Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Онлайн е Калин Иванов.
Тук.
Регистрирали са се 196 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 197. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Ще Ви изчета Проекта на програмата за работата на Народното събрание за периода от 9 до 11 март 2022 г., предложена от председателя. „1. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование. Вносител – Министерският съвет, продължение от миналата седмица. 2. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за младежта. Вносител – Министерският съвет. 3. Прекратяване на пълномощията на народен представител. Подадена е оставка от народния представител Венцислав Петков. 4. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс. Вносители – Елена Гунчева и група народни представители. 5. Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. 6. Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – Анализ на пазара на пощенски услуги. 7. Второ гласуване на Законопроекта за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите. Вносители – Петър Куленски и група народни представители – точка първа за четвъртък, 10 март 2022 г. 8. Първо гласуване на Законопроекта за допълнение на Закона за Министерството на вътрешните работи. Вносители – Ива Митева, Тошко Йорданов, Рена Стефанова, Атанас Атанасов, Антоанета Цонева, Ивайло Мирчев и Александър Симов – точка втора за четвъртък, 10 март 2022 г. 9. Проекти на решения за промени в постоянни комисии. Вносители – Виктория Василева, Хамид Хамид – точка трета за четвъртък, 10 март 2022 г. 10. Проект на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването. Вносители – Десислава Атанасова и група народни представители – точка четвърта за четвъртък, 10 март 2022 г. 11. Законопроект за ратифициране на Тристранно споразумение за дарение от и между Република България и Босна и Херцеговина и Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH относно управлението и координацията на дарението на ваксина срещу COVID-19, разработена от Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH, и на Двустранно споразумение за дарение между Република България и Босна и Херцеговина. Вносител – Министерският съвет – точка пета за четвъртък, 10 март 2022 г. 12. Проект на решение за отмяна на Решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка. Вносители – Петър Петров и група народни представители – точка шеста за четвъртък, 10 март 2022 г. 13. Изслушване на заместник министър-председателя по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно съдържанието на Националния план за възстановяване и устойчивост след бележките на Европейската комисия, както и етапът на подготовка на Споразумението за партньорство за програмния период 2021 – 2027 г. и на оперативните програми, които ще бъдат финансирани от Кохезионния и Структурните фондове на Европейския съюз през програмния период 2021 – 2027 г. Вносители – Мустафа Карадайъ и група народни представители – точка първа за петък, 11 март 2022 г. 14. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Това е предложената от председателя програма. Има и три предложения за включване в дневния ред на основание чл. 47, ал. 3, които ще разгледаме, след като гласуваме Програмата, предложена от мен. Моля, режим на гласуване. Калин Иванов?
За.
Гласували 205 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 206: за 167 в залата и 1 онлайн – 168, против 21, въздържали се 17. Предложението е прието. Предложенията по реда на чл. 47…
Искам процедура.
Господин Цонев, искате ли да минем първо предложенията и ще Ви дам думата? Предложенията са по реда на чл. 47, ал. 3. Първото предложение е от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ. Предложението е за включване в Програмата на Народното събрание Проект на решение за отмяна на предходното решение на Народното събрание за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, като предложението бъде включено в Програмата като точка първа в дневния ред за сряда, днес. По вече гласуваната програма то е т. 12. Ако желаете, да го изместим като т. 1 в Програмата, нали така, господин Петров? Не. Заповядайте, господин Петров.
Благодаря Ви, господин Председател. Тъй като съм направил предложението заедно с моите съмишленици, преди да получим Програмата за работата на Народното събрание и виждам, че т. 1 е първо гласуване на Законопроекта, който продължава от миналия път, затова искам да променя нашето предложение, а именно: от т. 6 за четвъртък предлагам да стане също т. 4 за днес и реално другите точки след нея да се променят съответно надолу. Това е. Така променям предложението си, пак казвам, с оглед на представената ни днес програма. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Добре, тоест изменяте предложението – в дневния ред т. 1 да бъде т. 4 в Програмата и ще се яви т. 4 за сряда. Добре. Подлагаме на гласуване предложението на Петър Петров и на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ. Калин Иванов?
Против.
Гласували 204 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 205: за 81, против 81 в залата и 1 онлайн – общо 82, въздържали се 42. Предложението не е прието. Следващото предложение е от парламентарната група на ГЕРБ-СДС за включването като точка в Програмата на Проекта на решение за въвеждане на компенсаторен механизъм в пълен размер за небитови крайни клиенти на електроенергийния пазар на вероизповеданията, общините, социалните структури, образованието, здравеопазването. То е включено в Програмата, не е посочено като друга точка, така го оставяме. И преминаваме към последното предложение по реда на чл. 47, ал. 3, което е от Елисавета Белобрадова, да се включи следната точка в Програмата – Изслушване на управителя на Националната здравноосигурителна каса господин Петко Салчев относно реформите за отпускане, изплащане, ремонт и контрол за предоставянето на помощни средства и приспособления за нуждите на хората с увреждания в Закона за хората с увреждания. Ще подложа на гласуване това предложение. Калин Иванов?
За.
Гласували 206 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 207: за 201 в залата и 1 онлайн – общо 202, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието. Точката се добавя в Програмата като последна – т. 14, преди парламентарния контрол, съответно парламентарният контрол се преномерира на т. 15 от Програмата. С това изчерпахме предложенията по реда на чл. 47, ал. 3. Заповядайте, господин Цонев, за процедура.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Съвсем кратък ще бъда. Вчера любезно поехте ангажимент да изпратите сигналите до министър-председателя, които внесохме, а въпросът ми е: дали ги изпратихте, или стоят в стаята на секретариата на земята – не за друго, но ще се изцапат и после премиерът как ще ги носи? [[Смях.]]
Изпратихме ги с писмо с днешна дата.
С днешна ли?
Да. Сега ще Ви донесем писмото.
Добре, благодаря Ви.
И аз Ви благодаря. Господин Хамид също е за процедура, а и господин Чолаков.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата ми е по начина на водене и по дневния ред, господин Председател. На 19 януари внесохме два законопроекта – Закона за изменение на Закона за обществените поръчки и Закона за изменение на Закона за публичните финанси. През цялата кампания всички се упражнявахте как не искате ин хаус процедурите, как не искате да се раздават пари от джипката. До ден днешен тези законопроекти не са включвани в дневния ред на съответните комисии. Моля да упражните целия си авторитет и да поговорите малко с председателите на тези комисии да включат въпросните законопроекти. Ето Ви за пример т. 8 от дневния ред – Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за МВР е внесен на 22 февруари, тоест месец след нашите законопроекти, но вече е минал на Комисия и е в дневния ред на Народното събрание. Моля Ви да не делим законопроектите на тези на опозицията и тези на управляващото мнозинство, да не прилагаме двойни стандарти. Сигурен съм, че ще поговорите с председателите на комисии. Благодаря Ви.
Да, разбира се, господин Хамид. Кои само бяха законопроектите, извинявайте?
За обществените поръчки и за публичните финанси.
Благодаря Ви. Разбрах. Заповядайте, господин Чолаков. И Снежанка Траянска после, добре.
Уважаеми господин Председател, колеги! Преди три седмици може би, ако си спомняте, от тази трибуна стана дума за това, че ще дойде момент, в който да кажем думата „форсмажор“. Аз мисля, че вчера премиерът, пък и всеки от изказващите се, вече казва думата „форсмажор“, страната е във форсмажорна ситуация. Няма да аргументирам, в смисъл то е очевидно, имаме и война. По дневния ред парламентът днес се занимава със Закона за предучилищното образование, младежта, прекратяване на пълномощия на народен представител, Доклад на Комисията за регулиране на съобщенията, Годишен доклад на Комисията, да, Законопроект за насърчаване на инвестициите… Колеги, кой от тези проекти е по дневния ред на обществото, кое от това, което ще правим днес, решава някои от проблемите на страната? Искам да кажа, господин Председател – и Вие го знаете това нещо, от петък насам нашата парламентарна група внесе два законопроекта. Единият е за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, който създава така липсващия на правителството в момента регламент за приемане на бежанци. Вторият законопроект е Закон за доброволчеството, който има за цел да уреди статута на доброволците и организацията на тяхната дейност. След половин час ще внесем Законопроект за изменение и допълнение на Закона за личните документи, с който се създава карта на българина. Това е карта, предназначена за българите от диаспората, които да могат бързо да влизат в България и да се ползват с правата на български граждани. Това са три законопроекта, които смятаме, че напълно съответстват на ситуацията и са съзвучни на това, от което в момента има нужда българското общество. Господин Председател, ще Ви помоля много да разговаряте с господин Матеев – председателя на Правната комисия, и да гледате тези законопроекти приоритетно, като… [[Шум и реплики.]] Наистина, колеги, вижте, въпрос на елементарна човещина е… [[Реплика от „БСП за България“: „Времето!“]] Да, да, да. Надяваме се и на Вашето разбиране. Нека да започнем да гледаме форсмажорните законопроекти, за да не изпадаме после в сложни ситуации и да казваме: „Ние казвахме ли Ви?“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Разбрахме Ви. И госпожа Траянска. Секунда само. За процедура ли сте?
Да.
Нека да чуем първо процедурата и Ви давам думата за декларация.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моята процедура е да пуснем камерите на БНТ 1 и микрофоните на БНР, тъй като днес ще разгледаме доста важни точки. [[Шум и реплики.]]
Господин Чолаков.
Ако очаквате да предложа БНТ, няма да предложа БНТ 2, а ще предложа да не включваме в никакъв случай камерите във връзка с предишното ми изказване, колеги. Ако искате да се излагате пред целия български народ с какво се занимаваме днес, аз Ви обещавам, че ние на всяко изказване ще призоваваме да се занимаваме с тези законопроекти, които ние внесохме. Значи, недейте да излагате Народното събрание и да сваляте допълнително умишлено рейтинга му. Недейте! Занимаваме се днес с глупости.
Разбрахме обратното становище. Гласуваме предложението на Никола Димитров за включване на микрофоните и камерите на БНТ 1 и БНР. Калин Иванов?
Против.
Гласували 187 народни представители в залата и един онлайн – общо 188: за 33, против 111 в залата и 1 онлайн – 112, въздържали се 43. Предложението не е прието. Сега преминаваме към декларациите. На първо място е декларацията от Снежанка Траянска, а след това от… [[Реплика от народния представител Стоян Таслаков: „Аз вдигнах ръка преди нея.“]] Не Ви видях, господин Таслаков. В тази поредност ги давам. Заповядайте, госпожо Траянска, от името на „Има такъв народ“.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Днес отбелязваме 79 години от спасяването на българските евреи през Втората световна война. Свеждаме глава в знак на почит към смелостта на Димитър Пешев, който като заместник-председател на Народното събрание е инициатор на подписка от народни представители, обявяваща се за спиране на процеса на депортация. Със сключване на Споразумението за депортиране на българските евреи са застрашени не само правата им, но и техният живот. Тогава си проличава родолюбието на Димитър Пешев. На 7 март 1943 г. започват арестите на кюстендилските евреи, с които се подготвя тяхната депортация. Делегация начело с местните общественици Асен Суйчмезов, Владимир Куртев, Петър Михалев и Иван Момчилов заминава за София, за да информира депутата от региона Димитър Пешев за предстоящата депортация на евреите. Мигновената му реакция осуетява гибелта на близо 50 хиляди български евреи. На 9 март – сега честван като Деня на избавлението, заедно с група съмишленици поставя ултиматум пред тогавашния министър на външните работи Петър Габровски да освободи задържаните. Димитър Пешев не спира дотук. На 17 март той изпраща протестно писмо до Богдан Филов, подписано от 42-ма депутати: „Нашата единствена молба е при приемането на каквито и да било мерки, да се държи сметка само за действителните нужди на държавата и народа в момента, като не се изпускат изпредвид обаче интересите на престижа и моралните позиции на нашия народ“ – пишат в писмото си депутатите. Силната обществена реакция спасява от сигурна гибел българските евреи. Вместо лаври за силната си позиция Димитър Пешев е осъден на 15 години затвор. 13 месеца след произнасянето на присъдата е освободен. Днес, 79 години по-късно, си припомняме историческите факти и пишем най-новата история. На този ден Кюстендил поднася венци пред паметника на Димитър Пешев в родния му град. На днешния ден – 9 март, в град Кюстендил ще бъде открит нов мемориал на почит към непоколебимостта при спасяване на човешки животи, този на Иван Момчилов – още един български политически и обществен деец с кюстендилски корени, който ще помним. Прекланяме се пред смелостта и човеколюбието на спасителите на българските евреи и пред паметта на 11 343 жертви на Холокоста, депортирани от Беломорска Тракия, Вардарска Македония и Пирот в лагерите на смъртта. От тях оцеляват само 12 души. Днес, след две години на пандемия и на фона на продължаващата война в Украйна, повече от всякога се замисляме за човешкия живот. Той няма цена. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН „БСП за България“.]]
Благодаря, госпожо Траянска. Заповядайте, господин Таслаков, за декларация от името на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! На 9 март 1985 г. на гара Буново от турски терористи е извършен атентат, като е взривен вагонът с майки с деца, пътуващи с влака от Бургас към София. В атентата загиват 12-годишният Георги Цветанов, 13-годишният Стефан Атанасов, 40-годишният Емил Георгиев, 46-годишният Николай Генков, 64-годишната Райна Бозукова. Сред жертвите са глухонеми деца, прибиращи се за вкъщи. Ранени са тежко 9 души, сред тях също има и две деца. Впоследствие са извършени и други терористични актове, при които загиват още невинни българи. Макар и част от терористите да са осъдени на смърт, други продължават дейността си и дори участват в българския политически живот. Не трябва да забравяме, че българите винаги сме готови да защитим държавата и свободата си, трябва да не забравяме, че вътрешните врагове са по-опасни от външните. Затова и не трябва да допускаме политиците да забравят, че защитата на отечеството ни е от първостепенна значимост, защото жертвите винаги са най-беззащитните. Ние няма да забравим Буново, няма и да забравим, че най-важни са българските национални интереси. ВЪЗРАЖДАНЕ призовава народните представители да почетем с минута мълчание и ставане на крака паметта на невинните жертви на турския тероризъм в България. Благодаря. [[Народните представители от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ стават.]]
Господин Таслаков, процедурата за почитане с минута мълчание включва искане в този смисъл до 18,00 ч. на предния ден. Росен Костурков? За декларация? Заповядайте, господин Костурков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! С особена тревога следим новините в последните дни във връзка със случващото се в Украйна. С още по-голяма тревога разбрахме новината, че български депутат е бил задържан, екстрадиран и е с черен печат в паспорта си за следващите 10 години. Не ни е известно в историята на Народното събрание да е имало друг такъв случай, в който народен представител да получи черен печат, тоест забрана за пребиваване в свободна и демократична държава. Бихме искали да се изясни следното: С каква информация разполагат българските служби относно нашия колега и на база на какви съмнения службите от Украйна са стигнали до това крайно решение? Има ли рискове за националната сигурност, ако български депутат с имунитет и достъп до секретна информация, е обект на подобни враждебни действия от друга държава? Какво правят ДАНС, ДАР, Военното разузнаване и МВР и дали информацията, с която разполагат, е по-всеобхватна от изнесената в публичното пространство? Ще зададем тези въпроси и бихме призовали ръководителите на тези служби да информират Народното събрание в най-спешен порядък. България не е във война, но водените в непосредствена близост до нашите граници военни действия ни карат да вярваме, че българските граждани заслужават всички отговори за рисковете към националната сигурност. И ако в Народното събрание има хора, които прокарват интереси на чужда държава, то смятаме, че това е истинска заплаха за България. Мерси. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Преминаваме към няколко съобщения, след което и към точка първа от дневния ред: Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолет с екипаж от Военновъздушните сили на Гърция. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане над въздушното пространство над страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. Уведомлението е постъпило на 7 март 2022 г. с входящ № 47-203-09-20 и е предоставено на Комисията по отбрана. В Народното събрание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси на 7 март 2022 г. е постъпил Отчет за изпълнението на програмния бюджет на Националната служба за охрана за 2021 г. Отчетът е предоставен на Комисията по бюджет и финанси и Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. От Националния статистически институт е постъпила информация за брутен вътрешен продукт през четвъртото тримесечие на 2021 г. и през 2021 г. – предварителни данни, производителност на труда, заети лица и отработено време за четвъртото тримесечие на 2021 г., производителност на труда, заети лица и отработено време през 2021 г. – предварителни данни. Материалите са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Преминаваме към точка първа от Програмата: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПРЕДУЧИЛИЩНОТО И УЧИЛИЩНОТО ОБРАЗОВАНИЕ. В рамките на предходното пленарно заседание от 2 март 2022 г. изказвания по Законопроекта бяха направени от страна на Антония Димитрова; Стоил Стоилов от „Продължаваме Промяната“; Красимир Вълчев от ГЕРБ-СДС; Мукаддес Налбант от ДПС; Елисавета Белобрадова от „Демократична България“ и Цвета Галунова от ВЪЗРАЖДАНЕ. За изказване от предния път бяха записани: Деница Сачева, Настимир Ананиев, Христо Симеонов, Костадин Костадинов, Георги Михайлов, Ирена Анастасова, Благовест Белев и Любен Дилов. В тази поредност, госпожо Сачева? [[Реплики.]] Заповядайте, господин Дилов.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, почитаеми колеги! Използвам възможността да Ви върна в темата, която привидно изглежда неважна, но всъщност е илюстрация на поговорката, че „Пътят към ада е постлан с добри намерения.“ Предлаганият проектозакон за изменение на съществуващ Закон в ал. 1 и ал. 2 на чл. 11, където са описани политическа и партийна дейност, поради липсата на описание какво представлява политическа дейност, ние всъщност отваряме вратата пред възможността за едно крайно субективно тълкуване. Оттам възможност за тормоз точно по политически причини над педагогически специалисти и над учители. Ще Ви дам само един прост пример. Учител по история преподава 9 септември и го нарича преврат. Родителите на засегнато по политически причини дете имат всички основания да кажат, че той извършва политическа дейност и пропаганда, защото според тях това е народно въстание. Те така са го учили. Много подобни примери могат да се дадат. Не искам да влизам в тях, защото рискувам с говорещите после да спорим по примерите, а не по съществото. Този закон без дефиниция на понятието политическа дейност отваря възможността за саморазправа. По-скоро бих искал в началото на деня да Ви развеселя с един комичен епизод от шуменските села, където, желаейки да запази политическа коректност, един млад преподавател по литература в село Кон, мисля, че беше, разказвайки със свои думи съдържанието на „Опълченците на Шипка“ пред турчетата, самият той от турски произход, казва значи: „Нашите отгоре с камъни и дърве, а отдолу нашите напират към върха.“ Тоест представя войната от 1878 г. като гражданска война. Давам нарочно този весел пример, за да илюстрирам факта, че е изключително деликатно без формулировка какво означава политическа дейност. За партийна дейност, предполагам едва ли има някой в залата, който да е против запазването на дефиницията, която съществува. Тоест агитация, предизборна… Макар че и там има недостатък, защото е записано, че става дума за агитация в полза на регистрирани по Закона за политическите партии, коалиции, лица или граждански инициативни комитети. Тоест, ако агитира за нерегистрирани, няма проблем. Законът има нужда от много сериозно преработване в предлаганите промени. Моля наистина да се съсредоточите върху тях. Може би е по-добре просто да бъде изтеглен и внесен наново. Защото с традицията на този парламент да дава изключително къси срокове между първо и второ четене смятам, че ще проспим тази възможност. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дилов. Реплика към господин Дилов има професор Георги Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Дилов, знаете, че има една теория, че адът е тук на Земята. По повод на това, че: „Пътят към ада е постлан с добри намерения.“ За мен лично беше изключително неудачен примерът, който дадохте, с който искате да ни поразвеселите тази сутрин. Той е толкова неудачен, колкото неудачни неща са се случили в образованието по време на управлението на представляваната от Вас партия, но може би даже още по-неудачен. Толкова некрасиво, че не ми се коментира. Надявам се да не ни се случва втори път нашите и Вашите отгоре и отдолу да се цитира една битка, която е в основата на историята на България. Ще Ви цитирам друго нещо. Един разказ на Чудомир, понеже Вие сте познавач на литературата и сте от литературно семейство. Той се казва: „Номенклатура“. Там питат главния герой – в разказа, и го карат да направи инвентаризация на магазина съгласно новата номенклатура, но понеже той не знае какво е номенклатура – както Вие явно не сте добре запознат със съдържанието на Закона или субективно имате отношение към него, почва да пита всичките свои съселяни: „Какво е това номенклатура, бе?“ Ами казва, вика Станчо: „Защото много си клатиш краката. Затова съгласно новата номенклатура.“ Та и тази Ваша забележка в началото на дискусията по този важен закон, за който действително няколко пъти говорим в залата, че по време работно не за 9 септември, не за 7 ноември, не за 14 юли, всяка една дата може да бъде извратена в световната история в устата на някого. Не говорим за това! Говорим за пряка намеса в политическата дейност, за агитация по отношение на политическата дейност в България, в момента. Това третира Законът. Това беше престъпено много пъти в последните години. Това се мъчи да направи този закон. Така че моля Ви и с примерите да бъдем по-внимателни, и с развеселяването на залата. Заели сме се тук със законотворчество, а не да се замеряме с евтини остроумия, което не е приятно нито за мен, нито за когото и да било. Благодаря Ви, господин Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, Професоре. Академик Денков, заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, при подготовката на текста на Закона не сме направили нищо извънредно. Целта е ясна и благодаря на професор Михайлов, който уточни. Закон за висшето образование, чл. 56, ал. 1: „Членовете на академичния състав са длъжни да не провеждат политическа или религиозна дейност във висшето училище.“ Закон за държавния служител – чл. 4, ал. 2: „Държавният служител при изпълнение на своята служба трябва да бъде политически неутрален.“ Използват се тези понятия, въведени са в законите, без да имат съответните дефиниции, защото се предполага, че всеки може да разбере, какво е използване на политическа дейност. Ако има някакви репресии, могат да бъдат установени по съдебен ред и всякакви други процедури, които са приети в нашата държава. Така че, молбата ми е да не се опитваме да блокираме Закона отново, защото има такива опити, а да го гласувате на първо четене. Ако трябва, ще уточняваме текстове. Нужда от такова регламентиране има. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, госпожо Василева, за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Дилов, искахте пример. Ето, ще Ви дам пример и той за разлика от Вашия не е така радостен и комичен, както се изразихте Вие с примера, който дадохте от Шумен. Ще говоря с имена и с факти. Имам разпечатка от имейл, изпратен от директора на районния инспекторат в Благоевград преди първите избори, на 4 април, до всички директори на училища, в които се провежда абсолютно директна политическа агитация. Ето, вижте го колко е хубав. [[Показва разпечатка на имейла и снимка.]] В което дори не се е подписал с длъжността си, а се е подписал като Ивайло Златанов, кандидат за народен представител в 1 МИР – Благоевград. Смятате ли, че това е нормално? Както чухте и това, което каза министър Денков, дори и в момента в Закона това нещо е забранено. Той е държавен служител. Тоест това нещо наистина вече трябва да има някакво практическо приложение. Този закон според мен урежда точно това. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Василева. Красимир Вълчев за третата реплика – заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Дилов, мисля, че не толкова терминът „политическа дейност“ е проблемен от всички, които казахте, защото наистина той е, както каза министър Денков, има аналог в Закона за висшето образование, в Закона за държавния служител. По-скоро терминът „идеологически убеждения“ е проблемен, тъй като създава предпоставки да се влезе в колизия с възпитателната функция. Вашият пример точно това онагледява. Аз и предишния път казах: ние живеем в свят с убеждения. Една част от доктрините и убежденията сме ги отхвърлили. По други имаме дискусии. Трети сме ги приели като доминиращи. На тях се уповава нашето общество като набор от ценности. Наистина съществува такъв риск, защото това е един пример. Примерът, който дадохте, е един от случаите, по който ние спорим. Така спорихме, когато обсъждахме учебните програми, учебниците за X клас, въпреки че имаме приет през 2000 г. Закон за обявяване на комунистическия режим в България за престъпен. Ще Ви прочета чл. 1: „Българската комунистическа партия, тогава именувана като Българска работническа партия – комунисти, идва на власт на 9 септември с помощта на чужда сила, обявила война на България, и в нарушенията на Търновската конституция“, така че би трябвало да е ясен отговорът. Вие сте абсолютно прав, че някои учители, имайки предвид текста в Закона и предвид това, че е политически дискусионен въпрос, ще се въздържат да създават отношение и нагласи на нетърпимост към подобни исторически факти, респективно към тоталитарните режими, само защото съществува този риск в Закона. Тук наистина се надявам, министър Денков да е откровен и да се внесат, ако Законопроектът се предложи на първо четене, да се внесат допълнителни текстове между първо и второ четене, които да кажат кои идеологически доктрини са допустими, кои сме отхвърлили. Респективно да не се създават самоограничения в учителите да изпълняват възпитателната функция в училищата. Само една бележка към госпожа Василева, ако това е политическа дейност, то министърът има основание в Закона за държавния служител и в момента, тъй като началникът на регионалното управление по образованието е държавен служител, но доколкото знам, доколкото ни отговори министърът в Комисията, няма нито едно наказание въз основа на тази разпоредба в Закона за държавния служител, въпреки че са правени проверки. Тоест не му липсва нормативната опора той да бъде държан отговорен. Явно е друга целта на Законопроекта. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте, господин Министър, имате думата.
