263. Zpráva o finanční stabilitě 2015/2016 /sněmovní tisk 849/ Ještě jednou vítám pana guvernéra České národní banky Jiřího Rusnoka. Tuto zprávu nám Česká národní banka předložila v souladu se zákonem č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů. Zprávu projednal rozpočtový výbor, jehož usnesení vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 849/1. Nyní prosím zpravodaje rozpočtového výboru pana poslance Jaroslava Klašku, aby se ujal slova. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, zprávu o finanční stabilitě nechám, předpokládám, na příspěvek pana guvernéra a provedu jenom velmi stručný komentář. Finanční sektor České republiky procházel v období od jara 2015 z hlediska finanční stability příznivým vývojem. Meziročně došlo k posílení již tak vysoké odolnosti sektoru vůči možným nepříznivým šokům a Česká národní banka průběžně reaguje na nárůst cyklických rizik nastolováním příslušných nástrojů. Zprávu České národní banky projednal rozpočtový výbor na své 45. schůzi dne 31. srpna a přijal následující usnesení, které si vám dovolím přečíst, a později se k němu přihlásím v podrobné rozpravě: Po úvodním slově viceguvernéra České národní banky Vladimíra Tomšíka, zpravodajské zprávě poslance Jaroslava Klašky a po rozpravě rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu I. bere na vědomí Zprávu České národní banky o finanční stabilitě 2015/2016; II. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby přijala následující usnesení: Poslanecká sněmovna Parlamentu bere na vědomí Zprávu České národní banky o finanční stabilitě 2015/2016; III. pověřuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji a zahajuji všeobecnou rozpravu, do které se jako první hlásí pan guvernér. Prosím, pane guvernére, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte, abych vám aspoň stručně představil Zprávu o finanční stabilitě 2015/2016 a vyjádřil se k některým jejím hlavním závěrům. Jak už říkal pan zpravodaj, ta zpráva vzhledem k procedurám samozřejmě mírně zaostala, já se budu snažit věci aktualizovat ve svém příspěvku. Obecně se tyto zprávy o finanční stabilitě, které připravujeme v rámci svého mandátu, který se týká obezřetnosti nad finanční stabilitou, zabývají především riziky, která se mohou projevit v následujících obdobích dvou až tří let ve schopnosti českého finančního systému těmto rizikům odolávat a zabývají se tyto zprávy také tím, jakými nástroji případně tato rizika omezit. Ta zpráva je již v pořadí dvanáctou zprávou České národní banky o finanční stabilitě a vydáváme ji teď nově na základě § 2 zákona o ČNB, kdy jsme zodpovědní za provádění té tzv. makroobezřetnostní politiky. Současné ekonomické prostředí zvyšuje důležitost této politiky a práce v této oblasti. Kombinace domácího ekonomického oživení a globálně velmi uvolněných měnových politik totiž vytváří podmínky pro přijímání zvýšených rizik nebo někdy jejich podceňování na straně subjektů působících na finančním trhu. Reagovat na vznikající rizika pro finanční stabilitu je tedy naší povinností v rámci onoho mandátu makroobezřetnostní politiky. Pro naplňování toho mandátu využíváme řadu nástrojů zaměřených především na bankovní sektor. Ten je totiž v České republice zcela dominantní částí našeho finančního sektoru. Pro zvýšení odolnosti bankovního sektoru využíváme zejména tzv. makroobezřetnostní kapitálové rezervy, to znamená v podstatě nutíme banky držet ve svých rezervách zvýšené kapitálové položky, tak aby v dobách, které bohužel mohou nastat a pravděpodobně někdy v budoucnu nastanou, to znamená, v dobách složitějšího vývoje na finančním trhu, zde existovaly určité polštáře, které potom budou využity na posílení kapitálové vybavenosti bank. Bezpečnostní rezervu jsou v tuto chvíli všechny banky povinny udržovat již od roku 2014 na úrovni 2,5 % kmenového kapitálu. Rezervu ke krytí systémového rizika jsme stanovili poprvé v roce 2014 pro čtyři tzv. systémově nejvýznamnější banky a jsme povinni ji každé dva roky přehodnocovat. V roce 2016 tak došlo k rozšíření počtu těchto systémově významných bank na pět a platná výše rezervy dnes činí mezi jedním až třemi procenty, pro jednotlivé banky je ta rezerva stanovena různě podle jejich rizikového profilu a významnosti v rámci jejich postavení na českém bankovním trhu. [[V sále je hlučno.]] Hlavním smyslem analýz obsažených ve zprávě je identifikace potenciálních zdrojů rizik pro finanční stabilitu do budoucna, v dalších letech. Zpráva konstatuje, že došlo k jistému zvýšení cyklických rizik, to je spojeno zejména s oživením poptávky po úvěrech a obecně uvolňováním úvěrových