Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради! Прошу, народних депутатів підготуватися до реєстрації. Прошу зареєструватись. [[10:01:27]] В сесійній залі зареєстровано 369 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошу відкритим. Колега Матвієнко цікавиться, де Голова. Треба читати інформаційні повідомлення. Для тих, хто не встиг прочитати, інформую. Сьогодні і вчора відбувається офіційний візит делегації Верховної Ради України до Сербії. Голова на чолі цієї делегації. Шановні колеги, сьогодні відзначає день народження Юрій Віталійович Одарченко. Давайте його привітаємо. Дозвольте проінформувати вас щодо результатів пленарної роботи Верховної Ради України за період з 15 по 18 березня цього року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради, було розглянуто 79 питань порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято 20 законів та 14 постанов, 4 законопроекти та один проект постанови прийнято за основу, один законопроект та один проект постанови повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, один законопроект повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, один законопроект прийнятий у другому читанні за винятком окремих статей і розділів та направлені до комітету на доопрацювання з наступним поданням законопроекту на повторне друге читання. 26 законопроектів та 6 проектів постанов відхилено. На минулому пленарному тижні було проголошено 122 депутатських запити. Дозвольте зробити оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України та згідно заяви за підписами 24 народних депутатів України повідомляю про створення у Верховній Раді України міжфракційного депутатського об’єднання "Молодіжний вибір". Співголовами міжфракційного депутатського об’єднання "Молодіжний вибір" є народні депутати України: Пінчук Андрій Павлович, Давиденко Андрій Анатолійович та Царьков Євген Ігорович. Шановні народні депутати! Відповідно до 25 статті Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступу уповноважених представників депутатських фракцій і груп з внесення пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп записатися на виступ. Будь ласка, Симоненко Петро Миколайович, фракція комуністів. Нагадую, регламент – 4 хвилини. Підготуватися Зарубінському.
Уважаемые избиратели! Уважаемые коллеги! Я держу в руках документ, который называется "Концепция создания мемориального комплекса "Вервульфт". Зразу хочу заявить, что и я, и мои товарищи категорически против сооружения такого комплекса. Мы возмущены тем, что вместо того, чтобы решать наболевшие социально-экономические проблемы, когда в школах уничтожены комнаты боевой славы, когда национал-фашистами разрушаются памятники воинам-освободителям, а власть не может найти в бюджете средства на благоустройства мемориалов и могил настоящий героев – победителей в Великой Отечественной войне, кое-кто сегодня еще бредит идеями возведениямонументов правителям нацистского рейха. Я с этой трибуны обращаюсь и к Президенту, и к правительству с требованием пресечь действия чиновников, стремящихся под лозунгами создания якобы постоянно действующего центра формирования высокой духовности и основ патриотизма превратить бывшую ставку Гитлера в славном партизанском крае – Винничине в Мекку для наследников нацистской идеологии и националистических, неофашистских группировок в Украине. Безусловно, историю Великой Отечественной войны надо знать и помнить. Существует множество музеев в разных странах, где собраны материалы, документы, свидетельства очевидцев о преступлениях гитлеровских нацистов. Но это не имеет ничего общего с предлагаемым проектом создания комплекса "Вервольф". От Парижа до Смоленска таких ставок Гитлера было 16, но только одна Украина в Виннице собирается поставить монумент и памятник Гитлеру. Вдумайтесь, уважаемые избиратели и коллеги, входная группа комплекса "Вервольф", так называемая зона, ворот планируется в виде колоннады или арки с портретами лидеров фашизма и их символами. Это ли не верх цинизма и подлости по отношению к нашим ветеранам, всем, кто отдал жизнь в борьбе с фашизмом? Дальше – больше, в зоне комплекса планируется разместить экспозицию "Казарма", которая расскажет об условиях несения службы солдатами СС и Вермахта, экспозиция штаб-квартира об офицерских привилегиях командного состава СС, экспозицию "Отель" планируется посвятить биографиям и жизненному пути первых лиц Рейха, посетивших ставку. Может быть туда добавим и "быковинский куринь", которые расстреливал украинцев здесь, непосредственно в Бабьем Яру? И наконец, одна из главных изюминок комплекса "Вервольф" по убеждению авторов проекта должна стать экспозиция "Рейхстаг", содержащая историческую реконструкцию посещений для самого Адольфа Гитлера, окутанную мрачной атмосферой оккультности, мифов и загадок. А чтобы привлечь, как пишется в этой концепции, молодежь, молодежь и молодежную аудиторию, как кульминацию этой экспозиции авторы рассматривают материалы, отражающие отношения Гитлера и Евы Браун. Даже помаранчевым безумцам, я думаю, такое не должно было бы прийти в голову, но, к сожалению, это имеет место. Уважаемые коллеги, я обращаю на это внимание еще и потому, что до сегодняшнего дня 1800 останков советских военнопленных, которые были замучены в лагере Шталах – 349 в Виннице до сих пор еще в мешках находятся на территории воинской части и не преданы земле. Это не является ли верхом предательства героев Великой Отечественной войны и низости политиков, которые подобными вещам занимаются? Я призываю всех не допустить надругательства над памятью павших на полях сражений Великой Отечественной войны. Создание таких мемориальных комплексов, как предлагается концепцией комплекса "Вервольф", безусловно, направлено на пропаганду фашизма и фашистской символики, несет в себе серьезную общественную угрозу – угрозу неофашизации Украины. Концепция проекта комплекса "Вервольф" противоречит как отечественным, так и международным законам и нормам морали. Прошу, уважаемые коллеги, считать мое выступление официальным депутатским запросом, и пусть это станет тестом для нынешней власти. И в завершение предлагаю всех тех, кто является авторами этого проекта и находится на государственной службе, немедленно освободить от занимаемых должностей.
Завершуйте. Слово має Зарубінський Олег, фракція Народної партії, підготуватися Сорочинській.
Шановні громадяни, ви наперед добре знаєте, хто про що буде говорити з цієї трибуни в залежності від партійної приналежності і від місця в сьогоднішньому державному і суспільному організмі. Я ж хочу вам розповісти про абсолютно конкретні речі, яким чином уникнути від обману при сплаті комунальних послуг і тим самим захистити свої права. Протягом березня місяця в квартири багатоквартирних будинків прийшли договори, в яких вам пропонується їх підписати. Декілька моментів: загальна сума про договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, яка зазначається, пропонується, щоб ви підписалися під нею, на 10-12 відсотків більше, ніж в навіть роздруківці сума витрат на це прибирання, на комунальні послуги, включаючи навіть прибуток. Виникає питання, звідки взялися це 10-12 відсотків зайвих, які вам пропонується платити? Дуже просто: з самого початку наперед в цю суму включаються штрафні санкції, якщо ви невчасно заплатите за комунальні послуги. Це є юридичний нонсенс. Це є юридичний обман. Ви не повинні наперед платити за те, що хтось вважає, що ви невчасно заплатите. Перше. Друге. Ці штрафні санкції взяті по вищій планці. Тобто якщо ви прострочуєте платіж і на 1 день, і на 30 днів, ви платите однакову суму, що є абсолютно не правильно. І тому я вас закликаю перед тим, як підписуватися під цими договорами про надання комунальних послуг, подивитися на цифри і самим визначити, що є неправдою. Другий момент. Левова частка при вашій оплаті за комунальні послуги згідно з цією ж роздруківкою стосується прибирання прибудинкових територій і прибирання сходових кліток. Так ось. Прибирання сходових кліток розраховується з кожного метра вашої загальної площі більш ніж півгривні. Я підрахував і получається, що за труд прибиральниці за 12 годин робочого часу, а це один під’їзд 5-поверхового будинку хрущовки, їй мали платити з розрахунку того, що ви платите, більш ніж 600 гривень. 600 гривень за 12 годин повної роботи. Немає таких прибиральниць, яким платять такі гроші. Це значить, що ці цифри, якщо не на порядок, то в декілька разів вищі, ніж реальні витрати на прибирання. Зверніть на це увагу і підписуйте такі цифри. Третій момент. Прибирання прибудинкових територій з кожного метру вашої загальної площі квартири або кімнати в гуртожитку – майже гривня. Звідки така цифра? Дуже просто. У більшості випадків територію, яку прибирають за ваш рахунок, включається в прибудинкову територію приватна стоянка, приватне кафе та інших об’єкти, до яких ви не маєте жодного відношення, але які ви маєте покривати своїми грошима буцімто за прибирання. Тому я прошу вас уважно подивитися на ці договори. І ще момент, який стосується уряду. На сьогоднішній день діє постанова за номером 529 від 20 травня 2009 року, в якій сказано, що калькуляційною основою калькуляції для нарахування від вас комунальних послуг, є один квадратний метр вашої житлової площі – це є абсурд, і це є дурня. Тому що, а ні прибирання сходових кліток, а ні вивезення сміття не залежить від кількості квадратних метрів, а залежить від кількості людей, які ходять по сходових клітках, і які продукують це сміття. Тому я.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я прошу мій виступ, особливо другу частину, вважати зверненням до Кабінету Міністрів з вимогою негайно переглянути несправедливу і, вибачте, абсурдну постанову. Дякую.
Дякую. Від групи "Реформи заради майбутнього" слово має Сорочинська-Кириленко. За нею буде виступати.
Сорочинська-Кириленко, група "Реформи заради майбутнього". Шановний головуючий! Шановні колеги! Шановні громадяни України! Ситуація в аграрній галузі і на продовольчому ринку з невідворотністю диктує нам необхідність здійснення земельної реформи, яка повинна вирішувати проблему ефективного землеволодіння, залучення в сільське господарство інвестицій, впровадження передових технологій, завдяки яким Україна зможе претендувати на роль світового лідерства з виробництва продовольства. Реформування земельних відносин, дозволить також вирішити проблему насичення нашого внутрішнього ринку сільськогосподарськими товарами вітчизняного виробництва. Дасть можливість забезпечити наших громадян якісними і доступними за ціною продуктами. Вирішення цієї проблеми є надзвичайно важливим в контексті загострення світової, продовольчої кризи, тенденції якої будуть виявлятися все виразніше в міру зростання народонаселення планети. В цих умовах успішне проведення земельної реформи стане локомотивом розвитку не лише вітчизняної аграрної галузі, але і економіки в цілому. У зв’язку з цим слід зазначити, що вже сьогодні кращі українські господарства мають рентабельність 30-40 відсотків, що само собою говорить про потенціал нашої аграрної галузі. Наша депутатська група заявляє, що альтернативи земельній реформі немає, в тім, як і можливості знову відкладати її в довгий ящик. Ті, хто ратує за те, щоб знову відкласти її до кращих часів, лицемірять, оскільки тим самим підтримують існуючі тіньові схеми ринку землі, через які програють, в першу чергу, наші селяни. В нашому суспільстві і, перш за все, українському селянинові потрібен повноцінний функціональний механізм власності на землю і не потрібно звертати увагу на всілякі спекуляції з цього приводу, оскільки більше за всіх на цю тему займаються демагогією ті, хто не зацікавлений в наведенні порядку в земельних відносинах, у встановленні прозорого ринку землі. Земельні ресурси, безумовно, мають для нас стратегічно важливе значення, тому підходити до земельної реформи необхідно вкрай зважено, враховуючи не тільки економічний, але також політичний і соціальний аспект земельної реформи. Необхідно також гарантувати прозорість ринку землі сільськогосподарського призначення, що може бути забезпечена, насамперед, шляхом створення єдиної системи державного земельного кадастру. Слід встановити жорсткий порядок продажу земельних ділянок тільки на відкритих торгах і конкурсах, передбачити інші можливі механізми проти земельних спекуляцій, монополізації ринку, земельних сільськогосподарських призначень. На закінчення слід зазначити, що коли в Сполучених штатах Америки при Президентові Джефферсоні обговорювалося питання про земельну реформу, він виступаючи сказав: "Якщо ви хочете через 7 років на місці пустелі отримати квітучий сад, продайте землю за будь-яку ціну фермеру, що він там буде жити і працювати. Якщо ви хочете на місці квітучого саду через 7 років отримати пустелю, віддайте. "
Завершуйте, будь ласка.
Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" наполягає на якнайшвидшому розгляді в сесійній залі законопроектів щодо формування прозорого ринку землі, єдиного державного кадастру та почати нарешті земельну реформу. Дякую.
Від фракції "БЮТ - "Батьківщина" слово має Андрій Кожем’якін. Підготуватися Калетніку.
Шановні громадяни України, шановні колеги! Сьогодні для всіх є очевидним урядова економічна політика ганебно провалена. Єдина надія влади – це іноземні кредити. Заради їх отримання можновладці готові жертвувати усім і в першу чергу добробутом громадян, виконувати будь-які забаганки іноземних кредиторів, приймати написані ними закони, навіть якщо вони призведуть до незворотних наслідків і соціального вибуху в державі. Нині майже кожен громадянин України на собі відчув, що це таке покращення життя вже сьогодні і що це таке "жити стало краще, жити стало веселіше". Солодкі соціальні обіцянки, що лунали по всій країні і особливо в цій залі ще рік тому, дуже швидко перетворилися на антисоціальний жах. Фактично щодня людей добивають шаленими цінами на життєво необхідні продукти, ліки, шокують платіжки на житлово-комунальні послуги. З 1 квітня уряд зробив ще один подарунок людям: підвищив вартість електроенергії для споживання на 15 відсотків. При цьому власникам обленерго пропонується списувати мільярдні заборгованості перед державними партнерами, а для звичайних людей піднімають тарифи, вводять пеню і забирають помешкання. В таких умовах для більшості співвітчизників жити нормально стало неможливо, І не вимоги МВФ є тому виною. Прикриваючись ними, гроші наших громадян перекачують в кишені монополістів і приватних власників енергетичних, газових та багатьох інших структур, у тому числі офшорних. Але якість послуг не покращується, а швидше навпаки. При цьому заробітна плата, пенсії, стипендії, інші соціальні виплати по суті заморожені. Навіть передбачені законом індексації влада не виплачує і не планує цього робити у подальшому. Хіба нещодавнє підвищення пенсій певним категоріям громадян на кілька гривень можна вважати турботою про соціальний захист народу? Наша політична сила вимагає від уряду не займатися популізмом і відволікаючими маневрами, а негайно займатися реальними справами. І, перш за все, терміново вирішувати проблеми економіки, зокрема реально підтримати, а не душити підприємців. Необхідно стимулювати виробництво, яке давало б продукцію з високою доданою вартістю, а це шлях до нових робочих місць, достойної заробітної плати. А відтак, суттєве збільшення відрахунків до Бюджетного і Пенсійного фонду. Натомість, за 2010 рік кількість безробітних в Україні вперше за останні роки, включаючи і кризовий 2009 рік, зросла на 60 тисяч осіб. Варто нагадати сьогоднішній владі, що під час розпалу світової фінансової економічної кризи, яка завдана надзвичайно серйозного удару по вітчизняній економіці. Уряд Тимошенко вчасно виплачував і зарплати, і пенсії, не було такого росту цін на основні продукти харчування, не підвищувались ціни на комунальні послуги, енергоносії і ліки. Сьогодні всі напрацювання попереднього уряду втрачено, близько половини української економіки повернулося в тінь. За офіційними даним, минулорічний фонд заробітної плати становив близько 300 млрд. гривень, орієнтовно, таку ж кількість грошей працівникам видавали у конвертах. За умови їх легалізації, Пенсійний фонд отримав би близько 70 мільярдів гривень, що майже втричі перевищує його нинішній дефіцит. З огляду на це, фракція "Блок Юлії Тимошенко - "Батьківщина", вимагає включення до порядку денного пленарного засідання Верховної Ради цього тижня наступні законопроекти: про індексацій пенсій, заробітних плат та соціальних виплат на рівень реальної інфляції; про неприпустимість стягування пені за несвоєчасну оплату житлово-комунальних послуг; про неприпустимість порушення прав і обмеження соціальних гарантій громадян при укладанні міжнародних договорів.
Завершуйте, будь ласка.
Наша фракція вважає, що законопроекти забезпечать елементарний захист наших громадян і може позитивно вплинути на розвиток економіки та соціальної сфери держави. Дякую за увагу.
