руската Федерация. Нещо повече. В Европейския съюз има държави, които са декларирали абсолютно същото. Нещо повече. Унгария само преди броени дни – нейният министър-председател пътува в Русия и сключиха 15-годишен договор за доставка на газ и казаха, че няма да участват в такива санкции и в такива действия. Дали това ще се изпълни, аз нямам никаква представа и не ме интересува какво прави Украйна. Давам го като пример и като информация, която беше коментирана надълго и нашироко във всички медии. Затова не е нормално поне пет или шест, вече не знам БСП каква позиция ще заемат, но не е нормално всички други да приемате, че е съвсем естествено да се налагат санкции и ние да участваме в тези санкции, и българският бизнес, и народът ни да страда от това.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте, господин Петков.
Уважаеми народни представители, искам да Ви е много ясно, за да не заблуждаваме никого, че Европейският съюз има различни възможни санкции, които ще предложи, но няма вариант в този момент да няма санкции. Това, което се говори, е колко тежки да са те. Другото, което ясно искам да Ви заявя – това не е конфликт, който днес се е появил и утре ще изчезне. Това е конфликт, който, за съжаление, на всички нас, ще продължи дълго време. Мащабът на този конфликт се разгръща и е абсолютно цялостен в Украйна. Нека не забравяме, че това не са просто Украйна и украинците. Ние имаме българско малцинство там и в момента се стреля по Украйна, където имаме българи. В момента правим организация за транспорт на българките граждани от Украйна. Ако в този момент, когато се стреля по българско малцинство, когато имаме български граждани в една държава в Европа и някаква чужда държава в момента я обстрелва отвсякъде, и ние да се опитваме да говорим за някакви политически игрички – кой как ще подкрепи?! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]] Или сме лидери тук, или просто някои от Вас според мен нямат място на тези места. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря, господин Петков. Втора реплика към Даниел Митов? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Митов.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Ганев, само една дума. Знаете ли какво е цинизъм? Цинизъм е, когато умират хора, когато се водят военни действия и Вие да ми говорите за бизнес от тази трибуна. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Митов. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. По процедура – господин Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Премиер, уважаеми колеги народни представители! Разбирайки важността от това българският парламент да има приета декларация и разбирайки важността от това максимален брой точки или булети от декларацията да бъдат подкрепени, правя процедурно предложение, господин Председател, декларацията да се гласува разделно – преамбюлът и всяка точка поотделно. По този начин, уважаеми колеги, мисля, че ще намерим точките, които ни обединяват, и съответно българският парламент ще се произнесе с декларацията. Благодаря Ви.
Господин Свиленски, преамбюлът в цялост, а от диспозитива точките – поотделно, разбрах. Това е предложението на Георги Свиленски. Добре, прекратихме дискусията... За обратно становище Мустафа Карадайъ.
Да се гласува в цялост декларацията!
Добре, това е обратното становище на Мустафа Карадайъ. Подлагам на гласуване процедурното предложение на Георги Свиленски. Ще го повторя отново, а то е: преамбюлът от декларацията до „декларира“ да бъде гласуван в цялост, а след това отделните точки в диспозитива поотделно. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 217 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 219: за 121 в залата и 2 онлайн – общо 123, против 77, въздържали се 19. Предложението е прието. Продължаваме с гласуването на самата декларация. На първо място, съгласно приетото процедурно предложение подлагам на гласуване... Добре, прегласуваме процедурното предложение. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 226 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 228: за 124 в залата и 2 онлайн – общо 126, против 87, въздържали се 15. Предложението е прието. Подлагам на гласуване текста-декларация: „Народното събрание на Република България… Всичките пет точки общо от преамбюла и текста декларира – тази част я гласуваме в цялост. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 225 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 227: за 212 в залата и 2 онлайн – общо 214, против 12, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на първата точка – ще ги изчитам, за да не стане объркване: „1. Категорично осъжда грубото нарушение на международното право от страна на Руската Федерация и посегателството върху териториалната цялост чрез военна интервенция срещу Украйна.“ Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 225 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 227: за 211 в залата и 2 онлайн – общо 213, против няма, въздържали се 14. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка, която е: „2. Подкрепя партньорите и съюзниците си в Европейския съюз и НАТО при обсъждането на пакет от мерки, включително санкции с цел деескалация на конфликта.“ Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували 225 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 227: за 189 в залата и 1 онлайн – общо 190, против 14, въздържали се 22 и един онлайн – общо 23. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка. [[Народният представител Десислава Атанасова: „Прегласуване!“]] Необходимо ли е, колеги? [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Да! Да!“]] Добре, давам го. Моля, режим на гласуване. [[Народният представител Десислава Атанасова, до трибуната: „Може ли да обоснова?“]] Не, няма нужда. Вече сме в режим на гласуване, госпожо Атанасова! Моля Ви се! В режим на гласуване сме! Прегласуваме втората точка. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря Ви. Гласували народни представители: 225 в залата плюс 2 онлайн – 227, за 191 в залата плюс 1 онлайн – 192, против 14, въздържали се 20 в залата плюс 1 онлайн – 21. Предложението е прието. Преминаваме към третата точка: „3. Подкрепя българското правителство да предприеме необходимите мерки, съответстващи на сериозността срещу предизвикателствата към международната архитектура за сигурност.“ Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Симеонова-Заркин?
За.
Благодаря Ви. Гласували народни представители: 225 в залата плюс 2 онлайн – 227, за 225 в залата плюс 2 онлайн – 227, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка от диспозитива: „4. Подкрепя българското правителство да обмисли и предложи помощ за Украйна, кореспондираща с възможностите на българската държава.“ Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Гласували народни представители: 226 в залата плюс 2 онлайн – 228, за 226 в залата плюс 2 онлайн – 228, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата пета точка от диспозитива: „5. Подкрепя българското правителство да настоява защитата на живота и здравето на цивилните граждани от региона да бъдат абсолютен приоритет.“ Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували народни представители: 226 в залата плюс 2 онлайн – 228, за 226 в залата плюс 2 онлайн – 228, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата шеста точка от диспозитива: „6. Подкрепя българското правителство да съдейства за получаване на незабавна помощ на живеещите в Украйна български граждани и българи с украинско гражданство, включително при необходимост от евакуация.“ Моля, режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували народни представители: 224 в залата плюс 2 онлайн – 226, за 224 в залата плюс 2 онлайн – 228, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка, което е: „7. Очаква българското правителство да предложи и представи план за справяне с последствията от военните действия.“ Моля, режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували народни представители: 223 в залата плюс 2 онлайн – 225, за 210 в залата плюс 2 онлайн – 212, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието. И последната точка е: „Настоява Руската федерация незабавно да прекрати военните действия и да се върне към спазване на международното право в пълен обем.“ Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
Цветелина Заркин?
За.
Благодаря. Гласували народни представители: 221 в залата плюс 2 онлайн – 223, за 208 в залата плюс 2 онлайн – 210, против няма, въздържали се 13. И тази точка от диспозитива е приета. Уважаеми народни представители, само искам да Ви посоча, че в депозирания Проект на декларация има текст, който не Ви прочетох, който съответно го нямаше в раздадените, а той е между „Декларация“ и „Народното събрание на Република България“ и е следният: „във връзка с агресивните военни действия на Руската федерация срещу Украйна“. Така е и точката ни от дневния ред. Подлагам на гласуване да допълним заглавието на декларацията, тъй като не го изчетох преди това, за което се извинявам. Режим на гласуване. Атанас Зафиров? И Цветелина Заркин?
За.
Гласували народни представители: 204 в залата плюс 1 онлайн – 205, за 190 в залата плюс 1 онлайн – 191, против 13, въздържал се 1. Предложението е прието, а с това и целият текст е приет. Ще Ви го изчета, така както го приехме точка по точка: „ДЕКЛАРАЦИЯ във връзка с агресивните военни действия на Руската федерация срещу Украйна Народното събрание на Република България, като взима предвид Устава на Организацията на обединените нации, като стъпва върху резултатите от Хелзинкския процес и заключителния акт на конференцията от 1 август 1975 г. и свързаните с него последващи документи на ОССЕ, като отчита постигнатите договорености, разписани в Минския меморандум от 19 септември 2014 г., и пакета мерки за прилагане на Минските споразумения, приети и подписани на 12 февруари 2015 г., като припомня текстовете на Будапещенския меморандум за гаранциите за безопасността във връзка с присъединяването на Украйна към Договора за неразпространение на ядрено оръжие от 5 декември 1994 г., като остава на последователни позиции, подкрепящи суверенитета, териториалната цялост и демократичното развитие на Украйна ДЕКЛАРИРА: Категорично осъжда грубото нарушение на международното право от страна на Руската федерация и посегателството срещу териториалната цялост чрез военна интервенция срещу Украйна. Подкрепя партньорите и съюзниците си в ЕС и НАТО при обсъждането на пакет от мерки, включително санкции, с цел деескалация на конфликта. Подкрепя българското правителство да предприеме необходимите мерки, съответстващи на сериозността срещу предизвикателствата към международната архитектура за сигурност. Подкрепя българското правителство да обмисли и предложи помощ за Украйна, кореспондираща с възможностите на българската държава. Подкрепя българското правителство да настоява защитата на живота и здравето на цивилните граждани от региона да бъдат абсолютен приоритет. Подкрепя българското правителство да съдейства за получаване на незабавна помощ на живеещите в Украйна български граждани и българи с украинско гражданство, включително при необходимост от евакуация. Очаква българското правителство да предложи и представи план за справяне с последствията от военните действия. Настоява Руската федерация незабавно да прекрати военните действия и се върне към спазване на международното право в пълен обем.“ Това е, благодаря Ви. [[Ръкопляскания. Всички в залата стават. Продължителни ръкопляскания.]] Уважаеми народни представители, до 16,00 ч., когато ще започне изслушването, имаме малко време. В други случаи бих дал почивка, но дадохме може би достатъчно. Затова възобновявам дебата по бюджета, като в 16,00 ч. отново ще го прекъснем и ще преминем към точката, която сме приели да разглеждаме в този час. Дискусията за бюджета е по текстовете от чл. 4 до чл. 10 включително. До момента се изказаха Десислава Танева, Екатерина Захариева и Георги Станков. Има ли други изказвания по текстовете от чл. 4 до чл. 10 включително? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Уважаеми колеги, първото предложение, което подлагам на гласуване, е от народния представител Пламен Абровски по чл. 6, с входящ номер, завършващ на 24, стр. 59 от Доклада, което е неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Моля, режим на гласуване. Атанас Зафиров?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Благодаря. Гласували народни представители: 223 в залата плюс 2 онлайн – 200, за 74 в залата плюс 2 онлайн – 76, против 115 плюс 2 онлайн – 117, въздържали се 11. Предложението не е прието. [[Шум и реплики.]] Колеги, моля Ви за тишина. Следващото предложение, което подлагаме на гласуване, е на народния представител Десислава Танева и група народни представители по чл. 6., а входящият номер завършва на 45, което е на страница 60 от Доклада на Комисията и е неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 204 народни представители в залата, плюс 2 онлайн – общо 206: за 85, против 112, плюс 2 онлайн – общо 114, въздържали се 7. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители, входящият номер завършва на 115, отново на страница 60, също неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 200 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 202: за 66, против 116, плюс 2 онлайн – общо 118, въздържали се 18. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народния представител Даниел Петров и група народни представители, отново по чл. 6, входящият номер завършва на 126, на 61 страница от Доклада е, неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 188 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 190: за 58, против 110 плюс 2 онлайн – общо 112, въздържали се 20. Предложението не е прието. Следващото предложение е по чл. 9 на страница 65 от Доклада на Комисията. Предложението е на народния представител Десислава Танева и група народни представители, входящият номер завършва на 45, неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 181 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 183: за 64, против 111 плюс 2 онлайн – общо 113, въздържали се 6. Предложението не е прието. С това изчерпахме неподкрепените предложения и сега преминаваме към основните текстове. Подлагам на гласуване чл. 4 по вносител, подкрепен от Комисията по бюджет и финанси, чл. 5 също е по вносител и е подкрепен от Комисията по бюджет и финанси, чл. 6... [[Реплика от ДПС: „Да гласуваме отделно чл. 5.“]]
Моля, господин Чорбанов? Добре. Гласуваме чл. 5 по вносител, подкрепен от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 164 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 166: за 142 в залата, плюс 2 онлайн – общо 144, против 22, въздържали се няма. Предложението е прието. Другите текстове, които ще гласуваме, посочвам ги отново внимателно, са: чл. 4 е по вносител, подкрепен от Комисията; чл. 6 е по вносител, подкрепен от Комисията; чл. 7 е по вносител, подкрепен от Комисията; чл. 8 е по вносител, подкрепен от Комисията; чл. 9 е по вносител, подкрепен от Комисията; и чл. 10 е в редакция на Комисията по бюджет и финанси. Режим на гласуване. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 165 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 167: за 121 в залата плюс 2 онлайн – общо 123, против 43, въздържал се 1. Предложението е прието. Господин Каримански, ние имаме пет минути. Заповядайте.
По чл. 11 има предложение на народния представител Христо Гаджев, № 47-254-04-40: „В чл. 11, ал. 1, ред II. „Разходи“ – сумата „1 882 425,8“ се заменя с „1 959 425,8“. В т. 1. „Текущи разходи“ – сумата „1 588 392,4“ се заменя с „1 665 392,4“. В т. 1. 1. „Персонал“ – сумата „1 223 382,3“ се заменя с „1 300 382,3“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11. По чл. 12 има предложение на народните представители Христо Терзийски и Младен Маринов, № 47-254-04-65: „1. В чл. 12, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: а) на ред II „Разходи“ – числото „2 060 180,0“ се заменя с „2 466 180,0“; б) на ред 1. „Текущи разходи“ – числото „2 030 395,0“ се заменя с „2 436 395,0“; в) на ред 1.1. „Персонал“ – числото „1 815 981,0“ се заменя с „2 221 9812,0“; г) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – (+/-) “ – числото „ 1 838 180,0“ се заменя с „2 244 180,0“; д) на ред 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/-) “ – числото „1 973 180,0“ се заменя с „ 2 279 180,0“.“ Увеличението по чл. 12 със сумата 406 000,0 се разпределя по политиките в ал. 2 със съответното увеличение на разходите по персонал. Същата промяна да се отрази в чл. 12, ал. 3, където се утвърждават максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от Министерството на вътрешните работи. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Петър Петров и група народни представители, № 47-254-04-105: „В чл. 12, ал. 1, позиция II. „Разходи“, т. 1. 1. „Персонал“ – цифрата „1 815 981,0“ се променя на „1 997 579,1“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 12. По чл. 13 има предложение на народния представител Десислава Атанасова и група народни представители, № 47-254-04-107: В чл. 13, ал. 1, II „Разходи“, т. 1.1. „Персонал“ – числото „276 144,1“ се заменя с „306 144,1“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 14. По чл. 15 има предложение на народния представител Костадин Ангелов и група народни представители, № 47-254-04-85: „В чл. 15 да се направят следните изменения: 1. В ал. 1: 1.1. На ред II. „Разходи“ – числото „825 600,4“ да се увеличи с 40 500,0, като се замени с „866 100,4“; 1.2 На ред 1. „Текущи разходи“ числото „788 545,0“ да се увеличи с 40 500,0, като се замени с „829 045,0“; 1.3 На ред 1.1. „Персонал“ – числото „332 925,8“ да се увеличи с 7 500,0, като се замени с „340 425,8“; 1.4. На ред 1.2. „Субсидии и други текущи трансфери“ – числото „255 131,3“ да се увеличи с 33 000, като се замени с „288 131,0“; 1.5 На ред 1.2.1. „Субсидии и други текущи трансфери за нефинансови предприятия“ – числото „249 931,3“ да се увеличи с 33 000,0 , като се замени с „283 180,0“; 1.6. На ред III. „Бюджетни взаимоотношения - трансфери (+/-) “ числото „819 377,3“ да се увеличи с 16 500,0, като се замени с „835 877,3“; 1.7. На ред 1. „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/-) “ – числото „922 797,9“ да се увеличи с 16 500,0 като се замени с „939 297,9“. 1.8. На ред 2. „Бюджетни взаимоотношения с други бюджетни организации“ (+/-) – числото „-103 420, 6“ да се увеличи с 16 500,0 като се замени с „-119 920,6“; 1.9. На ред 2.1. „Предоставени трансфери (-) “ и на ред 2.1.1. – за Националната здравноосигурителна каса – числото „-106 570, 6“ да се увеличи с 16 500,0, като се замени с „-123 070, 6“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 15.
Благодаря Ви, господин Каримански, че представихте членове от 11 до 15. Няма да откривам сега дискусията, тъй като е 15,59 ч. Има вече записани за изказване конкретно за чл. 15. Предлагам след една минута да преминем към изслушването на лицата, които гласувахме по-рано. Уважаеми колеги, моля заемете местата си. Във връзка с предстоящото изслушване, на първо място, подлагам на гласуване допуск до залата на: Пламен Тончев – председател на ДАНС, Антоан Гечев – председател на ДАР, генерал Венелин Венев – директор на служба „Военно разузнаване“ и адмирал Ефтимов – началник на отбраната. Моля режим на гласуване. Гласували 166 народни представители: за 166, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата посочените лица. Уважаеми колеги, предвид темата на изслушването и възможността да получим максимално подробна информация, предлагам заседанието да бъде закрито в тази си част – колкото трае изслушването на посочените лица. Има ли обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението. Гласували 186 народни представители: за 186, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Предвид приетото предложение, моля външните лица да напуснат залата и да бъде преустановено прякото предаване по телевизията и социалните мрежи. Давам пет минути почивка, в които моля народните представители да оставят намиращите се в тях мобилни телефони, преносими компютри и други комуникационни устройства. [[След закритото заседание.]]
Колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преминаваме към дебатите по чл. 11 и 15, които господин Каримански прочете. За изказване имам дълъг списък от колеги от групата на ГЕРБ-СДС. Валери Лачовски? Госпожо Сачева, заповядайте.
Не че трябваше да става така, защото аз съм за 14 чл., а преди мен други колеги, но няма значение. Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, взимам думата във връзка с чл. 14, тъй като там се намира бюджетът, който е предложен за Министерство на труда и социалната политика. Малко е трудно да говорим след всичко, което се случи в днешния ден, защото ние непрекъснато говорихме за това, че този бюджет има различни проблеми по отношение на своето планиране и мисля, че след всичко, което чухме в последните няколко часа, дори и най-непредубедените вече знаят, че този бюджет не е актуален и със сигурност в него трябва да бъдат залегнали много повече разходи, свързани с актуалната обстановка. Но предложеният бюджет беше наричан няколко пъти социален бюджет от управляващите, вероятно защото са заложени с 1 млрд. 483 млн. повече разходи, като обаче по-големият процент от тези средства отива за пенсии. Същевременно обаче като процент от брутния вътрешен продукт разходите за социална политика намаляват от 15,2% на 14,2%. Това, разбира се, не е единствената причина, поради която ние не считаме този бюджет за социален. Съществен проблем на този бюджет е фактът, че се очаква сериозна част от приходите да бъдат получени по линия на Плана за възстановяване и устойчивост, както и от заеми. Искам да обърна внимание, че в Плана за възстановяване и устойчивост е залегнал поет ангажимент за мащабна реформа в социалното подпомагане и приемане на кодекс за социална закрила. На този етап не става ясно как ще се осигури синергия между поетите ангажименти в коалиционното споразумение и тези, които са поети в Плана за възстановяване и устойчивост, и тези съответно в бюджета за 2022 г. Такава в момента не е налице. Не става ясно и как, ако един план не е одобрен, ако още отсега възнамеряваме да не спазваме ангажиментите си по него, на какво точно се надяваме, на какви точно средства по него се надяваме. Вероятно тук може да се отговори, че са предвидени 6,6 млн. лв. за плавна промяна в периода от 2022-а до 2024 г., чрез корекция в посока на увеличаване на индивидуалните проценти, които определят границите за достъп и размера на социалните помощи за най-уязвимите групи, но 6,6 млн. лв. за три години, съгласете се, че е напълно недостатъчно и твърде палиативно, за да се възприема като сериозна и решителна промяна и реформа на социалното подпомагане у нас. Нещо повече. Един истински социален бюджет би следвало да има за цел не просто да раздава пари, а да намалява неравенствата. С този бюджет това категорично няма да се случи. По данни на Института за пазарна икономика само 2% от социалния бюджет ще отидат за подкрепа на хора, които са в екстремна бедност. Средствата за социално подпомагане ще доближат 1,9 млрд., но над 60% от всички разходи са насочени за хората с увреждания, с програми с широк обхват и без подоходен критерий. Още над 18% представляват така наречените месечни добавки за деца – програма с доходен тест, но с обхват около половината деца в България при малък размер на помощта. Малко под 10% са целевите помощи за отопление, и то в страна с най-високата енергийна бедност в Европейския съюз. Предвидените 90 млн. лв. за увеличаване на семейните помощи за деца трудно могат да докажат своята ефективност, защото с 10, 20, 30 лв. съответно за 1, 2, 3 и повече деца едва ли семействата ще усетят съществена подкрепа. Все пак е положително, че се запазват данъчните облекчения за работещите родители, въведени от последното правителство на ГЕРБ, като по този начин всички български деца все пак ще получат подкрепа от държавата. Прави впечатление обаче, че не се залагат средства за една от най-успешните мерки, финансирани през Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“ – тази мярка, която се отнася за детегледачки и която е известна под името „Родители в заетост“. Тази мярка има пряко отражение върху пазара на труда, от една страна, доколкото дава възможност на родителите да се върнат там, а от друга страна, наема хора без работа, но с подходяща квалификация за гледане на деца. Щеше да бъде полезно да бъдат заложени средства в държавния бюджет за тази мярка, след като е пределно ясно, че скоро европейски средства няма да влязат у нас не само по Плана за възстановяване, но и по линия на оперативните програми. Също така, в дух на коректност смятам да отбележа, че е положително, че се запазва помощта за осмокласници, която също беше въведена от нашето правителство и тази помощ, както и помощта за първи клас, остават без подоходен тест. Това е стъпка в правилната посока, имайки предвид, че най-големият процент на отпадащи деца от образователната система е след 7-ми клас. [[Председателят дава сигнал, че времето за изказване е изтекло.]] Помощта за 8-ми клас е с пряк ефект както за социалната, така и за образователната политика. Последно искам само да коментирам, че средствата за Националния план за действие по заетостта остават непроменени, а както вече коментирах и в предишни свои изказвания, 110 млн. се залагат за мярката „75 на 0“, при положение че те няма да бъдат използвани. Вместо това можеше да се положи адекватна ликвидна подкрепа на бизнеса. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Сачева. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Господин Лачовски, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Взимам думата по чл. 15, за да обоснова предложението на ГЕРБ-СДС за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет за повишаване на разходната част на бюджета на Министерството на здравеопазването, като ние предлагаме 30 милиона за допълнителни субсидии за лечебните заведения в труднодостъпни и отдалечени райони. Уважаеми колеги, това са общинските болници. Всички знаем колко важна е ролята на общинските болници в българското здравеопазване, а именно това, че благодарение на тях голяма част от населението на страната в малките общини имат възможност за бърз достъп до болнично лечение. В момента общинското здравеопазване изпитва сериозни затруднения поради повишаването на разходите си за ток, газ, кислород, консумативи, лекарства. Растящата инфлация, която към момента по данни е 9%, със случващото се около нас със сигурност тя ще достигне доста сериозни нива и смятам, че именно с тези средства ние ще можем да подпомогнем общинското здравеопазване. Всички видяхме как НЗОК със свое решение допълнително създаде затруднение на общинските лечебни заведения затова, че за месеците декември и януари общинските лечебни заведения не получиха 100% от своите лимити, а получиха 85%. На Здравната комисия преди предната седмица с колегите го обсъждахме, но така и не получихме адекватен отговор защо е взето това решение? Точно в месеците, когато имахме най-много болни от ковид, лечебните заведения не успяха да заработят своите средства, когато сметките за ток бяха изключително високи, но в крайна сметка решението е факт. С Наредба № 3 към Министерството на здравеопазването, в която предлагаме да се заложат тези средства, именно с тази наредба, уважаеми колеги, предното правителство даде възможност и подпомогна общинските болници и с това си решение успяхме да ги спасим – по-голямата част от тях от фалит. Тези средства са изключително важни за излизане от кризата и повишаващата инфлация, в която се намираме в момента. Благодарение на тях общинските лечебни заведения ще успеят да издържат на галопиращите цени на тока и стоки. Медицинските специалисти в тези лечебни заведения са на първа линия, уважаеми колеги. А самите болници в момента изпитват сериозен недостиг на финансиране по линия на НЗОК. От друга страна, пандемията постави сериозни предизвикателства пред тях, изискващи допълнителен ресурс. Това е рисково за работата на болниците и поставя под опасност живота и здравето на населението на съответните общини. Затова ние от ГЕРБ-СДС предлагаме повишаване на средствата към Министерството на здравеопазването за отдалечени райони, да се повишат с 30 милиона, чрез които ще покажем ангажираност към тези лечебни заведения и ще подпомогнем да останат стабилен стълб в българското здравеопазване. Тъй като, уважаеми колеги, в предния ден един от нашите колеги от Политическа партия „Коалиция за България“ спомена общинските болници в Северозапада и за тяхното състояние, силно се надявам, че ще получим подкрепа за нашето предложение. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Лачовски. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Заповядайте, господин Терзийски.
Благодаря, господин Председател. На основание чл. 80, ал. 2 във връзка с чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание с колегите от нашата парламентарната група внасяме следната редакция на нашето предложение, тъй като претърпя промяната и в чл. 1. И затова предлагаме следната редакционна поправка. [[Подава на председателя направената поправка.]] „В чл. 12, ал. 1 се правят следните изменения: а) на ред II „Разходи“, числото „2 060 180,0“ се заменя с „2 332 580,0“; б) на ред 1. „Текущи разходи“ числото „2 030 395,0“се заменя с „2 302 795,0“ в) на ред 1.1. „Персонал“ – числото „1 815 981,0“ се заменя с „2 088 381,0“. На ред III, „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) “ числото „ 1838 180,0“ се заменя с „2 110 580,0“ На ред 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“ числото „1 873 180,0“ се заменя с „ 2 145 580,0“ Увеличението по чл. 12 със сумата от 272 400,0 се разпределя по политиките в ал. 2 със съответното увеличение на разходите по персонал. Същата промяна да се отрази в чл. 12, ал. 3, където се утвърждават максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от Министерство на вътрешните работи.“ Това, уважаеми колеги, е нашето предложение от парламентарната група на ГЕРБ-СДС за увеличение на разходите за персонал за бюджет 2022 г. в Министерството на вътрешните работи, като отново използвам възможността да призова, включително и колегите от лявата страна, и да припомня, че в Четиридесет и четвъртото народно събрание именно от тях дойде и предложението за бюджет 2021 г. за увеличение на разходите за персонал с 30% за служителите на Министерството на вътрешните работи. Благодаря.
Господин Терзийски, само един момент, защото т. 2, както сте я посочили – увеличението по чл. 12 сумата на 272 хил. 400 лв. се споделя по политика на ал. 2 със съответното увеличение на разходите.
По персонал.
Как точно се разпределят? Защото няма приемственост между измененията, които сте посочили по-рано като текст.
Вчера в чл. 1 бяха направени редакционни предложения от колегата Младен Маринов.
Добре.
Да се отхвърли, но ние сега правим предложение по чл. 12
Сумата по 400… както може да се разпредели по ал. 2? Как следва да се разпредели в кой ред – т. 1, 2, 3 или 4?
За кой ред ме питате?
Точка 2 от Вашето предложение сте…
Увеличението по чл. 12 – сумата от 282 400,0 се разпределя по политиките в ал. 2 със съответното увеличение на разходите по персонал. В чл. 2 по политики – там са включени политиките и за противодействие на престъпността, и за опазване на държавната граница, и за противопожарната охрана. Това са политиките на Министерството – съответното 15% увеличение по съответните политики.
Добре, господин Терзийски. Мисля, че разбрах какво ми казвате. Има ли реплика към това изказване. Не виждам. Госпожо Александрова, заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, нашето предложение от парламентарната група на ГЕРБ – госпожа Атанасова и група народни представители, е в чл. 13 в Проекта на Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Предлагаме увеличение на основното месечно възнаграждение на служителите в главна дирекция „Изпълнение на наказанията“ и главна дирекция „Охрана“ в Министерството на правосъдието, като идеята ни е да се гарантира икономическата и социална стабилност на служителите. Знаете, постъпиха писма и от двете асоциации – и от главна дирекция „Изпълнение на наказанията“, и от главна дирекция „Охрана“ към Министерството на правосъдието с молба да се срещнат с министъра на правосъдието, да дебатират, да постигнат консенсус. Смятаме, че в предходния бюджет от 2020 г. ние увеличихме с 38% месечните възнаграждения на служителите и считаме, че тази политика следва да се запази и през тази бюджетна година. Спецификата в правомощията на служителите в тези структури, които са включени и в системата за защита на националната сигурност, изискват те да бъдат обезпечени с нормални средномесечни възнаграждения, за да могат да си изпълняват спокойно служебните задължения и ангажименти. Във връзка с това управляващото мнозинство и в предизборната си кампания, и в коалиционното споразумение заявиха, че ще предприемат освобождаване на служителите, които са в пенсионна възраст, в отделните министерства включително и в това министерство, а те не са никак малко. С оглед на предприемане на подобни мерки, с оглед на това, че тази професия е изключително непривлекателна, следва да спомогнем с увеличение от това, което предлагаме от 15% в размер на 30 млн. лв. да увеличим заплатите на тези служители, с оглед и на това да я направим по-привлекателна. Благодаря Ви. Моля да ни подкрепите.
Благодаря Ви, госпожо Александрова. Има ли реплики към изказването на госпожа Александрова? Не виждам. Заповядайте за изказване, професор Балтов. След професор Балтов доктор Красимир Събев, доцент Лъчезар Иванов и професор Ангелов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, отпуснатите средства за здравеопазване са едва 4,2% от брутния вътрешен продукт. Говори се за ефективност на отпуснатите средства, но те са крайно недостатъчни и доплащането в системата на здравеопазването вече е над 50%. Аз ще засегна темата отново за помощните средства и медицински изделия на хора с увреждания, които са насочени към Националната здравноосигурителна каса, а именно трансферът, който е от 38 милиона от Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса. От 1 януари 2022 г. помощните средства и медицински изделия за хора с увреждания преминават към Националната здравноосигурителна каса. Досега те бяха в ресора на Министерството на труда и социалната политика. Утвърдената от Националната здравноосигурителна каса спецификация на помощни средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия е, забележете, от 2008 г., а спецификацията на ремонт на протезите е от 70-те години на миналия век. Най-ниската стойност на съответното помощно средство, заплащано през последните три календарни години, е утвърдена в спецификацията и всъщност това е плащаната помощ от Министерството на труда и социалната политика от 2008 г. насам. Тоест ние нямаме нищо иновативно и съвременно, което да облекчи и да направи живота на тези хора много по-активен и по-работоспособен. Карбонови стъпала, силиконови гилзи, хидравлични микропроцесорни колена – това са високотехнологични изделия, които не са включени в спецификацията на тези протези. Задължително е да се направят промени, разширяване на списъците и спецификациите на помощните средства за хора с увреждания, както и да се определят адекватни стойности, до които те да бъдат заплащани. През изминалите години обаче средствата, заделяни от бюджета за хората с увреждания, нямат плавно нарастване. Вижда се, че през последните години те са 38 милиона, включително и за 2022 г. Имаме уверението от управляващата коалиция, че през юнската актуализация ще се помисли по този въпрос и наистина аз апелирам тогава да се вземе решение, защото и от вчера, ако сте чели, има публикация за едно младо момиче, което му се събират средства 10 хил. лв., за да му се направи протеза на горния крайник. Нещо, което разбирате, че това изобщо не влиза по спецификацията. Всъщност това е и един от примерите, които показват как няма да намалеят преките плащания, напротив те ще се увеличават още повече поради търсене на скрити компенсаторни механизми за повишаване на ресурса за здравеопазване. Тоест, надявам се това нещо наистина да залегне през актуализацията на бюджета през месец юни. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Балтов. Има ли реплика към това изказване? Не виждам. За изказване Петър Петров, за да разнообразим групите. Господин Петров, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Направили сме едно предложение в чл. 12 с желание за повече държавна насоченост в сектор „Сигурност“, а именно искане за увеличаване на разходите за персонала с 10% – именно със сумата от 180 млн. лв. Направихме го, защото считаме, че в държавния бюджет за 2022 г., за съжаление, управляващите не чуват призивите на служителите в МВР. Не чуват исканията им за един по-добър стандарт на живот и за едни по-добри условия на живот, независимо че, когато в началото на февруари във Вътрешната комисия зададох въпрос на министър Рашков: ще има ли увеличение на парите за заплати, той каза: няма как, финансовият министър не дава, ще има обаче увеличение на материалната техническа обезпеченост. Тогава в неделя, само преди няколко дни, няколко хиляди души от системата на МВР протестираха на този вход отсреща. Бях там и си поговорих с тях и ми заръчаха да попитам министъра другия път, когато го видя, но използвам възможността да попитам и управляващата коалиция, при положение че са заложени 800 лв. на служител на година за облекло – едно яке струва 500 лв., дали може министърът или някой мой колега тука да ми обясни как един новопостъпил полицай може да си купи една лятна униформа, една зимна униформа и една парадна униформа с тази сума от 800 лв.? Срещнах се с едни служители в една областна дирекция и им казах, че министърът е обещал материално-техническа обезпеченост през тази година, и те ми казаха: ама ние материалната техническа обезпеченост я получихме вече под формата на две нови „Шкоди“, едната обаче на 50 хил. км счупи двигател и добре, че са старите „Астри“ да поемат нещата и да закърпят работата. Ето това ни е материално-техническата обезпеченост. [[Реплика от блока на ДПС: „Коя е дирекцията?“]] Ловеч, Дирекция – Ловеч. Не искам да го говоря. Попитах началника на РПУ в една друга областна дирекция – пак в неделя: колко е заплатата на постъпващия полицай на работа? Той ми каза: около 1200 лв., обаче нали знаеш, че постоянно са на разположение и сумата е изключително недостатъчна. Именно поради това ние направихме това предложение, защото считаме, че от страна на държавната власт сектор „Сигурност“ се неглижира, и считаме, че досега всяка власт не е искала да има материално добре обезпечена и стабилна полиция, която да разкрива престъпността и да извършва превантивна дейност спрямо престъпността. Говорих в неделя с протестиращите и те ми казаха: обясни им на тези депутати и твоите колеги вътре, че се налага служители от МВР да работят нелегално втора работа, за да свържат двата края. Обясним им, че кандидатстваме, за да излезем на мисия в чужбина по линията на международното сътрудничество само и само да изкараме някакви сносни пари в евро, обаче се налага да си гледаме децата по Скайп – това им обясни. И аз им казвам: добре, аз ще им обясня, обаче управляващата коалиция няма да Ви даде 10% увеличение. Онзи ден представители на синдиката са били на среща с премиера Кирил Петков и той е отказал да им увеличи заплатите и те ми звънят и ме питат: добре де, какво да правим сега? И аз им казах: ами във Вътрешната комисия в началото на месеца министърът каза, че има 9 милиона за фитнес, които, разбира се, пак ще са в частна фирма, няма да дойдат във Вашите ръце по 40 лв. за фитнес, ами ще бъдат разпределени на съответните фитнеси. И те ми казаха: ама това не ни е най-големият проблем – проблем е, че нямаме пари да си издържаме децата и семействата. Именно заради това, колеги, Ви призовавам като управляваща коалиция да подходите малко по-сериозно, с внимание към сектора, който осигурява обществения ред в държавата, който в последните две години го направиха на луд, къде ли не ги влачиха полицаите – в РЗИ-та, по избори и в същото време ги караха да се борят и с престъпността. Именно поради това те нямат нито добра материална обезпеченост, нито получават заплати, които да им позволят да водят един нормален начин на живот. Заради това предложихме нашето увеличение, което смятаме дори, че е по-малко. Виждаме, че колегите от ГЕРБ са предложили 15%. Самите полицаи в неделя на протеста казаха, че 20% е минимумът, който би бил адекватен, но нека да имаме малко по голяма загриженост за един основен сектор, защото без него държавата би се превърнала в анархия. Ако не го направите, уважаеми управляващи, Ви гарантирам, че много скоро полицаите няма да отидат на фитнес, а ще отидат на предсрочни избори. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли реплики към изказването на господин Петров? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Петров! Аз по-скоро искам да попитам как ще коментирате факта, че за Министерския съвет са вдигнати парите със 100 милиона, а за полицаите няма нищо? Благодаря.
Благодаря, господин Димитров. Други реплики към изказването на господин Петров? Не виждам. Дуплика желаете ли, господин Петров? Заповядайте за дуплика.
Колега Димитров, чудя се как да отговоря на този въпрос, защото този въпрос не го задавате само Вие, задават го още много други заети в системата на МВР. Извинявам се, колега. Задават го още много други, заети в системата на МВР, които не могат да си отговорят не само защо тези милиони са там, не само защото се дават 4,5 милиона за Комисията за досиетата, които ние считаме за абсолютно ненужен разход. Защото така се провежда социалната политика в сектор „Сигурност“ от страна на сегашните управляващи, че, за съжаление, все повече и повече полицаи ще напускат тази система, само единствено в търсене на една по-добре заплатена работа, дори да не го желаят и не само в България, ами и в чужбина. Няма да съм лош пророк, ако кажа, че масово сред населението се усеща едно заключение, че може би битовата престъпност се увеличава. А тя се увеличава само и единствено защото към момента държавата не полага достатъчно усилия, за да обезпечи полицаите в извършването на тяхната нормална дейност. Колкото и да не Ви се вярва, все пак България не е само София, България е и всички останали големи и малки населени места, в които трябва да има превенция върху престъпността. Трябва да има и разкриваемост, която, за съжаление, без добро финансово обезпечаване не може да се постигне. Не може да се постигне само с една нова кола и хората да се радват, че старите им трошки „Астри“ все още вършат някаква работа, за да могат да изпълняват своите дежурства. Не може в един голям областен град, който е трети по размер в България, дежурството в едно районно полицейско управление да се извършва само от двама души и един автомобил за 24 часа. Това е недопустимо, уважаеми колеги, колкото и на Вас да не Ви се вярва. За да бъде променено това и за да бъде осигурено, че българската държава ще бори и ще превентира престъпността, трябва да се отпуснат повече пари за заплати, които да задържат квалифицираните ценни кадри в системата, а не те да отидат в частни дружества или в чужбина. Защото, пак казвам – за съжаление, там си гледат децата по телефоните и по видеоекраните, за да могат да се издържат. Това не е добре да го правим, уважаеми колеги, така че моля Ви да подкрепим това предложение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. За изказване? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Бих искал да обърна внимание към една много сериозна тема. Ще говоря по § 15, който касае Закона за трансплантациите. Аз бих помолил тук всички, които в момента ме слушат, да отпуснем три милиона за трансплантация. Говорим за 3 млн. лв., които ще дадат шанс и възможност на хора, загубили всякаква надежда за живот. Единственото, за което става въпрос, тук присъстващите, ако в момента ме чувате, е да помогнем, да спасим техния живот. Законът за трансплантацията в България е приет през 2004 г., нарочно акцентирам върху това, той е актуализиран доста пъти и искам да кажа, че още през далечната 1986 г. професор Чирков направи първата трансплантация на сърце. Казвам това в памет и с уважение към този изключителен хирург, който, обръщам внимание, е придобил своите умения и възможности в Германия – нарочно акцентирам върху това. Искам да се обърна към Вас от тази трибуна за тези 3 млн. лв. и ще прочета точно: хората, които се нуждаят от бъбречна трансплантация са 865 човека; хората, които очакват чернодробна трансплантация, са 43; хората, които очакват трансплантация на сърце, са 41 и хората за бял дроб, които очакват, са 20. Говорим за малко над 1000 души, които в момента слушат, наблюдават и очакват да получат някакъв шанс и надежда. Говорим за 3 милиона. Тук от тази трибуна се говореше, че за извънкласна дейност се дават 100 милиона, уважаеми колеги – 100 милиона! А аз се обръщам към Вас, ако ме чувате, да направим този жест към тези хора за 3 млн. лв. Не знам, Вие ще прецените, както се казва, във Вас е и ножът, и хлябът. Бих искал да кажа нещо много важно, защото малко се говори за хората, които очакват животоспасяващата операция. Искам да обърна внимание, че най-високото постижение в областта на трансплантацията в България е извършено през 2017 г. Пак искам да прочета и някои цифри, а именно това, че бъбречните трансплантации през 2017 г. са 40, сърдечни – 5, чернодробни – 12, белодробни – нула. Ще кажа и две думи тук, знам, че има колега, който ще ме разбере. Трансплантацията на бял дроб в България, за съжаление, е нещо, което е мит. Първата трансплантация на черен дроб беше извършена от професор Любомир Спасов през 2004 г., когато Законът е въведен, и първата трансплантация на бял дроб беше направена също от професор Спасов. Защо го казвам? Защото през 2019 г., когато той направи тази трансплантация – на 26 октомври, българската държава, да, знам, българската държава не е подготвила екип, не е подготвила колеги, които да извършват тази трансплантация. Ще кажете: колко са? Всички хора, които боледуват от белодробна хипертония, рано или късно стигат до стадий, който е именно трансплантация на бял дроб. Съобщавам тези цифри и малко история, за да обърнете внимание, за да вдигнете главите от телефоните и да чуете, че се моля за 3 млн. лв.! Това не е смешно, колега, не е смешно, защото утре никой от нас не знае дали бъбрек или нещо няма да се наложи за трансплантация – тогава настава голямата трагедия не само за човека, който очаква тази трансплантация, а и за неговото семейство. За какво ще се дадат тези пари? За мен е много важно да кажа, че тези пари ние ще ги дадем за така наречените трансплант-координатори, които са незаплатени достатъчно... Не чух?
Нищо не съм казал.
...за донорско-експлоатационните екипи, за оборудване на лечебните заведения, за закупуване на съответната апаратура и не на последно място, бих искал да кажа – и за обучението. През 2019-а и 2020 г. държавата най-сетне обърна внимание в лицето на Министерството на здравеопазването да изпрати екипи за обучение, а това струва пари. Затова се обръщам за последен път към Вас. Моля Ви, колеги, знам, че чл. 1 беше приет [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]]– секунда, но се обръщам към Вас да дадем тези 3 млн. лв., за да можем да подпомогнем развитието на трансплантологията в България. Благодаря Ви за вниманието. Извинявам се, че превиших времето, но мисля, че темата, по която говорех, е от изключително важно значение за хора, които, може да се каже, нямат шанс, освен този – ние да помогнем. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Така е, доцент Иванов, просто Ви индикирах, че времето изтече, за да се ориентирате към приключване...
Колко секунди превиших, извинявам се? Колко, 18 секунди? Благодаря Ви за шанса.
Не да спрете, доцент Иванов, а да се ориентирате към приключване, да завършите изречението. Реплики към доцент Иванов? Заповядайте, господин Кирилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Може би трябва да кажа, че имам частен интерес в този проблем, защото съм над 43 – 44 години в екипа по бъбречна трансплантация и имам някои уточняващи неща, за да се разбере за какво става въпрос. Първата бъбречна трансплантация в България е направена на 6 февруари 1969 г. – 14 години след провеждането на първата трансплантация в болницата „Некер“ в Париж, тоест ние сме били във времето и в действията си изключително актуални и точни. Още едно уточнение – първите белодробни трансплантации професор Чирков ги проведе през 1988 г., но бяха неуспешни. На дете. Обикновено трансплантациите започват от хора, които са на биещо сърце в мозъчна смърт, а след това се преминава на живи донори. Чернодробната трансплантация започна с участието на чуждестранни специалисти и се започна с жив донор, и то на дете – това е върхът на изкуството. Докато български екип, изцяло направил чернодробна трансплантация – проведена е в „Александровска болница“…
Не е вярно!
…някой ще трябва да черпи, защото аз бях директор на „Александровска болница“, когато се проведе тази трансплантация – професор Димитрова и екип. Болният е от Сливен, завършил добре и след това по време на проследяването се получи свръхконцентрация на едно от имуносупресиращите терапии. Въобще за трансплантацията в България искам да Ви кажа [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , че има подготвени специалисти, има екипи, няма донори. Защо няма донори? Защото преди да кажа, искам да Ви съобщя, че донорството е един процес, който в България е решен – законодателството е актуализирано и отговаря изцяло на европейското законодателство. Но ние нямаме организация и система, за да се проведе това нещо. Искахме преди 9 години и създадохме...
Една минута повече!
Съжалявам, благодаря. Мисля, че е интересно. Но донорството няма да го решим, докато има съпротива и докато не се прави истинска оценка от обществото на труда на хората, които се занимават с тази дейност. Не може да седиш четири дни в болницата за един донор и срещу това да ти кажат „благодаря“. Извинявам се за просроченото време.
Благодаря Ви, доцент Кирилов. Втора реплика? Професор Михайлов. И трета реплика – професор Балтов. Доцент Иванов, дадох повече време на доцент Кирилов, тъй като той рядко се изказва и все пак е най-възрастният депутат в Народното събрание – трябва да проявяваме уважение. Заповядайте, професор Михайлов.
Всички са равни!