Благодаря, господин Председател! Отново се правят внушения, за които няма никакви основания. По Закона за държавния служител, да, съответният служител трябва да е политически неутрален. Проблемът е, че министърът на образованието и науката няма правомощия да санкционира държавен служител, който е злоупотребил по време на предизборна кампания. Ако имах такива правомощия, с този случай щеше да бъде приключено. Именно това е целта на този закон – министърът, когато има проблем, по този начин да може да санкционира служителя. Защото иначе министърът ще реагира и когато се отиде до съдебно дело, съответният служител ще бъде върнат обратно, защото ще се окаже, че е отстранен без правомощия от съответния санкциониращ орган. Така че има смисъл от този закон и е добре да разберем смисъла. По отношение на съдържанието на политическа дейност и идеологически съображения, или политическа неутралност – ситуацията е пределно ясна. Нашата образователна система работи с образователни програми, работи с утвърдени учебници, което означава, че всичко, което е прието в програмите, всичко, което е включено в учебниците, дава достатъчно материал за учителите да представят гледната точка – познавателна и възпитателна, която е утвърдена по съответния ред в страната. Всичко друго вече подлежи на проверка дали е политически неутрално и по никакъв начин не ограничава учителите да възпитават в това, което ние сме приели за държавна политика. Така че, моля Ви, Вие познавате добре системата, всичко, което е залегнало в програмите и в учебниците, трябва да се преподава и трябва да се преподава по съответния начин, който е приет там.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Дилов, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател! Аз твърдях, уважаеми колеги, само, че липсата на формулировката за политическа дейност отваря това, на което ставаме свидетели в момента – всякакви широки тълкувания. Нещо повече, в ал. 1 на чл. 11 изречението – „не се допускат налагането на идеологически или религиозни доктрини“, е абсолютно същият казус. Налагането е ясно – думата налагане предполага някакво насилие, обаче ако преподаваме креационизъм, какво правим?! Преподаваме ли го, не го ли преподаваме? Госпожо Василева, този казус не го познавам добре, но се предполага, че ако човекът е кандидат за народен представител, той би трябвало да е в отпуск, нали така. А на държавните служители не им е забранено да агитират за себе си, когато са кандидати за народни представители, поне аз не знам да им е забранено. [[Реплика от народния представител Виктория Василева.]] Ако той не е бил в отпуск, това е друг казус. Както виждате, тук има… Дяволът е в подробностите винаги. Ако е кандидат за народен представител, очевидно е бил в отпуск, нали така. Не може да е кандидат и да не е в отпуск. Докторе, пак казвам, представете си, че сте преподавател. Колко е лесно за всяко едно Ваше изречение да твърдя, че е политическа дейност, дори за изявлението, което направихте преди малко. Колеги, аз не съм против този закон, разберете. Просто това, че в други закони пише, че следват рестрикции за политическа дейност при недефинирането на термина политическа дейност създава голям проблемен кръг. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дилов. Ирена Анастасова, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Правя това изказване, даже след като изслушах изказванията в предишното заседание, когато започна обсъждането на този законопроект. Реших да си го напиша, за да се огранича във времето, да не се разсейвам, но го правя в отговор на някои коментари и изказани позиции както при обсъждането на този проектозакон на заседание на Комисията по образование, така и в предишните изказвания на обсъжданията в залата. Изразявам категоричното си мнение, че тези промени в Закона са необходими и трябва да се случат, трябваше да се случат даже преди доста време. Същевременно, като човек, който повече от 27 години е работил в системата, откровено Ви казвам, абсолютно чистосърдечно, че допреди четири-пет години липсата на подобни текстове в Закона като че ли не беше проблем. Учителите и повечето директори дори интуитивно усещаха какво може, какво е допустимо да се случва в училище и какво не. Нещата обаче рязко се промениха през последните години и това не може да се отрече, това е видимо, независимо какво говорят сега колегите от ГЕРБ и от тази трибуна, и по медиите, и в социалните мрежи. В този смисъл няма как да се съглася с изказаните досега мнения, че с промените се ограничават изборните права на работещите в системата. Как точно се нарушават?! Текстът – имаше такива изказани мнения, гласи: „Лицата, заемащи длъжност на педагогически специалист, както и лицата, заемащи длъжностите на директор и заместник-директор, при изпълнение на своите функции са длъжни да са политически и партийно неутрални и не може да налагат идеологически и политически убеждения. Кое тук не е ясно?! За всяка длъжност има посочени функции в съответната длъжностна характеристика. Това, надявам се, знаят всички. И тези функции се изпълняват през работното време на работното място. Например работа на директора на едно училище е да следи какво се случва в електронния дневник на училището. Но не е работа на директора в същия този електронен дневник, който се посещава от всички ученици и родители, да си пуска собствена предизборна реклама. А такива случаи имаше. Работа на директора е да следи учебния процес например по физическо възпитание и спорт. Но не му е работа да организира в двора на училището футболен мач с участието на кандидат за народен представител през учебната година по време на предизборна кампания. Работа на началника на Регионалното управление по образованието е да контролира организацията на дейността във всички образователни институции на територията на областта. Но не и да събира всички директори за среща през работно време с кандидати за народни представители в предизборна кампания, каквито случаи в последните години са десетки. И е работа на началника на Регионалното управление, когато заместник-министър на образованието иска от него училищата да представят списъци с учители, които ще са членове на секционни избирателни комисии – това беше нечувано допреди една година, но и то се случи – да отговори, че това не е в задълженията му. Това трябва да каже началникът на Регионалното управление на този заместник-министър. Такива случаи преди изборите на 4 април имаше достатъчно. Няма забрана в текстовете всичко това да се върши, но не в работно време, не от позицията на длъжността и не в училището, детската градина или регионалното управление. Относно изказаните притеснения дали ще може общинският съветник или народният представител да посещава училището или детската градина, и това няма ли да се тълкува като политическа намеса, бих казала, не само че може, но и трябва да ги посещава, за да е наясно с проблемите им. Не може обаче по време на предизборна кампания кандидатите да правят срещи по тези институции и да раздават предизборни листовки. Текстовете в Проектозакона не забраняват участието на учители, директори и началници на регионални управления да са кандидати. Но за да провеждат кампанията си, те трябва да излязат в отпуск и някъде другаде да си правят агитацията, а не в училище. Имаше изказани притеснения как ще се преподават хуманитарните дисциплини, как ще се разясняват на учениците различни политически и идеологически доктрини. Ами, колеги, особено Вие, които сте учители – както и досега, според учебните програми. Учителят по история например ще нарече събитията на 9 септември не революция, не преврат, не каквото и да било, а ще ги нарече така, както е записано в учебната програма по история с понятията, които са посочени за усвояване от децата. Всеки учител знае това. Затова казвам, че както и досега. Промените в този закон не променят това. Същевременно считам, че част от становищата в Проектозакона имат смисъл и отразяват съществуващи проблеми в системата. Един такъв проблем са конкурсите за директори в системата. Досегашната методика позволява игнориране на неудобни кандидати, най-вече за служебно партийно назначаване на посочени кандидати. В много от областите предварително се знае кои ще са назначените директори в последните четири-пет години, още повече че самото провеждане не представлява спор и решението не подлежи на съдебен контрол, тоест води до недопустимост на оспорване на конкурса. Може да се оспорва процедурата, резултатите, реквизитите, но не и класирането за заемане на длъжността директор. Така се получава избор в кавички, който е предварително начертан и останалите кандидати са само фон. Много са случаите, за които съм информирана в качеството ми на народен представител в Четиридесет и четвъртото народно събрание, като например: последният по резултати от теста, като разликата между кандидатите най-добре представили се и най-зле представили се е в порядъка на 30 точки от 50 максимално, та последният по класиране по точки от теста става първи на интервюто и е назначен. Познайте защо?! Или когато искаме да оставим досегашния директор, който е на пенсионна възраст от доста време, просто става така, че конкурсът не се печели от никого. Крайно време е директорите да са професионалисти, да са компетентни и надпартийни, а не просто партийно лоялни. И аз искрено смятам, че голяма част от пораженията върху образователната система се дължат именно на това – политическите назначения, които са в заплашителен размер в последните години. За преодоляване на това трябва да има законодателни промени или между първо и второ четене на този законопроект, или при следващи промени на Закона за предучилищното и училищното образование. Смятам, че между първо и второ четене ще се обсъдят и внесат някои уточнения, но нямам съмнения, че промените, които се предлагат сега, са абсолютно необходими. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Реплика – заповядайте, Христо Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! С внимание изслушах дискусията, защото темата е изключително важна, особено след това, което каза госпожа Анастасова, бих искал да декларирам своята позиция. Тя е, че няма никакво съмнение, че такава регулация – регулация, която да гарантира, че българското училище ще остане политически неутрално, е необходима и ние ще я подкрепим. Същевременно, когато става дума за толкова широкообхватни понятия, е добре да сме внимателни и смятам, че трябва да чуем критиките, които бяха формулирани към конкретните формулировки. Моят призив е между двете четения да се положат усилия тези текстове, техните възможни по-широки интерпретации да не влязат в евентуален конфликт с идеята за ценностите, които се преподават и на които е основана Републиката, защото, нека да не забравяме, че в самия преамбюл на Конституцията се залагат ценностните фундаменти на нашата Република, та тези ценности по някакъв начин да не влязат в конфликт с тези формулировки. Може би – сега разсъждавам – наистина това, което и госпожа Анастасова каза, ясното обвързване, че тези ограничения се прилагат в рамките на онова, което имаме като цели на образователния процес, като програма и като компетентности, които трябва да се преподават, защото част и от програмата, и от компетентностите предполагат боравене с определени философски, политически доктрини, които, между другото, са и ценностно валидирани в Европейския съюз и в нашата Конституция. Тоест внимателно да се доуточни съдържанието на тези необходими текстове, което е работата на законодателния процес между първо и второ четене, и тогава всички да бъдем спокойни, че правим необходимата регулация, без тя по никакъв начин да ограничи така необходимия плурализъм и свобода на работещите в системата на образованието. С тази бележка ние ще подкрепим Законопроекта на първо четене. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Друга реплика към Ирена Анастасова? Пламен Николов. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Въпросът, който разглеждаме, е двояк. Първо, става въпрос за това какви исторически дискурси могат да се предприемат в случая. Това, разбира се, е част от миналото – историята се коментира винаги под формата на факти. Тук става въпрос за минало. Когато говорим за политическа дейност, се касае настоящето, както и бъдещето, така че въпросът е много лесен за схващане от тази гледна точка. От друга гледна точка, понеже говорим за примери, бих си позволил да приведа един пример от любимия ни Шуменски 30. Многомандатен изборен район за това какво представлява „политическа агитация“. Давам Ви следната постановка – например в предизборната кампания в последния ѝ вариант видяхме следното нещо там: от служебен имейл на действащ директор на училище се разпространява циркулярно писмо към всички останали негови колеги, отново по служебната кореспонденция, за среща с кандидат от съответната политическа сила, която в момента директорът представлява по една или друга причина. Става въпрос за това, че този действащ към момента политически кандидат вече не изпълнява никаква държавна функция, тоест той няма никаква легитимност да прави това като посещение там, освен като политически кандидат. Ето това е, което този закон иска да избегне. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Николов. Третата реплика е от Цвета Галунова.
Благодаря, господин Председател. Искам да напомня, че нашата критика към Законопроекта беше свързана с мотивите вътре, а не със самите текстове в Закона. Тя беше свързана с това, че се създават предпоставки учители, когато се кандидатират за изборни политически постове, да носят отговорност след това. Именно в този смисъл ние бихме искали да се преразгледат мотивите, да се пренапишат, да се махнат онези части от тях, които създават такива внушения. И в случай че не това са внушенията, които сме искали да постигнем, и е станало някакво недоразумение, нека да ги преправим, защото много по-важно от това какво е искал да каже законодателят е какво всъщност той е казал. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Дуплика от Ирена Анастасова.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, колеги! Господин Иванов, аз мисля, че отчетливо казах в изказването си, че между първо и второ четене ще направим всичко възможно да уточним някои понятия, за които бяха изказани притеснения. Така че това със сигурност ще го направим. Госпожо Галунова, тук в залата народните представители гласуваме и приемаме не мотиви, а текстове на закони. Така че какво според Вас не е било добре казано или не е трябвало да бъде казано в мотивите – сигурно е така, само че ние гласуваме текстовете, а не мотивите. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Преминавам към следващите записани за изказване. Деница Сачева. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Принципът на деполитизация на българското образование не датира от днес – той е валиден винаги след демократизацията на България, включително и сега. Мога да Ви посоча редица примери, в които ние заедно с министър Красимир Вълчев сме вземали отношение по много от казусите, включително и по някои от казусите, които госпожа Ирена Анастасова цитира; включително за употребата на електронния дневник от директор, който направи това неправомерно; посещението например на съпругата на президента в български училища и така нататък. Много са примерите, които аз също бих могла да дам. Част от примерите, които Вие давате, включително и колегите от „Има такъв народ“ – и в момента има забрана и нормативни основания. Не могат да се използват служебни имейли, разбира се, не може да се използва българското училище за предизборна агитация. Със сигурност този законопроект е едно търсено оправдание в момента, а ако има желание да се действа и да се извършат съответните действия, може да се използва и Законът за държавния служител, и така нататък. Има много висока обществена чувствителност по този въпрос и ние последователно сме отстоявали този принцип. Така че и в момента ние отстояваме принципа за деполитизация на българското образование. Само че настоящият законопроект не решава проблеми, а точно обратното – разписан в такива широки граници, той може да увеличи субективизма, страха и да благоприятства отстраняването на неудобните на настоящата власт учители и директори. Нашето правителство положи много усилия да повишим статута и репутацията на българските учители в обществото и не приемаме ограничаването на свободата им като действие в тази посока. Напротив, настоящите текстове крият риск педагозите отново да бъдат сочени с пръст. Интересна ще ми бъде позицията на Министерството на образованието по различни инициативи, които в момента вървят в българската образователна система и които са инициирани от български народни представители. Има такива инициативи, например в момента се извършва проучване в Бургас за нагласите и проблемите, които има българската образователна система, от колега от „Продължаваме Промяната“. Инициатива, която е добра, но как се тълкува тя? Тълкува ли се като политическа дейност в момента в българските училища? Няма да се постигне друг резултат, освен да се отвори вратата за саморазправа между ръководствата на училищата и учители, които имат различни убеждения и разбирания. Училището трябва да остане място за творчество и иновации, а не място, в което непрекъснато да има репресии и страх. Ние сме убедени привърженици на тезата, че в учебниците, учебните материали и пособия не следва да има никаква политизация и едностранно залитане към партийност, но в същото време защитаваме виждането си, че всеки учител като гражданин трябва да бъде свободен да избира къде и как да членува и никой няма право да му налага ограничения. Включително и в Конституцията на Република България е записано, че никой не може да бъде преследван и ограничаван заради своите убеждения. Възможностите за субективно тълкуване на предложените текстове след евентуалното им приемане ще бъдат много големи – оттам нататък този закон ще важи дотолкова, доколкото прилагащият го човек ще има съответната необходима етика, професионализъм и почтеност или ще го използва за завеса, за политически натиск и уволнения. Ние вече бяхме свидетели на това какво се случи по време на предизборната кампания и в каква степен редица учители бяха ограничени. Самите те в последната предизборна кампания не пожелаха да се включат в предизборните програми от страх да не бъдат уволнени след това, да бъдат включени като хора, които да дадат своето мнение по отношение на бъдещите политики. Нима искаме в бъдеще политиката за образование да се прави без участие на учители и без участие на хората, които са част от образователната система? В този смисъл за нас е притеснително, че всички партии декларират, че образованието е техен приоритет, но съответно биха искали да изключат сякаш учителите и директорите от това те да участват по отношение на изработването на бъдещите политики за образование. Разбираемо беше, че този законопроект беше внесен, когато Вие, господин Министър, бяхте служебен министър – тогава организирахте изборите и съответно Вие имахте своите политически аргументи да внесете Законопроекта. Днес обаче Вие сте редовен министър и аз искам да Ви попитам: след като има над 100 предложения за промени в Закона за предучилищното и училищното образование, които са изработени от учители, директори, неправителствени организации, защо започваме само и единствено с тази промяна? Има много промени в този закон, които са чакани от българското общество, включително от учители и родители, и ние не предлагаме нито една от тези промени, а продължаваме именно с това. Това ли е основният дневен ред в момента на българското образование и защо Вие избрахте да започнете Вашата кариера като редовен министър именно с тази промяна? В края на краищата не можете да бъдете достатъчно убедителен, че не се търси реваншизъм и че не се търси начин българските учители да бъдат ограничени в своята политическа дейност. Призоваваме Ви да преосмислите своите виждания по отношение на текстовете на този законопроект. Те имат нужда от прецизиране, защото сме сигурни, че тяхното субективно тълкуване ще доведе точно до обратния ефект, а не до този, който се опитвате да ни убедите, че гоните в момента. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Сачева. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Бяха засегнати няколко теми. Първата е, че няма нужда от този закон, защото всичко вече е било направено от партия ГЕРБ. Извинявайте, ако бяхте направили поне една четвърт от това, което декларирахте преди малко, че сте направили, днес нямаше да бъдем тук и да обсъждаме тази тема. Както стана ясно от други изказвания, проблемът е много сериозен и той се обостри през последните години. Второ, никой не ограничава права, за които Вие споменавате. Погледнете текста – такова ограничение няма. Трето, аз непрекъснато работя с колеги в Отрасловия съвет, които са представители на различни партии и които участват от различни партии в общински съвети – в това няма никакъв проблем. Намирам го за изключителна ценност – за пренасяне на експертно становище, на експертно мнение от образователната система към политическите органи. Никъде в тези текстове няма такова ограничение. И както стана дума, да, могат да се уточнят текстове, но това не означава, че няма нужда от такъв текст в Закона, защото иначе ние нямаме никакви средства за контрол днес. Това, което искам ясно да кажа още като внушение – да, тези текстове влизат от служебния кабинет, защото тогава бяха приети, сега им идва времето тук. Като редовен министър аз работя по всички други предложения, които са направени. Те се оформят в момента в работна група с участието на всички социални партньори и ще бъдат внесени в Министерския съвет и в Народното събрание, когато са готови. Защото този законопроект има своето място, независимо от другите промени, които трябва да се направят. Така че няма никаква драма в това. Когато бъдат готови и другите предложения, които касаят атестирането, инспектирането, оценката на качеството, ще бъдат внесени в Министерския съвет и Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Реплики – Настимир Ананиев, Христо Симеонов и Драгомир Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Сачева, казахте: българските педагози да не бъдат сочени с пръст. Проблемът не е ние да сочим българските педагози с пръст, а да посочим всъщност лошите практики, които се ползваха в последните 10 години. И ще Ви кажа три, с които аз съм се сблъскал точно в тази сфера. Първата е свързана с едно училище в София, на улица „Оборище“, където охраната не пускаше никого, освен ако не е член на ГЕРБ. Първо питаше: член ли сте на ГЕРБ и след това пускаше да се отиде до директора. Второто нещо, с което съм се сблъскал, е в кампанията юли месец – в Пазарджик Вашият водач на листата тогава даваше 50 лв. ваучери на абитуриенти по време на кампанията. Много ми е интересно как ще отговорите: как Вие бихте определили 50 лв. ваучер по време на кампания? Как го възприемате това нещо – на абитуриенти, събрани от директора, разбира се, и кандидатът – водач на листа, връчва по 50 лв. ваучер? И третото, пак по време на юлската кампания, тогава шефката на РУО беше събрала всички директори и учители, пак за среща с кандидата на Вашата партия. Така че има много конкретни проблеми, с които трябва да се справим – и, не, има нужда, казвате: „няма нужда“. Има нужда първо да се даде малко самочувствие на българските учители и директори, защото в момента има страх при тях – ако не слушат, ще бъдат сменени. Така че ние искаме да им дадем самочувствие, да не се страхуват, че може някой да упражнява натиск върху тях. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ананиев. Господин Симеонов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Сачева, първо, искам да Ви благодаря за високата оценка, която давате на тази моя инициатива. Второ, искам да не се съглася с Вас, че има достатъчно нормативна база, за да може да се контролира политическата дейност в сферата на образованието. Когато казвате, че има такава база, която се съдържа в Закона за държавния служител – Законът за държавния служител, регулира единствено и само позицията на държавните служители, а такъв в сферата на образованието е началникът на Регионалното управление по образование. Директорите не са поставени под тази норма. Именно поради това е необходимо да бъдат въведени някакви допълнителни разпореждания в тази посока. По повод на това проучване, което споменахте и казахте дали то не може да бъде тълкувано като политическа дейност, за да има политическа дейност ние в Закона прочетохме, че става въпрос за налагане на определени изисквания към служителите в сферата на образованието, налагане на някаква идеология, на някаква доктрина и така нататък. Това изследване се прави съгласувано с изпълнителната власт, с местните власти, съгласувано с началника на Регионалното управление и е на абсолютно доброволен принцип. Никой на никого не налага да участва в това проучване. Учителите, директорите, заместник-директорите, логопедите се записаха абсолютно доброволно, така че няма как да става въпрос за политическа дейност и някакво налагане на партийна дейност. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симеонов. И господин Стойнев да чуем за трета реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Сачева, този законопроект се прави именно за да предотврати това, което Вие постигнахте през последните години. Преди нямаше проблем в сферата на образованието, защото учителите не се занимаваха с политика. Откакто ГЕРБ дойдоха на власт, Вие изродихте именно и образованието, и учителите, и директорите – всички трябва да са от Политическа партия ГЕРБ, и всички започнаха да се занимават с политика. Това е истината и го приемете. И тук колегата е прав как се мачкат директорите на училища по време на предизборни кампании, как наистина депутатите на ГЕРБ са най-облагодетелствани, които нямат място там. И въпросът е не да се ограничава политическата работа на учителите, а въобще не трябва да има политическа работа, учителите въобще не трябва да се занимават с политика. Но това, което ГЕРБ насади през последните 12 години, доведе до този законопроект. Поздравления за министъра, че го е внесъл – нищо, че го е внесъл по време на служебния кабинет, но трябва наистина да се надгражда, защото в образованието не е важно единствено да вдигнем заплатата на учителите – разбира се, че е хубаво, но трябва да се подобри и качеството, качеството, госпожо Сачева, със знаещи и можещи хора. Само че при Вас знаещите и можещите хора са единствено само тези, които са от Политическа партия ГЕРБ, тоест политическите лоялни некадърници Вие ги назначихте и сега се притеснявате от тях, виждате ли, защото, ако случайно ги сменим, това е заради тяхната политическа принадлежност. Не – причината е следната: те не трябва да се занимават с политика. И се радвам, и съм убеден, че Вие ще подкрепите този законопроект – така би трябвало, наистина да върнем достойнството на българския учител, който не само трябва да образова, а може би трябва да започне и да възпитава. Защото нашето общество се превърна наистина в една огромна простащина. В крайна сметка имате лидер, който трябва и Вие да следвате.