Від фракції Партії регіонів Григорій Калетнік. За ним буде виступати Мартиненко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, радіослухачі та телеглядачі! Останні події, які відбуваються в Японії спонукали людство переглянути підходи до енергозабезпечення. За ініціативою Президента України Віктора Федоровича Януковича проводяться перевірки безпеки атомних електростанцій, посилюються стандарти їх експлуатації. Енергоатом залучає кредити Європейського банку реконструкції та розвитку для реалізації конкретних програм, підвищення їх безпеки. Слід зазначити, що саме Україна після трагедії, яка відбулася на Чорнобильській атомній станції пішла на зустріч міжнародній спільноті, навіть не отримавши обіцяних компенсацій і на шкоду власним економічним інтересам, зупинила Чорнобильську атомну станцію. 8 квітня поточного року Президент України проведе засідання Ради національної безпеки і оборони України, де будуть прийнятті необхідні рішення із зазначених напрямків. Питання енергозабезпечення для України через кардинальну залежність від імпортних енергоносіїв, постійне зростання їх світової ціни та необхідність створення сховищ для відпрацьованого ядерного палива залишаються одним із головних складових національної безпеки. Проте світовий досвід свідчить, що Україна має альтернативні атомній та тепловій енергетиці шляхи забезпечення своєї енергетичної проблеми. Це перевірений у світі шлях збільшення виробництва енергії з відновлювальних джерел та розвиток енергозбереження. Країни ЄС ставлять за мету досягти 20 відсотків відновлювальних джерел енергії уже в найближчі роки. Проте енергетична стратегія України на період до 2030 року, яку затвердив уряд Юрія Єханурова повністю нівелювала відновлювальні джерела енергії. Їх частка аж через 20 років має скласти мізерних 6 відсотків. Зараз же ситуація ще гірша. На сьогодні ми маємо не більше 1 відсотка. Отже, Верховна Рада України терміново повинна почати спільно з урядом розробку нової державної стратегії. Україна пройшла через трагічний досвід Чорнобилю, я маю на увазі радіоактивне забруднення навколишнього середовища, продуктів харчування, опромінення людей та тварин. Безумовно, рішення Ради національної безпеки і оборони України дасть відповіді на питання щодо недопущення згаданої ситуації у зв’язку з викидами на аварійних японських атомних станціях. Але з кожним днем ми дізнаємось про збільшення масштабів руйнування галузі сільського господарства та радіоактивного забруднення японської сухопутної території і прилеглих водних акваторій. Ймовірно, що ці події в подальшому матимуть вкрай негативний вплив на продовольчу безпеку в світі. Тому фракція Партії регіонів бачить два першочергових напрямки. Перше, не допустити ввезення на територію України забруднених продуктів харчування та техніки. Друге, в ситуації, що склалася, Україна може скористатись своїм безцінним скарбом родючої землі та збільшити обсяги виробництва і експорту сільськогосподарської продукції, екологічно чистого продовольства в Японію та інші світові ринки. Цим ми не тільки допоможемо вирішити катастрофічні проблеми в уражених радіацією та стихією районах, але й зможемо вийти і закріпитися на нових ринках збуту нашої продукції. Враховуючи нагальність та невідкладність вирішення окреслених питань, фракція Партії регіонів запрошує до спільної роботи представників всіх політичних сил з метою розробки конкретних подальших кроків у цих напрямках. Ми закликаємо об’єднатись для спільної роботи в ім’я розвитку нашої Батьківщини та майбутнього наших дітей. Дякую за увагу.
Дякую. Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні співгромадяни, шановні колеги! Ми всі співчуваємо Японії, яка зазнала лиха від землетрусу. Але сьогодні співчуття гідна і Україна. Нашу державу і суспільство трусить від соціально-економічних негараздів. Майже 10 мільйонів українців живуть на межі бідності або навіть гірше. Вперше з 2003 року в Україні цей відсоток знов почав збільшуватися. Але влада щодня розповідає про економічне зростання. Україна все більше падає в міжнародному рейтингу якості життя. І зараз там аж на 73 місці поруч з Намібією та Ботсваною. Не дивно, що за даними соціологічних опитувань половина українців готова брати участь в масових акціях протесту, друга половина скоро теж буде готова. Все це сумні підсумки першого року роботи уряду. Підсумки того, що наша влада не соромлячись називає соціально-економічними реформами. В усьому світі під реформами розуміють прогресивні перетворення, кроки до кращого життя людей. А у нас виходить як у сумному жарті: реформи – це коли заради світлого майбутнього народу жертвують його сьогоденням. Українська влада, прикриваючись гучними словами, переклала соціально-економічні проблеми на плечі громадян, сіла туди сама та звісила ноги, і зверхньо повчає, що треба терпіти. Під розмовами про реформи в освіті, сотням тисяч учителів посадовий оклад незаконно встановлюють нижче прожиткового мінімуму, який складає 613 гривень. Масовими мітингами педагоги домагаються від уряду 20-відсоткової надбавки до зарплати. Кабмінівські коперфільди відкладають їх виплату на осінь, коли ці копійки з’їсть інфляція. Урядовий відповідальний за реформи віце-прем’єр Тігіпко щосили хоче так звану пенсійну реформу, навіть намагається налякати людей своєю відставкою – давно пора. Вже й Президент та Партія регіонів визнали, що урядовий проект нікуди не годиться – робота просто завалена. Як кажуть, жити на пенсії добре, от тільки жити на пенсію погано. А в разі здійснення проекту імені Тігіпка, жити пенсіонерам стане просто неможливо. Навіщо було вести балачки про всенародне обговорення, якщо всі одіозні пункти залишились на місці. А це: зростання пенсійного віку, збільшення на 10 років мінімального стажу для призначення пенсії за віком, припинення виплат надбавок до пенсій працюючим пенсіонерам за понаднормовий стаж, тощо. У нас і так пенсію називають вищою мірою соціального захисту. А тепер цю "вищу міру" хочуть запровадити, так би мовити, без суда та слідства, хоча йдеться про багато мільйонів українців. Сергій Тігіпко закликав також прийняти Трудовий кодекс до кінця парламентської сесії, але цей кодекс експерти та журналісти вже називають кріпосним. Знову все проти людей. Опозиція готова допомогти приймати якісні закони, але владі це не потрібно. Під час ухвалення всіх важливих рішень пропозиції нашої фракції ігноруються. Більшість за одним помахом руки одобрямс будь-який законопроект, який їм спустили з Банкової. Якщо ви й надалі будете підміняти реальні реформи балаканиною і шулерством, отримаєте серйозні суспільні заворушення, або і, не дай Боже, гуманітарну катастрофу навіть без землетрусів. Дякую за увагу.
Шановні колеги, обмін думками закінчено. Переходимо до реалізації порядку денного. Нам потрібно включити до порядку денного сесії цілу низку законопроектів. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії проекту Закону про державну службу [[реєстраційний номер 8306]]. Автор законопроекту Президент України, який визнав його, як невідкладний для позачергового розгляду Верховною Радою. [[10:31:51]] За-156 Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради безпеки ООН, та визначення порядку доступу до таких активів [[автор законопроекту Кабінет Міністрів]]. Прошу голосувати. [[10:32:43]] За-286 Включено до порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного законопроекту за номером 8274, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом. Автор законопроекту Кабінет. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[10:33:26]] За-292 Включено. Ставиться на голосування пропозиція про включення порядку денного сесії проект Закону про Раду міністрів Автономної Республіки Крим [[реєстраційний номер законопроекту 8191]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[10:34:01]] За-249 Включено. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного сесії законопроекту за номером 8294 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури започаткування підприємництва. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[10:34:44]] За-251 Прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедур припинення юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[10:35:19]] За-276 Прийнято рішення. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до. проекту 3 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України [[щодо міжнародного проекту "Циклон-4"]] [[реєстраційний номер 8316]]. Прошу голосувати. [[10:35:55]] За-291 Включений. Я звертаюся з проханням до голови Комітету з питань бюджету Баранова Валерія Олексійовича з тим, щоб комітет міг розглянути, і ми на вечірньому засіданні прийняли цей законопроект, тому що, коли будемо розглядати, я поясню причину. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про газету Верховної Ради України "Голос України" [[реєстраційний номер 8325]]. Прошу голосувати. [[10:36:44]] За-290 Включено. Також є пропозиція після. на вечірньому засіданні розглянути цю постанову. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства [[реєстраційний номер законопроекту 8324]]. Прошу голосувати. [[10:37:25]] За-232 Включено. Пропонується включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо спрощення процедури закупівлі Аграрним фондом і аграрними вищими навчальними закладами товарів, робіт та послуг]] [[реєстраційний номер 8164]]. Прошу голосувати. [[10:38:05]] За-226 Включено. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію]] [[реєстраційний номер законопроекту 8121]]. Прошу голосувати. [[10:38:45]] За-278 Включено. Шановні колеги, зараз ми мали включити законопроект за номером 8091, але він повністю поглинається в наступних законопроектах, які ми зараз будемо голосувати, тому немає необхідності його включати до порядку денного, бо в наступних законопроектах ці положення враховані. Я ставлю. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення деяких норм Податкового кодексу України]] [[реєстраційний номер 8217, 8217-1, 8217-2, 8217-3]]. Прошу голосувати. Це включення, вони. Зніміть голосування. Шановні колеги, коли розглядається питання про включення до порядку денного, ми зобов’язані включити і розглянути усі альтернативні законопроекти. Яке буде рішення, це вже залежатиме від нас з вами, який законопроект ми приймемо. Але включити до порядку денного і розглянути ми зобов’язані всі, така норма Регламенту. Тому я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного законопроектів за номерами 8217, 8217-1, 8217-2, 8217-3 – про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення деяких норм Податкового кодексу України]]. Автори законопроектів: -1 – Ляпіна, -2 – Королевська, -3 – Королевська і без тире [[8217]] – Хомутиннік. Прошу голосувати. [[10:41:18]] За-265 Включено. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про деякі питання списання та реструктуризації заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію [[реєстраційний номер 8284]]. Прошу голосувати. [[10:41:53]] За-29 Питання не включено. Розглядається питання про включення до порядку денного законопроекту за номером 8285 – проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо списання заборгованості перед державним бюджетом]]. Прошу визначатися. [[10:42:29]] За-23 Законопроект не підтримано. Ставиться на голосування пропозиція включити до порядку денного проект Постанови про відзначення 140-річчя з дня народження Василя Стефаника. Реєстраційний номер 8182. Прошу голосувати. [[10:43:04]] За-314 Включено до порядку денного. Я звертаюся до голови комітету Яворівського з проханням зібрати комітет для того, щоб ми на вечірньому засіданні могли розглянути це питання. І так для розрядки, шановні колеги. Його син, Василя Стефаника, свого часу був заступником голови Ради Міністрів УРСР, головою Львівського виконкому. Йому приписують досить крилату фразу. Він на одній із нарад сказав таке, що радянська влада дуже добре зробила, що навчила людей читати, але погано, що вона при цьому навчила їх і писати. Коли кляузами замучили. Розглядається проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо участі народних засідателів]]. Реєстраційний номер 8308. Прошу голосувати. [[10:44:15]] За-226 Включено питання. Ставиться на голосування проект Закону. про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток [[реєстраційний номер законопроекту 8311]]. Прошу визначатися. [[10:44:56]] За-220 Шановні колеги, шановні колеги, була пропозиція, коли ми ставили на голосування перший законопроект, ще не відійшли від роздумів і от обговорення почутого в різному і тому не зорієнтувалися. Хто за те, щоб повернутися до питання про включення до порядку денного питання проекту Закону про державну службу [[реєстраційний номер 8306]], прошу голосувати. [[10:45:50]] За-224 Шановні колеги, законопроект останній – 8311 набрав у нас 220 голосів. Є пропозиція: повернутися до голосування. Хто за те, щоб повернутися.
Я ще раз повторюю, все по суті. В Регламенті є норма, яка дозволяє повернутися. [[Шум у залі]] Це не третій раз, ви слухайте уважно. Хто за те, щоб повернутися до голосування питання: проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток [[реєстраційний номер 8311]], прошу голосувати. [[10:47:03]] За-223 Не включено. Так, шановні колеги, дві фракції, дві фракції: фракція "БЮТ" Кириленко, і фракція "НУ-НС" Мартиненко звернулась з проханням оголосити перерву для проведення консультацій з питань порядку денного та виголошення заяви. Будь ласка, хто? Василь Кравчук, прошу.
Василь Кравчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". В ніч з першого на друге квітня трагічно загинув Адам Михайлович Яхієв, президент відкритого акціонерного товариства "Адамс", заслужений працівник промисловості України, кавалер орденів за заслуги третього ступеня. Депутат Хмельницької обласної ради трьох скликань, багаторічний член партії Всеукраїнського об’єднання "Батьківщина". Життя славетного подолянина, знаного на Україні виробничника, мецената, надійного товариша та сім’янина, батька чотирьох дітей, перервала куля, Адама Яхієва зухвало вбито у власній домівці. Слідство встановлює обставини трагічної події, про те, якими б вони не виявилися, доводиться констатувати, в Україні повертаються часи, коли чи не єдиним способом з’ясувати стосунки були замовні вбивства, рекет та злодійський безпредєл. У державі зафіксовано зростання злочинності, організовані угрупування знову відчули свою безкарність, підприємці та бізнесмени вже не приховують фактів повернення "кришування", а на вулицях населених пунктів стало небезпечним пересування громадян навіть в денний час, суспільство знову стає беззахисним перед свавіллям беззаконня. Від зухвалого наїзду нині не застрахований ніхто, ні звичайні громадяни, ні відомі особистості, наразі голосні заяви влади про верховенство права, життя людини як найвищу цінність держави і недоторканність особи є лише пустими словами, якими можновладці жонглюють перед власним народом та світовою спільнотою. Адам Яхієв завжди стояв на засадах демократії, щиро вболівав за долю України, наполегливо працював над зростанням економічного потенціалу краю, ніколи не був осторонь політичних процесів. Про те, комусь життя і діяльність Адама Михайловича стали на заваді і з’ясування стосунків відбулось найцинічнішим способом. Реальність засвідчує, що перебувати в опозиції сьогодні небезпечно, а якщо людина сповідує відмінні від влади політичні погляди і при цьому має бізнес, перебувати в опозиції вдвічі небезпечно. Якщо в найближчий час Міністерство внутрішніх справ не зможе продемонструвати результати розслідування вбивства одного з опозиційних політиків депутата Хмельницької обласної ради від партії "Батьківщина", то немає сумніву, що вбивство Адама Яхієва стане одним із найбрудніших і незмивних плям на репутації діючої української влади, на репутації Президента і керівників всіх силових структур. Вбивство Адама Яхієва це трагічний сигнал для всього українського бізнесу, який піддається зараз рейдерським атакам і адміністративному тиску. Якщо керівники держави не покажуть свою політичну волю знайти і покарати вбивць Яхієва, тоді в Україні залишиться тільки один закон, закон безпридела і куля знову стане вирішальним аргументом в житті політики, бізнесу і всього українського суспільства, а це означає, що в приціл може попасти кожен громадянин України.
Шановні колеги, є необхідність обмінятися думками, прошу підготуйтеся, записатися по хвилині з приводу законопроекту, включення проекту Закону про державну службу. Прошу записатися. Будь ласка, Кармазін одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, ви знаєте, ми так піклуємося законопроектами про державну службу, що навіть не уявляємо що відбувається в державі, в тій же державній службі. Уявіть собі, в Одесі центр з тримання мігрантів, де 200 чоловік знаходиться, одна третина дітей, четвертий місяць державним службовцям не платять заробітну плату. Оце дореформувалися! Оцей закон, який зараз пропонується про державну службу, порушує Конституцію, порушує здоровий глузд. Тут орган існує окремо, а державна служба – окремо. Щоб не було такого роздвоєння особистості, нехай його доопрацюють, цей закон і потім подадуть. Не треба "ґвалтувати" зал, Адаме Івановичу, двічі він відповів вам, що він не підтримує цей законопроект. Тут викидаються державні і помічники народних депутатів державні службовці, і всі хто захочете, це просто закон антиконституційний, підкреслюю. І.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, мы действительно вступили в период широкой модернизации нашего общества и проводим разные реформы. Но одними из базовых реформ является конечно админ. реформа и реформа держслужби, без этого серьезных изменений в жизни достичь трудно. Поэтому есть предложение еще раз вернуться и проголосовать за включение в повестку дня проекта закона, инициируемого Президентом про державну службу. Спасибо!
Будь ласка, Сергій Соболєв, фракція "БЮТ".
Соболєв, "Блок Юлії Тимошенко, партія "Реформи і Порядок". Шановні колеги, я думаю, що двічі вже зал абсолютно правильно визначився, фактично не включивши в порядок денний законопроект, який не відповідає Конституції України. Цей законопроект прямо забороняє перебування в партіях державним службовцям, що є прерогативою виключно конституції, де визначено перелік осіб, яким заборонено перебувати в партіях. Крім того, цей законопроект фактично обмежує поняття державного службовця і фактично тому, по всіх цих показниках, цей законопроект навіть не може розглядатися в Верховній Раді, бо він прямо протирічить Конституції. Натомість, чомусь законопроект 8289, авторство Терьохіна, який прямо врегульовує ситуацію з малим бізнесом, нами не включений. Тому ми хотіли б, якщо ви вже до цього законопроекту повертаєтесь, повернутись до законопроекту, який безпосередньо торкається мільйонів наших співгромадян, я маю на увазі малого бізнесу. Дякую.
Матвєєв Валентин, Компартія України.
Дякую. Шановні колеги, я не буду говорити по нюансам, тобто основним, навіть, положенням цього проекту закону. І думаю, що це там зрозуміло кожному, хто уважно його хоча б переглянув, а не тільки прочитав і ознайомився з ним детально. Більш ніж переконливим, на мою думку, є те, що Науково-експертне управління Верховної Ради України надало свій негативний, підкреслюю, негативний висновок на цей законопроект аж на 26 сторінках. До того, Адам Іванович, іще додам, ви двічі ставили це питання, я маю на увазі щодо включення зазначеного законопроекту до порядку денного сесії, і він не набрав більшості голосів, тобто 226 і більше. Я прошу більше не ставити це питання на голосування. Дякую.