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми колеги! Уважаеми доктор Иванов, с цялото ми уважение към Вас като колега и темата, която засягате, съм длъжен да Ви припомня, че в Четиридесет и четвъртото народно събрание по инициатива на „БСП за България“ проведохме съвещание, прочетохме всички тези исторически факти, отчетохме катастрофалното състояние на Българската трансплантационна програма. Нали си спомняте коя година беше това? Нали си спомняте какво се случи след това? Аз си спомням обаче като трансплантолог, защото съм трансплантолог – не съм вентролог, а съм хематолог и трансплантолог – знаете каква е моята заслуга към развитието на трансплантацията на клетки в България. Нищо не се случи, доцент Иванов! Нищо не се случи! Изписаха се едни наредби. Съжалявам, че някой може да се засегне тук в залата, но той няма познанията, няма динамиката, няма систематиката да има отношение към този въпрос. Опитах се да говоря и с него, но нямаше отзвук от това. И сега стоим на същата поанта. С 3 милиона, доцент Иванов, казвам Ви го съвсем откровено като на колега, Вие сте интелигентен човек, няма да се решат проблемите с трансплантацията! [[Реплики от народните представители Лъчезар Иванов и Костадин Ангелов.]] Не, доктор Ангелов, моля Ви се, недейте! Дайте тримата да не си продаваме краставици един на друг. И с Вас сме говорили по този въпрос миналата година, когато започна COVID. Знаете, че никога не съм си позволявал към Вас да говоря по проблемите на трансплантацията в тази тежка обстановка. Помните го това, нали? Нека да бъдем към паметта на тези хора, които умират един след друг – и списъка извадихме тук на 18 души, с които нищо не се случва, освен смърт! И с още няколкостотин, които чакат, знаете, за органна, и колко други чакат за клетъчна! Няма да се реши с това въпросът. Тук са необходими системни мерки [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]], необходими са изключително много неща, които трябва да се направят. Надяваме се действително в най-скоро време това да се случи. Благодаря Ви, господин Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, професор Михайлов. Професор Балтов за трета реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Всъщност това, което трябва да кажем, е, че има отпуснати 3 милиона в бюджета, но те са крайно недостатъчни и затова ние искаме те да станат 6, ако не са разбрали колегите от залата. За да има трансплантации, да има изобщо мрежа от координатори, е необходима една структурно нова система. Има проведено обучение през последните пет години, има обучени хора, които могат да вършат тази работа във всички големи областни болници. Но тези хора трябва по някакъв начин да бъдат ангажирани, за да могат да имат отношение към това. Ковид кризата много попречи, но след като излизаме от нея, това е единственият начин да увеличим трансплантациите. Трансплантации се правят не само на органи – правят се на клетки, на костен мозък и на кости. Лично аз правя трансплантации на кости. Мисля, че всички имаме нужда от повишаване на този бюджет, за което много Ви моля, ако решите, да го подкрепите. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Балтов. Доцент Иванов, заповядайте за дуплика. И моля, колеги, не ми се сърдете, ако Ви сигнализирам на третата минута отново.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз благодаря на професор Михайлов, благодаря за репликите, които ми направиха, и се радвам, че Вие сте ме чули и че сте чули моята молба. Абсолютно съм съгласен с професор Михайлов за това, което каза, но тук освен тези, пак казвам, 3 милиона, плюс тези 6 милиона, е нужна и политика, професор Михайлов – политика, която всъщност да развие тази дейност, да може съответно координаторите и всички ангажирани с трансплантациите в България да получат едно достойно възнаграждение – възнаграждение, което да овъзмезди, уважаеми колеги, техния денонощен труд, когато има ситуация. Много добре знаят колегите, когато има ситуация, тези хора не спят по 48 часа и бдят. [[Реплики от „БСП за България“.]] Да, точно така. Тук чувам, че ме репликират. Така е, колега. И затова се радвам, че от различни парламентарни групи получих съгласие и се надявам тези 3 милиона, понеже винаги бюджетарите се интересуват от това откъде ще се вземат, аз казвам – тези пари биха могли да бъдат взети, тези 3 милиона лева да бъдат взети от извънкласната работа, която е 100 милиона. Мисля, че оттам се обръщам към финансистите, всъщност няма към кого да се обърна, обръщам се единствено към Вас и към Комисията по бюджет, да бъдат взети именно от това перо. Благодаря Ви за вниманието. Благодаря, че успях да привлека и съответните реплики, което е добре. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Иванов. Професор Костадин Ангелов – за изказване.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Аз искам да Ви занимая с един подобен проблем, а именно необходимостта от създаването на нов кръвен център в град Бургас. Това е един проблем, който напоследък придобива изключително сериозни нужди поради следните причини. В активния сезон на територията на Бургаски окръг извън местните граждани преминават над един милион посетители. Случаите на нужда от спешна медицинска помощ, при която е необходимо кръвопреливане или използване на кръвни продукти, са над 10 хиляди. В същото време болниците и медицинските центрове в района са принудени да чакат с часове, а понякога и с дни необходимите им кръвни продукти, отговарящи на медицинските стандарти. Защо? Защото най-близкият кръвен център, който се намира до Бургас, е центърът във Варна, който е на приблизително 150 км разстояние, а следващият център, който се намира по права линия по магистрала е Стара Загора, който е на 170 км разстояние. На практика Бургас получава кръв и кръвни продукти от Стара Загора. На територията на България имаме пет кръвни центъра – един в София, който е националният, един в Пловдив, един в Стара Загора, един във Варна, един в Плевен. Уважаеми колеги, няма смисъл да говорим за необходимостта от кръв и кръвни продукти. Тъй като днес стана въпрос за война, искам само да Ви припомня един лош случай от българската история – атентата в Сарафово. Тогава, когато имаше много ранени, болни и беше буквално касапница на летището, лекарите, хирурзи и реаниматори, включително и всички лекари от областта, които бяха отишли на почивка тогава, всички отидоха в болницата в Бургас. Необходимостта от кръв беше ужасяваща. Възможностите обаче бяха минимални, тъй като разстоянията бяха много големи и именно заради тази липса бяха компрометирани и невъзможни да се случат много животоспасяващи операции. Мога да получа реплика защо когато съм бил министър, не съм направил нищо по този въпрос. Ще Ви отговоря. Направили сме достатъчно. Тогава и да бяхме отпуснали тези средства, нямаше да има резултат, защото само средствата за персонал нямаше да решат този проблем. Сега вече персоналът е назначен в МБАЛ Бургас. В Бургас се отвори и медицински факултет, има достатъчно биолози, има достатъчно лекари, които могат да работят. Тогава нямаше и сграда. Сега, благодарение на усилията на кмета на община Бургас, такава сграда е намерена и именно затова ние не искаме сума, необходима за закупуването или построяването на сграда или пък за закупуването на апаратура – това ще бъде ангажимент на община Бургас, а само и единствено осигуряването на 7,5 милиона за издръжката на персонала на кръвния център на град Бургас. Това е първият въпрос, по който искам да Ви занимая. Вторият въпрос е възнаграждението на лекарите, сестрите и санитарите в лечебните заведения в страната, магистър-фармацевтите и помощник-фармацевтите. Моля още веднъж, сега е моментът да преосмислите решението си. Можем да увеличим бюджета на Министерството на здравеопазването със 118,5 млн. лв., с които възнагражденията на лекарите, сестрите и санитарите, които получават през Здравната каса, да бъдат удвоени съответно от 600 на 1200 лв., от 360 на 720 и от 120 на 240 лв. Искам да Ви кажа, че кризата, през която премина системата на българското здравеопазване, беше ужасяваща. Тя още е такава, но ние сме длъжници единствено и само на българските лекари, на българските сестри, на българските санитари. Защото независимо от решенията в тази зала, независимо от издадените заповеди от министъра на здравеопазването, плановете на правителството, ако хората ги нямаше, България щеше да се провали в тази ковид криза. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Ангелов. Реплики? Не виждам. За изказване е записан доктор Красимир Събев. Заповядайте, господин Събев. Това е последният записан колега за изказване към момента.
Уважаеми господин Председател, колеги народни представители! Искам да доразвия темата на професор Ангелов за Центъра по трансфузионна хематология в Бургас, защото едва ли някой, работил в болница, не знае какво значи компрометиране на операция, родилки, кървящи по нощите, и липсата на кръв. Аз моля управляващите – четворната коалиция, да чуе тези думи. Това са изстрадани ситуации, за 27 години аз съм видял много такива случаи. Преди години почина родилка в Девин от кръвозагуба. Психотравмата на близките, смъртта на жената, психотравмата на лекаря, който е бил там – болницата в Смолян е на 50 км от Девин, 50 км в планински райони е един час. Няма как на 50 км да доставим кръв в труден момент, а какво остава за 170 км в посока Стара Загора – Бургас. Това са големи километри, това са големи разстояния – време, което е абсолютно невъзможно, когато се наложи в труден момент да бъде спасен един човешки живот. Професор Ангелов даде пример с атентата в Бургас. Аз съм сигурен, че всеки лекар, работещ в Бургаска област, е изстрадал, всеки лекар, който е бил на нощна смяна, всеки лекар, който е водил раждане, всеки лекар, който е оперирал по нощите или в събота и неделя, знае какво значи болният да кърви, а в същото време да няма под ръка възможност да изпише и да спаси още един човешки живот. Затова моята молба – чуйте този призив на опозицията! Това не е прищявка – 7,5 милиона за персонал е малка част от този бюджет, който ние разглеждаме в момента за 2022 г. Аз знам, че Вие отхвърляте всички предложения на опозицията. Затова аз Ви моля наистина като българи, като народни представители да подкрепите тези 7,5 милиона и да може Бургаската болница, Бургаска област да има Център по трансфузионна хематология. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, доктор Събев. За реплика – професор Михайлов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! С най-голямо уважение към колегите, които поставят тези въпроси, те са много сериозни. Искам обаче да слезем малко по-ниско и да се върнем назад във времето. Въпросите, казвам го като хематолог, за проблемите на трансфузионната хематология, за намаляващите дарители всяка година в България, за търговията с кръвни продукти, професор Ангелов, за необходимостта от нови центрове – говоря съвсем сериозно, БСП поставяше четири години. Спомняте си какви трудности имаше въвеждането на неттехнологията. България беше изостанала от всички европейски държави с възможността за ранна диагностика на трансмисивни инфекции. Да не Ви припомням тежкия случай преди 20 години, когато се срути цялата биотехнологична промишленост на България заради заразени болни. Всичко това беше подминавано години наред от управляващите в здравеопазването. Сега сме в една метаморфоза. С цялото ми уважение към колегата, той каза верни неща, не мога да кажа, че и Вие не казвате верни неща, но сега изведнъж от неглижирайки тези проблеми, да се превърнем в техни радетели – не е възможно. Не е възможно да поискаме, наричайки този бюджет в началото „бюджет на разхищението“, „бюджет на прахосването“ и да извадим тук толкова стотици милиони – тук 3, тук 20, тук 50, и да ги поискаме – това не е възможно да се случи. Нека да бъдем реалисти. Проблемите, които поставяте, са изключително сериозни, но стъпка по стъпка трябва да вървим към тяхното увеличение, а не сега, когато сме ги неглижирали като управляващи здравеопазването години наред, изведнъж да се превърнем от хората, които създаваха този проблем, да се превърнем в част от неговото решение. Нито е коректно, нито е почтено. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Втора реплика – заповядайте, професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми доктор Събев, аз Ви благодаря за това, че говорихте като лекар от тази трибуна и не допуснахте под никаква форма да извлечете политически дивидент от медицинския биологичен продукт кръв. Не съм и предполагал, че от тази трибуна депутат от която и да е политическа партия, може да си позволи да изкара политически дивидент от кръвта на българите. По никакъв начин не съм си представял, че някой може да се обръща назад, доктор Събев, гледайки назад и да не иска да реши проблемите напред. Ето това е огромен проблем за българското здравеопазване. Затова от тази трибуна искам да Ви кажа – Вие казахте изключително верни неща, но забравихте да кажете, че неттехнологиите бяха закупени преди няколко години. Благодарение на тази апаратура в България кръвопреливането е безопасно. Благодарение на тази технология имаме увеличаване на броя на кръводарителите. Нямаме безпроблемни кръводарявания, нямаме безпроблемни неща, свързани с трансплантацията на органи и клетки, както е самото кръвопреливане. Но да четем лекции от тази трибуна, категорично няма нужда. Вие давате много ясен пример, пример от практиката. Теориите от тази трибуна няма да помогнат на жителите на Бургаска област, нито на нуждаещите се от кръвопреливане особено през лятото, когато една линейка трябва да пътува от Бургас до Стара Загора, това са важните моменти. А да разтягаме тук от тази трибуна като дъвка локумите на партиите и техните постижения – няма да помогнем на българите. Благодаря Ви.
Благодаря, професор Ангелов. Трета реплика към доктор Събев има ли? Доцент Силви Кирилов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, стигнахме пак до истината, че всички са прави, но освен финансовия и медицинския проблем има още един проблем, който ние го неглижираме може би последните 20 години, където може да постигнем сериозен ефект върху правилното изразходване на кръвта и кръвните продукти. Това е автохемотрансфузията, която никой нямаше волята да я наложи и да реши този проблем, където много количества щяха да се освободят от плановите операции, за да може спешните операции да се покрият. Колкото до логистиката и разстоянието, всичко е въпрос на организация и това сме го видели и като млади лекари сме го работили, и кръвта е получавана и от 50, и от повече километра. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви много, господин Кирилов. И сега вече за дуплика, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги! Професор Михайлов, може би Вие най-добре ще ме разберете и сте ме разбрали за кръвопреливането, така че аз разчитам на Вас като коалиционен партньор да подкрепите тази идея, да убедите Вашите колеги, няма заместител на кръвта, няма как в три часа през нощта кървяща родилка да я заместим с нещо друго, а кръвната банка да е на 170 км – за това говоря. Професор Ангелов, последното нещо, което искам, е да трупам политически дивидент, тези неща са изстрадани. Лекарите, които работят в спешните центрове и болниците, в които се осъществява кръвопреливане, знаят много добре за какво става въпрос. Господин Кирилов, да, може би преди години сте се справяли. Може да даваме много примери как сме се справяли всички. През 1997 г. при операция на черен дроб от ехинококова киста в малка общинска болница се наложи аз като анестезиолог да дам кръв от себе си да прелеем на болния, докато разстоянието Рудозем – Смолян е 23 км, и за да може човекът да бъде спасен. Така че това са отживели истории. Ние не можем да разчитаме на тези технологии. Подкрепете тези 7,5 милиона, мисля, че всички лекари ще бъдат доволни от тази наша постъпка. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Христо Гаджев искаше думата. Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Вземам думата по моето предложение в чл. 11, което съм направил. Става въпрос за увеличение на разходите за бюджета за отбрана, в случая за персонал, както съм го предложил, затова използвам възможността да оттегля предложението си във вторите две точки, тоест вторите два реда, а именно в т. 1 „Текущи разходи“ сумата да се замени и в т. 1.1. „Персонал“ сумата да се замени, тоест да остане само първи ред от моето предложение. Тоест, увеличение на разходите, в това число текущи разходи и капиталови разходи със 77 милиона. Ако нещо е станало ясно в днешния ден, мисля, че това е правилното решение да инвестираме повече в нашата отбрана. Ако не сме си научили урока от днес, няма да го научим и нататък.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Остава само първият ред от Вашето предложение, разбирам. Реплики към Христо Гаджев? Няма. Други изказвания? Заповядайте.
Благодаря господин Председател. Дами и господа народни представители, аз ще направя моето изказване във връзка с демографската политика и тези неща, които са заложени в бюджета, свързани с нея. Първо, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че един от сериозните проблеми на нашата държава е именно демографският проблем. Както виждаме и статистиките показват, че нашата държава в последните 10 години е намаляла с повече от един милион души, което е изключително сериозен проблем. Проблем, на който много правителства не обръщаха никакво внимание. Българският етнос изчезва буквално от картата на Европа. И в тази връзка аз искам да направя, да обърна внимание по точно към чл. 14, ал. 2 в таблиците за политики, свързани с бюджета, ред 6: „Политики в областта жизнено равнище, демографско развитие и социални инвестиции“. Там сте отделили 1 млн. 132 хил. лв.
Колеги, моля за тишина в залата.
Извинявайте, дами и господа от управляващото мнозинство, с 1 млн. 132 хил. лв. как смятате да възстановите демографския баланс в страната? Как смятате да оправите демографската политика в държавата? Ако не знаете как да го направите, обърнете се към Вашите западни партньори, вижте тях как правят демографски политики, консултирайте се, те ще Ви дадат идеи. Явно Вие нямате, защото с 1 млн. 132 хил. лв. определено не може да направите такива политики и няма как да възстановите баланса в държавата. Това показва и една табличка, която е предоставена от Министерството на труда, социалната и демографската политика, аз ще я покажа тук [[показва таблица]] , не зная коя камера може да покаже тази табличка и да я видите – 2.3.5. „Политика в област на социалното включване“. Извинявайте, обаче сте направили прогноза три години напред, която показва едни и същи данни за децата в държавата. Каква е тази прогноза? Каква е тази политика? Това ли е демографията? И това Ви е основна точка в програмата, извинявайте. Политиката Ви е нула за демографския проблем на държавата ни. Нула! Благодаря.
Благодаря, господин Георгиев. Има ли реплики към Георги Георгиев? Няма. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията по чл. 11 до чл. 15. Преминаваме към гласуване. Уважаеми колеги, заемете местата си и моля за тишина в залата! На първо място ще гласуваме предложението на народния представител Христо Гаджев, № 47-254-04-40. Предложението съдържа три отделни точки, втората и третата бяха оттеглени, остана само първата, касаеща изменение в чл.11, ал.1, II Разходи. Гласуваме предложението на Христо Гаджев, неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров? Цветелина Заркин?
Против.
Гласували в залата 212 народни представители и онлайн 1– общо 213: за 83, против 123 и 1 онлайн – 124, въздържали се 6. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народните представители Христо Терзийски и Младен Маринов, № 47-254-04-65, като предложението беше изменено в рамките на дискусията. Ще го изчета в изменената му редакция. 1. В чл. 12, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: а) на ред II „Разходи“, числото „2 060 180,0“ се заменя с „2 332 580,0“; б) на ред 1. „Текущи разходи“ числото „2 030 395,0“се заменя с „2 302 795,0“ в) на ред 1.1. „Персонал“ – числото „1 815 981,0“ се заменя с „2 88 331,0“ г) на ред III, „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – (+/-) “ числото „ 1 838 180,0“ се заменя с „2 110 580,0“. д) на ред 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/-) “ числото „1 973 180,0“ се заменя с „ 2 145 580,0“ Увеличението по чл. 12 със сумата 272 400,0 се разпределя по политиките в ал. 2 със съответното увеличение на разходите по персонал. Същата промяна да се отрази в чл. 12, ал. 3, където се утвърждават максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 година и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 година от Министерство на вътрешните работи. В този параграф няма изменение. Гласуваме предложението на народните представители Христо Терзийски и Младен Маринов – входящият номер завършва на 65, неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 216 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 218: за 87, против 121 в залата и 2 онлайн – 123, въздържали се 8. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народния представител Петър Петров и група народни представители – входящият номер завършва на 105. На страница 77 е, колеги. Предложението не е подкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 208 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 210: за 81, против 122 в залата и 2 онлайн – 124, въздържали се 5. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народния представител Десислава Атанасова и група народни представители – входящият номер завършва на 107. Предложението е на 79 страница от Доклада, неподкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
И Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 213 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 215: за 86, против 123 в залата и 2 онлайн – 125, въздържали се 4. Предложението не е прието. Следващото предложение е на народния представител Костадин Ангелов и група народни представители за изменение в чл. 15 – входящият номер завършва на 85. Предложението е на 84 страница от Доклада, не е подкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 210 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 212: за 86, против 115 в залата и 2 онлайн – 117, въздържали се 9. Предложението не е прието. С това изчерпахме предложенията за изменение. Преминаваме към гласуване на основния текст. Гласуваме членове от 11 до 15 включително, като членовете са по вносител, подкрепени от Комисията по бюджет и финанси. Атанас Зафиров?
За.
И Цветелина Заркин?
За.
Гласували 216 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 218: 126 гласа за в залата и 2 онлайн – общо 128, против 87, въздържали се 3. Предложенията са приети. Господин Каримански, заповядайте. [[Шум. Депутати от ГЕРБ-СДС напускат пленарната зала.]]
По чл. 16 има предложение на народните представители Костадин Костадинов и Цончо Ганев. [[Шум.]] Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 1, ал. 5, т. 1.2 и т. 11.2.
Колеги, малко по-тихо, моля Ви! Все пак да чуем.
Предложение на народните представители Красимир Вълчев и Десислава Атанасова. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 1, ал. 5, т. 1.2. Колеги от опозицията, тук имате прието Ваше предложение, така че, ако искате, чуйте го. [[Шум и реплики.]] Предложение на народния представител Десислава Атанасова и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението и затова трябва да го изчета: „В чл. 16 се правят следните изменения: 2.1. В ал. 1: 2.1.1. в т. II „Разходи“ числото „861 174,9“ се заменя със „865 474,9“. 2.1.2. в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“ числото „837 947,9“ се заменя със „842 247,9“. 2.1.3. в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“, т. 1.1. „Персонал“ числото „501 666,2“ се заменя с „505 966,2“. 2.1.4. в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“, т. 1.1. „Персонал“, т. 1.1.1 „в т.ч. Персонал без делегирани бюджети“ числото „43 475,6“ се заменя с „47 775,6“. 2.1.5. в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ числото „853 874,9“ се заменя с числото „858 174,9“. 2.1.6. в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) “, т. 1 „в т. III „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“ числото „1 597 849,1“ се заменя с числото „1 602 149,1“. 2.2. В ал. 2 се правят следните изменения: 2.2.1. в т. 1 „Политика в областта на всеобхватното, достъпно и качествено предучилищно и училищно образование. Учене през целия живот.“ числото „771 994,7“ се заменя с „775 614,7“. 2.2.2. т. 2 „Политика в областта на равен достъп до качествено висше образование и развитие на научния потенциал“ числото „81 867,3“ се заменя с „82 127,3“. 2.2.3. в т. 3 „Бюджетна програма „Администрация“ числото „7 312,9“ се заменя със „7 732,9“. 2.2.4. в ред „Всичко“ числото „861 174,9“ се заменя със „865 474,9“. 2.3. В ал. 3 се правят следните изменения: 2.3.1 – в т. 1 „Максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г.“ числото „358 060,8“ се заменя с „362 360,8“. 2.3.2. – в т. 2 „Максимален размер на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г.“ числото „371 193,7“ се заменя с „375 493,7“.“ Предложението, както разбрахте, не е подкрепено. Предложение на народния представител Любомир Каримански и група народни представители, завършващо на 135. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 16: „Чл. 16. (1) Приема бюджета на Министерството на образованието и науката за 2022 г., както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) (2) Утвърждава разпределение на разходите по ал. 1 по области на политики и бюджетни програми, както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) (3) Утвърждава максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от Министерството на образованието и науката, както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) (4) Определя трансферите от бюджета на Министерството на образованието и науката за Българската академия на науките и за държавните висши училища, както следва:“. (Съгласно таблица в Доклада.) (5) В трансфера по ал. 4, т. 15 са включени средства в размер на 355,1 хил. лв. за осигуряване на дейността на Научноизследователската и изпитваща лаборатория в спорта към Софийския университет „Св. Климент Охридски“. (6) Средства в размер на 43 580,1 хил. лв., разчетени в трансферите по ал. 4 по бюджетите на държавните висши училища като част от субсидията за издръжка на обучението, над формираната по чл. 91, ал 1, т. 1 от Закона за висшето образование, се използват за осигуряване на достигнатия размер на заплата за най-ниската академична длъжност, определена при условията на чл. 92, ал. 1 от Закона за висшето образование, както и на други длъжности от академичния състав в държавните висши училища. (7) В определените трансфери по ал. 4 за държавните висши училища по чл. 91 от Закона за висшето образование за държавните висши училища са разчетени допълнителни разходи за стипендии за студенти, в размер на 5 500,0 хил. лв., считано от 1 януари 2022 г.“ По чл. 17 има предложение на народния представител Елена Гунчева и група народни представители: „Чл. 17 ал. 1 се изменя така: - в таблицата по чл. 1, раздел I. Приходи и трансфери - Всичко, 1. Точка 1.2.2. числото вместо „3 851,5“ става „3 928,5“. 2. В точка 1.2.2.3. Съюз на народните читалища, числото „86,0“ се заменя със „160,0“. В чл. 1, ал. 2 в таблицата по ал. 2 се правят следните изменения: 1. точка I – Политика в областта на опазване на движимото и недвижимото културно наследство, числото „39 81,1“ става „13 981, 0“. 2. В таблицата в графа „Всичко“ числото „344 491,8“ става „354 490,9“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Костадин Костадинов и Цончо Ганев завършващо, номер 39: „В чл. 17 ал. 1 5.1 „III. Бюджетни взаимоотношения (трансфери) “ числото „311 491,8“ се заменя с 341 491,8“ 5.2. В т. 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“ числото „307 891,8“ се заменя с „337 891,8“ 5.3. В чл. 17 ал. 2 т. 1 „Политики в областта на опазване на движимото и недвижимото културно наследство“ числото „39 871,1“ се заменя с „69 871,1“ 5.4. В чл. 17 ал. 2 „Всичко“ числото „344 491,8“ се заменя с „374 491,8“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на Мустафа Карадайъ и група народни представители, завършващо с номер 115: „В чл. 17 се създава нова ал. 4 със следното съдържание: „Стандартът за финансиране на читалищата се увеличава с допълнителни 10% над предвидените в бюджета, като необходимите средства са за сметка на централния бюджет“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Цвета Галунова и група народни представители, завършващо с номер 119. Предложението е оттеглено. Предложение на народния представител Цвета Галунова и група народни представители, завършващо с номер 120. „В чл. 17: „В ал. 1, в II. Разходи, 1. Текущи разходи, числото „286 575,2“ се заменя с „291 875,2“. В ал. 2: 1. Политика в областта на опазване на движимото и недвижимото културно наследство, числото „39 871,1“ се заменя с „45 171,1“; В графа „Всичко“, числото „344 491,8“ се заменя с „349 791,8“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 17. По чл. 18 има предложение на народния представител Красимир Вълчев: „В чл. 18 се правят следните изменения: „2.1. В ал. 1: 2.1.1. в т. II „Разходи“ числото „134 871,9“ се заменя със „138 371,9“. 2.1.2. в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“ числото „123 909,7“ се заменя със „125 809,7“. 2.1.3. в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“, т. 1.1. „Персонал“ числото „59 521,6“ се заменя с „61 421,6“. 2.1.4. в II „Разходи“, т. 2 „Текущи разходи“, в това число т. 2.1. „Придобиване на дълготрайни материални активи“ числото „10 962,2“ се заменя с 12 562,2“ 2.1.5. в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – (+/-)" числото „93 572,6“ се заменя с числото „97 072,6“. 2.1.6. в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) “, т. 1 „в т. III „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“ числото „125 347,6“ се заменя с числото „128 847,6“. 2.2. В ал. 2, в т. 3 „Други бюджетни програми“, в това число т. 3.1. Бюджетна програма „Дейности по метеорология, хидрология и агрометеорология“ числото „22 421,8“ се заменя с „25 921,8“, съответно на ред „Всичко“ числото „134 871,9“ се заменя със „138 371,9“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 18. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 19. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 20. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 21. По чл. 22 има предложение на народния представител Николина Ангелкова, завършващо на 59: „По чл. 22, ал. 1, II. Увеличават се разходите по бюджета на Министерството на туризма + 10 000,0 хил. лв.; Като в чл. 22, ал. 2, т. 1 Политика в областта на устойчивото развитие на туризма числото 23 962,0 хил. лв. става 33 926, 0 хил. лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 22.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусията по текстовете на членове от 16 до 22 включително. Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Спомням си предходните години, когато бях министър. Като ресорен министър винаги съм бил на чл. 16 на второ четене тук, на стола. Тази вечер няма нито един министър, нито един ресорен министър няма, няма министър на финансите. Имаме промяна, имаме ново управление – жалко, че това е отношението към бюджета. Всички тези неща не ги правим, за да се похвалим политически, че сме предложили нещо. Те имат смисъл за ангажираните в съответните институции, за работата на тези институции, ако ресорните министри чуят част от нещата, които сме казали. Ето, госпожа Анастасова ми е казвала неведнъж, че възнагражденията в регионалните управления по образованието изостават от тези на учителите. Това действително беше така. Първата година не можахме да направим допълнително увеличено финансиране, но втората, третата година го направихме. В крайна сметка увеличихме възнагражденията в регионалните управления по образованието със 70%. Защото, след като увеличихме два пъти възнагражденията на учителите, масово започнаха да напускат служители в регионалните управления по образованието и да стават учители. Тоест, ние не можехме да обезпечим основната функция, която трябва да изпълняват регионалните управления по образованието. Имаше смисъл да ни чуе тази вечер и министърът на околната среда и водите по отношение на Националния институт по метеорология и хидрология. Надявам се, някой да му предаде. Може би колегите от „Демократична България“. Предайте му, че няма дълго време да може да обезпечи дейността на Националния институт по метеорология и хидрология с кадри, ако няма политика по доходите. Там работят хора с образование предимно в областта на физиката. Много малко студенти учат физика, много трудно е да задържиш студенти, които учат физика, защото това обикновено са студенти с много добри умения, с много добри показатели за реализация в други области. Да не говорим за дискриминацията, която се прави спрямо Българската академия на науките. Наказателната акция, която беше стартирана към Националния институт по метеорология и хидрология. Дано да го е чул това нещо – министърът на финансите и вицепремиерът Асен Василев, че науката в България не е само в Българската академия на науките, но и хоризонтална. Има наука и в Селскостопанската академия. Ние в момента увеличаваме средствата, господин Министър, на Българската академия на науките, но не и на Селскостопанската академия. Не знам Вие как ще го обясните. [[Обръща се към министър Иван Иванов.]] Поискахте ли средства от министъра на финансите за Селскостопанската академия? [[Обръща се към министър Иван Иванов.]] Как ще обясним, че заради историческия малшанс една от българските науки да е обособена в друга академия – тя ще бъде дискриминирана в момента. За съжаление, дори увеличението за Българската академия на науките няма да помогне за преодоляване на основния проблем, който имаме, и за основното предизвикателство, което има Българската академия на науките. Това е възпроизводството на научния потенциал. Тоест на задържането на младите учени, задържането на докторантите. Защото редакционната бележка, която беше направена по предложение на господин Каримански, е тези средства да се дадат за проекти. Госпожо Анастасова, те имат достатъчно средства за проекти – Българската академия на науките, нямат средства за заплати. Да, Вие ще кажете заплатите са ниски заради предходните управления. Аз Ви дадох пример за четири години – възнагражденията в Българската академия на науките бяха увеличени с 69% при 9% кумулативна инфлация, тоест 60% реално. Сега, ако тези средства се дадат за проекти – да, сигурно една част ще бъдат за възнаграждения, но така или иначе ние ще имаме минус 10% политика по доходите във всички бюджетни организации. За съжаление, чух думите на вицепремиера Асен Василев. Той смята, че първо, господин Министър на земеделието, първо трябва една градина да върже плодове, едни цветя да цъфнат и тогава да ги поливаме. Тоест, докато нямаме резултати, няма да правим, никаква политика по доходите. Обяснете му, моля Ви се всички, че първо трябва да има базов бюджет. Първо, трябва да имаме минимални заплати, които да дадат сигнално отношение към младите хора, които искат да работят в една система, и едва тогава да надградим със система, базирана на резултатите. Няма как да задържим в нито една система, няма как да привлечем младите хора да работят в нито една система, особено където изисква особена експертиза, особено където изисква трудно образование, ако го няма изпреварващия ръст на минималната заплата в съответната длъжност. Същото е като при преподавателите във висшите училища – с тези 20 милиона, които предлага господин Гечев да се дадат, те, от една страна, ще бъдат недостатъчни. Въпреки това го адмирирам, но от една страна, ще бъдат недостатъчни, от друга страна, така, както е записан текстът, те няма да могат да гарантират увеличение на минималните заплати. Тоест, минималната заплата за асистент ще бъде по-ниска от минималната заплата за учител, дори след тези 20 милиона. Направете само редакционна поправка, убедете господин Гечев, не в чл. 16, а в Преходните и заключителните разпоредби. Нека да се консултира, ако трябва и с Министерството на земеделието. Всъщност, проблемът да не стига за двете политики – и за качество, и за гарантиране минималните заплати е, че 20 милиона е много ниска сума. Тепърва ще имате проблеми с това, че бягате по всячески начин от това да има политика по доходите при висока инфлация. Няма да издържите дълго на това. Намерете начин да убедите финансовия министър. Капиталовите разходи знам, че са Ви важни господа и госпожи министри и вицепремиери, но важни са и хората. Хубаво сте му сложили етикет, че е бюджет на хората, но всички работещи в публичния сектор имат 10% реално намаление на доходите в сравнение със същия период на миналата година. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Вълчев. Има ли реплики – Благовест Белев, Андрей Чорбанов и Мукаддес Налбант.
Благодаря, господин Председател. Господин Вълчев, искам да Ви поздравя, първо за политиката, която провеждахте не малко време и резултатите в заплащането на учителите са видими. Напълно съм съгласен с това, което казвате. Наистина Ви, поздравявам. Обаче само с разговор за доходи, по дяволите, няма да стане. Вие сте човекът, който констатирахте след тестовете PISA какво е нивото на образованост на учениците. Крайно време е политиката по доходите да бъде обвързана с политиката за резултати. Много добре знаете, че в средното образование е, бих казал, слабият елемент, където се къса връзката между основното и висшето, така че на изхода ние да имаме наистина образовани хора. Убеден съм, че политиката в образованието се нуждае от добри мениджъри. Защото средствата в бюджета се увеличават всяка година. Те се увеличават с милиони. Менажирането на тези средства е слабото звено. За пример ще Ви дам Висшето военноморско училище във Варна, били сте там, многократно – знаете, какво беше състоянието на училището преди 10 години, какво е сега и какво е нивото на благосъстояние на преподавателите. В никакъв случай, преподавателите… Един професор в Морското училище получава заплата от 1700 лв., която е долу-горе съизмерима със заплатите на учителите. Далеч по-малко, отколкото професор в цивилно висше учебно заведение. С добро менажиране, слава Богу, бедни хора в Морско училище няма. Средствата в бюджета са само едната част на проблема. Необходимо е средствата да бъдат обвързани с резултатите. Убеден съм, че политиката – парите следват ученика, парите следват студента, е крайно порочна.
Времето.
Приключвам. Апелът за увеличаване на средствата не е достатъчен, трябва да се изисква и от хората да дават нужното. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Белев. Стори ми се, че един неуместен израз се изплъзна от устата Ви. Вярвам, че беше неволно, но не е редно. Втората реплика е от Андрей Чорбанов, третата от Мукаддес Налбант.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Първо, само да кажа на господин Белев – по въпроси за вероизповеданията и за религиите можем да коментираме после изразите, така че няма да е сега моментът. Господин Вълчев, говорили сме и друг път по тази тема. Действително парите, които се дават за образование и наука, не са достатъчни и никога няма да бъдат достатъчни, защото поне за мен това е най-голямата ценност в обществото. В никакъв случай не трябва да противопоставяме учителите с университетските преподаватели и учените от двете академии. Аз лично смятам, че би трябвало да се съблюдава една политика през годините, в които да се повишава статусът на тази социална група, защото от това зависи бъдещето на страната в много голяма степен. Така че положително беше, че учителите получават по-сериозно възнаграждение. От друга страна обаче, възнагражденията на учените са катастрофално ниски, но трябва да се каже откъде идва всичко това. Да, действително през последните години се повишаваха доходите на учените. Само че всичко започна от едно лице, което се казваше – тогавашният министър Дянков, всичко започна оттогава. Отрязването на бюджета беше толкова високо, толкова сериозно, че каквито и повишения да имаше през последните години, ние не можахме да компенсираме този тотален дефицит. Това име, което се споменава само с лошо в Академията и във всеки институт на БАН, има вуду кукла, с която учените плашат децата си. Благодаря.
Третата реплика е от Мукаддес Налбант. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! В този парламент освен колегите от парламентарната група, към която принадлежа, човекът, когото познавам от най-дълго време и с когото съм работила дълго време, е господин Красимир Вълчев. Да, той е много добър финансист, но нещо в погледа му към образованието куца. Нищо лично, уважаеми господин Вълчев. Понеже вчера той ме репликира, аз искам да му припомня, че през годините, когато беше не само министър, но и главен секретар, процентът от брутния вътрешен продукт за образование беше много нисък. Годината 2010-а – след Тройната коалиция, този процент падна с почти единица. Следващите години – направих си труда да поискам от Министерството на образованието и науката, тъй като знаем, но все пак официалният отговор е по-достоверен, процентите като 3,5, 3,6, 3,7 действително бяха срамни за българското образование. Сега да, може миналата година вече да е бил по-висок и тази година също, но има една приказка: „Колкото повече, толкова повече“. Какво имам предвид? Делегираните бюджети, които на 1 януари 2008 г. бяха въведени, доведоха до толкова много проблеми, че колкото е по-голям ръстът на процента от брутния вътрешен продукт, толкова повече тези проблеми нарастват. Уважаеми колеги, българското общество беше много подведено с делегираните бюджети. Аз не изпитвам гордост от факта, че през периода, когато се проведе учителската стачка и бяха въведени делегираните бюджети, бях председател на отрасловия съвет в Министерството и плътно стоях 45 дни до двама министри – на образованието Даниел Вълчев и на финансите Пламен Орешарски. Бях единствената обаче, която не можа да се пребори с тези делегирани бюджети. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Казах на всички последните дни какво ще се случи. Случи се закриване за една година на 400 училища. За една година! [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Много ще Ви моля за половин минута. Да, може би добрата новина е, че се оптимизира мрежата, но лошата е, че от 2008 г. – 1 януари, до 2018 г., както посочи колегата, резултатите от PISA ни свалиха на последно място по резултати в Европейския съюз. Освен това понятието „децентрализация“ е подвеждащо за българското общество, защото с делегираните бюджети не се прави децентрализация, а вътре в самата система централизирано се определят средствата и се предоставят правомощия на директорите да ги управляват. Децентрализацията, колеги, по всички определени дефиниции – най-вече на Европейския съюз, е предоставяне на правомощия на общините. А тук някой съзря в общините някакъв смътен враг и се опита да им отнеме правото да правят общински политики. Много благодаря. И се извинявам още веднъж на колегата Красимир Вълчев.
Благодаря Ви, госпожо Налбант. Двойно над допустимото време Ви дадох. Заповядайте, господин Вълчев, за дуплика.
Госпожо Налбант, и аз ще Ви кажа с извинение, че Вие казахте доста неверни неща и анализите Ви са много грешни. Първо, погледнете в последните четири години, всъщност 2017 – 2021 г., разходите за образование се увеличиха от 3,7 на 4,5% от брутния вътрешен продукт. Средната учителска заплата се увеличи от 88 на 124% от средната за страната. Една от основните причини да нямаме добро образование е, че ние пестяхме от учители през последните десетилетия и най-ниска беше учителската заплатата спрямо средната 2007 г. Неслучайно тогава беше и най-голямата учителска стачка. Ние променихме този обществен и политически избор. Аз се радвам, че сегашното правителство предлага да се поддържа този избор на 125% от средната заплата за страната. Защото имаме сто фактора – тук се съгласявам с господин Белев, от които зависи доброто и качествено образование, но най-важният фактор си остават добрите, подготвени, мотивирани учители. Увеличението на заплатите не е единствено, но е задължително условие. Там, където заплатите са по-висок процент от средната, образователните резултати са по-високи. Там успяват да привлекат по-добрите ученици в педагогическо образование и педагогическа професия. Ако години наред сме пестели от учители, това е причината ученици с най-слабите резултати да се включат в педагогическо образование и педагогическа професия. Няма как да имаме добро образование, ако пестим от учители. Това правехте, госпожо Налбант. Точно когато Вие бяхте заместник-министър, бяха приети делегираните бюджети. Делегираните бюджети не са основният проблем, те са една финансова разпределителна формула и правомощия на директорите, които не зависят от общините. Не ходят за един топ хартия или за един химикал да пишат служебни бележки до кмета или да запънат счетоводителя в общината да им отпусне средства. Няма как финансирането да не зависи от големината на училището. Може ли при 550, от една страна, и при 50 ученика, от друга, да дадеш едни и същи средства? Те най-малкото трябва да плащат различни заплати. Винаги зависи от едното и от другото. При нас зависи от едното и от другото. Системата е относително стабилна и ако има някакви проблеми, те са съвсем различни, а не са във финансово-разпределителната формула. Както виждате, последните години бяха увеличени възнагражденията, бяха върнати. Една голяма част от дейностите – финансирането е една голяма част от дейностите, което беше прекратено 1997 – 1998 г., след фалита на държавата. Целодневната организация на учебния ден, знаете, че беше прекратена, дейностите по интереси бяха прекратени, финансирането на извънучилищните педагогически учреждения. Сега системата е относително стабилна, същото впрочем важи и за БАН. Аз тук се съгласявам с господин Чорбанов. Да, имаме увеличение, това увеличение е от ниска база. Може да кажете, че е закъсняло, но е факт. Това все пак са 69%. Аз пожелавам на сегашното отговорно, иновативно управление още повече да вдигне средствата, но реално, вадим инфлацията и тогава, защото 69 минус 9 за четири години – 60% реално. Вие сега тръгвате от минус десет, тоест за четири години оттук нататък, впрочем три бюджета Ви остават и една актуализация, Вие трябва да ги вдигнете с… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Госпожа Налбант повече време говори, така че…
Да, така е, господин Вълчев, но все пак.
Вие трябва да ги вдигнете с 80% реално.
И Вие в първоначалното си изказване говорихте повече.
Ще се радвам с господин Белев някой път да си поговорим, защото виждам, че той се е задълбочил в темата. Впрочем много често се цитира PISA, това е последното, което ще кажа, но ако погледнете PIRLS и TIMSS, нашите резултати са много добри, те са по-добри от западноевропейските страни, по-добри от средноевропейското. Къде е разликата? Разликата е, че PIRLS и TIMSS мерят в съответствие с учебните програми, а PISА е като тест за интелигентност, има много общо с един тест за интелигентност на Mensa например. Тоест нашата система е прекалено амбициозна към предоставянето на знания и прекалено неамбициозна към трансформирането им в умения. И този подход, наречен компетентностен подход, ние сме го започнали, но сме го направили на една четвърт, на една трета – има още крачки да се правят. Ще се надявам сегашното управляващо мнозинство, сегашното ръководство на Министерството на образованието да го направи.
Времето, господин Вълчев.
Благодаря. Извинявайте.
Да, така е, дадох наистина повече време на госпожа Налбант, но все пак да се придържаме към времето, разписано в Правилника. Господин Министър, заповядайте. Само секунда, господин Станков. Вие? За процедура, ще споделите, добре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Аз с интерес слушах дебата, особено тезите и твърденията на господин Вълчев, доскорошен министър на образованието. С интерес си спомних изминалите осем-девет години, когато водехме подобен дебат в тази зала – аз в качеството си на народен представител тогава, той защитаваше все обратни тези, които днес ние в момента, като управляващи, налагаме. Той беше в ролята на управляващ, ние бяхме в ролята на опозиция. За съжаление, през тези девет години, в които аз съм присъствал тук и съм гласувал бюджет, не видях никаква положителна тенденция в частност, да речем, Селскостопанската академия да бъде на висотата, на която се очаква да бъде една академия. За съжаление, през последните девет години, десет, дванадесет нищо не беше посято, за да има какво да поливаме сега и да поникне. Почвата е празна, тя не е засята. Тази почва ще я засеем и тя ще поникне. Пари за Селскостопанската академия ще има, и то съвсем скоро след необходимите реформи, защото аз нямам спомен тук управляващите доскоро да са откликвали именно в тази посока, този институт да се вдигне на необходимата висота. Това ще се случи, не се безпокойте, ще се случи със сигурност. Като цяло проблемът е заложен в цялото висше образование. Да, положили са усилия за средното образование – резултатите, за съжаление, може да видите годишните резултати по области какви са. Специално в моята област, където аз съм избиран като народен представител, в средното образование средният резултат на база на матури е близо три. Така че, уважаеми колеги, дами и господа народни представители, важен е резултатът, който ще се даде от това, което се прави, защото пак ще кажа, че да поливаш незасята почва, няма смисъл. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. За процедура – Хамид Хамид. [[Реплика от народния представител Хамид Хамид.]] Вие я оттегляте, добре. Жечо Станков е за процедура.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Дали умишлено или не, господин Каримански включи в разискването и чл. 21, който обхваща бюджета на Министерството на енергетиката. Там има специфичен ред, в който са заложени по-малко от милиард лева, свързани с финансирането на небитовите потребители, чиито средства са отпуснати само до месец март. Молбата и процедурата ми е към Вас, господин Председател, да бъде поканен също и енергийният министър, както уважаемата госпожа Нинова – вицепремиер, и господин Иванов – министър, присъстват в залата. Да може да присъстват в залата както финансовият министър, така и енергийният, защото темата, свързана с чл. 21, е във връзка и с бъдещи техни действия. Имам и друга процедура. Молбата ми е също да подложите на гласуване, предвид факта че в чл. 21 са именно средствата за небитовите потребители, дебатът да се излъчва до приключването на чл. 21 и по БНР. Благодаря.
Господин Станков, предложението Ви е да се излъчва по БНР, само БНР, а БНТ не. Уважаеми колеги, постъпи процедурно предложение от народния представител Жечо Станков настоящата дискусия, която обхваща чл. от 16 до 22 включително, да се излъчва по БНР, само БНР, няма БНТ. Това е процедурата, колеги. Режим на гласуване. Гласуваме предложението на Жечо Станков. Колегите онлайн. Атанас Зафиров?
Против.
Цветелина Заркин?
Против.
Гласували 185 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 187: за 58, против 111 и 2 онлайн – общо 113, въздържали се 35. Предложението не е прието. Продължаваме с дискусията по чл. 16 до 22 включително. За изказване Стефан Шилев е записан. Извинете, Цвета Галунова беше преди това. Записвам Ви, госпожо Налбант. Госпожо Анастасова, записал съм Ви и Вас. В рамките на тази дискусия има доста записани. Заповядайте, госпожо Галунова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, знам, че е късно, знам, че сме изморени, но много ми се иска да Ви прикова вниманието към един въпрос, който е от немалко обществено значение, а именно културата, защото е много важно да оцелеем не само като индивиди, а и като хора, и като народ. Изключително възмутително е това, което е заложено в проектобюджета за култура, а именно само 0,6 – под 1% от брутния вътрешен продукт. Поради тази причина аз, както и още стотици и хиляди хора – културни дейци в България, ходим няколко дни с тези ленти в знак на протест към това, че парите, които са отпуснати за култура, са крайно недостатъчни. Също така бих искала да прикова вниманието Ви към един въпрос, който нашумя много в последните седмици, а именно въпроса с музеите и с това, че те направиха искане, което беше за 50% увеличение на тяхната субсидия, а Министерският съвет им гласува едва 5%. Дори след направените увеличения в момента парите, които са отпуснати за тях, са крайно недостатъчни, за да покрият режийните си разходи. Държавата е най-големият работодател и като такъв тя би трябвало да бъде добър пример за това. И бих искала да цитирам думите на финансовия министър Асен Василев, който в едно свое изказване каза, че „само некадърните работодатели дават ниски заплати на работниците и служителите си“. И в този смисъл аз искам да Ви призова да подкрепите предложението, което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ вкарахме, а именно да уважим исканията на музейните дейци и работници за 50% увеличение. Това всъщност представлява 29 милиона. Това са само 29 милиона. И тук веднага мога да направя сравнението с това, че ние даваме стотици милиони за ваксини, десетки милиони за тестове на деца и не мога да се съглася, че не можем да отделим 29 милиона за институтите, които опазват културно-историческото наследство на България. И в завършек искам да Ви напомня, че народ, който не развива своята култура, се претопява в чужда такава. Благодаря.
Благодаря, госпожо Галунова. Има ли реплики? Има реплика. Заповядайте. Искрен Митев за изказване или за реплика? За реплика. За реплика е и Елена Гунчева. Заповядайте. За изказване съм записал 10 човека, само да Ви кажа. Заповядайте, господин Николов, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми господин министър, уважаеми колеги, уважаема колега Галунова! Да, темата е много актуална. Аз също мислех да направя изказване по темата, но предполагам, че в това Ваше предложение Вие включвате и галериите, които не са по-малко засегнати от музеите. Ще си позволя да цитирам един именит свой съгражданин – Атанас Буров – известния дипломат, държавник и финансист, който казва, че „който не цени подготвените хора на една държава, той подкопава нейното бъдеще“. Неслучайно го цитирам точно в духа на днешния ден, защото Атанас Буров в своята професионална биография и най-вече политическа кариера или по-скоро мисия стига до подпредседател на Народното събрание и като такъв се сражава на фронта, ранен е и получава орден за храброст. Аз също няма как да остана безучастен по отношение на тъжната гледка от историческия хълм Царевец, където музейни работници през седмицата настояваха за достойно и справедливо заплащане. Все пак поздравявам председателя на Бюджетната комисия, който измъкна управляващата коалиция от конфузната ситуация, прояви един професионален рефлекс и голяма доза импровизация, за да гласуваме във вчерашния ден допълнително финансиране за музеите. Но продължавам да смятам, че близо 150 български музея, които трябва да бъдат храм на историческата памет и духовността, са поставени в режим на оцеляване и вегетиране. Смятам за пагубно да се противопоставят двата стълба – духовност и просвета, но дисбалансът е фрапиращ. Съгласно Закона за културните ценности те са обществено достояние и подлежат на закрила от държавните и общински органи. И в тази връзка и бърсането на прах би трябвало да бъде от обществено значение. Продължавам да вярвам, че икономическото възстановяване и подем са обвързани с духовното пробуждане на нацията, така че аз се надявам да намерим решение и за художествените галерии. В тях и в българските музеи средното възнаграждение е между 700 и 800 лв., така че надявам се, колега Галунова, да включим във Вашето предложение и българските галерии, които не са по-малко потърпевши и имат почти идентични проблеми с тези на българските музеи. Благодаря.