Господин Стойнев!
Но, за съжаление, това е истината. И за да се върне статутът на българския учител, той трябва да бъде независим – не трябва да се занимава с политика, не трябва да членува в ГЕРБ, защото има общини, където в дадено училище и чистачката трябва да принадлежи на ГЕРБ, за да бъде назначена на работа. Ето срещу това изкривяване се борим и се надявам, че с този законопроект наистина това веднъж завинаги да го прекъснем – тази грозна ниша, която е от политици – образование и разбира се, когато дойдат избори, всичките народни представители. Няма да давам и другите примери в регионалните инспекторати как викат всички директори по време на кампания.
Времето, господин Стойнев.
Така че Законопроектът е добър. Да, разбирам Вашите притеснения. Да, трябва наистина между първо и второ четене да се усъвършенства, но в крайна сметка този законопроект е резултат от Вашата дейност през последните години. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Времето, господин Стойнев. Благодаря. Само моля да се въздържаме към такива препратки към трети – неприсъстващи лица. Дуплика на Деница Сачева.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Първо, по отношение на внушенията, защото господин министърът няколко пъти използва тази дума. Аз не знам за какви внушения говорите по отношение на Политическа партия ГЕРБ. Ако някой от Вас тук в тази зала може с ръка на сърцето да отрече, че в рамките на последните четири години в българското образование бяха инвестирани допълнително над 2 млрд. лв., извън разходите, които бяха определени от брутния вътрешен продукт, ако някой от Вас може да каже с лека ръка, че не са увеличени заплатите на учителите, ако Вие, господин Министър, можете да отречете, че 50 хиляди деца бяха върнати в клас и Вие самият продължавате тази инициатива, то тогава продължавайте да насаждате внушения, че по време на управлението на Политическа партия ГЕРБ нищо не се е случило в българското образование. Категорично не съм съгласна с нито една от практиките, които бяха изведени тук, и Ви казах, че винаги, когато практики, които са неправомерни и са били злоупотреба с българското образование – ние с господин Красимир Вълчев, когато сме работили заедно в екип и когато не сме работили в екип, винаги сме взимали отношение по тях. Аз не мога да се съглася, че може да има такава практика, каквато Вие казвате, господин Ананиев, за това, че портиерът на входа на училището ще спира някого и ще го пита член на коя партия е. Надявам се обаче, че и натискът върху Министерството на образованието за настоящи уволнения както от „Продължаваме Промяната“, така и от Българската социалистическа партия най накрая ще секне след този законопроект, защото ние също получаваме непрекъснато сигнали как различни хора са преследвани заради това, че са участвали в различни политически кампании. Това, което се опитваме да Ви кажем, е, че този законопроект по никакъв начин не решава никакви проблеми. Аз бих Ви попитала, господин Стойнев, как ще коментирате поведението на Милко Багдасаров в Кърджали, който редовно използва българското образование в полза на Българската социалистическа партия? [[Възгласи от „БСП за България“: „Еее!“]] И защо до този момент не е имало реакция от страна на Българската социалистическа партия? Така че що се отнася до господин Симеонов, аз наистина харесвам неговата инициатива. Вярвам, че тя е полезна и нужна, но мисля, че ако той не беше депутат от „Продължаваме Промяната“, със сигурност нямаше да получи съдействието на институциите и със сигурност нямаше Регионалното управление да е благосклонно. Ако беше депутат от опозицията, най-вероятно, щяха да се звънят телефони в Министерството на образованието и да се пита: „Може ли да направим това и ще бъдем ли уволнени, ако направим това?“ Така че с този законопроект ние всъщност правим нещо много по-страшно – отваряме кутията на Пандора. И пак казвам, призовавам текстовете да бъдат прецизирани, ако наистина всички се стремим към това да има деполитизация на българското образование. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Сачева. Благовест Белев е записан за изказване. Господин Белев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Аз имах друг порядък, но щом сте ми дали думата, ще продължа с дискусията. Всъщност смятам, че дискусията би трябвало да приближава своя край.
Петима са записани за изказване.
Внимателно слушах госпожа Сачева. Госпожо Сачева, ключовата дума във Вашето изказване беше етика. И аз оттук искам да продължа. Етиката, с която учителите трябва да си вършат работата, смятам, че е на достатъчно високо ниво, така че да не изкривява идеята на тяхното присъствие в училище. Ние по време на дискусията за бюджета коментирахме някои изменения в образованието, които настъпиха и по времето на управлението на ГЕРБ – бившият министър Вълчев беше доста активен в това отношение, и аз смятам, че това не бива да се отрича. Но за съжаление, финансовият мотив в учителите до голяма степен замени ценностите, с които те влизаха в клас, и ценностите, с които те възпитаваха българските деца. Дали назначеният персонал в училище от политически обвързан работодател, бих казал, прави и учителите политически обвързани? Формално не, но те именно със стремежа да запазят своето място, вече се чувстват отговорни за това да бъдат политически коректни, и то да бъдат политически коректни към този, който е благодетел за тяхното назначаване. Искам да присъединя и Варна към примерите за лоши практики. До мен са достигали сигнали за това как се очакват подходящите хора, спират се конкурси, така че тези, които трябва да бъдат назначени на длъжности, ако щете и на длъжност „учител“, да достигнат нужната възраст, нужната компетентност и конкурсите се задържат. Аз съм убеден, че този закон има място в законодателството и в законодателната програма на Народното събрание. Ще го подкрепя. Смятам, че и нашата парламентарна група ще го подкрепи, за да може така, както полицията, армията, висшето образование се изчистиха от политическите пристрастия, така и... [[Реплики.]] Да, господин Вълчев даде пример в това отношение.
Вие сте депутат, а не преподавател.
Тези преподаватели, за да участват в кампанията, са си взели неплатена отпуска, господин Биков, уверявам Ви – и в момента, са в неплатен отпуск. Това имам предвид. Ние ще подкрепим Законопроекта и каквито проблеми възникнат – аз не вярвам някакви драматични промени да настъпят, между първо и второ четене, те ще бъдат изчистени от Комисията. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Белев. Заповядайте, доцент Тонев, за реплика. След това Красимир Вълчев и Христо Симеонов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Белев, вземам реплика към Вас, тъй като споменахте района на Варна и ме провокирахте за един сигнал, който е достигнал до мен. Ще си позволя да го изчета, той е съвсем кратък – сигналът е от Димитър Рачков Кирилов, директор на Средно училище „Никола Вапцаров“ в град Суворово, област Варна: „На 4 ноември господин Кирилов е бил възстановен от Окръжен съд – Варна, с определение на ВКС на длъжност „директор“ на училище „Никола Вапцаров“ в Суворово. След неговото влизане в длъжност се констатират множество липси на необходими документи, свързани с учебната и административната дейност на училището, и тези липси започват да бъдат отстранявани. В процеса на ежедневната работа са откривани и отстранявани още нарушения – имайте предвид, сигналът е подаден на 17 февруари 2022 г., значи става въпрос за период около два месеца – паралелно с това за периода от 14 ноември до момента от Районното управление на образованието – Варна, са направени 12 проверки с констативни протоколи и четири заповеди с предписания. Преди този период РУО – Варна, не съставя нито един констативен протокол и не издава нито една заповед с предписание относно изготвянето на документи, свързани с началото на учебната година, която е няколко месеца преди това. Госпожа Бистра Бойчева, която е изпълнявала длъжността „директор“ до този момент, е приела, че документацията до този момент е била напълно изрядна, и не е създавала никакви сигнали и не е водила никаква документална кореспонденция с РУО. Обект на извършените проверки от РУО – Варна, в повечето случаи бяха сигнали за нарушение за минали периоди, за които РУО – Варна, неколкократно е издавала констативни протоколи, в които няма констатации за извършени нарушения, както казах. В последните месеци РУО – Варна, извършваше проверки по един и същ казус няколко пъти. Инициатор на тези сигнали и жалби са хора от местната власт на ГЕРБ и ДПС и от предишното ръководство на училището в лицето на госпожа Бойчева, която цитирах, и господин Бейти Ахмедов, които оказват безпрецедентен натиск върху родители и служители в училището и общинската администрация в Суворово и граждани на общината, принуждавайки ги да пишат необосновани сигнали и жалби. Няколко дни след подаването на този сигнал господин Кирилов е уволнен от позицията „директор“ на Средно училище „Никола Вапцаров“ със заповед на директор на РУО – Варна, която е назначена от ГЕРБ. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Дами и господа народни представители!
Времето, господин Тонев.
Последно изречение, господин Председател. Ние разбираме Вашите мотиви, проблемът е, че ги разбираме много добре, и точно това ни дава основание и сила да искаме да има такъв закон, който да спира както досега назначените от РУО директори, така и всички други впоследствие и в бъдеще да имат такъв произвол. Благодаря Ви. Използвам възможността да предам този сигнал на министър Денков. [[Подава папка на министър Николай Денков.]]
Благодаря Ви, господин Тонев. Господин Вълчев, заповядайте за втора реплика.
Ще използвам случая за една бележка към господин Тонев. Господин Тонев, проверете фактите. Аз не чух от коя година е, но нито сегашният действащ началник на Регионалното управление – Варна, нито предходният, който беше пенсиониран, е назначен от ГЕРБ. Преходният беше назначен по времето на правителството на Орешарски, а Вие казахте, че репресията се води от началник на Регионалното управление, назначен от ГЕРБ. Още веднъж искам да повторя, че ние от самото начало казахме не сме против принципа на деполитизация в Закона за предучилищното и училищното образование. Но този принцип винаги е бил валиден и винаги е имало проблеми, имало е сигнали, имало е опити за политическо вмешателство. Не приемам внушенията, че виждате ли, едни десет години са по-белязани от други десет години. Аз мога да Ви дам много примери от по-предишните десет години, мога да Ви дам много примери от последните десет месеца, и най-вече зависи от културата, от апела, който отправя министърът на образованието надолу към структурите, защото тези, които участват в конкурсите за директори, са служители на регионалните управления или на Министерството. Ако министърът каже, както каза предишният път с половин уста – да, няма да има политическо вмешателство, няма да приемам народни представители от управляващото мнозинство, или ръководители на партийни структури да искат политически уволнения, тогава наистина ще има по-малко деполитизация, но не и когато предлагаме такива декларативни до голяма степен законопроекти. Няма съмнение, че използването на електронен дневник, използването на служебен имейл е нарушение. Господин Николов даде пример от Шумен, а аз ще Ви дам един друг пример от Шумен за последните десет месеца. Община Хитрино на юлските избори е най-демократичната община. „Демократична България“ печели 68% или нещо подобно. Няма друга община, в която „Демократична България“ да печели толкова много. Кметът на Хитрино е водещ фактор в това отношение. Той има едно единствено условие да бъде уволнен директорът на Средното училище в Хитрино или едно основно условие, ако ми позволите да си доизкажа примера. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Директорът се възпротивява за това училищните земи да бъдат дадени на Общината. Училищни земи, които хора преди век и нещо са дарили за целите на образованието. В последните избори Община Хитрино подкрепя друга политическа сила от управляващото мнозинство. Още месец октомври писахме, че се осъществява натиск и има сценарии да бъде сменен директорът на училището в Хитрино. Ето я политизацията през последните десет месеца – започнаха проверките в началото на годината, в момента се оказва натиск този директор да се премести и това е пример как се злоупотребява политически с училище, с училищни длъжности, без да говорим за каквато и да е политическо назначение преди това. Защото господин Свиленски зададе въпроса: „Може ли да има политически уволнения, без да има политически назначения?“ Да, може да има. Някои партии са създадени по-късно…
Времето, господин Вълчев.
…например, ако си симпатизант на ВЪЗРАЖДАНЕ, може да бъдеш уволнен само заради това, че си симпатизант на ВЪЗРАЖДАНЕ, без да си бил назначен като такъв. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Има ли трета реплика? Няма. За изказване? Господин Симеонов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Искам да върна дебата към неговото начало, където госпожа Галунова ни обърна внимание внимателно да четем мотивите и поради това искам да дефинирам понятието мотив. Понятието мотив съдържа в себе си идеята за подтик или причина за някакво действие. Всичките примери, които бяха дадени до момента, ни показват, че независимо кой е бил като управляваща коалиция, се извършва политическа дейност и партийно кадруване в системата на образованието. Искам да Ви зачета едно от отношенията, които са изказани по време на общественото обсъждане на този проектозакон. „Слава богу, че най-после се приема образованието да се деполитизира. За първи път има воля от страна на управляващи по толкова значим въпрос да се прекрати използването на политически чадър и влияние за хора, заемащи ръководни постове в сферата на образованието, което засяга всички заинтересовани страни. Аз съм свидетел как дълги години се използват политически връзки при назначенията на директори на училища и принуждаването на други да гласуват според политическата повеля. Ние, гражданското общество, сме изключително благодарни, че това няма повече да продължава.“ [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Това е Хаджийотова, strategy.bg, в общественото обсъждане – документите от общественото обсъждане. [[Реплики от народния представител Десислава Атанасова.]] Моля?
Госпожо Атанасова, ако обичате!
Има изключително много. Аз съм избрал това, защото мисля, че то в най-голяма степен съответства на моя отговор за мотивите. Второто нещо, което ние всички като народни представители от Комисията по образование и наука получихме в своите пощи, това е един сигнал, тъй като той трябва да бъде проверен. Затова аз няма да кажа откъде е, но ще зачета основните елементи като мотиви за този проект, който в момента ни се предлага. „Началникът на РУО се появява открито в медийни публикации във връзка с политическата дейност и изяви на същата партия – в интервюта, в предизборни листи, на няколко пъти в партийни събрания с директори на училища. Подобна дейност опорочава образователната система, персонал и ученици, като показва на обществеността, че има конкретна политическа обвързаност на ръководен кадър в системата. Корупцията във властта не се изчерпва само с финансови злоупотреби, а и с корупция и с власт, произтичаща от служебно положение. Назначенията на директори и експерти в РУО се превърнаха в разменна монета, за да се запазят властовите позиции вече цели 12 години.“ Ето, госпожо Галунова, мотиви, подтик, причина за действие. Какво Ви казваме ние днес, че става въпрос за налагане на конкретна доктрина и използване на управленска позиция за принуждаване на подчинени към подкрепа на определена партийна идеология и/или гласуване на избори. Назначенията по партийна линия превърнаха коалицията ГЕРБ-СДС в стройна система от партийни зависимости, гарантиращи доходоносна работна позиция. Този механизъм работи с пълна сила и в сферата на образованието, където голям процент от хората, заемащи управленски функции, са членове или симпатизанти на конкретна партия. Политиката, дами и господа, по дефиниция е изкуството да управляваш държавата в името на общото благо. Политиката е стремеж към участие във властта, в нейното вземане, задържане, използване и разпределяне. Беше зададен въпрос какво е политиката? Политиката съществува в две форми – като наука и като реално действие. Политиката в английския език се изразява чрез две различни думи. Рolicy – означава програма, метод на действие или самото действие на един индивид или група относно даден проблем, или съвкупност от проблеми на една общност. Politics – прилага се към областта на съперничеството или противопоставянето на различни политики. В този смисъл политиката съществува като реално действие и представлява различни форми на участие на гражданите в управлението на държавата, но политиката съществува и като наука и там тя се нарича „политикознание, политология“. Деполитизацията на обществото и нежеланието за реализиране на основното право на избор е резултат на липсата на знание и вяра в ценността на всеки глас за избора на власт, което в най-голяма степен би довело до общо благо. Поради тази причина във втората степен на гимназиалния етап на образование и обучение е въведен предметът „Гражданско образование“, чиято функция е да запознае подрастващите с понятията политика, идеология, религия, избирателни системи, демокрация, корупция, механизми за борба с нея. Това, дами и господа, не е политическа дейност в училище. Това е формиране на нов тип гражданско общество, състоящо се от информирани и запознати с правата си граждани, готови да участват активно в сътворяването на общото благо. Действията обаче по налагането на определени позиции и фаворитизирането на определена идеология и партия на получилите властта партийни образувания е недопустимо в сферата на образованието. Това е и целта на измененията и допълненията, заложени в обсъждания законопроект. Властта по своята природа е винаги стремеж към навлизане в територията на друга свобода. Правото, дами и господа, е симетрия на свободата. Граници, гарантиращи конкретна форма на справедливост в обществото. В този смисъл Ви призовавам да гласуваме предложения законопроект, създавайки граници на злоупотребите с властта в образователната система. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от Продължаваме Промяната.]]