Так. Від тих фракцій, які не виступили, немає бажаючих? Шановні колеги! Перше, давайте не будемо забувати, що ніхто крім нас законів не приймає, і включення до порядку денного, це ще не означає прийняття законопроекту чи погодження з його положеннями. Поза всяким сумнівом, поза всяким сумнівом, коли ми будемо розглядати законопроект, а я ще раз нагадую, що автор законопроекту Президент, який визнав його як невідкладний для позачергового розгляду Верховною Радою. Положення, які зачіпають інтереси народних депутатів, що мається на увазі помічників-консультантів, положення, про які тут колега Соболєв звертав увагу, де виключений перелік тих, хто не має бути членами партій при виконанні тих чи інших положень і так далі, поза всяким сумнівом вони із цього законопроекту будуть зняті при розгляді чи то в першому, чи остаточному голосуванні. Тому я ще раз наголошую, якби ми голосували уже за закон, я розумію тоді ваші заперечення, а ми голосуємо тільки про включення до порядку денного. При розгляді питання ми з вами маємо право виключити, включити, додати, забрати. ([[Шум у залі]]) Тому що тут не стосується навіть цього законопроекту 216 стаття, оскільки це цільний закон, тобто в нього можна буде при другому читанні чи навіть при першому включати і вилучати, що хочеш. Це одне. ([[Шум у залі]]) Друге. Те, що стосується законопроекту 8289, законопроект стоїть до включення до порядку денного в середу. 8289 – законопроект колеги Терьохіна, стоїть на середу. Тому я ще раз повторюю, в середу він стоїть і в середу він буде розглядатись. Останній раз. Хто за те, щоб повернутись до розгляду питання проекту Закону про державну службу, прошу визначатись. ([[Шум у залі]]) [[10:58:31]] За-234 Повернулись. Ставлю на голосування питання про включення до порядку денного проекту Закону про державну службу (реєстраційний номер 8306), прошу голосувати. ([[Шум у залі]]) [[10:58:59]] За-233 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 183, "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 5, Комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народної Партії – 20, позафракційні – 5. Розглядаємо питання проект Закону про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану [[реєстраційний номер 7378]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу визначатись. [[10:59:49]] За-226 Прийнято. Слово має голова Державної реєстраційної служби Єфіменко Леонід Васильович. Від комітету підкомітету підготуватись Олександру Бондару.
Вельмишановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Відповідно до положень частини п’ятої статті 41 Конституції України примусове відчуження об’єктів права приватної власності може бути застосовано лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і у порядку встановленому законом та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Примусове відчуження таких об’єктів з наступним повним відшкодуванням їх вартості допускається лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану. Проект закону спрямований на визначення механізму передачі, примусове відчуження або вилучення майна у юридичних та фізичних осіб для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану та відшкодування вартості такого майна. Проектом закону передбачено умови, як попереднього, так і наступного повного відшкодування державою вартості майна, яке може бути примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану у підприємств, установ, організацій та фізичних осіб. Законопроект визначає коло суб’єктів, які мають право на відшкодування вартості майна, особливості прийняття рішення про примусове відчуження, вилучення та передачу майна, вимоги до документів, які видаються в результаті примусового відчуження або вилучення майна, порядок і строки отримання компенсацій за примусово відчужене майно та порядок повернення примусово відчуженого майна, що збереглося. 17 листопада 2010 року зазначений проект закону було схвалено на засіданні Кабінет Міністрів та внесено до Верховної Ради України. 1 березня цього року зазначений проект розглянуто на засіданні Комітету з питань економічної політики та за результатами розгляду було рекомендовано прийняти зазначений законопроект за основу. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься законопроект, який неодноразово вносився всіма урядами України і, на жаль, на сьогоднішній день. до сьогоднішнього дня ще не прийнятий. Справа в тому, що в нашій Конституції є стаття [[частина 5 статті 41 Конституції України]], яка чітко визначає, що примусове відчуження об’єктів права приватної власності може бути застосовано лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі й у порядку, встановленому законом, та умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Справа в тому, що якщо, не дай Боже, така ситуація трапиться в Україні, у нас нема регламентованого порядку, окремого закону, який регламентує цей механізм. Тому цілком зрозуміло, що Кабінет Міністрів подав відповідний закон, і цей закон, зокрема, спрямований на врегулювання правовідносин, пов’язаних з відшкодуванням державної вартості майна, яке може бути примусово відчужене у власника в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану і визначає механізм як попереднього, так і наступного повного відшкодування державної вартості майна, яке може бути примусово відчужене знову ж таки в умовах воєнного чи надзвичайного стану. Комітет з питань економічної політики пропонує прийняти даний законопроект за основу. Є зауваження Науково-експертного управління, які можна врахувати в другому читанні. Я особисто висловив зауваження на комітеті про те, що я як депутат теж внесу зауваження, щоб норми цього закону застосовувалися виключно для тих випадків, які передбачено Конституцією. Щоб у нас не було випадків відчуження під Євро-2012, олімпіад і такі всі інші заходи. Тільки надзвичайна ситуація чи військовий стан! Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так. прошу записатися на обговорення. Два – "за", два – "проти". Так, "в гордом одиночестве" Юрій Анатолійович Кармазін. Прошу.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу на те, що виборці сьогодні говорять: скільки можна плодити законів? Систематизуйте їх, кодифікуйте їх, і це правильна вимога, абсолютно. По цій вимозі, по цим критеріям іде весь світ. А що ми робимо? Що робить уряд? А він плодить закони-метелики, щоб відволікати увагу громадськості. Ось і цей черговий законопроект, в якому, я не кажу про те, що маленький обсяг цього закону, але лише десять статей мають якісь норми, які відносяться до правових, інші три – відсилочні норми і четверта – дається визначення. О цей закон, який наш Голова Верховної Ради називає законом-метеликом. Що треба було б зробити? А треба було б внести зміни до Закону про правовий режим воєнного стану та про правовий режим надзвичайного стану. О це ті зміни, які потрібно, і пам’ятати треба, що якщо ми йдемо на прийняття таких окремих законів, то ми не збагачуємо наше законотворення, а навпаки, руйнуємо його. Через це я за те, щоб ми визначалися по цим питанням, але не в окремому законі, це треба зробити змінами саме до цих законів. Якщо треба, то можна передбачити зміни і до 353-ї статті Цивільного кодексу України, яка передбачає умови, коли іде реквізиція як раз, про те, що ви тут говорите, про механізм примусового відчуження майна в умовах правого режиму воєнного чи надзвичайного стану. Через це такий окремий закон, в такому вигляді не має існувати в цивілізованій державі, якою має стати держава Україна. Він має бути тільки частинкою інших більш.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про передачу, примусове відчуження, або вилучення майна в умовах правого режиму воєнного чи надзвичайного стану [[реєстраційний номер 7378]]. Прошу голосувати. [[11:07:27]] За-258 Законопроект прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про виробництво військової техніки [[реєстраційний номер 7520]]. Можемо за скороченою процедурою. Хто за те, щоб розглянути за скороченою процедурою, прошу визначатися. [[11:08:02]] За-206 Підтримана пропозиція. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Бандуров Володимир Володимирович. Від комітету підготуватися Кінаху.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! До вашої уваги надається проект Закону про виробництво військової техніки. Законопроект розроблений Мінпромполітики на виконання указу Президента України про рішення Ради національної безпеки України від 20 липня 2007 року "Про хід реалізації Державної програми реформування та розвитку оборонно-промислового комплексу на період до 2010 року". Проблема, на розв’язання якої спрямовується законопроект, полягає у тому, що на сьогодні не визначені загальні правові засади державного регулювання та особливості відносин, пов’язаних із впровадженням господарської діяльності, з розроблення виробництва, обслуговування, ремонту, модернізації та утилізації озброєння і спеціальної військової техніки. Законопроектом урегульовуються правові відносини на всіх стадіях життєвого циклу військової техніки від її створення до утилізації і є першим етапом реалізації концепції створення національної системи розроблення та поставлення на виробництво озброєння, військової спеціальної техніки, затверджене розпорядженням Кабінету Міністрів України номер 756 від 01.07.2007 року. 2009 року. Національна система розроблення та поставлення на виробництво озброєння, військової спеціальної техніки покликано замінити відповідну систему колишнього СРСР. Метою прийняття законопроекту є створення умов для розроблення та реалізації державної політики у сфері виробництва військової техніки, виробництва конкурентоспроможної військової техніки та забезпечення потреб Збройних сил та інших військових формувань, створених відповідно до законодавства, розвиток міжнародної виробничої, науково-технічної кооперації у сфері розроблення і виробництва військової техніки. Поставлена мета досягається шляхом врегулювання в положеннях законопроекту правового режиму військової техніки, основних принципів засобів державного регулювання діяльності у сфері виробництва військової техніки, напрямків практичної реалізації системи розроблення і поставлення на виробництво озброєння військової спеціальної техніки, а також порядку залучення недержавних інвестицій у зазначену сферу. Законопроект за своїм змістом не містить положень чи заходів, що потребують матеріальних, фінансових чи інших витрат. З огляду на викладене пропонуємо.
Завершуйте, будь ласка.
З огляду на викладене пропонуємо підтримати наданий на розгляд проект Закону про виробництво військової техніки. Дякую за увагу.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Кирилович Кінах.
Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони розглянув на своєму засіданні проект Закону про виробництво військової техніки. Підтримуючи концепцію цього закону, комітет на ваш розгляд пропонує слідуючі висновки та пропозиції. У цей час відбувається дуже відповідальний процес на основі рішень Ради національної безпеки і оборони і указів Президента України, підготовки розгляду та затвердження стратегії національної безпеки України, оборонної доктрини, програми реформування та розвитку Збройних сил України, включаючи відповідні програми по подальшому розвитку оборонно-промислового комплексу, виробництва спецтехніки та зброї. Вищезазначений проект є невідкладною складовою створення необхідних умов для зміцнення національної безпеки і оборони України і є дуже актуальним. У той же час Комітет з питань національної безпеки і оборони Верховної Ради України [[аналогічні висновки поділяє також Головне науково-експертне управління Верховної Ради]], звертає увагу на слідуюче, що в законопроекті не чітко визначені напрямки системи планування, координація дій виконавчих органів включаючи останні рішення в рамках адміністративної реформи, проблематика оборонного замовлення та ритмічного, поетапного фінансування відповідного оборонного замовлення по виробництву військової техніки. Дуже принциповий напрямок створення умов державно-приватного партнерства для залучення відповідних інвестицій. Виходячи з вищезазначеного, Комітет Верховної Ради з питань національної безпеки і оборони пропонує Верховній Раді прийняти рішення по законопроекту по виробництву військової техніки, по направленню його на повторне перше читання. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? Бажаючих немає. Тоді я ставлю. Вибачте, крім Кармазіна, хто ще наполягає? Прошу, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хочу звернути вашу увагу на те, як не кваліфіковано нинішній Прем’єр-міністр України Микола Азаров подає закони. Я вже сьогодні мав сказати як сьогодні виконуються закони, коли державним службовцям не платять заробітну плату понад три місяці, коли ніякої реакції немає, я звертаюся до Представника Президента Юрія Мірошниченка, щоб він доповідав Президенту про всі художества уряду. Я думаю, що тоді отих би картинок, що все нормально, зустрівся Президент з Прем’єром не було. А на другий день погнали б з кабінету і сказали б бери шинель і йти гуляй, Микола Янович, пора вже тобі на відпочинок. Через цей закон, вдумайтеся, про виробництво військової техніки! А сільськогосподарську техніку не треба виробляти? А взагалі ніякої техніки в Україні не треба виробляти? Бо Міністерство промисловості ви знищили, нема його. Ви ж навіть думати про це не хочете. Все закупимо і завеземо китайське. Через це із принципу такого ж самого, як і попередній законопроект, я наголошую на тому, що такий закон самостійно існувати немає права, немає бути такого окремого закону, в якому повно бланкетних норм. Немає бути закону, який абсолютно штучно робить і вириває і технічне регулювання військової техніки, і оборонне замовлення. Я хочу запитати вас, чи є у Сполучених штатах закон про виробництво військової техніки і відповім, ні, немає, там не додумаються до цього в уряді, там знають, що виробляють нормальну техніку і її закуповують. Нам треба говорити про те, що немає сьогодні військової техніки нормальної належної. Цей закон треба відхилити. Дякую.
Будь ласка, хто з вас. Чорновіл, прошу.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги народні депутати, виходячи із самого змісту закону, із позиції, яку було дуже чітко сформульовано представником профільного комітету і з позиції, яка була напрацьована в нашій фракції, ми можемо чітко встановити одну елементарну річ. Цей закон фактично може сьогодні викликати тільки одну дискусію чи взагалі потрібний такий закон, в такому випадку нам потрібно відправляти автору на доопрацювання, якщо ми визначимось, що цей закон не потрібний. І всі норми, які в ньому є, можуть бути вільно враховані в таких законах України як про державне оборонне замовлення, про основи Національної безпеки України, про державну підтримку підприємств, Науково-дослідних інститутів, організацій, які розробляють та виготовляють боєприпаси, їх елементи та вироби спецхімії і про ліцензування певних видів господарської діяльності. У випадку, якщо ж ми все ж таки прийдемо до висновку, що можна вносити окремий закон, а я сумніваюсь, що в цьому є така необхідність, але якщо ми все-таки на цьому зупинимось, то тоді є сенс направити цей закон на повторне перше читання. Тому що повністю його приймати сьогодні в першому читанні просто нереально, так як він містить ряд суперечностей і в ньому не передбачено обов’язкові і необхідні внесення змін і доповнень до перерахованих вже мною законопроектів. Він вступить з ними в суперечність. І тому нам сьогодні треба визначитися не з прийняттям його в першому читанні, а з тим, чи ми голосуємо за направленням автору - Кабінету Міністрів на доопрацювання, чи ми голосуємо за повторне перше читання. На думку нашої фракції ліпше було б направити на доопрацювання і врахувати всі корисні, потрібні і мудрі положення цього закону вже в діючих законодавчих актах. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення питання завершено, шановні колеги. І виступаючі, і комітет, і Головне науково-експертне управління єдині в думці, що законопроект потрібний. Перше і друге, що його потрібно доопрацювати. Тому з вашого дозволу я ставлю на голосування пропозицію про направлення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроекту за номером 7520 - проекту Закону про виробництво військової техніки. Прошу голосувати. [[11:18:30]] За-263 Ще раз нагадую, що ми прийняли рішення про направлення законопроекту на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Таким суб’єктом є Кабінет Міністрів, так що доля законопроекту знаходиться в його руках. Розглядаємо питання проект Закону про внесення зміни до статті 19 Декрету Кабінету Міністрів України "Про стандартизацію і сертифікацію" щодо методики розрахунку вартості робіт, пов’язаних з обов’язковою сертифікацією продукції. [[реєстраційний номер 8025]] Пропозиції лунають з приводу скороченої процедури. Прошу визначитись. [[11:19:29]] За-221 Підтримана ідея. Запрошую до слова заступника голови Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики Віткіна Леоніда Михайловича. Підготуватись Королевській.
Шановні народні депутати, законопроект розроблено на виконання частини п’ятої Постанови Кабінету Міністрів від 11 листопада 2010 року про деякі питання надання адміністративних послуг. Законопроект розроблено з метою визначення єдиного підходу до формування вартості робіт пов’язаних з обов’язковою сертифікацією продукції, забезпечення прозорості механізму формування вартості таких робіт, врахування інтересів замовників робіт з обов’язковою сертифікацією. Внесення таких змін врегулює питання розбіжності встановлення вартості однотипних робіт з обов’язкової сертифікації. Для цього передбачається внесення до статті 19 Декрету Кабінету Міністрів про стандартизацію і сертифікацію нової частини четвертої. Згідно з якою методика розрахунку вартості робіт, пов’язаних з обов’язковою сертифікацією визначається і затверджується Кабінетом Міністрів України. Законопроект було розглянуто і підтримано профільним Комітетом з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва, законопроект також отримав позитивний висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Просимо шановних народних депутати підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Так, будь ласка, Наталія Юріївна Королевська, голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, вашему вниманию предоставляется проект Закона о внесении изменений в статью 19 Декрета Кабинета Министров Украины "О стандартизации и сертификации" относительно методики расчетов, стоимости работ связанной с сертификацией продукции [[№ 8025]]. Цель этого законопроекта – установить единый подход к формированию стоимости работ по сертификации. То есть установить следующее правило: порядок расчета стоимости таких работ утверждается только Кабинетом Министров. Вам известно, что действующий механизм формирования стоимости работ, связанный с обязательной сертификацией продукции абсолютно не прозрачен. Поэтому дает возможность использовать разные коррупционные схемы. Вы также знаете, что сейчас не существует единой методики определения стоимости этих работ. И нет единственного ответственного, кто несет ответственность в нашей стране за то, что стоимость работы завышенная, за то, что дополнительным налоговым путем завышенной стоимости сертификации сегодня обкладываются все, кто находится на рынке и данной ценой легко манипулировать. Поэтому стоимость даже однотипных работ по сертификации сильно расходится в каждом конкретном случае. Понятно, что в таких условиях интересы заказчиков работ по сертификации не соблюдаются. И алгоритмы логики также не просматриваются. А в основном им навязывают ту стоимость работ, которая необходима для безбедного проживания чиновников. Что конкретно предлагается в законопроекте? Проект предлагает дополнить статью 19 Декрета Кабинета Министров Украины "О стандартизации и сертификации". В данном случае комитет поддерживает данный проект закона. И Главное научно-экспертное управление Верховной Рады предлагает принять проект закона [[8025]] за основу. Прошу поддержать решения комитета. Спасибо.