Благодаря, господин Николов. Втората реплика. Секунда, стори ми се, че преди това някой даде, освен Елена Гунчева, още някой друг за втора реплика. Добре, Явор Божанков и третата от Елена Гунчева.
Господин Председател, на ръба на Вашето търпение ще направя реплика в репликата. Господин Николов, който е толкова загрижен за затварянето, е един от основните двигатели да се затвори едно от училищата със стотици години история в село Поликраище, така че ми е малко странно, когато в момента излиза така загрижен след 12 години целенасочена политика, в която те не се погрижиха за хората на културата по никакъв начин, но сега, виждате ли, два-три месеца след началото на това управление той е силно загрижен, а историята му не предполага това.
Да, сега се сетих на кого не дадох реплика, но... Извинявам се, господин Митев, извинявам се много. Господин Божанков, Вашата реплика все пак трябваше да е насочена към основното изказване. Елена Гунчева е с третата реплика. И след това дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаема госпожице Галунова! Аз не съм съгласна с Вас. Бюджетът на културата е не само недостатъчен, той убива българската култура. Това, което последните десетилетия се отделя за култура, е срамно и бих призовала всички колеги днес да поправим тази грешка, защото магистрали, тунели и мостове винаги могат да се построят, но една 13-вековна история, култура, която от хилядолетия е по нашите земи, не може да бъде възстановена. Един творец не се изгражда след обществена поръчка и след една година или за един мандат. Една култура се създава векове наред. Години наред е необходимо образование, поддържане, събиране, съхраняване. Нашите деца трябва да отидат в музея и там не да видят едни прашасали витрини, където експонатите са изпокъсани и където е срамно дори да влезеш. Защото аз скоро водих моя син в един музей и ме беше срам от него, че сме допуснали това състояние на музеите в България. И шапка свалям на тези хора, които работят там за едни мизерни заплати, които не могат да се сравнят дори със заплатите на чистачките и на секретарките в някои учреждения. Призовавам Ви наистина да подкрепите това предложение и да позволим на българската култура поне да оцелее. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Заповядайте за дуплика, госпожо Галунова.
Благодаря, господин Председател. Благодаря и на колегата Николов за това, че допълни. Да, музеите и галериите вървят ръка за ръка. Лично вчера се срещнах с представители на Националната художествена галерия, чиито работници и работнички бяха дошли пред Народното събрание, за да протестират срещу така предложения и предвидения бюджет. Понеже стана въпрос за предложението, което гласувахме вчера, за което даже някои от Вас казаха, че са гласували погрешно относно тези 12 млн. лв. Тези 12 млн. лв., които гласувахме вчера, не засягат музеите на общинска издръжка. Това е нещо много важно и аз бих искала да Ви призова и Вас, ако не сте се срещали с директори на музеи или с музейни работници, да се запознаете в дълбочина с въпроса, тъй като аз проведох много такива срещи и има 111 музея с държавно субсидиране, за които ние гласувахме тези 12 млн. лв., обаче 49 или 50 музея останаха на общинска издръжка, тоест те остават без държавно субсидиране, без тези 12 млн. лв. и само и единствено разчитат на благоволението на общините, които, както знаем, в момента агонизират финансово. Затова Ви призовавам да подкрепите искането на музейните работници, а не да влизаме в пазарлъци относно субсидирането на музеите, защото не може те да искат 29 млн.лв., а ние да им дадем 12 млн. лв. и да очакваме те да бъдат удовлетворени от това. С културата не можем да се пазарим. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова.
По начина на водене!
Момент! Момент! Заповядайте за лично отношение, след това за процедура – господин Митев. Господин Николов, само моля Ви, за да не се налага да давам още едно лично обяснение – да не се заяждате с господин Божанков. Заповядайте, имате думата.
Аз мисля, господин Божанков, за Вашия парламентарен опит, който е по-голям от годините Ви трудов стаж, трябва да сте се научили, че няма такава процедура „реплика – в репликата“. [[Силен шум и викове от „БСП за България“.]] И не обсъждаме бюджета на анимационното кино. Иначе там смятам, че сте по-вещ, тъй като отношението Ви към културата се свежда до филмчета, като „Кунг фу панда“ и тем подобни. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и възгласи: „Браво! Браво, Мите!“]]
Благодаря Ви, господин Николов. [[Народният представител Явор Божанков излиза на трибуната.]] Господин Божанков, Вие – за? [[Реплики.]] Господин Божанков! Господин Божанков, не съм Ви дал думата все още.
По начина на водене.
Момент, момент! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин Божанков, ако обичате, отстъпете за момент! Господин Ненков, моля Ви – не така от място! [[Реплики.]]
По начина на водене.
Колеги! Господин Божанков, какво е искането Ви? За процедура. Заповядайте за процедура.
Правя процедура, господин Председател към Вас, тъй като – да, аз с тази уговорка го казах, знаейки, че съм на ръба, в крайна сметка на процедурата, но господин Николов излезе отвъд ръба на тази процедура в личното си обяснение на моята реплика и съм длъжен да дам две думи разяснение в тази процедура. Господин Председател, трябваше да го прекъснете – към Вас, защото той говори за анимационни филми, кунг фу панди, а всъщност това, което казах аз, че той не е бил никога чувствителен към тази тема, защото, когато се развиваха тези събития, той беше съдружник със застреляния бизнесмен Петър Христов [[викове от „БСП за България“: „Ооо!“, реплики от ГЕРБ-СДС]] – дарител на ГЕРБ, усвоител на 50 милиона обществени поръчки и тогава, по това време, когато този финансов поток, водопад – както искате го наречете, вървеше в тази посока, той не е бил тъй чувствителен към културата и училищата, които се затваряха в областта, но ето, сега стана съвсем чувствителен. [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво! Браво!“ от „БСП за България“ и от „Продължаваме Промяната“.]]
Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, процедура по начина на водене. Защото това, което чухме преди малко, не беше процедура по начина на водене.
Как да не беше?
Беше по-скоро лично обяснение, на което господин Божанков нямаше право, защото на него му направиха лично обяснение. А иначе по същество това беше една селска история в дебата за култура. Това се случи. Можеше да го изнесете и в някой друг дебат, но в дебата за култура аз не мисля, че хората, които стоят и ако случайно гледат този дебат, заслужаваха точно тази тъпа процедура – по начина на водене, която не беше по начина на водене. Това го оставям за сметката на господин Божанков и за Ваша сметка, господин Председател, защото можеше да го прекъснете. Не си струва в този дебат да се говорят такива глупости! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и възгласи: „Браво! Браво!“]]
Заповядайте, господин Митев, за процедура по начина на водене.
По начина на водене. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз ще Ви помоля, понеже беше изтървана моята реплика, ще използвам да направя кратка реплика към това, което чухме от ВЪЗРАЖДАНЕ, което за пореден път е пълен абсурд. [[Силен шум и викове от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Митев!
Имаме, дали сме…
Господин Митев, към мен!
…100 млн. лв. повече за култура тази година. 100 милиона! 40% повече от миналата година…
Господин Митев, към мен!
…и да говорите, че не даваме за култура, е пълен смях и непознаване – прочетете си бюджета и го вижте!
Господин Митев!
Плюс 12 милиона екстра!
Господин Митев! [[Народният представител Цончо Ганев до трибуната, встрани от микрофоните: „Аз искам реплика!“ Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Колеги! Господин Биков! Господин Биков, моля Ви – наистина дебатът… [[Реплики. Народният представител Цончо Ганев: „Искам реплика! Аз искам реплика!“]] Момент! [[Уточнения между председателя и народния представител Цончо Ганев. Народният представител Цвета Галунова иска думата. Реплики на народния представител Настимир Ананиев към заместник-председателя. Шум и реплики.]] Колеги! Един момент! Колеги, моля да заемете местата си всички! На тази трибуна колегите се изказват, когато им бъде дадена думата. Ако обичате, заемете местата си. [[Народни представители от различни парламентарни групи в близост до трибуната искат думата.]] Господин Димитров, заемете мястото си, ако обичате! Господин Димитров, заемете мястото си, ако обичате. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“ за прекъсване.]] Господин Димитров, заемете мястото, ако обичате. [[Реплики.]] Ще го взема, за да наложа наказание и ще се замисля на кого да го направя. Господин Димитров, ако обичате, заемете мястото си! Госпожо Галунова, не смятам, че имате право на лично обяснение. [[Цвета Галунова иска думата за процедура.]] Добре. Не съм Ви дал думата! Моля, слезте от трибуната! Колеги, вижте! Часът е 9,45. Дебатът вървеше добре, рискуваме да излезем от добрия тон. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Аз съм го изтървал, господин Нанков?! Как? Като помолих господин Николов да не се заяжда с господин Божанков! Така ли съм го изтървал? [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не аз говоря от името на господин Николов, нито от името на всеки един от народните представители. Да налагам наказание като бавачка ли предлагате? [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България.“]] Тук сме народни представители! Смятам, че всеки един от нас трябва да е достатъчно зрял да не превръща трибуната в някакъв цирк. Правя забележка на господин Митев, защото той нямаше право да прави тази реплика по същество в процедура – неофициално, защото трябва да направя на господин Ненков, който отправи, който отправи обида на господин Ганев, който отправи обида и така нататък! Няма да влизам в тези неща! Колеги, за изказване е записана госпожа Мукаддес Налбант. Госпожо Налбант, заповядайте, за да върнем дебата към нормалния му тон.
Аз искам процедура.
За изказване – Мукаддес Налбант.
Имам процедура.
Заповядайте, госпожо Налбант. Чух Ви.
По начина на водене. [[Шум и реплики.]]
Госпожа Мукаддес Налбант – за изказване. След това ще дам процедура на всички. Госпожо Галунова! [[Шум и реплики.]] Госпожо Налбант, заповядайте – имате думата. Колеги, моля да заемете местата си!
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа министри, уважаеми колеги! Аз ще взема думата по чл. 17 за културата и ще започна с името на едно българско село – село Татарево. Така ли беше, господин Министър на културата? Ремонтът на едно читалище в България направи популярен един млад човек с една интересна биография и образование и го направи министър на културата. Той ремонтира читалището на селото, от което са баба му и дядо му, и моите поздравления, господин Министър! И сега да си дойдем на думата за читалищата. Тъй като министърът на културата е тук, на мен ми е изключително приятно да поставя този въпрос точно пред него. Първото читалище в България е открито преди 166 години, доста преди Освобождението. Читалищата в България, уважаеми колеги, са в регистъра на ЮНЕСКО за добри практики. Да, ние в Комисията по култура изслушахме, запознахме се, чухме проблемите на Операта, на Народния театър, на Филхармонията, на музеите, на Народната библиотека. Това са все прекрасни културни институти, които имат своите финансови проблеми. Уважаеми колеги, аз съм учител и мога на висок глас да го кажа, но ще помоля наистина да се чуваме, защото говорим за нещо уникално. Уникалното, уважаеми колеги, са българските читалища. Защото навсякъде по света, по столиците на страните има и театри, и опери, и балет. С цялото ми огромно уважение и респект, които изпитвам към тях, но нещо, което го няма никъде по света, което е уникално за нашата страна, което трябва да живее, защото в тези читалища, уважаеми колеги, е културният живот, колкото и скромен да е той, духовният живот, социалният живот на над 2600 населени места. Толкова горе-долу са читалищата в България в момента, част от тях са се самозакрили. Ако ние наистина искаме да опазим нашата идентичност в културата, ако искаме да запазим не само музеите, но това, което ни прави наистина много богати със скромните средства за читалища, нека да не позволяваме те да бъдат закрити или да се самозакрият. В ръцете си държа, уважаеми колеги, едно писмо от представителите на българските читалища. Въпреки че съм без очила, в момента ще се опитам да прочета едно-две изречения. „С увеличението от 10,3% размерът на една субсидирана читалищна бройка става 12 666 лв. на година, което прави за всеки месец по 1055 лв. Минималната работна заплата от 710 от 1 април 2022 г. със съответните осигуровки и данъци е в размер на 923 лв. Чиста сума за получаване от читалищен работник – 505 лв. В сумата, която остава – приблизително 200 лв. на месец, са включени всички останали разходи.” Уважаеми колеги, в тези отдавна неремонтирани сгради се правят събори, събират се танцови състави, събират се хорове, извършват се ритуалите, традициите, мястото, където живее – социалният живот е там, на всяко едно населено място, извън големите градове. Моето предложение, всъщност предложението на „Движение за права и свободи“, е скромно, ние сме го внесли и предлагаме нова ал. 4: „ (4) Стандартът за финансиране на читалищата да се увеличи с допълнителни 10% над предвидените в бюджета, като необходимите средства са за сметка на централния бюджет“. Уважаеми колеги, тук сега е моментът да докажем, че сме патриоти. Когато в Комисията по култура зададох няколко пъти въпроса с колко се увеличава процентът от брутния вътрешен продукт за култура от 0,40 до стоте милиона абсолютни стойности и така нататък, в крайна сметка се стигна пак до това, за което бях спорила с колегите – 0,1%. Уважаеми колеги, общо за култура 0,6% са достатъчни за читалищата всичките в България, а да не говорим за всичко, което се включва в културната сфера. Действително…
Времето, госпожо Налбант.
…Действително аз моля министъра на културата наистина да направи всичко необходимо да защити сферата, за която отговаря, и всяко предложение да помогне да бъде прието. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, госпожо Налбант. За реплики? Госпожа Галунова, след това е Искрен Митев и колегата от ДПС, прощавайте колега – Стоил Стоилов. Заповядайте, госпожо Галунова.
Благодаря Ви, господин Председател, че все пак ми дадохте думата. Читалища всъщност е имало и когато държавата ни я е нямало и те се явяват малките острови на културата в малките населени места. В този смисъл аз подкрепям предложението на госпожа Налбант преди мен. Смятам, че трябва да се отделят повече средства и за читалищата, защото в момента субсидираните бройки, предвидени за читалища, не стигат за издръжката им, камо ли за поддържане на сградния фонд и използвам случая да се обърна към министъра, който сега е сред нас, за което го поздравявам, че е тук, тъй като знам, че той е възобновил читалище, и искрено се надявам, че той ще защити тази наша позиция пред Министерството на финансите и пред Министерския съвет, защото читалищата са стожер на българщината и смятам, че отношението ни към тях и към културата като цяло е показателно за нас като народ. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Втора реплика – Стоил Стоилов, трета – колегата от ДПС. Извинявайте, ако искате, вземете изказване. Господин Стоилов, заповядайте.
Благодаря. Да попитам, госпожо Налбант, как смятате тези допълнителни средства, които предлагате, как предлагате да направим така, че да не бъдат всъщност разходвани неефективно, така да се каже, защото поне в нашата Плевенска област сме получили много сигнали за фиктивни читалища, които всъщност получават субсидия, но реално не извършват дейност. Това би било моето притеснение да даваме средства без да има реформи.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Заповядайте за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър, уважаема госпожо Налбант! Министърът на културата е ръководил читалище, той самият е възстановил читалище и това е аргументът днеска да е министър на културата. Аз като народен представител бих искал да чуя лично неговото мнение по отношение на този въпрос за финансиране на читалища в страната и какво е неговото отношение към този казус. Това ме интересува. Искам да знам какво мисли лично министърът на културата, тъй като досега не сме имали възможност в Комисията по медии и култура да чуем неговото мнение по бюджета, а това е основният закон, който финансира тази общественополезна дейност, а знаете, че без култура няма развитие нито една страна. Читалището е в основата на културната дейност на страната в малките населени места. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Ебатин. За дуплика – госпожо Налбант. Заповядайте, госпожо Налбант и след Вашата дуплика министърът ще вземе отношение. Моля Ви да се съобразим с времето, че изказването беше доста дълго.
Да, да, този път ще бъда кратка. Уважаеми колеги, преди малко неслучайно подадох числата, за да се изчисли разликата. От този стандарт, който се определя за читалищата, остават 200 лв. Аз не знам каква корупция, какви злоупотреби, какво разходване нецелесъобразно и незаконосъобразно може да има с 200 лв., като с тези пари читалищата се отопляват, правят си някакви ремонти, ако могат да си позволят, си сменят крушка или нещо друго, купуват носии, купуват различни неща, необходими за читалището. Но принципно, уважаеми колега, този, който дава парите, той е длъжен да контролира. Няма защо да търсим някъде нещо неизвестно, когато човекът, който трябва да извършва този контрол, е тук. Уважаеми колеги, аз наистина Ви призовавам, даже това, което предлагаме, е малко, защото, когато посещавате родните си места, предполагам, че… [[Председателят и народният представител Искра Михайлова разговарят зад гърба на оратора. Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“ и ДПС.]]
Прощавайте, госпожо Налбант, продължете си дупликата.
Както вчера направих предложение, с което призовах всички да се обединим, да има национален консенсус, да има национално съгласие, образованието да е такова, по същия начин сега апелирам към всички Вас. Аз ще прекратя дупликата си. Мисля, че хора, които имат роднини, близки или са родом от село, знаят значението на българското читалище. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, госпожо Налбант. Извинявайте, че прекъснахме Вашето изказване. Госпожо Михайлова, опитах се да Ви обясня, че след тази процедура ще имате думата. Господин Министър, заповядайте, имате думата.
Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Председател, уважаеми министри! Изключително много се вълнувам в момента, защото наистина става дума може би за една от най-съкровените ми теми, а именно читалището. Чест е за мен, че народни представители споменават името на моето любимо родно село Татарево. Чест е за мен, че Вие сте запознати с историята, но ще Ви кажа каква беше целта на цялата тази одисея с Татарево. Целта въобще не беше да правим един фестивал, който през 2021 г. се състоя за седми пореден път. Целта беше с група млади ентусиасти и събирайки пари, за съжаление, най-вече от богати американци в Лос Анджелис, ние да възродим сцената с цел тази сцена да се използва именно за дейности, да се изпълва със съдържание. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяна“ и ИТН.]] Това беше моята идея, за да може, след като аз поема отново по своя път, тя да бъде използвана от всички. Това е целта на читалищата. Те са собственост на общността. За мое огромно съжаление обаче, тази сцена се заключи в момента, в който ние си отидохме, и аз бързо разбрах, че ако не се върна, тя ще си остане такава. Не съм съгласен, за съжаление, че социалният живот на всяко едно малко населено място се състои именно в читалището, а можехте да дойдете в моето село Татарево, със сигурност социалният живот не беше в читалището, когато аз отидох там да го възстановявам. Това, което ще кажа, е моето лично отношение, съжалявам, че забравих кой господин ме попита, но моето лично отношение може да Ви се стори противоречиво, но това е самата истина. Аз в качеството си на министър на културата, колкото и да обичам Татарево, колкото и да продължа да се връщам там и със собствени средства да правя каквото мога, знаейки, че на тази сцена няма дейност, освен ако аз и моите приятели не се върнем, никога не бих позволил да се харчат държавни пари за читалището в Татарево на този етап [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“]] , както и във всяко едно друго западнало читалище, където няма дейност. Дейността е това, което осмисля тези сцени. За това ще се боря и не съм съгласен, госпожо Налбант, защото сцената беше използваема и мога да Ви кажа, че след като я възстановихме, съм поставял там концерти с минимални средства, наистина минимални, буквално с 200 лв., както Вие казвате. С 200 лв. може да се направи нещо, колкото и минимално да е то, но то не се прави, ако няма хора, които да го направят. Това е моето лично отношение. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Министър. [[Шум и реплики.]] Колеги, за процедура първа чака госпожа Михайлова, след това е господин Али. Госпожо Михайлова, заповядайте за процедура.
Господин Председателстващ, процедурата ми е към Вас. Само първо искам да се извиня на госпожа Налбант, че приех Вашата покана да дойда да си говорим зад гърба ѝ и да прекъснем изказването ѝ – искрено се извинявам за което. Господин Председателстващ, Вие отказахте три процедури и ме извикахте, за да ми обясните, че това е, защото сте искали да се успокои залата. Моля Ви, посочете ми къде в Правилника пише какво председателят иска и как той го прилага без то да съответства на Правилника. Отказахте три процедури, след което ми признахте, че сте ги отказали, а преди това Вие позволихте на колега от Вашата политическа формация – не знам точно какъв ѝ е видът, да дойде и да направи реплика на приключило изказване, което беше приключило с дуплика. Той направи реплика на дупликата, след което Вие отказахте тези три процедури. Как, господин Председателстващ, това допринася за добрия тон, за реда, за справедливостта в тази зала, което след това Вие се опитахте да дадете като аргумент за всички тези нарушения, които Вие извършихте? И използвам възможността, че съм в процедура да кажа още нещо на колегите от управляващата коалиция. Днес Вашият министър-председател е призовал… [[Шум и реплики.]]
Към мен е процедурата, госпожо Михайлова.
…опозицията да остане тук и да прави кворум, когато кворумът го развалихте Вие.
И Вие нарушавате Правилника в момента.
Обяснявайте му ги тези неща на Вашия министър-председател, за да не се излага така в публичното пространство, тъй като е наложено да бъде и наш министър-председател и ние не искаме да се излага така! Благодаря Ви. [[Ръкопляскане от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Михайлова. Заповядайте за процедура, господин Али.
Благодаря Ви, господин Председател, че все пак ми давате думата. Уважаеми дами и господа министри, уважаеми колеги народни представители! Господин Председател, процедурата ми е изцяло към Вас по начина на водене. За да Ви напомним за пореден път от парламентарната група на „Движение за права и свободи“, че живеем в парламентарна република. И в този смисъл не само ние, народните представители, но и Вие като председател и като пръв сред равни трябва да спазвате и Конституцията, и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, който е със статут на закон. Във връзка с чл. 90, ал. 1 и чл. 91, ал. 1 от Конституцията на Република България на 15 декември миналата година чрез Вас към вътрешния министър Бойко Рашков беше зададен въпрос… [[Смях и възгласи.]] Колеги, не мога да разбера за какво ръкопляскате – за това, че председателят на парламента не спазва Правилника? За това ли ръкопляскате? Чрез Вас, господин Председател, зададохме въпрос на министър Бойко Рашков – още на 15 декември миналата година, че имаше над 20 хиляди български граждани, които бяха тормозени, които бяха репресирани по време на изборите и по време на изборния ден. Миналата година. И тази седмица, и миналата седмица в регион Бургас, откъдето съм аз, мои колеги, които бяха кандидати за народни представители, колеги бяха тормозени, бяха привиквани в полицията и бяха карани да подписват Протокол, че няма да агитират. Затова Ви моля: моля, поправете статуса в сайта на Народното събрание, където пише, че на този въпрос е отговорено, защото 20 хиляди български граждани чакат отговор от Вас. Спазвайте правилата, спазвайте Конституцията на България. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Али. Госпожа Галунова – за процедура. Господин Хамид, има много време, докато стигнем до Вас. Заповядайте, госпожо Галунова.
Господин Председателстващ, процедурата ми е към Вас, тъй като няколко пъти не дадохте процедури, не дадохте и право на лично обяснение. Призовавам Ви, ако изпитвате затруднения в справянето с това, което имате като отговорност в момента, просто да отстъпите мястото на Никола Минчев, който вече е сред нас. Бих искала да върна дебата в неговата същност, защото тук бяха изложени две предложения, едното от които е свързано с музеите. Нека да върнем фокуса обратно към предложенията за увеличение на субсидията за музеите и за увеличение субсидията за читалищата. Така че Ви моля да се придържаме към това. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Госпожа Налбант. [[Реплики.]] Да, господин Чолаков, и Вие сте в списъка.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господа министри! Взимам думата по процедура, но моята процедура не е по начина на водене. Моята процедура касае министъра на културата, защото странно защо ми напомни Радой Ралин: „Не се страхувам от министъра на културата, а от културата на министъра.“
Госпожо Налбант, моля Ви.
Защото, уважаеми колеги, тук един министър си позволи да каже, че не се интересува и няма да даде пари за нещо, което е в неговия ресор. Това е недопустимо! Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Госпожо Налбант, отлично знаете, че Вашата процедура също не е упомената в Правилника и Вие си позволихте да злоупотребите с него. Господин Тотев, заповядайте. След това е господин Чолаков. За изказване ли сте, господин Тотев? Господин Тотев към мен – по начина на водене.
Не е по начина на водене, а е изказване. [[Реплики.]]
Моля?
Както искате го гледайте. Каквото искате си го напишете.
Господин Тотев, момент. [[Разговор встрани от микрофоните.]] Господин Чолаков, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Много Ви моля, нека да намерим подходящата правна и процедурна форма, в която господин Тотев да направи изказване, макар и от една минута. Той има да съобщи нещо много интересно и важно за читалището в Татарево. Много Ви моля, дайте му думата. Това, което той има да каже, е важно.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Господин Хамид за процедура, а след това е господин Каримански.
Аз съм Ви обиден, че не ми дадохте думата.
Господин Каримански за процедура ли сте? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! В последните 15 минути, и повече [[реплики]], да, благодаря господин Биков, слушаме всичко друго, но не и дебат по бюджета. [[Шум и реплики.]] Не, не е дебат по бюджета. [[Шум и реплики.]] Ами, ако слушаме дебат за бюджета, трябва да бъдем конкретни, с мотиви и с аргументи. [[Шум и реплики.]] Имаше 15 минути, в които нямаше никакъв дебат по бюджета и затова правя забележка на председателя да води по бюджета, а не да слушаме за читалищна и културна дейност. Ако има изслушване, на министъра на културата и му задавате въпроси – тогава. Сега не задавате въпроси на министъра на културата. Моля да прочетете Закона за читалищната дейност.
Благодаря, господин Каримански. Стефан Шилев – за изказване.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господа и дами народни представители, уважаеми господа министри! Бих искал да взема отношение за бюджета на Министерството на околната среда и водите, за да сменим малко темата. Всъщност бюджетът на Министерството на околната среда и водите реално не е променян по отношение на възнагражденията на служителите, с едно малко изключение. Това малко изключение са националните паркове, които получават едно компенсаторно увеличение от 20% на техните възнаграждения. Разбира се, в предходната година или година и половина имаше увеличение на възнагражденията на регионалните структури в МОСВ. Не знам дали някой от Вас, предполагам, че една част са запознати с работата на регионалните структури на МОСВ. Това са РИОСВ-а, басейнови дирекции, регионални лаборатории, които са част от Изпълнителната агенция по околната среда и водите и съответно националните паркове. Те са регионалните структури, които провеждат по места политиката на Министерството. Те са тези, които, когато има някакъв проблем, отиват на място и се опитват да го решат. Те са тези, които контролират изпълнението на политиката по места. Какво се случва? В настоящия бюджет виждаме увеличение с 20%, с риск да се повторя, на възнаграждението само на националните паркове. Знаем, че официалната инфлация е над 10% в последната година, но когато говорим за хранителните продукти, което всъщност е изключително важно, тази инфлация вече отива на 25 – 30%. [[Реплики.]] Моля Ви, ако искате, вземете реплика след това, разбира се. Това, което искам да кажа, е, че липсата на увеличение на възнаграждението на регионалните структури, които работят по места, е един лош сигнал. Лош сигнал е за хората, които всяка събота и неделя с по два екипа за спешни случаи дават дежурства по 24 часа. Когато има инцидент като този в Иганово през 2015 г., тогава се отива, тогава се изпраща и лаборатория, тогава отива и РИОСВ. На тези хора, не знам дали знаете, колко им е възнаграждението – заплащането, за дежурството от 24 часа? Десет стотинки на час! Десет стотинки! И ние какво правим сега? Ние даже не даваме сигнал към тях, поне както беше с музеите, въпреки че беше изключително ниско – 5% под увеличението на минималната работна заплата, което е 9,2%. Всичко това ни дава основание на мен, а предполагам и на много колеги от ГЕРБ, да не подкрепим бюджета на Министерството на околната среда и водите. Разбира се, има и други аспекти, които колеги ще обяснят, но най-вероятно ще подготвим предложение по време на актуализацията за повишение на възнаграждението на служителите в регионалните структури, особено на МОСВ. Искам пак да подчертая, когато има нещо, те са там, когато има недоволство от гражданите, те са там, когато има недоволство от структурата в София, те са там, защото това им е работата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Шилев. Реплика ли има? Реплика от Манол Генов. За изказване – Тома Биков, Джевдев Чакъров, Петър Чобанов.
Господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Шилев, този въпрос, който Вие поставяте в момента, не е от вчера. Ако си спомняте, този момент с вдигане на заплатите на служителите в националните паркове сме го обсъждали, защото в продължение на години техните заплати бяха забравени. Просто бяха забравени, бяха изоставени. Така че нека да отдадем необходимото признание в този бюджет, че средствата за тяхното възнаграждение са увеличени. Ако трябва да се върнем назад, Вие също сте били административен ръководител на едно такова звено на територията на град Пловдив – Регионалната инспекция по околна среда – град Пловдив, колко докладни сте написали до министъра на околната среда и водите за увеличение на възнаграждението на тези хора – да не работят за 10 ст., а да работят за 15, за 20? Аз мисля, че преди са работили и за по-малко. Така че излишно е в момента с околната среда да си правим популизъм, а там политика няма, там има околна среда независимо дали ще пазим въздуха, дали ще пазим водата, дали ще пазим природата. Искам да Ви върна към нещо друго. Тогава, когато десет италиански карабинери разкриха далаверата с италианските отпадъци в България, от които последваха сериозни сътресения във Вашето правителство. Имайте памет и си спомнете кой изнесе тук дебата, кой повдигна въпроса и какво се случи след това? Така че за мен по-добре е да се смирите, да замълчите и този въпрос наистина го поставете при актуализацията на бюджета, защото мисля, че тази коалиция има отношение и към околната среда, и към хората, които работят, за да я пазят. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Тридесет секунди, господин Председател, за да напомня какво се случи тогава.
Господин Генов, тридесет секунди сте вече над времето.
Регионалните инспекции в България са десетки. Те не свършиха работа колкото за десет италиански карабинери, които откриха и разкриха нелегалния износ от Италия на отпадъци в България, а ние тук ги посрещнахме с „ура“. Благодаря.
Благодаря Ви. Колеги, моля Ви, придържайте се към времето. Има ли втора реплика към Стефан Шилев? Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа! Господин Шилев, припомням Ви, че на заседание на Комисията по околната среда и водите ние разглеждахме бюджета на Министерството. На това заседание присъстваше и министърът, и експерти от Министерството. Те приеха предложения бюджет без всякакво възражение, така че аз не виждам защо Вие предлагате промяна на рамката, след като самият министър прие. Трогателна е Вашата загриженост за опазването на околната среда, но защо по същия начин не реагирахте, когато се унищожаваше околната среда в Белащица. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Третата реплика от Иван Манев.
Господин Председател, господа министри, колеги народни представители! Трети ден вече се борим с бюджета. Сто пъти стана въпрос за заплати. Министърът на финансите и вицепремиер няколко пъти обясни, че първо ще трябват резултати, реформи и тогава ще има повишение на заплатите. Стига с работа, работа, работа – трябват ни резултати.
Стефан Шилев за дуплика.
Благодаря, за репликите. И сега по съответния ред. Господин Генов, благодаря за Вашата реплика, Вие се отклониха изключително във Вашата реплика – въобще не ставаше въпрос за това, което аз говорех, но аз това, което казах, беше, че наистина има 20% в националните паркове, което, разбира се, е нещо, което трябва да се отбележи, въпреки че тези 20% потънаха за миналата и за настоящата година, тоест тях вече ги няма. Те компенсират увеличението на... Всъщност на цените в последните няколко месеца. По отношение на това, което казахте за отпадъците за трансфера от чужбина, разбира се, никой не е безгрешен трябва да кажем, че това беше нашият коалиционен партньор по това време и се направиха доста промени във връзка с трансфера на отпадъци. А що се отнася до докладните. Да, давал съм докладни – две докладни, даже се опитах от нашата регионална инспекция да направя така, че да не се махат бройки, защото, видите ли, РИОСВ – Пловдив, честно казано, невинаги, да не кажа, че винаги е било доведеното дете, защото през някоя друга година винаги се взимат бройки от РИОСВ – Пловдив, а натоварването на инспекцията въобще не е малко. Със сигурност има хора, които знаят това тук. А що се отнася до господин Георгиев. Аз живея в Белащица, аз съм един от най-големите радетели, господин Георгиев, за това да се опазва околната среда. Благодаря за това, което казахте за кариерите, защото благодарение на двете наказателни постановления, които направихме ние за замърсяване на околната среда, министърът на енергетиката в нашето правителство спря кариерите. Така че, благодаря за Вашите коментари.
Благодаря, господин Шилев. Добре, заповядайте, госпожо Каназирева.
Уважаеми господин Председател, взимам процедура по начина на водене, защото от тази трибуна се правят неверни внушения, изцяло се заменя темата. Вие самия казахте да се придържаме по нея. Господин Георгиев от БСП, Вие сте адски заблуден, изобщо не знаете казуса „Белащица“.
Госпожо Каназирева, моля Ви.
И само да Ви кажа – не само взехме мерки, а бяхме единствените, които с акт на министъра на енергетиката...
Госпожо Каназирева...
...Теменужка Петкова бяха спрени и двете кариери.
Госпожо Каназирева, моля Ви, процедура е това.
Много Ви моля, господин Председател, следвайте все пак наистина точката и реда на дневния ред. Благодаря Ви.
Следвам я точката, но... И в тази процедура направихте изказване или реплика, не знам как да го посоча. Давам думата на Десислава Трифонова. Секунда, давам думата на Десислава Трифонова, защото помоли изрично, нали така?
Точно така.
Така че няма нужда да ми се кара госпожа Кирова по препоръка на Костадин Ангелов. Заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз искам да поговорим малко за чл. 19 и чл. 20. Това са двете министерства – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на иновациите и растежа. Ние няма да подкрепим предложените бюджети поради няколко причини. Първо, за нас разделението на Министерството на икономиката е изкуствено и беше направено само и единствено за да бъде намерен пост на един конкретен човек. Второ, с разделението на двете министерства се увеличава общата администрация. Трето, се увеличава общата щатна бройка на държавната администрация, при положение че правителството на Кирил Петков обяви, че ще прави съкращения. Четвърто, двете министерства имат еднакви стратегически цели. Не знам, колеги, дали сте гледали бюджетната прогноза на министерствата в програмен формат? Там са обявени еднакви стратегически цели, например по отношение на малките и средни предприятия. Парите са дадени на Министерството на иновациите и растежа, а тежката работа – административна и неблагодарна без пари, е останала в Министерството на икономиката и индустрията. По отношение на стратегическите им цели за малките и средни предприятия ви давам пример какво е предвидено в Министерството на икономиката. Например бюджетна програма „Насърчаване на малки и средни предприятията и индустрията“, като Министерството на икономиката с 1 млн. 100 хил. лв. ще подкрепя малки и средни предприятия и ще ги прави по-конкурентоспособни. Не знаем колко предприятия ще бъдат подкрепени, с какви стойности особено при тези проценти на инфлацията, даже не знаем и какви ще са проектите. По отношение на Министерството на иновациите и растежа, освен че всички оперативни програми, извинявам се, не всички – „Конкурентоспособност“ и „Иновации“, отиват там и почти целият финансов ресурс отива там, са заделени девет милиона за привличане на инвестиции – девет милиона. Министър Лорер обяви в Икономическата комисия, че освен тези девет милиона, те имат още някъде из бюджета още 13 милиона. Попитахме го къде са? Не получихме отговор. До ден днешен нямаме отговор от него откъде ще дойдат тези още 13 милиона за стимулиране на инвестиции. Най-лошото въобще в програмния материал на Министерството на иновациите и растежа е, че те са предвидили да привличат инвестиции само за 600 милиона. Това е наполовина по малко от миналата година. Страхотни цели са си поставили! На последно място Министерството на иновациите и растежа, всъщност министърът не го виждам тук, явно смята, че неговият бюджет не е важен, Министерството иска 900 хил. лв. за системи на Българската агенция за инвестиции. Колеги, мога да Ви кажа, че тези пари по начина, по който ги искат, е за проекти, които вече са реализирани, и то през Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“ беше създадена информационна система на Българската агенция за инвестиции. Искам да Ви цитирам за какво Агенцията иска да създава регистър, за да разберете как ще харчим 900 хил. лв.? Регистър на чужденците с право на пребиваване. Отворете устройствения правилник на Българската агенция за инвестиции и Закона за насърчаване на инвестиции, тя няма такива функции, тя просто няма такива функции – екселски формат ли ще е, нямаме представа. Регистър на индустриалните паркове ще правим за 900 хил. лв., при положение че Министерството на икономиката и индустрията предвижда за три години да одобри 27 зони. За 27 зони ние ще правим информационна система?! Другият регистър е за високотехнологични иновативни проекти. Освен ако Агенцията не планира да одобрява стотици иновативни проекти с бюджета от девет милиона, който е заложен, и с още 13 милиона, които са някъде, но не ги знаем къде. Аз не знам за какво на нас ни трябва информационна система особено за нещо, което вече е извършено през Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]]
Благодаря, госпожо Трифонова. Реплики има ли? Венеция Ангова, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Трифонова, опитвам се за трети път да Ви обясня каква е разликата между стартиращо предприятие и малко и средно предприятие. Обяснявах Ви го в Комисията при първо гласуване, обяснявах Ви го и след това и затова Ви задавам въпроса в момента, моля Ви пред цялата публика, за да разберете разделението между… [[шум и реплики.]] Добре – пред Народното събрание. За да разберете разделението между стартиращо предприятие и стартъп и малко и средно предприятие от реалната икономика, моля да излезете и да обясните каква е разликата? Какви са им нуждите? Защо е необходимо да се прави целенасочена политика за развитието? И защо всъщност се създават тези две министерства? Вие знаете много добре отговора, защото аз съм Ви го представяла и в Комисията многократно, затова във Вашата дуплика апелирам да направите разлика между стартъп и между реален бизнес от реалната икономика. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Ангова. Има ли втора реплика към Десислава Трифонова? Христо Гаджев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа министри, дами и господа народни представители! Аз се учудих малко във Вашето изказване, като казахте, че се предвиждат средства за Регистър на чужденците, който да се извършва от Министерството на иновациите, при положение че такъв регистър се поддържа от МВР и той съществува от години. Сега не знам това дублиране на функции ли ще бъде, или нещо ново, просто се учудвам, не знам за какво това би било необходимо. Тъй като МВР е органът в държавата, който поддържа регистъра на чужденците и кой къде пребивава. Личните документи, които се издават, всъщност се издават от Министерството на вътрешните работи, аз за това се учудвам. А и другото нещо, което може би и трябва да Ви критикуваме, че доколкото разбирам от управляващите – от изказванията и от репликите, които бяха правени допреди малко, пари се дават срещу резултати. Какви резултати точно пък очакваме от едно министерство, което току-що се създава и дали въобще ще има?
Благодаря, господин Гаджев. Има ли трета реплика към Десислава Трифонова? Няма. Дуплика – заповядайте, госпожо Трифонова.
Както колегите в залата казват стартъп, госпожо Ангова, е Министерството на иновациите и растежа. По отношение на стартъп-ите колко процента от тях фалират? Деветдесет и осем процента. Вие изрекохте лъжа от тази трибуна и това е, че аз и Вие сме коментирали темите за малки и средни предприятия и старт-ъпи, такова нещо в Комисията не е имало. Другото нещо, най-сигурното нещо да обещаеш нещо и то да не се случи е тогава, когато вече се е случило, тоест това, което Вие искате да направите в момента, е да излъжете обществото за едни пари, които вече са използвани, и Вие го знаете много добре. А по отношение бюджета на Българската агенция за инвестиции искам да ми кажете пък Вие къде са 13-те милиона, които допълнително ще бъдат насочени към инвестицията, и защо не са сега в бюджета и не са видими? Пак ли господин Кирил Петков ще договаря на тъмно едни 34 милиона за една определена компания, която е фалирала няколко пъти вече. [[Шум и неодобрителни възгласи.]]
Заповядайте, господин Каримански, за процедура. [[Шум и реплики.]] Колеги, моля за тишина в залата! Тази дискусия и в Комисия, както разбираме, може да се води.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители отляво и отдясно! Вие сте били много по-дълго народни представители. [[Реплика от ДПС.]] Не, изчакайте, не бързайте малко като каруцата пред коня. Не знам дали си спомня някой отляво и отдясно на второ гласуване за бюджета, който и да било от трите, да е имало такова държание все едно, че разглеждаме на първо гласуване. [[Реплика от ДПС.]] Не, невинаги е било така, защото има хора от Министерството на финансите и те помнят повече от Вас. Вие явно имате бели петна. Много Ви моля, намираме се на второ гласуване на бюджетите и такива свободни съчинения, които правите оттук, са абсолютно несъстоятелни! Нека да се придържаме към второ гласуване на бюджета и да има наистина достатъчно състоятелен, съдържателен дебат, ако ще има такъв, а не всеки да си говори каквото иска от тази трибуна. [[Реплика от народния представител Халил Летифов.]]
Господин Летифов, и аз ще отговоря. Благодаря Ви, господин Каримански. Аз също призовавам колегите – моля Ви, бъдете по-концентрирани, изказването да е наистина по съществото на спора, така или иначе и на първо гласуване сме го гледали Законопроекта, и в самата финансова рамка по чл. 1 бяхме доста обстоятелствени. Няма лошо. Все пак само за това призовавам. Благодаря Ви.
По начина на водене.
Необходимо ли е, господин Летифов?!
Да.
Добре.
Господин Председател, благодаря Ви, че ми дадохте думата по начина на водене, но всъщност е важно, че се нарушава редът в залата тази вечер. Разбирам, че колегите са изморени, но така и гласувахме – ще работим. Но това не означава, че ние ще нарушаваме Правилника, това не означава, че тук народното представителство е публика. Да, ако титлата на госпожа Ангова е Ре, останалите са публика и ние сме Република, но не е. След това, господин Каримански, когато казва, че колеги имат бели петна, чл. 153 по това отношение има шест точки, може да му приложите една от шестте точки, като шестата е отстраняване до три заседания. Повярвайте ми, ще се успокои залата, ако приложите т. 6 по отношение на Каримански. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС]]
Точно т. 6 ако приложим към председателя на Комисията по бюджет и финанси на второ гласуване на бюджета, ще е наистина много сериозно. [[Шум и реплики.]] Госпожо Нинова, заповядайте. След това – Иван Тотев.
Господин Председател, колеги министри, дами и господа народни представители! Радвам се, че най-накрая, някъде към 11,00 ч., стана и дума за икономика, защото без работеща икономика няма да има средства за нищо останало, но не се радвам от това, което чух в залата, защото то е най-малкото изненадващо. Уважаеми колеги, Вие със закон сте ни задължили до края на март да Ви представим регистър на индустриалните зони. Аз само преди две седмици тук отговарях на парламентарен въпрос защо не спазваме този срок и не е готов този регистър и Ви обещах, че до края на март, както изисква законът, приет от Народното събрание, ще има регистър на индустриалните зони. Така че въпросът защо в бюджета са предвидени средства за изграждане на такъв регистър е безсмислен. Това е в изпълнение на закона. Второ, още по-странно звучи защо ще правим регистър на чужденци. Не допускам, че има народен представител, който не прави разлика между чужденци изобщо и чуждестранни инвеститори в частност. Ние сме задължени – и в бюджета е предвидено, да правим регистър на чуждестранните инвеститори и това е абсолютно логично, за да бъдат публични, за да подлежат на контрол, да се знае накъде се движат инвестициите, да можете Вие да контролирате този процес. И трето нещо да обясня по въпросите, които бяха поставени за бюджетите на Министерството на икономиката и индустрията и Иновациите и растежа. Уважаеми колеги, в Иновациите и растежа отиват Агенцията за малки и средни предприятия и политиката за тях, но в Министерството на икономиката и индустрията са външнотърговските представители на България – СТИВ-овете, и едно от техните задължения е да представят в своята работа в чужбина потенциала на българските малки и средни предприятия. Затова, макар и в малък размер, в бюджета на Министерството на икономиката и индустрията са предвидени средства точно за това. Функциите са много ясно разписани и разпределени. Самата Агенция и политиките са към Иновации и растеж, заедно с програмата, но външнотърговските представители на България имат задача да се включат в целия процес по привличане на инвеститори и е съвсем логично тази задача да е обезпечена със средства. Двете министерства ще работят ръка за ръка по отношение на икономика, инвестиции, растеж и индустрия и това е абсолютно нормално. Не може в тази сфера да се разделят и да нямат касателство, и да не си помагат структурите на едното или другото. Що се отнася до конкретните числа, предвидени в бюджета на Министерството на икономиката и индустрията, искам да обърна внимание само още на някои, които очевидно се пренебрегват в момента – увеличението на средствата за политиката за защита на потребителите. В момента в кризите, в които се намираме, неведнъж вече казвах пред Вас, политиката по отношение на потребителите става приоритет на Министерството и в тази си част бюджетът на Министерството е увеличен именно за да покрие тази политика. Оставам на разположение за всички останали конкретни въпроси. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Нинова. И сега вече Иван Тотев - заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги! Господин Председател, аз считам, че когато водим такъв разнопосочен дебат, а именно доста теми в един сет от изказвания, е хубаво дори с малко компромис да се изслушваме, тъй като аз Ви казах, че господин Шилев, като вземе темата, ще развали хубавия дебат за култура. Сега говорим за други неща, а трябва пак за култура. Исках да се изкажа по две неща. Първото е – почувствах се лично засегнат или по-скоро леко пренебрегнат от страна на господин Министъра. И втората част от изказването ми трябваше да бъде да подкрепя колегите, които искат повече средства за читалищата. Използвам случая да благодаря на всички колеги, които гласуваха за средствата за музеите – това се прие изключително радушно от всички музейни работници. Аз като човек, който изключително много съм помагал в работата за развитието на музейното дело, съм много щастлив от това. Примерът, който искам да дам, е, че Пловдив, както знаете, винаги ще остане Европейска столица на културата. По време на това прекрасно събитие, което продължи цяла година, община Пловдив имаше специална програма от едни смешни, ако мога така да кажа, 250 хил. лв., с които средства вдъхнахме живот на читалищата, както се изказа колегата Атанасов, на цяла Източна Румелия, един активен живот. Господин Министър, това читалище в Татарево беше един от бенефициентите на Европейска столица на културата за Програма за влогърите – аз съм го записал: „Творческа работилница за влогърите“. Чувствам като човек, който е надул така малко отзад вятър в платната да станете министър и очаквах една благодарност да чуя тук, но няма значение. [[Оживление в ГЕРБ-СДС.]] Важното е, че все пак сме помогнали с нашата малка кауза „Пловдив – Европейска столица на културата“. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Така че примерът, който дадохме с 250 хил. лв., господин Министър, най-вероятно Вие това можете да го проверите, защото предполагам, че познавате и наши общи приятели от фондация „Пловдив 2019“, случиха се чудеса. Така че, когато колегите излязат и искат повече средства за читалища, имайте предвид, че с много малко пари могат да се постигнат много чудеса, дори и някой да стане министър. Имате голям бюджет, имате 40 милиона за дейност. [[Реплика от народния представител Венко Сабрутев.]] Кой ме репликира от залата? Господин Председател, ето този господин.