Благодаря Ви, господин Симеонов. За реплика, госпожа Галунова. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Аз не разбрах защо господин Симеонов два пъти спомена моето име и какво всъщност искахте да кажете, да ми кажете, и да покажете. Ако сте слушали внимателно, двата пъти, когато аз се изказах, ясно мотивирах какво точно имам предвид като несъответствие в мотивите по изказания законопроект. Даже изчетох част от текстовете на мотивите, за което съжалявам, че господин министърът не беше в залата в този момент. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ясно обосновахме позицията си, че на работното си място учителите трябва да бъдат политически безпристрастни, но извън работното си място трябва да разполагат с всички останали права, които им осигурява Конституцията на Република България. А в мотивите беше заложено, че се създават предпоставки за това, че учителите биха могли да носят отговорност, ако се кандидатират за избор на политически постове. Ако желаете, аз отново мога да Ви ги прочета, в случай че тогава не сте били в залата или не сте слушали внимателно. Ето това са те. „От друга страна са налице множество случаи, при които служители от регионални управления на образованието в страната също извършват политическа дейност и участват активно в мероприятия по време на предизборни кампании за различните видове избори в страната както в процеса на осъществяване на агитация, така и в качеството им на кандидати от името на партии и коалиции.“ И малко по-надолу отново се продължава: „Подобни дейности, свързани с изразяването на политически убеждения и предизборна агитация, накърняват принципа на политическата неутралност и може да доведат до недопустими последици за системата на предучилищното и училищното образование.“ Да, отново повтарям, ние сме съгласни, че на работното си място учителите и директорите на регионални управления на образованието трябва да бъдат безпристрастни, но извън работното си място не трябва да допускаме да се създават предпоставки те да бъдат с ограничаване на изборните им права. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] И в края отново ще подчертая и към преждеговорящите – мотивите са неразделна част към Законопроекта и съществена такава, защото те показват целите на предлагания законопроект. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Христо Гаджев за втора реплика – заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, дами и господа народни представители! Господин Симеонов, благодаря Ви за семантиката и за разясняването на понятията. Надявам се между репликите да успеете да видите и каква е разликата в понятията „сигнал“ и „донос“, защото понякога сигналите всъщност са чисто и просто доноси. Също така да се запознаете и с дългата практика в българската история, наследена от добрите практики на Българската комунистическа партия по писане на доноси с оглед кариерно развитие.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Заповядайте, господин Министър.
Просто се чувствам длъжен да отбележа ясно, че навсякъде в Закона е казано, че тези ограничения, за които говорим, се отнасят до изпълнение на служебните задължения на всяко едно от визираните лица – началници на регионалното управление на образованието, директори, служители, само при изпълнение на служебните им отношения. Така че, моля Ви, не внушавайте, че се изискват някакви други ограничения или се въвеждат други ограничения, защото текстът на Закона не предполага такова ограничение.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Чолаков, заповядайте.
Господин Председателстващ, уважаеми колеги! Господин Министре, очевидно ние четем различни неща или влагаме различен смисъл в текстовете, които четем, но най-накрая някой ще трябва да прилага тези текстове, и ще ги прилага буквално. Съгласен съм с госпожа Галунова и с преждеговорившите. Колеги, не знам дали си даваме сметка, че ние с този законопроект забраняваме на 90 хиляди учители членство в партии и им забраняваме да участват като кандидати за избори. На 90 хиляди души! [[Реплики.]] Не, не, това е резултатът. Това ще бъде резултатът. 90 хиляди души учители, ако биха искали да се кандидатират за избори в листата на политическа партия за общински съветници или за нещо друго – народни представители, трябва да бъдат уволнени или да си подадат оставката. Много Ви моля, още веднъж прочетете какво сте предложили и да го помислим, защото, както знаете, правото трябва да има една прогностична функция. А прогностичната функция значи да държим сметка за причинно-следствените връзки и какво следва от тези текстове, които приемаме. И освен това, господин Министре, ако Вие настоявате учителите да не могат да се кандидатират за изборни постове, защото това следва, пак казвам – хайде да предложим същото и за системата на висшето образование. Защо професорите в университетите да могат да заемат политически позиции и да се кандидатират, а учителите да не могат? Значи като кажем „А“, трябва да кажем и „Б“. Ако се приеме забрана за учителите… [[Реплики от „БСП за България“.]] Защото това следва. Моля Ви се, прочетете Допълнителна разпоредба № 1 на Законопроекта. Прочетете я и ще разберете, че те не могат да бъдат членове на политически партии и не могат да се кандидатират. Ще поискам същото за професорите от висшите учебни заведения. Благодаря Ви. [[Реплики от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Чолаков. Заповядайте, господин Министър, имате думата. Колеги, моля Ви, не от място!
Очевидно господин Чолаков чете друг текст, а не този, който е предложен за гласуване.
Благодаря Ви, господин Министър. Дуплика, господин Симеонов, желаете ли? Заповядайте, господин Симеонов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Това, което ни прочете госпожа Галунова, отговаря на това, което дадох като пример. Свидетел съм в сградата на училището, в което преподавах, как началник на Регионалното управление използваше функциите на директора – бяхме две гимназии – на съседната на нас гимназия, която се обучаваше в същата сграда, да се провеждат вътре партийни събрания на партия ГЕРБ. Така че много са примерите, много са належащите предпоставки, за да може този законопроект да бъде приет и да се превърне в закон. Господин Гаджев, живеем в демократична страна. Тогава, когато се говори за доноси, тогава хората по донос просто са ги извеждали и са ги изпращали в един гулаг. [[Реплики.]] Тъй като живеем в такава страна, има процедури, които се спазват. Една от тях е, когато получим сигнала, да го изпратим на съответната институция, която е оторизирана да го провери, да се извършат съответните проверки и накрая да получим обратна информация. Ако има нарушение, съответно да се санкционира лицето, което е допуснало това нарушение. Доноси се пишат анонимно и по закон би трябвало да им се обръща внимание, но не толкова сериозно. Затова казах, че говоря конкретно за сигнал и че има процедури, които са разработени, благодарение на които тези сигнали се проверяват. За третата реплика не разбрах, тя не беше отправена към мен. Тя беше вид изказване, така че на нея няма как да отговоря. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Господин Николов, имате думата за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Мисля, че чухме абсолютно всичко по няколко пъти и всички аргументи вече са ясни и точни. Затова предлагам да прекратим дебата, след като са се записали всички, да приключим с това обсъждане и да гласуваме. Благодаря.
Обратно становище? [[Реплики от „БСП за България“.]]
Това е недопустимо.
Господин Николов, на първо четене сме. Не е допустимо Вашето искане за прекратяване на дебатите. За изказване е записан господин Костадинов. Заповядайте.
Господин Председателстващ! Законопроектът, който сега в момента разглеждаме, е едно, меко казано, недоносче. Когато го внесе за първи път в Четиридесет и шестото народно събрание, министърът на образованието Николай Денков се готвеше за провеждане на избори и имаше очевадно съвсем краткосрочни цели. С второто внасяне на изменения и допълнен проект вече в сегашното Четиридесет и седмо народно събрание, на 31 декември при това, министърът също така очевидно цели същото, или както обича той да се шегува, не му се правят отново избори при тези правила – това е в аудиозаписа при обсъждането в Комисията, тоест без тези текстове, за които настоява. Ясно се разбира, че министърът на образованието очаква скорошни избори и настоява, и желае да има възможност да наказва и уволнява педагогически специалисти за политическа и партийна дейност преди и по време на тяхното провеждане, тоест очаква отново да бъде може би служебен министър. В крайна сметка толкова много информация само в едно изпуснато изречение по време на обсъждането в Комисията. Сега по същество. Предложеният Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование не цели да освободи българските училища и детски градини от политическа и партийна дейност. Точно обратното – цели да забрани политическата и партийната дейност на всички останали участници, без политическата формация на министър Денков, защото, както е записано в предложението от 31 декември, партийна дейност е всяка дейност, извършвана от името и/или за сметка на политическа партия, регистрирана при условията и по реда на Закона за политическите партии, или на коалиция или инициативен комитет, регистрирани за участие в избори при условията и по реда на Изборния кодекс. Дейността обаче на политическите партии е забранена винаги за педагогическите специалисти, за коалициите, когато се регистрират за избори, а за „Продължаваме Промяната“ никога, защото е политическа фикция. Това не е партия. Нали не очакваме някой да агитира за „Волт“, или които и там други да бяха?! [[Смях.]] Много перфидно, министър Денков, и при това прикрито зад грижата за учителите и децата. Освен това поставянето на политическата дейност в забранителния списък на училищата заедно с алкохола, тютюнопушенето, наркотиците и хазарта е непремерен ход, който българското Народно събрание не си е позволявало досега нито със Закона за народната просвета през 1991 г., след 45-годишно управление на БКП, нито през 2015 г. със Закона за предучилищното и училищното образование, който, за щастие, не беше внесен от Министерството на образованието и науката чрез Министерския съвет, а от народни представители. Дори тогава МОН беше умишлено държано настрани неслучайно. Българските народни представители и тогава не си позволиха да забранят политическото, защото политическата дейност е основно право и механизъм за вземане на решение и дава облика на свободните общества в демократичната държава, а свободата ни липсва много в последните години, включително и сега – в наше време, сега днес тук. Използваният аргумент за забраната на политическата дейност във висшите училища не се разбира от министъра и се използва превратно. Във висшите училища всички органи за управление се избират, а където има избори, политическите партии бързо намират почва. В училищата избират само ученически съвети от малолетни и непълнолетни деца. Ако продължаваме да говорим на децата ни, че политиката е забранена, както е забранен хазартът, все по-малко от тях ще желаят да се включват активно първо в училищния, след това в студентския и накрая в обществения живот. По-голямата част от нас тук сме минали по този път. Явно някой иска да спре това. Нарушаването на тези разпоредби в зависимост от особеностите на конкретния случай може да ангажира дисциплинарна отговорност, пише в мотивите. За кои разпоредби става дума? В мотивите от справка за отразяване на постъпилите предложения от обществените консултации на Проект на закон за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, публикуван на страницата на портала за обществени консултации, както изисква чл. 26 от Закона за нормативни актове, четем: „Промените във визираните разпоредби целят да се регламентира на законово ниво осигуряването на независимост на системата на предучилищното и училищното образование.“ Дисциплинарна отговорност преди и по време на избори – това е мотивът на вносителя. Иначе казано, по-силен контрол върху 100 хиляди работници, повтарям: 100 хиляди работници в институциите на предучилищното и училищното образование. И сега да кажа най-важното – отхвърлянето на политическите доктрини също е политическа доктрина. В България до 1989 г. се отхвърляха другите политически доктрини освен тази на управляващата комунистическа партия. Вашето първо предложение, господин Денков, трябваше да бъде отпадането на чл. 135, ал. 1, т. 7 от Закона за предучилищното и училищното образование, където се казва следното: „Ученикът има следните задължения: да не ползва мобилен телефон и други технически и електронни средства по време на час без разрешение на учителя.“ Ами, всички български учители, всички български ученици вече две години системно го нарушават. Какво правим с тях? На следващо място, трябваше да се запознаете с текстовете от Изборния кодекс „Забрани за предизборна агитация“: „Чл. 182. (1) Не се допуска предизборна агитация в държавни и общински учреждения, институции, държавни и общински предприятия и в търговски дружества с повече от 50 на сто държавно или общинско участие в капитала.“ Където училищата и без друго попадат така или иначе към настоящия момент, и винаги досега. Но тъй като много рядко вече осъществяват дейността си в сградите, вероятно искате да забраните и електронната критика на педагогическите специалисти към Вас – нещо, което очевидно се подразбира в текстовете. Вероятно трябваше да прочетете и Раздел „Престъпления против политическите права на гражданите“ от Наказателния кодекс, в който е посочено, че, който чрез насилие, заплашване или по друг незаконен начин попречи на някого да осъществи своите конституционни политически права, се наказва с лишаване от свобода до три години или глоба от 100 до 300 лв. Вместо това предпочетохте да заблудите Комисията по образованието в Четиридесет и седмото народно събрание, като на 19 януари тази години заявихте, че това е същият законопроект от август 2021 г., който е преминал необходимата процедура за обществено обсъждане. Това е на втория час, 40-ата минута от аудиозаписа. Това напълно противоречи на добрия тон и традициите на тази комисия, господин Министър. Как може да е същият, след като в § 3 от месец август към педагогическите специалисти, които трябва да са партийно…
Господин Костадинов, времето на групата Ви изтече.
Да, десет секунди остават. След като в § 3 от месец август към педагогическите специалисти, които трябва да са партийно неутрални, добавяте и директорите и заместник-директорите, а те са педагогически специалисти съгласно чл. 211, ал. 1 от Закона за предучилищното и училищното образование и сте добавили нов § 6, който не е преминал през обществено обсъждане. Между другото, господин Денков, пропуснали сте главните счетоводители. Аз съм чувал, че те също са много по-важни, даже по-важни от директорите.
Времето, господин Костадинов, 40 секунди.
В заключение, ВЪЗРАЖДАНЕ е категорично против този законопроект, внесен без обществени консултации, съгласно изискванията на чл. 26, ал. 3 от Закона за нормативните актове, съдържащ безсмислени, вредни или смешни текстове с една-единствена цел – да облекчи Николай Денков, както каза той, от задължението да прави отново избори при тези правила. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Костадинов. Господин Дилов – за реплика. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател! Господин Костадинов, впечатлен съм от Вашия анализ. Той породи у мен два въпроса. Приложете същата аналитичност и ми кажете, може пък и министърът да отговори, по смисъла на тези промени, които се готвим да направим, в българското училище ще има ли вероучение, или няма да има? Защото има член, който изрично забранява налагането на религиозни доктрини. Интересен въпрос. И един въпрос да Ви задам като историк – понеже знам, че се увличате много: ако този закон съществуваше по времето на Димитър Благоев и Георги Кирков, днес щеше ли да има БСП, или нямаше да има? [[Шум и реплики отляво.]] Много Ви благодаря.
Господин Дилов… Има ли други реплики? Заповядайте, господин Костадинов, за дуплика.
Не знам дали ще се изучава вероучение, господин Дилов. Съгласно този закон не би трябвало да се изучава. Всъщност то няма вероучение, а има предмет „Религия“, който е СИП – свободно избираема подготовка. Аз зададох и друг въпрос по време на обсъждането, защото става въпрос за политически доктрини и за идеологии. Българската национална идея също е политическа идея и доктрина, на базата на която е изградено Българското възраждане и българската държава. Това се преподава в училище. Даже има специален урок „Зараждане на българската националноосвободителна идеология“. Това беше доста витиевато формулирано тогава и доста витиевато аргументирано от министъра. Разбира се, той по стар навик ще стане пак да говори след мен, предполагам, но въпросът е, че така и не получихме обяснение, тоест има възможност за тълкувание. Когато се оставя възможност за тълкувание, оставяш една огромна власт в ръцете на управляващия, в случая министър – който и да е той, той няма да е скоро министър вероятно, след него друг, който и да било, това не бива да се допуска. Що се отнася до другото – да, ако имаше такъв действащ закон, нито Димитър Благоев, нито Кирков, нито който и да било друг биха могли да развият своите, да кажем, тогава политически идеологии, защото основната политическа маса е дошла тогава от млади хора, младежи, които са били увлечени от новите политически идеологии. И едно от местата, на които всъщност се е пропагандирала идеологията, без значение дали е лява или дясна, е било тогава Софийският университет. Има случай, в който той е затворен веднъж, между другото, в цялата му история, от Фердинанд, когато го освиркват студенти. Фердинанд тогава го затваря и след това, в резултат на острата обществена реакция, осъждаща тази брутална политическа намеса в дейността на единственото българско учебно висше заведение тогава, е принуден буквално няколко дни по-късно да го отвори. Това, което, между другото, за него е било едно от първите поражения и малкото му поражение на вътрешнополитическата сцена. Така че, ако наистина тръгнем да търсим примери в историята, ще видим страшно много в нашата история, разбира се, защо не бива да правим това, което в момента тук се пропагандира. Безспорно е, че има случаи на политическо вмешателство и те няма как да бъдат оспорени, казаха ги хора от управляващото мнозинство. Там няма как да кажеш на черното – бяло, факт е. И Вие, между другото, тук като управляващи доскоро също имате своите вини, защото една част от тези примери са насочени към Вас самите. Но това, че Вие сте правили нещо лошо, не означава, че сега други трябва да правят същото това. Злото не може да бъде преборено със зло и Вие го знаете много добре.
Благодаря Ви, господин Костадинов. Професор Михайлов е записан за изказване. Желаете ли още думата, професоре? Заповядайте от „БСП за България“ – за изказване, имате минута и половина.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър! Днес сме в тази дискусия, защото трябва да си кажем истината. Благодарение на злополучното приемане на Закона за предучилищното и училищното образование от 2016 г. – до 2016 г. системата на средното образование работеше по Закона за народната просвета, голяма част от колегите в Комисията по образование и наука, които са били учители и имат реална представа от работата тогава в училище, знаят, че училището беше територия без политическа дейност. Колегите учители имаха своето конституционно право и свобода да бъдат симпатизанти или членове на която и да било политическа партия, но никога не са си позволявали да агитират или да водят партийна пропаганда в училище, възползвайки се от добре работещата и дисциплинирана система в образованието по веригата МОН – РУО – директори – учителски колектив. Беше! До злополучното приемане на Закона за предучилищното и училищното образование през 2016 г., в който подобни текстове липсват. Това отвори широко вратата на конкретна партия да нахлуе безпрецедентно и да си позволи да подчини системата на образованието на себе си и успя до известна степен. Сигналите към нас са много през последните шест години. Примерите колегите ги изброиха. Казах преди малко, че Законът за предучилищното и училищното образование е злополучен, защото така и не успя да изпълни основната си задача – да повиши качеството на образованието. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Само секунда. Факт са злоупотребите. Тази политическа злоупотреба обаче върху гилдията трябва да бъде прекъсната. Училището и колегите трябва да съхранят своята свобода – да бъдат учители, директори, началници на РУО, подчинени само на ясните принципи на образованието, а не на партийни команди, на което и да било партийно управление на МОН.
Времето, госпожо Ненчева.
Това, което заслужават българските учители и цялата система, е подкрепа, предвидимост, спокойствие и без страх да се съсредоточат върху истинската работа на образованието на нацията и връщането на качеството на образованието в българското общество. В този смисъл и заради всичко изложено БСП ще подкрепи Закона на първо четене. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, госпожо Ненчева. Заповядайте за реплика, господин Вълчев.