Дякую. Будемо обговорювати? Так, хто бажає обговорити, прошу записатися. Так, будь ласка, Кармазін Юрій.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Хіба це головне питання, яке сьогодні після двох тижнів відсутності пленарних засідань, в пленарному режимі Верховної Ради України нам би треба було б розглянути? Чи, може, нам требу було розглянути як сьогодні діють ті зміни і доповнення, які внесені в податкове законодавство, які сьогодні зробили можливим закриття майже півмільйона людей, які займалися підприємницькою діяльністю. Чи, може, треба обговорити свавілля правоохоронних органів, які вчора додумалися зносити авторинок навіть на Перова в Києві і навіть залучати спецслужбу для того? Принаймні так стверджують представники незалежної профспілки. Чи треба думати про те, що пальне вже зашкалило за світові ціни і зараз потягне за собою здорожчання всіх продуктів харчування, чи електроенергію здешевити, і не треба лякати людей тими новими платіжками. Чи що робити з дотаціями містам, які сьогодні оптимізують, а точніше, порушують Конституцію України, при скороченні кількості закладів охорони здоров’я і освіти, що заборонено Конституцією прямо. А ми, бачите, одне речення хочемо обговорювати тут в кількох читаннях. Через це, тут пропонується одне речення тільки добавити в частину четверту до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів "Про стандартизацію, сертифікацію", який давним-давно пора замінити законом, шановні урядовці. Забули, що таке декрети, а ми ще вносимо зміни до декретів Кабінету Міністрів. Як не соромно? Тому оці слова "методика розрахунку вартості робіт, пов’язаних з обов’язковою сертифікацією, затверджується Кабінетом Міністрів" пропоную прийняти в першому і другому.
Дякую, Юрій Анатолійович. Але у вас точно такі ж права, як і в Кабінету Міністрів. Ви також маєте право вносити пропозиції і вносити. Шановні колеги, я просив би не лінуватися натискувати кнопки. За вас я цього робити не буду. Я оголошував запис, не записалися – це ваша проблема. Гасюк, будь ласка, але це останній раз.
Дякую, Адам Іванович. В мене є запитання до пана Віткіна. От, скажімо, буквально тиждень тому назад в місті Чернівці відкрили таке регіональне представництво під назвою ". Consulting Group", Головна, 265-А. І от до мене приходять люди і кажуть, що там за сертифікат, за один папірець, треба заплатити 8 тисяч 100 гривень. От в мене є питання, чому не 12, чому не 17 тисяч, а 8 100, коли це коштує, такий папірець, 1 тисячу 120 гривень? Я направлю цей лист, мій запит до вас, і я вас попрошу мені відповісти для того, щоби я дав відповідь тим людям, які звернулися до мене. Але я вважаю, що це не є боротьба з корупцією, а навпаки. Дякую.
Дякую. Ваш виступ – підтвердження необхідності прийняття законопроекту. Бо тут і говориться: методика розрахунку вартості робіт, пов’язаних з обов’язковою сертифікацією продукції, затверджується Кабінетом Міністрів України. А зараз беруть із стелі цю методику і кожен становить таку ціну, як хоче, бо він монополіст. А тут, якщо ми приймемо, я сподіваюсь, що ми приймемо цей закон, буде єдина методика для всіх, і тоді не буде таких проблем. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я думаю, ми маємо усі підстави, і на це наголошували виступаючі, і рішення комітету таке, що прийняти в цілому законопроект. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення зміни до статті 19 Декрету Кабінету Міністрів України "Про стандартизацію і сертифікацію " [[щодо методики розрахунку вартості робіт, пов’язаних з обов’язковою сертифікацією продукції]] [[реєстраційний номер 8025]]. Прошу голосувати. [[11:29:30]] За-259 Закон прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо підрозділів цивільного захисту]] [[реєстраційний номер 7250]]. Є пропозиція за скороченою. тут також невеличкий закон. Прошу визначатись. [[11:30:07]] За-211 Прийнято. Доповідає перший заступник міністра з надзвичайних ситуацій Болотських Михайло Васильович. Підготуватись Сухому.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до статті 1 Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" подано Кабінет Міністрів України з метою усунення законодавчої колізії, яка склалася після прийняття Закону України "Про правові засади цивільного захисту" та реалізації Державної програми перетворення військ цивільної оборони України, органів і підрозділів Державної пожежної охорони в оперативну рятувальну службу цивільного захисту. В результаті переатестації військовослужбовці військ цивільної оборони отримали статус осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту. Метою закону є запровадження правових, фінансових та організаційних засад загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття особового складу органів та підрозділів цивільного захисту, практично застосування положень закону у системі Міністерства з питань надзвичайних ситуацій. Проект закону отримав позитивний висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради України, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету заступник голови Комітету з питань соціальної політики та праці Сухий Ярослав Михайлович.
Шановні колеги! Законопроект складається з чотирьох речень, і вносить він зміни тільки в одну статтю, де визначення термінів. Справа в тому, що, як сказав заступник керівника Служби цивільного захисту, так сталося, що перемінили назву, а коли ми вносили зміни до Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування, то на цю категорію людей на органи підрозділів цивільного захисту він ніби не пошириться. Тому я і обґрунтовувати довго його не буду, скажу тільки одне. цей законопроект не вимагає внесення змін та доповнень до інших законодавчих актів. Перше. Друге. Цей законопроект не вимагає ні копійки коштів з бюджету. Тому цілком справедливо колега Павловський дійсно чисто технічним законопроектом. Ми на комітеті прийняли рішення рекомендувати сесійній залі прийняти цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Обговорювати будемо? Прошу записатися. Будь ласка, Павловський. Підготуватися Чорноволенку.
Андрій Павловський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко” – "Батьківщина". Шановні співвітчизники! Шановні колеги народні депутати! Дійсно, зазначений законопроект є технічним з юридичної точки зору і фактично суть його зводиться до того, що слова "військ цивільної оборони" в тексті закону будуть замінені словами "органів і підрозділів цивільного заходу. захисту" у відповідних відмінниках по всьому тексту. Тому опозиція не тільки жорстко критикує, а і пропонує, якщо це треба для справи, пропонує конструктивно підтримати зазначений законопроект. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” – "Батьківщина" буде голосувати зазначений закон. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, фракція "Реформи" розглянула на своєму засіданні теж і цей законопроект, і ми дійшли до висновку, що його можна цілком голосувати відразу в цілому. І тому пропонуємо для того, щоб не виникали колізії, щоб не було проблем у людей, які працюють в цій важливій сфері на той період, який ще буде потрібно для процедури другого читання, в якому просто нема що добавити до законопроекту, проголосувати його в цілому, направити на підпис Президентові і нехай люди відчувають себе більш захищеними, ті, в яких можуть виникнути відповідні обставини, щодо працевлаштування, щодо цивільного захисту і тому подібне.
Так, Юрій Кармазін.
Шановні народні депутати, ми знову маємо манюпусенький закончик, закончик, який називає наш Голова Верховної Ради Володимир Михайлович закончиком-метеликом таким, який можна було б врахувати, комплексно підходячи до тих питань. Я хотів би наголосити, що в Україні має бути введений надзвичай економічний стан, який передбачав недопущення безробіття. А ми зараз передбачаємо, а що буде і як робити при загально обов’язковому державному соціальному страхуванні на випадок безробіття. Кожен випадок скорочення робочого місця, закриття підприємства має сьогодні доповідатися виключно Президенту, який взяв на себе всю повному відповідальності за стан справ в державі. Через те тоді б може ситуація змінилася. Що стосується цього законопроекту, то я, як представник Партії захисників Вітчизни, погоджуюся і солідаризуюся з тим, з тією пропозицію, яку дав сьогодні представник комітету Ярослав Михайлович Сухий. Абсолютно нічого при прийнятті такого закону розглядати ще в другому читанні. Достатньо замінити слова: "військ цивільної оборони" – виключити, а після слів "органів внутрішніх справ" доповнити словами "органів і підрозділів цивільного захисту". І те ж саме і абзаці третьому пункту десятого. Це в статті 1 Закону "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування". Але мене більше цікавить, чому до цього часу Міністерство не відкличе ганебний лист про перерахунок пенсій пенсіонерам, який здійснюється по базі 2007 року? Я хотів би, щоб на це відповіли.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, якщо не буде заперечень, давайте підтримаємо думку комітету профільного, який пропонує прийняти за основу і в цілому. Тільки за основу? Так, Ключковського мікрофон, будь ласка.
Дякую. Адам Іванович, я розумію, що така пропозиція має право на існування. Однак, я хотів би нагадати нашу недавню практику, коли ми переглядали прийняті рішення в цілому відразу у зв’язку з тим, що там виникали юридичні недоречності. Я не бачу проблеми, щоб зробити тут скорочений час внесення пропозицій до другого читання, але я не бачу підстав для того, щоб так різко порушувати регламент і приймати "з коліс" законопроект. Давайте дамо тиждень на внесення пропозицій, і на наступному пленарному тижні. Законопроект не пожежний, ніяких гострих проблем, нагальних проблем типу захисту від Чорнобильської аварії, він не вирішує. Тому давайте будемо працювати відповідно до Регламенту.
Дякую, Юрій Богданович. Шановні колеги і Юрій Богданович, перше: ми не тільки не різко, ми ніяк не порушуємо Регламент, бо в Регламенті є норма, що ми можемо одразу приймати закони у цілому. Друге. [[Шум у залі]] Да. Друге, суть законопроекту зводиться до одного: добавляється в двох реченнях. у двох реченнях добавляється раз, два, три, чотири, п’ять слів – "органів і підрозділів цивільного захисту". Ось і все. Юрій Богданович, будь ласка. Ключковського мікрофон.
Адам Іванович, це статусний законопроект. Внесення цих слів змінює статус відповідних підрозділів. Чи має воно фінансові наслідки, я не знаю. Я би хотів це питання вивчити і для себе з’ясувати. Я думаю, що багато хто з депутатів теж має такі самі питання. Чому цього не зробити? Ще раз, яка нагальна потреба приймати його в цілому?
Нагальна потреба диктується одним – економією ресурсів, часу і всього подібного. Ще раз повторюю. Тут всього-на-всього до переліку додаються ще органи цивільного захисту. І все на цьому. Сухий, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, це неприпустимо, коли в сесійній залі демонструються принципи заради принципів. Я може швидко говорю, а може ви мене неуважно слухали. Цей законопроект не передбачає внесення змін та доповнень до інших законопроектів. Перше. Є висновок науково-експертного управління, цілком позитивний, з такою самою рекомендацією, як і комітет, прийняти в цілому. І головне. Він не вимагає ніяких додаткових коштів з Державного бюджету. Чому його потрібно прийняти? Та тому що цілі підрозділи цивільного захисту випадають з-під дії Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Там же працюють живі люди. Так сталося, що у 2008 році, коли закон приймали, упустили, випустили. Цю колізію ми ліквідовуємо. І в першу статтю, яка називається "Визначення термінів. визначення термінів" вносяться 5 слів: органи і підрозділи цивільного захисту, плюс – до служби транспорту, Державної служби спеціального зв’язку, захисту інформації.
Юрію Богдановичу, ви подобрішали? Будь ласка.
Можна? Дякую. Адаме Івановичу, я думаю, що принципи якраз і існують тому, що вони, принципи, які лежать в основі діяльності. Той, хто не дотримується принципів, діє безпринципно. І це для того колеги, який нам так пропонував відмовитися на певний час від принципів. Тому я ще раз хочу підкреслити. У мене є право вивчити цей законопроект після його прийняття в першому читанні, подивитися, які він наслідки має для статусу і бюджету, і після того думати чи вносити в нього поправки чи ні. Якщо хтось спішить, встановите скорочений строк, але я наполягаю на тому, щоб було надано час для поправок.
Дякую, ваше право, але воно не має принципу. Тому що тут, ви розумієте. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до статті першої Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо підрозділів цивільного захисту]] [[реєстраційний номер 7250]]. Прошу голосувати. [[11:42:43]] За-299 Прийнято. Я пропоную скоротити термін підготовки до другого читання до семи днів. Прошу голосувати. [[11:43:03]] За-259 Хоча, шановні колеги, право депутатів, але тут ми затягуємо даремно розгляд даного питання. Розглядається законопроект за номером 7488 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення порядку надання допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим верствам населення та покращення їх соціального захисту]] [[реєстраційний номер 7488]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу визначатись. [[11:43:50]] За-216 Підтримано. Слово має перший заступник міністра соціальної політики Василь Іванович Надрага. Підготуватись Стояну.
Шановні депутати, на розгляд виноситься урядовий законопроект про внесення змін до деяких законів України, яким передбачається упорядкування порядку надання державної допомоги сім’ям з дітьми та малозабезпеченим сім’ям. Стисло законопроектом передбачено. Перше. Вилучення з переліку документів для отримання допомоги у зв’язку з вагітністю та пологами, довідки з місця проживання для незастрахованих жінок про те, що вони не працюють, не служать або не навчаються, що значно скоротить процедуру призначення такої допомоги від держави. Друге. Призначення допомоги одиноким матерям на дітей, які досягли 18-річного віку, але ще продовжують навчатися у загальноосвітніх навчальних закладах. Третє. Законопроектом передбачено надання право жінці отримувати допомогу на дитину у разі смерті батька дитини, з яким жінка не зареєструвала шлюб. Четверте. Законопроектом пропонується передбачити у Законі про державну допомогу сім’ям з дітьми норму, якою встановлюється припинення виплати допомоги на дітей одиноким матерям у таких випадках: по-перше, позбавлення одержувача допомоги батьківських прав, відмова одержувача допомоги від виховання дитини, працевлаштування дитини, реєстрація нею шлюбу до досягнення дитиною 18-річного віку і у випадку смерті дитини. П’яте. Передбачається надати право на отримання допомоги особам, які не працюють, але здійснюють дослід за психічно хворою людиною. Для реалізації законопроекту, у державному бюджеті на 2011 рік передбачено 3 мільйона 800 тисяч гривень. Законопроект підтримують Комітет з питань соціальної політики та праці Верховної Ради та Головним науково-експертним управлінням. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Стоян Олександр Миколайович.
Шановні колеги, цей закон дійсно полегшує можливість надання допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим верствам населення. Василь Іванович Надрага дуже докладно розказав переваги цього закону. Хочу також загострити увагу на тому, що вилучається з переліку така позиція, що якщо жінка вагітна, то вона повинна брати довідку, що вона вагітна, що вона не працює чи не вчиться, це вилучається. Якщо вона вагітна, то вона повинна отримувати певну допомогу. Друге. Передбачається також, якщо хтось помер один із годувальників чи мати, чи батько, другий має отримувати цю допомогу. Наступне дуже важливе, про це казав Василь Іванович, ті особи, які доглядають за інвалідами П групи внаслідок психічного розлад,у не включаються до непрацездатних осіб. І вони таким чином мають право отримувати соціальну допомогу. Зазначу, що на цей час окремі питання врегульовані Кабінетом Міністрів і окремими постановами. Але те, що вносить уряд, це каже про те, що уряд хотів би, щоб це мало закріплення на законодавчому рівні. І це дійсно, якщо ми проголосуємо, я впевнений, що не найдеться тих, хто буде голосувати проти, ми закріпимо підвищення соціального захисту малозабезпечених верств населення. Всі, хто аналізував цей законопроект, і Міністерство фінансів, і Міністерство економіки, і інші органи влади, вони підтримують цей законопроект і наше Науково-експертне управління підтримує. Комітет Верховної Ради з питань соціальної політики і праці розглянув в себе цей законопроект і рекомендує його прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Прошу записатись. Володимир Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Прошу передати слово Володимиру В’язівському.
Мікрофон В’язівського.
Володимир В’язівський, "Наша Україна". Хочу сказати і доповнити колегу, який виступав від імені фракції, направлений цей законопроект ми розглядали. І всі, і опозиційні, і провладні політичні сили підтримали цей законопроект і пропонують Верховній Раді від нашого комітету одноголосно проголосувати за цей законопроект. Хотів би уточнити деякий момент. Звісна річ, є ряд моментів і новшеств, які пропонує Кабінет Міністрів, що стосується додаткової статті в законопроекті. Це стаття 18 пункт 4, саме умови, за яких виплата допомоги на дітей одиноким матерям припиняється. Я думаю, що до цієї статті буде багато зауважень народних депутатів, в тому числі і від більшості. А тому однозначно, що цей законопроект вартує до того, щоб його прийняти в першому читанні. Бо він вирішує цілий ряд концептуальних питань і в багатьох випадках полегшує отримання певних допомог, це стосується, в першу чергу, вагітних жінок. Але однозначно, до другого читання є необхідність доопрацювати статтю, про яку я саме наголошую, стаття 18, пункт чотири. Тому ми пропонуємо від фракції "Наша Україна" проголосувати за цей законопроект в першому читанні.
Дякую. Віктор Корж.