Господин Сабрутев! Той даже сам си призна.
Господин Сабрутев, хайде не ме репликирайте оттук, моля Ви, защото няма как това да се случи. Извинявайте, но аз осем години в Общинския съвет такива като Вас не съм ги оставял много да ми говорят. [[Оживление в ГЕРБ-СДС.]]
Малко по-сериозно, колеги, моля Ви!
Така че, колеги, ако не можем тук да гласуваме повече средства за читалищата – аз мисля, че в бюджета на културата има достатъчно средства. И господин Министър, направете някаква програма за проектно финансиране. С много малко пари можете да постигнете наистина много добри неща. Тук не става въпрос да искаме пари за това или за онова читалище. Вие знаете, че те искат много малко. Ние сме давали по 500, по 1000, по 1500 лв. и те са правили чудеса. Това, което Вие сте направили – респект към всичко, което сте направили, разбира се, то е изключително позитивно, не трябва да се подминава в един дебат, в който дебат след това излиза Стефан Шилев, казва нещо за водите и изведнъж културата отива в канала. Не трябва да бъде така! Вие трябва да сте министър, който министър мощно да отстоява развитието на културата в България, и читалищата са неразривна част от това. Успех Ви желая!
Господин Тотев, по бюджета ли беше цялото това изказване? [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като от вчера слушам при чл. 1, когато гласувахме, и Вашата сега колежка Дани Каназирева се изказа за Европейската столица на културата, Вие днес казвате за Европейската столица на културата, искам да Ви напомня едно нещо – аз като общински съветник 2015 – 2019 г. точно за Европейската столица на културата и госпожа Дани Каназирева пускахме сигнали за злоупотреби по време на Европейската столица на културата. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Аз и госпожа Дани Каназирева, която има своя група в Общинския съвет, тогава пускахме жалби в прокуратурата, искахме АДФИ да проверява всичко! Искам, господин Тотев, да Ви попитам...
Колеги, дайте по бюджета, моля Ви!
...сега ли Вие намерихте време да говорите точно за това – когато имате и дори един кмет в Пловдив, който беше също 2015 г. срещу Вас, и сега ли пак искате да покажете? [[Реплика от народния представител Жечо Станков.]]
Чувам Ви, господин Станков.
Това ли искате да кажете?
Господин Петков, разбрахме Ви!
Европейска столица на културата. И, госпожо Каназирева, не, няма кой от гражданите да дойде в Пловдив да се снима с нещо, което е направено за Европейската столица на културата. Защото тогава трябваше да се направи концертна зала, господин Министър на културата, 2022 г. никой не може да се снима. Трябваше да се направи кино „Космос“, 2022 г. никой не може да се снима. Знаете ли какво направихте? Да, един капан и един хотел „Империал“. [[Възгласи и ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Колеги, темата по бюджета. Репликата не беше по бюджета, но и основното изказване също далече минаваше от бюджета. Моля Ви, коментарът на Жечо Станков беше верен, но за всички се отнася и за основните изказващи се в случая също беше така. Има ли втора реплика към Иван Тотев? Господин Йорданов, заповядайте. Вярвам, репликата Ви ще е изпълнена с анализ на числата, които виждаме, нали? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Председател. Със сигурност има числа в репликата ми и ще е много кратка. Господин Тотев, сцената, на която се откри „Пловдив – европейска столица на културата“ е същата сцена, която ние използвахме на стадион „Васил Левски“, и тя ни струваше 600 хил. лв. А Вие изхарчихте 2 милиона, крадци такива! [[Ръкопляскания от ИТН.]]
И трета реплика към Иван Тотев чакаме. Росен Костурков.
Благодаря, господин Председател. Господин Тотев, за какви 250 хил. лв. говорим? Бюджетът на Пловдив 2019 започна от 10 милиона и последно мисля, без да се закълна в това, завърши на 25 милиона, а това, което се случи на Пловдив по това време, беше пълен провал. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] И мисля, че всички депутати от Пловдив – тук сме 22, хайде Вашите шест ще ги оставим, но 16 депутати от Пловдив и областта могат да го потвърдят. Пълен провал! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] За какви 250 хил. лв., господин Атанасов, говорите? Благодаря Ви.
Заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, никой не е пророк в собствения си град. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Господин Костурков, добре че не се заклехте, защото, когато Свети Петър дойде, ще каже: къде си се заклел? [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Господин Йорданов, тази гнусна лъжа, която беше разпространена от Вашия началник, бе много бързо опровергана и този господин със звучния прякор [[реплики от „БСП за България“ и ДПС]] подаде сигнал в прокуратурата. Какво бе, господине? [[Шум и реплики.]] Да, да, лично обяснение после.
Без „бе“ – по дупликата, господин Тотев.
Подаде сигнал в прокуратурата, разбира се. Той е от тези, които – как беше – катранът в кацата с меда, в смисъл – катранът. И понеже е много добър общински съветник, затова сега нямат и групов общински съветник от БСП там. Нещата са много добри. [[Ръкопляскания и смях от ГЕРБ-СДС.]] И да го питам: той колко общински съветници има? Понеже ГЕРБ имаме – имате нула! И Вашите общински съветници гласуват с моя приятел господин Здравко Димитров – кмета на Пловдив. Ясно е. [[Реплика от „БСП за България“.]] Те не са и Ваши тези общински съветници, така че БСП в Пловдив – не знам. Така че това беше един прекрасен проект и точно пловдивчани – тук двама пловдивчани, и това го казвам, вече към пловдивчани се обръщам: двама пловдивчани да излязат на трибуната. Тошко Йорданов го изключвам, той не е от Пловдив и никога няма да бъде, той няма как да бъде от Пловдив…
Жена му е от Пловдив!
…но двама пловдивчани да излязат на трибуната и да говорят такива неща против Пловдив, това е срам за Вас! Вие сте един голям срам за Пловдив…
Господин Тотев, моля Ви.
Вие не сте, спокойно. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Тотев, дръжте се прилично!
Благодаря Ви. Да.
Не, няма защо да ми казвате „да“. Изказването, което започнахте, нямаше нищо общо с бюджета, съответно, разбира се, зададе такъв тон и на репликите. Моля Ви се! [[Народният представител Дани Каназирева иска думата за лично обяснение.]] Не Ви засегнаха, госпожо Каназирева, моля Ви. Казаха, че заедно с Вас! Следващият за изказване е Младен Шишков. Господин Шишков, заповядайте. [[Реплики от народния представител Дани Каназирева.]] Моля Ви се, госпожо! Моля Ви се, госпожо Каназирева! Нека да има и по същество изказвания в рамките на дебата. Заповядайте, господин Шишков. [[Реплики между председателя Никола Минчев и народните представители Дани Каназирева и Александър Иванов. Шум и реплики.]]
Сега адвокат ли си е наела? Какво се случва там?
Имате думата за изказване. Господин Шишков, слушаме Ви.
Благодаря, господин Председател. Аз ще се опитам да успокоя малко залата, като върна дебата в рамките на Законопроекта за държавния бюджет на второ гласуване и както казахте, и числата.
Благодаря Ви.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми дами и господа министри! Въпреки че е много трудно да се говори за бюджет с оглед на днешните събития, ще се опитам да направя кратък анализ на бюджета в сектор „Екология“ и да поговорим малко за бюджета на Министерството на околната среда и водите. Колегата Шилев направи няколко ремарки по него – аз искам да взема малко по-подробно изказване по така наречения бюджет. Този бюджет има един позитив и немалко негативи. Позитивът е, че средствата за околна среда през 2022 г. са значително завишени. Негативите обаче са, че средствата за въздух, за води и, забележете, за климат, не са увеличени. Те остават в рамките на бюджета от предходната година. За сметка на това обаче значителен ръст се бележи в средствата за местообитанията на животинските видове, както и за информиране на обществеността при вземането на решения. Аз също имам огромното желание розовото фламинго и бялата ветрушка да живеят добре, но за мен е много по-важно българските граждани да дишат чист въздух и да пият чиста вода. Но нека да погледнем числата в детайли, както казах. Число 1. В бюджетната програма „Оценка, управление и опазване на водите“ се наблюдава необясним спад на разходите в процентно отношение. Неслучайно Приоритетната ос „Води“ винаги е била в челото на таблиците и винаги е била оценявана с най-висок риск за околната среда и човешкото здраве. В тази връзка пропорционалното намаление на бюджета е необяснимо. Надявам се някой от колегите да предостави адекватно обяснение на това решение, защото, за съжаление, не виждам министъра на околната среда и водите, който би следвало да присъства в залата при обсъждането на този бюджет. И бих искал да попитам: това ли е начинът да се борим за чистата околна среда с намаляването на средства за чиста вода? Число 2. В бюджетната програма за управление на отпадъците се наблюдава и значително увеличение на разходите. Това увеличение е логично на фона на наказателните процедури, които България търпи. Число 3. В сектор „Въздух“ също се наблюдава пропорционално намаляване на разходите, но вероятно това се дължи на значителното увеличение на средствата в ПУДООС. Надяваме се, че ще бъде създаден адекватен механизъм за оценка и финансиране на приоритетните обекти. И внимание! Число 4. Силно впечатление прави значителното увеличение на бюджета в бюджетната програма „Съхраняване, укрепване и възстановяване на екосистеми, местообитания, видове и генетичните им ресурси“. През последните три години, колеги, средствата за тази програма са между 7 и 9 милиона. За 2022 г. средствата са 25 милиона, тоест почти 2,5 пъти повече увеличение за местообитанията. Да не би новите управляващи да ни казват, че по важни са местообитанията на животните от чистата вода, чистия въздух и чистите обитания на хората?! С цялото ми уважение към биологичното разнообразие, което има своето трайно място в политиката на страната, но докато не бъдат решени всички проблеми с условията на живот на българските граждани, приоритет за всеки управляващ трябва да остане средата, в която живеят хората. Силно се надявам, че този рязък обрат в политиката на Министерството не е повлиян от профила на министъра. Надявам се, че подбудите му, както и тези на колегите депутати от управляващото мнозинство, са изключително и само безкористни. Да не се окаже после, че сме дали пари на вятъра или на подходящите организации. Число 5. Още една бюджетна програма бележи значителен ръст във финансирането си, а именно „Информирано участие на обществеността в процеса на вземането на решения и прилагане на механизмите за контрол“. Това увеличение изглежда нелогично на фона на всички останали промени. Срамно е как бюджет от милион-два за последните три години нараства три пъти за тази година и става 6 милиона. Може ли някой от колегите да обясни как точно ще информира обществеността за три пъти по-висока сума спрямо миналите години? Число 6. Интересно впечатление прави почти двойно намаленият в процентно съотношение бюджет за управлението на дейностите по изменение на климата. Противно на всички заявки, които ни се даваха през последните години, изглежда, че климатът е оставен на втори план и е прибран някъде в ъгъла. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам. Да не би климатът вече да не е тема на управляващите? Ще бъдем благодарни, ако някой обясни и това намаление на бюджетните разходи. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Много Ви благодаря, господин Шишков. Реплики към Младен Шишков? Не виждам.
По начина водене!
Заповядайте, госпожо Каназирева, за процедура. Кажете аз в какво сбърках.
Уважаеми господин Председател, за втори път се обръщам към Вас в днешното заседание и Ви моля да не допускате този махленски начин на държание и поведение от тази според мен висока трибуна, която мен лично ме респектира. Обръщам се към депутата от Пловдив и ще му кажа следното: няма някой, който по-добре от мен да познава проблемите на града и да е предлагал решения, конструктивни решения! [[Шум и реплики от „БСП за България“.]]
Колеги, без реплики, моля.
Да, критикувала съм и съм пускала сигнали. От всеки друг приемам критика, но не и от БСП, защото, ако Ви припомня историята и греховете към Пловдив, ще изброя: Панаира, Стария град, градския транспорт и още много, много обекти, които благодарение…
Госпожо Каназирева…
…на Вашата партия …
…излязохте от процедурата.
…бяха похарчени и продадени в град Пловдив – едни от емблемите на града ни! Затова запазете своето високомерие, своята самоувереност, имайте малко повече респект към тази трибуна! И още веднъж, господин Председател: много Ви моля, не допускайте подобен изказ и поведение от тази трибуна. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. След завършването на дупликата от Иван Тотев мисля, че резюмирах изказването, репликите и дупликата, доколко изобщо бяха свързани с темата. Има ли други процедури? [[Реплика от народния представител Александър Симов.]] Сигурни ли сме в тази процедура, господин Симов?
Уважаеми господин Председател, сигурни сме в тази процедура, защото, когато тук излезе човек като госпожа Каназирева, която се опитва да се превърне в политически светец и която казва, че има големи заслуги към Пловдив, е добре да прекъсваме такива хора. Това, че биографията на госпожа Каназирева е пълна с…
Господин Симов, моля Ви!
…миграция от партия към партия, не е моя вина! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Лично обяснение!
Господин Симов, нека да преустановим…
В крайна сметка Пловдив не заслужава хора като госпожа Каназирева, които си приписват всякакви заслуги! Аз съм пловдивчанин… [[Провикване от народния представител Анна Александрова.]]
Госпожо Александрова, не се провиквайте и Вие така от място!
…и знам, че госпожа Каназирева не е добра реклама за Пловдив. Благодаря.
Да, не е, а на госпожа Каназирева беше ли? Стига вече! Извинявайте, но и Вие, госпожо Каназирева, и господин Симов, не може да се вземат такива процедури – Вие просто си разменяте реплики под формата на процедура. И двамата го направихте, тъкмо Младен Шишков беше върнал дебата обратно в бюджета.
Процедура, господин Председател.
Джевдет Чакъров отдавна чака за изказване. Господин Хамид, да чуем Вашата процедура. Джевдет Чакъров за изказване след това.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, въпреки малкия ми стаж в парламента, съм бил свидетел на няколко дебата за държавния бюджет. В момента този дебат излезе от всякакви граници и се опасявам, че трудно ще го върнем към държавния бюджет. Моля колегите да проявят малко уважение към министрите, дошли са да отговарят на въпроси за държавния бюджет. Чухме, колеги, стана въпрос за чиста вода, стана въпрос за панаир – общото. Колеги, които имам опасения, че от доста време не са пили чиста вода, а нещо друго, превърнаха този дебат в панаир и процедурата ми е да прекратим дебатите, защото ще стане още по лошо. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ДПС.]]
Заповядайте, господин Станков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Хамид, молбата ми към Вас е да оттеглите Вашето предложение предвид факта, че тук говорим за дебат по няколко члена. Ще се обърна и към господин Каримански – просто да не прави обобщаването на много членове, които са разнородни по вида си. Господин Хамид, няма ли сме възможност въобще да обсъдим чл. 21. Благодаря на министъра на енергетиката, че е тук. Има много важни неща именно в чл. 21, който е свързан с бюджета на Министерството на енергетиката. Моля Ви, действително, ако не е проблем, да го оттеглите. От наша страна винаги сме били конструктивни. Очаквайте в сектор „Енергетика“ конструктивен дебат. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Станков. Действително до момента не е имало изказване по чл. 21. Разбрахме. Благодаря. [[Народният представител Хамид Хамид оттегля предложението.]] Оттегляте предложението. Апелирам и към народните представители да бъдат фокусирани в изказванията си, действително да бъдат по същество. Заповядайте, господин Чакъров.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми господа министри, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Председател, наистина трябва да успокоим емоциите и да говорим по същество за бюджета. Бих искал съвсем накратко да взема отношение за бюджета на Министерството на околната среда и водите. Бих се обърнал и към министъра на културата за читалищата за подкрепа. Относно бюджета на Министерството на околната среда и водите няма да влизам в подробности. Имах намерение по-обстойно да видим различните политики. Бих искал да взема отношение за това, което и колегите господин Шилев и господин Генов взеха отношение – за заплащането на администрацията, и то в централната администрация, на Министерството на околната среда и водите. Тук безспорно има частичен успех с оглед на това, че неколкократно след задавани въпроси в предходни формати на Народното събрание и в управляващото мнозинство към министри, и към вицепремиери. С оглед на зададен въпрос беше коригирана тази диспропорция в заплащането на администрацията на Министерството на околната среда и водите, но след зададен мой въпрос към министъра на околната среда и водите относно множеството наказателни процедури към нашата страна оправданието и обяснението беше, че заплащането е много по-ниско в сравнение с другите министерства и с другите ведомства. Обърнах се към тогавашния вицепремиер. Имаше частично решение с оглед на това, че не към всички структури се подходи с увеличение на заплатите. Считам, че тази диспропорция на неравнопоставеност трябва да бъде преодоляна. Към днешно време заплащането в Министерството на околната среда и водите е доста по-изостанало от другите администрации и ведомства. Това трябва да бъде коригирано, надявам се, с този бюджет. Също отправих и като апел въпроси към министъра, към вицепремиера на екологията. Пое се такъв ангажимент. Надявам се, че това ще бъде изпълнено. Няма как да не отчетем като положителна стъпка и това, което се прави относно бюджета на Предприятието за управление на дейностите по опазване на околната среда. Надяваме се, че там наистина ще има и специално перо и за малките и средни населени места, нещо, за което ние апелираме, и се надяваме за изграждане на инфраструктура – там да бъдат сериозни средства с оглед на това, че е предвиден един доста сериозен ресурс по това перо. Обръщам се към министъра на културата с оглед на предложението, което е направено за увеличение на бюджета на Министерството на културата в частта за читалищата. Бих му предложил в удобно за него време нека да мине да види няколко читалища, които се обърнаха към мен. Те няма да бъдат в Пловдивска област, господин Министър. Например в село Радибош, община Радомир, село Вокил, село Паисиево, село Руйно, село Боил в община Дулово, село Сини вир, община Каолиново. Вие ще видите читалища, в които без екип, без специално облекло няма да може да влезете там, да стъпите в тези читалища. Едва ли е необходимо още веднъж да кажем за историческото наследство, за това, което са изпълнявали като функция за всички нас, за духовността. Така че моят апел е да ги видите и призивът и на хората, които са там, те ще Ви посрещнат. Да се направят едни хубави проекти тези читалища навсякъде – и в тези, и на други места, да бъдат възстановени и да функционират нормално. Благодаря Ви.
Благодаря Ви много, господин Чакъров. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Има ли реплики към Джевдет Чакъров? Не виждам. Следващото изказване е от Николина Ангелкова.
Благодаря. Ще направя процедурата кратко и след това изказване. Господин Председател, моята процедура към Вас е…
Да.
…да предложите на господин Каримански, след като приключи дебатът по тези членове от 15 до 22, след това да изчитаме член по член и особено там, където има предложения, за да не се разводнява дебатът и да се прескача от тема в тема и да се получава това, което е до момента.
Разбрах Ви. Благодаря Ви. Заповядайте с изказването сега.
Моето изказване е свързано с моето предложение за увеличение на средствата за реклама по бюджета на Министерството на туризма с 10 млн. лв. допълнително. Господин Председател, дами и господа народни представители! Виждам, че министърът на туризма беше тук, но вече го няма. Вчера в рамките на дискусията по чл. 1 от Закона за държавния бюджет предложих увеличение на средствата за туризъм, който е един от най-засегнатите сектори от пандемията, а предвид днешните обстоятелства, свързани с военните действия на Руската федерация на територията на Украйна, това ще се отрази изключително пагубно върху българския туризъм, с оглед на това, че и руските туристи, и украинските туристи са били от важните за България и са били целеви пазари за България в ресор „Туризъм”. Министърът на туризма няколко пъти сподели и в рамките на изслушванията в ресорната комисия по туризъм, че иска да има фокусирана реклама, да може да се възстанови туризмопотокът към България. Тези усилия ние подкрепяме, но затова са необходими средства. Беше казано вчера, че бюджетът на Министерството на туризма е исторически. Както казах, аз не виждам нищо историческо в това, че бюджетът е увеличен с 2 млн. и 111 хил., милион и половина от които за персонал и милион и половина за реклама. При 23 млн. 926 хил. в политики в областта на устойчивото развитие на туризма, които се отнасят и за средствата за реклама, предвидени тази година – 2021 г. са били 22 млн. и 37 хил. Увеличението е нищожно и смятам, че всички Вие, които декларирате, че сте загрижени за българския туризъм и неговото възстановяване, би било редно да подкрепите поне тези 10 млн. като допълнителни средства към бюджета на Министерството на туризма, независимо че вчера анблок отхвърлихте в чл. 1 120-те милиона, които бяха предвидени, за да може секторът да се справи с всички кризи, които е необходимо да посрещне – от последиците от ковид пандемията до високите цени на електроенергията и до усилията, които полага не само да се възстанови, но най-вече и да оцелее. Разчитам на Вашата подкрепа в това Министерството на туризма да получи допълнително 10 млн. лв. за реклама. Благодаря ви.
И аз ви благодаря, госпожо Ангелкова. Реплики към Николина Ангелкова? Заповядайте, господин Кралев.
Уважаема госпожо Ангелкова, за да помогнем на нашите колеги да вземат информирано решение, би трябвало да дадем и една справка за това как стоят съседните конкурентни пазари около нас. От бюджета за реклама на Министерството на туризма са чисто 18 млн. лв., в които са включени щандове, маркетингови проучвания и рекламни кампании. За сравнение съседна Гърция има 80 млн., Хърватска 50 млн. бюджет, Турция разполага със 100 млн. евро. Много е трудно да се стигнат тези цифри, да се гонят такива конкуренти като съседните ни държави, затова обръщам внимание на колегите с тези цифри от съседните пазари – туристическият сектор носи в българската икономика близо 9 милиарда. Очакванията на браншовите организации са бюджетът на Министерството на туризма да стигне, ако не тази, в следващите години поне 90 млн. лв., като аргументите им са 9 милиона туристи средно годишно идват в България, по 10 лв. туристическа такса, ето откъде идват и парите за бюджета. Наистина този сектор има нужда от нашата подкрепа. Благодаря Ви за вниманието.
И аз Ви благодаря, господин Кралев. Има ли други реплики? Няма. Дуплика от Николина Ангелкова, заповядайте.
уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми министри! Господин Кралев, прав сте, много е трудно да се бориш и да си конкурентоспособен, когато нямаш необходимия бюджет и финансови ресурси, следва да се сравняваш с изключително високите бюджети и на Гърция, и на Турция, и на Хърватска, и на Испания и Италия, да не изброявам. За съжаление, България е на дъното по този показател. Затова още веднъж Ви призовавам – всички Вие, които на думи твърдите, че подкрепяте сектор „Туризъм“ – нека не си правим социален експеримент със сектора! Нека не оставяме сектора да бъде като в предаването „Сървайвър“, а да му помогнем да оцелее и да се възстанови и да продължи да носи повече от 8 млрд. в брутния вътрешен продукт на страната. Благодаря.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Следващото изказване – да се върнем на образователна тема. Антония Димитрова – оттегляте, добре. Костадин Костадинов също беше по темата за образованието, мисля. Заповядайте.
Господин Председател, аз ще върна разговора по темата за културата, защото имаше доста изказвания. Искам да кажа нещо, което може малко хора да осъзнават, тъй като съм работил четири години като директор на един от най-големите музеи в страната. В нашите музеи се съхраняват съкровища, които по най-различни груби и неточни оценки, защото няма как да има такива оценки, надхвърлят между два и три пъти стойността на брутния вътрешен продукт на България. Имало е различни спекулации през годините, че едва ли не с тях могат да бъдат изплатени два или три пъти дълговете на нашата страна, което, естествено, няма как да стане, защото това са национални съкровища, но те са трупани в продължение на почти век и половина, откакто съществува Третата българска държава. Всяка година тези съкровище се увеличават. Всяка година с дейността на българските археолози се откриват нови и нови артефакти, които след това, благодарение на усилията на българските консерватори, работещи в музеите и в реставраторските ателиета за консервация и реставрация, придобиват вид, който е максимално близък до оригиналния, след което се превръщат в част не само от българското, но и от световното културно-историческо наследство. В резултат на това се обогатява не само българската, но и световната култура. Същевременно заплатите, които хората получават в сферата на културата, работещите в музеите в момента, чистата сума, която те взимат много малко надхвърля размера на минималната работна заплата, тя се колебае между 750 800 лв. чисто, това са сумите, които получават музейните работници. Това е така, защото през 2010 г. не само на музеите , но и въобще на всички културни институции тогава в страната, както и на БАН, включително беше нанесен разгромен удар. Тогава ефектът Дянков помете българската култура, тогава бяха взривени отвътре, както БАН, така и музеите, и читалищата, така и галериите, библиотеките въобще всичко останало, което можете да се сетите. Години, години след това този ефект все още не е напълно преодолян, дори и със сумата, която се взе в крайна сметка да се добави в бюджета на БАН, тези 20 млн. лв., пак не може да се достигне дори равнището, съобразено естествено с инфлационния индекс след 2010 г. насам на бюджетите, които имаха тези културни институции в периода до 2010 г. Имаме предложение сумата, която е гласувана, да се увеличи, тя беше увеличена, разбира се, макар и по погрешка, но хубавите неща някога стават и по този начин и считаме, че това е нещо, което трябва да бъде подкрепено. Хората, които работят в музеите, до голяма степен го правят не заради заплата, а заради кауза, само че има една малка подробност – хората с кауза остаряват. Средната възраст на работния персонал там горе-долу е като средната възраст на работещите във всяка една друга подобна институция. За съжаление, както е средната възраст на учителите, заварчиците, медицинските сестри и ние имаме много сериозен проблем с работния ресурс в нашата страна и това ще го видим съвсем скоро. Тези хора, които и досега продължават да работят не заради заплатите, а заради каузата постепенно се пенсионират. На тяхно място трудно се намират нови хора, защото, който дойде, няма как да е мотивиран от тази заплата, а пък в наше време каузата трудно мотивира. Поради тази причина българските музеи са заплашени от най-различни неща, но като цяло са заплашени от сваляне на качеството на работата в тях, което не е добре за държавата. Преди няколко години имаше голям проблем – заради намалената издръжка някои от музеите не можеха да си позволят дори да си плащат охраната. Стигнахме до ситуация, аз няма да влизам в подробности, защото просто не искам да давам тази информация, но стигнахме дотам, че музеи, които съхраняват съкровища за десетки, да не казвам стотици милиони да нямат нощна охрана. Някои от тях едва успяваха да си плащат СОТ. Това създава много сериозни рискове, слава богу, досега не са се случвали пробойни, но последните две години заради така наречените антиепидемични мерки българските музеи бяха поставени под една карантина и се стигна до ситуация, в която дори нищожните им собствени доходи бяха минимализирани до символични размери. На практика те останаха да разчитат само и единствено на субсидията, което ги ограничи още повече. В резултат на което музеите агонизират. Призовавам да се помисли в насока за увеличаване на тяхната издръжка и ние сме направили предложение в тази посока, което смятам, че е разумно да бъде подкрепено. Считам, че тук би могъл да помогне и министърът на културата, между другото, имайки предвид, че той най-вероятно е запознат с тези неща. Но най-важното, около което трябва да се обединим, е следното: от отношението на нас – народните представители, пък и въобще на нашия народ към културата зависи не само какво е отношението ни към нашето минало, но ни показа какво може да бъде нашето бъдеще. Народ, който не уважава миналото си, който не се грижи за него, който не се старае да го популяризира и който не го пропагандира, защото, както виждаме в момента, меката сила на съвременното културно влияние е свързано най-вече с подобен тип политики, за съжаление, няма бъдеще. Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. Има ли реплики? Заповядайте, госпожо Галунова.
Благодаря, господин Председателстващ. И в момента хората, които работят в музеите, работят за минимална или близка да минималната заплата. Искам да Ви призова да подкрепим 50% увеличение за музеите и ще Ви обясня защо. Когато през 2010 г. се гласува увеличение за музеите, то след това бива отново намалено. Реално в рамките на няколко години позицията, в която се намират музеите през 2015 г. се връща в позицията, в която са били през 2010 г. Това води до това, че основата, върху която в момента ние вдигаме субсидията, е ниска. Дори и да ни се струва, че 50% увеличение е много, то всъщност е малко, защото базата е много ниска. Когато увеличаваме макар и с голям процент върху ниска база, отново парите са малко и не стигат. В тази връзка отново искам, понеже наближава гласуването, да Ви върна към темата и да Ви призова да гласуваме предложението, което входирахме ние за 50% увеличение и да дадем онези 29 милиона на българските музеи и галерии, от които те се нуждаят, за да оцелеят. Благодаря.
Благодаря, госпожо Галунова. Други реплики има ли? Няма. Господин Тома Биков за изказване. Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз ще продължа с бюджета за култура. Първото нещо, което трябва да кажем, добре е, че се увеличава бюджетът за култура. Оттук нататък идва и въпросът и тепърва предстои да видим доколко ефективно ще се изразходват, разбира се, трябва да определим и какво означава ефективно. Това означава да определим каква е целта на Министерството на културата и изобщо на българския културен сектор, докъде стига той. Кога можем да очакваме някакви краткосрочни и дългосрочни резултати. Това, което на мен ми прави впечатление в този бюджет, е, че той акцентира много повече на капиталовите разходи, което само по себе си е добра политика, но ние трябва да се съобразим и със ситуацията в която се намираме в момента. Ситуацията е, че се намираме в една кризисна обстановка. От днес вече тя става още по-кризисна и едва ли някой може да прогнозира до какви мащаби ще стигне тази криза, включително и в икономиката. Аз държа да подчертая, че в сектор „Култура“ работят хора, които не са високоплатени и те ще бъдат едни от пострадалите в тази ситуация. За съжаление, в настоящия бюджет не се прогнозира политика за доходите. Тук финансовият министър Асен Василев каза, че ще се дават пари за резултати и така нататък – нещо, което звучи добре. Аз обаче ще Ви кажа и се надявам, в процеса на работа и съм сигурен, че Вие ще го разберете, че резултати не можете да постигнете, ако тези хора не бъдат най-малкото компенсирани за този удар, който ще понесат в момента – и администрацията на Министерството на културата, и администрацията на различните фондове в Министерството на културата, а някои от тях разпределят сериозен финансов ресурс срещу заплати от 1000 – 1200 лв. и след това се чудим защо не най-добрите проекти са спечелили, а по-лошите. За мен анонсът, който се дава, е на сбъркан подход. Първо трябва да повишите доходите на тези хора, между другото, в нашето последно правителство ние показахме в образованието какво се случи. В образованието бяха шоково увеличени парите на учителите за четири години със 100% и в момента може да видите много млади учители, кадърни учители, които са започнали работа, защото са били привлечени от тази професия и са видели, че тя има висок социален статус. Капиталовите разходи ще дадат резултат след известно време – след година, две, три, а ние в момента трябва да решим тази криза, която имаме, за да запазим тези хора, да видите тези хора кой с какво се занимава и какво прави, където, ако щете да бъде оптимизиран процесът и чак тогава да започнете да изисквате от тях резултати, като преди това поставите конкретна цел. Какъв резултат в крайна сметка искаме от културата. Само просто да имаме някаква култура, да се забавляваме с някаква култура, да изнасяме култура, което вече е по-сериозното нещо, разбира се, да поддържаме националната си идентичност, защото културата според мен има за основна цел това, култура означава идентичност. Това означава душата на българската нация и не може това да мине на проектен принцип, както се заявява. Да, трябва да има и проекти, но аз Ви призовавам в мандата си, колкото и да е дълъг, да балансирате, да поливате тази градина на българската култура със средства, за да не избягат хората, защото проекти ще спечелят едни, а други няма да спечелят, а невинаги печелят най-добрите. Каквито и стандарти да зададете, каквито и механизми да направите, невинаги най-добрият може да спечели проект. Не бива да си позволяваме в тези тежки времена да жертваме културата заради някакви други неща. Надявам се, бюджетът на културата да се увеличава и в актуализацията да има още пари. Надявам се, тогава да има разбирането, че хората в културата са по-важни от сградите в културата и по-важни от капиталовите разходи. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и възгласи: „Браво!“]]
Благодаря Ви, господин Биков. Реплика към това изказване? За изказване Теменужка Петкова, след това Жечо Станков и Делян Добрев.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господа министри! На първо място бих искала да кажа, че аз ще говоря само по темата, свързана с Проекта на Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. по една много важна тема, каквато е енергетиката, и в частност бюджета на Министерството на енергетиката. През последните може би вече тридесет години за първи път се намираме в такава ситуация, в която започваме годината, без да е налице приет Закон за държавния бюджет. Законът за държавния бюджет не е приет в условията на безпрецедентни няколко кризи – здравна, социална, икономическа, а от днес и криза, свързана с развитието на военен конфликт, който се случва в непосредствена близост до нас. За визията на едно правителство и за това как ще реши тези кризи, как ще излезе от тях дава отговор именно Законът за държавния бюджет с ясно разписаните политики и цели в него. За съжаление, към този момент вече сме края на месец февруари и ние нямаме такъв бюджет, не знаем каква е визията на правителството затова как ще излезе от тези кризи. Държавният бюджет е стратегически не само затова как ще бъдат управлявани публичните финанси. Приемането на Закона за държавния бюджет е изключително важно и от гледна точка на това, че той дава отговор на въпроса какво ще бъде участието на държавата в икономиката на страната. А това от своя страна е изключително важно за всеки един икономически субект, за да може той да планира своята дейност. Колеги от управляващото мнозинство, не успяхте да дадете тази предвидимост на българското общество, така че отделни икономически субекти да могат да планират правилно своята дейност. Именно в тези условия прочита, който ние направихме от Политическа партия ГЕРБ и Съюза на демократичните сили на бюджета на Министерството на енергетиката, ни дава основание да сме силно обезпокоени, тъй като в бюджета на Министерството на енергетиката не виждаме предвидени средства за компенсация след месец март 2022 г. – компенсация, свързана с високите цени на енергоресурсите. Имайте предвид, уважаеми колеги, че оттук нататък тенденцията е тези високи цени да се задържат и ситуацията ще става все по-сложна. Но това, което виждаме в бюджета на Министерството на енергетиката, касае две решения на Министерския съвет от 30 декември 2021 г., с които се предоставят общо 860 милиона за компенсации, които касаят, забележете, периода декември – януари 2021 г. и съответно 2022 г., и февруари и март. След март месец 2022 г. няма предвидени такива компенсации. Това е прочитът на бюджета на Министерството на енергетиката. И в тази връзка, уважаеми колеги от управляващото мнозинство, не искам да ни се сърдите за това, че наричаме този бюджет не е Закон за държавния бюджет за 2022 г., а Закон за държавния бюджет за второ тримесечие на 2022 г. Ще се радвам, ако можем да чуем от министъра на енергетиката какво всъщност се предвижда като средства за компенсации и какъв е максималният размер на утвърдените ангажименти за разходи, които могат да бъдат поемани от Министерството през 2022 г.? Ситуацията наистина е изключително сложна и аз призовавам всички да се държим отговорно и да бъдат предприети необходимите мерки, така че да гарантираме компенсаторен механизъм за българския бизнес, за българските небитови потребители. Това е изключително важно, ако искаме да осигурим техния живот, тяхната конкурентоспособност, особено в условията на този военен конфликт, който от днес се развива само на една ръка разстояние от България. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Реплики? Не виждам. За изказване – Жечо Станков. Заповядайте, господин Станков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! Аз също ще направя моето изказване основно в чл. 21 от Закона за държавния бюджет, като ще се обърна към Вас и към министъра на енергетиката. Това, което виждаме през последните няколко месеца, отново го виждаме и в този бюджет. Един вид дежавю, което, за съжаление, не помага нито на бизнеса, нито на небитовите потребители, нито на гражданите на територията на страната. Какво имам предвид? За октомври и ноември помощите за небитовите потребители се изплатиха декември. За декември и януари се изплатиха наведнъж февруари. Тичаме след събитията, като тук съм сигурен, че и министърът ще ме разбере, че когато бизнесът не е сигурен и не получи веднага своите средства като помощи, той чисто и просто залага по-високата цена на електроенергията в своя краен продукт, което води до много големи разходи, които се плащат от всички нас, хората, и оттам нататък стигаме до повишаване и на инфлацията. За съжаление, този ефект го виждаме и тук в бюджета, защото това, което е описано в чл. 21, ал. 3, доказва отново, че са предвидени средства до края на март месец, както и Вие самият заявихте, ако не се лъжа, във вчерашния ден. Тези средства са безкрайно недостатъчни и показват, че отново до средата на годината, докогато се очаква да действа този бюджет, преди да се направи актуализация, няма да има достатъчно средства за бизнеса или ще се налага да се правят изменения и еквилибристики в процеса още на първото тримесечие на действие на Закона. Още повече сумата, която е заложена от 996 милиона, трябва да бъде значително повишена, най-малкото защото и самият вицепремиер и министър на финансите заяви, че след вчерашните действия на 400 км от българската граница вече този бюджет е до голяма степен неактуален. Какво имам предвид? Само във вчерашния и в днешния ден цената на газа на спотовите пазари достигна стойност от 148 евро на мегаватчас, а цената на петрола за момента надхвърли над 105 долара. Казвам го, защото, господин Министър, Вие знаете, че това са и компонентите, на които се изчисляват бъдещите цени на газа на територията на страната, за който така или иначе към момента има компенсация само за домакинствата, която ще бъде безкрайно нищожна на фона на очакваните цени, най-малко обещани от доставчиците в рамките на Европа за 2000 евро на 1000 кубични метра. Та в тази връзка бихме се радвали да видим и да чуем от Вас заложените мерки както в помощ на небитовите, така и на битовите потребители за електроенергия. Казвам го с ясното съзнание, че мораториумът действа до 31 март, така че оттук нататък освен за небитовите, за електроенергия трябва да бъдат заложени и за битовите потребители. Още повече че цената и по формулата, по която се изчислява помощта към небитовите потребители, стъпва основно на средноаритметичната цена на борсата, а по-правилният модел във всички случаи би бил да се смята върху средноаритметичната цена, което ще доведе и до по-големи помощи към бизнеса. Защото, когато застанем пред небитовите потребители и им кажем: да, даваме Ви такъв процент от повишената цена, то в крайна сметка, давам Ви пример за последния месец, получават помощ от 141 лв., когато сметката им за енергия е 550 лв. на мегаватчас. Или с други думи небитовите клиенти се налага отново да плащат сметка от над 400 лв., която отново се вкарва в крайния продукт и още повече утежнява и вдига инфлацията. Надявам се това, което засегнах в изказването си, да има възможност и във Ваше експозе да чуем детайлите, защото в крайна сметка в новата ситуация сме поставени пред кратки срокове и се надявам да имате възможност. Ние ще подкрепим повишаване на помощта към небитовите, в случая и специални помощи за битовите потребители, включително и намаляване на ДДС-то за бита. Другото, което искам да засегна – виждам, че през последните няколко месеца Министерството на енергетиката по-скоро се превърна в разплащателна агенция. Това, което апелирам към Вас, е, от една страна, или да вдигнете и да поискате повече пари за персонала, експертите, които неуморно работят, за да стигнат помощите до всички, или, от друга страна, да предложите на Министерския съвет тези дейности да бъдат пренасочени към разплащателни или други агенции, или, ако щете, към оперативни програми, каквато е Оперативна програма „Конкурентоспособност и иновации“. В момента, предвид факта че няма стартирали процедури, нито отворени процедури за кандидатстване, смятам, че експертите там имат много повече време и възможност да се справят с тези задачи. Казвам го във Ваша услуга, за да можете впоследствие да ангажирате служителите на Министерството да помагат. [[Реплика: „Времето!“]] Времето е слънчево, колега. [[Оживление.]] Така че предложението ми е градивно от гледна точка на това да се възползвате от пълния капацитет на Министерството.
Господин Станков, една минута вече измина.
Благодаря Ви, господин Председател, за толерантното време. Благодаря още веднъж. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви и аз. Реплики? Професор Ангелов, реплика може би? Заповядайте, господин Добрев, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Без да подценявам важността на направените предложения и изказаните тези от всички мои колеги, ми се струва, че най важната тема в този бюджет е енергетиката, и ще Ви кажа защо. От миналата година в кризата, която наблюдаваме, въпреки че не е икономическа, но е криза, свързана с инфлацията в целия Европейския съюз, и особено в България, породена от това, че енергийните ресурси са много скъпи. Това води до инфлация. В Европейския съюз около 5%, в България двойно по-висока – 10. Многократно сме казвали, че основната причина в България инфлацията да е значително по-висока от тази в Европейския съюз се състои в това, че в България не се дават адекватни компенсации. В тази връзка отново обръщаме внимание, както го направихме през юли месец миналата година при актуализацията на бюджета, че е редно в Закона за държавния бюджет в частта на Министерството на енергетиката да бъдат заложени допълнителни буфери. Чухте от госпожа Теменужка Петкова, чухте и от господин Станков, че някакви компенсации, недостатъчни според нас, има до края на март. Ситуацията с войната в Украйна показва, че цените на енергийните ресурси няма да се успокоят в следващите няколко месеца, както всички се надявахме със затопляне на времето. Днес имаше моменти, когато цената на газа на международните борси достигна 140 евро, сравнени с цени на газа отпреди тази енергийна криза в рамките на 8 – 10 евро. Тоест имаме 10, 15 пъти увеличение на цената на газа, което трябва да бъде адекватно компенсирано. В тази връзка нашата основна теза тук е, че трябва да бъдат заложени средства за компенсация на скъпите ток и газ след края на март 2022 г. И ако ми позволите, още една по-обща забележка. В този Закон за държавния бюджет има 737 предложения за корекции на бюджета. Този според управляващите е един от най-хубавите бюджети, които някога са създавани в държавата. Има 737 предложения за корекции. И забележете, може би някой ще се изкуши да ме репликира, че това е, защото опозицията е дала много предложения. Отговорът ми е, че първо на опозицията това ѝ е работата, но още по-важното е, че всъщност от тези 737 предложения 204 корекции са от страна на управляващата партия. Управляващите партии са внесли 204 предложения за ремонт на най-хубавия бюджет, който е създаван в тази държава. С оглед на това и с оглед на ситуацията в Украйна Ви предлагам, съжалявам, че финансовият министър и вицепремиер не е тук, да отложите последващото разглеждане на този бюджет, да го върнете в Бюджетната комисия. Чухме вчера, че финансовият министър правилно посочи, че този бюджет вече не е актуален. Но ако той не е актуален, сега е моментът, преди да затворим бюджета с гласуването на последния параграф в него, да го преразгледаме в Комисията по бюджет и финанси и да нанесем такива корекции, каквито смятате, че са адекватни за международната ситуация в момента. Дори и преди войната в Украйна този бюджет беше неадекватен по отношение на икономическия растеж и инфлацията. Това го казваме не ние от опозицията. Това го каза БНБ, каза го Европейската комисия, каза го Международният валутен фонд и най-различни други организации. Сега с войната в Украйна този бюджет е още по-неадекватен. За да спестим пленарно време, ще е най-добре да го върнете в Бюджетната комисия, да нанесете корекциите, които смятате за правилни, и да го внесете отново за разглеждане. Имаме време. До 31 март тази година действа удълженият Закон за държавния бюджет от миналата година. Опитах се да бъда кратък, знам, че бързате да изгласуваме Закона, но тези 737 предложения, ако ги гласуваме по две минути, са 1500 минути, или 25 часа. Тоест не виждам това как ще стане бързо. По-добре да не бързаме, а да нанесем необходимите корекции. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря, господин Добрев. Реплики към господин Добрев има от Красимир Вълчев и от Жечо Станков. Заповядайте.
Господин Добрев, не съм съгласен с Вас, че броят на предложенията е атестация за адекватността на един бюджет. Този бюджет е неадекватен с едно основно нещо и то е, че няма политика по доходите, или почти няма, като изключим за учителите, при двуцифрена инфлация, която има всички изгледи заради кризата и войната да се задълбочи. Забележете, оправданията да няма политика по доходите, едното е, че тя ще провокира инфлация, ще влезем в инфлационен цикъл, в много по-голяма степен ще влезем в инфлационен цикъл. В много по-голяма степен можем да пресечем инфлацията, ако имаме адекватни компенсации за повишените цени на енергията. Ако миналата година бяха послушали Вашето предложение да се направи с отрицателна стойност компонентът „задължение към обществото“, днес нямаше да имаме 4% по висока инфлация, отколкото в Европейския съюз, нямаше да проникне инфлацията на енергията в крайните цени. Основната причина за инфлацията е нежеланието на правителството да компенсира навреме и достатъчно повишените цени на ел. енергията. Другото оправдание, че няма да даваме пари за нереформирани сектори. Тоест ще чакаме в една градина всичко да е наред и тогава ще се грижим за нея. Тоест, ако имаме плодове, тогава ще я… Обидиха всички хора по този начин, включително и министърът на земеделието преди малко, като каза, че никой не е показал резултати през последните десет години. Каза го и финансовият министър, и ние няма да компенсираме 10-процентното към днешна дата реално намаление на доходите, защото хората не заслужават, не са работили нищо през последните години. Аз така разбрах думите му, че нищо не се е случило през последните години [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]], нищо че една голяма част от хората свършиха работа, нищо че отговорността им на управленци… [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Вълчев, времето. Жечо Станков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господа министри, госпожо Вицепремиер, дами и господа народни представители! Господин Добрев, това, което не чух във Вашето изказване, че т. 5 от дневния ред, в която и Вие, и аз като вносител залагаме и искаме да бъде подкрепена на 100% компенсация по същия начин, както бе подкрепена към ЕРП-тата, да важи и за общини, църкви – не го виждаме в момента отразено в този бюджет. Още повече, че залата го отхвърли и не го допусна. Това, което също ми липсва, е, че в този бюджет трябва да се залагат освен средства за покриване и компенсация за персонал, средства, с които да се изпълняват политиките на Брюксел. Безспорно, една от политиките, която трябва да се постига, е, нивото на възобновяема енергия. Да не забравяме, че то както е в електроенергията, така е насочено в биомасата. В насока биомаса очаквах също да вземете отношение. За което прецените. На мен лично ми липсваха тези опорни точки, които са много важни и са част от дневния ред както на обществото, така и трябва да бъдат част от дневния ред на Народното събрание. Благодаря.
Благодаря. Има ли трета реплика? Радомир Чолаков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Добрев, искам да се обърна към Вас и да направя една приятелска бележка. Вие казахте много верни неща. Това, което казахте накрая, също беше вярно, че този бюджет трябва сега да се спре и да се върне в Бюджетната комисия и да започне преглеждането му отново, защото той очевидно вече не може да бъде бюджет на държавата в тази ситуация. Вие разсъждавате държавнически, за съжаление, защото тази логика няма да бъде приета, господин Добрев. Тя няма да бъде приета тази логика от залата. Нашите колеги ще гласуват бюджета, ще го гласуват в този вид, в който е. Всички наши предложения само ги спират да го гласуват. Аз не знам дали ще се съгласите с моето мнение, но според мен ние трябва да ги оставим да го гласуват колкото се може по-бързо, защото това е последното оправдание, че сега трябва да гласуваме нов бюджет и след това ще видите какво ще стане. Да им се позволи да го гласуват този бюджет колкото се може по-бързо, за да започне да се вижда провалът на тази политика и това правителство, което ще започне веднага след като те приемат бюджета.