Благодаря. Госпожо Ненчева, Вие казахте, че приемането на един закон, в който една разпоредба липсва, е довел до тотална промяна в системата и изведнъж я деполитизира. Но забравихте да уточните коя е тази разпоредба, която е съществувала в предишния законопроект и не съществува в новия. Очевидно правите опит за внушение, че заради Закона за предучилищното и училищното образование изведнъж е настъпила тотална политизация в системата. Това не е вярно. Всъщност това е част от опита Ви да внушите, че последните 10 години само е имало политизация – преди това е нямало, последните 10 месеца също няма. За съжаление, има и друга част от истината и голяма част от хората в системата я знаят. Тя е, че този законопроект се прави, за да се оправдаят репресиите през последните 10 месеца – задържанията на учители, забраната да участват… [[Шум и реплики. Възгласи от „БСП за България“: „Еее!“]] Имаше и задържания. В Самоков имаше задържания на учители и на директори. Прощавайте, разпити, разпити. Имаше разпити на учители и на директори точно въз основа на доноси. Това е още по-грозно от всички примери за политизация, които изложихте, една част от които безспорно са верни. Пак казвам, не трябва да се ползват служебни ресурси, не трябва да се ползват електронни дневници, но няма разпоредба да не се ползват служебни ресурси. Има ли такава разпоредба – да не се ползват служебни ресурси? Най-добрият начин да деполитизирате системата е – аз Ви го повтарям, казах Ви го веднъж, спрете да ходите в Министерството на образованието, укротете си партийните структури, защото Вие имате най-много структури, които искат да сменят директори, служители, началници на регионални управления. Дайте пример за деполитизация Вие самите и по този начин ще имаме добър ефект. Защото това, което се случва в момента, се знае. То се чува, ясно е откъде идват и сигналите, кой ги пише, в коя партийна структура се пишат тези сигнали, за които говорите. Жалко е, че използвате темата деполитизация за политическа разправа. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Вълчев. Има ли втора реплика, колеги? Госпожо Налбант, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Ненчева, аз съм напълно съгласна с квалификацията на Закона, която направихте. Аз дори бих поукрасила в кавички още повече тази квалификация. Бих нарекла Закона – изсипана в писмен вид логорея, но аз искам да се хвана за думите, които казахте, за йерархията. Уважаеми колеги, проблемът не е в учителите, проблемът не е в педагогическите специалисти. В цялата тази йерархия на подчинение от министър през началник на регионално управление до директор, аз бих добавила в тази йерархия и външни фактори. Бих добавила, съжалявам, че председателят на Народното събрание не е тук – бих дала като пример неговото име, за да не цитирам име на човек, който не е в зала, но ще цитирам името на човека, който не е в зала. Когато един председател на Народното събрание, госпожа Цвета Караянчева, се разпореди, всичко изпълнява безпрекословно нейната воля. Проблемът, уважаеми колеги, е много малък в образователната система. Проблем има дотолкова, доколкото престараването при някои лица, които заемат ръководни длъжности, водят до извращения. Затова ние, както миналия път казах, ще се въздържим на първо гласуване. Ще предложим промени в текстовете, тъй като някои от тези текстове наистина могат да доведат до нежелани последици, но наистина сме група, която изключително много държи на деполитизацията. Само че на деполитизация, която идва и отвън, не от самата образователна система. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Налбант. Има ли трета реплика? За дуплика, госпожо Ненчева, желаете ли думата? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър! Господин Вълчев, факт е, че има насаждане на настроения, преиначаване на истината и внушения, но спрямо тези текстове, които в момента разглеждаме на първо четене. Наблюдава се и тенденциозно насаждане на напрежение сред гилдията спрямо тези предложения на ЗИД, което е необосновано и се стреми да продължи да обслужва нечии интереси, но не и интересите на българските учители. Заявихме добронамерена готовност да се прецизират предложенията между първо и второ четене. Имаме становища и предложения, които ще бъдат разглеждани между първо и второ четене в Комисията. На организирана дискусия преди няколко седмици с колегите от област Пловдив и града бяха споделени притеснения, както и предложения към Закона за предучилищното и училищното образование тотално да отпадне и да се работи по нов закон в системата. Представяте ли си? Дори само това е достатъчно показателно за злополучността на Закона за предучилищното и училищното образование. Вие самият го потвърдихте, че практиките, които се наблюдават след въвеждането му, наистина са тревожни. Така че, ако тогава, в близката 2016 г., нещата бяха както трябва със Закона за предучилищното и училищното образование, сега нямаше да ни се наложи да кърпим на парче постоянно. Вие сте свидетели на това. Госпожо Налбант, съгласна съм с това, което изложихте. Трябва да кажа, че още през 2018 г. от трибуната тук на Народното събрание групата на ДПС категорично заявиха, че назначенията в системата, 80% от назначенията в системата на образованието, стават единствено и само с протекциите на тогава управляващата партия. Така че за веригата на налагане на политически натиск е ясно и още веднъж мога да повторя, че системата на образование е най-работещата и дисциплинирана система в образованието точно по тази верига – МОН, РУО, директори и учителски колектив. И ние тук в залата трябва да си дадем сметка, че трябва да имаме диалог между първо и второ четене, защото това, което заслужава нашата образователна система, учителите и директорите, е наистина спокойствие и без страх да се съсредоточат върху истинската работа в образованието и това е връщане на качеството на образованието в българското общество. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Ненчева. Заповядайте, госпожо Атанасова, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Очевидно предложеният законопроект разбуни духовете в пленарната зала. Но аз бих искала да кажа, че нашата парламентарна група няма да го подкрепи, не защото е предложен от управляващата коалиция и нейния Министерски съвет, а защото виждаме много сериозни противоречия със Закона за нормативните актове и с българската Конституция. За пореден път, обръщам се и към Вас, господин Министър, като член на Министерския съвет, като че ли вече става практика министерствата да внасят едни текстове, които са били публично обсъдени на заседание на Министерския съвет, а след това в Народното събрание да се появяват други, като допълнителни разпоредби, които не са публично обсъдени. По отношение на това, с което считам, че всички трябва да сме съгласни, е промяната в § 1 на Закона, че не бива да се допуска налагането на идеологически, политически или религиозни доктрини в учебните заведения. Това е безспорен факт! Призванието на учителската, на преподавателската професия е да формира личности, но не бива в учебните заведения да се налагат различни по вид доктрини, така както сте ги описали в разпоредбата на предложения закон. Само че със следващите предложения в параграфите, които сте създали, включително и с Допълнителната разпоредба на § 6 по отношение на партийната дейност, Вие правите нова дефиниция в Закона за училищното и предучилищното образование, която дефиниция безспорно е редно да бъде уредена в Закона за политическите партии. И това всъщност не е най-големият проблем. Най-големият проблем, господин Министър е, че считаме, че в този закон, който сте предложили на Народното събрание, категорично има текстове, които ограничават граждански и политически права, които категорично противоречат на чл. 6 и на чл. 11 от българската Конституция. Чл. 6 на българската Конституция е категоричен, че всички граждани са равни пред закона и не се допускат никакви ограничения на техните права, основани на раса, народност, етническа принадлежност, пол, произход, религия, образование, убеждения, политическа принадлежност или лично и обществено положение, имуществено състояние. А чл. 11 казва, че политическият живот в Република България се основава върху принципа на политическия плурализъм. Партиите съдействат за формиране и изразяване на политическата воля на гражданите, реда за образуване и прекратяване на политически партии се уреждат със закон и този закон именно е Законът за политическите партии. В този смисъл за мен е абсолютно грешна норма, която дава дефиниция за политическа дейност да бъде записана в Закона за училищното и предучилищното образование. Нещо повече, чрез тази норма се въвежда забрана, която ограничава политически и граждански права на работещи в тази система. Да, категорично ясно е, че, както казах, в учебни заведения не бива да се допуска политическа дейност. Така както не знам дали Вие реагирахте например по време на предизборната кампания на президента, който Ви назначи за служебен министър, имаше един автономен университет, чийто ректор беше в неговия инициативен комитет, който публично на сайта на университета заяви своето политическо пристрастие. Това беше ректорът на Великотърновския университет. Не знам, господин Министър, Вие да сте реагирали по някакъв начин на сигнала, който беше подаден от студентската общност в този университет и беше публичен. В този смисъл и въпреки, че се касае за хора, които са пълнолетни и които могат да формират своите политически убеждения в онзи момент, считам за категорично недопустимо с този закон Вие да нарушавате правата на българските граждани, в случая работещите в тази система, защото забраната, която въвеждате, ще ги ограничи те да се кандидатират за всякакви изборни длъжности – общински съветници, народни представители, президент и вицепрезидент на републиката и така нататък. Смятам, че въпреки нашата настойчивост Вие няма да решите да оттеглите този законопроект и той може би ще се приеме на първо четене, но поне Ви призовавам, господин Министър, да проявите разбиране по отношение на нормите, които нашата Конституция е въвела, които норми се прилагат по отношение на всички български граждани, дори и те да не ги познават или да не се съобразяват с тях и които имат пряко действие върху българското законодателство. И накрая, господин Министър, струва ми се, че трябва да си спомним думите на великия философ Имануел Кант. През XVIII по време на епохата на Просвещението, колеги, той е казал, че: „Правото никога не трябва да се нагажда към политиката, политиката обаче винаги трябва да се приспособява към правото. Всяка политика трябва да коленичи пред правото.“ В този смисъл, колеги, смятам, че всяка политика трябва да коленичи пред правото и Конституцията на Република България и не бива да се въвежда законодателство, което да ограничава правата на българските граждани. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Господин Министър, имате думата. Заповядайте. [[Шум и реплики в залата.]] Репликите ще бъдат след изказването на министъра. Имате думата.
Благодаря, господин Председател. Повтарянето на една неистина, да не използвам друга дума, десет пъти, сто пъти не я прави повече истина. Многократно беше казано, че ограничението се отнася само по отношение на осъществяване на служебните задължения на тези лица в образователната система. Това е написано в Закона. Оттук – това, че повтаряте тези тѐзи непрекъснато, означава едно от двете – или не искате да разберете какво пише в Закона, или обратното – искате да остане сегашната ситуация, при която в образователната система всеки може да извършва политическа и партийна дейност, без да бъде санкциониран. Това!
Благодаря Ви, господин Министър. За реплика ли сте, госпожо Захариева? Заповядайте, имате думата. Имате 24 секунди.
Уважаема госпожо Атанасова, не, няма да го оттеглят, защото този закон се използва и ще се използва за репресии. Аз имах въпрос и към министъра. Господин Министър, както се самосезирахте, за да използвате донос, защото това не беше нито в училище, нито в ..
Репликата е към госпожа Атанасова, госпожо Захариева.
Да, към госпожа Атанасова ми е репликата. Нито с ученици. И се самосезирахте, за да уволните и за да използвате да уволните директора на РУО – самосезирахте ли се, господин Министър. Госпожо Атанасова, няма да го направи. По време на предизборна кампания, в двора на гимназия в Пазарджик, вицепрезидентът с учителите – в двора на гимназия, както се самосезирахте по доноса на господин Ананиев, самосезирахте ли се в кандидат-президентска кампания на вицепрезидента в двора на гимназия в Пазарджик. Очевидно този закон, госпожо Атанасова, няма да бъде оттеглен, защото той ще се използва за репресии, за изчистване на неудобните на тях учители.
Времето, госпожо Захариева. Има ли други реплики, колеги. Господин Стойнев, от БСП нямате време. Господин Ананиев, заповядайте за реплика. [[Настимир Ананиев, „Продължаваме Промяната“, от място: „За лично обяснение.“]] Господин Ананиев, ако желаете реплика, ще Ви дам думата за реплика. За лично обяснение не смятам, че имате основание. Желаете ли реплика? Госпожо Атанасова, заповядайте за дуплика.
Благодаря. Уважаема госпожо Захариева, няма да получите отговор, почти съм убедена, на въпросите, които зададохте, както и аз не получих отговор на въпроса, който зададох по повод на участието на един ректор, било той на автономно учебно заведение, в предизборната кампания на кандидат-президентската двойка. Не съм видяла служебния министър, назначен именно от този кандидат за президент, да е взел отношение, дори и след като сайта на учебното заведение се използваше за политическа дейност. Така че дотук с темата за лъжите и истината. Уважаеми колеги, аз съвсем добронамерено, съвсем добронамерено към всички цитирах Конституцията, защото забелязвам, че Вие не само че не правите никакви опити да започнете да се съобразявате с нея, Вие дори не я прочитате. Да не говорим, че доскоро я нарушавахте съвсем брутално. Ние така или иначе, ако се приемат текстовете в този вид, в който сте ги предложили и не ги редактирате за второ четене, ще бъдем принудени да сезираме Конституционния съд, както го правим вече няколко пъти, във връзка с Вашите неадекватни политически решения. И отново казвам, нека политиката да бъде подчинена на правото, ако искаме да живеем в правова държава. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Атанасова. Заповядайте, господин Министър, имате думата. [[Реплика от Драгомир Стойнев, „БСП за България“, от място: „Процедура.“]] Процедурата е след изказване на министъра. Господин Министър, имате думата. Давам думата на министъра, господин Стойнев. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря. Аз обичам да използвам логиката, когато обсъждаме такива важни теми. Всеки пример, който давате в обратна посока, всеки един пример всъщност затвърждава тезата, че трябва да има регламентиране, защото това регламентиране ще ни помогне да намалим тези примери, независимо от това кой е министър, както беше казано преди това. Нека да кажа, че ние обсъждаме Закон за предучилищното и училищното образование, а не обсъждаме Закона за висшето образование. По отношение на конкретния случай, за който питате – да, реагирах и от сайта на университета, който цитирате, това съобщение изчезна след два дни. Ако знаех, че ще се появи, щях да реагирам и преди това. Това е, което може да се направи при сегашната ситуация.
Благодаря Ви, господин Министър. [[Реплика на народния представител Драгомир Стойнев.]] Нямате време, господин Стойнев!
РЕПЛИКА: Това не влиза във времето.
Влиза във времето, влиза във времето!
По начина на водене.
Също влиза във времето, господин Стойнев. Влиза във времето, обясних Ви. Колеги, има ли други изказвания? Не виждам. Прекратявам дебатите. Колеги, след гласуването на този законопроект ще дам и половин час почивка. Колеги, поставям на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, вносител – Министерският съвет. Господин Калин Иванов, който е онлайн?
За.
Мерси. Гласували 199 народни представители в залата плюс 1 онлайн – 200: за 122 плюс 1 онлайн – 123 общо, против 63, въздържали се 14. С това предложението е прието. За обяснение на отрицателен вот искат думата господин Гаджев, Чолаков. Господин Христо Гаджев – за обяснение на отрицателен вот, Вие не се изказахте. Господин Чолаков, Вие имахте изказване. [[Реплика на народния представител Радомир Чолаков: „Не, реплика.“]] Заповядайте, господин Гаджев. Ще уточним и другите желаещи.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Гласувах „против“, защото малко или много с този законопроект управляващите ни послъгват. Послъгват ни, че целта е деполитизация или пардон – запазване на политически неутралитет на системата. Защото, ако бяха честни, може би щяха да използват двата варианта, приети до момента, доказано действащи през последните 30 години, а именно деполитизацията в Министерството на отбраната и в Министерството на вътрешните работи. Текстовете там са пределно ясни – чл. 182 на Закона за отбраната и въоръжените сили, които показват как се спазва политически неутралитет и как се прави точно по време на служба, когато изпълняват служебните си задължения, а не изцяло. Тоест, ако Министерството искаше наистина да запази политически неутралитет на средното образование и на началното образование, просто щеше да прекопира в един параграф текстовете от Закона за МВР или от Закона за отбраната и въоръжените сили така, както се прилагат вече повече от 30 години. Очевидно целта е друга. Целта, между другото, на предложението е заровена в последния § 6 на предложения ни законопроект, на което беше много правилно обърнато внимание от ВЪЗРАЖДАНЕ, защото в момента политическа дейност и политическо пристрастие би било забранено на всички регистрирани партии, като започна от „Да, България“, през ДСБ, „Зелените“, ГЕРБ, „Има такъв народ“, ВЪЗРАЖДАНЕ, БСП и ДПС, но за „Продължаваме Промяната“ това няма да важи и 4 години или там колкото продължи този мандат до следващите избори, ще продължава политическа агитация от една-единствена партия за нейните сили.
Това не е партия.
Извинявам се, не е партия и точно защото не е партия, тя ще може да упражнява своя контрол над системата и точно заради това това не е правилно.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Цончо Ганев – за обяснение на отрицателен вот. И от ГЕРБ, понеже има много желаещи, колеги – разберете се още един народен представител: господин Иванов иска, господин Чолаков и господин Митов. Заповядайте, господин Ганев – имате думата.
Господин Председател, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ категорично не подкрепяме така внесения законопроект. Няма да го подкрепим най-вероятно и на второ четене. Тук обаче е моментът да повдигнем въпроса: какво прави българското образование по отношение на влиянието на чуждестранни НПО, част от които до съвсем скоро е бил сегашният министър? Какво правим, при положение че фондацията, от която той е бил – то не е и служител, бил е функционер в тази фондация, е имала взаимоотношения с Министерството на образованието и науката, към момента има взаимоотношения и какво смята той да направи по това отношение, защото това е пряко вмешателство и конфликт на интереси? За него това явно няма никакво значение, но за българското образование и за обществото ни има значение. Именно заради това министърът, вместо тук да оправдава тези неща, които се приемат, и да обяснява колко са хубави с грешките и с влиянието на ГЕРБ – не, те са факт тези неща, но Вие не правите нищо по-различно! Нещо повече, като бивш функционер на такава неправителствена организация, пряко подчинена от своя страна пък на „Америка за България“ – друга фондация, трябва да се замислите дали нямате ярък конфликт на интереси да вземете отношение и по-скоро да напуснете системата на образованието. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ, възгласи от ГЕРБ: „Браво! Браво!“]]
Господин Ганев, това не беше тема на Законопроекта. Господин Чолаков, Вие ли ще вземете думата? Заповядайте.
Господин Председателстващ, уважаеми колеги, господин Министре! Образованието досега винаги сме го смятали за поле на свобода, но очевидно няма да бъде вече такова. Господин министърът каза, че една лъжа, повторена много пъти, няма да стане истина и това е вярно съждение. Да, господин Министре, няма да стане истина! Както и Вашите лъжи, няма да станат истина! Чета: „Началникът на регионалното управление на образованието при изпълнение на своите функции не може да осъществява политическа и партийна дейност. Служител в регионалното управление на образованието не може да осъществява политическа и партийна дейност. Допълнителна разпоредба. Партийна дейност е всяка дейност, извършвана от името и/или за сметка на политическа партия, регистрирана при условията на Закона за политическите партии или на коалиция и инициативен комитет, регистрирани за участие в изборите при условия и по реда на Изборния кодекс.“ Колеги, началник на регионално управление не може да бъде член на политическа партия вече оттук нататък и не може да се кандидатира за изборни длъжности, служител в регионално образование не може да бъде член на политическа партия и не може да се кандидатира за политически длъжности. Това значи. Това значи! И нищо друго не значи! Господин Министре, ако този закон бъде приет, аз лично ще внеса същото изменение на Закона за висшето образование и Вие трябва да напуснете професорската си длъжност. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Чолаков. Колеги, почивка от половин час до 12,10 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преминаваме към точка втора от Програмата за работата на Народното събрание: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА МЛАДЕЖТА. По Законопроекта има доклади както от Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта – Водеща комисия, така и от Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте, господин Ченчев, да представите Доклада на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На редовно заседание, проведено на 17 февруари 2022 г., Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На заседанието присъстваха: госпожа Яничка Труева – заместник-министър на младежта и спорта към момента, и господин Мирослав Цеков – председател на Национален младежки форум. От името на вносителите Законопроектът беше представен от госпожа Труева, която в своето изложение поясни, че с предложените изменения и допълнения на Закона за младежта се цели постигане на съответствие на съдържание на Националната стратегия за младежта с установените практики при стратегическо планиране, както и разрешаването на проблеми, които са възникнали на практика при прилагане на действащите текстове на Закона за младежта. Измененията, които посочи заместник-министър Труева, са свързани с разширяване обхвата на Националната стратегията за младежта, което ще гарантира по-пълното отразяване на нуждите и проблематиката на младите хора и младежките организации. Предлага се и промяна в сроковете за изготвяне на доклада за младежта от 1 на 3 години, както и неговото съдържание, което ще позволи ефективно измерване на въздействието на осъществяваната държавна политика за младежта. Допълват се функциите и отговорностите на министъра на младежта и спорта с изработката на общи методически указания за подпомагане и координиране дейността на централните и териториалните органи на изпълнителната власт в изпълнение на младежката политика. Регламентира се създаването, както и дейността на Обществен съвет по въпросите на младежта и ролята му в процеса на формиране на държавната политика за младежта. Комисията разполага със становищата на Национален младежки форум, Младежко сдружение за мир и развитие на Балканите, град Пловдив, Български младежки червен кръст и Национално сдружение на общините в Република България, които подкрепят предложените изменения и допълнения, но заедно с това младежките организации предлагат да бъдат включени в Законопроекта и други предложения. В последвалото обсъждане от страна на народните представители Инна Иванова и Цвета Галунова бяха направени предложения за прецизиране на текстове, свързани с регламентираното в Законопроекта съдържание на доклада за младежта, както и с публикуването му след одобрение от Народното събрание. Народният представител Иван Ченчев изрази принципна подкрепа за Законопроекта с оглед на това, че предложените изменения правят Закона по-актуален по отношение на днешните стратегически усилия за справяне с предизвикателствата пред младите хора, както и законовото регламентиране на Обществения съвет, който изпълва със съдържание участието на представителите на гражданското общество в консултациите по въпросите за младежта. Господин Ченчев подчерта необходимостта от организиране на работна група, която между първо и второ четене на Законопроекта да прецизира текстовете. Вносителите изразиха готовност за участие в работна група за прецизиране на част от текстовете при разглеждане на Законопроекта за второ гласуване. В резултат на дискусията и въз основа на проведеното гласуване със „за“ – 12, без „против“ и „въздържал се“ – 3, Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта. №47-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Ченчев. Преминаваме към Доклада на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет На редовно заседание, проведено на 12 януари 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На заседанието присъстваха: госпожа Яничка Труева – заместник-министър на младежта и спорта, и госпожа Милена Андреева – директор на дирекция „Младежки политики“ в Министерството на младежта и спорта. От името на вносителя Законопроектът бе представен от заместник-министър Труева. С предложените изменения и допълнения се цели създаването на ефективна законова рамка в областта на младежта и разрешаването на проблеми, идентифицирани в практиката по прилагане на действащите текстове на Закона за младежка. Промените са в няколко основни насоки. Предлага се изменение в съдържанието на Националната стратегия за младежта. Приемането на предложената промяна ще гарантира пълнота и изчерпателност при изготвяне на бъдещите стратегически документи, което от своя страна ще повиши ефективността при изпълнението им и ще създаде възможност за по-задълбочена оценка на осъществяваните политики. По-голямата яснота на етап планиране ще повиши коефициента на ефективност в органите на изпълнителната власт, отговорни за формирането на държавната политика за младежта. На следващо място се предлагат промени по отношение на доклада за младежта. Предложено е Народното събрание да приема доклада за период от три години, а не както е досега – всяка година. Целта на това предложение е да позволи освен механичен сбор от статистика и отчет на годишните планове за младежта чрез доклада да се предложи и по-задълбочена текуща оценка на въздействието на изпълняваните политики и на социално-икономическия статус на младите хора в страната, както и намаляването на ненужната административна тежест върху органите, отговорни за държавната политика за младежта, на централно и на местно ниво. Предложени са промени и във функциите на министъра на младежта и спорта, чрез които се дава възможност да бъдат подпомогнати централните и териториалните власти с конкретни насоки, които да улеснят процеса на планиране на политиките за младежта и да гарантират възможностите за последващото измерване на осъщественото въздействие по отношение на целевите групи. Целенасоченото задълбочаване на взаимодействието между централната и териториалната власт ще даде възможност за по-динамично изпълнение на принципа за децентрализиране на младежката политика при прилагането на политиките за младежта – от централно на местно ниво. Предложени са промени, с които се прецизира съставът на Националния консултативен съвет за младежта, като бе обърнато внимание от заместник-министър Труева, че в тази част Законопроектът следва да се прецизира в съответствие със сега действащата структура на изпълнителната власт. Предложени са и промени, свързани със състава и функционирането на Обществения съвет по въпросите за младежта. Приемането на предложените промени ще създаде възможност за включване на по-голям брой млади хора и граждански организации при формирането на държавната политика за младежта. В Комисията е получено становище от Националното сдружение на общините, в което се изразява подкрепа на предложените промени. В хода на дискусията изказалите се народни представители изразиха принципната си подкрепа за предложените промени, като бяха поставени и въпроси по отношение на критериите и стандартите за финансиране на младежките дейности, които предстои да бъдат разработени, за да се осигури необходимият финансов ресурс и за общините, както и въпроси, отнасящи се до дейността на Обществения съвет по въпросите за младежта, на които отговориха представителите на Министерството на младежта и спорта. Направени бяха и предложения за прецизиране на част от текстовете в предложения законопроект, свързани с публикуването на доклада за младежта, сроковете за изготвяне на отчетите на годишния план за изпълнение на Националната стратегия за младежта и функциите на министъра на младежта и спорта, като представителите на Министерството изразиха съгласие с необходимостта от прецизирането им при разглеждане на Законопроекта за второ гласуване. Въз основа на обсъжданията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 12 гласа „за“, без „против“ и 1 „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет, да бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Първо имаше друга процедура от ДПС и после ще дам думата на Виктория Василева, Цвета Галунова и Красен Кралев за изказване.