Віктор Корж, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, сам факт того, що цей закон сьогодні розглядається в сесійній залі, свідчить про те, що турбота про дітей, турбота про сім’ї, це є дійсно пріоритетом державної політики. І я хотів би сказати, не зважаючи на те, що цей законопроект не розглядався комітетом з питань охорони здоров’я, безумовно, він буде сприяти покращенню здоров’я дітей, здоров’я сімей і не тільки фізичного, а і духовного, і морального. Бо дійсно, спрощення процедур отримання допомоги, закріплення їх на законодавчому рівні, це буде дуже сприяти покращенню соціально-економічного стану сім’ї і, зокрема, соціально незахищених їх членів. Тому переконаний, що всі свідомі депутати проголосують і прошу підтримати. Дякую.
Дякую, обговорення питання завершено, депутати усі свідомі, тому я прошу підтримати рішення про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 7488 про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення порядку надання допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим верствам населення та покращення їх соціального захисту. Прошу голосувати. [[11:51:17]] За-300 Законопроект в першому читанні прийнято. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо оподаткування імпортованих товарів для видавничої діяльності]], реєстраційний номер 8096. Пропонують за скороченою процедурою. Прошу визначитись. [[11:51:51]] За-217 Підтримана пропозиція. Доповідає голова Державного комітету телебачення і радіомовлення Плаксюк Юрій Олександрович. Від комітету підготуватися Пінчуку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф", який розроблений Держкомтелерадіо за пропозицією Держмитслужби України. Законопроектом пропонується привести статтю 19, яка ще була змінена в 2008 році про єдиний митний тариф, у відповідність до нової редакції Закону про митний тариф України, прийнятого 21.12. минулого року, яким затверджено українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності в частині узгодження окремих кодів товарів та їх текстового опису. Тобто коди товарів та опис товарів Закону про єдиний митний тариф не узгоджується з нормами Закону про митний тариф в Україні, ось. Змінами передбачається викладення окремих кодів товарів та їх текстового опису в новій редакції. Законопроект погоджено Міністерством економічного розвитку і торгівлі, Міністерством фінансів, Міністерством юстиції. Також висновок Головного науково-експертного управління є позитивним, крім одного застереження щодо набрання чинності закону, але, значить, це положення можна буде узгодити в процесі доопрацювання. Комітет Верховної Ради з питань податкової та митної політики рекомендує прийняти законопроект за основу, Верховної Ради з питань Комітет культури і духовності, а також Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва підтримують даний законопроект. Потрібно сказати, що реалізація даного закону сприятиме отриманню суб’єктами видавничої справи пільг до 2015 року по сплаті ввізного мита і ПДВ при митному оформленні товарів, які не виробляються на території України. Це дозволить пожвавити нашу поліграфічну галузь і.
Завершуйте, будь ласка.
Підтримати.
Дякую. Від комітету Пінчук, прошу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики на своєму засіданні 1 березня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо оподаткування імпортованих товарів для видавничої діяльності]], поданий 10.02.2011 року Кабінетом Міністрів України, та рекомендує Верховній Раді України прийняти вказаний законопроект за основу. Проектом закону передбачається внесення змін до Закону України "Про Єдиний митний тариф", спрямованих на проведення кодів і описів товарів, наведених у пункті "О" частини першої статті 19 вказаного закону у відповідність до вимог Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Під час обговорення законопроекту народні депутати України члени комітету висловили зауваження щодо уточнення переліку кодів, описів товарів, які не виробляються в Україні і ввозяться для використання у видавничій діяльності та підпадають під пільговий режим оподаткування ввізним митом. Головне науково-експертне управління у своєму висновку зауважує, що згідно з частиною другою статті 1 Закону України про митний тариф України, Закони України з питань встановлення нових або зміни діючих ставок ввізного мита набирають чинності не раніше ніж з дати початку нового бюджетного року. Прошу, шановні колеги, підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорити?
Так, тоді, будь ласка, запишіться. Так, я продовжую зсідання до завершення розгляду даного питання. Стешенко, будь ласка.
Адам Іванович, я прошу моєму колезі Миколі Володимировичу Томенку передати слово.
Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, законопроект необхідний і правильний, оскільки ми протягом останніх років діяли в системі сприяння українським видавництвам. І в зв’язку з прийняттям нового Податкового кодексу, очевидно, цю зміну треба зробити для того, щоби видавництва, які працюють в Україні, були конкурентними, могли конкурувати з видавництвами інших країн. Очевидно, так само коректним є те, щоб ще раз треба передивитися, що йдеться про пільги, які стосуються лише тих складових, які не виробляються в Україні для того, щоби не створювати можливих проблем для нашого виробника. Натомість, колеги, хотів звернути уваги на тому, що ми не перший рік опосередковано допомагаємо видавничій галузі і видавничому бізнесу через митні послуги. А натомість держава мусить перевіряти, як бюджетні кошти і не бюджетні кошти використовуються тими чи іншими видавництвами. От у нас, як за моїми розрахунками, сьогодні є три категорії видавництв: є державні видавництва, які останні роки нікому не потрібні; є приватні видавництва і є видавництва братські. Братські видавництва – це такі видавництва, що міністр чи голова обласної адміністрації, заснувавши зі своїми друзями це видавництво, він максимально використовує бюджетні кошти для їх використання. От, коли треба на бюджетні кошти видати підручники, то мені Міністерство освіти каже, що 10 клас до сих пір, уже скоро навчальний рік закінчиться, а на 84 відсотки підручниками забезпечено. А коли треба гроші заробити, то тоді у братських видавництвах це друкується. Сьогодні вся Україна, батьки дітей з 5 по 8 клас здають по 60 гривень на брошурки, які придумало Міністерство освіти в братському видавництві, щоби здати екзамени. Ніхто не знав, що будуть у нас екзамени, тепер сказали, що в 5 – 8 класі чотири екзамени. Вчителі питають, як здавати? Якщо не знаєте, як здавати, купіть брошури по 60 гривень, вам там це скажуть. Вся країна здає міністру освіти і чиновникам 60 гривень на брошури. От такі у нас видавництва. Тому, шановні колеги, давайте закон підтримаємо, але держава повинна контролювати, як бюджетні кошти використовуються нашими видавництвами.
Камчатний, будь ласка.
Прошу передати слово колезі Чорноволу.
Чорновіл.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! Я у даному випадку, крім того що представляю позицію фракції "Реформи заради майбутнього", хочу ще сказати кілька слів як колишній поліграфіст і керівник видавництва. Річ у тому, що українські поліграфічні підприємства свого часу не зуміли пройти у більшості своїй достатньої модернізації. Є частина, дійсно, високотехнічних, абсолютно сучасних видавничих потужностей, але їх недостатньо для того, щоби виготовляти на конкурентній основі достатню кількість цієї номенклатури видавничої продукції, у тому числі і книжкової. Мова тут не йде про видання якісь українською, російською іншими мовами, мова йде про те, щоб ця галузь, яка стратегічно важлива для нашої держави, була забезпечена нормальними потужностями, нормальними технічними можливостями і нормальними розхідними матеріалами. У даному випадку не вноситься кардинальних змін щодо нових там додаткових великих пільг, іде мова про нормування відповідно до наших класифікаторів. Діюча ситуація, яка є сьогодні, фактично створює дуже серйозні перешкоди, що дадуть можливості отримання на пільговій основі відповідних матеріалів і росхідних, і техніки. Введення в дію цього закону дозволить те, що вже і так передбачено, що вже пропрацьовувалося і при підготовці бюджету тощо реалізувати на практиці. Я думаю, що це стратегічно важливо. Даний законопроект треба приймати. Я навіть готовий був би підтримувати прийняття відразу в цілому, але, дійсно, виникає питання чи не зміняться деякі показники бюджету внаслідок цього, і були застереження депутатів щодо того, що окремі позиції, можливо, не зовсім відповідають відповідній класифікації. Тому наша фракція просить проголосувати за цей законопроект у першому читанні.
Добре прохання, але наголошую, фракції такої немає, є депутатська група. Смітюх Георгій, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Я вийшов і взяв слово з цього приводу тому, що, знаєте, коли ми розглядаємо ті чи інші закони, ми говоримо, що Україна не виробляє і треба пільги надавати. То я задаю питання собі і вам: а що Україна виробляє? Що Україна, крім сировини, яка експортується у всі країни, яка цінна на сьогоднішні є від борошна до металу, що Україна виробляє? Ми зовсім майже знищили такі уяви, що Україна може якийсь замкнутий цикл виробляти. Чи для книжкового виробництва, чи для станкобудівництва, чи літакобудівництва та дальше. Нам потрібно врешті-решт подумати, я що ж Україна спроможна виробляти. Для цього є певна Академія наук, є відповідні галузі, які. була Україна. колись мала перші місця або могла увійти хоча б в ті конкурентні середовища, які є сьогодні в світі, і зосередити там хоча б увагу. Тому що ми постійно говоримо і аргументація у нас одна – Україна не виробляє і давайте дамо нам пільги. І скільки ми можемо ці пільги надавати? І коли врешті-решт те чи інше відомство скаже, що давайте ми будемо дотувати або виділяти державні кошти на те, що відновити або створити якусь певну галузь, те чи інше устаткування, яке повинно в Україні бути, або в якому Україна залежить від інших держав. А врахуйте, що якщо б нам сьогодні кордони закрити. Чи може Україна функціонувати як промислова країна в цілому? Ніколи! Тому що ми не виготовляємо нічого! В замкнутому розмінні цього слова. Ні від плуга, до літака включно. То врешті-решт, якщо дивитися з точки зору мого розуміння національної безпеки України, то треба в цьому плані в кінці кінців галузевим міністерствам подумати, а на чому зосередити увагу, на що виділяти кошти до Державного бюджету, а не просити тих чи інших пільг. Я особисто безперечно як безвихідно пропоную підтримати цей законопроект, а в кінці кінців треба нам подумати про це важливе, дуже важливе питання, в якому опинилася вся економіка України. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я буду ставити пропозиції на голосування. Єдине, я не розумію, яку ми проблему виносимо на друге читання. Андрій Павлович,я звертаюся до. Чому комітет пропонує на друге. в першому читанні, а не в цілому прийняти законопроект? Що в другому читанні ми маємо поправити?
Комітет пропонує, може. підтримав у цілому прийняти. В цілому давайте, Адам Іванович. Тут єдине, що. те, що науково-експертне управління, що з наступного року.
Значить, шановні колеги, давайте поступимо таким чином. Відповідно до Закону "Про Єдиний митний тариф", куди ми вносимо зміни зараз, 1-ша стаття цього закону гласить, що будь-які зміни вступають у дію з початку нового фінансового року. Тому я пропоную доповнити, що цей закон набирає чинності з 1 січня 2012 року і прийняти в цілому як закон. Прошу голосувати. в тому числі і Бюджетному кодексу, і закону, куди ми вносимо зміни. [[12:04:51]] За-275 Закон прийнято. Але ще раз нагадую, вступає він в дію відповідно до Бюджетного кодексу, відповідно до Закону "Про Єдиний митний тариф" з 1 січня 2012 року. Дякую. Оголошується перерва до 12 години 35 хвилин.
Продовжуємо засідання. Розглядається проект Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" [[щодо промислово-фінансової групи]] [[реєстраційний номер законопроекту 7477]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:36:06]] За-145 Хто за те, щоб повернутися? [[12:36:30]] За-186 Не повернулися. Так, будь ласка, Бандуров Володимир Володимирович. Підготуватися Пінчуку.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито". Проекту Закону розроблено з метою приведення положень Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" у відповідність до Закону України "Про визнання таким, що втратив чинність Закону України "Про промислово-фінансові групи в Україні", який був прийнятий 9 вересня 2010 року. Закон України "Про промислово-фінансові групи в Україні" втратив чинність з 2 листопада 2010 року, що зумовило виключення з тексту відповідного Декрету Кабінету Міністрів України положень, які стосуються справлення державного мита при створенні промислово-фінансових груп. Реалізація закону не потребує додаткових фінансових коштів з Державного бюджету та не буде впливати на видаткову та доходну частину Державного бюджету. Пропонуємо проекту Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Є запитання? Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Андрій Павлович Пінчук.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Дозвольте нагадати, що проектом Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України про державне мито [[щодо промислово-фінансової групи]], поданий Кабінетом Міністрів України, передбачено виключити положення, які стосуються справляння державного мита за вчинення дій щодо підготовки проекту по створенню промислово-фінансових груп, оскільки Закон України "Про промислово-фінансові групи" втратив чинність. Отже, вказаний законопроект має технічний характер. З урахуванням вище викладеного комітет на своєму засіданні 15 лютого 2011 року за результатами розгляду законопроекту за реєстраційним номером 7477 прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу та в цілому як закон. Прошу, шановні колеги, підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Запитання є? Немає. Сідайте, будь ласка. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Немає бажаючих? Шановні колеги, дійсно, законопроект носить технічний характер, оскільки немає вже такого суб’єкту господарської діяльності, як промислові групи, промислово-фінансові групи. То відповідно потрібно і розчистити законодавство. Я пропоную підтримати позицію комітету про те, щоб прийняти за основу і в цілому законопроект за номером 7477 про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" [[щодо промислово-фінансової групи]]. Прошу голосувати. [[12:39:52]] За-235 Дякую. Закон прийнято. Зараз ми мали б розглядати проект Закону про садові товариства [[реєстраційний номер 5533]]. Проте, народний депутат Самойленко написав лист у зв’язку з тим, що він сьогодні знаходиться разом із Президентом України у Дніпропетровській області, просить його перенести на наступний пленарний тиждень. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду законопроекту за номером 5533 на наступний пленарний тиждень, прошу підтримати. [[12:40:48]] За-201 Не підтримано. Тоді будемо розглядати, є пропозиція розглянути за скороченою процедурою, прошу визначитись. [[12:41:12]] За-209 Підтримано. Тоді я запрошую до слова голову підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марину Володимирівну, будь ласка.
Дякую. Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується для розгляду проект Закону про садові товариства внесений народним депутатом України Самойленко. Я хочу підкреслити те, що врегулювання відносин, що виникають при створенні та діяльності товариств, носить дуже актуальний характер. Але водночас треба зазначити наступне: даний законопроект не виражає потреб правового забезпечення саме садівницьких товариств, він має характер статуту і вирішує питання, які виникають при створенні будь-якої громадської організації, тобто врегульовується Законом України "Про об’єднання громадян". Окремі положення законопроекту не узгоджуються з положеннями Земельного кодексу України, зокрема в назві законопроекту "Садові товариства" визначення термінів "садова", "земельна ділянка", "земельні ділянки спільного користування". Законопроект потребує суттєвого техніко-юридичного доопрацювання. Так, не визначена організаційно-правова форма створення та діяльність садівницьких товариств, відсутні нормативно-правові акти, якими керуються члени цих товариств. Стаття 14 за назвою "Права членів садового товариства" дублює статтю 9 "Права та обов’язки члена садового товариства", хоч за своїм змістом регулює питання права власності на земельні ділянки, унормовані відповідними статтями Цивільного та Земельного кодексів України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, детально аналізуючи законопроект, має зауваження до більшості його статей та у своєму висновку пропонує за результатами розгляду у першому читанні законопроект відхилити. Виходячи з вище викладеного та враховуючи.
Завершуйте, будь ласка.
та враховуючи прохання автора законопроекту, комітет пропонує рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект повернути на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Дякую.
Так, хто бажає взяти участь в обговоренні, запишіться. Так, бажаючі є, Пеклушенко, будь ласка, Партія регіонів.
Я думаю, что и докладчик, и автор закона, и все присутствующие понимают, что проблема людей сегодня, которые проживают в садовых товариществах, она есть. В силу ряда обстоятельств эти дачи, так называемые, уже давно превратились в дома и люди живут там семьями, люди живут улицами, куда невозможно доехать ни "Скорой помощи" и в состоянии временности живут люди, и неопределенности. И я уверен, что любой народный депутат, который осуществляет прием, он сталкивался с этой проблемой. Поэтому проблема как таковая есть, от нее нельзя отмахиваться, на нее нельзя закрывать глаза. Я думаю, что предложенное решение вернуть автору на доопрацювання, оно действительно имеет под собой смысл и уверен, что зал его поддержит.
Камчатний.
Камчатний, фракція "Реформи заради майбутнього". Я дійсно також хочу підтримати і співдоповідача від комітету, і попереднього виступаючого, тому що в питанні садівничих товариств дуже багато прогалин, люди від цього потерпають. На власному прикладі, на прикладі зустрічі з моїми виборцями в Дзержинському районі міста Харкова, зокрема на прикладі садівничого товариства "Дружба" колективів у місті Харкові я підтверджую, що це так, дійсно, має місце. Це не тільки питання проживання в садових товариствах, це питання використання спільної власності, доріг, енергозабезпечення і цілої іншої низки інших проблем. Тому законопроект потребує дуже ретельного доопрацювання, а актуальність цієї проблеми вона нагальна, вона існує. Це питання треба вирішувати. Дякую.