standardů. V prosinci 2015 proto Česká národní banka reagovala na posun domácího finančního cyklu do fáze výraznějšího oživení stanovením také sazby tzv. proticyklické kapitálové rezervy ve výši 0,5 % z expozic bank umístěných v České republice s platností od 1. ledna tohoto roku. Cílem této rezervy je posílit odolnost finančního systému v případě nadměrného růstu úvěrové dynamiky, jinými slovy tedy vytvořit více kapitálu pro případ zvýšených úvěrových ztrát v nepříznivé fázi finančního cyklu. Pokud by došlo k dalšímu růstu cyklických rizik, jsme připraveni tuto sazbu dále zvyšovat, samozřejmě vždy s nějakým obdobím, které bude dostatečně dopředu avizováno. Zpráva dále uvádí, že k akumulaci rizik dochází zejména na trhu s bydlením. Na tomto trhu pokračuje růst úvěrové dynamiky, ale i růst cen nemovitostí. Nízké úrokové sazby nových úvěrů na bydlení a vysoká tempa jejich růstu přispívají tak nejen k zadlužení domácností, k vyššímu zadlužení a jeho růstu, ale i k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto zatím stěží dosahují předkrizových maxim, ale už se jim blíží. Je to samozřejmě regionálně velmi různé, někde už tato maxima možná v loňském roce překonali. Ve zprávě je však hodnotíme jako mírně nadhodnocené. Řekl bych, že v roce 2016 v dalších měsících se tento vývoj potvrdil a dále se stupňuje. Existuje tak jisté riziko vzniku spirály mezi cenami nemovitostí a úvěry na jejich pořízení. Česká národní banka v současnosti nehodnotí sice vývoj v oblasti úvěrů na bydlení jako akutní přehřívání, které by vedlo na trhu k bezprostředním rizikům pro finanční stabilitu, nicméně vzhledem k rizikům s pokračováním tohoto růstu, zvyšováním cen nemovitostí a významného podílu úvěrů s rizikovějšími charakteristikami jsme rozhodli už v minulém roce zpřísnit naše doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním těchto úvěrů pro domácnosti, nebo řekněme retailové spotřebitele zajištěných rezidenčních nemovitostí. [[(9.30 hodin)]] Toto opatření jsme přijali už v červnu 2015 a následně bylo zpřísněno. Zpřísněno bylo tak, že dosavadní limit, maximální limit hodnoty úvěru k hodnotě zajištění, takzvané LTV ve výši 100 %, byl snížen od října 2016 na 95 % a od dubna 2017, čili za několik měsíců, klesne na 90 %. Zpřísněn bude i limit pro maximální objem nově poskytnutých úvěrů v nejvyšším doručeném intervalu LTV. To znamená, banka bude muset regulovat svoji obchodní politiku podle těchto doporučení. V případě, že domácí trh nemovitostí bude v dalším období vykazovat rostoucí známky přehřívání a rizikovější úvěrové charakteristiky, jsme připraveni případně dále tyto podmínky zpřísnit. Netýká se to pouze ukazatele LTV, sledujeme a doporučujeme bankám pracovat také s dalšími nástroji, jako jsou ukazatele schopnosti klienta splácet úvěr z vlastních zdrojů anebo poměr dluhové služby a čistého příjmu žadatele o úvěr. V této souvislosti usilujeme také o legislativní zakotvení pravomoci ČNB stanovit úvěrovým institucím horní hranice těchto úvěrových ukazatelů. Bylo nám to doporučeno i Mezinárodním měnovým fondem v závěrečné zprávě poslední pravidelné mise v České republice a je to také všeobecně doporučený postup Evropského výboru pro systémová rizika, jehož jsme součástí. Tento návrh byl připraven spolu s Ministerstvem financí a asi jste zaznamenali, že právě tento týden v pondělí vláda s tímto návrhem v rámci novely zákona o České národní bance vyslovila souhlas, takže se jím bude brzy zabývat i vaše Poslanecká sněmovna. Na závěr mi dovolte konstatovat, že ve sledovaném období došlo obecně k posílení již tak vysoké odolnosti bankovního sektoru vůči možným nepříznivým šokům. Potvrzují to i pravidelně prováděné zátěžové testy a jejich pozitivní výsledek. Přispěl k tomu zejména nárůst kapitálové přiměřenosti, příznivý vývoj likvidity a pozitivní změny v řízení rizik ze strany finančních institucí. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu guvernérovi. Ptám se, kdo další se hlásí do všeobecné rozpravy. Prosím, pan poslanec Plzák. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážené kolegyně, kolegové, vážený člene vlády, vážený pane guvernére, přiznám se, že nejsem členem výboru, na kterém se tato zpráva projednávala, zprávu jsem nečetl, přiznám se, ale pozorně jsem vás poslouchal a zaujala mě zejména pasáž o tom bydlení, respektive o úvěrování bydlení. Víme, k čemu vedla bublina hypotečního úvěrování ve Spojených státech, a já mám pouze jeden dotaz. Máte nějaké signály nebo konkrétní čísla, že by narůstal počet věřitelů [[dlužníků?]], kteří nejsou schopni splácet hypoteční úvěry? Jestli mohu. Děkuji vám za odpověď.
Děkuji. Pan guvernér chce odpovědět. Prosím, pane guvernére, máte slovo.
Vážený pane předsedající, děkuji za slovo. Dovolte, abych odpověděl. My samozřejmě velice podrobně a s vysokou frekvencí sledujeme všechny charakteristiky kvality úvěrových portfolií našich bank, v nichž samozřejmě úvěry poskytnuté na bydlení zajištěné nemovitostí dnes hrají významnou roli. Mohu vás ubezpečit, nechtěl jsem tu zprávu dlouze komentovat, ale situace zatím je taková, že obecně míra v českém bankovním sektoru takzvaných non-performing loans, to znamená těch nesplácených nebo nějakým způsobem nekvalitních úvěrů, je evropsky silně podprůměrná. My se dnes pohybujeme někde okolo 4,5, 4,7 % u všech úvěrů. U úvěrů hypotečních je tato míra ještě mnohem lepší, tradičně české banky jsou v tomto směru obezřetné. A navíc zažíváme zatím situaci, která je příznivá z hlediska dlužníků, to znamená, máme vysokou zaměstnanost, rostou nám mzdy, takže míra selhání těchto úvěrů je velmi nízká. Z hlavy vám to číslo přesně neřeknu, ale podle toho, co si pamatuju historicky, se pohybovala vždycky kolem dvou procent. Čili tady žádné akutní nebezpečí nevidíme. Tento ukazatel nenarůstá, ale snažíme se dělat, jak už jsem uvedl, řekl bych profylaktické, preventivní kroky tak, aby se případně míra rizika nezvyšovala ani v dobách, kdy budou podmínky horší, zejména s ohledem na výdělkové možnosti dlužníků. V tuto chvíli je situace určitě příznivá, velice pečlivě ji sledujeme a věřím, že právě kroky v oblasti makroobezřetnostní politiky povedou k tomu, že si to bezpečné rozhraní v tomto ohledu zachováme i do budoucna pro horší časy. Děkuji.
Děkuji, pane guvernére. Ještě oznamuji, že pan premiér má náhradní kartu číslo 31 pro hlasování. Ptám se, kdo další se hlásí do rozpravy. Jestliže nikdo takový není, končím všeobecnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova. Není zájem. Přistoupíme k rozpravě podrobné, do které se jako první hlásí pan zpravodaj. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já bych se chtěl jenom přihlásit a odkázat na svou zpravodajskou zprávu a na usnesení, které jsem v něm přednesl s tím, že rozpočtový výbor doporučuje Poslanecké sněmovně vzít zprávu České národní banky na vědomí. Děkuji.
Děkuji. Jestliže se nikdo další nehlásí do podrobné rozpravy, končím podrobnou rozpravu. Není-li zájem o závěrečná slova, budeme hlasovat o návrhu usnesení, tak jak byl přednesen panem zpravodajem. Přivolám naše kolegy z předsálí. Ještě omluvenky. Pan poslanec Matěj Fichtner se omlouvá dnes od 14 hodin z pracovních důvodů, pan první místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš se omlouvá z celého dnešního jednání z pracovních důvodů a paní poslankyně Gabriela Hubáčková se omlouvá dnes od 9 do 12 hodin z důvodu jednání ve volebním kraji. To bylo všechno. A my budeme hlasovat o usnesení, tak jak jej přednesl pan zpravodaj. Zahajuji hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 164. Přihlášeno je 159 poslankyň a poslanců, pro 129, proti žádný. Návrh byl jednomyslně přijat. Děkuji panu guvernéru i panu zpravodaji. Oba si ještě místo u stolku zpravodajů podrží, protože dalším bodem je