Господин Добрев, за дуплика.
Уважаеми колеги, благодаря за направените реплики. Трябва да бъде върната процедурата – Законът за държавния бюджет в Бюджетната комисия, за да бъде коригиран този Закон за държавния бюджет, защото, както Вие казахте, той е неадекватен. Ние се опитваме да върви бързо този бюджет. Аз самият за 22 члена се изказвам за първи път и говоря само по същество. Да, имало е процедури от време на време, но според мен, те са се налагали – по това, което съм виждал в залата. Без да бавя повече и да ям повече от времето, предлагам да се върне в Бюджетната комисия, за да се заложат буфери във връзка с войната в Украйна, свързани с цената на тока и цената на газа. Само днес цената на газа в един момент беше скочила с над 50%. Не се знае как ще се развият нещата в следващите дни. Ако ние затворим бюджетната процедура, евентуални корекции на бюджета ще отнемат не по-малко от два месеца, за да бъдат приложени. Не се ли заделят сега пари за такива компенсации, няма как да бъдат дадени дори правителството да ги има. Правителството ги има, защото всъщност от високите цени на тока се пълни хазната на бюджета през финансовите резултати на енергийните предприятия. Очакваната печалба на АЕЦ „Козлодуй“ за тази година, ако продължават така нещата, вероятно ще бъде в размер на над 3 млрд. лв., тоест има много повече пари за компенсации, отколкото са необходими на бизнеса. Ако беше дадена адекватна компенсация и се компенсира цената както за ЕРП-тата, както каза господин Станков, тоест даде се пълна компенсация и се компенсира до цената на регулирания пазар, то ние нямаше да имаме тази допълнителна инфлация, която имаме в момента. Тя не е 4% над средната за Европейския съюз, защото, ако видим потребителската кошница, в основните хранителни продукти, инфлацията е над 25%, и това го вижда всеки българин, като отиде да пазарува в магазина. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Добрев. За изказване, госпожа Михайлова – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър, господа министри, колеги! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ няма как да подкрепим бюджета, особено в частта му „Енергетика“ по разминаване на политиките, които са посочени в обосновката от тези, които ние имаме като принципна позиция на нашата политическа организация. Използвам възможността, че се намираме в особена ситуация, аз също да се обърна към министъра. В политиките, като мотивировка, които Вие сте описали, сте записали, че се борите за устойчиво енергийно развитие, като една от главните Ви точки там е пълна либерализация на пазара, включително на битовите потребители. Предвид ситуацията, в която ние се намираме, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ го говорим от години, но в момента то е съвсем актуална тема, по-скоро трябва да се мисли за енергийна независимост. Аз също ще повторя някои цифри, които няколко пъти през деня коментирахме, но днес цената на газа до обяд беше скочила с 19% спрямо вчера, а до 17,30 ч., когато аз последно проверих, беше 57% ръст. В такава една ситуация, ние смятаме, че цялостната политика на енергийно развитие на България трябва да се промени и да се мисли по-скоро за абсолютна енергийна независимост на нашата държава като част от националната ни сигурност, предвид и ситуацията, в която се намираме. Редица въглищни ТЕЦ-ове в Европа бяха затворени. През последните години тяхното действие беше заменено с газ. Сега виждаме как се отразява това, предвид че Европа е все още зависима от газ, който се е внасял от Русия. Както виждаме, самите санкции, които се взимат в тази посока, не са… те са някакви бутафорни санкции, които прави, за да не се отклонявам от темата, но не са свързани с това, което би ударило финансово Русия, ако това бяха целите, включително целите на тук присъстващите в залата, както днес стана ясно. В тази посока смятам, че ние, България, трябва да мислим как да защитим себе си и не да мислим за либерализация в този конкретен момент, а да мислим за нови ядрени мощности, които Вие между другото, имахте заложени като обещания, а не да противопоставяме един срещу друг два проекта на АЕЦ, които имаме, а да мислим за всичко, което можем да реализираме. Също можем да използваме създалата се обстановка така, че да запазим въглищните си централи максимално, защото те, както всички знаете, работят с местен ресурс от лигнитни въглища, който ни прави изключително независими. По отношение на разминаванията на тези политики, които ние намираме за изключително съществени и важни, Ви обръщам внимание, че сега има възможност за преразглеждане на посоката, в която ние да се движим в енергийните политики. И Вие днес обявихте – не Вие лично, господин Министър, но министър-председателят, че са сформирани групи за преодоляване на риска, които започват усилена работа. Използвайте, ако е удобно тези групи и в тази посока и тъй като едната от темите там е киберсигурност, може би трябва да преосмислите в един момент, в който различни страни от нашата, които нямат нищо общо с нашата независимост, имат конфликт, една от тях да се занимава с киберсигурността на нашия АЕЦ – Козлодуй. Трябва да преосмислим и този наш суверенитет. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Михайлова. Моля Ви, на второ гласуване сме, не на първо, че да обсъждаме принципните положения. Реплики? Госпожо Нинова, заповядайте.
Уважаеми дами и господа народни представители, приемете факта, че изключително много уважавам Народното събрание и това, че сме тук, показва точно това. Няколко пъти съм казвала, че ние си знаем мястото. Министрите трябва да идват тук и да се отчитат пред Народното събрание – това е най-висшият орган в парламентарната република. Позволете ми сега и не приемайте думите ми като назидание, но това, което се случва, е абсолютно неприемливо. В момента се подигравате с парламентаризма. Към Вас гледам, колеги. [[Обръща се към ГЕРБ-СДС.]]
Щоо?
Подигравате се с над 6 милиона българи, които чакат този бюджет…
Моля?
…защото добър или лош по преценката на всеки, той помага с нещо на 6 милиона българи. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Уважаеми народни представители от ГЕРБ, вземете поне излезте, ако трябва групата, изработете единно мнение. Чуйте какво казвате в рамките на 15 минути Вие само – Вашата група: „Много ляв бюджет, много пари се харчат, раздават се пари на калпак, това ще повиши инфлацията.“ – първа теза. Втората: „Не се раздават никакви пари, няма политика по доходите.“ Кое от тия две неща е вярно? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „И двете! И двете!“]] Питам Ви: Вие подкрепихте ли увеличението на минималната заплата, подкрепихте ли увеличението на майчинството, на ваучерите за храна, парите на хората с увреждания, 9 милиона за помощ на земеделските стопани и да не изреждам? Вие това подкрепихте ли го? Не! Защо тогава говорите, че няма увеличаване на доходите? Не сте го подкрепили – толкоз, това е Вашата политическа воля, ама да се спре с това, което се случва тук. Правя Ви второ предложение. Центрирайте си тезата! Защо нямаме бюджет толкова време, правителството закъсня, внасяте бюджет чак през февруари, ще действа от април – това е едната критика. Само след две минути е следващата теза от ГЕРБ: „Ами тоя бюджет не трябва да го приемаме, дайте да го върнем в Комисията и да го разглеждаме отначало.“ Какво точно да правим? Това, че сме закъснели с бюджета ли е проблем, или по-добре да го няма, дайте да го върнем, да започнем отначало, та да закъснеем още два месеца. Ние ще стоим тук колкото трябва. Това е наше конституционно задължение. Ние ще защитаваме този бюджет, защото сме убедени, че в него има политики за хората. Дайте да го правим професионално и с взаимно уважение. Имате си тези, биете се за някакви политики, да го правим професионално и с взаимно уважение. Оставете противоречията едни с други. Шест милиона и половина хора чакат нещо да се случи в този бюджет и Вие тук седите, към Вас най-вече се обръщам, колеги. [[Обръща се към ГЕРБ-СДС.]] Били сме във всякакви отношения – и ние сме Ви били опозиция, сега Вие сте ни опозиция. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ситуацията в момента е много различна. Когато Вие управлявахте, нямахме енергийна криза, нямахме икономическа, нямахме социална в такива размери, а от вчера знаете какво се случва и в света, и какви ще са последиците. Нямахте, не защото управлявахте добре. Не ме карайте да започвам и с това. Опитвам се да пазя все пак добрия тон. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Мога да Ви кажа, мога. Шест милиона в „Експо Дубай“, 500 милиона за язовирите и един ремонтиран. Мога още да продължавам.
Госпожо Нинова, нека да сме в темата, моля.
Да. [[Силен шум.]]
Колеги, моля Ви, тишина в залата.
Обръщам се с уважение, призовавам да сведем дебата до професионален разговор за бюджета. Тук сме, слушаме, отговаряме, аргументираме, но да вършим някаква работа. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря. Жечо Станков – за реплика към Искра Михайлова.
Госпожо Михайлова, не съм съгласен с това, което казахте. Искам да Ви кажа, че това е изключително десен бюджет, в който не се дават достатъчно средства и помощи. Това искам да Ви кажа. Тези помощи, които не стигаха навреме до бизнеса, в момента въобще не ги виждаме заложени. Така че това, което ще видите, и енергийно бедните, които рано или късно трябва да бъдат изкарани спрямо регламентите и директивите от пакета „Чиста енергия за всички европейци“ на свободен пазар, за което пък съм сигурен, че господин Свиленски ще върне всички останали, които в момента са на свободен пазар на регулирания, защото това няколко пъти се декларира. Така че този бюджет в момента във всички случаи само ще налее масло в огъня и ще повиши инфлацията. Десен бюджет с недостатъчно средства към небитовите потребители. Не виждаме нищо насочено и към битовите потребители. Аз Ви благодаря за експертния дебат в чл. 21 от бюджета, в който смея да твърдя, че действително се концентрираме и с Вас, като част от опозицията, и с колегите от управляващите, да дискутираме по детайл – член по член плюс алинея, плюс политиките, които трябва да изпълняват тези средства, които са вътре. Позволих си в случая да отправя молба, препоръка към министъра на енергетиката, с цел намаляване на административната тежест вътре в Министерството, пренасочване на всички действия, които в момента се извършват от експертите в енергетиката, които трябва да се грижат за политиките, а не да стават разплащателна агенция. Така че се надявам за Вашето разбиране и да разберете, че в крайна сметка този десен бюджет няма да помогне на битовите потребители, от една страна, за които трябва да дефинираме кои са уязвимата група и, от друга страна, за тези, които трябва да определим като енергийно бедни, за да видим рано или късно някакви цифри срещу тези две графи. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Станков. Втората реплика е от Делян Добрев.
Госпожо Михайлова, чухме конкретни предложения, свързани с войната в Украйна, които налагат връщането на този бюджет в Бюджетна комисия. Искам още веднъж да Ви обърна внимание, че само от управляващите партии има предложени 204 предложения за ремонт на бюджета преди войната в Украйна. След като започна войната в Украйна, финансовият министър и вицепремиер каза, че този бюджет вече не отговаря на реалностите в света – нито икономическият му растеж, нито инфлацията, нито останалите параметри на бюджета са адекватни на днешния ден. Защо в 24,10 часа ние приемаме бюджет, който е предложен 204 пъти за корекция от управляващото мнозинство преди войната, а след войната в Украйна беше обявен от финансовия министър като неадекватен на реалностите? [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Трета реплика има ли? Няма. Заповядайте, госпожо Михайлова.
Към господата от ГЕРБ, които ме репликираха. Обръщам Ви внимание, че Вие днес бяхте едни от хората, които гласуваха България да приеме санкции по отношение на конфликта. Това по никакъв начин обаче няма да помогне на темата, която дискутираме. Използвам повод от думите на господин Станков по отношение на енергийната бедност. Има нещо, което е записано в политиките, мотивиращи бюджета, и там е: „справяне със застрашените групи вследствие на въвеждане на либерализирания пазар“. Дами и господа министри, може би беше вече крайно време да научим този урок – правителството да спре да създава проблеми и още с изричането на тези проблеми да започва да търси начини да ги решава. Там в първия абзац на тази мотивировка има две изречения, от които едното казва какво ще направим, а следващото – какви проблеми ще създадем, правейки това. Може би, използвайте тези групи, които в момента сте формирали, и преосмислете за след два месеца – аз не бих искала да връщаме каквото и да е тепърва за разглеждане, но там след 2 – 3 месеца така или иначе отново ще се събираме по темата, помислете в тази посока, защото има смисъл да се направи така. Благодаря.
Благодаря. Нищо няма да връщаме за разглеждане, няма и такава процедура така или иначе. Други изказвания? Не виждам. Процедура имаше. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми членове на Министерския съвет! Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене и тя е по повод изказването на член на Министерския съвет – госпожа Нинова. Госпожо Нинова, и директно към Вас, Вие точно в каква роля…
Не, към мен. Към мен процедурата, госпожо Атанасова.
Към Вас, господин Председател, процедурата е, че трябваше да прекъснете изказването на госпожа Нинова – вицепремиер и член на Министерския съвет, тъй като то нито беше по същество, нито беше по отношение на разглежданите параграфи от Закона за държавния бюджет и беше насочено към една определена политическа сила. Първо, госпожо Нинова, не разбрахме в каква роля направихте това изказване и точно затова…
Към мен процедурата…
…трябваше, господин Председател, Вие да я прекъснете. Защото, ако е в ролята на вицепремиер, от мнозинството днес останахме с впечатление, че това мнозинство трябва да си скъса коалиционното споразумение, защото то няма доверие в собствената си коалиция. [[Силен шум и реплики.]]
Госпожо Атанасова…
Ако го направихте, госпожо, като партиен лидер, този тон не може да държите на никоя друга парламентарна група освен на онази част – на Вашата парламентарна група, чийто лидер сте. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря.
И последно. Ако си мислите, че този тон държите на неприсъствено партийно събрание, на което изключвате член…
Госпожо Атанасова, моля Ви…
...на Вашето партийно ръководство, бъркате. [[Силен шум.]]
Колеги, моля за ред в залата.
Господин Председател…
Разбрах Ви процедурата. Благодаря Ви, госпожо Атанасова, но…
Ако обичате, господин Председател, следете за спазването на Правилника, както и от народни представители, които в момента не осигуряват атмосфера в пленарната зала – затова пряко сте отговорен Вие, така и за поведението на членовете на Министерския съвет. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Атанасова, разбрах. Мисля, че една доста голяма част от народните представители злоупотребяват с факта, че не прекъсваме за щяло и нещяло народните представители дори когато се отклоняват от темата. Може би е време да преразгледаме този подход. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Заповядайте, господин Свиленски.
Уважаеми господин Председател, трябваше да отнемете думата на госпожа Атанасова, тъй като тя вече 12 часа стои в тази зала и не е разбрала какво се случва, че днес сме се събрали да приемаме бюджет, а Вие цял ден издевателствате върху бюджета – вчера, днес, саботирате приемането на бюджета [[ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“]] и когато Ви беше казано в очите какво правите с българските граждани, как се подигравате на 6 милиона български граждани, Ви заболя. Но това българските граждани го виждат. [[Реплики от народния представител Десислава Атанасова.]]
Благодаря, господин Свиленски.
Защо не искате да се приема бюджетът на държавата?! [[Реплики от народния представител Десислава Атанасова.]] Стига сте викали. Спокойно, спокойно, стига сте викали. Не се притеснявайте за кворума. Бюджетът ще бъде приет в рамките на днешния ден и бъдете сигурни. Колкото и да го саботирате, колкото и да се упражнявате, колкото и изказвания да правите, колкото и процедури да правите, колкото и реплики да правите, бюджетът ще бъде приет и няма да Ви минат номерата, уважаеми бивши управляващи и дълго време стоящи в опозиция оттук нататък. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Свиленски.
Така че, пожелавам Ви приятна вечер, приятен ден след това – до приемане на бюджета.
Благодаря. За изказване – министър Николов. [[Силен шум.]] Госпожо Александрова, чувам Вашия глас отнякъде, моля Ви. Честит рожден ден, но не е нужно, моля Ви, нека да запазим добрия тон. [[Ръкопляскания.]] Заповядайте, господин Министър.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Честит рожден ден! Надявам се следващият да е по-щастлив и в по-добра обстановка. [[Смях.]] В днешната ситуация да се правят изказвания с откровени лъжи лично за мен е престъпление. И ще кажа някои от тях само. Дотук чухме, че се търси предвидимост по време на война относно ценови продукти, което, ако някой може да ми обясни как се случва, ще бъда много доволен. [[Реплика от народния представител Делян Добрев.]] Ще стигнем и до Вас, господин Добрев, не се притеснявайте. Ще си говорим за зелена енергия, няма проблем.
Господин Министър, давайте.
Чухме също така, че се тичало след вятъра, тоест трябва да се направи плащане преди реално извършен разход, преди да има фактура. Чухме и изказвания относно компоненти за изчисление на природен газ. Няма да припомням кой направи последните промени относно начина на смятане и разходите за българските граждани. Чухме и конкретна цифра от 2000 евро, която вчерашния ден беше цитирана само в един туит. Радвам се, че тези туитове се четат и цитират от бивш министър, заместник-министър, извинявам се, а както и все още член на регулаторни организации в Европа. Ще направя само една разлика между среднопретеглена и средноаритметична цена, за да може да я разберете и за да се престане с това нещо относно компенсациите. Ако човекът, стоящ до Вас яде само свинско, а Вие ядете само зеле, средноаритметично ядете свинско със зеле. Среднопретеглено обаче се получава нещо друго, когато трябва да има компенсации и точно затова е направено. [[Реплика от народния представител Делян Добрев.]] Ще стигнем и до Вас, господин Добрев, не се притеснявайте, казах Ви.
Господин Министър, моля Ви по бюджета…
Да, по бюджета. Компенсациите включват две компоненти – разходите за електроенергия, независимо дали са природен газ, или са електрическа енергия, се формират на база две компоненти, които можете да ги видите на всяка фактура – обем и цена. Цената, ако можете да я видите в Европа и да я сравните след компенсациите и преди компенсациите, ще си извадите изводите къде се намира България. Относно обема също може да си извадите много изводи назад във времето, защо сме три пъти и половина по-енергоинтензивни от всички в Европейския съюз. Относно това, че няма адекватни компенсации, предполагам, че колегите в коалиционното правителство от БСП ще Ви завидят, но това да го оставим за следващия бюджет. Господин Добрев, Вие лично казахте, че цената на природния газ е била 10 евро на мегаватчас. Къде е? Знаете ли преди колко години е била 10 евро на мегаватчас? Аз знам колко е, ако искате, ще ви покажа после на телефона. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] В момента цената е 119 евро, господин Нанков. За разлика от седящия до Вас, текущото… Преди три години, господин Нанков. Три години! Не вчера, протоколира се заседанието. Така - корекциите на формулите по дългосрочните договори може много време да ги цитираме – не виждам смисъл. За инфлационните елементи също, защото наистина е време да решите, увеличаването на паричната маса води ли до инфлация или не. Имате добри колеги, завършили са доста добри университети, с някои от тях сме били и колеги в тях. Бих се радвал също така, когато формирате или критикувате бюджет, да влагате същите усилия, както разглеждате Българска фондова борса и начина на търговия вътре, така и за компонентите в електрическа енергия и газ. Относно нивото на възобновяеми източници не е нужно те да бъдат субсидирани само, нужно е да се олекоти регулацията, така че предполагам, Вие господин Добрев, много добре знаете. И поради това, че се намираме в ситуацията, която е днес и че трябва да се справяме с доста неща, това ще е последното ми изказване, а на Енергийна комисия отново ще говорим с много детайли. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания в залата.]]
Благодаря Ви, господин Министър. Процедура има от Любомир Каримански, от Христо Гаджев, от Александър Иванов, Теменужка Петкова, Жечо Станков и Делян Добрев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Мисля, че абсолютно всичко се каза по темата за тези 3 члена. Така че предлагам на Народното събрание прекратяване на дебата по тези три члена. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ ИТН, „БСП за България“, ДПС и ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Заповядайте, господин Станков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, Вицепремиер, министри, уважаеми колеги! Господин Каримански, не се каза и да Ви кажа защо не се каза – използва се възможността от член на кабинета да не спомене нито една бъдеща мярка към небитовите потребители, която трябва да заложите в бюджета. [[Шум в залата.]] Мярка към битовите потребители, която трябва да заложите в бюджета. За сметка на това обаче, когато човек няма какво да каже, отправя лични нападки.
Това обратно становище ли е?
Обратно становище, да.
Добре, слушаме Ви.
Така че, господин Каримански, има много още какво да се каже по точката. Във връзка с финансирането ще се получи същият ефект, ако не оттеглите Вашето предложение, който се получи и по време на актуализацията на бюджета миналата година, в който нямаше адекватна помощ за небитовите и битовите потребители. Да Ви припомня, че това доведе до мораториум за битовите потребители и закъсняли помощи за небитовите потребители. Ако продължим по същия начин, няма как министърът да разбере, че тичането след проблема не е да изчисляваш по-рано помощта, а поне да я даваш всеки месец, което изглежда, че ще се случи може би в рамките на един месец.
Господин Станков, разбрахме Вашето становище. Да продължим дискусията.
Благодаря, господин Председател, за търпението и за времето.
И аз Ви благодаря. Секунда само, за процедурите ще си запиша. Нищо, аз ще си запиша: Христо Гаджев, Теменужка Петкова, Александър Иванов. А преди 20 минути тъкмо беше свършил списъкът за изказване. Станислав Балабанов имаше ли или не? Добре. Други изказвания мисля, че така или иначе няма заявени. Не, не съм, господин Свиленски, не съм го прекратил. Така че го прекратявам поради това, че няма изказвания изобщо заявени. Но процедурите, разбира се, ще ги чуем. Христо Гаджев е първи.
Уважаеми господин Председател, взимам процедурата по начина на водене с една молба. Когато давате думата на народни представители за изказване или за процедура, понякога може би е редно, особено в по-късните часове като сега, да обявявате и парламентарните групи, за да не се получават обърквания от примерно уморени народни представители или гости на залата, които да не могат да следят дебата кой кога се изказва. Давам за пример, че по принцип членовете на Министерския съвет не могат да виждат двата телевизора, където се изписва кой е изказващият се и от коя парламентарна група. Може би наистина ще е хубаво да сложим и монитор, който да ги ориентира и там. Защото се получава, че ние имахме две изказвания, които бяха свързани с бюджета на Министерството на енергетиката, министърът на енергетиката отговори на тях, но се получи едно лирическо отклонение, което беше прехвърлено като вина на ГЕРБ, а то всъщност въобще не беше по изказвания на ГЕРБ.
Добре, ще помислим по тази процедура за въвеждане на мониторинг. Теменужка Петкова.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Моята процедура също е по начина на водене и тя е свързана с изказването на министър Николов. Тъй като в своето изказване министър Николов, в 80% от изказването си, не говори по същество по въпросите, които бяха повдигнати във връзка с дебата по чл. 21 и не даде отговор на основния въпрос, който беше поставен. А той, господин Николов, е свързан с това, че след март 2022 г. в бюджета на Министерството на енергетиката не са предвидени средства за компенсации. Цените предстои да отиват все по-нагоре и по-нагоре. Вие не сте помислили за бизнеса, Вие не сте помислили за небитовите потребители, за общините, за болниците. Няма предвидени компенсации, това е големият въпрос и кажете какво мислите по тази тема, защото годината не приключва на 31 март. И неслучайно казваме, че това е бюджет за второ тримесечие на 2022 г.
Госпожо Петкова, моля Ви, има още две процедури, които най-вероятно ще бъдат в същия дух – реплики към министъра по същество. Господин Нанков, има изказвания, в тази връзка реплики, но не и такива от място. Моля Ви. Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, членове на Министерския съвет! Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене към Вас. Преди няколко минути председател на парламентарна група с доста сериозен парламентарен опит се опита да хвърли вината, че видите ли, народни представители от опозицията, които имат свои предложения за бюджета, се изказвали и това било, за да бавят приемането на бюджета. Позволете ми, господин Председател, да се обърна към Вас да помолите колегите от тази трибуна, когато се изказват и правят такива неточности... Вижте председателят на парламентарна група със сериозен парламентарен опит какво се опитва да направи. Да, господин Свиленски, ще цитирам и поименно.
Разбрах Ви, господин Иванов. Благодаря.
Не, не, господин Председател. Аз ще си завърша процедурата, извинявам се. Господин Свиленски се опитва да ме разсее, но няма да се получи. На господин Свиленски да му припомните вчера поради кого се прекъсна заседанието, неизпълването на кворума в тази пленарна зала. Господин Свиленски се опита да хвърли вината в опозицията. Да напомните на господин Свиленски с неговия сериозен парламентарен опит на кого е основно тежестта да осигурява кворум по време на заседанията и според него така важния разглеждан бюджет. И също така, ако е толкова важен разглежданият бюджет, да попитате господин Свиленски, щом е толкова съгласен с Министерския съвет, защо от управляващото мнозинство са внесли между първо и второ четене в този бюджет 204 предложения, а не се и изказват на тях? Значи, процедурата ми е изцяло към Вас, господин Председател. Когато господин Свиленски се изказва от тази трибуна и говори такива неща, които не са свързани с реалността и истината, да го прекъсвате. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. А сега в моите две минути само ще кажа... [[Шум и реплики.]] Господин Свиленски, господин Свиленски, недейте от място. Господин Иванов, моля Ви, върнете се и Вие. Господин Иванов, върнете се на място. Секунда, господин Добрев. Господин Манев, моля Ви. Колеги! Господин Манев, моля Ви и Вас, не се намесвайте също в този разговор, който така или иначе не трябваше да се случва, моля Ви. Аз любезно Ви моля, за да... Казах му и на него, казах му и на господин Свиленски, стига. Ще видим къде нямаше кворум, също така съм поръчал и справка кой е присъствал на гласувания. Слушаме Делян Добрев, последната записана процедура е това.
Господин Председател, благодаря. Аз обещавам да не споменавам господин Свиленски, за да не разгорещяваме още повече обстановката.
Господин Добрев!
Моята процедура е към Вас. Искам да обръщате внимание на министрите, които вземат думата да се изкажат, че съгласно нашия Правилник те трябва да се изкажат по темата и да отговорят на някои от поставените въпроси, а не да ни обясняват какво е свинско със зеле. Ако за някои министри енергетиката се свежда до свинско със зеле, за присъстващите в тази зала това не е така. Аз се надявах министърът да ни обясни какво направи, като ходи в Азербайджан – дали договори от по-евтиния газ и откога ще си го вземаме?
Ама ние не сме на изслушване, господин Добрев, че да ни обяснява за Азербайджан.
Ами имаше въпроси към него. Нито за компенсациите, нито за газа, нито за нищо отговори. От името на парламентарна група искам 30 минути почивка.
15 минути почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Във връзка с предстоящите гласувания, на основание чл. 46, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя проверка на кворума. Моля, регистрирайте се. Атанас Зафиров?
Тук.
Цветелина Заркин? Прекратете регистрацията! [[Шум и реплики.]] Какво значи „Ч’aй! Ч’aй!“? Една минута и една секунда. [[Оживление. Смях от ГЕРБ-СДС.]] Между 30 секунди и 1 минута е! [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Колеги, недейте така! Регистрирани 98 народни представители в залата и 1 онлайн, общо 99. Няма кворум. [[Шум и реплики.]]
Поименна проверка! Поименна проверка!
Поради липса на кворум…
Поименна проверка направете!
Направихме я чрез компютризираната система, колеги – в смисъл, различни са вариантите. [[Реплики.]] На основание чл. 46, ал. 4, предложение първо продължавам заседанието, но ще се провеждат само обсъждания, без гласувания. Гласуванията насрочвам за следващото заседание, утре, от 9,00 ч. Ще започнем с гласуванията. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Утре е 26-и!“]] Да, извинявайте – за днес по-късно, след 8 чáса, от 9,00 ч. Казах: за следващото заседание, мисля, че не казах утре, но добре. [[Уточнения на народния представител Мустафа Карадайъ с председателя.]] Гласуванията насрочвам за следващото заседание, което ще се проведе в днешния ден от 9,00 ч. съгласно Правилника. Продължаваме с обсъжданията. От Комисията по бюджет и финанси – господин Каримански, заповядайте.
Член 23 – предложение на народния представител Искрен Митев и група народни представители, № 47-254-04-136. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Венко Сабрутев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Георги Ганев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител. Румен Гечев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. [[Народният представител Халил Летифов иска думата.]] Не може да ме прекъсвате сега! Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 23: „Чл. 23. (1) Приема бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за 2022 г., както следва: (Съгласно таблицата в Доклада.) (2) Утвърждава разпределение на разходите по ал. 1 по области на политики и бюджетни програми, както следва: (Съгласно таблицата в Доклада.) (3) Утвърждава максималните размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от Министерството на регионалното развитие и благоустройството, както следва: (Съгласно таблицата в Доклада.) (4) Утвърждава целеви капиталови разходи за покупка на имот, собственост на „БСК-СББ“, находящ се в град София общо в размер на 7 210,8 хил. лв.“ Член 24 – предложение на народния представител Пламен Абровски. Комисията не подкрепя предложението, затова трябва да го изчета: „В чл. 24 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 а) на ред II „Разходи“ числото „153 382,9“ се заменя с „258 622,14“; б) на ред II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“, т. 1.1 „Персонал“ средствата да бъдат увеличени така, че да позволят увеличение на средствата за „Персонал“ на служителите от Министерството на земеделието, Българската агенция по безопасност на храните и Изпълнителната агенция по горите с 10 %; в) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ и т. 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет средствата да бъдат увеличени така, че да позволят увеличение на средствата за „Персонал“ на служителите от Министерството на земеделието, Българската агенция по безопасност на храните и Изпълнителната агенция по горите с 10%.“ [[Народният представител Халил Летифов иска думата.]] Пречите ми сега! Пречите ми!
И ти ми пречиш!
Не, пречите ми сега. Не може да ми говорите на главата.
Исках процедура.
После! Като изчакате 51 члена, тогава. „2. В ал. 2: а) т. 3 „Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите и дивеча“ числото „607,1“ се заменя с „30 281,4“; б) на ред „Всичко“ числото „153 382,9“ се заменя с „258 622,14“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Десислава Танева и група народни представители, № 47-254-04-45: „В чл. 24, ал. 1 се правят следните изменения: а) на ред I „Приходи, помощи и дарения“ сумата се увеличава с 55 833,80 хил. лв.; б) на ред II „Разходи“ сумата се увеличава с 153 403,3 хил. лв.; в) на ред 1. „Текущи разходи“ сумата се увеличава с 146 403,3 хил. лв .; г) на ред 1.1. „Персонал“ сумата се увеличава със 106 119,7 хил. лв.; д) на ред 2 „Капиталови разходи“ сумата се увеличава със 7 000,0 хил. лв. е) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ сумата се увеличава с 97 569,5 хил. лв. В чл. 24, ал. 2 се правят следните изменения: а) на ред 1 „Политика в областта на земеделието и селските райони“ сумата се увеличава със 117 608,4 хил. лв.; б) на ред 3 „Политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите“ сумата се увеличава с 33 674,3 хил. лв.; в) на ред 4 „Бюджетна програма „Администрация“ сумата се увеличава с 2 120,60 хил. лв.; г) на ред „Всичко:“ сумата се увеличава със 153 403,3 хил. лв. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Десислава Танева и Красимир Вълчев. Предложението не е подкрепено от Комисията: „В чл. 24 ал. 1, в ред „III. Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ се правят следните изменения: 2.1. в т. 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет“ числото „97 676,3“ се заменя със „104 676,3“. 2.2. в т. 2 „бюджетни взаимоотношения с други бюджетни организации“ числото „-32 310,0“ се заменя с „-39 310,0“. 2.3. В т.2.1. „Предоставени трансфери“ числото „-32 310,0“ се заменя с „-39 310,0“. 2.4. в т. 2.1.1. „- за Селскостопанска академия“ числото „-32 310,0“ се заменя с „-39 310,0“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В чл. 24 се правят следните изменения: 1. В ал. 1: а) в т. II „Разходи“ числото „153 382,9“ се заменя със „161 418,14“; б) в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“ числото „144 675,9“ се заменя със „152 711,14“; в) в т. II „Разходи“, т. 1 „Текущи разходи“, т. 1.1 „Персонал“ числото „80 352,4“ се заменя с „88 387,64“; г) в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ числото „59 830,7“ се заменя с „67 865,94“; д) в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “, т. 1 „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/-) " числото „97 676,3“ се заменя със „105 711,54“. е) в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “, т. 2 „Бюджетни взаимоотношения с други бюджетни организации (+/-) “, т. 2.1 „Предоставени трансфери (-) “, т. 2.1.1 за Селскостопанската академия“ числото „-32 310,0“ се заменя с „-37 156,5“; ж) Да се извършат съответните промени в чл. 1, ал. 2. 2. В ал. 2: а) в т. 4 „Бюджетна програма „Администрация“ числото „18 313,3“ се заменя с „26 348,54“; б) на ред „Всичко“ числото „153 382,9“ се заменя със „161 418,14“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Даниел Петров и група народни представители, номер 123: „Чл. 24, ал. 1, се изменя така: - в таблицата по чл. 24, ал.1, раздел III „Бюджетни взаимоотношения“ (трансфери) – (+/-) , числото „59 830,7“ става „53 731,5“; - в т. 2. „Бюджетни взаимоотношения с други бюджетни организации“ (+/-) числото „- 32 310,0“ става „- 38 409,2“; - в т. 2.1. Предоставени трансфери (-) ,числото „- 32 310,0“ става „- 38 409,2“; - в т. 2.1.1. – за Селскостопанската академия, числото „ 32 310,0“ става „38 409,2“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 24. „Чл. 25. (1) Приема бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията за 2022 г.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 25. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 26. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 27.
За процедура ли?
Благодаря Ви, господин Председател. Бихме искали да Ви помолим от името на парламентарната група на ГЕРБ-СДС да извикате представител на Министерството на финансите – минимум заместник-министър. Това е много лошо, защото този бюджет, който гледаме… [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Тук е!“]] А, страхотно, браво! Е, най-накрая! [[Шум и реплики.]]
Моля за ред, колеги, моля Ви, моля за тишина!
Имаме следния проблем, който беше установен преди малко. За пръв път имаме грешен бюджет – [[шум и реплики от „Продължаваме Промяната“]] средносрочната Ви рамка не отговаря на приходите в акцизите. Сега ще Ви кажа защо. Защото в средносрочната си рамка сте заложили 120 милиона допълнителни приходи от увеличение на ставката на тютюневите изделия, обаче в Закона за акцизите и данъчните складове такова увеличение не е имало. Искам да попитам: защо в т. 1.5 има едни допълнителни 120 милиона от приходи от акциз? Този бюджет не отговаря на данъчните ставки и на данъчните закони. Вие искате от нас и в момента с колегите го обсъждахме да приемем един грешен бюджет изначало. Такова нещо в българската история никога не е имало! Отгоре на всичкото имате разлика в средносрочната рамка в част втора и трета. На едното място сте заложили увеличение на бюджета от 120 милиона от приходи и от акцизи, а на другото място са 100 милиона. Няма откъде да ги съберете тези пари, защото няма такава ставка. Така че ще помоля, първо представител на Министерството на финансите да дойде да обясни защо ни се предлага грешен бюджет, в който сметките не излизат. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Открихме дискусията по членове от 23 до 27 включително. За изказване – Петя Аврамова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Да се върнем към коментарите по така предложения бюджет на второ четене. Ще използвам възможността за изказване, като ще обединя мои предложения, които са направени в други членове в бюджета. Ще се опитам да бъда максимално кратка. Този бюджет на Министерството на регионалното развитие и благоустройството е приет без управленска програма, защото това, което пише в коалиционното споразумение, не кореспондира по никакъв начин с бюджета, който МРРБ е подготвил за 2022 г. –бюджет, в който не виждам реформа – в следващия може и да има, а такава в този бюджет няма, бюджет за три месеца с амбициозна цифра, заложена в капиталовите разходи на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Амбициозен бюджет с над 2 милиарда, заложени в политиката по поддържане, модернизация и изграждане на инфраструктура, а според мен е число, което е заложено и което е неизпълнимо за 2022 г. За да бъдат инвестирани тези над 2 млрд. лв., е необходимо много сериозно административно усилие, което няма как да бъде реализирано в оставащите месеци от тази година. Първо, защото няма договори и няма възможност тези средства да бъдат реализирани в реални строителни дейности. Разбира се, има някакъв шанс част от тях да бъдат разплатени, и то за дейности, които са приключили през 2021 г. Виждам, че и Вие… [[Шум.]]
Колеги, моля Ви за тишина в залата!
…от управляващото мнозинство имате резерви относно така заложените разходи в капиталовата програма на Агенция „Пътна инфраструктура“, защото ползвате това перо в бюджета като депо, като касичка, от което взимате средства, за да финансирате други пера и други дейности в бюджета. В този бюджет би трябвало да видим и политиката, която е свързана с регионално развитие, би трябвало да видим и политиката, свързана с развитието на българските общини и с финансирането на дейностите за благоустрояване на населените места. Разбира се, такава политика няма в този бюджет. Българските общини не получиха адекватна на ситуацията подкрепа. Инфраструктурните обекти, които са планирани за благоустрояване на населените места, не могат да бъдат финансирани със собствени средства на общините. През годините те получаваха целеви средства от държавния бюджет и успяваха да реализират обекти и проекти, които са важни за хората в тези населени места. Този процес, колеги, не трябва да спира. Вие декларирахте, че този бюджет ще бъде програмен и че ще се финансират проекти. В този бюджет няма заложени средства, с които да бъдат финансирани проекти на общините. Надявам се, че в актуализацията на бюджета такива средства ще бъдат заложени, и в тези населени места живеят български граждани, които са и Ваши избиратели. Те очакват добри пътища, очакват ремонтирани улици, тротоари, площади, училища, сгради за обществено ползване. Инвестициите водят до растеж. Трябва да отбележим, че така, както предвиждате капиталови разходи в държавния бюджет, които да бъдат реализирани от държавни структури, по същия начин трябва да има адекватен ръст и на капиталовите разходи на българските общини. Така хората могат най-добре да го усетят, това е начинът и в реализацията на тези проекти да се включат точно малкият и среден бизнес, за който Вие говорите, че искате да се погрижите. Надяваме се, госпожи и господа от управляваща коалиция, да обърнете внимание на всички предложения, които аз и моите колеги от групата на ГЕРБ-СДС сме направили в чл. 51 с реални проекти, които трябва да бъдат финансирани и да бъдат реализирани. От Вашето решение зависят и средствата, които аз и мой колега, народният представител от област Враца, сме направили за финансиране на проекти на общините от област Враца. В предложението, което сме направили, са проекти, които кметовете на населените места са ни предоставили, и вярвам, че този експеримент, който е бюджет за три месеца, ще бъде актуализиран и населените места ще получат, адекватно финансиране за изпълнение на своите проекти. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Аврамова. Наистина една минута над времето беше, но благодаря за изказването по същество. Има ли реплики към Петя Аврамова? Не виждам. Настимир Ананиев – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Всъщност моето изказване е свързано с една неточност. По време на обсъждането на бюджета в Комисията много ясно беше дискутирано, обсъдено, потвърдено от Министерството на финансите и гласувано, че рамката, която ще бъде в бюджета, е тригодишна, а не едногодишна. Затова искам да направя правно-техническа или редакционна промяна, както искате. На основание чл. 80, ал. 2…
Само секунда, господин Ананиев. В чл. 23 ли казахте?
Чл. 23, ал. 3, т. 1 – максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г.
На 110 страница, да, ал. 3, т. 1.
Да – максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., а числото „275 859,9“ да се замени с „5 108 280,4“. Това е правно-техническо, защото е минало през Комисията.
Милиарда са като сложим горе хилядите. Така е, но това число тук без хилядите отгоре е в милиони. Добре, ще го кажа цифра по цифра, господин Ананиев – 5 108 280,4. Кажете пак само за Комисията.
На Комисия това нещо беше дискутирано и беше гласувано. Беше потвърдено от Министерството на финансите и затова правя тази редакция, за да бъде отразено коректно в бюджета на основание чл. 80, ал. 2.
Разбрах, благодаря, господин Ананиев. Има ли реплики към Настимир Ананиев? Няма. Заповядайте, господин Николай Нанков.
Господин Председател, няма да отнемам много време от народното представителство. Искам да внеса малко яснота. Мисля, че почти 2,5 – 3 млрд. лв. е увеличаването на ангажиментите на разходните тавани, които МРРБ може да поема през настоящата бюджетна година. Мисля, че друга цифра беше отразена в Комисията по регионална политика… [[Реплика от „Продължаваме Промяната“.]] Изчакайте малко. Аз се опитвам да помогна на председателя на Комисията, тъй като той не се мотивира защо и какво налага това. Ще му задам този въпрос, но за да се вместя в двете минути, ще продължа по същество. Аз ще се опитам да го мотивирам и ще му задам един конкретен въпрос, но за да се вместя в двете минути, ще продължа по същество. На първо място, това не е редакционно предложение. Тук говорим за милиарди левове, а не говорим за 2, 3, 4, 5 лв. Това според нас трябваше да бъде отразено в Доклада, както, разбира се, беше прието и на Комисия, а не от трибуната да коментираме и да прави предложение, в случая в лицето на председателя на Регионалната комисия Настимир Ананиев, че това е редакционно предложение, което касае няколко милиарда лева. И тук въпросът е може би за всички Вас. [[Реплики.]] Говорим не за милиони, а за милиарди. И за да вземем, разбира се, информирано решение какво стои зад това предложение. Това би трябвало да не е сума, която се разходва в рамките на бюджета за 2022 г., а това е сума на база на разчетите, които предполагам ведомството е направило, и тук може би и председателят на Комисията трябва да даде повече яснота за проектите, които ще се реализират в рамките на следващите две до три години, за да могат да бъдат сключени тези договори… [[Реплики.]] Аз знам, че е така, но нека това да стане ясно не от мен, а от тези хора, които правят предложението, за да могат наистина да си го обосноват, за да вземем информирано решение. Не е лошо предложението, но за нас, отново повтарям: това не е редакционно предложение, това е предложение по същество – както е гласувано в Комисията, така ще бъде отразено и в Доклада за второ четене. Господин Генов, не е смешно. Това касае няколко милиарда лева. И отново казвам: това е една много сериозна материя, тъй като предвидимостта, това е правено назад в годините, тъй като повечето големи инфраструктурни проекти се изпълняват не за година – две, и ни най-малко за една бюджетна година е да могат наистина да бъдат законосъобразно разходвани тези средства съобразно Закона за публичните финанси е да се поемат ангажименти, които съответно ще бъдат обезпечавани с ресурс, в рамките на следващи бюджетни години извън рамките на тази, която към момента дебатираме. Така че, ако това е предложението, грешката може би наистина е, че това не е редакционно предложение, но то е коректно предложение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Нанков за репликата. Други реплики към Настимир Ананиев? Да, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Ананиев, преди малко заедно четохме по т. 1 правите редакционно предложение, доколкото разбрах. Максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г. Увеличавате ги от 2 млрд. 764 млн. 859,9 на колко милиарда?
5 млрд. 108 млн.
Значи тези разходи са само за 2022 г.? [[Реплики.]] Тук така е записано. В рамките на една година толкова разходи не е допустимо?!
Благодаря, господин Байрам. Трета реплика? Няма. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Нанков! Ако е правно-техническа, нека да е правно-техническа редакция, нямам проблем с това, но всеки, който е бил в Комисията, може да погледне, да види какво е изговорено, защото, аз лично зададох въпроса към представителя на Финансите, който потвърди всъщност за самия ангажимент. И това е отговорът на Вашия въпрос всъщност, че това са ангажименти и те са за тригодишна рамка като цяло. [[Реплики.]] Пише: ангажименти, да. Благодаря.
Процедура.
Секунда, господин Ибрямов. Само да уточним с господин Байрам. Текстът е: „максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г.“ [[Реплики.]] Извинявам се, че се намесих в диалога Ви по същество, но само да го уточним. Имаше искане за процедура от Джейхан Ибрямов.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! В този късен или ранен час, разбира се, явно започваме да мислим по-адекватно и се сещаме за неща, които са допуснати, като фактически грешки или някакви правописни грешки в Комисията по регионално развитие. Прочитам, господин Председател, защото се обръщам към Вас, тази редакционна поправка, която господин Настимир Ананиев направи: „ (3) . Утвърждава максимални размери на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., и максималните размери за новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г. от самото Министерство.“ Никъде не се казва, че става дума тригодишната прогноза, никъде, като т. 1 на ал. 3 е максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г., съответно и сумата два милиарда и нещо, така ли е? Така е. Излиза господин Настимир Ананиев с писмо, което е получил от някого, и прави редакционна поправка, която е по същество. Аз разбирам, че искате да увеличите размера, но така или иначе Вие се хвалите, че месец юли ще правите актуализация, а дали ще сте Вие, това е друг въпрос. Така че моля Ви не в този късен час. Или да прекъснем заседанието и утре сутринта малко по на бистър ум да дойдем и да продължим, или наистина да си водим дебатите, да разсъждаваме и да приемем след това утре сутринта, или тази сутрин по-късно, и да гласуваме така направените предложения. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ибрямов. Така или иначе утре ще го гласуваме, днес само ще го... Няма проблем, ние автоматично Ви записахме времето. Николай Нанков този път за изказване или да разменим малко изказващите се от групата? [[Реплики.]] Добре.
Първо Деница Николова.
Първо Деница Николова, заповядайте, госпожо Николова. След това – Ализан Яхова.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, моята оценка и анализ по отношение на предложения бюджет на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за 2022 г. е, че това е най-нерегионалният бюджет и ще Ви кажа защо. Липсват всякакви амбиции по отношение на това как ще провеждаме регионалната политика в страната, както и липсват всякакви средства, които са заложени във връзка с провеждането на реформата в регионалната политика. За да проведем реформата в регионалната политика, най-вероятно ще трябва да направим преглед на административно-териториалното деление на страната след последното преброяване на Националния статистически институт. Отделно от това, разбира се, трябва да направим едно ново прерайониране на статистическите региони на страната. Това неминуемо ще доведе до реформа, която ще изисква своите средства. Забележете обаче, че в предложения бюджет за второ четене в политиката за интегрирано развитие на регионите за постигане на растеж и подобряване качеството на жизнената среда са заложени средства от малко над три милиона лева. Това е абсолютно недостатъчно за провеждане на регионална политика в страната още повече с дългосрочен хоризонт. Още повече, че Вие се целите към 4,8% растеж за 2022 г., а залагате в политиките точно за интегрирано развитие на регионите малко над три милиона лева. Втората част, върху която искам да обърна внимание, е, че голяма част от средствата, които са за провеждане на регионалната политика на страната, са фокусирани във финансовите инструменти, финансирани от Европейския съюз. Над 6 млрд. лв. чакат всъщност одобрение от страна на Европейската комисия във връзка с реализирането на бъдещата регионална програма, с реализирането на трансграничните програми, с реализирането на Националния план за възстановяване и устойчивост. Реално обаче нито един лев от тези средства най-вероятно няма да постъпи до края на годината в Регионалното министерство именно за провеждане на политиката за развитие на регионите. Така че в тази посока ми е много странно по какъв начин ние ще приемаме бюджет на Министерството на регионалното развитие и благоустройството без ресурси за провеждане на регионална политика? На практика всъщност всички капиталови разходи, които са заложени в бюджета към настоящия момент фокусират единствено и само върху обновяване на пътищата на територията на страната и на инвестиции, свързани с ВиК сектора. Да, но ние не говорим за министерство на пътищата и министерство на ВиК сектора, а говорим за Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Така че в тази посока ще каже, че това е най-нерегионалният бюджет, най-неамбициозният бюджет, свързан с провеждане на регионалната политика на страната. За тази година няма да има никаква целева инвестиция, свързана именно с подкрепа на регионите в страната, с намаляване на дисбалансите, с балансираното териториално развитие и това неминуемо ще доведе до задълбочаване по-скоро на дисбалансите и между всички населени места няма да можем, разбира се, да подобрим и качеството на живот на хората в тях. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Николова. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] За реплика? Настимир Ананиев – за реплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Николова, съгласен съм с може би половината анализ, който изчетохте. Не съм съгласен с изводите и ще Ви кажа защо: Вие направихте много добро изложение, но казахте, че няма да се случи. То ще се случи. Въпросът е, че преди да стигнем до тези изводи, които обобщихте, ние трябва да получим, първо, официалните данни по преброяване на населението, които най-вероятно ще бъдат готови през месец октомври. Ще Ви напомня, че имаме актуализация в средата на годината, така че планът, който Вие горе-долу изложихте, той ще се случи, въпросът е, че на нас ни трябват конкретните цифри, за да можем да направим правилното регионално наместване според информацията от преброяването и, разбира се, другите икономически и финансово състояние на общини и всичко останало. Искам също да спомена, тъй като казахте пътища и ВиК, не забравяйте, че в бюджета се отпускат и 30% за капиталови разходи на всички общини – на всички на цялата територия. Така че не е само за пътища и само за ВиК. Това е моята реплика.
Благодаря, господин Ананиев. Има ли други реплики към Деница Николова? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, господин Ананиев за направената реплика. По отношение на провеждането на регионалната политика и данните от НСИ, към момента има предварителни данни. Най-малкото по предварителните данни можете да започнете обсъждания със заинтересованите страни, за да може да се формира Пътната карта, която всъщност е заложена в средносрочната рамка за изпълнение на регионалната политика и бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Неясно защо тази пътна карта ще се прави през 2023 г. Би трябвало тази карта вече да се направи 2022 г., още повече че тя е подготвена в рамките на звеното, което се занимава с регионалната политика и по-скоро трябва да се актуализира, дори и не трябва да се прави наново. Така че в тази посока бих Ви казала, че имат достатъчна подготовка в Министерството, за да може и Пътната карта, и регионалната политика като следващи стъпки, като дългосрочна политика за развитие на страната, да бъде осъществена. Що се отнася до капиталовите разходи за общините, които са заложени в чл. 51. Ами, ако направите едни добри разчети по всички данни, които сте заложили, ще установите, че тези средства са крайно недостатъчни и че в рамките на всяка една община имате увеличение от порядъка на 200 – 300, в най-добрия случай до 500 хил. лв., ако не се лъжа, имаше една община в Бургас, мисля, че Карнобат, така че в тази посока ще Ви кажа, че това са крайно недостатъчни средства, за да провеждате регионална политика. Ако няма да имате европейски средства, категорично мога да Ви кажа, че сте обречени на неуспех. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Николова. Ализан Яхова – за следващо изказване. Заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моето изказване е във връзка с предложението на парламентарната група на ДПС за увеличение бюджета на Селскостопанската академия с 15%, което в абсолютно изражение е някъде около 4,8 млн. лв. От началото на 2023 г. България ще прилага реформирана обща селскостопанска политика. Тя, освен че ще бъде по-устойчива, по-модерна, ще бъде и по-иновативна. Новата селскостопанска политика има една междусекторна цел и тя е свързана с модернизиране на земеделието и селските райони чрез стимулиране на цифровизацията, иновациите и на знанието. Земеделските производители ще бъдат насърчавани да търсят достъп до научни знания и ще им бъдат осигурявани такива научни знания, което означава, че научно-изследователската и развойна дейност ще бъде във всеки един етап от земеделското производство и преработката, производствените техники, борбата с вредителите, болестите по животните, борбата с измененията на климата както и след това реализирането на пазара. Това означава, че ролята на Селскостопанската академия ще бъде изключително важна, тъй като тя е единствената специализирана научно-изследователска организация в България в сектора на „Земеделие“. Една година след като Европейската комисия одобри Стратегическия план на България за развитие на земеделието и селските райони, ние трябва да направим като държава членка две основни неща. Първото нещо е да бъде създадена национална мрежа за ОСП, която ще включва активно научните работници. Второто нещо, това е изграждането на системите за знание и иновации, които са част от консултантските услуги, това е една от основните интервенции от новия стратегически план. Увеличението, което се предлага, в бюджета на Селскостопанската академия е 774 хил. лв., което осигурява само повишение на минималната работна заплата, което обаче няма да осигури преодоляване на сериозните разлики между възнагражденията на научните специалисти в Селскостопанската академия спрямо същите специалисти на същия ранг в БАН и във висшите учебни заведения. Само за информация заплатата на един асистент в Селскостопанската академия е 840 лв., докато във висшите учебни заведения е 1300 лв. Затова ние предлагаме увеличение на бюджета на Академията, което основно да бъде използвано за повишаване на трудовите възнаграждения, като по този начин се изпълни и Постановление № 371 на МС от декември 2020 г. за изравняване на трудовите възнаграждения на специалистите и учените от една научна степен. Надявам се, че това предложение на ДПС ще бъде подкрепено. Искам да се обърна и към колегите отляво, те да бъдат последователни към своите интереси, своята подкрепа, тъй като на 4 ноември 2020 г. в Комисията по земеделие те искат също увеличение на бюджета на Селскостопанската академия именно за повишаване на трудовите възнаграждения. Само да Ви кажа още нещо, че по данни на Световната банка България се намира на последно място инвестиции в научно-изследователската дейност и е още по-труден процесът по задържане на младите научни работници. Едва 11% от работещите в Селскостопанската академия са на възраст до 35 години. Надявам се, че ще подкрепите това предложение. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Има ли реплики към госпожа Яхова? За изказване – Николай Нанков.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Аз пак ще върна темата на чл. 23 – бюджета на МРРБ, един от най-големите инвестиционни бюджети в предложения проект. Тук е нашето учудване защо вицепремиерът по регионално развитие и благоустройството не е тук сред нас. Късен е часът – ясно е това, но все пак дебатираме един от най-важните бюджети, свързан с капиталовата и инвестиционна програма на Вашето правителство. Важно е да кажем, че добрият бюджет освен балансиран такъв е този, който е изпълним и реализируем в рамките на бюджетната година. Повярвайте ми, Вие ще се убедите много скоро, че този бюджет, който сте заложили, е един огромен балон. Огромен бюджет – над 2 млрд. 300 млн. лв. за капиталови разходи, почти толкова за пътна инфраструктура и ако не реализирате проектите, които ние сме стартирали, да се финансират дейности, които ще се изпълняват в рамките на календарната 2022 г. по тях. Вие между другото сте заложили голяма част от тези проекти в проектобюджета, Вие няма да можете да усвоите и 30% от заложените капиталови разходи. Повярвайте ми, ще съм пророк може би и ще Ви кажа, че над милиард и 200 милиона от тези заложени няма да бъдат усвоени, а ще бъдат пренасочени още в актуализацията по други дейности. Аз съм убеден, че финансовият министър и вицепремиер Василев знае много добре това и оставя един огромен буфер. Втората много важна тема. Гръмко прокламираните кампании, приоритети, които залегнаха между другото и във Вашата управленска програма, в програмата на една от партиите мандатоносители в ПП – 13 страници от Вашата презентация, там сте заложили пет моста – четири на Дунав и един над Варненското езеро и под Стара планина. Вие, колеги, си скъсахте управленската програма, коалиционното споразумение още с първия си бюджет. Нито един мост над Дунав, дори като пред проектни проучвания, подготвителни дейности или други процедури и започнатият от нас като процедура, проектиране дори изтъргувани, Вие подписахте договор, който ние впрочем заложихме с европейско финансиране. Но понеже нямате още финансова рамка, нямате споразумение за партньорско одобрение от Оперативна програма „Транспорт“, Вие залагате първите плащания 2022 г. от бюджета. Още един въпрос е много интересен – на каква цена ще строите? Повярвайте ми, колеги, че тази тема е много интересна. Всички индикации, не е моментът днес да говорим, не е и часът – почти 2 ч. сутринта е, но другата седмица ще Ви дадем конкретни примери за конкретни проекти, които са договорени вече от Вашето правителство, в които единичните цени, са не просто 30 – 40% по-високи, каквито са примерно гласовете, които чуваме от браншовата камара на строителите, а имаме единични дейности по сключени от Вас договори, в пъти по-високи единични цени от тези, които ние сме сключили 2018 – 2019 г. Тоест какво предлагате? От същото по много, но в пъти по-високи цени, тоест с много по-голям ресурс по-малко построени, рехабилитирани километри и наистина ще видите. Надявам се, че Вие вземате осъзнат избор, но ще се убедите много скоро, че тези коментари, които правим сега, знам, че ще гласувате бюджета, ще изненадат голяма част от Вас. Пожелавам Ви успех и наистина един подобен бюджет мисля, че най-малко реалистичните му цели за 2022 г. няма да изпълните, не заслужава нашата подкрепа. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Нанков. Реплики? Не виждам. За изказване – Десислава Танева.
Уважаеми господин Председател, колеги народни представители! Моето изказване е за мотивиране на предложението по чл. 24, които сме входирали от парламентарната група на ГЕРБ-СДС, с № 47-254-04-45, и другото е с № 47-254-04-86 – две предложения са, тъй като съм съвносител и на двете искам да Ви помоля да ги подкрепите. Ще започна от второто. Второто предложение е със същата тема, каквато беше предложението от госпожа Яхова. То касае увеличение бюджета на Селскостопанска академия със 7 млн. лв. Мотивите са абсолютно същите. На практика така както е предложен проектът към момента ще остави заплатите на научните работници в Селскостопанската академия най-ниски от което и да е друго звено в системата на земеделието. При условие че Селскостопанската академия извън досегашните си функции и дейности става и основно звено в новия стратегически план за новия програмен период по отношение трансфера на знания между земеделските стопани. На следващо място, искам също така да повторя, че последователната политика на една от партиите в коалицията, управляваща сега, е била винаги за увеличаване на този бюджет. Аз ще помоля за последователност и за подкрепа на тези предложения. Тяхното предложение е за 4,8 млн. лв., каза колежката, ние сме предложили 7 млн. лв., като сме се съобразили с визията на самите научни работници в Селскостопанската академия. Следващото предложение е по бюджета на Министерството на земеделието. Първо отново искам да започна с тезата, че приемането на бюджета така, както е предложен в частта на три звена, които са в момента под действащото законодателство – част от структурата на МЗ, а именно БАБХ, ИАГ и сертифициращият орган на средствата от европейските земеделски фондове, на практика може да доведе до частична неконституционосъобразност на приетия бюджет в тази му част. Това е в пряко противоречие със Закона за публичните финанси и на това основание отпаднаха много първоначално вкарани предложения в проекта. В направеното предложение ние сме отразили това наше виждане. То беше отразено и в предложението по чл. 1. На следващо място по бюджета на МЗ сме отразили и нашето виждане – предложение за увеличаване на доходите в системата. Няма политика на доходите в така предложения проект за бюджет. Ние сме предложили увеличение на бюджета в частта „Доходи на персонала“ до 20%. Особено в последните години, а предвид и инфлацията доходите в системата, в някои звена като БАБХ изостават от доходите на този тип специалисти в частния сектор. Предвид инфлацията, в която се намираме в последните месеци, прогнозите за след това, недостигът на такива специалисти – това е голям проблем и за частния сектор. В частния сектор може да си позволят да няма тавани на доходите и да вкарват включително такива специалисти от чужбина. Българската държава, за съжаление, като нива на доходите сме далеч от подобни движения.
Благодаря Ви, госпожо Танева. За реплика ли сте, госпожо Кирова? Заповядайте – имате думата.
Госпожо Танева, извинявайте, може би заради късния час, обаче не можах да Ви разбера. За какво става дума? Частична – какво казахте – противоконституционност. Възможно ли е при всички юридически корифеи – не само тук в залата, изобщо представители на управляващото мнозинство, да предположите, че има в бюджета подобни възможности? И ако може, просто да ми обясните какво имате предвид. Наистина не можах да Ви разбера. Благодаря Ви.
Други реплики? Благодаря Ви, госпожо Кирова. Заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Ние тази теза подробно я изяснихме и по време на разглеждането на бюджета на първо четене, и по чл. 1. Да, това е нашето становище – че преди да се приеме бюджетът в този вид като структура на системата на земеделието, трябваше в парламента да са дебатирани, разгледани и гласувани няколко закона, които уреждат тази реформа, ако тя, разбира се, се приеме, а именно – отделянето на Българската агенция по безопасност на храните, Изпълнителната агенция по горите и Изпълнителната агенция „Сертифициращ одит на средствата от европейските земеделски фондове“. Тези законопроекти дори все още не са на обществено обсъждане. Но дори да бяха, буквата на закона, принципът на парламентаризма, прозрачността, общественият дебат изискваха тези дебати да са минали.
Благодаря, госпожо Танева. Заповядайте Господин Летифов – имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, аз ще се изкажа по бюджета на Министерството на транспорта и ще се възползвам от тази възможност да кажа и за нашите предложения, които сме направили и в чл. 50, а и по-надолу – в чл. 107. Министерството на транспорта има да решава голяма част от проблемите, които са се наслоили в транспортния бранш, изцяло като сектор. Беше ни обявено, че ще се извършат сериозни реформи в сектор БДЖ – Български държавни железници, или в железницата, в железопътния транспорт, и очакваме тази година услугата да бъде подобрена, като качество, бързина, финансов резултат. Разбира се, наред с това трябва да се развива и останалият транспорт, както въздушният, морският, сухопътният или автомобилният транспорт, който е много сериозно засегнат не само от пандемията, а и от кризата, която настана като цяло. Голяма част от населените места и общините са с нарушена транспортна схема или въобще такава не съществува. Превозвачите казват, че в над 200 населени места въобще нямат транспорт. Според нас те са много повече. Голяма част от общините въобще нямат транспорт и затова ние сме направили конкретни предложения по-надолу – в чл. 50, като в ред 2 числото 50 000 става 100 000, или сме предложили 50 милиона допълнително субсидия, която е необходима за превозвачите. Направили сме и ново предложение, нов ред – досегашният ред 3 да стане 4. В ред 3 сме предложили за междуселищните автобусни линии допълнителни 85 милиона, които, уважаеми колеги, ако не подкрепите, всъщност ще подкрепите кризата в сектора при автобусните превозвачи да се задълбочава. Защо казвам това нещо? Защото трябва да се влезе малко повече в детайлите на този проблем, който има в автобусния транспорт – не само в железопътния, а като цяло транспортната схема е нарушена. Тя не е свързана помежду си, нарушени са за малките населени места, отдалечените, слабо населените, високопланинските, като цяло и междуселищната транспортна схема. Важно е да ги подкрепите, важно е да разберете, че всъщност ние рискуваме да останем без този транспорт. Защо? Първо, горивата се увеличават всеки ден. Голяма част от автобусите, които се ползват за градския транспорт и за късите разстояния, са на метан. Метанът поскъпна няколко пъти. Заплатите на шофьорите, които са в автобусните превози, са най-ниските. Те избират, разбира се, да се местят в тежкотоварния транспорт и това обезлюдяване продължава. От друга страна, проблемите при тежкотоварния транспорт след влизането в сила на така наречения „План Макрон“ или на пакета „Мобилност“ е другото перо, по което ние ще изпитваме огромни трудности. Затова, уважаеми колеги, Ви моля да подкрепите нашите предложения по-надолу – в чл. 50, които обещавате, че ще направите през юли, но една помощ е важна, първо, като размер, второ – да бъде навременна. Затова е важно да подкрепите тези средства, които сме предложили сега, за да дадем шанс на автобусния транспорт за пътническите превози да оцелеят, но не само за самите превозвачи, а това са средства, които са за общините и за самите линии. Те са необходими, за да може такъв като цяло да съществува. Другото нещо, което трябва да се направи, е ефективна борба с нерегламентираните превози, които, разбира се, са проблем от години, но те, по оценка на бранша, представляват над 30% от превозите. И не на последно място, да видите статистиката на превозвачите, които казват, че за субсидия от 1000 и близо 500 фирми кандидатстват едва 565, което би означавало, че около 1000 фирми–превозвачи вече са фалирали. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Летифов. Реплики има ли към това изказване? Не виждам. За изказване е записана Мария Белова. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Все пак трябва да кажем добрите неща в разглеждания бюджет. Нашата парламентарна група ще подкрепи предложението в чл. 24 във връзка с предвидените 29 млн. 300 хил. лв. за извършване на услугата за защита на вредно въздействие на водите, възложена на „Напоителни системи“ ЕАД. Смятаме, че това е стъпка в правилната посока, но пак обръщаме внимание, че това е много малка стъпка в правилната посока, след като направихме две големи крачки назад. Какво имам предвид? Отпадането на пълната рехабилитация на „Напоителни системи“ от Плана за възстановяване и устойчивост в размер на 800 млн. лв. е един умишлено пропуснат шанс и от служебното правителство, и от сегашното редовно за коренна промяна на поливните условия на земеделските стопани. С реализирането му можеше да се постигне потенциална икономия на вода от над 44%. Но крачките назад в темата „Напояване в българското земеделие“ не е само тази. Както казах, в последните две-три седмици сме свидетели и на един случай, за който все още се надяваме Министерството на земеделието да отстрани всички слабости – става въпрос за опитите за прекратяване на процедурите по Мярка 4.3., за която, обръщам внимание, има осигурен финансов ресурс в размер на 107 милиона за рехабилитация на 24 напоителни съоръжения, която процедура е стартирала при старото редовно правителство и одобрена от служебния министър в края на 2021 г. Тези инвестиции щяха да осигурят рехабилитацията, както казах, на 24 напоителни канала, които щяха да увеличат поливните площи с над 200 хиляди декара. Затова смятаме, че освен така нужните 29 млн. 300 хил. лв. за „Напоителни системи“ за тази услуга Министерството на земеделието и храните трябва да има ресурс в сектор „Напояване“, защото без напояване няма как да има българско земеделие. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Белова. Реплики, колеги? Няма. За изказване – господин Байрам.
Господин Председател, колеги! Още на първото гласуване на държавния бюджет в постоянните комисии попитахме управляващото мнозинство и финансовия министър имаме ли проекти за капиталовите разходи. Искахме да знаем каква е проектната готовност на управляващото мнозинство. Не получихме никакъв отговор и днес виждаме – господин Ананиев прави едно предложение и изведнъж излизат 2 млрд. 343 млн. лв. допълнителни разходи за 2022 г. Господин Ананиев, докато е бил в Политическа партия ГЕРБ, е научил доста, така да се каже, лоши практики. Дори може да характеризираме тази вечер карането на джипката като среднощно каране на джипката. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Да, Вие сте доста добър шофьор, господин Ананиев, научили сте доста, но когато се поемат толкова сериозни разходи, редно е тук да бъде вицепремиерът и финансовият министър. Господин Председателстващ, не че си вършите както трябва работата, но поне извикайте финансовия министър да си развали съня и да дойде да обясни имаме ли договорени проекти, подписани проекти, къде ще бъдат изразходени тези 2 млрд. 343 млн. лв. допълнително? [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Откъде? Ама сте ги научили много добре тях, да знаете. И сега ще имаме главоболия с тях. Уважаеми колеги от управляващото мнозинство, качили сте се на джипката и сте се запътили, но да знаете, че сте се запътили към пропастта. Близко е и ще видите, че е доста дълбока тази пропаст.
Благодаря, господин Байрам. Реплики? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Байрам! То хубаво е да се говори, ама хубаво е и да се чете [[реплики от ДПС]] и когато четете, четете всичко. Не четете само Закона за бюджета, отворете си Закона за публичните финанси, където има много точно определение за поети ангажименти и за разходи. Слушайте внимателно. Слушате ли ме? Слушайте ме. Слушай, слушай, като говориш тук, ще слушаш. „Поетите ангажименти за разходи са клаузи на договори и разпоредби на нормативни и административни актове, които обвързват бюджетните организации с бъдещи плащания за разходи и/или нови задължения за разходи.“ И нека да Ви кажа нещо за джипката, дето нали е много остроумно. Първо е среднощна тази джипка заради Вас, защото, ако не бяхте забавили приемането на всички неща с прекратяване на дебата, на всичко останало, ние щяхме всъщност да сме гласували или прочели този текст, може би шест или седем…
Господин Ананиев…
Времето ли ми изтече?
…по бюджета, ако обичате.
Да, да, аз отговарям, репликирам господин Байрам много конкретно. Той говореше за джипки, аз не съм говорил за джипки. И от джипката се разхвърляха парите, обикновено една сряда, декември месец, когато на послушните се даваха – кметове и всякакви други организации… [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Ананиев, моля Ви…
Така че джипката никога не е била…
Господин Ананиев, ще Ви взема думата.
Защо?
Ако обичате, нека по темата.
Тогава трябваше да прекъснете господин Байрам, аз го репликирам. [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Втора реплика има ли към изказването на господин Байрам? Господин Летифов и след това от ГЕРБ, който решите за трета реплика – господин Иванов или… [[Шум и реплики.]] Като се изчерпа цикълът от реплики и дуплика, ще има и процедури. [[Народните представители от ГЕРБ-СДС стоят до банките.]] Колеги, моля Ви да заемете местата си. Изключително неприятно е за изказващите се, буквално сте върху тях.
Няма кворум!
Моля Ви да заемете местата си. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Заповядайте, господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Байрам, държа в дупликата да отговорите: какво е джипката, къде са тези 2 милиарда и нещо, къде е предложението на „Движение за права и свободи“ за отпадането на джипката, защото те не я подкрепиха? Джипката съществува, колеги, господин Ананиев, заради Вас съществува джипката. Ние сме предложили да отпадне джипката, господин Ананиев, четете, четете. И когато гласувате, пак четете, защото сме предложили това, което Вие казахте, че е изпълнено със съмнение. Джипката е изпълнена със съмнение и ние предложихме да отпадне. Ин хаус процедурите са изпълнени със съмнение, ние предложихме да отпаднат, но те не са отпаднали, господин Ананиев. И само да Ви кажа, джипката струваше за декември месец 9 милиарда! 9 милиарда, господин Ананиев, струваше джипката за декември месец.
Благодаря Ви, господин Летифов. Има ли трета реплика, колеги? Няма. Господин Байрам, заповядайте за дуплика. Ще Ви призова да останем в добрия тон, господин Байрам.
Викнахте ли министъра? Министъра викнахте ли?
Ще Ви отговоря след дупликата, господин Байрам. Ако обичате, да се обръщате към мен с уважението, с което аз се обръщам.
Извинявам се, господин Председателстващ.
Заповядайте, имате думата.
Българското общество, всички български граждани очакваха от Вас промяна. Вие не сте никаква промяна, Вие сте чиста доза подмяна. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Чиста доза подмяна! Декември месец 9 милиарда бяха раздадени с джипката.
За 9 дни!
За колко? [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „За 9 дни!“]] Има символика. За девет дена 9 милиарда. Това е Вашият модел на джипката. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Имахме предложения да махнем този модел на джипката. Отхвърлихте го – чл. 87. Вчера имахме същото предложение – да отхвърлим модела на джипката и в чл. 1, ал. 5, отново отхвърлихте това предложение. Вие сте чиста доза подмяна. Кирил Петков е шофьорът на джипката, когато се измори, ще се качи Асен Василев – на Ананиев няма да му дадат, защото той няма потенциал. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС. Шум и реплики.]]
За сведение на залата – вицепремиерът Василев е извън страната, господин Байрам, няма как обективно да бъде тук в момента. [[Реплики от народния представител Росица Кирова и от народния представител Байрам Байрам.]] Господин Байрам, току-що Ви отговорих на въпроса. Какво означава „не си вдига телефона“? И да си вдигне телефона, да го включим през телефона ли? За изказване – Александър Иванов. Колеги, моля Ви, все пак да заемете местата си. Независимо че няма кворум, това не означава, че не трябва да има ред в залата. Дебатите продължават. Господин Иванов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! [[Реплики.]]
Да, да, имате думата.
Само, господин Председател, ще Ви помоля, от 25 до кой член включително се изказваме?
От 23 до 27 включително.
Много Ви благодаря. По този начин дали мога да взема по пет минути на всеки член и да се изкажа наведнъж, за да не вземам пет пъти по пет минути? Как да преценим процедурно? Или за 25 минути мога на един път да се изкажа по всички членове? Има ли такава практика? Не знам.
Господин Иванов, допуснали сме да разглеждаме пет разпоредби едновременно, съответно следва да имате пет минути общо, но ще Ви дам възможност повече време. Всички колеги досега са се съобразявали с това.
И другите колеги, които са останали в залата, да знаят, защото, господин Председател, важно е да отбележим, че останалите народни представители, които сме в залата, макар и в този късен час, имаме право да се изкажем по пет минути на всеки параграф и като разглеждаме пет параграфа заедно, защото така са изчетени от председателя на Комисията господин Каримански, логично е, господин Председател, да можем да се изкажем по пет минути на всеки от тях – всеки народен представител. Такава е моята логика – ако нарушавам Правилника, ми кажете, аз искам да спазвам Правилника.
Започнете изказването си, господин Иванов.
Да, благодаря Ви. Първият параграф, по който говорим, господин Председател, е точно за Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Колеги, много се каза в дебата днес по проекта за бюджет на регионалното развитие и благоустройството, много от изказващите се преди мен колеги и останалите, макар и малко, народни представители. В залата на Народното събрание в този час, за съжаление, нямаме членове на Министерския съвет. Поканихме ги, даже имаше призиви от народни представители. Така че също като процедура и колегиална забележка, господин Председател, ако можете, да се обадите на членовете на Министерския съвет – на тези министерства, чийто бюджет разглеждаме, защото е важно обсъждането. Все пак разглеждаме закона на Република България. Ще Ви помоля, на всеки един от членовете на Министерския съвет, на който ресорното министерство разглеждаме, да се обадите, със сигурност могат колегите да се обадят, и да ги попитате: защо не са в залата? Защото все пак те са предложили, колеги, казвам го и на всички колеги в залата, та членовете на Министерския съвет са предложили, съгласували на Министерски съвет предложените от тях средства, които предвиждат за политиките, които да разходват през 2022 г. И ако народните представители при обсъждането на тези конкретни ред по ред, имаме въпроси към тях, е не само добра практика, ами най-малкото и парламентарна логика – да имаме членове на Министерския съвет, които да изпълнят тези кресла. Аз, за съжаление, ги виждам празни вече от над два часа, господин Председател. [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „За децата не забравяй!“]] Колегите от залата ме репликират, извинявайте, господин Председател, ще си позволя да им отговоря. Колеги, този бюджет е важен и за държавата, естествено, и за всички български деца. Съжалявам наистина, че няма членове на Министерския съвет, които да уважат народните представители – има колеги от „Продължаваме Промяната“, от ДПС, от БСП има тук таме някой, от „Демократична България“…
Господин Иванов, това Ви е времето за изказване, имайте предвид.
Да, благодаря Ви, господин Председател. Нали ми тече времето – аз не го виждам, нещо се е повредило?
Тече, 3 мин. 45 сек.
Да, благодаря Ви. Вие ме прекъснете на 25-ата минута. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Господин Председател! Не, колеги, смеете се, но не е смешно, все пак е 2,20 ч., гледаме Закона за държавния бюджет и за мен е учудващо, колеги, за мен е учудващо, че от страна на управляващата коалиция има все по-малко народни представители. Това не е добър показател, най-малкото не уважават бюджета, който Министерският съвет, гласуван и предложен от тях, е защитил. Абсолютно показват незагриженост към хората, а и доста граждани имат притеснения от Закона за държавния бюджет и цифрите в него. Няма да коментирам пълнотата на Законопроекта, ние го направихме на първо четене доста обстойно, доста широко, анализирано, вслушахме се и в доста експерти и икономически анализатори, които се изказаха по Законопроекта. Не видяха огромна логика в него. Продължавам специално по Министерството на регионалното развитие и благоустройството, колеги. На мен ми направи впечатление, че част от изказващите се – аз съжалявам, че не можах да взема реплика, но беше доста интензивен дебатът. Има едни огромни средства, които е похвално – не ме разбирайте погрешно, колеги…
Господин Иванов, времето Ви изтече, но ще Ви дам още една минута, тъй като…
Господин Председател, това ми бяха петте минути за първия параграф. Нали ще мога да се възползвам от петте минути за следващия?
Господин Иванов, предполагам, че по добре от мен знаете каква е парламентарната практика, с която се съобразяваха всички колеги досега.
Колеги, искате да се изказвате и Ви изяждам от времето ли? [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Елате и се изкажете. Ама няма Ви членовете на Министерския съвет и няма пред кого да споделите.
Има представители, господин Иванов.
Вие имате – най-голямото ми уважение към колегите, които са тук, да, членовете на Министерския съвет, ако не знаете, са вицепремиерите и министрите. Те се избират от Народното събрание, след това Министерският съвет може да назначава многоуважаваните от мен заместник-министри. Съжалявам, че в 2,20 ч., господин Председател, трябва да обяснявам на колегите, хубаво е да знаят. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Със сигурност са чели Конституцията, знаят кои са членове на Министерския съвет.
Господин Иванов, изказването Ви не е по същество…
Изказвам се по същество, господин Председател.
Още една минута имате, да го имате предвид. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Благодаря Ви, напомняйте ми. Във връзка с това, господин Председател, наистина е много амбициозно тези 2 млрд. 535 млн. 793 хил. лв., които са заложени за политика за подобряване на инвестиционния процес, поддържане, модернизация, изграждане, техническа инфраструктура – имаше доста колеги от залата, които се изказаха, че те може би няма да бъдат изпълнени със съдържание и няма да могат да бъдат разходвани тези средства. Аз обаче ще заявя, че подкрепям тази амбициозна идея, която са предложили членовете на Министерския съвет. Съжалявам, че министър Караджов, защото в момента обсъждаме именно бюджета за регионалното развитие и благоустройство, което не е смешно, той е много сериозен и задълбочен – ако беше тук, за да ни каже тези 2 млрд. 535 милиона за пет, шест или четири може би моста над река Дунав ще бъдат. Може някой колега, не, не, абсолютно сериозно, колеги, имаше изказвания. Предизборната програма е важно, колеги, когато дойдем в тази зала, да изпълняваме ако не 100%, което е максимумът и което трябва да се стремим да направим по изпълнение на предизборните си програми, поне 5%. При положение че Вие казахте, че ще се изградят пет моста над река Дунав, а няма заложен нито един, тоест това е нула процента от предизборната Ви програма, специално в областта на регионалното развитие и благоустройство. За мен това е притеснително, господин Председател. Благодаря Ви за толеранса. Ще приема, че съм се изказал по два параграфа и имам още три. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Вече Ви обясних как стоят нещата с времето за изказване. За реплика? Заповядайте. Господин Енчев, и Вие ли сте за реплика?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, аз не мога да се съглася с Вашите очаквания от началото на изложението Ви, тъй като очаквате да присъстват членове на Министерския съвет, а пропускате, че това управляващо мнозинство изобрети безпрецедентни практики. Два поредни дни, без прецедент в съвременната история, управляващите сами си събориха кворума, за да не могат да си разглеждат бюджета.
Господин Христов, това по темата ли е?
Господин Иванов говори за очаквания към Министерския съвет, аз оборвам неговите очаквания.
Темата не е очакване към Министерския съвет, господин Христов. Темата…
Господин председателстващият заседанието Ви отправи забележка по отношение на процедурите и на добрите парламентарни практики. Ще ми бъде интересно да чуя Вашата оценка по другата добра парламентарна практика, господин Председател, която те изобретиха за рестартиране на дебатите онзи ден. Също нещо неуредено в Правилника. Не на последно място, моля Ви, споделете Вашето мнение за следващите три параграфа от бюджета. Благодаря Ви.
Господин Енчев, заповядайте за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, чух от Вас много сериозни цифри, много милиарди, искам да разбера от Вас, тъй като не можах да открия, Вие намерихте ли политики в областта на регионалното развитие? Видяхте ли нещо, което е стратегическо? Изобщо забелязахте ли политики за харченето на тези средства, които, както вече отбелязвате и Вие, и колегите в залата, може би са най-сериозните суми, които досега са инвестирани в регионално развитие на Република България? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Енчев. Трета реплика – заповядайте, професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Иванов, аз не разбрах от Вас няколко много важни неща в изложението Ви, свързани с бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. В предизборната кампания на Политическа партия „Продължаваме Промяната“, неколкократно и многократно имаше една мантра, която така се развяваше, че 8 милиарда са откраднати. Вие в бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството виждате ли заложени инвестиции на тази стойност, или в някоя от другите точки – от 27, 28, които се разглеждат, от 23 до 27, има ли поне част от тези 8 милиарда, за които се говореше, че ги няма. Второ, в бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството има ли заложени средства за изграждането на няколко моста над река Дунав? Има ли пари за изграждането на автомагистралата от Видин до Шумен? Има ли пари, предвидени за изграждането на няколко тунела под Стара планина? Моля да ми отговорите на тези въпроси, защото те бяха дадени като заявка от партия „Продължаваме Промяната“. Българите повярваха на тях и е много важно да разберем дали тези неща ще се случат, или просто са били едни фойерверки по време на предизборната кампания на „Продължаваме Промяната“. Важно е за хората, които ни гледат в момента. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
За дуплика, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господа репликиращи, благодаря Ви за репликите. По репликата на господин Христов – този парламент и новите управляващи, господин Христов, явно ще откриват нови неща в процедурно отношение. Това е явно новото. Това е промяната. Гледаме два и половина бюджета. Няма никой от Министерския съвет. За съжаление, колегите от управляващото мнозинство нямат енергия да защитават бюджета, който Министерският съвет им е хвърлил. Те даже 204 предложения направиха и тях не си ги защитават. Това е тяхно право и не споря с него. Господин Енчев, за съжаление, именно точно затова призовах и председателстващия Народното събрание – председателя, да се опита да открие някой член на Министерския съвет, няма да уточнявам пак кой е член на Министерския съвет – уважаваните заместник-министри от мен, колеги експерти от Министерството на финансите са изключително полезни при състяването на бюджета, но те не носят отговорност за политиките, които трябва да водят тези хора. Няма никой. Затова, господин Енчев, оставам с недоумение какви политики в развитието на регионите на България са именно предложените милиарди? Амбициозни. Подкрепям. Трябва да бъдем амбициозен бюджета, но трябва да има заложени реални зад него проекти. Господин Ангелов, Вие ме учудвате всеки път. Освен експерт в здравеопазването имате и наблюдение над колегите в тяхната политическа програма по отношение на регионалното развитие и благоустройството. Ще се опитам да бъда по-прям. За съжаление, това споменах, че от тези пет моста, които се говореха, че ще бъдат изградени, в този бюджет и за следващите години е кръгло зеро, нула, нада. Отделно за тунел „Шипка“ – проектът беше да бъде изпълняван с европейски средства по времето на ГЕРБ. Колегите не могат ли, не знаят ли, не мога да коментирам и колегите от Министерския съвет не могат да дадат обяснение – сега се залага евентуално тунел под Шипка да се строи с български средства. Колеги, без да се използва възможността на европейско финансиране. За огромно съжаление го казвам. Това са средства, които България е загубила. Както и виждаме, че няма и План за възстановяване и устойчивост. Други държави взеха милиарди евро да възстановят икономиката си, засегната от пандемията COVID-19. Догодина, дай боже, колкото по-рано обаче, толкова по-добре. Други държави вече милиарди наляха в собствената си икономика. Понеже става въпрос за милиарди, колеги, репликиращи, за тези 8 милиарда нито в този ред на Министерството на регионалното развитие, нито някъде другаде не можах да ги открия, за съжаление, открих, че се теглят 8 милиарда дълг. Благодаря Ви.
За процедура. Заповядайте за процедура. След това за процедура също госпожа Кирова.
Господин Председателстващ, колеги народни представители! Взимам процедурата за първи път по начина на водене, за първи път се изказвам и неслучайно в този час. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] След малко ще разберете защо. Повечето от Вас се смеят на въпроса, зададен от Мустафа Карадайъ, нашият председател. Само преди няколко месеца лично аз бях потърпевш от репресиите на господин Рашков и моето семейство. Мои приятели също. Пред моето семейство бях извикан да дам обяснение, като подпиша протокол да не агитирам по време на избори, при условие че съм номиниран за народен представител. И за да получа протокола, трябваше да го подпиша. Подписах протокола, за да дойде време, в което, изправяйки се днес пред Вас, да задам въпрос директно на министъра на вътрешните работи, който не отговаря на този въпрос. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Няма го!“]] Ще ви дам и още един пример. Представете си, че в този час някой влезе във Вашия дом, не някой, а полицията. Пред Вашите невръстни деца и възрастни родители Ви свалят на земята, сложат Ви белезници, заведат Ви в полицейското управление и към обяд се окаже, че са Ви извикали да подпишете протокол да не агитирате по време на изборите. Какво следва от това? Как ще се чувстват Вашите родители и Вашите деца? Това стана с мой близък. И когато заведохме иск срещу полицията, се оказа, че в два и половина вечерта моят близък е извикал полицията сам да дава отговор за това дали ще агитира, или няма да агитира по иборите. Това го има записано в съдебното решение в област Плевен на съдебния състав. Може да го проверите. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам. В тази зала и от тази най-висока трибуна са се изказвали велики българи, защитавайки интересите на нашата родина, но са се изказвали и велики българи, предавайки интересите на нашата родина. Всеки един от нас нека да не си мисли, че може да се скрие под полата на политическата група, която представлява, и сам да реши зад кои велики ще застане. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Рангелов. Заповядайте, госпожо Кирова, за процедура.
Господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е към Вас по начина на водене. Аз разбирам стоицизма и тежкото бреме на това да си поел партийна поръчка да направиш така, че аргументите на опозицията да не бъдат чути, да бъдат претупани дебатите и един толкова важен закон като бюджета да бъде гласуван по начин, който е абсурден. И между другото, може би ще бъде за първи път в новата история на България – не зная преди това как са гласувани бюджети. Защото, ако се окаже, че в този бюджет гласуваме средства по пера като, да речем, тези за Агенцията по храните или по горите или за това да бъдат дадени средства в съответни министерства, в които все още не са попаднали дадени структури, като Закона за… - между другото, който не гласувахме, за водите, и не го довършихме, а ние имаме заложени средства, включително и за тази агенция. Ще направим прецедент и сигурно ще бъдем много интересни поне на тези, които са в залата. Всички тук сме останали с надеждата, че ще проявите евентуално някакво себеуважение, говоря за себеуважение, и ще прекратите това заседание, защото е абсолютно безсмислено. Първо, тук няма нито един министър и няма нито един представител на Министерския съвет и на това правителство. [[Реплики на народния представител Александра Корчева.]] Това не са представители на Министерския съвет, уважаема госпожо Корчева. Това са служители в министерствата. Няма нито един представител на Министерския съвет и на това правителство, който да защити бюджета. И това е позорно! И е много срамно! Освен това…
Времето, госпожо Кирова.
…всички можем да издържим до сутринта. Ефектът обаче от това, което правим, ще бъде една изключително срамна нощ по отношение на българския парламентазъм. Аз приключвам, за да мога да взема – моля Ви, запишете ме за изказване по бюджета на МРРБ – чл. 23. Благодаря.
Продължете направо с изказването.
И предложението ми към Вас е да извикате някой жив представител на Министерския съвет, който не е в чужбина [[реплики от ГЕРБ-СДС: „Може и да не е…“]] , в Париж, в Лондон, в Брюксел или където и да е. Един поне. Един.
Благодаря ви, госпожо Кирова. Госпожо Атанасова, заповядайте.
Благодаря. Господин Председател, уважаеми колеги! В продължение на аргументите на госпожа Кирова, една част ще оспоря. Госпожо Кирова, многократно Народното събрание е заседавало и в такъв късен час. Въпреки че заявките на новите партии, на тези, които ще променят стила на управление, е, че няма да има нощни заседания, че няма да има заседания на тъмно, че ще има открит и публичен дебат, обществен и такъв между политиците тук, в Народното събрание. И за да направя предложение, водена от вашите аргументи, че няма нито един представител на Министерския съвет, аз моля специално да поканите вицепремиера Корнелия Нинова, която преди няколко часа твърдеше, че именно опозицията е виновна България да няма бюджет, че опозицията проваля заседанията и кворума, което очевидно не е истина. Само че аз не се изненадвам, че Корнелия Нинова говори неистини – много от Вас знаят защо. [[Шум и реплики.]] Важно е колеги да преодолеете и още нещо. Определението, за което твърдяхте, че е етикет на Народното събрание, а именно, че Народното събрание е гумен печат. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Демонстрацията, уважаеми колеги, е, че Вие сте гуменият печат на това правителство. Срамно е…
Времето, госпожо Атанасова.
…и е неудобно спрямо Вас, господин Председател, на българския парламент, че Ви унижават по този начин. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
За изказване господин Желязков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Хубавото на малките часове е, че разговорът започва като ноктюрно да се лее може би по-спокойно. Надявам се, ако не изострим дебата поне да можем да чуваме аргументи. Аз ще взема отношение по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията, но функционално свързания с него предложен текст за субсидията от централния бюджет по отношение на превозите – градските линии в отдалечените планински и други населени места. Преди малко многоуважаемият колега Халил Летифов говори по тази тема. Ние сме направили нарочно предложение в тази сфера. По отношение на Столична община ще взема отношение, когато разглеждаме чл. 50 може би към 8,00 часа тази сутрин или може би по-късно, но аз искам да поговоря за нашето предложение, което е свързано с две групи превози, превозвачи и извършване на транспортна услуга. Малко ще започна исторически, защото може би сега е моментът да поговорим, а не просто да се убеждаваме. В края на 80-те и 90-те години в Европа започват да падат държавните монополи при много от услугите. Такива държавни монополи, които са съществували в държави като Франция, в бившия Източен блок и така нататък. Голяма част от тези услуги започват да функционират на свободния пазар, на либералния пазар, на конкурентен принцип. Голяма част от тези услуги, колеги, които са определени като услуги от общ интерес, обаче се нуждаят от държавна подкрепа, защото представляват непосилна финансова тежест за голяма част от техните ползватели. Европейската регулация за тези услуги ги разделя на три категории: услуги от общ икономически интерес, услуги от неикономически интерес и социални услуги от общ интерес. Ще поговорим сега за услугите от общ икономически интерес, сред които са и транспортните услуги за превоз на пътници, които са намерили отражение в Регламент 1370 на Европейския парламент и на Съвета, които услуги казват, че държавите трябва и могат да подпомагат превозвачите за извършването на услуги и генерирането на загуба от извършването на тези услуги до размера на отрицателния нетен резултат от приходите и разходите. В България такива услуги се извършват в градовете – това са превозите по нерентабилни линии, това са услугите, които се извършват в междуселищните превози, услуги, които се извършват към слабонаселените, отдалечени, планински райони и така нататък. Нашето предложение е да бъдат увеличени предвидените средства от 50 милиона на 85 милиона за нерентабилните услуги в градовете, които обхващат всички видове транспорт да бъде създаден нарочен ред, с който да се предвидят 40 милиона за междуселищните превози, което не се явява мултипликатор на инфлацията, защото те нямат условно постоянен характер и няма да се пренесат за следващата година, а тяхната цел е само и единствено да покрият отрицателния нетен ефект на намалелите приходи заради пандемията, която все още възпира голяма част от хората да пътуват, и загубите, които се трупат, заради увеличените разходи за природния газ, електричеството и другите горива. Това наше предложение е обосновано и по основание, и по размер и независимо от това, че Комисията по бюджет и финанси не е подкрепила това предложение, аз считам, че ще намерим подхода това нещо да бъде реализирано още в това разглеждане на Проектобюджета, а не в неговата актуализация. Благодаря Ви, колеги.
Благодаря Ви, господин Желязков. Има ли реплики към Росен Желязков? Заповядайте.
Господин Желязков, бихте ли посочили дали има пример в европейската практика на субсидиране на такъв вид превози и да ни изброите някои от държавите, защото все пак би трябвало да се ползваме поне от техния пример в това отношение като член на Европейския съюз? Благодаря Ви.
Други реплики? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Желязков, Вие днес повдигнахте една много важна и актуална тема за превозите в планинските и полупланинските населени места. Аз не знам колко от колегите, които се намират в тази зала, и тези, които отсъстват, които са народни представители, но не знаят избирателните си райони къде се намират. Неслучайно по Гугъл търсеха населените места, къде отиват, в коя област и дали знаят какво означава в един метър сняг да върви обществен превоз и да обслужва населението в малките населени места. Искам да поясните на тези колеги, които в момента така неистово не искат да чуят какво означава това за всички малки населени места в България, които поддържат граничните райони на нашата България. Благодаря.
Професор Ангелов, за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Желязков, съжалявам единствено и само, че българската космическа програма с Македония не се сбъдна, но съм изключително радостен, че най-накрая линията между София и Скопие тръгна. Искам да Ви попитам в бюджета на Министерството на транспорта къде са заложени парите, с които държавата ще плаща, за да съществува тази линия, и да ми обясните това рентабилно ли е като държавна политика да се заплаща на частна авиокомпания да лети от България до Скопие просто за да се сбъдне нечие политическо желание и това дали има ползи за нашата държава? Просто като професионалист в тази област, какви са нашите ползи и плащането на средства от данъкоплатците към частна авиокомпания, защо се прави и има ли някакъв скрит според Вас корпоративен интерес? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Заповядайте за дуплика, господин Желязков. Ако искахте да ги кажете тези неща, нямаше да Ви прекъсна и в първоначалното изказване. Нямаше нужда от реплики специално за да се даде дупликата. Имате думата, заповядайте. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]]
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря, господин Свиленски, точно това ще кажа – че в бюджета няма и няма как да бъдат предвидени подобни разходи. Да отговоря на професор Ангелов, защото въздушните съобщения, които са с комерсиална цел, които са за превоз на пътници, се осъществяват на пазарен принцип, така че те не се подпомагат от държавата и не могат да бъдат подпомогнати под формата на каквато и да е държавна помощ. Дотолкова, доколкото има оператор, който е заявил подобен интерес, това би трябвало да е част от негов бизнес модел. По какъв начин ще се реализира, ще видим в бъдеще. Така или иначе от правителството на господин Станишев, когато господин Мутафчиев беше министър на транспорта, имаме установени споразумения с Република Северна Македония за въздушни съобщения и който и да е въздушен оператор може да оперира по тази линия, ако има комерсиален интерес от това. Това по тази тема. По отношение на услугата от общ икономически интерес – тази, която е регламентирана в § 4 от Закона за автомобилните превози, в наредба на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията от доста години и понастоящем в бюджетите за предходните години са предвиждани средства за субсидиране на тези превози във вътрешноградските нерентабилни линии, за отдалечените места, за планинските райони и други такива линии, които не позволяват превозвачите от продажбата на превозни документи да генерират достатъчен приход, за да могат да покриват разходите. Особено с обезлюдяването на малките населени места и допълнително с проблемите, които пандемията от COVID-19 създаде, голяма част от тези линии превозват по няколко души или няколко десетки души на ден и са изключително нерентабилни и без помощта на субсидията от страна на държавата с тези целеви трансфери те не биха представлявали интерес за никой превозвач. Но държавата е длъжна да подпомага този превоз, защото и за един човек, който трябва да се придвижи от едно населено място в другои не бива да бъде закрепостен в своето житие и битие, не можем да си позволим да го лишим от транспортната услуга. И затова аргументирах в изложението си необходимостта от увеличаване на тези средства. Иначе що се отнася до бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията, считаме, че наблюдаваме една изключителна приемственост, както на програмите, така и на политиките и затова нямаме възражение нито по програмите, нито по политиките, нито по развитието на конкретните проекти, които продължават своя естествен континуум. Що се отнася до прокламираните намерения и амбиции на Министерството, може би голяма част от тях ще видим в Плана за възстановяване и устойчивост, но това е бъдещо събитие. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Желязков. Росица Кирова е записана и Ирена Димова също.
Уважаеми господин Председател, само моля Ви преди да започна и да ми отчитате времето, наистина да се разберем веднъж завинаги.
Кажете.
Чл. 80, ал. 3 – „Народен представител може да обосновава направени предложения в рамките на пет минути за всяко предложение“. Аз сега ще говоря по предложенията за Селскостопанската академия, по предложенията за Министерството на благоустройството и отделно искам да взема отношение по МРРБ. Колко минути имам право – 15 или 5 общо?
Пет общо имате, но, разбира се, можем да бъдем и по-либерални.
Защо пет общо, при положение че е записано „за всяко предложение“? [[Шум и реплики.]] Не, затова казвам, нека веднъж завинаги да го изчистим, защото това ще бъде... Сложила съм я картата.
Не, не Ви отчитаме време. Няма проблем, нека стои така за момента.
Така ще бъде веднъж завинаги явно четенето на бюджета, другия път ще бъдат 50 члена наведнъж и ние ще имаме само 5 минути. А например само аз по чл. 51 имам седем предложения.
Не, няма да бъдат най-малкото 50 члена наведнъж. Не се притеснявайте, никой няма да злоупотребява с това, уверявам Ви. Но да, пет минути има. Разбира се, заповядайте. Ако имате наистина да кажете нещо по същество, няма да Ви прекъсна. [[Шум и реплики.]]
Не, аз не съм сложила картата.
Все още не ѝ засичаме времето, защото не е започнала изказването. Затова се уточнихме по този въпрос. Благодаря Ви, професоре. Заповядайте, госпожо Димова, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Да започнем от Селскостопанската академия. Знаете, че след дълги дебати гласувахме нов закон, в който Селскостопанската академия стана самостоятелна структура със собствен бюджет. В този бюджет за 2022 г. нашето предложение е за 7 млн. лв., което е за увеличение на доходите на персонала. Считаме, че това е най-ниско платената структура в тази сфера. В Министерството на земеделието отново намираме, че няма увеличение на доходите на служителите и предлагаме 31 милиона увеличение. В БАБХ предлагаме 23 милиона, за да се покрият програмите, които трябва да изпълняват по хранителната верига. Знаете, че това е жизненоважно за всички, а парите са крайно недостатъчни. Другите 7 милиона ги насочваме към капиталови разходи. Ако не знаете, колеги, защото не сте били в други парламенти, но БАБХ е с най остарялата недвижима собственост от всички структури в България. Там сме предвидили за ремонт на нова сграда и за закупуване на нови автомобили. И следващото ни предложение в Министерството на земеделието, така дълго говорено и в чл. 1, и в чл. 5, и в чл. 9, е преместването на Агенцията от Министерството на земеделието към Министерството на финансите, преместването на Агенцията по горите от Министерството на земеделието към Министерския съвет и преместването на сертифициращия орган към Министерството на финансите. Заявихме няколко пъти, че това е в нарушение на Закона за публичните финанси, и нашето предложение е тук предвидените суми да се върнат на правилното място в Министерството на земеделието. Защото, дами и господа, всички знаем, няма законодателна промяна. Може и да няма и в бъдеще, и там е правилното място. Относно МРРБ, амбициозна програма – 2,5 милиарда. Всички сме убедени, че това няма да се изпълни. Обаче тук вече при мен идва най-голямото разочарование. Очаквах от управляващата коалиция на БСП, поне колегата Попов да е в залата, най-малко защото ще си говорим за Северозапада. Но от 204 предложения… [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Господин Свиленски, сега и към Вас ще се обърна.
Колеги, без реплики, без поименно, моля Ви.
От 204 предложения, господин Председател, госпожи и господа народни представители, очаквах 205-ото предложение да бъде направено от господин Свиленски по чл. 80, ал. 2 като редакция в този дебат и то да съдържа вътре в тези 2,5 милиарда отделен ред. Така прословутите предлагани винаги от тях 300 милиона за Северозападна България. Така че, господин Председател, дами и господа, господа управляващи от коалицията на БСП, наистина ще съм горда и ще се радвам, ако Вие направите това редакционно предложение и докажете, че след вчерашния дебат думите не са популизъм, а наистина мислите за Северозапада. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Димова. Вие сте за реплика. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, малко късно, но госпожа Димова премина и на темата „пътища“. Госпожо Димова, само не можахме да разберем тези 2,5 милиарда в 2022 г. ли ще се изпълняват или в тримесечието? Защото сега гледаме бюджет 2022 г., но бюджетът влиза в сила от 1 април и знаем, че ще има актуализация края на юни, началото на юли. Така че моля Ви да уточните, а и за Северозапада имате какво да си говорите с колегите. За съжаление, и при нас имахме проблеми 2013 – 2014 г. Оперативна програма „Транспорт“ правителството на Орешарски я провали. Благодаря Ви.
Заповядайте за реплика и след това за трета реплика господин Балачев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаема госпожо Димова, много пъти с Вас сме дискутирали проблемите на Северозапада, както знаете, от един регион сме народни представители и многократно сме стигали до извода, че трябва да се инвестира в инфраструктура. Не бих си позволил да споменавам пред Вас какви са нуждите. Съжалявам, че не е тук господин Настимир Ананиев, който наскоро беше направил една много сериозна...
Господин Енчев, концентрирайте се върху репликата си към госпожа Димова.
Уважаема госпожо Димова, случайно да сте пътували наскоро от Монтана до Вършец? Забелязали ли сте острата нужда от ремонт на пътя до Вършец? Видяхте ли някъде заложена в тази многомилиардна програма ремонт на този път, който години вече чака? Благодаря Ви.
И да чуем третата реплика на господин Балачев.
Господин Председател, уважаеми колеги, колкото останахме! Моят въпрос и моята реплика е свързана с това – в обосновката на бюджета заместник министър председателят и министър на финансите изрично беше заявил, че пари ще има за тези, които са готови да работят. В бюджета не видях и не видях конкретна обосновка за това. В тези 2,5 милиарда Вие видяхте ли кои са точно обектите, каква е тяхната готовност и дали могат да бъдат осъществени до края на 2022 г.? Защото, ако това не е така, то значи, че тези пари, тяхната цел да бъдат в този обем сложени в това министерство, очевидно ще имат друга съдба в края на годината, а това е едно вътрешно преразпределение по други обекти. Благодаря Ви.
И да чуем сега дупликата. [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Бавно, бавно!“]]
Бавно да ходя или бавно да говоря? [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „И двете.“]]
Бързо си сложете картата, а после както прецените.
Благодаря, господин Председател. На първата реплика. Господин Иванов, благодаря Ви за зададената реплика, защото вчера наистина в дебата го пропуснах – една лъжа, изречена от тази трибуна, а именно лъжата, че пътят, който засяга този път, който Вие съобщихте, но и пътят Ботевград – Видин, е изваден от нашето правителство от програмата. Тогава забравих да кажа, че това правителство, когато се одобряваше проектната програма, беше на господин Орешарски и това беше явна лъжа, изречена от тази трибуна. Господин Балачев, наистина всички знаем, даже те не са 2,5 милиарда, вече са пет, че няма проектна готовност. Затова и отправих моя призив към управляващата коалиция на БСП да заложат тези 300 милиона за Северозапада, защото общините имат проектна готовност и оттам могат по-лесно да ги насочат. Господин Енчев, ходя си често и знам, че пътят Ботевград –Шумен не е този, който се изгражда Ботевград – Видин и който се спря в момента. Зная състоянието на всички пътища в област Монтана. Не мога да кажа, че знам на всички във Видин и във Враца, но зная, че село Бойница например се намира във Видин, знам, че село Градешница се намира във Враца, знам, че село Равна се намира в община Чипровци, в Монтана [[ръкопляскания от „БСП за България“]] , и знам абсолютно всичките пътища, които се намират на нашата територия. Така са ми направени и предложенията, за да се довършат и да бъдат наистина в изрядно състояние, просто трябваше да има глас на управляващите и воля. А пътят за Вършец много пъти са го обещавали и сега го обещават. Той ще бъде от тези пет милиарда. Благодаря.
Благодаря. Процедура ли има? [[Реплика от народния представител Павел Христов: „По начина на водене.“]] Да чуем, да видим сега какво обърках в начина на водене?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! В действителност процедурата ми щеше да е полухумористична, но слизайки насам, реших, че ще е обидно към институцията, та затова сериозно. Обсъждайки бюджета в ден като днешния, почвайки вчерашния всъщност, дали не принизяваме дебата? [[Смях и оживление.]]
А, наистина ли?!
Не, вижте, начинът, по който се опитвате да издевателствате над опозицията… [[Шум и реплики.]] Колеги, опитвам се да съм диалогичен. Начинът, по който издевателствате над опозицията, не е много приемлив, но ние ще се съобразим и ще си изкараме цялата нощ тук, дебатирайки. Но помислете дали не е добре в името на добрия тон да дадете добър пример, да прекратите това агонизиращо заседание, да продължим утре нормално, когато най-малко политическите дебати ще имат някаква стойност. Иначе в противен случай демонстрираме единствено безупречно чувство за хумор всички групи и може би упорство да изкараме до сутринта. Благодаря Ви.
Благодаря Ви за тази процедура, господин Христов. Все пак да издевателстваме над опозицията, при положение че дебатите продължават от вчера сутринта, извинявам се, от онзиден сутринта, целия ден в сряда, в четвъртък имаше и дълго прекъсване за други точки безспорно, но не бих определил това като издевателстване над опозицията. Наистина най-вече защото възможността да се изказвате по всякакви точки в нито един момент не Ви е била ограничавана, дори напротив – в един момент, когато прекратихме дебатите, все пак решихме да ги възобновим именно в знак на някаква кооперативност с опозицията и да може да се чуе гласът на всички, което, надявам се, в някакъв момент да бъде оценено. Това е. Заповядайте за процедура и после Александър Иванов да чуем.
Благодаря, господин Председател. Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене към Вас. Между другото, исках да видя и как изглежда залата оттук. Тя според мен не изглежда задоволяващо. Не знам Вие дали сте удовлетворен, че председателствате точно тази вечер и ние обсъждаме държавния бюджет в тази обстановка с 30-ина човека, което прави десетина процента от народното представителство. Вие, господин Председател, принадлежите към политическа партия, която дойде с една друга заявка. Вие критикувахте тук, в тази зала, по време на управлението на ГЕРБ, че няма министри, че няма министър председател. Да, беше тук министър-председателят известно време предните дни, но обсъждаме бюджет, няма министри. Вие сформирахте кабинет съвсем прозрачно. Дадохте модел, нещо ново. Бяхте в една зала, включихте камерите, говорихте пред цялото българско общество, акцентирахте върху това, че за първи път се прави и така нататък – голяма прозрачност. Имаше кой да гледа по това време на денонощието. Сега няма и кой да гледа най вероятно от зрителите. [[Шум и реплики.]] Ами, събудете ги. Не знам как ще ги събудите. Събудете зрителите тогава да гледат в 3,00 ч. какво правим ние тук. Господин Председател, аз също съм за първи път народен представител, като повечето от Вас. Аз също съм виждал лоши практики – най-малкото по телевизионния екран, следил съм процесите и съм си мислил, че младите народни представители, към които и аз принадлежа и по-голямата част от нашата парламентарна група, ще променим нещо – поне ще прекъснем апаратните игри. Вие от няколко дни тук правите апаратни игри – процедурни хватки, апаратни игри. Не знам колко време сте се занимавали с политика, но сериозно сте станали големи политици, защото това го владеят политици със сериозен опит. Аз съм го виждал и не знам как така бързо го усвоихте. Ще Ви припомня и ще завърша с молба. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Добре, разбирам.
Слушам Ви молбата, разбира се.
Ще Ви припомня най-напред, че тези избори бяха с рекордно ниска активност – близо 40%. Вие, управляващото мнозинство, имате към милион и четиристотин гласове и управлявате близо шест милиона гласоподаватели в България. Само тук с 10% искате да приемем държавния бюджет. Представете си утре заглавията по новините и не знам дали това ще Ви удовлетвори, ако така приемем държавния бюджет, господин Председател – срам и позор за начало на промяната.
Благодаря Ви, господин Мюмюн. На първо място, приемаме го с гласуване. В момента не можем да провеждаме. На второ място, ако има нещо, което да ме удовлетворява, това – пълната зала е, разбира се, нещо, което е редно да се случва, но ако има нещо, което наистина да ме удовлетворява, това е да виждам изказвания по същество.
Кой да ги прави?
Когато чувам изказвания, които са далеч от темата…
Не е ли уважение, че стоим тук в 03.00 ч. да Ви слушаме? Ние празна зала ли сме?
Има хора с предложения, а ги няма в залата.
…това считам вече за по-разочароващото и се надявам народните представители да го правят не защото това има значение за мен, а защото това е целта на дебата в крайна сметка. За процедура – Александър Иванов. Христо Гаджев го няма, заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! По принцип тази забележка за господин Гаджев не я разбрах, но той ще дойде скоро.
Господин Гаджев е много начетен по Правилника, това го казвам съвсем…
По много теми е начетен.
Моля, господин Нанков.
По много теми е начетен Гаджев.
Да, разбира се, така е – и по темите на отбраната също е много начетен, вярвам има и други, с които аз, разбира се, не съм запознат. По Правилника конкретно е много запознат и винаги може да вземе адекватно отношение по начина на водене. Това исках да кажа. Господин Иванов, слушаме Ви.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз в духа на добрия тон и парламентаризма, първо, искам да отбележа, че Вие наистина казахте, че не се ограничава правото на опозицията да се изказва. Направи се такъв опит вчера ли беше, онзи ден ли – вече ми се сливат дните, това е нормално, все пак е 03.15 ч.
Да, онзи ден.
Да, онзи ден. Тогава, господин Председател, наистина от Вашата парламентарна група се направи една процедура, която не е в добрия тон, не е в духа на парламентаризма и се опитахте да прекъснете изказванията на опозицията, пак на заявен списък с изказвания. След два часа дебати по темата, за мен загубено време от Вашата парламентарна група, Вие поне влязохте в разбирането и затова Ви благодаря и Ви казвам, че тогава беше правилно Вашето решение, да позволите опозицията да се изказва, както и сега имаме тази възможност. Да направя една конструктивна забележка. Господин Председател, има колеги, които са в ковид изолация. Обаче ние имаме техническата възможност да ги включим и аз предлагам, ако искат колегите да вземат участие в дебата, все пак сме осигурили, имаме гласуване в Правилника, което им позволява това, това е първото ми предложение по начина на водене. Другото ми предложение, господин Председател – колегата, който ръководеше заседанието преди малко, Вие бяхте също горе на трибуната, аз направих предложение и помолих да се обадим на членовете на Министерския съвет, чиито бюджети на техните поверени ведомства разглеждаме в 03.15 ч. при 30 човека в залата. [[Реплика от народния представител Венко Сабрутев.]] Не, господин Сабрутев, не са там членовете на Министерския съвет.
Завършете процедурата си, господин Иванов, защото Ви свърши времето.
Господин Председател, предлагам да ги включим онлайн – иновативно, имаме Министерство на иновациите, имаме осигурена техническа възможност. Нека членовете на Министерския съвет, щом не могат да са тук с народните представители, да се включат онлайн. Благодаря.
Господин Иванов…
Предложение правя.
Да, да – страхотно е предложението. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Опитвам се с добро… [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „И пак не става.“]] …и не мога да разбера наистина. Професоре, заповядайте.
Процедура по начина на водене.
Да чуем Вашата процедура, но… Нещо ми подсказва, че… Разбира се, че ще я чуем.
Любопитен съм кое ще повторите от тези 300 неща, които повтаряте цял ден.
Нека да чуем сега професор Ангелов.
Не очаквайте професор да повтаря на другите нещата. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители. Всичко можеше да се случи по начина, по който се бяхме разбрали.
Кой е начинът, по който се бяхме разбрали, професор Ангелов? Коя е тази уговорка, да я чуем?
Сега ще Ви кажа. Първо, се бяхме разбрали, че ще работим до 00.00 ч. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Ааа!“]] След това се разбрахме, че ще работим по нормален начин, докато изчерпим чл. 50 включително. В един прекрасен момент се появи вицепремиерът госпожа Нинова, която в качеството си на председател на „Българската социалистическа партия“ изнесе едно нравоучително слово, след това господин Свиленски също едно сърцераздирателно слово, в което ни обясняваше кой как работи. Българският народ е мъдър народ и има една поговорка, която се казва: „Да би мирно седяло, не би чудо видяло.“ Уважаеми господа управляващи от управляващата опозиция, по-опитни сме от Вас в парламентарната практика. Разбирам, че искате да заглушите опозицията, която да се умори, да си тръгне, господин Каримански да си прочете нещата и утре само да ги гласуваме. Няма да стане!
Господин Сабрутев ще ги прочете.
Господин Сабрутев, моля Ви.
Господин Сабрутев… Това няма да се случи и няма да се случи, защото я няма онази конструктивна договорка. Тогава, когато ние се разберем нещо, то трябва да се спазва от всички страни. Сега Вие очаквате, че до сутринта ще прочетете до чл. 50. Няма да се прочете до чл. 50, обещавам Ви, ще стигнем максимум до чл. 35 и утре ще продължим така и до края на деня няма да стигнем до чл. 50. И това е, защото управляващата коалиция се опитва постоянно да променя правилата в хода на мача.
Професоре, изтече Ви времето…
Едно изречение. Нека ако искате да продължим, прекъснете този среднощен фарс. Утре сутринта нека да се съберат председателите на парламентарни групи и да се разберем. Ясно е, че този бюджет влиза от 1 април…
Да се разберат.
Да се разберат – извинявам се. Ясно е, че този бюджет влиза от 1 април.
Разбрахме, господин Ангелов.
Ясно е, че няма необходимост да се гласува тази вечер. Така че ние няма да се уморим, продължаваме напред, продължаваме с промяната и ще видим докъде ще стигнем.
Благодаря. [[Реплики.]]
Не, напротив.
Да, благодаря Ви, професоре и за тази процедура. На първо място, по отношение на – имали сме уговорка, напомням, че продължителността на заседанията се определя с решение на Народното събрание – не с уговорки, дори и не знаех за това. Ако сте имали, направете процедурно предложение, да го гласуваме. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Нямате кворум.“]] Когато… [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Нямате кворум.“]] Още имахме. Кворумът се загуби след полунощ, ако е имало уговорка да приключи заседанието в 00,00 ч., най-вероятно тя е била отпреди това, това имам предвид. Това е по отношение на уговорките докога да продължи заседанието. На второ място, да заглушаваме опозицията, при положение че… не мога да кажа колко часа дебатираме, не мога да го приема наистина като аргумент. Най-добросъвестно го казвам, професоре. На трето място, по отношение на по-голямата Ви парламентарна практика и това, че очевидно сте по-наясно с процедурите и как да ни…
Как да ни цакате – кажете го направо.
Ще си го кажа направо – как да затруднявате по-нататъшната работа, очевидно това искаше да каже професор Ангелов. Ще го кажа така, може би не е случайно, че изборите спечели коалиция, от чиято парламентарна група 66 от 67 народни представители са за първи път. Може би това са искали хората – неопитни парламентаристи. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната.“]] Съжалявам за последното си изказване, защото принципно искам да избягвам подобни отношения, но в някои моменти явно се налага. Ще ми се да продължим в разумен тон. Наистина го казвам добросъвестно и, честно казано, погледът на част от опозицията показва, че го разбира. Моля Ви, всички да проявим този разум. Поглеждам към абсолютно всички, които са в тази зала в момента в 03.30 ч. Заповядайте по начина на водене.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, именно точно заради този дебат от началото на това Народно събрание ние алармираме и Ви призоваваме, когато има дебат, в този дебат се ражда истината. Ние с нетърпение очакваме някой от управляващата партия, включително и от Вас, когато имате какво да кажете, да го кажете от трибуната, за да може на базата на казаното и ние като опозиция да си направим изводите и там, където е необходимо да Ви подкрепим във всяко едно предложение. Ние с нетърпение очакваме особено в лицето на управляващата коалиция и особено в младите хора, тези, които са за пръв път, от партията на „Продължаваме Промяната“ да вземете думата и на базата на това, което ще кажете, да направим съществени политики. Ние затова сме тук и с нетърпение Ви очакваме и затова Ви призоваваме от първия ден на това Народно събрание. Диалогът е този, който може да роди истинската политика. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Благодаря, господин Мехмед. Вие бяхте мой набор, нали така!
Точно така – да.
И казахте, че Ви е срам, нали?
Да. Заради онази процедура, която беше…
Господин Желязков, слушам Ви.
Благодаря, господин Председател. Аз наистина апелирам към всички, ако можем, разбира се, в този среднощен час да постигнем едно крехко разбиране за това, че всички сме изморени. Заседаваме от доста дълго време, дебатът е нервен, той се изнервя и в определени ситуации ескалира. И тук като че ли не е моментът да продължаваме с игри на волята, защото утре ще бъдем недостатъчно конструктивни и работоспособни, и това ще се отрази на качеството на утрешната ни работа. Много е вероятно утре да продължим до този час, защото трябва да приемем бюджета в рамките на петъчния ден. Вие имате възможност по Правилник да прекъснете заседанието. Ако искате, го прекъснете до 8,30, в 9,00 часа ще започнем следващото заседание, но наистина, мисля, че с тактика или с налагане на едно или друго поведение от името на парламентарни групи няма да напреднем много повече в рациото на бюджета. Сигурен съм, че във всяка една от групите, които са днес тук тази нощ, има хора, които ще удържат на това да заседават до ранните часове, но каква е добавената стойност към бюджета? Затова помислете за този вариант, казвам го напълно добронамерено, в името на това да дадем някакъв нормален пример и нормален тон за работата в утрешния ден. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Желязков. Честно казано, и аз в никакъв момент не съм си помислил, че можем да продължим едва ли не до началото на следващото заседание, но, за съжаление, истината е, че изгубихме поне половин час в процедури, а можеше това време да използваме за нещо по съществото на спора. Нека поне още малко да продължим с дебата, доколкото е възможно. Казвам го наистина добронамерено и дори, бих казал, че и след като установихме липса на кворум и продължихме, имаше изказвания, които бяха много конструктивни. Бяха именно от Вашата парламентарна група – и на госпожа Аврамова, и на госпожа Николова... Не искам да изреждам всички, за да не пропусна някой, пък да не е било нарочно. Но нека поне още малко и ще прекратим. Естествено, никой не живее с мисълта, че ще изкараме цялата нощ. Ще има ли още процедури, или някое изказване по същество? Моля Ви. За изказване? Господин Балачев – процедура. [[Шум и реплики.]] Не, госпожо Кирова, моля Ви. Вижте, за да има някаква кооперативност и от двете страни и дори едната страна в някакъв момент да каже нещо, не е нужно другата да скача като ужилена.
Мога ли да започна?
Заповядайте.
Господин Председател, винаги съм се старал, когато правя някакво изказване, още повече, когато става дума за това дали се спазва Правилникът за организацията и дейността на Народното събрание, да търся и да черпя аргументи от самия Правилник. Отворих го в този ранен час, за да установя, че действително организацията по дейността на Народното събрание се осъществява от неговия председател и във Ваша помощ са заместник-председатели, които формирате Председателски съвет, и Ваша грижа е, дебело подчертавам това нещо, Ваша грижа е Вие да създадете не само дневен ред, който да бъде оптимален, тоест да бъде така съставен, че той да бъде в границите на това време, което е отредено за пленарни заседания, за да има възможност да се работи и в комисиите, а Вие знаете, че това време е между 9,00 и 14,00 часа. Оправданието, което вече няколко пъти използвате за това, че може да се удължи работното време с цел постигане на привършване на някой закон, но то трябва да бъде, дори да има такова удължение, то трябва да бъде в границите на разумното, защото всички ние тук сме хора. И понеже сме хора, ние имаме определени физически възможности до колко време трябва да работим. Вярно е, че ние не сме по трудов договор, не можем да ползваме Кодекса на труда, защото, ако бяхме по Кодекса на труда, досега отдавна вече да сме сигнализирали Инспекцията за контрол. Но все пак ние сме хора, има определени здравни показатели, които следва да бъдат съобразявани, и то да бъдат съобразявани от Вас като човек, който ние сме избрали, и Вие трябва да се грижите за нашето здраве, за нашия комфорт. Това от една страна. От друга страна, в същия този Правилник, който Вие познавате...
Времето, господин Балачев.
Дайте ми възможност, това е в общ интерес. Нали говорихме за добронамереност.
Да, говорихме за добронамереност, но Вие веднага излизате на някаква процедура.
В същия този Правилник пише, че всеки един народен представител има възможност и право всъщност да участва във всички пленарни заседания и да взима отношение по тях. Моля Ви, погледнете картинката, която имаме тук. Тази картинка харесва ли Ви? Вижте, няма повече от 20 човека.
Разбрах Ви. Господин Балачев, времето Ви изтече.
Само да завърша.
Завършете с едно изречение, моля Ви.
С едно изречение ще завърша. Тоест тази карикатура, която представляваме ние в момента, ако някой журналист ни заснеме, а ако Вие не проявите разум, аз това нещо утре ще го снема до всички журналисти – как дремещи хора тук, за да може да бъде прочетен един доклад, са стояли до 7,00 или до 8,00 ч. сутринта и после се чудим защо рейтингът на Народното събрание е толкова нисък. Мен ме е срам от това, което се случва тази вечер в тази пленарна зала.
Разбрах Ви, господин Балачев.
Аз също се обръщам към Вас да прекратите това заседание.
Благодаря Ви много. Разбрах го това. И преди малко казах, мисля, много ясно, че това, което е по-големият срам, е дълго време да не се каже нито дума по съществото на дебата, който сме започнали. И специално казах, и колеги от Вашата парламентарна група, които и в рамките на ранните часове направиха много аргументирани изказвания. И макар да е късно, макар да не е пълна залата, това е много по-ценно за Народното събрание, отколкото да загубим 40 минути поне парламентарно време – последните 40 минути, това имах предвид. Благодаря Ви. За изказвания по членове 23 до 27 включително. Росица Кирова е записана, Вие също, Деница Сачева за изказване, Адлен Шевкед за изказване и професор Ангелов. Е, толкова не мислех да продължава заседанието. [[Смях.]] Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Ще взема отношение по чл. 23, ал. 1, който касае бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за 2022 г. По-точно, искам да Ви обърна внимание на няколко неща. Като начало политиката за интегрирано развитие на регионите за постигане на растеж и подобряване качеството на жизнената среда е обезпечена с една сума от 3 милиона, която е крайно недостатъчна. И го казвам в качеството си на народен представител, който живее в периферен за Република България регион. Такива периферни региони няма само в Северозападна България. Такива периферни региони има на много места в България, тъй като самата структура на нашето регионално развитие от доста години се отличава с моноцентричен модел, който разви няколко основни града. В момента по тази причина се обезлюдяват доста сериозно територии, независимо от това че демографските тенденции показват определено свое развитие. Ние имаме, разбира се, и много ясно изразени миграционни процеси, както вътрешни, така и външни. Външните миграционни процеси отвеждат хората извън страната в търсене на по-добър живот и по-високо заплащане. Вътрешните миграционни процеси следват абсолютно същата логика. Те отвеждат хората от малките населени места в онези, които са по-развити и по-големи. Поради тази причина сумата, която е заложена за интегрираното развитие на регионите, е крайно недостатъчна. Бих Ви обърнала внимание за това, че смятам, че е необходимо, ако наистина ще се работи по устойчиво развитие, тя да бъде увеличена в бюджета, както и да се вземе предвид, че заложената сума като ангажименти за разходи, които могат да бъдат приети за 2022 г. в размер на 2 млрд. 759 хил. 859, а корекцията, която беше направена от господин Ананиев, увеличаваше сумата на размера на поетите ангажименти до 5 милиарда, ако не се лъжа. Така ли беше, господин Председател.
Мисля, че да, госпожо Кирова. Не съм напълно сигурен.
Тези 5 милиарда, защото се оказва, че не са 2 млрд. 700, а 5 милиарда, които теоретично би трябвало да бъдат поети като ангажимент до края на 2022 г. – не забравяйте, че бюджетът влиза в сила от 31 март, което означава, че е бюджет в най-добрия случай за седем месеца, в случай че има актуализация през юни месец, бих казала, че ще претърпи и коренни промени – та, тази сума е безкрайно нереалистична и всъщност не дава възможност наистина да бъдат реализирани онези проекти, за които има подготвена техническа документация и за които има реална готовност да бъдат изразходвани. Правя връзка между чл. 23 и чл. 51, където по отношение на голяма част от българските общини много народни представители са направили своите предложения. Бих искала – за голямо съжаление отсъства министърът на регионалното развитие и благоустройството, както и председателят на Комисията по регионално развитие, а смятам, че те биха ме разбрали – да преразгледат внимателно отношението си към онези предложения, които са базирани на готови технически проекти, минали пълния цикъл на процедиране съгласно Закона за устройство на територията. За някои от тях има подготвени и тръжни процедури, защото тези процедури и тези инфраструктурни проекти биха могли да бъдат финансирани и да изпълнят поне част от възможните ангажименти, които ще бъдат поети с този бюджет поради техническа обезпеченост. В тази връзка искам да допълня още нещо. Аз никъде в бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за 2022 г. не видях заложени средства за изграждането на един изключително важен за Северозападна България инфраструктурен проект… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател. А именно, става дума за инфраструктурния проект на пътя Видин – Ботевград, който беше започнат и за който има в първата му половина сто процента техническа и документална обезпеченост, както и проведени процедури, а във втората половина има 99% обезпеченост. Ако бяха довършили работата си предходните две правителства, сега вече щяхме да имаме и издадени разрешения за строеж. В този бюджет не видях заложена такава сума. Моят въпрос е към министъра на регионалното развитие и благоустройството: как смята да бъде завършен този инфраструктурен обект, който е изключително важен за Северозападна България; смята ли той да бъде довършен и какво се прави по процедурите, които спряха на ниво едно съдебно обжалване и за които предстои само отчуждаване. Съжалявам, че говоря на празна зала, и съжалявам, че министърът не присъства в залата. Надявам се някога да получа отговор.
Госпожо Кирова, повече от минута…
Извинявайте за времето.
За реплика – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Кирова. Моноцентричният модел за развитие на територията на страната е модел, който ние забелязахме още 2010 г., когато ГЕРБ влезе в управление на страната, след което започнаха сериозни анализи по какъв начин можем да преодолеем този модел. Премина се към модел за полицентрично развитие и той в момента е заложен изцяло в актуализираната национална концепция за пространствено развитие. В тази посока всъщност можем да кажем, че имаме 10 големи общини на територията на страната, които могат да се приемат за центрове на растеж, и съответно периферия, която трябва да бъде, образно казано, издърпана от страна на големите общини при едно добро икономическо развитие. Това, разбира се, ще намали миграционните процеси, това ще доведе до възможност между различни общини да се правят съвместни проекти и по този начин да се постига така нареченият икономически модел за развитие. По отношение на големите общини ще кажа, че, разбира се, една от тях е точно община Видин и в тази посока е всъщност моето питане към Вас доколкото в новия програмен период, ако Оперативна програма за развитие на регионите бъде одобрена скоро от Европейската комисия, тоест първо бъде подадена от управляващата коалиция, а след това бъде одобрена от страна на Европейската комисия, дали община Видин има готовност и степен на готовност за кандидатстване с готови технически и работни проекти, но в колаборация с други общини, които могат да бъдат съседни на територията на община Видин, а могат да бъдат, разбира се, и в рамките на различни общини на територията на целия Северозападен регион. Всъщност това е и основната посока за изпълнение на интегриран модел за инвестиции, защото чрез партньорство между общини и при различна комбинация на средства не само по регионалната програма, но и по всички останали оперативни програми, можем да постигаме и по-целеви ефект, свързан с икономическото развитие на страната. Благодаря Ви. Извинявайте за просроченото време.
Благодаря, госпожо Николова. Има ли друга реплика? Заповядайте за дуплика, госпожо Кирова. Моля Ви да се съобразите с времето за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Благодаря Ви, госпожо Николова. Запозната съм с пространствената концепция за развитие на територията на Република България и полицентричния модел, който е заложен. Именно в тази връзка беше моето изказване и моето сериозно притеснение, а то е, че има заложени крайно недостатъчно средства, които са именно за развитие на регионите и които именно би трябвало да се използват за прилагане на схемата на полицентричност, на която е необходимо време, за да може да бъдат преодолени различията между различните общини. В тази връзка аз не мога да кажа точно каква е готовността на община Видин с проекти, въпреки че зная, че работят по такива, но определено това, което много силно ме притеснява, е, че в така предложения ни бюджет в момента не става и дума за товаи по никакъв начин няма индикация, не става ясно, че Програмата за развитие на регионите, която е 2021 – 2027 г., няма да получи и рефинансиране през 2022 г. Вече бележим две нулеви години по отношение на Програмата за развитие на регионите като начало. Ние ще отбележим сигурно и нулева година по отношение на Плана за възстановяване и устойчивост, защото вече пропуснахме възможността да се възползваме от авансово плащане. Тоест, всичко, което започне да бъде реализирано по Плана за възстановяване и устойчивост, всъщност ще бъде финансирано от националния бюджет. Ако този план бъде внесен и ако бъде одобрен, той сигурно ще бъде внесен на някакъв етап. Говоря за редактирания План, не този, който е внесен от служебното правителство, но окончателният План на това правителство, сигурно ще бъде внесен, но не съм убедена обаче, че ще бъде одобрен до края на годината, което ни поставя в изключителна невъзможност да изпълним всички политики, свързани с развитие на регионите и по-точно, свързани с развитие на онези слаборазвити периферни части на страната, които са получили своя статут благодарение на една 30-годишна политика на пренебрегване от страна на държавата в цялост. Държавата е длъжник на тези региони и това, което би трябвало да направим заедно – не тук 20 човека в тази зала – между другото знаете ли какво ми липса и ще приключа, защото виждам, че това, което говоря, е интересно на мен и на Вас, госпожо Николова, не интересува никого от аудиторията, първо.
Аз Ви слушам, госпожо Кирова.
Благодаря Ви много. Благодаря на колегите от ДПС, слушат с интерес и ще си сътрудничим по тази тема. Благодаря. Това, което много силно ме притеснява в случая, е следното: притеснява ме това, че всъщност този формат се нарича дебати. Аз в своя живот съм се сблъсквала и съм се докосвала до прийомите на театралното майсторство и изкуство. Между монолог и диалог правя разлика. Между дебат и разкази от селска вечеринка също правя разлика. Между обещания като на селска сватба и реалистичен бюджет също правя разлика. Благодаря Ви.
Госпожо Кирова, обещахте ми да се съобразите този път.
Извинявайте, обаче няма как.
От „Движение за права и свободи“ за изказване – госпожо Адлен Шевкед, заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, моето изказване ще бъде малко комплексно, защото, за съжаление, тук не присъства нито министърът на регионалното развитие, нито председателят на Комисията по регионална политика към Народното събрание. Самият той преди около час и половина, посред нощ, така среднощна редакционна поправка направи, с която редакционна поправка увеличи размера на новите задължения, които могат да се поемат с близо с 3 милиарда. В случая, защото на мен наистина не ми е ясно, тъй като последните 12 години, аз предполагам, че повечето от Вас са пътували към Гърция и са минавали през Маказа. Този път, който беше изграден, е наситен с много пътни произшествия, с жертви и ранени. Един от най-опасните участъци по този път се намира между Кърджали и Момчилград и той се намира точно на кръстовището до село Глухар, тъй като подходът към главния път е доста проблемен. Аз предполагам, че тези разходи, които се поемат в дългосрочен план най-малко за три години ми казаха и колегите, които са и от Министерството на финансите, но както виждам и тях ги няма. Предполагам, че наша отколешна молба и към правителството на ГЕРБ и надявам се, че сегашното управление ще обърне внимание на хилядите жертви, казвам: хиляди жертви, които са загинали по този път. Предполагам, че тези 3 милиарда най-вероятно там е заложено да бъде проектирано и изградено на това кръстовище до село Глухар кръгово движение. Затова ще Ви помоля, господин Председател, поне председателят на Регионалната комисия, който направи тази техническа корекция, да бъде така добър и да ми отговори освен другите идеи, които са заложени в Програмата на регионалното Министерството, най-вероятно са имали и този участък като идеен проект, на който да заложат средства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Шевкед. За реплика, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Госпожо Шевкед, напълно съм съгласен с Вашето изказване и с Вашите предложения. Искам само да Ви попитам, дали в това число влиза и околовръстен път на град Кърджали? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вейселов. Госпожо Кирова за втора реплика.
Госпожо Шевкед, всъщност милиардите са три, които бяха добавени преди около час и половина, което – сега е четири без десет – прави някъде около два и половина посреднощ. Но те бяха добавени като редакционна поправка, а всъщност представляват поправка по същество в текста и ми е много интересно как ще бъде гласуван утре. При това в текстовата част на предложението на господин Ананиев беше съобщено, че това са ангажименти, и така беше изчетено, защото слушах внимателно, до края на 2022 г. Аз разбирам обяснението, което са Ви дали вече отсъстващите служители на Министерския съвет, но господин Ананиев не пожела да обърне внимание на това, което съвсем добронамерено му каза господин Нанков как трябва да бъде направена корекцията. Защото да, логично е да има 3 милиона, които да се поемат като ангажимент, но не за 2022 г., а за следващите три години, когато вече е реализирана проектната готовност и са проведени процедурите, за да има възможност да бъдат употребени тези средства по ред и начин, какъвто предполага закона. Така че искрено се надявам да чуя утре в залата, въпреки че може би ще бъдат приключили дебатите точно по този чл. 23, който според мен е изключително важен, да видя по какъв начин българският парламент ще гласува тази редакционна поправка, която всъщност е по същество и която касае едни просто само 3 милиарда.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Трета реплика, господин Байрам.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Госпожо Шевкед, най вероятно, щом и министъра го няма тук, тези пари ще бъдат раздадени с джипката, това го казахме преди това, но да дам едно пояснение за новите колеги. Става въпрос за Трансграничен коридор № 9. Това е пътят, който така да се каже ще свързва Бяло море с Балтийско море. От Маказа до Балтийско море преминава през град Кърджали. Вие казахте интензивен трафик през лятото, има много пътуващи, които отиват на море от Румъния, от цялата страна, от други европейски страни, минават през околовръстния път. Затова искаме да знаем, дали ще има околовръстен път, както колегата Вейселов попита. Но има и други много важни два проекта, а именно разширението на пътя до Маказа от град Кърджали, който минава през село Глухар, и кръговото движение там и другият, пътят от Кърджали до Хасково – разширението на този път с рехабилитация. Без извършването на тази рехабилитация и разширение обещанията, които направиха от управляващото мнозинство за тунел, ще бъдат безсмислени. Най вероятно единственият тунел, който ще бъде направен, е на пясъчника пред блока на Кирил Петков. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Байрам. За дуплика, госпожо Шевкед.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря за репликите, уважаеми колеги! Господин Вейселов, околовръстният път на Кърджали е дългогодишна мечта на всички жители на град Кърджали и на община Кърджали, и на област Кърджали, ако трябва да сме точни. Доколкото имаме информация от преждеуправляващите, там процедурата по отчуждаване и проектиране е приключена, финансирането най-вероятно е включено в тези 3 млрд. лв. Господин Председател, аз отново апелирам поне председателят на Регионалната комисия да бъде тук, за да ни обясни каква му беше идеята за тази редакционна поправка. Госпожо Кирова, благодаря и за Вашата реплика. Да, действително, за да подготвят тази дългосрочна програма, въпреки че колегите от Министерството на финансите казаха, че това е с 3-годишен хоризонт, най-вероятно Регионалното министерство вече има проектна готовност и за разширението на пътя – вече отговарям и на колегата Байрам, пътя Хасково – Кърджали, най-вероятно е включено и разширението на Коридор № 9 с кръстовищата с кръгово движение. Най-вероятно, но, за съжаление, всичко към 4,00 ч. сутринта е само в сферата на предположенията. Съвсем откровено и учтиво Ви моля, господин Председател, ако не може министърът на регионалното развитие да присъства, то поне господин Ананиев, който е председател на Регионалната комисия към парламента, нека да бъде така добър да присъства в залата и да ни обясни каква беше целта за поемането на тези дългосрочни ангажименти. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Шевкед. Госпожа Деница Сачева е записана за изказване.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми госпожи и господа народни представители, въпреки часа, в който се намираме в момента, взимам думата за бюджета на Селскостопанската академия и на предложението, което сме направили за допълнителни 7 млн. лв., като предложението за тези допълнителни 7 млн. лв. се отнася до искането на научния състав, работниците и служителите на Добруджанския земеделски институт в град Генерал Тошево. Аз самата съм народен представител от Добрич, затова имам задължението да повдигна тази тема пред парламентарната трибуна. Увеличението, което се предвижда в настоящия бюджет за Добруджанския земеделски институт и по-специално за Селскостопанската академия, е едва в размер на 773 хил. 800 лв., което ще бъде крайно недостатъчно дори да покрие ръста на минималната месечна работна заплата, а в Академията почти 50% от работниците получават именно минимална работна заплата. За съжаление, при така заложения бюджет не може да се гарантира адекватно възнаграждение и като се отчита инфлацията, необходимостта от задържане на научни работници и привличане на млади кадри и съхранението на целия персонал, ще бъде изключително трудно. Крайно време е да разберем, че за да изпълняваме всички тези ангажименти, които поемаме по отношение на преподаватели, на преподавателски състав, на научни изследвания, на развитие на академичен състав, трябва да направим така, че Селскостопанската академия да има възможност за реална реализацията. Това, което мога да Ви кажа за Добруджанския земеделски институт, е, че той е най-голямото звено в системата на Селскостопанската академия, и това, което искат работниците, научният състав и служителите в него, е напълно реалистично. През 2022 г. при тенденция за увеличение на минималната работна заплата, на инфлация, драстично увеличение на консумативите на земеделското производство са необходими допълнителни средства не само за възнаграждения, но и тези допълнителни средства, с които могат да се извършват научни изследвания. Това, което са поискали асистентите и научните работници, е в размер на 7 млн. лв. и съответно ние сме го предложили в този бюджет, като следва бюджетът на Селскостопанската академия да бъде поне 39 млн. 310 хил. лв. Наясно сме, че в момента този бюджет трудно би могъл да бъде коригиран, но със сигурност Добруджанският земеделски институт има готовност за преминаване в активни дългосрочни протестни действия, ако техните искания съответно не бъдат изпълнени и се надяваме, че по време на взимането на крайното решение за това какъв да бъде бюджетът, ще бъде взето и нашето предложение предвид. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, госпожо Сачева. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Господин Енчев – за изказване. След това е записан професор Ангелов и той е последният в списъка.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моите комплименти към Вас и към господин Председателя за търпението в този ден. Ще взема отношение по бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството съвсем в контекста на обсъжданите теми днес. Мисля, че такъв бюджет, какъвто е предвиден и с добавката на господин Ананиев, предполагам, че всеки един министър на регионалното развитие е мечтал да има и да може да работи по него. За съжаление, съм длъжен да изразя своите опасения по няколко теми. На първо място, в Регионална комисия научих от министъра, че той е готов с – не държа да бъда точен, не претендирам за това, но над 350 проекта за сериозни суми, които, така, както всички знаем, би трябвало да бъдат финансирани по реда на Закона за обществените поръчки. Тук ми се иска да се обърна към хората, които дълги години са били администратори в министерствата и са управлявали министерства, като запитам, дали се е случвало някога в Министерството на регионалното развитие и благоустройството обществена поръчка за над милион, да речем, да няма жалби по реда на Закона за обществените поръчки, съответно пред КЗК, Върховния административен съд и така нататък? Това го казвам, защото се опасявам, че прекрасният бюджет, заложен в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, едва ли ще бъде реализиран и проектите едва ли ще се случат в тази 2022 г. Дълбоко се притеснявам, че те дори няма да могат да стартират. Затова няма да бъда многословен, много ми се иска колегите, които са имали удоволствието да управляват Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Министерството на финансите и така нататък, може би да ме подкрепят в своите опасения дали този прекрасен бюджет на Министерството не е най-обикновен буфер в общия бюджет и дали тези суми, които така амбициозно са заложени, няма да приключат без какъвто и да било проект, който да стартира през настоящата година, най-малкото защото ще започнем работа, както виждате – сега е краят на февруари, самият бюджет ще започне от април и имам сериозни опасения, че строителният сезон, който в Република България не е толкова голям, може би изобщо няма да бъде реализиран за тези проекти. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Енчев. За реплика – господин Нанков.
Благодаря. Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господин Енчев, дами и господа народни представители! Ще се сместя в двете минути, много накратко. Да, това е основното опасение, което и ние имахме. Аз в изказването си по темата и по бюджета на МРРБ в чл. 29 направих и изказах същото опасение. Това опасение изказа, между другото, и вицепремиерът Караджов на Регионална комисия. Той спомена за огромния риск, който съществува пред МРРБ по отношение усвояване на тези средства – тези почти 2,5 млрд. лв., тъй като тези 378 – е точната цифра, която той цитира, обекта – не всички от тях са с проектна готовност впрочем, дори за един от тях не е стартирана обществена поръчка, нито за новите договори по текущ ремонт и поддръжка – старите, знаете, с анексите, които сключи служебният кабинет, тоест този служебен кабинет миналата година, изтичат юли месец, тоест нови 28 процедури за текущ ремонт и поддръжка, още 350 ЗОП процедури за другите обекти и аз споменах в моето изказване, че не повече от 1 млрд. 200 млн. лв. от тези средства ще бъдат разходени адекватно. Законосъобразно е единствено и само по стартиралите или вече изпълняващи се отсечки в договори през нашия мандат, последният редовен преди този. Всичко останало като проектни идеи ще се случи през 2023-а, 2024 г. и напред във времето. И затова, господин Енчев – и затова! – не виждам нито мостове, нито тунели, освен „Шипка“, за който ние пак осигурихме и проектната му готовност, осигурихме и тръжните документи като процедура, Гроздан Караджов подписа договора. Единственият тунел, който ще се реализира с бюджета за 2022 г. – частично, разбира се, не в пълнота е тунелът под Шипка. За мостове не коментираме, а голяма част от тези средства са или буфер, или наистина ще останат в бюджетното салдо като най-големият дефицит в края на годината. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Нанков. Реплика? От Росица Кирова.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Енчев, искам да Ви обърна внимание на нещо, което е изключително важно, когато говорим за срокове, за реализация на проекти и изобщо за процедиране на проекти, които са – ако започнем от тези, които са с национално значение, до проекти, които са проекти с регионално значение. Много важно е как, с какво желание се провеждат процедурите, кой и до каква степен е ангажиран с това те наистина да стигнат до своя край и да завършат с разрешение за строеж. Всички знаем, че процедурите са достатъчно дълги, и да, не е реалистично това, което е заложено, няма да може да бъде изпълнено до края на 2022 г., но няма да може да бъде изпълнено и до края на 2025 г. В интерес на истината от така заложената управленска програма по отношение на големите инфраструктурни обекти нито един мост и нито един тунел от това, което беше обещано, няма да може да бъде реализирано в рамките на 4-годишния управленски мандат. Но при добро желание ще може да бъде реализиран както тунелът под Шипка, който вече е започнал, и е с пълна проектна готовност и с проведени поръчки, така и тунелът под Петрохан, за който голяма част от процедурите са проведени и за който, за голямо мое лично съжаление, защото съм ангажирана с това нещо от няколко години, през последните 10 месеца не беше възложена обществената поръчка за изготвяне на доклад за въздействие на околната среда и предпроектното проучване. Това е! Ако обаче това се направи, ако има желание от страна на Агенция „Пътна инфраструктура“, от страна на МОСВ, този проект би могъл да бъде реализиран и ще има изпълнени два тунела – да, вярно е, неподготвени и незапочнати от това правителство, но все пак реализирани. Аз ще бъда много щастлива, защото единият от тях ще свързва моя роден край с останалата част на България и е изключително важен и за коридор № 4, разбира се. В тази връзка искам да Ви отбележа и да обърна вниманието Ви на следното – от всички нас зависи да накараме онези, които управляват, да си вършат работата. Това, между другото, се отнасяше и за предходното управление, и а по-предишното и за всички преди това. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] От гражданите зависи, както и от представителите на различните политически формации и присъстващите в парламента…
Времето, госпожо Кирова.
Благодаря, приключвам. …да накараме онези, които управляват, да си вършат работата.
Благодаря Ви. Има ли трета реплика? Няма. За дуплика? Не. Други изказвания ще има ли? Добре, Професоре – заповядайте. [[Реплика на народния представител Росица Кирова.]] Нямаше дуплика – не пожела господин Енчев дуплика, така че господин Ангелов – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Вземам отношение по чл. 24 – Министерството на земеделието, и по-специално свързано с Българската агенция по безопасност на храните, която е единен орган за контрол на безопасността и качеството на храните в Република България. Тя беше създадена през 2011 г. и отговаря за прилагането на стандартите в областта на безопасността и качеството на храните, хранителните добавки и напитките, здравеопазване и хуманното отношение към животните, растителна защита и торовете, фитосанитарния контрол, фуражите, граничния контрол и други. От всичко това, което казах, уважаеми дами и господа, възниква един изключително резонен и сериозен въпрос. Българската агенция по безопасност на храните по предварителна информация тогава, когато беше представена структурата на Министерския съвет, преминава от Министерството на земеделието и храните към Министерския съвет. Същото се случва и с Изпълнителната агенция по горите. Изпълнителната агенция по горите е тази агенция, която в момента се управлява от Министерството на земеделието и горите. В тази Агенция днес вицепремиерът Нинова разказваше за добива на дърва как ще се назначават хора, които ще секат дърва и ще ги продават на по-ниска цена на българските граждани, но... [[Шум.]]
Колеги, моля за тишина в залата!
...тази агенция също ще се премести в Министерския съвет. В същото предложение, в структурата на бюджета на Министерството на земеделието и за двете агенции в ред „Разходи за персонал“ са числата, отразени в разходната част на бюджета на Министерството на земеделието, а едновременно с това огледално същата сума е начислена в перо „Разходи за персонал“ в бюджета на Министерския съвет. Именно заради това бюджетът на Министерския съвет се увеличава с близо 100 млн. лв. за персонал, за да бъдат удовлетворени нуждите на тези две агенции. Сега, уважаеми господин Председател, аз имам въпрос към представители на Министерството на финансите. Не знам дали е в залата заместник-министъра, доскоро бяха, не знам дали са тук и в момента и ще настоявам на този въпрос да ми се отговори: възможно ли е двете агенции по безопасност на храните и горите едновременно да фигурират в бюджета на две места? Възможно ли е, при условие че не е гласувано прехвърлянето на двете агенции от Министерството на земеделието към Министерския съвет, да се допуска съществуването на разход за персонал за двете агенции в бюджета на Министерския съвет? Тук нарушени ли са два закона, а именно Законът за административните актове и Законът за публичните финанси? На този въпрос ще настоявам да получа отговор, защото, ако това е така, трябва един от двата бюджета в неговата разходна част да бъда коригиран. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, Професоре. Не виждам реплики към професор Ангелов. Няма и други желаещи за изказване. С това прекратявам дискусията от чл. 23 до чл. 27. Гласуването по тях и включително предложената правно-техническа редакция ще бъдат в следващото заседание, което ще се проведе след няколко часа. Преминаваме към следващите разпоредби от Закона за държавния бюджет. Заповядайте, господин Симеонов или господин Сабрутев? Господин Симеонов.
По чл. 28 има предложение на народния представител Младен Маринов и група народни представители, № 47-254-04-57: „В чл. 28, ал. 1 се правят следните изменения: а) чл. 28, ал. 1, II „Разходи“ числото „1 38 289, 7“ се заменя със „140 987, 7“; б) чл. 28, ал. 1, т. 2 „Капиталови разходи“ числото „7 300, 0“ се заменя с „10 000, 0“; в) чл. 28, ал. 1, т. 2.1 „Придобиване на дълготрайни активи и основен ремонт“ числото „7 300, 0“ се заменя с „10 000, 0“; г) чл. 28, ал. 1, т. 3.1 „Бюджетни взаимоотношения с централния бюджет“ числото „139 118, 9“ се заменя със „141 818, 9“; д) чл. 28, ал. 2, т. 1 и ред „Всичко“ числото „138 289, 7“ се заменя със „140 989, 7“; е) чл. 28, ал. 3, т. 1 и ред „Максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г.“ числото „28 102, 7“ се заменя с „30 802, 7“; ж) чл. 28, ал. 3, т. 2 и ред „Максимален размер на новите разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г.“ числото „26 133, 1“ се заменя с „28 833, 1.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 28. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 30. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 31. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 32. По чл. 33 има предложение на народния представител Младен Маринов и група народни представители, № 47-254-04-57: „В чл. 33, ал. 1, II се правят следните изменения: а) чл. 33, ал. 1, II „Разходи“ числото „48 156, 3“ се заменя с „48 856, 3“; б) чл. 33, ал. 2, II „Капиталови разходи“ числото „800,0“ се заменя с „1 500, 0“; в) чл. 33, ал. 1, II, т 2.1 „Придобиване на ДМА и основен ремонт“ числото „ 800, 0“ се заменя с „1 500, 0“; г) чл. 33, ал. 1, III „Бюджетни взаимоотношения“ числото „ 47 856, 3“ се заменя с „48 556, 3“; д) чл. 33, ал. 1, III т. 1 „Бюджетни взаимоотношения с централен бюджет“ числото „ 47 856, 3“ се заменя с „48 556, 3“; е) чл. 33, ал. 2, т. 1 числото „48 156, 3“ се заменя с „48 856, 3“; ж) чл. 33, ал. 3, т. 1 и т. 2 числото „4 600, 0“ се заменя с „5 300, 0.“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 33. По чл. 34 има предложение на народния представител Младен Маринов и група народни представители, № 47-254-04-57: „В чл. 34, ал. 1, III се правят следните изменения: а) чл. 34, ал. 1, II „Разходи“ числото „43 627, 7“ се заменя с „44 177, 7“; б) чл. 34, ал. 1, т. 2. 1 „Капиталови разходи“ числото „ 950, 0“ се заменя с „1 500, 0“; в) чл. 34, ал. 1, И, т. 2.1, „Придобиване на ДМА и основен ремонт“ числото „ 950, 0“ се заменя с „1 500, 0“; г) чл. 34, ал. 1, III, т. 1. „Бюджетни взаимоотношения“ числото „43 627, 7“ се заменя с „44 177, 7“; д) чл. 34, ал. 1, III, т. 1 „Бюджетни взаимоотношения с централен бюджет“ числото „ 43 627, 7“ се заменя с „44 177, 7“; е) чл. 34, ал. 2, т. 1 и ред „Всичко“ числото „43 627, 7“ се заменя с „44 177,7“; ж) чл. 34, ал. 3, т. 1 числото „11 586, 0“ се заменя с „12 136, 0“; з) чл. 34, ал. 3, т. 2 числото „12 492, 0“ се заменя с „13 042, 0“; Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 34. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 35. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 36. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 37. По чл. 38 има предложение на народния представител Любомир Каримански и група народни представители, № 47 254 04 141: „В чл. 38 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 се правят следните изменения: - В т. II. „Разходи“ числото „2 693,9“ се заменя с „2 533,9“; - В т. 1. „Текущи разходи“ числото „2 553,9“ се заменя с „2 453,9“; - В т. 1.1. „Персонал“ числото „1 853,5“ се заменя с „1 833,5“; - В т. 2 „Капиталови разходи“ числото „140,0“ се заменя с „80,0“; - В т. 2.1. „Придобиване на дълготрайни активи и основен ремонт“ числото „140,0“ се заменя с „80,0“; - В т. III. „Бюджетни взаимоотношения (Трансфери) - (+/-) “ числото „1 493,9“ се заменя с „1 333,9“; - В т. 1. „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/-) “ числото „ 1 493,9“ се заменя с „1 333,9“. 2. В ал. 2 се правят следните изменения: - В т. 1 „Функционална област „Регулиране на радио и телевизионния пазар“ числото „2 693,9“ се заменя с „2 533,9“; - На ред „Всичко:“ числото „2 693,9“ се заменя с „2 533,9“. 3. В ал. 3 се правят следните изменения: - В т. 1 „Максимален размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети през 2022 г.“ числото „834,4“ се заменя с „694,4“; - В т. 2 „Максимален размер на новите задължения за разходи, които могат да бъдат натрупани през 2022 г.“ числото „834,4“ се заменя с „694,4“. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 38: Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 39. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 40. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 41. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 42. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 43. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 44. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 45. По § 46 има предложение на народния представител Десислава Танева и група народни представители, № 47-254-04-45: „В чл. 46, ал. 1 се правят следните изменения: а) на ред II „Разходи“ сумата се увеличава с 208 964,8 хил. лв.; б) на ред 1. „Текущи разходи“ сумата се увеличава с 208 964,8 хил. лв.; в) на ред 1.1. „Персонал“ сумата се увеличава с 8 964,8 хил. лв.; г) на ред 2.1. „Субсидии и други текущи трансфери“ сумата се увеличава с 200 000,0 хил. лв.; д) на ред 2.1.1. „Субсидии и други текущи трансфери за нефинансови предприятия“ сумата се увеличава с 200 000,0 хил. лв.; е) на ред III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ сумата се увеличава с 208 964,8 хил. лв. В чл. 46, ал. 2 се правят следните изменения: а) на ред 1. „Политика на Министерството на земеделието в областта на земеделието и селските райони“ сумата се увеличава с 208 964,8 хил. лв.; б) на ред „Всичко:“ сумата се увеличава с 208 964,8 хил. лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители, № 47-254-04-115: „В чл. 46 се правят следните изменения: 1. В ал. 1: а) в т. II „Разходи“ числото „521 199,0“ се заменя със „721 199,0“; б) в т. II „Разходи“ т. 1 „Текущи разходи“ числото „511 177,2“ се заменя със „711 177,2“; в) в т. II „Разходи“, т. 1. „Текущи разходи“, в т. 1.2. „Субсидии и други текущи трансфери“ и т. 1.2.1. „Субсидии и други текущи трансфери за нефинансови предприятия“ числото „450 350,0“ се заменя с „650 350,0“; г) в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) - (+/-) “ числото „558 199,0“ се заменя със „758 199,0“; д) в т. III „Бюджетни взаимоотношения (трансфери) – (+/-) “ т. 1. „Бюджетно взаимоотношение с централния бюджет (+/) “ числото „558 199,0“ се заменя със „758 199,0“; е) Да се извършат съответните промени в чл. 1, ал. 2. 2. В ал. 2: а) в т. 1 „Политика на Министерството на земеделието в областта на земеделието и селските райони“ числото „486 868,4“ се заменя с „686 868,4“; б) на ред „Всичко:“ числото „521 199,0“ се заменя със „721 199,0“; в) Да се извършат съответните промени в чл. 1, ал. 2.““ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 46. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 47. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 48. По чл. 49 има предложение на народния представител Любомир Каримански и група народни представители, № 47 254 04 141: „В чл. 49 се правят следните изменения: 1. В т. 1 „Българско национално радио“ числото „54 723,3“ се заменя с „55 723,3“; 2. В т. 2. „Българска национална телевизия“ числото „82 553,5“ се заменя с 80 553,5“. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 49: „Чл. 49. Определя бюджетните взаимоотношения с централния бюджет за 2022 г. на Българското национално радио, Българската национална телевизия и Българската телеграфна агенция, както следва:“ [[Съгласно таблицата.]]
Разбрахме се до 49. Извинявам се. Вие изчетохте целия чл. 49. Добре, благодаря Ви. Благодаря Ви много, господин Симеонов. Отлично темпо. Откривам дискусия по членове от 28 до 49 включително. За изказване – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, вземам отношение по една твърде сериозна тема, за съжаление, в четири и половина сутринта, във връзка с бюджета на Държавен фонд „Земеделие“. Искам да представя мотивите на нашата парламентарна група във връзка с нашето предложение. Колеги, заделените средства като държавни помощи и като ковид мерки за сектора са твърде недостатъчни в период на толкова кризи пред земеделските производители. Затова ние от „Движение за права и свободи“ предлагаме увеличение на размера на държавните помощи с още 200 милиона, които са за увеличение на помощта в подкрепа на ликвидността за преодоляване на негативното икономическо въздействие върху земеделските производители. Таванът на плащанията под формата на de minimis са 25 хил. евро, а предвид факта, че доста земеделски производители се възползваха от тях във времето и вече са преизпълнили своя ангажимент по тази мярка, но има други форми за подкрепа, които страната ни е нотифицирала. Земеделието се намира в безпрецедентна криза. Значително повишаване на цените на енергоносителите, торовете, суровините и материалите оставят земеделците във всички сектори в невъзможност да покриват своите разходи. В сектор „Животновъдство“ са с по-нисък темп на увеличение на цените на крайната продукция спрямо покачването на себестойността. В животновъдството доходността е отрицателна заради покачването на разходите за електрическа енергия с около 55%, на разходите за фураж средно с около 30. Този процент варира при отделните животновъдства и достига до увеличение от 45%. Разходите за работна заплата са нараснали с 18%, без в това увеличение да са отчетени новите по-високи нива на минимална работна заплата и минимален осигурителен праг, на фона на това покачване цените на продукцията едва с 2%. В сектор „Растениевъдство“ ситуацията е аналогична. Цените на торовете отчитат най-рязкото си увеличение през последните 10 години, като повишението е с над 250%. По-високите цени на препаратите за растителна защита също са голям проблем за овощарството и зеленчукопроизводството. Скокът на цените на газта и енергоносителите ограничават значително оранжерийното производство на зеленчуци в страната, а себестойността на продукцията е по-висока с около 45%. Българските земеделски производители са в затруднена ситуация, която налага навременна и по-голяма по размер държавна помощ. Скъпи колеги, за съжаление, съседните на нас държави изпълниха своята функция да отговорят на спешната нужда на техните земеделски производители и да компенсират техните извънредни разходи, за да могат да развиват своята дейност и да консумират произведената в тяхната страна продукция. Време е да направим това и в България, затова Ви моля да подкрепите нашето предложение, за да може Министерството на земеделието да реагира на нуждите на нашите земеделци и да запазим нашето родно производство и нашите родни стада. Колеги, земеделците са ангажирани с една от най-важните дейности в страната. Особено животновъдите работят по 365 дни в годината и наистина за да запазим традициите в нашето производство и да консумираме чисти храни, произведени в България, е нужна навременна подкрепа в този сектор. За да запазим живи нашите селски райони, е нужна тази помощ. Моля, подкрепете нашето предложение за увеличение размера на държавните помощи с 200 милиона. Секторът „Земеделие“ очаква тази подкрепа. В този сектор има избиратели на всички парламентарни партии, които са представени в Народното събрание. Затова разчитам, че разумът след 9,00 ч. ще бъде в нас и наистина ще можем да подкрепим тази извънредна помощ с държавните помощи за сектора. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Мехмедова. Има ли реплики към Имрен Мехмедова? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Мехмедова, репликата ми към Вас е свързана с еднократната подкрепа за микроземеделските производители, за които са осигурени 5 млн. лв. според чл. 1, ал. 5. Тези средства ще бъдат достатъчни, за да се подпомогнат над 5000 земеделски производители, а по разчети на НАП регистрираните земеделски производители, които се осигуряват с минималния осигурителен доход, са 31 хиляди. Точно в тази връзка е от изключително голямо значение да подкрепим предложението, което „Движение за права и свободи“ представя по отношение на земеделските производители, за да ги предпазим от фалит. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, госпожо Кабак. Друга реплика към госпожа Мехмедова? Не виждам. Дуплика? Не. Благодаря. От групата на ГЕРБ-СДС – Десислава Танева. [[Реплики.]] Записал съм Десислава Танева, Деница Сачева, Александър Иванов и Александър Ненков, така че по Ваша преценка.
Уважаеми господин Председател, колеги народни представители! Съжалявам, че вече е в този час, но темата е изключително важна и много интересна, между другото, така че трябва да си обоснова направеното предложение по чл. 46. То касае бюджета на Фонд „Земеделие“, касае две политики. Първата, подкрепата на земеделските стопани; и втората, политиката по доходите. Започвайки от втората, реципрочно на предложението ни към системата на Министерството на земеделието. Тук сме предложили увеличение на доходите в Държавен фонд „Земеделие“, те изостанаха в последните години с 8 млн. лв. Другото предложение, което е най-интересното, това е увеличаване на подкрепата на земеделските стопани с 200 млн. лв. Съжалявам наистина, че финансовият министър го няма, за да направим този дебат и с него, защото на пръв поглед предложеният проект казва: на земеделските стопани се предоставят 150 млн. лв. повече, отколкото редовният бюджет за 2021 г. Но това е само на пръв поглед. Първо, ние направихме актуализация, вече, мисля, че беше Вашето правителство или предното служебно в някои от парламентите в края на миналата година, и предоставихме увеличение 70 милиона. Или нетното увеличение на така предложения проект сега спрямо 2021 г. е 80 милиона. Отварям една скоба. 2020 г., когато започна ковид пандемията, Европейската комисия предостави на държавите членки набор от инструменти за подкрепа, част от които бяха инициатива на България. Ние включително променихме по наша инициатива и хоризонтален Регламент 13/05. Това ни даде възможност да програмираме специална мярка, всичко разплатихме, но както и да е. Обобщаващо – 2020 г. директна подкрепа на порядъка около 100 хиляди стопани предоставихме в повече 350 млн. лв. Или така предложеният бюджет, при условията на настоящата ценова криза, за земеделските стопани дори няма да достигне нивата на директна подкрепа на земеделските стопани от 2020 г. В същото време колежката Имрен достатъчно данни даде, няма да обременяваме с допълнителни данни. Цифрите са направо стряскащи. Сектор „Свиневъдство“ работи на нива на загуба, което ще принуди в скоро време на практика намаляване на поголовието от мениджърски решения поради неиздържане на пазара. Какво е особеното за този сектор в България? Това в цяла Европа е най-високо индустриализираният сектор с най-големия обем стопанска единица на стопанство. Вторият сектор с най-висока загуба към момента – птицевъдството, особено месодайното направление, там също нивата на загуба в момента са много високи, втори след свиневъдството. Малките птицевъдни стопанства вече не зареждат за нова реколта, всеки чака да види каква ще е подкрепата на държавата, къде ще може да се намери балансът, да се търси мениджърското решение как продължава напред. Какво е особеното за този сектор в България. Това в цяла Европа е най-високо индустриализираният сектор с най-големия обем стопанска единица на стопанство. Млечното говедовъдство и биволовъдство – следващите по ниво на загуба. Тук говорим само за отрицателна доходност, която се генерира в момента. И, колеги, тук в предишния дебат цитираха – да, истината е, че в момента кланиците имат графици по унищожаване, ликвидация на малките стопанства, особено от едър рогат добитък, включително на елитни такива стада. На практика политическата нестабилност в последната една година доведе до това, че земеделските стопани не получиха нито един лев извънредна подкрепа, а цените започнаха главоломно да се увеличават на входните суровини, материали и енергоизточници. При положение че огромната част, голямата част от тези близо 100 хиляди земеделски стопани на практика са дребни и малки, без ликвидност натрупана, това прави невъзможно оставането им в сектора. Подкрепата за тях е в изключително спешен порядък и напрежението вече се усеща. Усеща го и Вашия министър в настоящия нов кабинет. Само още един пример искам да дам, който е различен от на колежката Имрен Мехмедова, а да не говоря за днешните нови цени по борсите, които допълнително ще видим как ще се балансират по принцип след тези събития от днес. Четиринадесет милиона и половина декара есенници имаме засети. Само за есенните мероприятията увеличението в себестойността на декара е 235%, а допълнителна извънредна подкрепа – нула. Много е наложително и Вие ще го разберете сами, но по по-трудния начин и при актуализацията, ако не и по други извънредни способи, ще се наложи за оставането в сектора на малките стопани да предоставите допълнителни средства. За това моята молба е, ако има комуникация с финансовия министър, нека да се обясни това. Той цитира, че е дал максимален бюджет, но ковид мярката по временната рамка на комисията е само един от инструментите, по които се разпределя държавната подкрепа в настоящия бюджет от 450 млн. лв., а сега средногодишно 300. Аз не виждам нищо смешно честно да Ви кажа и колкото повече влизаме в детайла и имаме мотивация на различни предложения, толкова по-добре. Радвам се, че, независимо че е в 4,00 ч., мога все пак да изложа мотивите на това, подкрепени с официална статистика от официални статистически източници в България. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви, госпожо Танева. Някои подвиквания бяха, защото времето изтече, но както виждате, аз не Ви направих в нито един момент забележка, не Ви сигнализирах, исках да кажа. Има ли реплики? Заповядайте.
Много се извинявам, господин Председател, но понеже наистина темата е много сериозна за сектор „Земеделие“. Уважаема госпожо Танева, всички, които сме в сектора, знаем много добре, че има много държавни помощи, които са нотифицирани от Европейския съюз. Неслучайно го казах. Затова искам да кажа и на колегите колко е важно това увеличение на бюджета на Фонд „Земеделие“, за да може наистина да отвържем ръцете на министър Иванов и да можем да помогнем на сектор „Земеделие“. Уважаеми колеги, наистина разчитам разумът във Вас да надделее и наистина да подпомогнем този сектор. Благодаря ви.
Благодаря Ви, госпожо Мехмедова. Други реплики към Десислава Танева? Заповядайте, госпожо Шевкед, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Танева, моята реплика към Вас е: в чл. 6 от Кодекса за социално осигуряване [[реплики]], а, не, има един нарочен текст – ал. 10, ще си позволя да Ви я зачета. Само да го намеря, съжалявам, но аз имам достатъчно време. [[Реплики.]] До 9,00 ч. има достатъчно време. Текстът, който е записан в КСО, е свързан основно със земеделските производители. Бюджетът на държавното обществено осигуряване ние го гласувахме и там земеделските производители бяха обвинявани, че имат недостатъчен принос към социалната и пенсионната система. Моят въпрос към Вас е, тъй като текстът, който е записан в Кодекса, те нямат право да изравняват накрая на годината осигурителни вноски, дори и да са реализирали по-висок доход от този, върху който са внасяли авансови вноски. В Кодекса за социално подпомагане пише: „Регистрираните земеделски стопани, тютюнопроизводители, произвеждащи непреработена растителна и/или животинска продукция, не определят окончателен размер на осигурителния доход за тази дейност. Осигурителните вноски за тези лица могат да се изплащат от фондовете за подпомагане на земеделските стопани по ред, определен от Министерския съвет.“ Моята реплика към Вас е дали бихме могли да подпомогнем работата на Министерския съвет да определи ред, по който да подпомогне земеделските производители, ако са реализирали по-висок доход от този, върху който са внасяли авансови вноски, да бъде подпомогнат земеделският производител, за да може неговият принос към социалната система да бъде по-голям? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Трета реплика има ли към Десислава Танева? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Танева! Вие като бивш министър бих искал да разясните дали, след като нашата парламентарна група ще подкрепи това Ваше предложение, искам да знам дали в тези помощи се включват тютюнопроизводителите и картофопроизводителите, защото аз като представител на Благоевградския избирателен район, това е основният поминък на населението. С това, което Ви каза преди малко колежката Шевкед, с тези високи прагове на осигурителния доход, след като в рамките на 9 – 10 години сме загубили над 70 хиляди регистрирани производители, а те със сигурност са отишли някъде в чужбина, защото имаме наблюдението за това. Сега, след като в новия бюджет това нещо го правят управляващите, ще загубим най-малко още 20 хил. души. Те също ще подсигурят авиопревозвачите на Терминал 1 и 2 и ще отидат да работят в Испания, Англия и Германия. Конкретно ме интересува дали в тези средства има предвидени средства за тютюнопроизводителите и картофопроизводителите? Благодаря.
Благодаря, господин Кълков. Дуплика, госпожо Танева.
Ще започна с отговор отзад напред. В бюджета са предвидени всички средства, които обичайно се дават по нотифицираните държавни помощи до 2020 г., включително и националната преходна помощ. В 2022 г. за тютюнопроизводителите тя е последна такава. Тя стана изобщо възможна за тези две години – 2021-а и 2022 г., благодарение на инициативата на България във връзка с преходния регламент, който беше гласуван в Европейския парламент, подкрепен от всички евродепутати, включително тези на БСП и ДПС, които имат такива, понеже другите групи нямат. Там България демонстрира единство както и по другата ни инициатива за 1305, където говорих. По отношение на картофопроизводителите. Темата, която засягате, защото тя засяга наистина много земеделски стопани – около 2500 са тези, които се занимават с картофопроизводство, които са и бенефициенти по обвързаната подкрепа, която даваше най-съществената част от подкрепата за това. Там средствата са европейски. В този пакет по принцип няма специално нотифицирана държавна помощ за подкрепа извън тази за борба с теления червей и тя пак е предвидена в този бюджет. За картофите, тъй като в края на миналата година те се изключват като възможност за подкрепа в приложението към регламента за обвързана подкрепа. В момента стратегическият план на България е изготвен и ще се предаде след последното ТРГ, с включени картофи. Дали и как ще бъде одобрен от Комисията предстои да разберем. Ако не бъде одобрен, тъй като то би противоречало на основния акт, няма никакъв проблем сума в същия размер да бъде нотифицирана и доказана пред Комисията. Това вече е воля и решение на правителството, но и за това ще му трябват допълнителни пари. Такива средства за допълнителна помощ – национални, на практика няма предвидени в този пакет. Отивам на въпроса на госпожа Шевкед, тъй като той ме изненада, аз не отговарям за социалното законодателство, текстът, който изчетохте, без аз да съм го чела, той няма как да бъде приложен. Аз бях против предложението да се увеличава минималният осигурителен доход на земеделските стопани. В тази трудна година, където пред риск по принцип от ценовите баланси на суровините, материалите, енергоизточниците за производство на земеделска продукция е под риск да останат в сектора малките, това беше най-нецелесъобразното решение като времеви план. Петте милиона допълнително, които бяха гласувани, положителното е, че те ще отидат пак в бюджета за подкрепа, но те категорично не могат да бъдат предоставени за плащане на осигурителни вноски. Това е категорично. Напротив, за да платиш каквато и да е помощ, първо трябва да имаш удостоверение, че си платил всички данъци. Да, с този размер те могат да нотифицират подкрепа – държавна помощ. По настоящите правила до края на тази година те имат много малко време за това. Чакаме след април регламентите и ще има новите условия за 2023 г. Да, могат да нотифицират такава помощ и да използват този ресурс, в какъв размер ще бъде тя – не знам, но не може по този начин записът изобщо да се реализира.
Благодаря Ви, госпожо Танева. Записаните са Деница Сачева, Александър Иванов и Александър Ненков. Заповядайте, госпожо Сачева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! [[Оживление, шум и реплики.]] Не се съмнявайте, господин Ченчев, че ще имаме достатъчно процедури и изказвания за дебата. Взимам отношение по предложения, които сме направили в чл. 28, 33 и 34. Това са средствата и финансовите бюджети за ДАНС, НСО и за ДАР. Предвид ситуацията, в която се намираме, предвид тревожната информация, която и в момента всеки един от нас може да проследи в социалните медии, мисля, че е изключително важно да обърнем внимание на укрепването на нашите служби за сигурност. Това, което сме подготвили и сме внесли като предложение, е съответно да се увеличи бюджетът на ДАНС с 2 млн. и 700 хил. лв., на НСО със 700 хил. лв. и на ДАР с 550 хил. лв., като основно тези средства са предвидени за дълготрайни материални активи и основен ремонт, за повишаване на техническата обезпеченост и развиване на капацитет за изпълнение на основни политики за защита на националната сигурност, за информационно и аналитично обезпечаване на държавното ръководство, подпомагащо процеса на вземане на решения. Смятаме, че това е изключително важно, особено в този момент, с оглед на осигуряване на защитата на интересите на Република България и на осигуряване на безопасност на охраняваните обекти и лица. Надяваме се, че тези наши предложения ще бъдат разгледани с достатъчно внимание. Пак казвам, предвид и обстановката в момента, смятам, че предложението ни не е за пренебрегване и да бъде подминавано с лека ръка. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви много, госпожо Сачева. Има ли реплики към Деница Сачева? Няма. За изказване Александър Иванов или Александър Ненков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател уважаеми колеги! Благодаря за търпението, че дадохте тази възможност на опозицията, макар и пред празна зала, полупразна и пред колеги, липсващи от Министерския съвет. Колеги, изчетените така текстове не показват голяма промяна спрямо бюджетите на същите ведомства за миналата година. Това не прави добра заявка особено в момента, в който наистина коментирахме много инфлационните процеси в България и наистина политиката по доходите, която ние не виждаме в предложения бюджет от Министерския съвет и в тези текстове. Но на мен ми направи, колеги – изгубих се, защото 20 члена прочетохме на куп, в ред 1.1. „Приходи“, където в КЕВР, помните при дебата, който наскоро проведохме наскоро в тази зала, един от доводите на колегите – вносители от управляващото мнозинство, който беше за намаляване, член на промяна, основната идея тогава беше да се промени съставът на КЕВР, няма да казвам дали искате да сложите хора, Вие тогава с тази смяна ясно заявихте, че поемате отговорност с назначенията си в КЕВР с това вече какви решения те да взимат, като не независим орган, а като политически такъв. Това беше тема на друг дебат. Но тогава един от доводите, колеги, които колегите вносители бяха изтъкнали при тази промяна в Закона за енергетиката, беше, че ще се направят спестявания на разходи, и то точно от персонала. Ако имаше тук министър на енергетиката, може би някой от вносителите е тук точно на Закона за енергийно и водно регулиране, който променихме, да ми каже вижда ли той спестени средства, да ми го направи като реплика, ще съм му благодарен, да ми направи реплика колко пари са спестени и аз в дуплика ще мога да му отговоря спрямо разходите за персонал, които КЕВР сте предложили с този бюджет, колеги, дали ще направите реално такива разходи, или просто е било едно празно обещание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Има ли реплики към Александър Иванов? Няма Заповядайте, професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Вземам отношение по чл. 49 от Закона за Държавния бюджет, а именно за бюджета на БНТ. Българската национална телевизия – всички знаем нейната роля по отношение на структуроопределящите организации, свързани с националната сигурност. Искам да прочета чл. 44, ал. 2 от Закона за радиото и телевизията, където се казва, че държавата взема необходимите мерки за гарантиране разпространението на програмите на БНР и БНТ на цялата територия на страната при осъществяване на политиката в областта на електронните съобщения. В лиценза, който притежава БНТ, са описани подробно нейните телевизионни програми и броят телевизионни часове, които тя трябва да реализира. Нормативно е регламентиран и нормативът за един телевизионен час и неговият размер. Тогава, когато се умножат часовете, които са записани в лиценза на БНТ по норматива за един телевизионен час, се получава сумата, която трябва да отдели държавата, за да гарантира държавната политика, разписана в Закона за радиото и телевизията в чл. 44. В Проектобюджета, който е предложен от Комисията по бюджет, се предлага в т. 2 „Българската национална телевизия“ числото 82 553,5 хил. лв. да се замени с 80 553,5 хил. лв. Това означава да се намали с 2 млн. лв. бюджетът на Българската национална телевизия. И това, забележете, без да се промени броят на часовете в лиценза, който е издаден на Българската национална телевизия, и без да се промени нормативно регламентираният норматив за един телевизионен час. Ние ограничаваме законовите задължения на Българската национална телевизия, регламентирани в чл. 44, ал. 2 от Закона за радиото и телевизията. В тази връзка нашето предложение е предложеният текст на стр. 160 – първото изречение в тази страница, където е № 2, в т. 2 „Българската национална телевизия“, този целият ред да отпадне. Благодаря Ви, господин Председател.
На стр. 160.
Точка 2, първото изречение.
Предложението на Любомир Каримански и група народни представители – т. 2 да отпадне.
Точка 2 да отпадне.
Тъй като предложението е подкрепено и съответно е инкорпорирано в текста, предложен от Комисията, по-скоро…
Тогава предлагам редакционна поправка на ред 2 в чл. 49 – сумата 80 553,5 да се замени със сумата 82 553,5.
Благодаря. Това и аз щях да Ви предложа. Има ли реплики към Костадин Ангелов? Господин Ченчев.
Добро утро, колеги! Радвам се, че сте тук, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Председател! Радиото, Българската национална телевизия! Господин Ангелов, много емоционално защитавате това те да бъдат финансирани, само че ако присъствахте на последната комисия, на която обсъждахме тази тема – говоря за Комисията по култура и медии, генералният директор на телевизията каза, че е доволен от финансирането, което получават, на първо място. А да Ви кажа държавата по закон какво е длъжна и какво правеше тя, респективно Вие, защото Вие управлявахте държавата в предишното редовно управление. Тогава държавата излъчваше тишина в ефир и това е доказано по Българското национално радио. Това беше по време на Вашето управление.
Господин Ченчев, нека да завършим, моля, в добър тон!
Ама в съвсем добър тон завършвам, това са факти. Аз не казвам нищо, с което да засегна или да обидя някой. Имахме цяла Временна комисия по този въпрос и тя го установи. Това е факт! Така че приветствам Вашата загриженост, но може би трябваше да размените няколко думи с генералния директор на Българската национална телевизия и той да Ви обясни за финансирането по бюджета. Това исках само да Ви кажа съвсем добронамерено.
Други реплики към професор Ангелов има ли? Дуплика, Професоре.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Ченчев, за мен е изключително удоволствие, че ми правите реплика, свързана с Българската национална телевизия. Не ми се искаше да завършваме по този начин тази дискусия и отново да се връщаме назад във времето. Но аз искам да кажа нещо, което е философия, която видяхме в хода на целия бюджет до момента. Вие се опитвате да правите някакви видове реформи, като намалявате пера в издръжката на дадени сектори. Ще взема отправна точка от здравеопазването – говорим си в момента, няма някакви големи реакции да се случват в тази зала, просто човешки разговор. Нито един в България не е доволен от системата на здравеопазването – нито пациентите, нито лекарите. Няма доволен, всички са недоволни. Някои са и по-недоволни от другите. В България има много болници – средно, сравнени със средното ниво на болниците в Европа, броят легла за активно лечение, ние сме с почти два пъти повече. Ако следваме тази логика, за да направим реформа в сектора, трябва да намалим парите за здравеопазване наполовина и така половината болници ще се самозакрият. Казвам, че тази логика няма да работи винаги като универсална. Понеже ме дръпнахте за езика за това какво сме правили като управляващи, каква радиотишина, радиомълчание и така нататък. Не ми се искаше да завърша така, ама ще го кажа, защото няма как да го премълча. Тогава, когато Вие управлявахте, не ние, когато Вие управлявахте преди много години – през 1986 г., гръмна Чернобил и имаше много тежко не радиомълчание, имаше радиомълчание седмици наред.
Помниш ли го?
Колеги, моля Ви!
Помня го, да. Господин Свиленски, от медицинска гледна точка съзнателното развитие на човека и спомените за отминалото започват между четири- и шестгодишна възраст. Така че си спомням. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Не, гледал съм телевизия, която не даваше нищо. Благодаря Ви много. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Други изказвания има ли? Заповядайте, господин Ненков.
Колеги, искам да продължа това, което и господин Ангелов каза преди мен, защото според мен темата е много важна. И не заради нещо друго, а защото тук се наблюдава един принцип на някакъв вид санкция – там, където на Вас не Ви харесва някой, който управлява някаква институция. Вчера имах възможността да се изкажа по бюджета на прокуратурата и неговото намаляване с 20 млн. лв. И вчера, и днес по повод пък желанието на управляващото мнозинство да намали бюджета на БНТ с 2 милиона, горе-долу са сходни ситуациите. Вие говорихте за това как трябва да се анализира, правите бюджет и след това актуализация за всичките възможни реформи, които искате да извършите, да бъдат остойностени. Добре, приемаме, че имате добри намерения. Само че това, което правите там, където на Вас не Ви хареса – някой изпълнителен директор или прокурор, или която и да била друга институция, Вие го наказвате финансово. И вчера, и днес казвам, че това едва ли е повлияело чак толкова на дейността примерно на Националната телевизия. Да, директорът може би не е изразил някакво несъгласие, защото най-вероятно очаква, че скоро ще бъде сменен, но това е тема на друг разговор. Въпросът, колеги, е принципът. Принципът не е правилен. Това е лош знак. Българската национална телевизия дали има нужда от реформа, сигурно има нужда от реформа, както всяка една друга работеща или не толкова добре работеща институция. Има нужда! Само че, както и на вчерашния дебат, така и днес, аз не виждам с какво е аргументирано това да се намалят тези 2 млн. лв. Вие, разбира се, ще го направите – Ваше желание. По повод обаче на това, което каза господин Ченчев, не си спомням какво излезе като становища от Комисията, която беше създадена, само че някак си не ми хареса този мит, който по времето на ГЕРБ, когато е управлявал, едва ли не медиите са били толкова благосклонни към ГЕРБ. Аз да Ви кажа честно нямам такъв спомен, още повече пък за същия казус, за който говорите. За БНР мога да твърдя и съм почти сто процента сигурен в това, което ще кажа, че доста критика сме поемали именно от тази медия. Разбира се, с право може, но в крайна сметка моите спомени са много по-различни от това, което явно Вие си спомняте. И да Ви кажа честно, ако за всичките гафове, които през последните седмици направи това правителство, ако беше управление на ГЕРБ, може би нямаше така да им се спести тази критика, която много медии в момента спестяват. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ненков. Има ли реплики към Александър Ненков?
Господин Председател, аз наистина приветствам тона на господин Ненков, с който направи своето изказване. Единственото, което не бих приветствал, е това, че той казва: ако не ме лъже паметта, дали си спомням, или не. Господин Ненков, аз си спомням, защото бях част от Временната комисия и тогава излезе в Доклада – може да проверите, че програма „Христо Ботев“ на Българското национално радио е излъчвала тишина в ефир и затова го казвам. Тогава аз и господин Александър Симов – бяхме представители във Временната комисия, подписахме Доклада с особено мнение. Затова Ви го казвам, иначе не бих си го позволил да Ви го кажа. А иначе по отношение на това има други причини защо телевизията или може би нейният генерален директор е изразил задоволство по отношение на финансирането, например фактът, че тази телевизия – Българската национална телевизия, когато сме изслушвали генералния директор в Комисията, пак Ви го казвам със сигурност – идвал е генералният директор и е казвал, че Българската национална телевизия е със сериозни дългове. Тези дългове са били натрупвани поради договори, които са подписвани, да кажем, за излъчване на Европейско първенство по футбол, естествено, били са подписвани занапред и така е задлъжняла телевизията. След което бяха отпуснати пари, за да се покрият част от тези дългове – мисля, че почти ще се съгласите, че е така, и това може да се провери, тъй като по този начин е намален дългът на Националната телевизия, и то с доста, може би затова те в момента са доволни от финансирането, което получават. По отношение на Българското национално радио, освен тази комисия, която беше, аз си спомням, че тогава – по време на Вашето управление, Вие бяхте направили конкурс за избор на генерален директор, за който генерален директор се оказва, че има сериозно основание да се смята, че е нерегламентирано избран и този конкурс не е бил съвсем приятелски.
Господин Ченчев, благодаря. Заповядайте, господин Ненков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Ченчев – така в колегиалния начин, по който приключваме може би днешния пленарен ден, Вие искате да ме убедите, че има администратор, шеф на някоя администрация, който е доволен, че му намаляват бюджета. Е, аз за толкова години не си спомням такъв. Вие излязохте и казахте, че генералният директор на БНТ дошъл и казал: страхотно, ще ми намалите бюджета с 2 млн. лв., нали? Аз, разбира се, вкарвам малко ирония, естествено, в добрия дух, в който започна диалогът. Но според мен тук обаче времето ще си покаже дали става въпрос конкретно за фигурата на генералния директор или не. Естествено, трябва да знаете, че това не наказва някой директор, на директора няма да му се промени по някакъв начин статусът, защото тези пари ще отидат за издръжка или за някакви други разходи за съответната телевизия. Аз преди малко Ви казах, че просто самият начин на санкциониране, защото за мен това е някакъв вид санкция – чрез намаляване бюджетите на съответните институции, уж под формата на някаква реформа, а всъщност завоалирано представлява някакво наказание, което обаче не наказва генералния директор, пак повтарям, а наказва служителите, защото тези два милиона биха отишли за нещо по-полезно, което те, разбира се, преценят или съответно което ние тук гласуваме. Що се касае за конкурса, който споменахте, само да Ви припомня, че преди две седмици Вие избрахте шеф на една от най-важните институции – на регулатора, който се занимава с ценообразуването на електроенергията, цената на газа, както и цената на ВиК услугите, а именно КЕВР – човек, който според нашите виждания и според това, което ние четем като законодателство, не отговаря на критериите, които Вие като управляващо мнозинство променихте най-вероятно заради същия този човек, но въпреки това този човек пак не отговаря. И времето ще го покаже, господин Ченчев. Дано да не съм прав, защото това е грубо нарушение на Конституцията и на законите на страната.
Благодаря, господин Ненков. Последно изказване имаме записано. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, колкото и малко да са останали в тази зала! Господин Председател, съжалявам за това, което Ви причинихме днес, пък и Вие на нас – по това време да стоим и да работим. Но все пак...
Така гласува залата, господин Кълков.
Мисля, че можеше и по друг начин да подходим. Но само едно искам да Ви кажа – че в рамките на вчерашния ден от „Движение за права и свободи“ заявихме, че след като бъде разгледана по-важната тема за вчера, ние за бюджета на държавата ще стоим и до сутринта, и денонощно ще работим, докато се приеме. Мисля, че устискахме на това и Вие сте свидетели.
Благодаря. Така е.
Въпреки че цели парламентарни групи тук от управляващото мнозинство в момента не присъстват и си спинкат сладко вкъщи.
Има и представители, недейте така.
Чест прави на... Има цяла парламентарна група, която не я виждам тук.
Не, не е така.
А, извинявам се тогава. Чест Ви прави тогава, извинявам се.
Шест от седем парламентарни групи имат представители в залата.
Извинявам се, но чест прави на колегите, че устояха. Но все пак в духа на изказването на госпожа Сачева по отношение на службите за сигурност, защото само преди няколко часа, те вече станаха 12, тук при нас бяха и началниците на специалните служби в Република България, и всички бяхме вперили поглед – очакване да получим обективна, реална и своевременна информация за това какво се случва на няколкостотин километра от нас. Имайки предвид, че дейността на Държавна агенция „Разузнаване“ и Служба „Военно разузнаване“ не се свежда до присъствието само на едно или на две места по света, считам, че бюджетите на тези служби са изключително недостатъчни. Няколко поредни години с големи усилия бяха заделяни средства за капиталовите разходи, и то основно за завършване на сградите, където се намират. Но основният проблем към настоящия момент, както чухме и от самите ръководители на службите, е осигуряване на средства както за възнаграждения на служителите, така и за материално-техническото обезпечаване. За да бъдем в синхрон най-малко с партньорските служби, наистина е необходимо да бъдат осигурени и подновени техническите приспособления за изпълнение на поставените задачи. Да не говорим, че както в Българската армия, така и в тези служби за сигурност недокомплектът е огромен. Но да намериш служители за толкова важни, специфични длъжности и дейности на възнаграждение в пъти по-малко от това, което предлага частният сектор в България, е повече от подвиг. Това, че в службите ни за сигурност работят достойни жени и мъже и за разлика от останалите сектори не искат да покажат тяхното недоволство, не означава да забравим за състоянието на нашите служби за сигурност и да погледнем държавнически на тяхното функциониране. Нека да поканим службите, и без това Министерският съвет отсъства, да докладват какво се случва при тях, а те най-вероятно и в момента са будни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Кълков. Реплика има ли? За реплика ли сте, господин Манев? Заповядайте.
Колеги, аз ще спазя добрия тон. Просто наистина ще направя реплика на колегата, която е много важно днес да си я кажем, за съжаление. Днес слушахме службите. Съгласен съм с Вас, че тяхното оборудване и тяхното финансиране е изключително важен проблем. Само че тук, неочаквано дори за самия себе си, ще се съглася с вицепремиера финансов министър, който го няма, и ще Ви кажа, че тези служби, които ни докладваха миналата седмица, че няма да има война, и тези служби, които днес бяха тук да ни говорят някакви неща, които нямат нищо общо с действителността, наистина трябва първо сериозно да се реформират, сериозно да се преподредят и откъм ръководен, и откъм изпълнителски състав, такива, каквито са в момента, и наистина тогава ще заслужат финансиране. Съжалявам, че го казвам. Съжалявам, че трябва да го кажем тази вечер, но в момента излязоха последните съобщения – в Киев падат балистични ракети, а на нас ни обясняваха преди няколко часа тук, в тази зала, как конфликтът вече е минал сериозната си фаза. Благодаря Ви.
Колеги, напомням, че закритата част на заседанието представлява класифицирана информация. Моля Ви, недейте.
Това не е тайна – излезе във всички медии.
Друга реплика към господин Кълков има ли? Няма. Желаете ли дуплика? Добре, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Манев, наистина от гледна точка на класифицираната информация няма да се впускаме в това, което беше споделено, но без значение кой е ръководител, аз мисля, че там наистина има достатъчно достойни хора, които заслужават уважение, които наистина са градили авторитета на нашата държава, и ние сме длъжни да направим така, че тези хора да бъдат обезпечени, да им осигурим по-достоен начин на работа и по-достойно възнаграждение.
Благодаря Ви, господин Кълков, за дупликата. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията по членове от 28 до 49 включително. И сега, за да прекратим формално заседанието, правя процедурно предложение да включим микрофоните на БНР. [[Смях.]] И във връзка с предстоящото гласуване правя проверка на кворума с компютризираната система. [[Реплики. Весело оживление.]] Следващото заседание ще се проведе след 3 ч. 40 мин. – в 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]