Дякую. Але вам, Валерій Григорович, як представнику, і не представнику, а одному з керівників регламентного комітету, роблю зауваження. Депутатської фракції "Реформи заради майбутнього" немає, є депутатська група. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, нам треба відповісти на питання: потрібний закон такий чи ні? Тим більше, що комітет дав негативний висновок. Головне науково-експертне управління також дало негативний висновок на цей закон. Але ми маємо звернути увагу на те, що сьогодні в державі кілька мільйонів людей втягнуті і мають можливість працювати, проживати в садових товариствах, і має бути унормовано захист їх конституційних прав. Тому що є неоднозначне трактування цього законодавства і, в принципі, треба сказати, що добре, що ми хоч до цієї проблеми хоч якось придвинулись. Інше питання. Що законопроект сирий, але я думаю, що його треба відправити на доопрацювання. Але не треба взагалі скидати з уваги. Можливо краще, щоб ми зробили в Законі про об’єднання громадян окремий розділ, де було б записано про садові товариства і, очевидно зробили б, і внесли зміни до Земельного кодексу. Бо в цьому проекті поки що сплутана термінологія, але нам все одно, ми в боргу перед тими людьми, які є членами садових товариств. І не зважаючи на те, що цей законопроект такий скажемо трошки недолугий з юридичної точки зору, я все-таки вважаю, що саме намагання врегулювати ці правовідносини є позитивним. І тому просив би комітет не забувати про це питання і відправити, під контролем, на доопрацювання це законопроект. Дякую.
Микола Шершун.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Насправді, невизначений статус у садівницьких товариств, є проблеми ще з 2008 року, коли розпочалась масова перереєстрація садівницьких товариств в обслуговуючи кооперативи. Тому, на даний момент, вони можуть мати статус, або кооперативу, або об’єднання громадян. І, все одно, виникає маса суперечок у правовідносинах членів садівницьких товариств між собою та з іншими установами. Практична діяльність засвідчує необхідність прийняття відповідного законопроекту, хоча можливо не в запропонованій редакції. Відповідно хочу зауважити, що в проекті міститься ряд значних неузгоджень. Так законопроект має назву "Про садові товариства", та в ньому використовується термін "садове товариство". Проте, в Земельному кодексі України вживається інший термін "садівницьке товариство". У частині четвертій статті 14 проекту використовується термін "землі спільного користування", що суперечить Земельному кодексу, який визначає правовий статус земель загального користування, а не спільного. Також в законопроекті незрозуміло, в чию власність переходить земельна ділянка в разі добровільної відмови від неї. Ну і є ряд ще суперечностей, серйозних, до речі, суперечностей. З огляду на вищесказане, хоча і законопроект як уже підкреслено було, потрібен дуже, але цей законопроект доцільно все-таки відправити на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Висновок комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Висновок Головного науково-експертного управління – відхилити законопроект. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону про садові товариства [[реєстраційний номер 5533]]. Прошу визначатися. [[12:51:06]] За-1 Ставиться на голосування пропозиція комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект за номером 5533. Прошу голосувати. [[12:51:40]] За-243 Рішення прийнято. Розглядаємо питання - проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення громадського порядку під час спортивних та інших культурно- видовищних заходів [[реєстраційний номер 2267]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[12:52:18]] За-203 Підтримано. Автор законопроекту Москаль Геннадій Геннадійович, я його не бачу. Тоді від комітету голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Романович Мойсик.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну". Шановний Адаме Івановичу, Шановні колеги! Геннадій Геннадійович Москаль, наш колега підготував законопроект про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за порушення громадського порядку під час спортивних та інших культурно-видовищних заходів]]. Законопроект спрямований передусім на покращення безпеки при проведенні футбольних змагань Євро-2012. Попри численні зауваження Головного науково-експертного управління наш комітет до них приєднався і і вважає, що законопроект підлягає направленню на доопрацювання. Але головна причина, шановні колеги, в тому, що законопроект Геннадія Геннадійовича Москаля зареєстрований 22 червня 2009 року, майже 2 роки тому, а 17 лютого цього року ми з вами ухвалили законопроект у першому читанні за номером 7137 авторів, наших колег Заца, Прасолова на ту ж саму тему, і цей законопроект уже розглянутий в комітеті до другого читання. І ці пропозиції, які є в законопроекті Геннадія Москаля, частково враховані у законопроекті 7137. Тому комітет, як і Головне науково-експертне управління, рекомендують доопрацювати законопроект.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за порушення громадського порядку під час спортивних та інших культурно-видовищних заходів]] [[реєстраційний номер 2267]]. Прошу визначатися. [[12:55:01]] За-2 Пропозиція комітету і Головного науково-експертного управління повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, прошу визначатись. [[12:55:28]] За-37 Не підтримано. Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Закону про Службу правопорядку Міністерства внутрішніх справ України [[реєстраційний номер 2470]]. Також Москаль Геннадій Геннадійович – автор законопроекту. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[12:56:01]] За-210 Підтримано. Так, Москаль відсутній. Тоді перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович. Будь ласка, Володимир Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто, поданий народними депутатами України [[Москалем, Гриценком, Кузьмуком, Скибінецьким]], проект Закону про Службу правопорядку Міністерства внутрішніх справ України. Метою прийняття даного проекту закону є законодавче визначення статусу Служби правопорядку МВС України. Законопроектом передбачається, що Служба правопорядку МВС України матиме статус спеціального формування у складі Міністерства внутрішніх справ України, призначеного для: охорони та оборони важливих державних об’єктів, участі в охороні громадського порядку та боротьбі із злочинністю, виконання інших завдань, що вимагають постійної оперативної готовності та підвищеної мобільності. Також законопроектом визначаються основні завдання та права особового складу Служби правопорядку МВС України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Розглянувши законопроект 2470, комітет вважає необхідними його доопрацювати. Підстави для цього наступні. Указом Президента України номер 820 від 17.08.2010 року створено робочу групу з питань реформування судочинства. Одним із завдань цієї групи є напрацювання нового Кримінально-процесуального кодексу з подальшим його прийняттям у Верховною Радою України. Комітет вважає, що будь-які структурні зміни у системі правоохоронних органів мають бути наслідком прийняття нового Кримінально-процесуального кодексу, який визначить основні елементи, передусім, системи досудового слідства. Друге. Триває розробка низки базових законів, серед яких закони про прокуратуру та міліцію. В системі правоохоронних органів має бути проведений перерозподіл завдань та функцій. Фрагментарні зміни у системі правоохоронних органів України не матимуть наслідком очікуване покращання системи кримінальної.
Завершуйте, будь ласка.
на доопрацювання. Прошу підтримати.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Немає. Мабуть, яка ініціатива, таке і бажання. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу у першому читання про службу правопорядку Міністерства внутрішніх справ України [[реєстраційний номер 2470]]. Прошу визначатись. [[12:59:16]] За-0 Пропозиція комітету і Головного науково-експертного повернути на доопрацювання. Прошу визначатись. [[12:59:40]] За-17 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Розглядається питання – проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права підозрюваного, обвинуваченого, підсудного на захист]] [[реєстраційний номер 6654]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу визначитись. [[13:00:16]] За-212 Підтримано. Будь ласка, Міщенко Сергій Григорович, автор законопроекту. Підготуватись Швецю.
Дякую. Шановні колеги, якщо ми задамо питання, чи існують факти в Україні, коли у людей вибивають явки з повинною чи визнавальні покази проти себе. Ну кожному зрозуміло, по тим даним, які постійно висвітлюються в засобах масової інформації, такі факти існували і існують. А тепер питання. Коли такі факти і такі покази, такі явки з повинною вибиваються у цих людей? З адвокатами чи без адвокатів? Якщо взяти статистику, коли такі справи уже були поломані так звано в судах, коли люди були виправдані, коли були реабілітовані, коли були знайдені дійсні злочинці, і потім вони були виправдані, то зрозуміло, коли вертаються до вивчення цих кримінальних справ, то всі явки з повинною чи покази визнавального характеру були першочергово отримані органами дізнання чи слідства без адвокатів. Що пропонується законопроектом, в першу чергу? Це те, що якщо адвокат вступає в справу, то його негайно слідчі органи повинні залучити до цієї справи. Він повинен працювати з своїм підзахисним. Всі слідчі дії повинні бути з адвокатом. Чому? Тому що, коли адвокат приходить до свого підзахисного, то його день-два-три не допускають до цього підзахисного. Потім що робиться? А робиться те, що в цей час працюється з цим підслідним для того, щоб дав необхідні слідству покази. Я хочу зачитати висновок Науково-експертного. Тут є зауваження, вони можуть бути до другого читання усунені, але головне: Науково-експертного управління, проаналізувавши проект, вважає.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Дякую, Адам Іванович. .слушним, оскільки його положення будуть сприяти реалізації гарантованих Конституцією України прав і свобод людини і громадянина при здійсненні кримінального судочинства і унеможливлять зловживання органів дізнання та досудового слідства при здійсненні затримання та взяття під варту осіб. Але питання в тому, що ці ж самі слова є в висновку головного комітету. Але чому "на доопрацювання" головний комітет говорить? Про те, що такі зміни ускладнять роботу слідчого, та ми на захисті громадян, чи на захист "ускладнення роботи слідчого"? Дякую, я прошу підтримати цей законопроект.
Дякую. Від комітету голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Дмитрович Швець.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні проект закону, який був внесений народним депутатом Міщенком, реєстраційний номер 6654. Законопроектом пропонується доповнити статтю 44 КПК України новими положеннями, які дадуть змогу захиснику отримувати допуск до справи негайно, після надання ним документів, що підтверджують його повноваження, але в будь-якому випадку не пізніше, ніж через 24 години з дня надходження заяви захисники про його участь у справі. Передбачається також щодо внесення постанови про допуск захисника, будь-які слідчі дії, чи інші процесуальні дії за участю підозрювального, обвинувавачувального чи підсудного не проводяться. Також законопроект передбачає внесення змін до статті 106 Кримінально-процесуального кодексу, передбачаючи, що скарга на затримання надійшла до суду до внесення подання органів дізнання про обрання запобіжного заходу, вона розглядається суддею до розгляду подання. Крім того, пропонується внесення змін до статті 165 зі значком 2 і 165 зі значком 3. Проаналізувавши законопроект комітет зазначає, що запропоновані зміни в частині заборони проводити будь-які слідчі, чи процесуальні дії за участю підозрюваного, обвинувачуваного та винесення постанови про допуск захисника у справі можуть ускладнити кримінально-процесуальні дії. До того ж така заборона суперечить виконанню вимог Кримінально-процесуального кодексу про проведення слідчих дій у невідкладних заходах. Крім того, під час підготовки цього законопроекту стаття 44, про яку йде мова, вже зазнала змін, її доповнити частиною шостою. З огляду на це, зміни необхідно внести також в нумерацію глав цієї статті. Шановні колеги, комітет проаналізував.
Завершуйте.
дійшов висновку, що його необхідно направити на доопрацювання, але лише з таких технічних проблем. Якщо Верховна Рада ухвалить рішення прийняти за основу, у комітеті не буде ніяких причин, щоб не доопрацювати цей законопроект і внести його на розгляд Верховної Ради у другому читанні як законопроект. Ми вважаємо, що цей законопроект буде тільки підсилювати конституційні гарантії права особи на захист. Дякую.
Дякую. Хто бажає взяти? Бачу, запишіться, будь ласка. Прокопчук.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, очевидно, що такі зміни у Кримінально-процесуальний кодекс необхідно вносити хоча б тому, щоб у нас не було двох читань Конституції. Стаття 59 чітко вказує, що кожен має право на правову допомогу. І коли ця правова допомога, на жаль, приходить через троє діб, і від початку проведення слідчих дій підозрюваний уже сам про себе говорить таке, що і в житті ніколи не знав, і не можна було ніде придумать, як то кажуть, і обдумать, то, очевидно, що кваліфікована правова допомога на перших порах якраз не ускладнить дії слідчого, а буде стояти на захисті охоронюваних Конституцією прав громадянина, який не буде підвергатися отим пресінгам, які іноді бувають правоохоронних органів, а буде давати свідомі покази. Тому, на моє переконання технічні будь-які застереження вони можуть бути врегульовані, але ж цей законопроект потрібно приймати за основу. Дякую.
Каплієнко.
Шановні колеги, ми уважно розглянули цей законопроект на засіданні фракції і прийшли до такого висновку. Безумовно, законопроект потрібен сьогодні в державі. Безумовно, його треба приймати. Але з деякими застереженнями. Положення законопроекту буде сприяти реалізації гарантованих Конституцією України прав, свобод людини і громадянина, але зміни в частині заборони проводити будь-які слідчі чи інші процесуальні дії за участі підозрюваного, обвинуваченого до внесення постанови про допуск захисника до участі у справі можуть суттєво ускладнити роботу слідчого та може призвести до штучного затягування ознайомлення з матеріалами, що стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. Якщо зробити підсумок, то депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" підтримує в першому читанні цей законопроект. Ми хотіли би, щоб це було, всі ті негаразди, які є в цьому законопроекті, були виправлені до другого читання. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу подякувати Сергію Григоровичу Міщенку, що він підняв дуже серйозну тему. Бо його законопроект є комплексним, а сьогодні рідко такі комплексні законопроекти приймаються у Верховній Раді. Він базується на частині другій статті 63 Конституції, яка дає право підозрюваному, обвинуваючому, підсудному мати право на захист. От на реалізацію цього права він саме і направлений цей законопроект. Через це потребує особливої підтримки, і я хочу наголосити на тому, що зараз записано, пропонується у проекті записати, що допуск захисника виноситься негайно після надання документів, що підтверджують його повноваження. Я вважаю, що цей запис, де у будь-якому випадку не пізніше, ніж 24 години, не є зовсім конституційним записом, Сергію Григоровичу. Навпаки, негайно є значить негайно. У випадку якихось неможливостей ми маємо це чітко виписати, чому це неможливо. Дуже правильно, але також потребує конкретизації і можливість, коли це не можна зробити. Внесення змін і доповнення частини третьої статті 165 зі значком два, де пропонується органу дізнання, слідчому прокурору в разі внесення подання для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту зобов’язання вручити підозрюваному чи обвинуваченому і захиснику копію подання до моменту його розгляду судом, є також можливістю для реалізації права на захист. Через це думаю, що не зовсім серйозними звучать ті заперечення, які сьогодні ми почули, що можуть суттєво ускладнити роботу слідчого. Завдання слідчого об’єктивно встановити істину по справі, таке ж саме є завдання і у захисника по справі, крім всього іншого надати правову допомогу. Цей закон треба приймати і якомога швидше. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 6654 – про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права підозрюваного, обвинуваченого, підсудного на захист]]. Прошу визначатись. [[13:11:37]] За-264 Підтримана пропозиція. Розглядається питання, проект Закону про відшкодування за рахунок держави матеріальної шкоди фізичним особам, які потерпіли від злочину [[реєстраційний номер 7303]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу визначитись. [[13:12:11]] За-195 Підтримано. Будь ласка, автор законопроекту Віктор Дмитрович Швець, і він же ж від комітету. Тобто у вас є чотири хвилини.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Я вважаю, що це якраз той законопроект, який потребував би повного розгляду у Верховній Раді, він надзвичайно важливий і стосується інтересів надзвичайно великої кількості українських громадян. 8 квітня 2005 року Україна підписала Європейську конвенцію про компенсацію збитків жертвам насильницьких злочинів від 24 листопада 1983 року. Однак, на даний час, конвенцію не ратифіковано у зв’язку з відсутністю закону, який би імплементував її положення в національне законодавство. На сьогодні обов’язок держави відшкодувати шкоду потерпілому, завдану каліцтвом, іншим ушкодженням здоров’я або смерть внаслідок злочину, якщо не встановлено особу, яка вчинила злочин, або якщо вона є неплатоспроможною, передбаченою статтею 1207 Цивільного кодексу України. Як зазначена частина друга цієї статті, порядок відшкодування державі такої шкоди встановлюється законом, аналогічним чином врегульовано це питання і в статті 1177 Цивільного кодексу України. Однак закону, який би вирішував питання про порядок компенсації збитків жертвам умисних насильницьких злочинів, який вирішував би цю проблему комплексно, до даного часу в Україні не прийнято. Зазначеним законопроектом передбачаються підстави та умови, а також встановлюється порядок і розмір відшкодування за рахунок держави шкоди фізичним особам, які потерпіли від злочинних посягань на їх життя, здоров’я або майно, а також органи, які повинні вирішувати дане питання, та джерела фінансування зазначеного відшкодування. Для гарантованого і точного виконання судових рішень про відшкодування громадянам потерпілим від злочину шкоди за рахунок держави проектом закону передбачається утворення спеціального фонду потерпілого в Україні, який буде формуватися за рахунок частини державного бюджету від сплати державного мита та інших надходжень до бюджету, пов’язаних з діяльністю правоохоронних органів, а також інших джерел державного бюджету. Прийняття цього закону дасть можливість захистити законні інтереси тисяч громадян України, що потерпіли від злочинів, злочинних посягань на їхні конституційні права, стане реальним кроком у напрямку утвердження соціальної та правової держави, якою наша держава визначена в Конституції України. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні проект цього закону і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу. При цьому комітет звернув увагу на те, що процедура формування фонду потерпілого в Україні можлива не тільки за рахунок тих коштів, які передбачені проектом закону, а також від реалізації конфіскованого майна та і від інших джерел, які на погляд комітету є абсолютно правильним. З урахуванням зазначеного, шановні колеги, я просив би вас підтримати цей законопроект. Він абсолютно політичний, він стане такою вагомою ланкою в дотриманні конституційних прав людей і особливо потерпілих від злочинних посягань. Якщо держава не може забезпечити життя і здоров’я громадян і розкрити злочини, то держава зобов’язана відшкодувати особі понесенні нею збитки. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Є необхідність обговорювати. Прошу записатись. Прокопчук, будь ласка. За ним - Кравченко.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, у чому полягає також і одна із дуже важливих сутей або призначень цього закону? Часто навіть при виконанні службових обов’язків або інших посадових обов’язків, якщо це не пов’язано з державною службою чи перебуванням правоохоронних органів, бувають випадки, коли цілі сім’ї, дружина не працює, а чоловік загинув, фактично залишаються без жодних засобів до існування. І звісна річ, це доводить іноді до крайнощів у таких сім’ях, коли навіть потім виникають певні речі і стають підставою для суїцидів. Тому, цей закон дійсно є важливим, він є прогресивним і на моє переконання, його потрібно підтримувати. Щоби ті люди, які в тому числі виконують службові обов’язки знали, що вони крім отих державних органів, які є застрахованими, також захищені державою. Тому моя пропозиція підтримати за основу цей законопроект.