Благодаря, господин Председател. Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Преди малко в дебатите по предната точка усетих, че темата за политизация и деполитизация е доста сериозна и всички сме много чувствителни по тази тема. Чух за назначения в посока на политизация и разпити в посока на деполитизация. Аз обаче ще се притесня, ако тези разпити на учители и директори, за които чухме, са били по нареждане и са пак в посока на политизация, но са в посока на друга партия, която цели друг резултат. Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене към Вас. Вие сте пръв сред равни и сте председател на това Народно събрание, и би трябвало да се отнасяте еднакво справедливо към всички народни представители – към тези, които са към опозицията, и тези, които са към управляващото мнозинство. Вие обаче демонстрирате друго такова отношение. Ще Ви кажа какво имам предвид. Аз имах два входирани въпроса към министър Рашков, а Вие преценихте, че те не отговарят на изискванията по Правилника за организацията и дейността на Народното събрание и ги върнахте. Сега отново имам два въпроса, те са съвсем конкретни. Господин Председател, миналия петък трябваше да имаме възможността да чуем отговорите на тези въпроси, обаче отменихте заседанието. Вчера също трябваше да имаме възможност да чуем отговорите на тези въпроси, а ние преди това се прибрахме по районите си и хората очакват от нас въпроси, а ние нямаме все още такива. Вчера дневният ред беше така направен, че нямаше възможност да чуем пак министър Рашков. И сега въпросът ми към Вас е: в петък пак ли ще бъде така направен дневният ред и редът на господин Рашков пак ли ще бъде така написан, че да нямаме възможност да чуем отговорите на министъра? Господин Председател, ако продължавате така, то това означава, че Вие не сте моят председател, защото нямате същото отношение, което имате към народните представители от управляващото мнозинство, защото те получават отговорите на техните си въпроси и се връщат по места и явно отговарят, а ние нямаме такава възможност. Вие сте пръв сред равни, но един от тези равни съм и аз. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Разбрах Ви, така е, разбира се. Дневният ред в парламентарния контрол не е точно дневен ред, а е подредба на министрите как ще отговарят на въпросите, не се определя от председателя, определя се от Правилника, а освен това и от подредбата в Указа на президента за назначаване на правителството, а след това редовите министри се ротират. Така че не зависи от мен кога ще дойде редът на министър Рашков, така да го кажа.
Кога ще дойде редът на министър Рашков?
Моля? Като минат предните министри, вече ще дойде неговият ред. Тези, които са отговорили, преминават отзад в ротацията и така. Виктория Василева е за процедура. Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Във връзка с дискусиите по този законопроект правя процедурно предложение в залата да бъде допуснат заместник-министърът на младежта и спорта господин Владимир Харизанов.
Благодаря. Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението за допуск в залата на заместник-министъра господин Харизанов. Калин Иванов?
За.
Гласували 134 народни представители в залата плюс 1 онлайн – общо 135: за 130 плюс 1 онлайн – общо 131, против 2, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят господин Харизанов в залата. Благодаря. Давам думата на Цвета Галунова за изказване, след това е записан Красен Кралев.
Благодаря, господин Председател. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ имаме две забележки относно този законопроект, като първата е свързана с чл. 5, ал. 1, където докладът от това да се представя на една година се измества да се представя на три години, като това е доклад, който отразява основните тенденции в социално-икономическото положение на младежите. В настоящия вариант той е заложен да бъде в рамките на една година, сега предложението е да бъде направен в рамките на три години. Нашето предложение е да бъде в рамките на две години, защото Народното събрание е с мандатност четири години и по този начин народните представители два пъти ще могат да упражнят контрол върху работата на Министерството, а в същото време пък от Министерството ще имат повече време, за да изготвят самия доклад. [[Шум.]]
Колеги, моля Ви за тишина.
Това е едното предложение, което имаме. Смятаме, че в Министерството работят около 200 човека и би могъл да се оптимизира работният процес, така че да бъде и адекватно упражняването на контрола от наша страна. Второто предложение, което имаме и върху което искаме да акцентираме, е свързано с това каква ценностна система и какви качества искаме да възпитаме у младите българи, с каква нагласа и мотивация един ден те ще се включат вече като пълнолетни граждани в обществено-икономическия живот на България. Тук акцентът е върху основните тематични области, върху които ще се определя съдържанието на доклада. Това са образование, заетост, здраве и благосъстояние, участие и младежки пространства, младежки организации, включване, равенство и приобщаване на млади хора от малките населени места, но тук има, забележете, принадлежност към Европейския съюз. Ние смятаме за абсурдно да има принадлежност към Европейския съюз, а да липсва в основните тематични дейности възпитание в родолюбие и патриотичен дух и затова нашето предложение е да бъде заменено „възпитание в принадлежност към Европейския съюз“ с „възпитание в патриотичен дух“. Важно е да се приеме това допълнение заради бъдещето на България, още повече че според чл. 9, т. 5 се дават възможности на министъра на младежта и спорта да приема стандарти за осъществяване на публично подпомагане на младежки дейности. Ние смятаме, че един от тези стандарти задължително трябва да бъде свързан с родолюбиви дейности и инициативи. Когато на Комисията аз акцентирах върху тези два проблема, вносителите от страна на Министерския съвет ги приеха за удачни затова, че имаме право и обещаха да ги преразгледат. Затова тогава гласувах „въздържал се“ и затова сега ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще се въздържим от гласуване, но ако до второ четене не бъдат коригирани тези забележки и основно да бъде включено възпитанието в родолюбив и патриотичен дух, то на второ четене ще гласуваме против този законопроект. Благодаря.
Благодаря, госпожо Галунова. Реплики към Цвета Галунова? Иван Ченчев – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Галунова, без никаква куртоазия Ви казвам, че така трябва да се отнасяме по проблемите на младежта и по всеки един ЗИД или цял закон, и адмирирам Вашата сериозна загриженост. Уверявам Ви, а и в Доклада подчертах, че ще бъде създадена работна група, предложенията ще бъдат взети под внимание. Считам темата за изключително важна. Ще бъдат взети под внимание и други предложения, които ще дойдат от Националния младежки форум и други организации, които заявиха такова намерение, разбира се и министърът на младежта и спорта, и колеги народни представители – всички ще имаме тази възможност. Мисля, че ще прецизираме текстовете, както е необходимо. По отношение на двете Ви забележки, Годишният доклад за младежта е съчетание от обобщената информация за реализираните мерки за разработване и прилагане на младежките политики. Данните са от Националния статистически институт, „Евростат“ и други национални и международни проучвания. Целта на Доклада е да покаже специфичните за тази целева група проблеми, реалности, начин на живот на младежите, както и техните нагласи. Обобщаването на данните от различните източници, които имат свои срокове и периоди, изискват един по-продължителен период на работа, ако искаме, разбира се, резултатите да са ефективни, а изводите – реални. Освен това въпросът е заложен и в проучването, следват основните теми и приоритети на Националната стратегия за младежта, която е с 10-годишен период. Промяната от едногодишен на тригодишен период на изготвяне на доклада дава възможност за разграничаване на краткосрочните, средносрочните и дългосрочните политически отношения по отношение на младежките политики, за една по-реална и по-ефективна оценка на въздействие. Когато говорим за стратегически документи, изобщо не може да става въпрос за съобразяване с един депутатски мандат. И по втората Ви забележка. Под „европейска принадлежност“ едва ли вносителят е имал предвид физическата ни принадлежност, но аз пак Ви уверявам, че в работната група Вашето предложение ще бъде взето под внимание, защото искаме наистина тези текстове да бъдат прецизирани. И просто като едно заключение. Права сте, госпожо Галунова, че патриотичният дух е в дефицит в последно време у нас в обществото ни, но Вие знаете, че и възпитаването му започва и в семейството, и в училището, така че благодаря Ви за тези забележки. Както казах, ще ги вземем под внимание.
Благодаря, господин Ченчев. Втора реплика към Цвета Галунова? Няма. За дуплика? Добре. Красен Кралев за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Така представеният Законопроект за изменение и допълнение към Закона за младежта обхваща промени, касаещи основно срокове, и не се отнася основно за значителна реформа или подобрение в сектора. Основната полза от този ЗИД ще бъде насочена към администрацията на Министерството на младежта и спорта при изготвяне на годишния доклад за младежта, плана и отчета за изпълнение на Националната стратегия за младежта. По същество ние не сме против предложените промени, но бихме искали да отбележим някои конкретни неща по текста, които се надяваме да бъдат взети под внимание, така че да се избегнат сегашните неясноти в някои от точките. В този ред искам да отбележа, че се запознах и със становищата на неправителствените организации и смятам, че те биха подобрили Закона, но и там има нужда от прецизиране на текстовете. Разбира се, ние ще направим предложения за редакция на някои от текстовете от Закона между първо и второ четене, за да могат те да се прецизират и станат по-ясни и точни. Примерно в чл. 4, ал. 5, т. 5 ще предложим да се допълни текстът с думите „финансови механизми“, като трябва да се чете по следния начин: „Основни мерки и финансови механизми за изпълнение на стратегията“. В чл. 5, ал. 4 по отношение на съдържанието на годишния доклад за младежта предлагаме в т. 9 да се добави „и дигитализация“, имайки предвид важността на дигиталните технологии в днешно време и тяхното въздействие върху младите хора. Текстът ще се чете по следния начин: „Информираност и дигитализация“. В чл. 9 се създава нова т. 5: „Приема стандарти за осъществяване на публично подпомагане, младежки дейности“, която е крайно неясна. Ако се има предвид стандарти за качество при предоставяне на младежки услуги на територията на Република България, които бяха създадени по проект на ММС, финансиран от ОПРЧР, то следва да се създаде нов член „Дигитално описание на стандартите и техните цели, обхват на изпълнение и очакваните резултати“. В чл. 11, ал. 2 се представя списък на състава на Националния консултативен съвет. Смятаме, че изписването на всяко едно ведомство е неоперативно, тъй като това ще наложи промени в Закона при всяка една смяна на структурата на Министерския съвет. Би било по-резонно съставът на съвета да е спрямо нуждите на младите хора и да се определя по предложение на министъра на младежта и спорта. В заключение, бих искал да напомня важността на политиката за младежта. За съжаление, тя е на пауза от април 2021 г., което е проблемно за целия сектор. Надявам се в кратки срокове да видим конкретни инициативи от страна на изпълнителната власт и да не продължим да наблюдаваме неглижирането на темата, което виждаме през последните 10 месеца. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, господин Кралев. Реплики към Красен Кралев има ли? Няма. За изказване – Александър Александров, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Аз, а също вярвам и колегите, подкрепяме тези допълнения и изменения в Закона за младежта и спорта. Считаме, че са важни преди всичко от гледна точка на създаването на по-добра координация и планиране по отношение на целия комплекс от политики по отношение на младежта, които са залегнали в чл. 18. Заедно с това на мен ми прави впечатление в чл. 10 – този най-важен орган, по отношение на Националния консултативен съвет, който е създаден и в който са включени заместник-министри от почти всички министерства, отсъства като член на Консултативния съвет заместник-министър на отбраната. Аз мисля, че допирните точки между Българската армия, особено по отношение на няколко направления, и всички тези политики, които добре са описани в Закона – и на национално, и на областно, и на общинско равнище, има доста място като поле за действие и допирни точки. Например спортът, в армейския спорт са само млади хора. Има не само огромна база, но също така и специфични, създава специфични умения, които сега тук няма да изброявам, но това са многобой, морски, различни специални умения, които сега са особено актуални и се развиват непрекъснато в Специалните сили на Българската армия. И на второ място, въпроси, свързани със – не искам тук да казвам възпитанието, целите са други, но едно по-така приближаване с възможностите на Българската армия по отношение на огромния брой културни институти, школи. Например Националният военно-исторически музей, Театърът на българската армия, Централният военен клуб. Там има много различни видове дейности – Аудиовизуалният център, школи на областно, повече от 20 клуба на Българската армия и точно в тази специфична ниша, в която една от целите е професионалното ориентиране, помощта на Министерството на младежта и спорта и редица свързани неща с национални програми „Родолюбие“ и така нататък, би било от съществено значение. Ще съгласувам едно мое предложение – заместник-министър на отбраната също да бъде включен и да бъде член на Националния съвет за младежта и спорта. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Александров. Реплики към Александър Александров? Не виждам. Следващото изказване е от Инна Иванова. Други за изказване има ли? Записвам Иван Ченчев за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представител! Считам, че проблемите на младежта са неизменна част от обществото ни и дори в настоящата напрегната международна обстановка. Целта на политиките, насочени към младежта, е да се осигурят на младите хора възможности и да допринесат за тяхното отговорно и активно участие в обществото. Настоящият Закон за младежта е приет през 2012 г. в изпълнение на Националната стратегия за младежта от 2010-а до 2020 г. и след оценка на въздействието му на общественото обсъждане се налага да бъде усъвършенстван. Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за младежта се цели създаване на ефективна законова рамка в областта на младежта и разрешаване на проблеми, които са идентифицирани в практиката по прилагане на Закона за младежта през последните 10 години. Разширяване на обхвата на Националната стратегия за младежта и допълване функциите и отговорностите на министъра на младежта и спорта чрез разработване на инструмент, подпомагащ координацията между централна и териториална власт за по-ефективно планиране на бъдеща държавна политика за младежта. Имаме подобряване на функциите на Закона за младежта, координация на политиките за младежта в различни сфери чрез механизми за сътрудничество между държавните органи и пряк диалог с младежите. В момента това сътрудничество се осъществява чрез Националния консултативен съвет за младежта. В Закона за изменение и допълнение на Закона за младежта предвижда изрично законодателно съществуване на Обществения съвет по въпросите за младежта. Понастоящем Общественият съвет по въпросите съществува, като е създаден със заповед на министъра на младежта и спорта и се състои от неправителствени организации от младежкия сектор, подпомагащ диалога и участието на младежите при формиране на политиките за тях. Във връзка с това изложение считам, че трябва да подкрепим Закона и ние ще го подкрепим от името на „Продължаваме Промяната“, тъй като е нужна промяна с цел подобряване на механизмите за взаимодействие с младите хора на местно, национално и междуведомствено ниво. Очакваме положителен ефект от въведените промени при прилагането и координацията на младежките политики. [[Частични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Иванова. Има ли реплики към Инна Иванова? Няма. За изказване – Иван Ченчев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Сега ще Ви кажа целта, която преследва този законопроект, мотивите, разбира се, за предложената промяна, за да можем да обобщим. Това нещо ще го свържа и с моето изказване. Преди това искам да поднеса своите извинения на господин Радомир Чолаков, защото по-рано през деня в заседанието реагирах малко по-бурно, когато той от тази трибуна каза, че няма какво толкова важно да се обсъжда в този дневен ред, а неговата политическа сила има други предложения. Е, младежката политика е нещо много важно, изключително важно за България и аз затова реагирах по-бурно. Целта, която преследва този законопроект, накратко – синхронизирането на националната политика за младежта със стандартите в европейската политика, като основна цел е постигане на съответствие между законово установеното съдържание на Националната стратегия за младежта с установените практики при стратегическо планиране. Със Законопроекта се цели и създаването на по-ефективна законова рамка в областта на младежката политика и разрешаването на проблеми, които са възникнали на практика, при прилагане на действащите текстове на Закона за младежта. Мотивите. Законът за младежта не е изменян съществено от приемането му през 2012 г. В редица документи, анализиращи състоянието на младежката политика в страната, се отбелязва необходимостта от актуализиране на нормативната уредба; констатира се ограничена възможност за по-задълбочено измерване на тенденциите в състоянието на младите хора и въздействието на прилаганата младежка политика върху тях; необходимост от подобряване на координацията при децентрализацията на държавната политика за младежта; необходимост от повишаване на ефективността на механизмите за сътрудничество между институциите; необходимост от повишаване устойчивостта на механизмите за консултации и връзка с представителите на гражданското общество и младите хора. В този контекст е изготвен и Проектът на закон за изменение и допълнение на Закона за младежта. Ние ще подкрепим измененията и допълненията на Закона за младежта на първо четене, както и в Комисията, защото има предложения, които са смислени и наистина решават проблеми, свързани с прилагане на действащите текстове. Например регламентирането на Обществения съвет, което изпълва със съдържание участието на представителите на гражданското общество в консултациите по въпросите за младежта. Това е един официален механизъм за взаимодействие с младежките неправителствени организации. Същото мога да кажа и за предложеното изменение, свързано с това докладът за младежта да се изготвя и приема на тригодишна база, а не ежегодно, както досега. Нека си спомним, колеги, че съгласно чл. 5 от действащия закон Народното събрание одобряваше Годишния доклад за младежта в срок до 30 април на всяка година. За целите на доклада е предвидено събирането и обобщаването на голям обем от информация от множество структури на централната и териториалната власт. Основна част от доклада за младежта се изготвя на база на социологическо проучване и данни на статистиката, чиито крайни резултати от предходната година излизат след април. На практика излиза така, че се внася доклад за предходната година, а данните от изследването в него са една година по-стари – от по-предходната година. В крайна сметка анализът на измененията в социално-икономическото положение на младите хора не е актуален. В този смисъл увеличаването на срока е разумно с оглед на по-задълбочен анализ на въздействието на държавната политика за младежта, а не просто цитиране на стари статистически данни. И тук ще Ви дам част от едно становище. Казах Ви, че становищата подкрепят този закон за изменение и допълнение, но аз ще Ви дам становище на Национален младежки форум. „Националният младежки форум потвърждава важността на синхронизирането на националната политика за младежта със стандартите в европейската политика. Напълно одобрява предложените промени в Закона за младежта, като особено подкрепя предложението за регулиране съществуването на Обществения съвет по въпросите за младежта в законовата рамка.“ Въпреки това в становището се отбелязва, че „отсъстват редица от дискутираните промени, а именно младежка работа, младежка организация, като към нея спадат ангажиране, свързване, овластяване, младежки пространства“, така че, колеги, имаме върху какво да работим по нашите предложения между първо и второ четене и аз считам, че тази работна група ще направи точно това и ще прецизираме текстовете. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ченчев. Реплики има ли към Иван Ченчев? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Подлагам на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за младежта, вх. № 47-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. – първо гласуване на Законопроекта. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 162 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 163: за 133 в залата и 1 онлайн – общо 134, против няма, въздържали се 29. Предложението е прието. Заповядайте, господин Ченчев, за процедура. [[Реплика.]] И госпожа Анастасова също за процедура. Добре.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! На основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, моля да гласуваме увеличение на срока за предложение между първо и второ четене с три седмици на Закона за младежта с оглед създаването и на работната група. Благодаря Ви.
Увеличение с три седмици – общо четири да станат. Така ли, господин Ченчев?
Да.
Благодаря. Подлагам на гласуване процедурното предложение на господин Ченчев за удължаване на срока за предложение между първо и второ четене. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 161 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 162: за 160 в залата и 1 онлайн – общо 161, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Анастасова, за процедура.
Уважаеми господин Председател, колеги, моята процедура е подобна. Във връзка с приетия на първо четене Закон за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното възпитание предлагам на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъде удължен срокът за писмени предложения между първо и второ четене със седем дни, тоест да стане 14 дни. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Ще гласуваме предложението на Ирена Анастасова срокът за предложения между първо и второ четене на Закона за предучилищното и училищното образование да бъде удължен със седем дни – общо 14. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 161 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 162: за 161 в залата и 1 онлайн – общо 162, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка от Програмата, която е: ПРЕКРАТЯВАНЕ ПЪЛНОМОЩИЯТА НА НАРОДЕН ПРЕДСТАВИТЕЛ. Постъпило е заявление от Венцислав Иванов Петков – народен представител от Петнадесети изборен район – Плевен, с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подава оставка като народен представител, избран в мандата на Четиридесет и седмото народно събрание. Желае да бъдат прекратени пълномощията му като народен представител с решение на Народното събрание. Изготвен е служебен проект, който ще Ви изчета: „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представил Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Венцислав Иванов Петков като народен представител от Петнадесети изборен район – Плевенски.“ Откривам дискусията по представения проект на решение. Желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Гласуваме Проекта на решение за прекратяване пълномощията на Венцислав Петков – народен представител от Петнадесети изборен район – Плевенски. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 146 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 147: за 144 в залата и 1 онлайн – общо 145 народни представители, против 2, въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към точка четвърта от Програмата. ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ГРАЖДАНСКИЯ ПРОЦЕСУАЛЕН КОДЕКС. Постъпил е Доклад от Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев, да ни запознаете с Доклада.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по конституционни и правни въпроси На свое заседание, проведено на 16 февруари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс, № 47-154-01-10, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 23 декември 2021 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на правосъдието – господин Борислав Ганчев – заместник-министър; от Висшия адвокатски съвет – госпожа Валя Гигова – заместник председател, и господин Петър Славов – резервен член; от Националното сдружение на общините в Република България – госпожа Силвия Георгиева – изпълнителен директор, и госпожа Десислава Стойкова – юрисконсулт, и от Асоциацията на банките в България – госпожа Елеонора Христофорова – юрисконсулт. От името на вносителя Законопроектът беше представен от народния представител Петър Петров, който посочи, че с него се предлагат промени по отношение на процедурите в заповедното производство, свързани с връчването на съобщенията и уведомяването на длъжниците по започналите съдопроизводства срещу тях и с възможността за организиране на защитата им, както и с писмените документи по чл. 417, т. 2 и т. 10 от ГПК, които създават риск за гражданския оборот, но които съдът признава като годни доказателства при установяване основателността на претенцията на кредитора. Със Законопроекта се предвижда назначаване на особен представител на подпомагащата страна в исковия процес, както и на длъжника в заповедното производство. Предвижда се и премахване на възможността за издаване на заповед за незабавно изпълнение въз основа на документ или извлечение от счетоводни книги на държавно учреждение, община или банка, запис на заповед, менителница и приравнените на тях ценни книжа на заповед. По Законопроекта са постъпили отрицателни писмени становища от Министерството на правосъдието, Върховния касационен съд на Република България, Висшия адвокатски съвет, Камарата на частните съдебни изпълнители, Националното сдружение на общините в Република България и Асоциацията на банките в България. В становището на Министерството на правосъдието се посочва, че премахването на възможностите за установяване на вземания в опростени съдебни производства в условията на общ вътрешен пазар на Европейския съюз може да има отрицателно въздействие върху поддържането и развитието на пространството на свобода, сигурност и правосъдие. В становището на Върховния касационен съд се посочва, че назначаването на особен представител на подпомагаща страна в исков процес и на длъжник при връчване на заповед за изпълнение би довело до забавяне и оскъпяване на процеса, като се акцентира върху неприложимостта на Разпоредбата на чл. 47, ал. 6 от ГПК за подпомагащата страна предвид специфичното ѝ положение, както и върху приетите през 2019 г. изменения, с които се осигурява по добра защита на длъжника в заповедното производство. Отбелязва се, че предвиденото изменение в чл. 417 от ГПК противоречи на цялостната концепция на заповедното производство, с което е установена привилегията за облекчено събиране на вземанията на банките, държавните учреждения и общините, както и на вземанията по записите на заповед, менителници и приравнените на тях ценни книжа на заповед, като в заключение се посочва, че приетите през 2019 г. промени отговарят на заложените в практиката на Съда на Европейския съюз критерии. В становището на Висшия адвокатски съвет се посочва, че предложението за назначаване на особен представител на подпомагаща страна би ограничило достъпа на ищеца до съд. Посочва се, че назначаването на особен представител на длъжника при връчване на заповед за изпълнение би натоварило длъжника с допълнителни разноски като краен резултат, като се отбелязва, че внесеното предложение е излишно предвид задължението на съда да дава указания за предявяване на иск за съществуване на вземането на кредитора, когато длъжникът не е надлежно уведомен. Акцентира се върху предложението за премахване на възможността за банките да се снабдяват със заповед за незабавно изпълнение въз основа на документи и извлечения от счетоводните им книги, като се посочва, че предвидената промяна ще доведе до оскъпяване на процеса на кредитиране и събирането на вземанията. В становището на Националното сдружение на общините в Република България се посочва, че действащият режим на вземанията на общините е съобразен с функциите им в обществен интерес и регулирането на обществените отношения. В становищата на Камарата на частните съдебни изпълнители и Асоциацията на банките в България се посочва, че предложените промени няма да защитят ефективно правата на длъжниците, но ще доведат до натоварване на съдилищата и до оскъпяване на производството. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В хода на публичното обсъждане заместник-министър Борислав Ганчев посочи, че действащите разпоредби на чл. 422 и 415 ГПК гарантират правата на длъжника, включително чрез назначаване на особен представител, в случаите, когато той не е намерен на адреса, като в този случай се образува производство за установяване на вземането. Господин Ганчев отбеляза, че Министерството на правосъдието не подкрепя внесения законопроект. Представителят на Висшия адвокатски съвет адвокат Валя Гигова посочи, че действащата разпоредба на чл. 415 ГПК се отнася за добросъвестни длъжници, които не живеят на посочения адрес и действително не знаят за образуваното производство срещу тях, и допълни, че назначаването на особен представител на длъжника в заповедното производство отново ще доведе до исков процес. Госпожа Гигова отбеляза, че направеното предложение относно особения представител на третите лица – помагачи, е особено опасно, тъй като всички разноски, които първоначално се заплащат от ищеца, може да се окажат в тежест на длъжника, ако той загуби исковия процес. Адвокат Гигова посочи, че направеното предложение за промени в чл. 417 ще засегне не само физическите лица, но и търговците и ще доведе до оскъпяване на кредитите. Представителят на Националното сдружение на общините в Република България госпожа Силвия Георгиева посочи, че заповедното производство по чл. 417, т. 2 се прилага при наемните договори в малките общини, благодарение на което се събират дължимите от недобросъвестните наематели суми и призова за по голяма устойчивост и предвидимост на законодателството. Представителят на Асоциацията на банките в България госпожа Елеонора Христофорова заяви своето несъгласие с внесените предложения относно назначаването на особен представител на длъжника в заповедното производство предвид оскъпяването на производството, както и относно премахването на възможността за издаване на заповед за незабавно изпълнение въз основа на извлечение на счетоводни книги на банки, визирайки действащите разпоредби, които задължават да се представят и всички относими документи, договори и приложения, включително и общите условия на банката. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Петър Кьосев, Андрей Михайлов, Атанас Славов, Цветан Енчев, Бранимир Балачев, Крум Зарков и Петър Петров. Народният представител Петър Кьосев заяви, че от „Продължаваме Промяната“ няма да подкрепят предложения законопроект, като посочи, че споделя аргументите, изложени от заместник-министър Борислав Ганчев и от адвокат Валя Гигова. Той припомни основен принцип в правото, че никой не може да черпи права от собственото си неправомерно поведение и допълни, че неизпълнението на задължението за заявяване в срок на актуален адрес е скрепено със санкция, като бездействието се счита за противоправно поведение. Той изрази своето несъгласие с предложението за назначаване на особен представител на подпомагащата страна в исковия процес и на длъжника в заповедното производство, както и с предложената отмяна на чл. 417, т. 2 и 10 от ГПК, като припомни, че всеки запис на заповед следва да бъде придружен със съответните документи, доказващи правоотношението. Народният представител Андрей Михайлов заяви, че парламентарната група на „Има такъв народ“ няма да подкрепи предложения законопроект, като отбеляза, че с него няма да се облекчи положението на длъжника, но същият ще бъде натоварен с повече разноски. Господин Михайлов възрази и срещу отмяната на чл. 417, т. 10 от ГПК, като отбеляза, че записа на заповед вече не представлява заплаха за длъжника, която да налага подобна законодателна промяна. Народният представител Атанас Славов заяви, че „Демократична България“ няма да подкрепи Законопроекта и отбеляза, че е необходимо да се прави периодичен преглед на подобни процедури, за да се намери баланса между публичния интерес, интереса на длъжника, защитата правата на гражданите и частния интерес. Той посочи, че предлаганите промени по-скоро ще утежнят положението на длъжника. Народният представител Цветан Енчев заяви, че народните представители на „Движение за права и свободи“ няма да подкрепят предложения законопроект, като възрази срещу премахването на възможността за облекчено събиране на вземанията на общините по реда на заповедното производство. Народният представител Бранимир Балачев заяви своята подкрепа за част от внесените предложения, тъй като заповедното производство е създавало редица проблеми. Той акцентира върху необходимостта от създаване на гаранции, че длъжникът ще бъде надлежно уведомен или ще бъде представляван от компетентно лице. Господин Балачев посочи, че е необходимо да се запази възможността за облекчено събиране на вземанията на държавните учреждения и общините предвид обществения контрол и наличието на длъжностно лице, което да гарантира истинността на документите. Той изрази съгласие за отпадане на възможността за издаване на заповед за незабавно изпълнение въз основа на счетоводни книги на банките, както и въз основа на запис на заповед, предвид възможността за представяне на неистински такива. Народният представител Крум Зарков посочи, че предложението за въвеждане на фигурата на особения представител за подпомагащата страна в исковия процес и за длъжника в заповедното производство може да се окаже вредна за лицето, което Законопроектът цели да защити. Народният представител Петър Петров отбеляза, че заповедното производство е донесло много привилегии за кредиторите, но е необходимо да се предвиди защита на всеки един длъжник, независимо от неговата добросъвестност. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 2 гласа „за“, 7 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс, № 47-154-01-10, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 23 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Откривам дискусията по Законопроекта. Елена Гунчева – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Моля да подкрепите Законопроекта, защото той засяга едни от най-спорните производства в днешното законодателство. Под маската да се спестят разходи на длъжниците много хора са осъдени, без да имат правото да се защитят. Аз бих приела становището на частните съдебни изпълнители и банките, ако на практика не се оказваше, че когато длъжникът разбере, че е осъден, той вече е със запорирани банкови сметки, запорирани заплати, пенсии и възбранено имущество. Много по-трудна е защитата, когато си ограничен изцяло, включително да можеш да потърсиш и правна помощ в този случай. Защото едни съдебни производства, в които длъжникът да доказва, че не му е редовно връчено съобщението – заповедта за изпълнение, че не дължи, продължават години наред, като през цялото това време той е лишен от правото да се разпорежда с активите си. Много е трудна защитата на длъжници, които вече са осъдени. Смятам за голяма арогантност твърдението, че тези, които са недобросъвестни и не са изпълнили едно административно задължение да си сменят постоянния адрес, трябва да търпят подобни вреди. Само ще направя една аналогия. Как така частен съдебен изпълнител не е бил в ситуация, в която да не може да открие длъжника? Все съдът някак си не успява да го открие. Частните съдебни изпълнителни винаги и при всички положения успяват да го открият. Има много злоупотреби с тези заповедни производства, най вече от страна на банките, тук ще включа и общините. Масово са случаите, когато се издават актове за публични задължения по декларация за суми, които не се дължат. В моята практика също ще Ви кажа, че защитата в едни такива изпълнителни дела и подобни производство пред съда продължават дълго време. Хората губят време, губят пари. В същото време се изпращат съобщения на работодателите им, до съседи и те по всякакъв начин не само са унижавани, но и нямат правото да се разпореждат с техните активи. По този начин се дават привилегии на недобросъвестни кредитори. Защото аз не мога да приема, че банките не могат да си позволят един исков процес. Да, длъжникът най-накрая може би ще плати напълно разноските, които ще са по-високи, но той ще има и пълното право с всички права да се защити в един исков процес, без да му бъдат наложени обезпечителни мерки или поне, ако такива бъдат наложени, то банката ще трябва да доказва с всички писмени доказателства или обезпечения, че това задължение наистина е изискуемо. Масово са случаите, когато банките злоупотребят с подобни права. Масово са случаите, когато длъжници са осъдени, без изобщо да знаят, че са осъдени и научават от работодателя си, че повече не могат да разполагат с пълния размер на заплатата си. Това е нещо, което в днешната криза е недопустимо. Знаете ли колко са длъжниците в България? Знаете ли какви пари се събират от частните съдебни изпълнители – около 3 милиарда на година, по последни сведения. Не се учудвам, че Камарата на частните съдебни изпълнители и банките е срещу този законопроект. Но Ви моля да помислим и за хората. Защото сега, когато се чудят как да си платят тока, как да си платят сметките и как да им останат пари за храна, точно в този момент не трябва да допускаме да останат без възнаграждение, без имущество, без дори да знаят, че са осъдени. Само искам да допълня, че между първо и второ четене за подпомагащата страна ще внесем изменение, тъй като това наистина ще утежни много процеса. Така че в този смисъл ще има промени. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Гунчева. Реплика от Петър Кьосев.
Благодаря Ви, господин Председател. Госпожо Гунчева, понеже говорите заповедно, но не правехте разлика между чл. 410 и чл. 417. През цялото време говорехте за незабавното изпълнение, когато длъжниците вече са със запорирано имущество и така нататък. Повечето промени в Законопроекта малко или много са насочени по чл. 410 и евентуална защита на длъжника в тази фаза. На не-юристите от нас искам да обясня какво представлява на практика защитата при получена заповед за изпълнение. Съдебната практика е абсолютно категорична и е еднаква в тази посока, че всъщност една дума „възразявам“ прехвърля тежестта в кредитора и поради тази проста причина това спира самото изпълнение – не говоря за чл. 417, говоря за чл. 410. Дадохте пример за становище на частните съдебни изпълнители, но нека да спомена и становището на Висшия адвокатски съвет, който до голяма степен представлява хората, които също биха се ползвали от тази промяна – именно адвокатите. За една дума възразявам или оспорвам, която пак прехвърля топката при кредитора – реално погледнато той оттам насетне е длъжен да заведе иск, и тогава минаваме в цялото исково производство и по никакъв начин не спестяваме нищо на длъжника – може да му коства в последствие едни 150, 300 и повече лева разноски според това какво е поискал адвокатът в тази форма на защита. Важно е да спомена, защото коментираме постоянно проблема с връчването на съобщенията, ненамерени длъжници на техните адреси и така нататък, специално заповедното – отговорът на Вашия въпрос и проблем, на практика е в същия този закон, който искате да измените в ГПК. Член 415 казва изрично, че на практика, когато даденият длъжник не е уведомен лично, тоест той е уведомен чрез залепване, то тогава съдът е длъжен отново да укаже на кредитора да заведе исково производство, а там правилата за особения представител се прилагат от ден първи до края на производството. Тоест ние тук вкарваме една защита на един предварителен етап на цялото исково – говоря специално в хипотезата, в която имаме връчване чрез залепване. Казахте, че трябва да отстраните няколко недоразумения, но евентуално точно 415, който току-що споменах, също трябва да бъде съобразен с Вашето предложение, защото, ако съдът в крайна сметка се окаже, че е връчил на длъжника уведомлението чрез залепване, се получава един парадокс. Той ще укаже на кредитора да заведе иск и да започне исково производство или ще назначи особен представител, връщайки се пак в основната теза, че на този етап съдебната практика е категорична и ясна, че по никакъв начин не трябва да се мотивира едно възражение и винаги доказателствената тежест е при кредитора. Радвам се, че ще оттеглите при трета страна помагач, там е ясно, благодаря за което...
Времето, господин Кьосев.
Приключвам репликата. Няма да подкрепим Вашето предложение не за друго – накрая длъжникът ще пострада, защото неговият дълг ще се увеличи заедно с разноските в това предварително производство. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Втора реплика към Елена Гунчева? Няма. Заповядайте за дуплика, госпожо Гунчева.
Уважаеми колега, повечето промени касаят точно незабавното изпълнение и чл. 417 по отношение на заповедното производство по чл. 410 – става дума само за особен представител. Считам, че практиката показа, че чл. 415 също не работи добре и там също се създаде една практика, която засяга правата на длъжниците. Точно затова смятам, че предложението е удачно – по този начин ще се защитят правата им и цялото производство ще се развива в един общ граждански процес. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. За изказване – Иван Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Колега Гунчева, обръщам се към Вас, тъй като Вие сте посочена като вносител на Законопроекта. Съзнавам, че този законопроект цели да регулира проблеми, които възникват по отношение на събирането на неизплатени вземания, но реално това, което Вие предлагате като Законопроект, предлага изцяло премахването на използването на един институт от определен кръг от лица, каквито са банките и обществени организации, като държавата и общините да не могат да се възползват от едно такова производство. Когато коментираме Разпоредбата на чл. 417, която визирате Вие, реално става въпрос за едни презумирани вземания, които по презумпция не се оспорват. Тоест те се считат установени по презумпция и това е въпрос, с който законодателят решава бързината в това производство. Следва също така да се има предвид, че банките са институции, които се занимават с кредитиране по занятие. Тоест при тях е налице необходимостта от бързо възстановяване на капитала с цел допълнително кредитиране и така нататък. А по отношение на общините и на държавата – това са обществени средства, които следва да бъдат съответно своевременно събирани и когато те не се оспорват и са безспорни, това е именно по-лесният и по-евтиният начин да стане това. Следва да се има предвид, че дори в заповедното производство по чл. 417 законодателят и с последните изменения от 2019 г., ако не се лъжа, защити и допълнително длъжника, като даде възможност както да се обжалват реално разпорежданията за издаване на такава заповед, така и чрез едно възражение, както спомена и колегата, всъщност да се прехвърля тежестта. Тоест този законопроект звучи добре за ушите на определен род избиратели и електорат, но в крайна сметка ще бъде насочен точно срещу тези хора, тъй като ще се увеличи многократно тежестта в един процес. Нека да не забравяме, че когато говорим за оскъпяване на процеса, за допълнителни разноски, които са в гражданския процес, които са в изпълнителното производство, ако не се дължи съответната сума и това бъде доказано в съда, всичките тези разноски отиват в тежест именно на страната, която е изгубила делото, а това е кредиторът, а не длъжникът. А дали има възможност самият длъжник реално да направи тези разноски – българското законодателство и българската адвокатура в крайна сметка е предвидила ред, по който да бъде осъществявана и безплатна правна помощ на лицата, които не могат да си позволят такава правна помощ. Тоест реално нито един от аргументите, които са посочени, не е меродавен и не е адекватен към настоящия момент с оглед искането да бъдат изключени по-голямата част от адресатите по Разпоредбата на чл. 417. Поради тази причина ние от „Демократична България“ няма да подкрепим този законопроект, като действително считаме, че повечето проблеми, които Вие изтъкнахте, са по отношение на събиране на самите вземания при вече влезли в сила решения и така нататък, а не всъщност проблем на самото производство по чл. 417. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Димитров. Реплика от Елена Гунчева.
Уважаеми колега, много се радвам, че толкова сте загрижен и банките по-бързо да си прибират парите. Вижда се, че банките имат сериозно лоби в Народното събрание – в това никой не се е съмнявал. Само ще добавя нещо друго за безплатната правна помощ – ако някой е със запорирани сметки и имущество, но те са достатъчни, няма как той да ползва безплатна правна помощ. Би трябвало да си ги припомните тези разпоредби. Също така към този законопроект няма становище на организациите на длъжниците и тези, които са се организирали срещу своеволията на банките. Ще посоча също, че тези вземания не са безспорни. Да, предполага се, че банката ще бъде добросъвестна, но практиката показва, че в повечето случаи не е. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Има ли друга реплика към Иван Димитров? Няма. Заповядайте, господин Димитров, за дуплика.
Уважаема госпожо Гунчева, Вие говорите за злоупотреба и недобросъвестни кредитори. Това не означава, че трябва да премахнем института по отношение на всички кредитори. Ако един човек управлява моторното си превозно средство след употреба на алкохол, това не означава, че трябва да лишим всички шофьори от възможността да управляват. Разбирате ли? Има си Асоциация на банките, има съответна организация на частните съдебни изпълнители – ако считате, че някой от тях не си върши работата или злоупотребява, можете да сезирате съответните организации. Предвидена е – Вие много добре знаете, предполагам, тъй като споменахте от Вашата практика – възможност да бъде спирано изпълнението. Изпълнението може да бъде спирано по един ред по чл. 419, може да бъде спирано и по друг ред след завеждане на делото. Така че предвидени са редица защити, които в крайна сметка, да, действително създават проблем, тъй като се налага да бъдат водени съдебни процеси, но пак повтарям, тежестта по отношение на незаконосъобразно водени съдебни процеси и незаконни искания на кредитори всъщност е у самия кредитор, тъй като същият ще плати всичко. А ако едно лице търпи загуби от това, че не може да ползва имуществото и банковите си сметки, то е предвиден също така ред, с който да бъдат обезщетени изцяло всички вреди, които са причинени на лицето, и от държавата включително. Така че всичко е въпрос на добрата работа на добрите адвокати, без които тази държава, тази система не може да съществува. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Димитров. Други изказвания има ли? Петър Петров. Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Доста неистини бяха изказани тук, една от които е, че предлаганите промени в този законопроект щели да прекратят едно бързо производство по безспорни искания. Първо, нито производството е бързо, нито исканията са безспорни с оглед на това, че и в Закона има изрично предвидена възможност за подаване на възражения, върху която ние сме се съсредоточили днес с тези законови промени. Не мога да се съглася с мотивите, че имало законова защита по чл. 415, както и по чл. 422. На първо място, както каза и колегата Гунчева, правилото на ал. 2 на чл. 415, за съжаление, не се прилага – то създава една врата в полето и не дава адекватна защита на длъжника. Не го прави още повече и предвидената възможност за иск по чл. 422, защото там пише, че предявеният иск не спира изпълнението. Тоест когато длъжникът вече е със запорирани сметки, с възбранени имоти, тогава тепърва по ГПК Вие да му търсите да му назначавате особен представител за нас е леко късно. Именно затова ние сме предвидили една законова възможност особеният представител с цел защита само на лица, които не могат да бъдат открити на адреса им, говорим за физически или юридически лица, да бъде възможна и да се прилага в случаите, когато те не са могли да бъдат намерени за връчването на заповедта за изпълнение. Специално искам да кажа за колегата Кьосев. Колега Кьосев, ние създаваме, на първо място, правна възможност за назначения особен представител да възрази – той може да не я употреби, той може все още да признае иска с цел да предпази длъжника от още повече разноски. Пак казвам, една процесуална възможност. Така че не става директно връчването му за възражение – той да направи директно възражение. Той може да признае иска – това е едната разлика, която ние предлагаме. Следващата възможност, която предлагаме, и моля да го отчетете, когато бъде назначен особен представител на длъжника в заповедното производство – разликата е, че вече има надлежен адрес на процесуален представител на длъжника, на който може да бъде връчен впоследствие и искът. Това е разликата, която ние създаваме с нашето предложение. Вече има един адрес, това ще е адресът на процесуалния му представител, който е възразил, на който адрес кредиторът вече надлежно може да си връчи последващия иск за иницииране на исково производство. Поради това, че тези промени ще защитят длъжниците, създавайки възможност те да оспорят едно вземане, което, отново казвам, по никакъв начин не е презумирано, че е безспорно, както се изрази колегата от „Демократична България“, считам, че следва да подкрепим този законопроект, като, разбира се, по отношение на подпомагащите страни ние ще направим и съответните предложения. На последно място, и мен ме изненада становището на Висшия адвокатски съвет, тъй като предполагам, че именно тази институция се очаква да защитава длъжниците и да създава предпоставки за упражняването на процесуалната им защита именно в това съдопроизводство, което, както се вижда от дискусиите в Правната комисия, в никакъв случай не е било нито безспорно, както се изразяват някои колеги от ПП, нито е било предмет на консенсус по отношение на неговото прилагане в последните няколко години. Касае измененията от 2019 г., които са се наложили – имало е причина тези изменения да бъдат приети. Така че моля Ви да подкрепим този законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. И колегата от „Демократична България“. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Колега Петров, аз искрено Ви се възхищавам за плама, с който по принцип отстоявате тезите си. Само ще Ви кажа, че не съществува правна възможност, при която особеният представител да признае иск. Вие не можете да признаете иск на лице, което не сте виждали, не познавате, не знаете къде е, защото не може да бъде намерено. Ако направите това, ще станете клиент на Дисциплинарния съд на съответната адвокатска колегия – това Ви го гарантирам. Благодаря.
Благодаря, господин Димитров. Друга реплика дали има? Няма. Господин Петров, заповядайте за дуплика.
Колега Димитров, благодаря за уточнението. Все пак да Ви напомня това, което казах преди малко, че назначаването на особения представител създава един надлежен адрес, на който той да бъде уведомяван и срещу когото да бъде насочен един иск като представител на длъжника впоследствие, в редовното исково производство. Ние такава възможност създаваме, а дали той ще признае или не иска, това вече е плод на неговата лична преценка съобразно представените безспорни според Вас писмени доказателства, представени по презумпция в рамките на заповедното производство, ерго впоследствие в обикновения исков процес, където там той вече, тъй като очевидно ще бъде назначен и там да представлява длъжника, може съответно да признае иска. Така че, ако обичате, да бъдем малко по-коректни с оглед длъжниците, които ни гледат в момента. Благодаря Ви.
Аз мисля, че за признание на иска трябва изрично пълномощно обаче от страната, не може сам да го… [[Шум и реплики.]] Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията по Законопроекта. Преминаваме към гласуване. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс, вх. № 47-154-01-10, внесен от Елена Гунчева и група народни представители на 23 декември 2021 г. Калин Иванов?
Против.
Гласували 133 народни представите в залата, плюс 1 онлайн – общо 134: за 15, против 82 народни представители в залата, плюс 1 онлайн – 83, въздържали се 36. Предложението не е прието. С това изчерпваме и тази точка от дневния ред. Преминаваме към пета точка: ГОДИШЕН ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА СЪОБЩЕНИЯТА ЗА 2020 Г. Заповядайте, господин Гуцанов. Постъпил е Доклад на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения относно Годишния доклад. Имате думата, господин Гуцанов.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Първо предлагам на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъде допуснат в залата господин Димитров, председателят на Комисията за регулиране на съобщенията.
Благодаря. Уважаеми колеги, моля да гласуваме предложението за допуск до залата. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 130 народни представители в залата, плюс 1 онлайн – общо 131: за 130 народни представители в залата, плюс 1 онлайн – 131, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят председателя на Комисията за регулиране на съобщенията в залата. Заповядайте, господин Гуцанов, да ни запознаете с Доклада.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г., № 120–00–4, внесен от Комисията за регулиране на съобщенията на 29 юни 2021 г. На заседание на Комисията по транспорт и съобщения, проведено на 20 януари 2022 г., бе разгледан Годишният доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г., № 120-00-4, внесен от Комисията за регулиране на съобщенията на 29 юни 2021 г. На заседанието присъстваха: господин Иван Димитров – председател на Комисията за регулиране на съобщенията (КРС) , господин Димитър Димитров – директор на дирекция „Съобщения“ в Министерството на транспорта и съобщенията, и представители на браншови организации в областта на електронните съобщения. Годишният доклад бе представен от господин Иван Димитров. Годишният доклад на Комисията за регулиране на съобщенията, изготвен на основание на чл. 38, ал. 1 от Закона за електронните съобщения, представя систематизирана информация за услугите, пазарите и конкуренцията в сектора през 2020 г., тенденциите и перспективите на развитие, както и преглед на дейността на Регулатора. В своето изложение господин Димитров очерта основните тенденции в развитието на пазара на електронни съобщения в Република България за 2020 г. По данни от регистъра на КРС към 31 декември 2020 г. общо 1126 предприятия са регистрирали намерение да осъществяват дейност по предоставяне на обществени електронни съобщения, като за една година броят им е нараснал с 0,4%. В изпълнение на чл. 5 от Общите изисквания при осъществяване на обществени електронни съобщения е постъпила информация от общо 1001 предприятия. През 2020 г. дейност са осъществявали 861 предприятия, като ръстът в техния брой в сравнение с предходната година е 1,3%. През 2020 г. общият обем на пазара на електронни съобщения в България възлиза на 2,861 млрд. лв., като за трета поредна година продължава възходящата си тенденция – отчетеният ръст е с 6,7% спрямо 2019 г. Общият обем на пазара на електронни съобщения в България и през 2020 г. се определя основно от приходите от гласовите услуги и услугите за пренос на данни и/или достъп до интернет. За първа година приходите от услуги за пренос на данни и/или достъп до интернет надвишават приходите от гласови услуги и заемат водеща позиция с 41,8%. През 2020 г. продължава да намалява делът на приходите от гласови телефонни услуги в общия обем на пазара на обществени електронни съобщения, като възлиза на 40,2%. През отчетната година КРС активно е работила за оптимизиране на законодателството в областта на информационните и комуникационните технологии, като основен акцент са били дейностите по изготвянето на Закона за изменение и допълнение на Закона за електронните съобщения (ЗИД на ЗЕС) в съответствие с изискванията на Директива (ЕС) 2018/1972 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за установяване на Европейски кодекс за електронни съобщения. ЗИД на ЗЕС въвежда в българското законодателство новата регулаторна политика в областта на електронните съобщения, като са включени и мерки за насърчаване на конкуренцията и стимулиране на инвестициите в мрежи с много голям капацитет и 5G мрежи. Господин Димитров подчерта, че КРС е изпълнила дейностите, определени в Националната пътна карта за изпълнение на задълженията на Република България по Решение (ЕС) 2017/899 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. за използването на радиочестотна лента 470-790 MHz в Съюза, свързани с освобождаването на честотен спектър от наземната цифрова телевизия за въвеждане на 5G мрежи. Председателят на КРС изтъкна, че с цел повишаване на ефективността на контролната дейност, свързана с осъществяването на електронните съобщения през 2020 г., са извършени 4279 проверки. Особено внимание е обърнато на спазване на изискванията на Закона за електронните съобщения по отношение на защита на обществения интерес и интересите на крайните потребители. И през 2020 г. основен дял от проверките (около 77%) са извършени на трите най-големи предприятия, предоставящи електронни съобщителни услуги, и са във връзка с подадени в КРС жалби от крайни потребители, касаещи предлаганите от тях услуги: „А1 България“ ЕАД – 198 проверки, „Българска Телекомуникационна Компания“ ЕАД – 187 проверки, и „Теленор България“ ЕАД – 116 проверки. След представянето на Доклада се проведе дискусия, в която взеха участие народните представители Благовест Белев, Настимир Ананиев, Стоян Георгиев, Георги Свиленски, Росен Желязков, Мартин Димитров, Златомира Мострова. Бяха поставени въпроси относно начините, по които КРС стимулира конкуренцията на пазара, особено на пазара на мобилни услуги, както и механизмите за превенция на картелни споразумения. Беше поискана информация относно становището на Комисията за регулиране на съобщенията за намерението на големите мобилни оператори да вдигнат цената на услугите си заради натрупаната инфлация за последните две години. Дебат предизвика и проблемът за липсата на покритие на мобилни услуги в някои населени места. В резултат на проведеното гласуване Комисията по транспорт и съобщения с 15 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме следното решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. Народното събрание на основание чл. 84, т. 17 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 86, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание във връзка с чл. 38, ал. 1 от Закона за електронните съобщения РЕШИ: Приема Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г.“
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Откривам дискусия по Доклада. Желаещи за изказване? Господин Вигенин, заповядайте.
Благодаря, господин Председател! Уважаеми колеги народни представители! Аз няма да се изкажа по същество по самия доклад. Очевидно Комисията го е разгледала, намерила го е за достатъчно добър, за да бъде подкрепен. Но все пак, доколкото и на самата комисия е възникнал дебатът за покритието на мобилните мрежи, иска ми се от трибуната на парламента, използвайки повода, да кажа няколко думи по този въпрос. Смятам, че в ХХI век всеки един български гражданин трябва да има достъп до мобилни услуги. Това е особено проблемен въпрос, не в някои населени места, както каза председателят на Комисията, а в много населени места и в много общини. В моя избирателен район Ямбол най-малко в три от общините има поредица села, които или нямат покритие, или е такова, че на практика не може да се използва, или трудно се използва дори и за разговор. Има определени точки в рамките на населените места, една част от тях, в които може да се хване някакъв сигнал, но в по-голямата част от населеното място такъв сигнал няма. Особено проблематично е това и в пограничните села, където е по-лесно да хванеш турски оператор, даже понякога трябва много да внимаваш да не хванеш турски оператор, защото пък цените на услугите, особено на мобилните данни, са толкова високи, че доста бързо ти се изпразва и лимитът, който имаш, ако случайно хванеш тези мрежи. В този смисъл знам, че част от кметовете на общини полагат усилия съвместно с мобилните оператори в рамките на някакъв тип публично-частни партньорства да решават тези проблеми. Обръщам специално внимание на това, тъй като в една голяма част от тези населени места вече няма лекари, а когато нямаш достъп и до мобилна услуга, за да можеш да се обадиш по телефона, особено възрастните хора, които са и трудноподвижни, липсата на мобилно покритие на практика в някой случаи е равносилно и на смъртна присъда, колкото и силно да звучи. Особено тежък беше проблемът около ситуацията с ковид през 2020 г., когато изведнъж се оказа, че част от децата ще трябва да учат онлайн. Тези, макар и малко, чиито родители живеят в такива населени места, в по-малките села, се оказа, че нямат достъп до интернет. Дори да им бъде осигурено мобилно устройство, нямат мобилен интернет, с който да се включат адекватно в обучението. Тоест проблемът е доста голям, доста широк – да, вярно е, касае относително малко на брой хора. Имам разбиране, че мобилните оператори са дружества, които работят за печалба. Инвестирането в мобилни мрежи в такива места няма да носи печалба, но вярвам, че те би следвало да имат и социална функция, и тази социална функция може би трябва да бъде засилена със съответни промени в Закона. Не знам доколко сегашната законодателна уредба би могла да ги принуди да направят това, доколко контролните функции на Комисията за регулиране на съобщенията могат да стигнат дотам, че тези проверки не само за обхвата, но и за качеството на сигнала да водят до някакви по конкретни резултати, защото и в предишни години съм занимавал и предишни състави на Комисията за регулиране на съобщенията с този въпрос, битката в тази посока е доста трудна. Ние през 2020 г. приехме промени, които би следвало в момента да позволят държавата да си влезе във функцията и да се опита да играе по-сериозна роля в това мобилните оператори дали под формата и на някакви съвместни инициативи, съвместно, както казах, с местната власт, но да гарантират, че всеки български гражданин на територията на Република България има достъп до мобилни услуги. Благодаря.
Благодаря, господин Вигенин. Реплики към Кристиан Вигенин има ли? Няма. Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Колеги, ще направя едно процедурно предложение. В Проекта на решение за приемане на Годишния доклад е записано като основание от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание „чл. 86, ал. 5“. Правилното основание е „ал. 12“. Алинея 12 гласи: „По доклада се приема решение.“ Така че процедурното ми предложение е „ал. 5“ да се замени с „ал. 12“ в Проекта на решение. Колеги, моля, заемете местата си. Преминаваме към гласуване. На първо място подлагам на гласуване предложението, което направих за изменение в Проекта, а именно „ал. 5“ да се замени с „ал. 12“. Калин Иванов?
За.
Гласували 129 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 130: 126 гласа за в залата и 1 онлайн – общо 127, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на Проекта на решение при съобразяване на вече приетото изменение. Калин Иванов?
За.
Гласували 131 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 132: 129 гласа за в залата и 1 онлайн – общо 130, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието, с това и Годишният доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. Преминаваме към следващата точка, която е: ГОДИШЕН ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА СЪОБЩЕНИЯТА ЗА 2020 Г. – АНАЛИЗ НА ПАЗАРА НА ПОЩЕНСКИ УСЛУГИ. Заповядайте, господин Гуцанов, за Доклада на Комисията.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – „Анализ на пазара на пощенски услуги“, № 120-00-4, внесен от Комисията за регулиране на съобщенията на 29 юни 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 20 януари 2022 г., Комисията по транспорт и съобщения разгледа Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – „Анализ на пазара на пощенски услуги“, № 120-00-4, внесен от Комисията за регулиране на съобщенията на 29 юни 2021 г. На заседанието присъстваха: господин Иван Димитров – председател на Комисията за регулиране на съобщенията, и господин Димитър Димитров – директор на дирекция „Съобщения“ в Министерството на транспорта и съобщенията. Годишният доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – „Анализ на пазара на пощенските услуги“, бе представен от господин Иван Димитров. Годишният доклад на Комисията за регулиране на съобщенията в областта на пощенските услуги за 2020 г. е изготвен на основание чл. 17, ал. 1 от Закона за пощенските услуги (ЗПУ) . Докладът отчита състоянието и развитието на пощенските услуги и включва систематизирана информация за пазара в Република България през 2020 г. Проследено е изпълнението на нормативите за качество на универсалната пощенска услуга (УПУ) , ефикасността на обслужване, обезпечаването на пощенската сигурност, осъществената контролна дейност за защита на потребителите, както и развитието на пощенските услуги. Господин Димитров заяви, че действията на Комисията през 2020 г. като орган, отговорен за регулирането и контрола на пощенските услуги, са били съсредоточени върху осигуряването на непрекъснатост при предоставяне на универсалната пощенска услуга като социалнозначима услуга и насърчаване на пощенските оператори за спазването на всички противоепидемични изисквания с цел осигуряване безопасност на потребителите на пощенски услуги. В Годишния доклад е подчертано, че КРС за 2020 г. е издала 10 нови индивидуални лицензии за извършване на услуги от обхвата на УПУ и за предоставяне на „пощенски парични преводи“. Регистрирани са 20 нови оператора за извършване на неуниверсални пощенски услуги (НПУ) по чл. 38, т. 1 – 3 от Закона за пощенските услуги, като общият брой на пощенските оператори през 2020 г. възлиза на 201. За целите на анализа пощенският пазар е разделен на два основни сегмента – УПУ и НПУ. Услугата „универсална пощенска услуга“, възложена за извършване на „Български пощи“ ЕАД по силата на ЗПУ, и услугите от обхвата на УПУ формират пазарен сегмент УПУ. Услугите „пощенски парични преводи“, „куриерски услуги“, услугата „пряка пощенска реклама“ и услугата „хибридна поща“ формират пазарния сегмент „Неуниверсални пощенски услуги“. Общите приходи, реализирани от услугите в сегмента УПУ през 2020 г., бележат значително намаление от 50,5% спрямо 2019 г. и са в размер на 43 млн. лв. В сегмента НПУ се наблюдава увеличение на приходите от 24% и техният размер достига 592 млн. лв. По данни на лицензираните оператори, извършващи услуги от обхвата на УПУ, причината за спада в приходите от УПУ се дължи, от една страна, на промяната в нагласите на потребителите, които търсят все повече услуги с добавена стойност над универсалната. От друга страна, слабият интерес към традиционните пощенски услуги се дължи и на значителното увеличение на пратките, генерирани от електронна търговия, които се доставят предимно като куриерски услуги, чиито относителен дял достига 87,9% от общите реализирани приходи. В едногодишен период се наблюдава ръст в приходите от куриерски услуги, които нарастват както в абсолютно – с 25%, така и в относително изражение – с 8,8 процентни пункта, спрямо 2019 г. През 2020 г. продължава тенденцията на намаление на пазарния дял на историческия оператор „Български пощи“ ЕАД, като той достига 7,5% от общия пазар, изчислен на база приходи от всички пощенски услуги. През 2020 г. приходите от всички услуги на „Български пощи“ бележат намаление в абсолютна стойност спрямо 2019 г., което рефлектира върху общия дял на Дружеството от пазара, и то продължава да губи пазарната си позиция. При услугите, предоставяни в условията на силна конкуренция, загубата на позицията на „Български пощи“ е най-осезаема, като в сегмента на НПУ достига 1,9%, а в частност при куриерските услуги делът на Дружеството през 2020 г. е само 2%. През 2020 г. обемът на пазарния сегмент НПУ, измерен чрез показателя приходи от предоставяне на тази услуга, възлиза на 592 млн. лв., като спрямо 2019 г. е регистриран ръст от 24%. След направения анализ може да се направи изводът, че се запазва тенденцията на ръст в обема на сегмента, което се дължи най-вече на увеличението на приходите от куриерски услуги за страната с 30% спрямо 2019 г.“
Искате ли помощ, господин Гуцанов, малко да Ви отменя?
Не, те са още страница и половина. Но по-бързо няма как, господин Председател, да го чета.
Разбирам.
„В Годишния доклад е посочено, че „Български пощи“ е пощенският оператор, на когото чрез ЗПУ е възложено задължение за извършване на УПУ на територията на цялата страна, включително и в труднодостъпни райони, с определено качество и на достъпни цени. Съгласно наложеното задължение УПУ се осигурява от задължения оператор през всички работни дни, най-малко 5 дни в седмицата, и предвижда най-малко едно събиране на пощенски пратки през всеки работен ден от точките за достъп и една доставка на получателите. ЗПУ допуска изключение от честотата за доставяне и събиране на пощенски пратки, което Комисията за регулиране на съобщенията е определила чрез Списъка на населените места, отговарящи на критериите за труднодостъпност. Важно е да се отбележи, че към 31 декември 2020 г. по данни на оператора броят на пощенските станции на Дружеството е 2973. От тях 633 са градски, а 2340 се намират в селата. От пощенските станции в селата 240 се намират в селища с население под 150 жители, 1304 са в населени места с население над 150 и под 800 жители и 796 са в селища с население над 800 жители. Пощенски услуги в населените места в страната се предоставят освен чрез пощенски станции също и чрез пощенски агентства и междуселищни пощальони. Общият брой населени места, обслужвани по един от описаните по-горе начини, е 5165. В експлоатация са 4729 пощенски кутии за събиране на непрепоръчани кореспондентски пратки. Обслужваното население от една пощенска кутия средно за страната е 1600 жители. През 2020 г. няма промяна в броя и разположението на точките за достъп до пощенската мрежа на „Български пощи“ спрямо 2019 г. За да провери изпълнението на задължението за предоставяне на УПУ през всички работни дни „най-малко пет дни в седмицата“, както и за „най малко едно събиране“ на пощенски пратки през всеки работен ден, през 2020 г. контролните органи на КРС са извършили 57 проверки в определена извадка от пощенски станции на „Български пощи“ в цялата страна. Универсалната пощенска услуга се предоставя от задължения оператор при условия, различни от обичайните търговски. Като услуга от общ икономически интерес, в чл. 29 от ЗПУ е предвидено „Български пощи“ да получава компенсация от държавния бюджет, когато задължението за предоставяне на УПУ води до нетни разходи и представлява несправедлива финансова тежест за оператора. През 2020 г. „Български пощи“ са представили в КРС заявление за получаване на компенсация на нетните разходи и несправедливата финансова тежест от предоставяне на услугата през 2019 г. в съответствие с разпоредбата на чл. 29а от ЗПУ. Размерът на исканата компенсация за предоставяне на УПУ за 2019 г. нараства с 8,5% спрямо този за 2018 г., което според „Български пощи“ се дължи на нарастване на размера на нетните разходи поради увеличение на разходите за персонал, поддръжката на остарелия сграден фонд и автомобилния парк на Дружеството. Въз основа на одиторски доклад и извършен анализ КРС е определила размер на нетните разходи от извършване на УПУ през 2019 г. от 26 894 хил. лв., които представляват несправедлива финансова тежест от извършване на УПУ за 2019 г. В съответствие с Разпоредбата на чл. 29а, ал. 7 Комисията е представила на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията предложение за включване на размера на средствата за компенсиране на несправедливата финансова тежест в Проекта на закон за държавния бюджет на Република България за 2021 г. В изпълнение на законовото задължение за контрол по спазването на нормативните актове в областта на пощенските услуги, изискванията за извършване на УПУ, условията по изпълнение на издадените индивидуални лицензии и задълженията на операторите, извършващи НПУ, през 2020 г. от оправомощени служители на КРС са извършени общо 309 инспекторски проверки. В хода на дискусията се изказаха народните представители: Георги Свиленски, Златомира Мострова, Калин Иванов, Благовест Белев, Настимир Ананиев, Борислав Антонов и Сезгин Мехмед. Към вносителите на Доклада бяха зададени въпроси относно размера на исканата компенсация за предоставяне на УПУ за 2019 г. от страна на „Български пощи“, както и за избора на одитор, който е извършил одит на документите, свързани с изчисляването на нетните разходи от извършване на универсалната пощенска услуга. Повдигнат бе и въпросът дали има промяна в броя и разположението на точките за достъп до пощенската мрежа на „Български пощи“ за 2020 г. спрямо 2019 г. От страна на представителите на КРС бе отговорено, че няма промяна в броя и разположението на точките за достъп до пощенската мрежа на БП спрямо предходната година. Същевременно бе обяснено, че в КРС са постъпили предложения от БП за промени в броя на работните дни в пощенските станции, в които се предоставя УПУ и отговарящи на критериите за труднодостъпност (21 населени места) . Във връзка с това КРС е взела решения за утвърждаване на промените в списъка на населените места, отговарящи на тези критерии. По време на заседанието бяха дискутирани и въпросите, свързани със сигурността на пощенските пратки, както и делът на жалбите за ненавременно обработените и доставените пратки в страната и в чужбина. В резултат на проведеното гласуване Комисията по транспорт и съобщения с 12 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме следното решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – „Анализ на пазара на пощенски услуги“ Народното събрание на основание чл. 84, т. 17 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 86, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание във връзка с чл. 17, ал. 1 от Закона за пощенските услуги РЕШИ: Приема Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – „Анализ на пазара на пощенски услуги.“
Благодаря, господин Гуцанов. Има ли желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Отново правя предложението ал. 5 да се замени с ал. 12 в Проекта на решение, изчетено от Борислав Гуцанов. На първо място гласуваме редакционното предложение ал. 5 да се замени с ал. 12. Калин Иванов?
За.
Гласували 125 народни представители в залата плюс 1 онлайн – общо 126: за 122 в залата плюс 1 онлайн – общо 123, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на основния текст при съобразяване на вече гласуваната редакция. Калин Иванов?
За.
Благодаря. Гласували 124 народни представители в залата плюс 1 онлайн – общо 125: за 124 в залата плюс 1 онлайн – общо 125, против и въздържали се няма. Предложението е прието, с което и Докладът на Комисията за регулиране на съобщенията. С това закривам днешното заседание. Следващото редовно заседание ще се проведе утре от 9,00 ч. Приятен ден. [[Звъни.]]