Кравченко Микола, фракція комуністів, Чорновіл наступний.
Кравченко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я просил бы обратить внимание на следующий момент. Мы несколько раз выступали, фракция заявляла об обманутых вкладчиках, о кредитных союзах. Вы знаете, что полтора миллиона человек попали под этот, под шахрайство и полтора миллиона человек сегодня оббивают пороги местных советов, обращаются ко всем депутатам, но решить проблему не могут. Частично эту проблему решает этот законопроект. Если будет создан, действительно фонд, на сегодняшний день Петр Симоненко как глава фракции и я внесли предложение признать это государственным долгом и через бюджет частично, хотя бы, покрывать эти расходы. Поэтому я считаю, что данный законопроект частично решит и такие судьбы этих людей, которые пострадали в результате преступных действий в отношении их. Мы в конце то концов успокоим этих людей хотя бы тем, что сегодня в первом чтении примем этот законопроект. А во втором чтении нужно будет очень серьезно поработать с тем, чтобы обманутые вкладчики попали в перечень тех людей, которым из этого фонда будут платить. Спасибо.
Чорновіл Тарас.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! Позиція фракції "Реформи заради майбутнього" містить два положення: перше – те що стосується самої ідеї даного законопроекту, і друге - втілення цієї ідеї. Що стосується ідеї? Ідея правильна, абсолютно актуальна. Люди, які постраждали від злочинів, повинні отримати належну компенсацію. Це обов’язково потрібно робити. Більше того, потрібно забезпечити, щоби навіть коли встановлені конкретні злочинці – не люди мали потерпілі, як правило, безправні, як правило, добре не ознайомлені з юридичними тонкощами, не ці люди мали добиватися компенсації від злочинця, а держава мала б взяти на себе ті функції і їм в цьому сприяти. Але втілення в законі ми вважаємо є недостатнім. Воно не передбачає загальної функції взагалі ролі держави в отриманні такої компенсації від злочинця, який встановлений. А в випадку не встановленого злочинця, як було сказано, визначається джерелом компенсації певний фонд, з якою сумою умовною не менше 2 мільйонів євро на рік. Перше. Чому в євро в українському законодавстві виникає сумнів. Друге. Якщо встановлюється мінімальна сума, треба розуміти, що де-факто вона буде і максимальною. Суми компенсації за даними злочинами будуть неймовірно більші. Появляється черговий фактор корупції, кому дати, кому не дати, в який спосіб розподілити. Ми пропонуємо не відхиляти, а направити на доопрацювання, щоб розв’язати ці проблеми більш комплексно врахувати, і можливо, врахувати вже в діючих законах, а не створенням нового. Підтримуємо ідею, але сама її реалізація ми вважаємо вона недостатня для того, щоб голосувати в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Роблю останнє попередження. Якщо представники депутатської групи "Реформи заради майбутнього" будуть представлятися, що вони представляють фракцію, я буду вимикати мікрофон. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу кожного з вас на те, що цього закону чекають дуже давно люди. І ми давно ставимо питання про це. Я щиро дякую народним депутатам Швецю, Бевзу і Малишеву за те, що вони внесли постанову, проект постанови, а народному депутату Швецю за те, що він підготував цей закон. Насправді, закон відпрацьований добре. Насправді він є реалізацією Конституції України, починаючи статтею 3 цієї Конституції, де написано, що держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Як відповідає, якщо держава не може організувати розшук в установленому порядку? Як відповідає, якщо вона на посади керівництва в МВС представила не тих людей, поставила, і вони не можуть організувати розшук. Тоді пройшло 6 місяців і включається інший механізм – відшкодовуйте, а потім Прем’єр-міністр, потім Президент будуть дивитися, а як же включається цей механізм, Генеральний прокурор. Більше того, крім цієї статті Конституції нас зобов’язує 27 стаття Конституції, яка каже, обов’язок держави захищати життя людини. Як мені було вчора щось пояснювати в Одесі на прийомі, коли по відношенню до журналіста, громадського діяча в Одесі Валерія Песоцького, якого вдарили серед білого дня, побили за те, що він проводить громадську діяльність, яка не подобається Партії регіонів, вдарили по голові і відмовили в порушенні кримінальної справи? Я запитую, як це можна пояснювати щось людині? Через це у кожного гарантовано є право на захист держави. Я бачу, що цей закон треба прийняти. Передбачено абсолютно тут і те, що, коли відсутнє протягом 6 місяців встановлення особи, яка вчинила злочин. А напад на.
Юрій Анатолійович, завершуйте, але говоріть по темі.
Я завершую. Шановні колеги, в цій залі сидів наш колега Олександр Іляшкевич. Ви сьогодні знову підійшли до записів Кучми. Подивіться як на нього напали біля готелю.
Дякую. Юрій Анатолійович, ну, будь ласка, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про відшкодування за рахунок держави матеріальної шкоди фізичним особам, які потерпіли від злочину [[реєстраційний номер 7303]]. Прошу визначатись. [[13:24:56]] За-71 Науково-експертне пропонує повернути на доопрацювання.
По фракціях? Будь ласка. По фракціях, поки що. Партія регіонів – 2, "Батьківщина" – 36, "Наша Україна - Народна самооборона" – 13, Комуністів – 18, позафракційні – 2, група "Реформи заради майбутнього" – немає і Народна Партія – ні. Повернути на доопрацювання – пропозиція науково-експертного. Прошу визначатись. [[13:25:42]] За-99 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Закону про внесення зміни до статті 36 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо.призначення пенсії у зв’язку з втратою годувальника]] [[реєстраційний номер 6248]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу визначатись. [[13:26:18]] За-199 Будь ласка, Володимир Михайлович В’язівський, автор законопроекту. Підготуватись Кульчинському Миколі.
Шановні колеги, дорогі Українці! Насправді вам до диспозиції запропонований законопроект, який абсолютно аполітичний і стосується надзвичайно маленької частини громадян України, мабуть, тої частини громадян України, яким зараз найскрутніше. Це, уявіть собі, саме після прийому громадян у місті Сокалі, спілкуючись з Оксаною Котик, яка мати, виховує дитину-інваліда, а її чоловік, відповідно батько тої дитини, помер. Дитина природно, згідно чинного законодавства, є такою, що втратила годувальника. Мати, до 8 років, навіть якщо дитина, дай Бог всім, була б здоровенькою, мати до 8 років, коли виховує дитину, теж рахується як такою, що втратила годувальника, бо тільки доглядає за дитиною після 8 років. Свого часу, на жаль, законодавець цього не прогледів, бо, на правду, дуже маленька соціальна верства в Україні – це біля 50 тисяч може потрапити під виконання цього законопроекту, а тому коштів навіть не з бюджетного, в з Пенсійного фонду буде досить мало на цю потребу використано, бо це громадяни, які найбільше потребують в економічну скруту. Коли ми кажемо, що і заможним людям тяжче стає жити, то такій категорії особливо тяжко жити. А тому цілком справедливо, щоб, крім тої категорії, яка вже сьогодні визначена законодавством, якщо дитина має до 8 років, то мати теж, яка втратила чоловіка, а дитина годувальника, були призначені, як такі, що втратили годувальника, щоби цю пенсію дати і матері, яка доглядає за дитиною-інвалідом, бо вона знову ж залишається прикутою до дитину. В іншому випадку, що трапляється? Мати здає тут дитину, це у гіршому випадку, в інтернати спеціалізовані, держава на ці спеціалізовані і на утримані такої дитини в декілька більше виплачує грошей, і це без материнської любові зрозуміло, і ми виходимо у парадоксальній ситуації. Простіше було б і, напевно, гуманніше дати кошти значно менші, ніж бере інтернат, на утримання дитини.
Завершуйте. Дякую. Від комітету Микола Георгійович Кульчинський, голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів проект Закону України про внесення змін до статті 36 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо призначення пенсії у зв’язку з втратою годувальника особам, що доглядають за дітьми-інвалідами та інвалідами з дитинства]] розглянув на засідання 6 жовтня 2010 року. Як вже було зазначено, законопроектом пропонується віднести до непрацездатних членів сім’ї, які мають право на призначення пенсії у зв’язку з втратою годувальника, непрацюючих чоловіка, дружину, а в разі їх відсутності одного з батьків, брата, сестру, дідуся, бабусю померлого годувальника незалежно від віку і працездатності, якщо вони зайняті доглядом за дітьми-інвалідами та дітьми, які є інвалідами з дитинства. На сьогодні право на пенсію в зв’язку з втратою годувальника мають лише ті особи, які не працюють і зайняті доглядом за дитиною померлого годувальника до досягнення нею 8 років. Не заперечуючи щодо необхідності посилення соціального захисту непрацюючих осіб, які доглядають за дітьми-інвалідами та інвалідами з дитинства, на думку комітету, віднесення до непрацездатних та відповідно надання права на пенсію з в’язку із втратою годувальника членам сім’ї, які доглядають за дітьми-інвалідами та інвалідами з дитинства 1 і 3 групи, повинна здійснюватися на підставі висновку лікарсько-консультативної комісії, що ці інваліди потребують стороннього догляду. Головне науково-експертне управління, підтримуючи в цілому ідею посилення соціального захисту членів сім’ї померлого годувальника, які не працюють і зайняті доглядом за інвалідами з дитинства та дітьми-інвалідами, висловило до законопроекту низку зауважень на пропозицій. Зокрема щодо більш докладного фінансово-економічного обґрунтування проекту закону відповідно до вимог частини 2 статті 27 Бюджетного кодексу України. Комітет з справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів рекомендує Верховній Раді проект закону України про внесення змін до статті.
Завершуйте.
щодо призначення пенсій у зв’язку з втратою годувальника особам, що доглядають за дітьми-інвалідами та інвалідами з дитинства за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Прошу записатися. Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна". Ми підтримуємо законодавчу ініціативу нашого колеги Володимира В’язівського щодо розширення пенсійного забезпечення, тому що мова йде про найбільш обездолену групу. Подумайте, адже сім’ї з дітьми чи сім’ї, які мають дітей-інвалідів і втратили годувальника, зрозуміло, що особливо в такі часи ці сім’ї якраз і потребують уваги держави і тим паче пенсійного забезпечення. Зауваги про те, що уже ці особи мають компенсацію, але вдумайтеся, компенсацію, яка всього сягає 15 відсотків при догляді за дітьми-інвалідами першої групи і це відсотки від мінімального прожиткового мінімуму прожиткового мінімуму, коли є друга група – це десять відсотків, і коли третя група – сім відсотків. Звичайно, що це на наш час мізерні кошти і як раз цей законопроект, я вважаю, є в тому законодавчому руслі, про яке говорив Президент, про соціальне забезпечення і про те, що ми повинні надавати допомогу, щоб люди уже сьогодні відчували якусь турботу держави за своє майбутнє, тим більше справа йде про дітей. Дякую.
Прокопчук Юрій, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Сухий – наступний.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Шкода, звичайно, що не був прийнятий за основу попередній законопроект Віктора Дмитровича Швеця. Але я говорив саме про це, в тому числі про втрату і годувальника. Шкода те, що на фоні 21 мільярдеру в кризовий рік в Україні рівень безпритульності, бродяжничества, всіх інших негативних наслідків о такої діяльності зростає. І єдина надія сьогодні в цих людей і в цих дітей саме на державу і тільки на державу. Тому хоча би цей законопроект не рахувати тих копійок, які піде на це, бо зараз знову скажуть: обґрунтування, от ми тут не будемо голосувати, бо не закладена стаття і таке інше. Є просто велика необхідність прийняти. Тому що вийдіть на вулиці, проїдьте по вулицям, на кожному кутку знову стоять і просять, вдвічі збільшилась кількість кримінальних злочинів, пов’язаних з крадіжками. Люди йдуть красти, тому що вони не можуть вижити. То давайте хоч що-небудь зробимо для тих, хто, дійсно, реально потребує нашої допомоги, прошу підтримати цей законопроект.
Ой, на жаль, ви неправі, в основному крадуть ті, хто добре живуть. Ярослав Сухий.
Шановні колеги, ідея законопроекту колеги В’язівського всім зрозуміла, без всякого сумніву цю ідею можна було би підтримати, якби ця ідея була виписана в руслі закону, який називаються "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Справа ось у чому: є принцип страхування солідарний, і порушення цього принципу солідарності може привести до розбалансування джерел. Хто-хто, а автор законопроекту прекрасно знає, що в Законі "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" чітко розмежовані джерела виплати пенсійного забезпечення. Тому автору потрібно було це питання поставити у руслі конкретному: про дотації з Державного бюджету конкретним людям. Тому що згідно. Якщо він вносить зміни до цього законопроекту, то він повинен знати, що є пункт 14 частини першої статті 11 закону, де чітко виписані компенсаторні механізми таким людям, які потребують такої допомоги. Тому було б правильніше і розумніше, і ми про це, по-моєму, на комітеті в нас говорили, виписати чіткі механізми дотування з Державного бюджету, а не Пенсійного фонду на таку категорію людей. Тоді це було б реально. А так виходить в нас якесь перезавантаження і не виконання. Шановні колеги, я особливо звертаюся до тих, які виступають, не до авторів, а ті, які виступають в обговоренні питань соціальних законопроектів: люди, якщо не готова ресурсна база, ми отримуємо черговий Закон "Про дітей війни", ми отримуємо знову закон, який не буде працювати. Тому, Володимир Михайлович, ми з вами на комітеті говорили. Не махай тут руками, коли хочеш, я до тебе підійду особисто, поясню, про що йдеться. Ти вніс зміни не до того законопроекту. Напиши нормальний законопроект, ми за нього проголосуємо. А це потрібно відхилити.
Обговорення питання завершено. Зараз, зараз, почекайте, будь ласка. Цибенко, одна хвилина.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Знаєте, дуже часто ми так красиво говоримо, що забуваємо, про що взагалі-то йде мова. Я хочу наголосити на тому, що у даному випадку мова йде про уточнення переліку непрацездатних осіб. І саме про те, що до цього переліку відносяться діти-інваліди, а також інваліди з дитинства. Шановні колеги, у когось викликає сумнів, що ці люди мають бути віднесені до переліку непрацездатних осіб? Мабуть, що ні. І потім починаємо, коли не хочемо голосувати, починаємо шукати щось зовсім в іншій сфері діяльності. Це я до того, що зокрема і науково-експертне управління пише, в цілому підтримуючи проект закону, а він одну строчку становить, потім дві сторінки перелічує "але". Фракція Компартії України буде голосувати за цей проект закону, оскільки він суто соціальний і він.
Одна хвилина, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви вдумалися, у тому числі ті, в кого зараз стоїть мінус в строчці для голосування. Міністерство соціального захисту підрахувало вам, що цей закон буде коштувати в місяць 5,6 мільйонів. Всього-на-всього. Але воно не врахувало, що зменшиться ця сума, тому що збільшиться дохід у людини і зменшиться субсидія на цю суму. Тоді мова йде взагалі про 2 мільйони десь, може 2,5 мільйони в місяць. Про це немає говорити про що. А тепер я хочу задати вам питання. А якщо людина кине цю дитину-інваліда чи інваліда з дитинства? Тоді ж держава буде в інтернаті буде фінансувати, тоді ми передбачимо. І державі дорожче, і людині боляче, і ми принижуємо людину. І давайте ж приймемо правильне голосування. Я звертаюся до пана Єфремова. Дайте команду, політичне рішення візьміть на себе, керівник фракції, проголосувати "за".
Знайдіть, Юрію Анатолійовичу, знайдіть. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 36 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо умов призначення пенсії у зв’язку із втратою годувальника]] [[реєстраційний номер 6248]]. Прошу голосувати. [[13:39:42]] За-87 Не підтримано.
По фракціям.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Батьківщина" – 41, "Народна самооборона" – 19, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 0, Народної Партії – 0, позафракційні – 2. Немає такого, є пропозиція Головного науково-експертного на доопрацювання, прошу визначатись. На доопрацювання, це те ж саме повторне перше читання. [[13:40:24]] За-97 Не підтримано, відхилено. Повторне перше і доопрацювання, це практично тотожні речі. Тільки повторне перше, це працює комітет, а доопрацювання – працює суб’єкт законодавчої ініціативи. Відбулось вже голосування, і ви виступали, немає такого з мотивів голосування. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів повітряних суден цивільної авіації [[реєстраційний номер 6688]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[13:41:19]] За-191 Підтримано. Будь ласка, автор законопроекту Логвиненко Олексій Степанович, підготуватись Кульчинському Миколі.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Законопроект, який пропонується звичайно не вирішує якихось стратегічних проблем в пенсійному забезпеченні. Він життєво важливий для 520 осіб, а саме за даними Пенсійного фонду саме стільки є сьогодні пенсіонерів бувших бортпровідників і полягає проблема ось в чому. У свій час, коли приймався Закон про пенсійне забезпечення, всім членам екіпажу повітряного судна пенсію визначено обраховувати за однією системою, але невідомо з яких причин бортпровідникам залишили призначення пенсії на загальних підставах. При цьому визначили, що вони також, як всі інші члени екіпажу повітряного судна, мають льготу дострокового виходу на пенсію. І це при всьому тому, що Україна підписала всі міжнародні угоди, згідно з якими бортпровідники є членами екіпажу повітряного судна. Це не дивлячись на те, що в нас і в старому, і в новому варіанті Повітряного кодексу це записано, але це не записано з точки зору пенсійного забезпечення. Хочу звернути вашу увагу на те, що провідними медичними закладами було визнано, що професія бортпровідника є однією з найбільш шкідливих професій. Більше того, скажімо, тільки по одній позиції за даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, радіаційна доза, яку отримують ті ж бортпровідники, річна перевищує ту дозу, яку, скажімо, отримують на атомних станціях працівники, а тут ще є і вібрація, і ще інші проблеми. Ще одне на що звертаю вашу увагу.
Завершуйте, законопроект читали.
Добре. Тоді пропонується слідуюче, законопроектом пропонується внести зміни до розділу 15 "Прикінцеві положення" Закону України про загальне обов’язкове державне пенсійне страхування та до статті 4 Закону України про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування. Ціна питання 16 мільйонів, але якщо ми підвищуємо те, що вже платять ці категорії, роботодавець платить 45,96 відсотка, а не 33,2 і якщо фізична особа, яка зараз працює, платить не два відсотка, а п’ять, то мова йде про 6 мільйонів. Якщо за економічною логікою, то це одна ситуація, але я не думаю, що ця логіка тут прийнятна, тому прошу вас підтримати. Дякую.
Від комітету голова підкомітету Комітету в справах пенсіонерів ветеранів та інвалідів Микола Кульчинський.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Законопроектом пропонується внесення змін до пункту 2 розділу ХV "Прикінцевих положень" Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" та до статті 4 Закону "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування", якими зберігається порядок обчислення розмірів пенсій, встановлених частиною третьою статті 53 Закону про пенсійне забезпечення для осіб льотних екіпажів повітряних суден цивільної авіації: пілотам, штурманам, бортінженерам, бортмеханікам, бортрадистам, льотчикам-наглядачам і борт операторам, які виконують спеціальні роботи в польотах та поширюються на бортпровідників цивільної авіації. І відповідно для цієї категорії працівників встановлюється ставка збору на обов’язкове державне пенсійне страхування в розмірі 5 відсотків. А підприємства, які використовують працю найманих працівників із числа бортпровідників, сплачують такий збір з доставкою 42 відсотка від об’єкта оподаткування. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що змінювати умови визначення права на пенсію за вислугу років або встановлювати окремі умови визначення розмірів цих пенсій, можливо, лише при запровадженні пенсійного забезпечення через професійні та корпоративні фонди. І пропонується за результатами розгляду в першому читанні законопроект відхилити. Разом з тим, хочу звернути увагу, що проблема існує та потребує нагального вирішення. Біля 7 років пройшло з моменту прийняття базового Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", але пенсійне забезпечення окремих працівників через професійні та корпоративні фонди не запроваджено. Навіть коли воно буде запроваджено, то буде стосуватись майбутніх молодих працівників. Отож, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, розглянувши на своєму засіданні 6 жовтня 2010 року проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів повітряних суден цивільної авіації]], за результатом розгляду в першому читанні просить підтримати за основу. Просимо підтримати.
Дякую. Голосуємо? Так, крім Цибенка, Прокопчук, Сухий. Запишіться. Цибенко, будь ласка. За ним - Карпук.
Дякую, фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, справді, проблема яка запропонована автором законопроекту, вона існує. І я хочу може певною мірою допомогти і автору законопроекту, який виходячи на трибуну сказав: "З невідомо яких причин виникла ця ситуація". Мені відомо, з яких причин, бо я на той момент очолював профільний комітет. А виникла вона тому, що бортпровідниці були віднесені до списку номер 1, а інші члени екіпажів повітряних суден не були віднесені до цього списку. І тому ми змушені були, вважаючи, що проблема пенсійного забезпечення бортпровідниці врегульована, інших членів екіпажу врегульовувати законом. І тому виникла така ситуація. Сьогодні вони із переліку списку номер 1 виключені, я маю на увазі, це бортпровідниці і виникла ця ситуація. Шановні колеги, абсолютно переконаний в тому, що ми всі разом, підтримуючи цей проект закону, ліквідуємо певну неврегульованість цього питання і певну прогалину. Яку свого часу допустив і профільний комітет, і Верховна Рада, коли приймала зміни до Закону про пенсійне забезпечення. Бо мова йде про, власне кажучи, не дуже велику кількість людей, але кожна людина, це член екіпажу повітряного судна і від неї багато залежало тоді, коли вона працювала і сьогодні вона мала б скористатись тим рівнем соціального захисту. Тому я вважаю, що цю проблему нам треба вирішувати, вона у нас уже "з бородою". І фракція компартії України буде підтримувати цей законопроект, бо він справді направлений на вирішення проблеми, яка для певної категорії наших громадян є на сьогодні надзвичайно нагальною. Дякую.
Дякую, Карпук Володимир.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Підтримуємо законодавчу ініціативу автора законопроекту і також погоджуємося з думкою профільного комітету про необхідність законодавчого врегулювання проблеми, а саме: включення бортпровідників до тієї категорії, яку отримують всі інші члени льотного екіпажу. Тим паче, що бортпровідники мають ті ж самі навантаження щодо іонізуючого випромінювання, щодо стресової ситуації, вібрації і несуть певні психологічні навантаження, постійно спілкуючись з пасажирами. І мова дійсно йде про невелику кількість, про 510 бортпровідників, які зараз на пенсійному забезпеченні. І автор законопроекту також слушно включив про збільшення і зміни до Закону про пенсійний збір, збільшивши відсоток до 5 зборів на пенсійне забезпечення з бортпровідників. Я думаю також, що від імені нашої групи, "Наша Україна", що ми підтримаємо цей законопроект за прийняття його за основу. Дякую.
Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я чому попросив слово, бо я хочу нагадати народним депутатам України п’ятого і четвертого скликання, скільки років тут на цій трибуні ми намагалися відстоювати через сприяння профільного комітету, тоді його, по-моєму, очолював Петро Цибенко, право на пенсійне забезпечення працівників цивільної авіації, таких самих льотчиків. Ну, наприклад, ви знаєте, з чого починалася вся історія. Коли до нас в комітет в один і другий, і на особистих прийомах почали приходити колишні льотчики-пенсіонери до САФУ, які такі самі льотчики, як і військові льотчики, і цивільна авіація такі самі льотчики. Ті вчили тих військових літаків літати, тому подібне. Тому було внесено зміни до частини третьої статті 53 Закону про пенсійне забезпечення. Я дуже прошу всіх, хто обговорює це питання, ми маємо два закони: про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування і про пенсійне забезпечення. Так от, власне, мова зараз йде про статтю 53 частину третю Закону про пенсійне забезпечення. Звичайно в включення ще й бортпровідників було би непогано, якби було передбачено в самому тілі законопроекту чи в пояснювальній записці хоча б натяк на якесь фінансово-економічне обґрунтування. Шановні колеги, це говорить тільки про одне. Без пенсійної реформи, без запровадження корпоративно-професійних фондів ми питання з місця не зрушимо. Як ви собі уявляєте збільшення до 5 процентів відрахування на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування з бортпровідників, самих бортпровідників, коли сьогодні 31-33 відсотки фінансує найманий працівник і всього 2 відсотки людина на інші фонди. Тому цілком зрозуміло, що, знову ж таки, цей закон є недосконалим, хоча ідея його зрозуміла і вона має під собою, звичайно, елементи соціальної справедливості. Але в такому вигляді як цей закон написаний, він не може бути, на жаль, прийнятий.
Задирко.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", партія "Народна влада". У нас з приводу цього закону точилася в групі серйозна дискусія і я погоджуюся зі своїм колегою паном Сухим з приводу того, що, дійсно, з точки зору соціальної справедливості було б доречно прийняти цей закон, але є певні протиріччя. І в принципі, навіть на профільному комітеті транспортному ми обговорювали це питання, намагалися його врегулювати в Авіаційному кодексі. Але є певні застереження. Тому ми будемо голосувати, наша депутатська група, в першому читанні, а, думаю, в другому читанні все ж таки цю норму треба доопрацювати. Дякую.
Дякую. Обговорення. 1 хвилина, Прокопчук, будь ласка.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина". Полковник авіації, на всякий випадок. Так. Я хочу бачити очі всіх наших колег. Всі, або переважна більшість, користувалися або користуються авіатранспортом, коли, насамперед, більшість в своїй частині, гарні дівчата, які є візитівкою України, зустрічають, проводжають, обслуговують. До речі, їх іноді б’ють, як, наприклад, це сталося з одним із, працівником апарату Міністерства закордонних справ Коноваловим, який вдарив стюардесу Аерофлоту. І хочу сказати, переплутав території, бо це була російська територія. Я не знаю як після цього цей працівник може взагалі залишатися, чи це, це обличчя України, чи обличчя сьогоднішньої нової влади. Цього робити не можна. Але ж я хотів би ще звернутися до всіх. Тут багато було переліку про те, яким в тому числі навантаженням піддаються ці люди. Тут було не сказано тільки одного, що перебуваючи постійно на великих висотах, вони подвержены також і опроміненню космічному, тобто космічній радіації. Це величезні.
Дякую, сідайте, будь ласка. Треба розповідати про законопроект, а не читати виписки із Інтернету. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 6688 – про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів повітряних суден цивільної авіації. Прошу голосувати. [[13:55:25]] За-102 Не підтримано. По фракціях. Партія регіонів – 0, "Батьківщина" – 43, "Наша Україна" – 20, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 11, Народної Партії – немає голосів, позафракційні – 3. Законопроект відхилено. Я продовжую на 15 хвилин ранкове засідання. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення законодавства про заборону грального бізнесу в Україні [[реєстраційний номер 8024]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[13:56:19]] За-189 Підтримано. Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Предлагаю вашему вниманию рассмотреть проект Закона о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно усовершенствования законодательства о запрете игорного бизнеса [[№ 8024]]. Целью этого законопроекта – устранение нарушений в Законе Украины "Об игорном бизнесе". То есть мы хотим устранить лазейки в законодательстве, которые сегодня позволяют обходить данный закон. Вы знаете, что примеры нарушения закона сегодня повсеместно. И это происходит по всей территории страны. Игорный бизнес больше не прячется, он вышел из подполья и обошел закон, и снова процветает. И та работа, которую мы с вами сделали, оказалась абсолютно бесполезной. Вы помните, как мы в этом сессионном зале голосовали за запрет игорного бизнеса, голосовали за то, чтобы наркотик азартных игр прекратил разрушать Украину. Вместе с этим мы согласились, что до принятия специальных законов игорный бизнес в любой форме в нашей стране должен быть ликвидирован. Вы помните также, что мы вносили изменения в законодательство о запрете игорного бизнеса, но, к сожалению, и сейчас по всей стране существует разного рода заведения, и нарушители обходят данный закон. Думаю, вы согласитесь со мной, что закон обходят не потому, что мы этот закон сделали хорошим, а потому, что позволяет законодательство находить лазейки этот закон обходить. Поэтому без внимания закона остались, так называемые, интерактивные заведения, которые сегодня предлагают компьютерные стимуляторы и доступ к сети Интернет для участия в виртуальных азартных играх. Хитрость в том, что сервер с этими играми может быть расположен в любой точке мира. И участие в виртуальных азартных играх позволяет игроку получать балы или очки, которые потом конвертируются в национальную валюту или перечисляются на электронные счета. Такие действия.
Завершуйте, будь ласка.
Ще 2 хвилини, как автор.
Наталія Юріївна, завершуйте, одна хвилина у вас.
Такие действия ничто иное, как нарушение действующего законодательства о запрете игорного бизнеса. В законе предлагается внести изменения в Закон "О милиции" и включить в обязанность милиции обращаться в суд с иском, применять финансовые санкции к организаторам азартных игр. Также изменить термин "игорный бизнес" и "азартная игра", чтобы действие закона распространялось на интерактивные заведения и компьютерные стимуляторы. Главное научно-экспертное управление Верховной Рады поддерживает данный законопроект. Комитет просит поддержать данный законопроект.И в заключение мне хочется напомнить слова классика о том, что "законодатель, не способный закрыть лазейки в законе, становится в конце концов соучастником преступления". Уважаемые коллеги! Давайте сейчас проведем тестирование: либо здесь действительно соучастники преступления и те люди, которые поддерживают интерактивные казино, и те люди, которые поддерживают сегодня тот незаконный легальный игорный бизнес в стране, либо мы с вами реально хотим побороть такую заразу, которая заразила сегодня честь нашего общества. Спасибо за внимание.
Дякую. А хто – цей класик? Так. будем голосувати? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроект за номером 8024 "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавства про заборону грального бізнесу в Україні". Прошу голосувати. [[14:00:34]] За-289 Дякую. Законопроект прийнято. [[Шум у залі]] Я продовжив на 15 хвилин! Шановні колеги! У мене є до вас прохання підтримати мою пропозицію. У зв’язку з тим, що після обіду міністр юстиції має зайнятість по лінії міжнародного спілкування, то якби ми зараз розглянули законопроект "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції" з пропозиціями Президента [[реєстраційний номер 2232]], доповідачем якого є міністр юстиції. За скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[14:01:29]] За-200 Будь ласка, Олександр Володимирович.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати України, Президент України скористався своїм правом і вніс пропозицію до ухваленого Верховною Радою Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції в зв’язку з тим, що по трьом складовим, які стосуються внесення змін до Кодексу адміністративних правопорушень, Кримінального кодексу України і базового закону, внесені зміни, які не в повній мірі кореспондуються з іншим чинними нормами, зокрема, в Кримінальному кодексі. І те, що стосується Кодексу адмінправопорушень не завжди передбачена санкція, яка вводиться, відповідає мірі проступку. Зокрема, скажімо, коли мова йде про покарання за вчасне неприбуття до навчального закладу тих, хто в’їхав за візами для навчання і не прибув вчасно до цього закладу, не передбачається людина може в цей час захворіти, або якісь інші форс-мажорні обставини можуть статися, тому пропонується, щоб ці покарання застосувалися тільки тоді, коли немає таких поважних причин. А те, що стосується інших покарань, зокрема, яке стосується перевезення нелегальних мігрантів по території України, воно передбачає покарання, які не можуть бути пов’язані з іншим типом покарань, зокрема, коли мова йде про покарання водіїв, які мають позбавлятися права на керування транспортним засобом. Це в іншій частині вирішується і за інші правопорушення. Також це стосується і інших тих положень, які ви маєте на руках, я сподіваюсь, що підтримаєте пропозицію Президента. Дякую.
Дякую, Олександр Володимирович. Будь ласка, від комітету Гнаткевич Юрій Васильович, голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, йдеться про багатостраждальний законопроект колеги Григорія Смітюха і з приводу якого я, очевидно, виступаю вже сьогодні чи не в четверте. Відверто кажучи, коли ми почули, що Президент, ну, наклав вето на цей законопроект ми спочатку дуже були, ну, збентежені. Але коли ми прочитали зауваження Президента, ми одноголосно, практично, прийшли до висновку у комітеті, що всі ці зауваження є резонними і правильними. Їх можна поділити на дві частини. Перша частина, власне, я думаю, що це – Міністерство юстиції, а не сам особисто Президент України, підчистили деякі, ну, такі юридичні недоліки, описки якісь, які, можливо, мало зробити Головне юридичне управління. Ця робота зроблена добре. І друге, виявилося, що Григорій Смітюх, коли складав свої пропозиції, складав, він надто, я б сказав би так, образно кажучи, вже дуже розізлився. І він пропонував в Кримінальний кодекс, в Адміністративний такі пропозиції, які є дуже міцними і дуже сильними. І друга половина якраз цих пропозицій і зауважень Президента зводиться до того, щоб їх пом’якшити. Комітет наш одноголосно рекомендував прийняти всі абсолютно без винятку пропозиції Президента в тій редакції, в якій він вніс. Тому я просив би просто проголосувати їх, підтримати пропозиції Президента і позицію нашого комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, як ви зрозуміли із доповіді Юрія Васильовича від комітету, комітет врахував усі зауваження Президента. Тому я ставлю на голосування пропозиції. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції [[реєстраційний номер 2232]] з пропозиціями Президента України. Прошу голосувати. [[14:06:21]] За-301 Прийнято закон. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим.