Шановні колеги, прошу займати робочі місця для того, щоб ми могли продовжити роботу і прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:00]] Зареєструвалося в сесійній залі 386 народних депутатів, картками, зрозуміло. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами домовлялися і на Погоджувальній раді і сьогодні вранці, що ті законопроекти, які ми на ранковому засіданні включили до порядку денного й вони підготовлені комітетами, ми їх розглянемо, а потім далі будемо визначатись щодо тих законопроектів, які у нас є в розкладі. ([[Шум у залі]]) Микола Володимирович людина об’єктивна і він стверджує, що була така розмова. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про особливості здійснення державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності щодо фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності. Є пропозиція розглянути питання, від автора законопроекту, за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:02:17]] За-199 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Романович Мірошниченко. Співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Королевська, будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Мені надзвичайно приємно зараз вийти на цю трибуну і доповідати очікуваний, довгоочікуваний законопроект, який стосується зменшення адміністративного тиску на суб’єктів господарювання, які працюють за спрощеною ситсемою оподаткування. Ви знаєте, шановні колеги, про те, що за політичною волею Президента України в рамках того комплексу заходів, які покращують і інвестиційний клімат, і ведення підприємництва у нашій країні, до 1 січнЯ 2011 року було запроваджено мораторій на перевірки суб’єктів господарювання, фізичних осіб та фізичних осіб, що працюють за спрощеною системою. Цей мораторій довів, що така дія надзвичайно позитивно впливає на боротьбу з корупцією, а ви знаєте, що перевіряючі органи дуже часто зловживали цим інструментом і займалися хабарництвом, і стимулює ведення господарської діяльності. Цей закон фактично з опрацюванням і врахуванням досвіду продовжує цю ідею і дає можливість всім суб’єктам господарювання, які працюють за спрощеною системою, позбутися надмірного державного невиправданого контролю. Разом з тим, що стосується необхідних сфер контролю, вони зберігаються. Дякую за увагу.
Дякую, Юрій Романович, вам також. Від комітету, будь ласка, доповідач. Прошу записатися на виступи з цього приводу. Будь ласка, прізвища народних депутатів на табло. Ксенія Ляпіна. Я ж не буду за головою комітету бігати.
Дякую, шановні колеги. Ляпіна, Партія "За Україну!" Шановні колеги, цей законопроект, дійсно, дуже корисний. Я зрідка підтримую законопроекти з ініціативою як би опонентів, але у даному випадку вважаю, що це корисна ініціатива. По-перше, це зменшення напруження у середовищі підприємницькому, особливо малого бізнесу. А, по-друге, це дозволяє податковій службі, в першу чергу, сконцентрувати свою увагу на тих суб’єктах, які треба контролювати, тобто приводити в життя реальний принцип управління ризиками. Тому що, вибачте, ну, який ризик для бюджетної системи країни складає лавочка на базарі чи якийсь там ларьочок на вулицях міста? Тому, власне кажучи, вважаємо, що цей законопроект треба підтримати.
Так, шановні колеги, є інші думки? Ну, так, будь ласка. Мікрофон Наталії Королевської.
Уважаемые коллеги! Данный законопроект по названию, безусловно, является прекрасным, но проблема в том, что по содержанию своему он только добавляет дополнительные коллизии в законодательство. Поэтому предложение как парламентского комитета профильного, так и мое личное: данный законопроект не делать очередной надстройкой и имитацией улучшения бизнес-климата в стране. А если есть на то политическая воля, действительно, урегулировать этот вопрос, то написать серьезный, сильный законопроект, который освободит сегодня малый и средний бизнес от того беспредела, который продолжается уже полгода в стране, а позволит, действительно, людям свободно работать и развиваться. И такую идею, и такую мотивацию мы, безусловно, поддержим, но для этого нужно данный законопроект отправить на доработку, проработать и сделать серьезный, базовый документ, который защитит права как потребителей, так и, конечно, малого и среднего бизнеса, и серьезный базовый документ уже принимать можно и в первом, и во втором чтении. Но, к сожалению, на базе подготовленного законопроекта без 116 статьи Регламента изменить его и подготовить, сделать системным документом не получится. И если мы возьмем это за основу, то мы сделаем очередную имитацию, очередную надстройку, но глобально проблему не урегулируем. Поэтому предложение: отправить на доработку. Мы до конца недели, даже до четверга подготовим за вавторством Юрия Мирошниченко и поможем ему комплексно доработать этот законопроект и мы бы могли уже в четверг принимать системный базовый законопроект, который не будет имитацией, а будет решением созданной сегодня проблемы. Спасибо большое.
Дякую вам також. Ставлю на голосування пропозицію першу, яку вимагає Регламент ставити на голосування, про прийняття за основу проекту Закону про особливості здійснення державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності щодо фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності [[реєстраційний номер 8610]]. Прошу голосувати. [[16:08:44]] За-259 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Ну, я пропоную слово зразу як і комітет пропонує, нам не вживати "відзначення", а "вшанування". Шановні колеги, пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Так, будь ласка, Вікторія Олександрівна Дем’янчук – автор. [[16:09:19]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – Дем’янчук Вікторія Олександрівна, співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Яворівський.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Постанови про відзначення 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Реєстраційний номер 8605. У вересні 2011 року виповнюється 70 років трагедії Бабиного Яру, який підчас німецької окупації Києва став місцем масових страт і поховань, величезною братською могилою для військовополонених, радянських партизан і підпільників, комуністів і комсомольців, простих мешканців міста. Протягом двох років сотні тисяч євреїв, українців, росіян і людей інших національностей були розстріляні, скинуті в яр і засипані землею, багато з них живцем. На жаль, ми не знаємо цих людей поіменно, але кров холоне в жилах, коли згадуємо ці страшні події. Жорстокість нацистів третього рейху і їх посібників з ОУН-УПА, про це свідчать архівні матеріали, що серед 1500 карателів в Бабиному Яру було 1200 поліцаїв з ОУН-УПА і тільки 300 німців, продемонструвало людство небачені раніше факти звірств і насильства, які відбувалися під гаслами людиноненависницької расової теорії. Гітлерівський режим всупереч здоровому глузду, загальнолюдській моралі, загальнолюдських цінностей цілі народи оголошував неповноцінними і прирікав їх на смерть тільки тому, що вони не були німцями. На жаль, страшна ідеологія фашизму виявилася живучою, сьогодні вона проявляє себе в багатьох країнах, у тому числі, і в Україні. Праворадикальні партії та громадські організації націоналістичного спрямування, деякі засоби масової інформації, окремі державні службовці відкрито займаються протиправною націонал-шовінистичною пропагандою і насаждають цю ідеологію серед людей, особливо серед молоді. Якщо не вжити проти націонал-фашизму попереджувальних заходів, передбачених Конституцією та законами України, то завтра буде пізно. Народи світу пам’ятають, що Бабин Яр – це трагічне і священне місце не тільки України, а й усієї цивілізації. Бажання переписати історію, поміняти місяцями героїв, які віддали своє життя боротьбі проти фашистів на жалюгідних колабораціоністів, які співпрацювали з нацистами – це політика, яка веде до чергової трагедії. У Бабиному Яру, в інших ярах України, які по всій Європі, знищено сотні тисяч, мільйони людей різних національностей.
Завершуйте, будь ласка.
повинні не допустити, щоб цей нелюдський жах повторився знову. Прийняття даної постанови дозволить належним чином вшанувати пам’ять загиблих у Бабиному Яру, сприятиме вихованню у майбутніх поколінь людяності і гуманістичних цінностей, адже трагедія Бабиного Яру – це не тільки загальна наша біль, але й загальне наше попередження всій світовій спільноті: від націоналізму до нацизму – один крок. Націонал-фашизм в Україні не пройде!
Дякую. Володимир Олександрович Яворівський, голова комітету, будь ласка.
Добрий день, Україно! Шановні колеги, Бабин Яр сьогодні не потребує ніяких рекламних роликів, не потребує якихось довгих пояснень, тому що як би там не було, після багаторічного замовчування, сьогодні про Бабин Яр знає, фактично, весь світ. Це – моторошна, страшна трагедія, яка розгорнулася у місті Києві наприкінці вересня, тобто майже на самісінькому початку війни, вона замовчувалась через те, що була така тенденція говорити про те, що мовляв євреї зібралися і йшли як вівці добровільно, майже йшли на цей жахливий розстріл. Сьогодні ця тема майже розкрита у творі Кузнєцова, видатного російського прозаїка, який написав документальну повість, я тільки хочу поправити мою колегу, секретаря комітету пані Вікторію, вона сказала, що там вояки УПА були в поліції. Пані Вікторія, Українська повстанська армія була створена набагато пізніше не в 1941 році, не треба плутати. Йдеться про те, що там поховані, ми вдячні, до речі, єврейському народові і єврейській нації, я хочу з цієї трибуни сказати, що завдяки їм, фактично, сьогодні так розкручений на весь світ Бабин Яр, але ми сьогодні повинні сказати і про те, що розстрілювали циган, розстрілювали караїмів, розстрілювали українців, розстріляли 651 представника організації українських націоналістів, і вони поховані там само, де і євреї. Через те, ніякої монопольки тут бути, на Бабин Яр і на трагедію Бабиного Яру бути не може. Я вам тільки просто перекажу одне свідчення документальне, коли фашисти гнали двох дівчаток і ті падали, і буквально починали лизати, цілувати їх у чоботи, щоб вони робили з ними, що хочуть тільки не розстрілювали, і така деталь: дівчатка були в однакових платтях, і коли вони побачили, що на них навели вже це дуло, вони сказали, ми дєтдомовські, ми не знаємо, якої ми національності, нас малесенькими занесли в дитячий будинок і ми не знаємо, якої ми національності, чи ми євреї, чи ми не євреї. Через те, Комітет з питань культури і духовності.
Завершуйте, будь ласка.
підтримує цю ініціативу, я думаю, що уряд повинен на належному рівні відзначити.
Вшанувати.
Вшанувати жертви, в першу чергу, вшанувати жертви. І, звичайно, ми повинні, я бачив в Америці проекти пам’ятників, меморіалів, я думаю, що це все потрібно нам робити, тому що це загальна трагедія українців в політичному сенсі цього слова, не в етнічному, а в політичному. Комітет підтримує і просить вас, я не знаю, хто може проголосувати проти цього?
Шановні народні депутати! Прошу записатися на обговорення питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Я прошу Жебрівському слово передати. Дякую.
Павло Жебрівський, мікрофон.
Шановні колеги! Насправді, в першу чергу, в Бабиному Яру були розстріляні українці – незалежно від походження за національною ознакою. І, безумовно, вшанування героїв-людей, які поклали своє життя, потрібно всьому народу. І не потрібно монополії, як сказав Володимир Олександрович, тільки єврейського народу, бо там насправді було дуже багато українців, була в тому числі Олена Теліга і були інші визначні діячі української культури. Проте, я взяв це слово для того, щоб сказати, що "червона чума", яка доклалася до розстрілів українців в Україні сьогодні пробує взяти монопольку над такими пам’ятними місцями і дуже знаковими місцями для українського народу. Ну, не пройде, ви хотіли чи ваші попередники хотіли збудувати там розважальні центри, ще щось збудувати. І ви сьогодні в принципі виправдовуєте оцю всю свою фашистську, насправді, ідеологію під червоними оцими тряпками. Насправді, потрібно шанувати українцям, незалежно від їхнього національного походження і вшанування це є боргом українців перед тими, хто поліг, в тому числі в Бабиному Яру. Наша фракція підтримує і буде голосувати, але без тих комуняцьких злочинних закидів у сторону українців.
Я, дякую. І прошу шановного колегу дотримуватися парламентських висловів. Шановні колеги! Я прошу вас, Віктор Терен, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Колесніченко.
Віктор Терен, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги! Переді мною попереду виступала комуністка і сказала такі слова, "що від націоналізму до фашизму – один крок". Кінець цитати. На превеликий жаль, сьогоднішні комуністи не знають, що саме націоналісти були розстріляними у Бабиному Яру. У Бабиному Яру був розстріляний весь провід українських націоналістів ОУН-М [[Мельника]], у Бабиному Яру була розстріляна редакція газети "Українське слово". У Бабиному Яру фашисти розстріляли Олега Ольжича, прекрасного українського поета за те, що він стояв за самостійну Україну, а не Україну під більшовиками чи під окупантами-фашистами. У Бабиному Яру була розстріляна прекрасна українська поетеса Олена Теліга, іменем якої сьогодні названа одна з прекрасних вулиць Києва. У Бабиному Яру були розстріляні не лише українці, не лише цвіт української інтелігенції, а й чотири циганських табори. У Бабиному Яру розстріляли українську флотилію, 150 чоловік моряків. Я міг би, на превеликий жаль, дуже довго говорити, називати імена, прізвища, конкретні дати. І тому, ніхто не має права приватизувати пам’ять Бабиного Яру, це трагедія для всіх українців. Це така трагедія як те, що в Заксенхаузені сидів Бандера і Мельник. Це трагедія, що спиляли сьогоднішні вандали, мабуть ще комуністичні, хрест Олени Теліги в Бабиному Яру, сьогодні спиляли. І тому, я би дуже хотів би, щоб трагедія Бабиного Яру була цементуючим для української нації. Щоб ми там загадали слова прекрасного українського публіциста, письменника, націоналіста, Голови Проводу Організації Українських Націоналістів Олега Штуль-Ждановича, який сказав: "Майбутня самостійна Україна буде спільним домом для всіх громадян, які в ній живуть.". Дякую.
Вадим Колесніченко, фракція Партії регіонів.
Вадим Колесниченко, фракция Партии регионов. Знаете, очень красивые и яркие слова, но по поводу "монопольки" я бы как то чуть поостерегся высказываться. Потому что это, в первую очередь, трагедия еврейского народа, который был обречен на полное уничтожение, поэтому не надо здесь передергивать. Да, там погибли очень многие люди, разных национальностей, но проблема холокоста для нас, для Украины, это проблема и Бабьего Яра. Очень хорошо, что мы вспомнили о национализме и патриотизме. И мы должны вспомнить, что патриот это тот, кто не жалеет себя ради будущего страны. А националист тот, кто не жалеет никого ради своих идеалов. Вот это надо четко и точно понимать. Потому что "Буковинский курень" чем занимался в Бабьем Яру, давайте мы будем вспоминать. И кто обеспечивал охрану людей, которых вели в Бабий Яр для расстрела. И на каком языке они говорили, и с какими повязками они были. Если историческую правду, так историческую правду, какая бы она не была. Поэтому на сегодня я четко могу понимать и сказать, для украинского народа трагедия Бабьего Яра является объединяющей и напоминающей, что фашизм и нацизм – это те проблемы, это тот черный ворон, который и сегодня реет над Европой, который сегодня распространяет свои зловонные крылья над Украиной. И наша с вами задача: не допустить возрождения этой всей гадости и в нашей истории, и в нашей культуре, и в будущее нашей страны. Сегодня мы должны объединить весь украинский народ в этой серьезной памяти, в этой трагедии. Мы там должны понимать, что происходило. Мы должны понимать, почему так происходило. И эта трагедия и 70 лет нас будет очередным уроком и пониманием, что мы этого допустить не должны. Вот почему Партия регионов будет голосовать за проект этого постановления. Мы принимали самое непосредственное участие в работе всех оргкомитетов, связанных с этим вопросом и с этой проблемой. И мы сделаем все от нас зависящее, чтобы подобного ни в стране, ни в Европе никогда больше не повторилось. Спасибо.
Так, Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, наша депутатська група безумовно буде голосувати за цей проект постанови. Але два маленьких застереження. Перше. Доповідачка, яка з трибуни доповідала цей законопроект, насправді не читала свій проект постанови. Там, слава Богу, написано абсолютно коректні фрази. Там написано, що серед жертв Бабиного Яру є дійсно і євреї, і цигани, і червоні командири, і націоналісти. Всі там загинули і вони відмічені в абсолютно коректному тексті постанови. Тому цей текст є об’єднуючий, за нього треба голосувати. Але в тексті є кілька дрібних помилок. Їх можна було б реалізувати їх корективу під час другого читання, але час не терпить. Бажано, щоб ми сьогодні прийняли проект постанови в цілому. І мені дуже шкода, що голова профільного комітету виступаючи, втягнувся в дискусію, а не навів тих п’ять чи чотири пункти, які в рішення комітету дуже чітко зафіксовані. Ну, скажімо, коли говориться, що це є жертви геноциду, жертвами геноциду в ці роки визнані саме євреї. Але червоні командири, українські націоналісти – жертви.
Дякую. Євген Волинець, будь ласка, фракція комуністів. Одну хвилинку, Євген. Зачекайте, Євгене. Завершіть, будь ласка, Тарас Чорновіл, свій виступ. Мікрофон Тараса Чорновола.
Ну, я не буду продовжувати. У висновку комітету дуже коректно вказано на цих 4 чи 5 дуже дрібних, незначних, але помилок. Було б добре, щоб ми прийняли в цілому з урахуванням цих коректив, вони не вносять змін в текст закону, вони просто коригують деякі промахи дрібні, які є, і прийняли в цілому.
Дякую. Дякую. Так, Євген Волинець, будь ласка.
Евгений Волынец, город Шахтерск, фракция Компартии Украины. Дорогие радиослушатели, дорогие телезрители, коллеги! Вот мы рассматриваем этот законопроект, действительно он важный. Вот со стороны националистов возникает вопрос, что мы, дескать, приватизировали это мероприятие. А кто ж вам, панове, мешал внести подобную постанову? Вот вы говорите, дескать, и националистов там 600 с чем-то человек постреляли, но, давайте ж посмотрим, а кто ж стрелял? Стреляли ж такие же самые националисты, только с другой буковкой приписанной. Из почти 2 тысяч тех, которые участвовали в расстрелах, было порядку 1 тысячи 300 – это были полицаи и, скажем так, те же националисты. И я просто еще удивлен, почему националисты не сказали, что, дескать, это была провокация со стороны НКВД и те, кто расстреливали, были переодетые энкавэдэшники. Фракция Компартии будет однозначно голосовать за эту постанову.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Я думаю, нам потрібно вийти на прийняття рішення для того, щоб ми не почали з’ясовувати стосунки. Шановні колеги, з вашого дозволу я зачитаю формулювання, щоб прибрати там некоректності, неоковирності, які є в цьому проекті постанови. Бо ми скоро будемо святкувати всі наші жертви. Ми вже Голодомор святкуємо, зараз ще будемо трагедію Бабиного Яру святкувати. Тому я зачитаю зараз з урахуванням зауважень, які були, в тому числі від комітету, про які сказав Тарас Чорновіл. Прошу уважно послухати. Проект Постанови Верховної Ради України про 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Слово "відзначення" вилучаємо. Далі. У 1941-1943 роках Бабин Яр став місцем масових страт і поховань, величезною братською могилою, де тільки згідно з офіційними даними, загинуло понад 100 тисяч осіб різних національностей, мирних людей, військовополонених, комуністів, підпільників, партизанів та націоналістів. У зв’язку з 70-річчям початку масового знищення наших співвітчизників в Бабиному Яру і з метою увічнення пам’яті жертв фашизму Верховна Рада постановляє: Перше. Вшанувати на державному рівні 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Друге. Встановити щорічне відзначення Дня пам’яті жертв Голокосту 27 січня. Третє. Кабінету Міністрів України утворити організаційний комітет з підготовки та проведення заходів щодо вшанування на державному рівні 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Розробити та затвердити План заходів щодо відзначення, щодо вшанування на державному рівні 70-річчя трагедії Бабиного Яру. Вирішити питання щодо його фінансового та матеріально-технічного забезпечення. Без слова «його». «Відповідних заходів». Бо тоді: «фінансового забезпечення трагедії». Передати Національному історико-культурному заповіднику Бабин Яр будинок за адресою: вул. Мельникова, 44, де має бути влаштована його дирекція та тематична фотовиставка. Далі з абзацу: «Забезпечити фінансування», слово «розробки» вилучити. Далі відповідно пункти зміщуються місцями. І в пункті наступному, де йдеться про Міністерство культури і туризму, зафіксувати: «Створити окремий сайт Національного історико-меморального заповідника. І з врахуванням таких уточнень, і доручення комітету в Юридичному управлінні провести техніко-юридичне редагування проекту я ставлю на голосування про прийняття його за основу і в цілому. Реєстраційний номер 8605. Прошу голосувати. [[16:27:11]] За-331 Постанову прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[реєстраційний номер 8725]]. Пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. [[16:27:48]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Каракай, співдоповідач від комітету. Хто там Бондар буде? Хто від комітету? Плотніков, да? Будь ласка.
Шановні колеги! Шановний головуючий! Програмою Президента економічних реформ на 2010-2013 роки передбачено одним із основних завдань приведення структури державної власності до рівня розвинених європейських держав. Одним із шляхів забезпечення виконання цього завдання є перегляд переліку об’єктів заборонених до приватизації, створення умов для умов можливості забезпечення їх розвитку, в тому числі за рахунок приватних інвестицій. Як відомо, за 20 років незалежності держава в ті підприємства, якими вона володіє, суттєво нічого не вклала. А це значить, що ті підприємства, які будувались 20, 40, 50 років назад, мають не тільки застарілі технології, а вже й просто зношене обладнання. Прохання підтримати. Профільний комітет на своєму засіданні сьогодні прийняв позитивне рішення. Дякую.
Так, дякую вам також, сідайте, будь ласка. Олексій Плотніков, будь ласка. Хто від комітету доповідає? А, Сергій Осика, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович і шановні колеги! Це питання було розглянуто на засіданні комітету. Це питання підтримано. Ще, враховуючи, що законопроект не великий, маленький, так сказати, було підтримано його і у першому і у другому читанні, і в цілому. Дякую.
Так, дякую. Прошу записатись на виступ, якщо є бажання. Прошу прізвища народних депутатів. Валентин Матвєєв. Потім – Колесніченко. Володимиру Матвєєву?
Прошу передати слово Мармазову.
Євген Мармазов, перепрошую.
Спасибо. Ну, у меня вопрос первый сразу к руководителю Комитета по экономическим вопросам Осыке Сергею Григорьевичу. Насколько мне известно, у них позиция раньше была, если предложение идет от депутатов по включению в список или выключению предприятий на приватизацию, то это отбрасывалось автоматически, только Кабинет Министров может вносить. Тут вдруг уже они изменили свою политику и поддержали единогласно вот этот проект постановления. Во-первых, для чего мы будем рассматривать этот проект постановления, если Кабинет Министров внес свой проект Закона номер 8723, где рассматривается 670 предприятий: включать, не включать, объяснения. А здесь только вот групка берется предприятий и давайте из выключим из списка. Кого мы выключаем из списка, предприятие, что, убыточное? То, что здесь проинформировал автор – это неправда, предприятие рентабельное, процветает, в хорошем состоянии, перспектива у них прекрасная. Но есть один вопрос, это предприятие заранее готовится под приватизацию под определенного человека. Это известно под кого. Я вам заявляю, что через несколько дней это предприятие будет у Фирташа – чемпиона Украины по скоростному накоплению активов. Но я должен сказать по этому предприятию. Его можно добить, как сейчас добивают "Арендатор". Два года уже закончился срок аренды предприятия, ни копейки не платит этот "Арендатор", ни копейки, и два года гребет руду, имеет высочайшую рентабельность. Ни Генеральная прокуратура, ни Кабинет Министров, ни фонд не принимают необходимых мер. Все делается для того, чтобы это предприятие сдать.
Вадим Колесніченко, будь ласка.
Уважаемые коллеги, дело в том, что у нас несколько проектов нескольких списков предприятий, которые предлагают изъять и отправить на приватизацию. Поэтому я уже не совсем улавливаю, какие именно объекты в данный законопроект внесены. Однако меня интересуют вопросы, связанные с развитием винодельческой отрасли Крыма, потому что в одном из вариантов законопроекта там практически все винодельческие совхозы подлежат приватизации. Я полагаю, что мы прекрасно себе понимаем, если эти совхозы, это виноградники, пойдут под приватизацию, то виноделия Украины не будет никогда. Вот почему я предлагаю при рассмотрении на втором чтении, я считаю, что этот законопроект нужно отправить на второе чтение и разобраться с этим перечнем, нужно определиться, в первую очередь, с интересом местных территориальных громад, особенно, что касается отрасли виноделия, уничтожить ее можно, но уничтожить раз и навсегда, разобраться и выяснить, действительно ли мы должны подвергать вопросу приватизации винодельческие комплексы, которые сегодня работают в Крыму и неплохо. Спасибо.
Я даю довідку. Мова не йде про радгоспи, колгоспи, підприємства, які займаються виноробною сферою. Шановні народні депутати! Юрій Кармазін, я ж повинен вас назвати обов’язково.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я дякую голові контрольної комісії, пану Мармазову за його громадянську позицію. І хочу звернутися, Володимир Михайлович, до вас. Оцей закон, який ми недавно прийняли, він називається "Запобігання і протидія корупції". В одній із статей він передбачає обов’язкову антикорупційну експертизу. Якби така експертиза здійснювалася в уряді, уряд би ніколи б цього не подав, але уряд цього й не подав. Лобістський законопроект було подано без уряду, було подано від імені народних депутатів Майбороди і Каракая. Це не просто лобістський законопроект, і мова йде не тільки про об’єднання. і так далі, мова йде про Український державний інститут скла, мова йде про Виробниче об’єднання "Автоскло", мова йде про Славутський комбінат "Будфарфор", мова йде про інші серйозні лакомі об’єкти. Через те я стверджую, що такі речі, коли ми включаємо.
Завершуйте, будь ласка.
Не можна такого робити, Володимире Михайлович, це класичний принцип. ознака такої корупційної складової в нашій діяльності. Я прошу цей закон відхилити. Ніякого прийняття він не може заслуговувати і на подальшому не допускати таких законопроектів. Дякую.
Дякую. Розгляд питання завершено. А те, що ми зранку там включаємо, а потім розглядаємо – це є свідчення оперативної і спільної робити спільно з Кабінетом.
[[Не чути]]
Ну, ви ж не дослухали до кінця: спільно з Кабінетом Міністрів України. Шановні народні депутати, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[реєстраційний номер 8725]]. Прошу голосувати. [[16:35:53]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую.
По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 185, "БЮТ – "Батьківщина" – нуль, "Наша Україна – Народна самооборона" – 12, комуністів – нуль, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна партія – 20, позафракційні – сім. Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів]] [[реєстраційний номер 8385]]. Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:36:42]] За-222 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Литвин, співдоповідач – голова комітету Григорій Калетнік.
Дякую. Конституцією України земля визначена як основне загальнонаціональне багатство, що перебуває під особливою охороною держави. Проте це положення основного закону на сьогоднішній день залишається лише гаслом. Як наслідок, спостерігається стійка тенденція погіршення якості стану ґрунтів, зменшується запаси гумусу, безповоротно виносяться поживні речовини, йде підкислення і засолювання, деструктуризація ґрунтів. За таких умов створюється реальна загроза подальшої інтенсивної деградації ґрунтового покрову – основного засобу аграрного виробництва. З метою виправлення цього негативного стану у 2003 році прийнято Закон України "Про охорону земель", у якому, зокрема, виписані норми щодо фінансування заходів з охорони земель і ґрунтів за рахунок Державного бюджету України. Слід зазначити, що на протязі останніх двох років існувала бюджетна програма, метою якої є фінансування заходів з охорони та підвищення родючості ґрунтів, проте жодної гривні за цей період не було виділено. Прийняття цього Закону України надасть можливість утворити у складі Держбюджету спеціальний державний фонд економічного стимулювання підвищення родючості ґрунтів, кошти якого будуть спрямовуватися виключно на вирішення проблем охорони, відтворення якісного і високопродуктивного стану ґрунтів. Законопроектом передбачається внести змін до статей 5, 8 та доповнити новою статтею 8.1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель". Запропоновані зміни визначають повноваження органів виконавчої влади у частині здійснення державного контролю за дотриманням стандартів і нормативів у галузі охорони земель, а також за збереженням родючості ґрунтів. В Законі України "Про охорону земель" передбачається внести зміни до статей 27, 30 та 55, а також доповнити новою статтею 33.2. Зазначені зміни запроваджують механізм компенсування сільськогосподарським товаровиробникам витрат, понесених на виконання заходів з підвищення родючості ґрунтів за умови позитивного балансу поживних речовин та відшкодування землекористувачами коштів до Державного бюджету при від’ємному балансі. Дякую за увагу.
Так, дякуємо вам також, сідайте, будь ласка. Так, голова комітету Григорій Калетнік.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Всі ми з вами розуміємо, наскільки сьогодні неврегульовані питання із охороною земель, збереженням їх родючості у зв’язку з тим, що значна частина сільськогосподарських земель є в оренді, причому не кожен орендар рахує це постійною орендою, і, звичайно, намагається орендувати таким чином, щоб з цього мати якнайвищий зиск. Таким чином невикористання науково-обґрунтованих сівозмін інколи посів у структурі культур, які повинні приходити на своє місце через 5, 6, 7 років, вони повторюються через два, через три роки, приводить до виснаження ґрунтів, до зменшення їх родючості. Саме такий законопроект розроблений народними депутатами і передбачає сьогодні ліквідувати ці та цілий ряд інших проблем. Зокрема у сфері контролю за використанням та контролем земель та на створення умов стабільного фінансового забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони земельних ресурсів, передбачено уточнення механізму компенсації витрат, що понесли сільськогосподарські виробники при виконанні заходів з підвищення родючості ґрунтів, нормативів у галузі відтворення родючості тощо як і навпаки передбачаються вимоги до тих хто може приносити зменшення родючості ґрунтів. В комітеті розглянутий даний законопроект і при дискусіях, які мали досить тривалий і зацікавлений характер, комітет прийняв рішення і вважає за доцільне прийняти за основу проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів, номер 8385 та направити його на розгляд в порядку другого читання. Дякую.
Я з вами згоден. Шановні народні депутати! Пропозиція зрозуміла? Будемо приймати рішення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 8385, прошу голосувати. [[16:41:49]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Пропоную вашій увазі проект Закону про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності. 8705, пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:42:20]] За-212 Доповідач Ігор Глущенко, будь ласка.
Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України "Про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу України, що перебувають у державній власності" [[реєстраційний номер 8705]]. В Програмі розвитку вугільної галузі до 2010 року "Українське вугілля" було передбачено низку завдань щодо вирішення проблем вуглевидобувних підприємств шляхом реформування відносин власності. Однак, реалізація цих завдань впирається у відсутність реальних стандартних механізмів передачі в оренду чи концесію об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності, які враховують специфіку галузі. В Законі України "Про приватизацію державного майна" зазначено, що об’єкти паливно-енергетичного комплексу приватизуються в порядку, передбаченому окремим Законом "Про особливості приватизації майна підприємств паливно-енергетичного комплексу". Проте, практика реформування попередніх років дала підстави говорити про особливості передачі в оренду чи концесію об’єктів ПЕК, що перебувають у державній власності – в широкому розумінні цього процесу, виходячи з різних господарських форм підвищення ефективності використання державного майна. В зв’язку з викладеним вище розроблено проект Закону України "Про особливості оренди чи концесії об’єктів ПЕК, що перебувають у державній власності. Метою прийняття даного законопроекту є підвищення конкурентоспроможності вугілля, як товарної продукції на внутрішньому та зовнішніх ринках, поліпшення фінансово-економічного стану підприємств ПЕК, передбачені особливості дозволяють поступово протягом 5 років і аж до повного припинення знизити розмір державної підтримки для подальшого розвитку об’єктів ПЕК та підвищити ефективність їх використання.
Завершуйте, будь ласка.
Головне науково-експертне управління рекомендує: за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Прошу підтримати. Дякую.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Прошу записатися на виступ. Так, прізвища, будь ласка. Валерій Камчатний.
Прошу передати слово колезі Чорноволу, але я помилково нажав зелену кнопку.
Рішення комітету давайте.
Володимире Михайловичу, я не можу ні "за", ні "проти" виступити цього законопроекту з однієї причини. Ось порядок денний на сьогоднішній день. Я тільки що спеціально пройшовся: перше, по тих, що ще не розглянуті законопроекти; потім по тих, які ми зранку включали в порядок денний. Ніде його нема, він не поставлений на сьогоднішній день. Ми дуже серйозно, наша депутатська група, готуємось по кожному питанню, маючи графік на день, ми детально готуємо для себе висновки експертів, припрацьовуємо кожен пункт, як ми маємо голосувати за законопроект, який невідомо звідки зараз взявся, якого в цьому збірнику на сьогоднішній день, в списку, переліку взагалі не має. От як ми маємо голосувати, якщо ми не можемо по ньому зараз чітко за цю хвилину сформулювати свою позицію?
Шановні колеги, я пояснюю, що на засіданні Погоджувальної ради народний депутат Олександр Єфремов і Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу запропонували включити це питання до розгляду як підготовлене. І це питання було погоджене. Але потім у процесі зведення всіх пропозицій цей законопроект випав. І в мене відбулася непроста розмова з ініціаторами цього питання. Підняли стенограму і в стенограмі було зафіксовано, що погодили розглядати його сьогодні. Тому сьогодні вранці, на ранковому засіданні ми його включили до порядку денного і на вечірньому засідання розглядаємо як таке, яке підготовлено комітетом до розгляду. Тобто тут немає якогось підступу, просто технічна вийшла неув’язка. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності [[реєстраційний номер 8705]]. Прошу голосувати. [[16:47:44]] За-214 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення проекту закону на повторне перше читання [[реєстраційний номер 8705]]. Прошу голосувати. [[16:48:10]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, ставлю на голосування, перепрошую, вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо розвитку фізичної культури і спорту]] [[реєстраційний номер 8688]]. Пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[16:48:49]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – Віктор Корж, співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Баранов.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, мною та народними депутатами Сушкевичем і Тадеєвим підготовлено проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо розвитку фізичної культури і спорту]]. Метою законопроекту є розв’язання нагальних проблем, питань розвитку фізкультури і спорту та поліпшення їх фінансового та матеріально-технічного стану. Законопроектом для реалізації зазначеної мети пропонується: збільшити обсяг видатків загального фонду Державного бюджету на 77,3 мільйона гривень за програмами Міністерства освіти, науки, молоді та спорту та Національного агентства з питань підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи. Запропоновані зміни дозволять забезпечити належну підготовку та результативну участь національних збірних команд з олімпійських видів спорту та видів спорту для інвалідів в 30-их літніх Олімпійських іграх та 14-их Параолімпійських іграх 2012 року, та дозволять їм прийняти участь у чемпіонатах світу, Європи та інших змаганнях, які дають право на завоюванні ліцензій для того, щоб потрапити на Олімпійські ігри. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в цілому підтримує законодавчу ініціативу. Хочу відмітити, що під час обговорення зазначеного законопроекту на засіданні Комітету з питань бюджету були підтримані пропозиції, внесені народними депутатами Барановим та Лук’яновим, які пов’язані з вирішенням невідкладних питань та оперативного проведення відповідних видатків державного бюджету. Ці пропозиції не мають впливу на загальні параметри видатків державного бюджету. Ми як автори законопроекту не маємо заперечень щодо внесення таких пропозицій до підготовленого нами закону. Шановні колеги, прошу підтримати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" та прийняти його за основу і в цілому з урахуванням пропозицій, висловлених в комітеті. Я наголошую на цьому, тому що до Олімпійських ігор залишився рівно один рік, ми з вами уходимо на канікули, якщо ми не приймемо цих змін, то буде повністю зірвана підготовка до Олімпійських та Параолімпійських ігор.
Так, дякую. Валерій Баранов, голова комітету, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, комітет сьогодні розглянув цей законопроект на своєму засіданні і зробив висновок, що положення законопроекту є збалансованими щодо показників державного бюджету. Міністерство фінансів вважає доцільним прийняти цей законопроект. І Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в цілому підтримує внесену законодавчу пропозицію. Тому за наслідками розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до Закону України про Державний бюджет за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, викладених у поданому бюджетного комітету до Верховної Ради. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги! Нема заперечень, щоб прийняти рішення? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2011 рік» [[щодо розвитку фізичної культури і спорту]]. Я прошу підтримати авторів нашого проекту і підтримати спорт, Миколу Томенка і групу наших колег. Прошу голосувати. За основу і в цілому, з врахуванням пропозицій комітету. [[16:53:01]] За-291 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Нам треба прийняти ще проект Постанови про внесення змін до «Положення про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України» [[щодо порушення клопотання]]. Комітет розглянув і прийняти пропонує за основу і в цілому. Мова йде про що, шановні колеги. Щоб фракції мали можливість вносити клопотання про нагородження почесними грамотами і грамотами Верховної Ради України. Ну, давайте я поставлю на голосування, ви визначитесь шляхом голосування. Нема заперечень? Я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до «Положення про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України» [[щодо порушення клопотання]], [[реєстраційний номер 8584]] Для прийняття як постанови. [[16:54:11]] За-274 Постанову прийнято. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу, [[реєстраційний номер 8393]] Пропозиція від авторів, тобто від Кабміну, розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:54:45]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – Перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна, так як і визначено в Поданні Кабінету Міністрів України. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Вадим Васильович Колесніченко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Проект Закону про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу розроблено на виконання статті 84 Цивільно-процесуального кодексу та статті 90 Кодексу адміністративного судочинства. Відповідно до цих норм процесуальних кодексів визначено, що саме законом має бути врегульовано питання щодо встановлення граничного розміру компенсації витрат на правову допомогу. Разом з тим прикінцевим положенням процесуальних кодексів було визначено, що до законодавчого врегулювання цього питання має бути прийнято відповідне рішення уряду і воно було прийнято ще в 2006 році, це Постанова уряду 590, якою і було тимчасово, до прийняття відповідного закону, врегульовано питання щодо встановлення цього граничного розміру компенсації. Проектом закону передбачено, що розмір цієї компенсації встановлюється і має не перевищувати 40 відсотків розміру мінімальної заробітної плати за годину участі особу, яка надавала правову допомогу у судовому засіданні та при вчиненні окремих процесуальних дій. Разом з тим пропонується встановити, що якщо сторона у цивільній чи адміністративній справі звільнення від оплати витрат на правову допомогу, розмір її компенсації стороні, на користь якої було ухвалено рішення, компенсується за рахунок державного бюджету та не може перевищувати 2,5 відсотків мінімального розміру заробітної плати за годину участі особою, яка надавала таку правову допомогу. Хочу сказати, що реалізація цього законопроекту не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету, оскільки вони в державному бюджеті на сьогоднішній день передбачені. Розпорядником цих коштів є відповідна державна судова адміністрація. В зв’язку з цим, прошу, шановні народні депутати, підтримати вказаний законопроект і прийняти його у першому читанні. Дякую.
Дякуєм вам також, сідайте, будь ласка. Вадим Колесніченко, голова підкомітету Комітету з питань правосуддя.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні законопроект України про граничний розмір компенсацій і витрат та правову допомогу, поданий Кабінетом Міністрів України. Даний законопроект на законодавчому рівні закріплює гарантію компенсацій в цивільних та адміністративних справах, витрат на правову допомогу, понесених стороною, на користь якої постановлене судове рішення і яка не є суб’єктом владних повноважень, за рахунок іншої сторони чи відповідно до закону за рахунок держави. Але члени комітету, підтримуючи в цілому цю позицію, вважають, що законопроект потребує певного доопрацювання. Насамперед, звертаємо увагу на те, що проектом пропонується компенсувати витрати на правову допомогу лише у формі участі в судовому засіданні та під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням. Проте, поняття правової допомоги за своїм змістом є значно ширшим і включає в себе вивчення матеріалів справи, підготовку необхідних документів тощо. У зв’язку з цим є необхідність чіткого визначення, які саме витрати на правову допомогу компенсуються стороні, на користь якої ухвалене судове рішення. Крім цього потребує додаткового визначення спосіб виплати компенсацій витрат на правову допомогу у випадку, коли кошти передбачені на це у державному бюджеті на поточний рік будуть використані до закінчення цього року, а також механізм перерахунку компенсацій витрат на правову допомогу шляхом перерахування коштів на поточні рахунки у банківській установі. Експертні установи дають схвальне рішення щодо ухвалення цього законопроекту у першому читанні. Враховуючи викладене, Комітет з питань правосуддя вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу і у першому читанні проект Закону України про граничний розмір компенсації втрат на правову допомогу, поданий Кабінетом Міністрів України [[реєстровий номер 8393]]. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, пропозиція зрозуміла, да? Тепер, щоб вона була більш зрозуміла, я прошу записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Тарас Чорновіл і Руслан Князевич, Ну, Руслан Князевич.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього", вивчивши даний законопроект, по ньому, слава Богу, все йде по графіку. Тут немає перескакувань якихось, він не з’являється нізвідки. Відповідно ми могли опрацювати його належним чином до сьогоднішнього дня і маємо, робимо відповідне заключення. Ми були зобов’язані вже набагато давніше прийняти відповідну законодавчу ініціативу, ми мали б її реалізувати. І це добре, що вона сьогодні нарешті з’явилася від Кабінету Міністрів. Оскільки згідно 84 статті ЦПК та статті 90 КАСУ ми повинні врегульовувати ці питання виключно законом. Те, що до сьогоднішнього дня це реалізовувалося Постановою Кабінету Міністрів, зрозуміло, було певним виявом правового нігілізму. І тому сьогодні, виконуючи цю норму, приймаючи цей законопроект, ми виконуємо своє зобов’язання, яке наклали на себе ще при прийнятті Цивільного кодексу України. Тому за даних обставин однозначно треба голосувати "за". І я вважаю, що ми можемо, в принципі, голосувати не тільки за основу, але й в цілому. Інша річ, що могла би бути дискусія на рахунок того, чи саме ті норми, які відшкодування передбачені, чи вони правильні, чи неправильні. На погляд депутатів нашої групи, вони адекватні, їх можна підтримати. Але в даному випадку, щоб не виходити за межі статті 116 ліпше такі питання регулювати окремим законопроектом. Тому наша пропозиція про те, щоби підтримати цей законопроект за основу і, якщо не буде заперечень, то і в цілому.
Дякую. Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Дякую. Юрій Ключковський, "Наша Україна". Я думаю, що важливо почути і альтернативну позицію щодо цього законопроекту. Я хотів би нагадати, що право на судовий захист і не просто право, а це одне з фундаментальних конституційних прав, захищених як ІІ розділом Конституції, так і Європейською конвенцією з прав людини і основоположних свобод. Тому те, що зараз пропонується, є насправді не обмеження компенсації на правовому допомогу, а по суті є обмеження права на судовий захист для людей, які не мають великих статків. Це означає, що доступ до суду, в тому числі не тільки до послуг адвоката, але і до оформлення документів і всього іншого, буде обмежено тими копійками, які держава з своєї ласки погодиться виділити, як гранична межа компенсації. Я вважаю, що той, хто проголосує за цей законопроект, зробить все для того, щоб в Україні судовий захист був доступний лише багатим людям. Я закликаю, не підтримувати цей законопроект.
Так, дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Мова йдеться, що це фінансування відбувається за рахунок Державного бюджету. Шановні колеги, пропозиція комітету: прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу [[реєстраційний номер 8393]]. Прошу голосувати. [[17:03:20]] За-270 Рішення прийнято. Тут звучала пропозиція про те, щоб прийняти його в цілому, але є заперечення. Так я розумію, Юрій Богданович? Є заперечення, значить прохання до комітету, уважно доопрацювати до другого читання. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України [[реєстраційний номер 8507, 8507-1]]. Знову ж таки автори законопроектів пропонують розглядати їх за скороченою процедурою. Я вимушений поставити цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[17:04:13]] За-218 Рішення прийнято. Доповідачі – народний депутат України Валерій Коновалюк і перший заступник міністра юстиції Інна Ємельянова. Будь ласка. Віктор Терен, будь ласка.
. слово. Я хочу звернути вашу увагу на те, що комітет цих законопроектів двох не розглядав. І не розглядав не тому, що не було трьох депутатів з восьми, трьох опозиційних, а тому не розглядав, що немає висновку на урядовий законопроект. Перше, немає фінансового обґрунтування на обидва законопроекти, а комітет підходить ґрунтовно і зважено до законопроектів, тим більше, що в них йдеться про такі фундаментальні речі, як паспорт, йде інформація, скільки це буде коштувати людині, громадянам, державі в цілому. І тому розгляд цих законопроектів має бути відтермінований до осені, тим більше, що Кабінет Міністрів говорить, що вони будуть введені, законопроект буде введений з 1 січня 2013 року. Куди ми спішимо? Таким чином, немає висновку комітетів, немає фінансового обґрунтування, немає висновку науково-експертного управління. Це – грубе порушення, ми не маємо права розглядати ці законопроекти. Дякую.
Дякую. Я думаю, що грубе порушення є у тому, що комітет два місяці не розглядає. [[Шум у залі]] Я ще раз кажу, розглядайте законопроект. І прошу вас, шановні колеги, проводьте засідання комітету і ходіть на засідання комітету. Єдине, що тут є проблема, що зареєстрований законопроект 13.05.2011 авторів, а потім законопроект приходить 03.06-го від Кабінету Міністрів України. Отут проблема є, я з вами абсолютно згоден, що він не має права розглядатися і реєструватися. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! У ХІХ столітті людина повинна була пояснити, хто вона є. У ХХ столітті показати, хто вона є, у ХХІ столітті довести, хто вона є. Тому впровадження біометричних ідентифікаційних документів є не просто виконання вимог Європейського Союзу щодо можливості отримання безвізового режиму, а й відповідає потребам сьогодення і цивілізованому розвитку суспільства. Ідеологія чинних на сьогодні ідентифікаційних документів була розроблена ще за радянські часи. Технології їх виготовлення застарілі і не відповідають світовому досвіду. Документи, передбачені законопроектом, повністю відповідають стандартам міжнародної організації ІКАО, вимогам ОБСЄ, Інтерполу та дозволять забезпечити достовірний облік демографічних процесів в Україні. Законопроект був розроблений на вимогу Указу Президента України про національний план дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, яким передбачено запровадження в документах електронного носія біометричної інформації. Запропонована проектом державна інформаційна система реєстраційного обліку фізичних осіб та їх документування забезпечують чинний облік документів. Біометрична інформація про особу буде міститися на спеціальному захищеному безконтактному електронному носії, що значно спрощує та прискорює процес ідентифікації особи за такими документами. Проект також забезпечить здешевлення та спрощення процесів документування, підвищення захищеності фізичних осіб від махінацій та корупційних діянь, автоматизацію використання документів. Норми цього законопроекту спрямовані на ефективне управління міграційними процесами, створення системи захисту персональних даних, даних європейського рівня, створення системи біометричної верифікації та ідентифікації громадян України, протидію злочинності, торгівлі людьми, забезпечення захисту громадян України за кордоном, а також іноземців та осіб без громадянства, які перебувають на території України. Прийняття цього законопроекту і систематизація документу, що посвідчує особу, то підтверджують громадянство і в тому числі спеціальний статус єдиному.
Завершуйте, будь ласка.
Забезпечують виконання Україною міжнародних зобов’язань. І на закінчення я хочу сказати, що запровадження законопроектом електронних документів таких, як посвідчення громадянина України, паспортної картки, забезпечують чіткий та прозорий облік громадян. Реалізують державну функцію контролю демографічних ситуацій на базі якої будується економічні та соціальні показники розвитку країни. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Ємельянова Інна, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлений внесений урядом проект Закону "Про документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України". Цей закон надзвичайно потрібен на сьогоднішній день нашій державі і не заради того, щоб виконати план-дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму України. Він потрібен кожному громадянину за для того, щоб вони були забезпечені на належному рівні захисту в документі, що посвідчує особу за для того, щоб наші громадяни могли отримати, дійсно, безвізовий режим і відвідувати країни Європейського Союзу. Цей проект Закону дає виключний перелік тих документів, що посвідчують особу. Він визначає вимоги до кожного із цих видів документів, підстави для їх видачі і вимоги, що ставляться до технічного захисту цих документів. На відміну від альтернативного законопроекту, запропонованого народними депутатами, законопроект внесений урядом в жодному із своїх положень не суперечить Конституції. Разом з тим альтернативний законопроект народних депутатів містить норми, які суперечать 106 статті Конституції – визначаючи конкретно центральний орган виконавчої влади, до якого буде віднесено ведення державно-інформаційної системи реєстраційного обліку фізичних осіб та їх документування. А це є виключним повноваженням по Конституції – виключним повноваженням Президента України. Саме він утворює центральні органи виконавчої влади і він визначає їх компетенцію. Разом з тим, в цьому законопроекті альтернативному визначено, що дано невиключний перелік тієї інформації яка буде обліковуватися в цій державній інформаційній системі. А, якщо цей перелік на законодавчому рівні невиключний, то ми розуміємо, що він буде надалі призводити до порушення прав і свобод людини, що буде обліковувати необмежене коло, тому що не закривається той перелік, де далі написано в переліку, тощо. А це означає, що буде порушено статтю 8 Конвенції про захист прав і основ.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. про захист прав і основоположних свобод людини. Там, де написано: "що втручання, що приватне життя за своєю природою не є правом абсолютним", що воно має допускатись втручанням його лише відповідно до закону, лише з легітимною метою, і лише коли це необхідно в демократичному суспільстві. Тобто має бути принцип пропорційності втручання і не може бути необмеженого кола переліку цієї інформації яке буде обліковуватися в тій чи іншій системі. Дякую. Я прошу підтримати урядовий проект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олег Зарубінський, Голова Комітету з питань прав людини і з національних відносин. Я прошу вас, не кричіть! Я ще раз хочу сказати, засідання комітету має відбуватися у встановлений термін. Я вам говорю, минулого тижня. Ви слухайте, що я вам говорю! Минулого тижня, коли був тиждень роботи в комітетах, засідало всього два комітети, інші не засідали. Не будіть звіра, я вас прошу!
Шановні колеги, я висловлю експертну точку зору і, таким чином, я думаю, що немає жодних підстав для збурень. Експертну точку зору працівників секретаріату комітету, які, я думаю, краще, ніж деякі депутати, розбираються в суті цього законопроекту. Як очевидно навіть з ідентичної назви законопроектів, їх спрямування збігається, це дійсно так, а саме: законодавчо закріпити перелік та опис форми документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. До цього часу форми та опис такого типу документів визначались відповідною постановою Верховної Ради України, указами Президента України та постановами Кабміну. Порядок їх виготовлення, видачі і знищення, тощо на цей час встановлюються Кабміном та відомчими інструкціями. В обох внесених законопроектах вся процедура, пов’язана з переліком, виготовленням, видачею цих документів зведена в один нормативно-правовий акт і закріплюється законодавчо. Без сумніву, це прогресивний крок, що посилює захищеність та облік документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. Слід зазначити, що в той же час між цими законопроектами є і певні відмінності. Так, законопроектом за реєстраційним номером 8507 встановлюється два типи документів: документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України, та документи, що посвідчують особу та її спеціальний статус. Законопроектом 8507-1 встановлюються документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. Документи, що посвідчують особу та її спеціальний статус, в цьому законопроекті взагалі відсутні. Законопроектом, реєстраційний номер 8507, вперше введено систематизоване поняття "державна інформаційна система - ДІС", встановлений головний розпорядник інформації, персональної інформації. На відміну від законопроекту 8507-1, альтернативного, форма та опис самих документів встановлюється законом, а не Кабінетом Міністрів України. Ось в чому головна різниця – законом, а не Кабінетом Міністрів України.
Завершуйте, будь ласка.
Отже, підкреслюю для точності. Експертна оцінка полягає в тому, що відповідно до Плану дій лібералізації з Європейським Союзом візового режиму для України, де дійсно було правильно сказано, одним із першочергових заходів є прийняття законодавчих актів щодо запровадження документів України для виїзду за кордон з електронним носієм біометричної інформації, більше цим вимогам відповідає законопроект 8507. При тому, що з альтернативного законопроекту при підготовці до другого читання, всі це розуміють, можуть бути взяті всі позитиви. Науково-експертне управління законопроект 8507 вважає таким, який можна прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть нам. Леонід Кожара.
Шановні народні депутати, ну, вперше за 20 років незалежності України нарешті Верховна Рада підійшла до розгляду, можна назвати, насправді кодифікованого матеріалу про документи, що посвідчують особу громадян. Це сьогодні особливо важливо, оскільки ви знаєте, що Україна ухвалила План дій з Європейським Союзом щодо безвізового режиму, і саме документ, що засвідчують особу і закордонний паспорт є основним елементом цього плану дій. На сьогоднішній день в Україні створені достатні технології і нам сьогодні лише необхідно під технології цих документів створити відповідну законодавчу базу. Мені здається, що, ну, на жаль, той проект, який подавало Міністерство юстиції, він не відповідає сучасним вимогам. І я вважаю, що необхідно підтримати законопроект, поданий депутатом Коновалюком. Дякую.
Так. Валерій Кальченко передає право на виступ.
Прошу передати слово Терену.
право на виступ Віктору Терену, будь ласка, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Дякую, дякую, Володимире Михайловичу. В мене одне є питання. Я дуже шаную голову комітету, і він це знає. Я шаную Голову Верховної Ради, але я хотів би запитати, виступав Зарубінський в якій ролі тут, якщо не було засідання комітету? Якщо він виступав як звичайний депутат, то він мав право записуватися і тоді говорити так чи ні. Це перше. Друге. Засідання комітету не було не тому, повторюю, Володимире Михайловичу, що 3 опозиційних депутата з 8, більшість у нашому комітеті ви знаєте яка, не з’явилися на засідання, а тому, що немає висновку на урядовий законопроект. До честі нашого комітету, туди входять різні політичні сили, ми дуже ґрунтовно розглядаємо кожен законопроект. І в нашому законопроекті, в цьому, теж важливо було би розглянути, розібратися, але не було навіть фінансового обґрунтування. Немає ніяких висновків. Куди ми спішимо? Ми грубо порушуємо Регламент. І не збиралися, повторюю для вас, Володимире Михайловичу, не тому, що поганий комітет, а тому, що не було висновків, ми не мали права збиратися. Далі. Ви говорите тут всі, що це нам допоможе вступити в Європу, ці законопроекти, при тому, що робиться в Україні, при тому, що робиться в Печерському райсуді міста Києва, при тому як знущаються і катують Луценка – нам Європи не бачити. І не тому, що ми тут приймемо галопом по Європі в порушення Регламенту ці законопроекти. Це є колосальна корупція, ці законопроекти. Володимире Михайловичу, ви добре це знаєте. Це є підпорядкування певним комерційним структурам, один і другий. І тому до фінансового обґрунтування, на чому, до його честі, наполягає уряд, а він наполягає, що ці законопроекти можуть бути прийняті тільки з 2013 року. Без фінансового обґрунтування, без висновків комітетів, без науково-експертного відділення, того, управління, ми не маємо права порушувати їх, приймати. А якщо ми за корупцію, а не закон, будь ласка, голосуйте.
Дякую. Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги, ну, безумовно, фракція принципово за вирішення цього питання, тому що ми розуміємо, що, справді, план діє як передумова для, скажімо, його отримання, йде мова про лібералізацію візового режиму, вкрай імперативно поставив питання щодо вирішення цього питання. Але сьогодні, як я зрозумів з виступу Олега Олександровича, справді породжена якась інтрига. І як на мене, взагалі трапився перший прецедент, коли ми маємо дискусію між проурядовою більшістю і урядом. І я вам скажу, що нам треба якимось чином зняти напругу в тому плані, щоб чи переступити, чи дати відповідь на ті питання, які були поставлені з трибуни заступником Міністра юстиції. Я нагадаю про те, що фактично Мін’юст звинуватив депутатський законопроект в порушенні вимог Конституції. Тобто фактично озвучив неконституційність цього проекту, конкретно говорячи про те, що порушена 106 стаття Конституції, де визначено не залежно від того, що вимагає Конституція, що це може робитись тільки відповідно Президентом. 106 стаття – це саме повноваження Президента. А тут чітко в законі встановлюється орган, який має це робити. Тому давайте якимось чином вирішувати це питання. Я так розумію, що конфлікт назріває. І найкращий спосіб вирішення цього питання – повернути два законопроекти на доопрацювання і хай вони разом сядуть за стіл. І від імені вже парламентсько-урядової більшості внесуть єдиний законопроект. Бо якщо вже зараз на цій стадії ми бачимо такі серйозні суперечності, то я не виключаю, що це питання буде, якщо навіть воно буде прийнято предметом дискусії в Конституційному Суді. А зрозуміло, що якщо Мін’юст став на позицію визнання неконституційності закону в цілому через певну суперечність, то очевидно, його дуже погана перспектива. Щоб не допустити цього, щоб не зірвати ті домовленості, які ми взяли перед Європою, то давайте сьогодні, поки ще це питання не набуло серйозної, гострої, скажімо, дискусії, раз і назавжди його знімемо. І в найближчий, я думаю, день-два якимось чином дадуть відповідь на це питання, чи є узгоджена точка зору між урядом і відповідно провладною більшістю. Якщо її немає, то я не знаю, яка може бути перспектива цього законопроекту. Адже саме уряд повинен його виконувати.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Надаю вам інформацію ще раз про хронологію. 13.05.2011 року народні депутати Коновалюк, Зарубінський, Мойсик, Бережна і Буджерак зареєстрували проект відповідного закону про документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. 3.06.2011 року надходить законодавча ініціатива від Кабінету Міністрів України. Апарат мене переконує, що в зв’язку з роз’ясненням Конституційного Суду, вихідні треба викинути і виявляється, що точно встигли на 14 день подати цей законопроект. Далі. Сьогодні 5-е. Скоро буде вже 2 місяці, як був внесений законопроект. Це я звертаюсь до роботи комітетів. Чому ми зараз виносимо в сесійну залу всі ці проблеми? Та комітет має подивитись то що є і винести свої заключення. Заключення Науково-експертного управління є до законопроекту 8507. І я думаю, що ми не повинні таку практику запроваджувати, щоб чекати, коли надійдуть ці документи, ми повинні з’ясувати. Зрозуміло, що в нас виникають між більшістю, фактично, і Кабінетом Міністрів незрозумілі суперечки. Але ми це повинні з’ясувати. А зараз, оскільки ми розглянули це питання, нам треба вийти на прийняття відповідного рішення. Отже, шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію відповідно до порядку і дати реєстрації законопроектів про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8507]] про документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. 8507 – депутатський. Прошу голосувати. [[17:23:10]] За-243 Рішення прийнято. Я думаю, що ми шляхом голосування зняли напруженість у цьому питанні. Тепер прошу. ([[Шум у залі]]) Ну, я ж не можу депутатами командувати. В Конституції записано, що Голова Верховної Ради веде засідання, ну, я веду. Шановні народні депутати, я прошу комітет уважно проаналізувати урядовий законопроект для того, щоб до другого читання ми вийшли на документ, який потрібен країні. Так, оголошується до розгляду проект Закону про Національне бюро антикорупційних розслідувань України [[реєстраційний номер 5031]] Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[17:24:17]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Олександр Григорович Рябека. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, до розгляду пропонується розглянути проект Закону про Національне бюро антикорупційних розслідувань України [[реєстраційний номер 5031 від 2 березня 2010 року]]. Ми уважно розглянули законопроект [[почну з кінця]] у комітеті і пропонуємо відправити його на доопрацювання у зв’язку з чим? У зв’язку з тим, що сьогодні при зміні Конституції, а саме головне вступу в дію нового Закону з 1 липня "Про засади запобігання та протидії корупції", надійшло дуже багато пропозицій, які треба врахувати в цьому законі і вивчити моменти правозастосування нового закону, подивитись наскільки спроможні сьогодні суб’єкти саме боротьби з організованою злочинністю і корупцією. І тому ми просимо ще час з тим, щоби всі автори з усіх фракцій щоби цей законопроект доопрацювати. Рішення комітету на це є, і тому я прошу його підтримати. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти Постанову Верховної Ради України про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект. Я прошу вас підтримати голосуванням. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про повернення законопроекту про Національне бюро антикорупційних розслідувань України суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 5031/П]]. Прошу голосувати. [[17:26:32]] За-274 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з метою вдосконалення регулювання ринку комунальних послуг [[реєстраційний номер 7276]]. Прохання розглядати питання за скороченою процедурою. [[17:27:03]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Володимир Герасимчук, співдоповідач – член Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Віктор Матчук.
Шановний головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону реєстраційний номер 7276, який передбачає вдосконалення регулювання ринку комунальних послуг шляхом приведення деяких формулювань різних законів, що регулюють діяльність житлово-комунального сектору економіки, до єдиних і зрозумілих правил для всіх учасників відповідних правовідносин. Законопроектом остаточно визначається перелік повноважень державних органів та органів місцевого самоврядування відносно регулювання житлово-комунального господарства. Це дасть можливість запобігти виникненню негативних наслідків для підприємств житлово-комунального господарства у зв’язку зі зміною повноважень органів виконавчої влади та місцевого самоврядування щодо державного регулювання цін, тарифів на комунальні послуги. Також проектом закону посилено стимулювання та відповідальність Національної комісії регулювання ринку комунальних послуг шляхом визначення термінів розгляду пропозицій суб’єктів, надавачів, виробників та виконавців житлово-комунальних послуг щодо перегляду рівня тарифів, введення поняття "регуляторна затримка" та зобов’язання відшкодування витрат на користь суб’єктів надання житлово-комунальних послуг, зумовлених цією регуляторною затримкою. До повноважень комісії віднесена також розробка чіткого переліку матеріалів, що повинні додаватися до розрахунку тарифів. Ця норма направлена на запобігання можливих корупційних діянь та незаконних вимог посадових осіб комісії під час прийняття та розгляду документів, наданих суб’єктами господарювання для встановлення тарифів. Шановні колеги, прийняття проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України з метою вдосконалення регулювання ринку комунальних послуг сприятиме усуненню існуючих колізій та прогалин в законодавстві щодо питання регулювання тарифів на комунальні послуги та ліцензування в даному секторі економіки країни, сприятиме підвищенню відповідальності господарюючих суб’єктів у сфері ЖК.
Завершуйте, будь ласка.
та забезпечить надання якісних та безперебійних комунальних послуг населенню. Дякую.
Віктор Йосипович Матчук, будь ласка, від комітету.
Віктор Матчук, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, можливо, ще хтось із вас пам’ятає, як рік назад дуже швидко, практично, без обговорення тут було прийнято Закон про Національну комісію з питань регулювання ринку комунальних послуг. Прийнято було швидко, але вже рік пройшов, а до цього часу цей закон так і не запрацював. До цього часу не створена Національна комісія, до часу немає центрального органу виконавчої влади, який повинен був би затверджувати тарифи на житлово-комунальні послуги. Закон приймався швидко, але при цьому термінологія з існуючим іншим законодавством не співпала, не передбачено, яким чином можна комунальним підприємствам компенсувати їх втрати від того, що нові тарифи ніхто не розглядає і ніхто їх не затверджує. Саме тому ще 1 грудня минулого року на нашому профільному комітеті було розглянуто запропонований законопроект і було прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді підтримати його за основу, можливо, доопрацювавши до другого читання. Дякую, Володимире Михайловичу, за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, є потреба обговорювати? Ніхто не наполягає? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію тоді про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з метою вдосконалення регулювання ринку комунальних послуг [[реєстраційний номер 7276]]. Прошу визначатися. [[17:31:40]] За-31 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту прав законодавчої ініціативи законопроекту на доопрацювання. Прошу, визначайтеся. [[17:32:07]] За-46 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Господарського кодексу України (щодо фізичних осіб та фізичних осіб підприємців). [[Шум у залі]] За скороченою? Давайте поставимо на голосування за скороченою процедурою розглядати це питання. Прошу голосувати. В нас ще залишилося небагато, ще 17 законопроектів. [[17:32:44]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ірина Горіна, співдоповідач – Олексій Плотніков від комітету.
Уважаемые коллеги, законопроект 2009 года очень простой, технический. Касается урегулирования терминов, которые в разных законах, Хозяйственном, Цивильном кодексе, в Законе "О регистрации юридических и физических лиц предпринимателей", на одну смысловую нагрузку абсолютно разные термины. То есть у нас есть граждане, физические лица, у нас есть граждане-предприниматели, физические лица-предприниматели, граждане Украины, иностранцы и люди без гражданства. И все это, в конечном итоге, при выяснении различных споров, различных субъектов, и предпринимательской деятельности, и просто граждан, вносят сумятицу и в судебные расследования, и во взаимоотношения граждан, и физических лиц предпринимателей с различными государственными органами. Поэтому прошу принять в первом чтении. У нас есть замечания экспертного управления, мы их все учтем ко второму чтению. Но это важно для того, чтобы просто облегчить жизнь нашим гражданам при выяснении тех или других обстоятельств. Спасибо.
Від комітету, заступник голови комітету Олексій Плотніков.
Шановний голово! Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні п’ятого липня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Господарського кодексу України [[щодо фізичних осіб та фізичних осіб підприємців]], який внесений народним депутатом Горіною. Проектом Закону дійсно передбачається внести певні зміни такого уточнюючого характеру, тобто тут є редакційні, які більше б відповідали змісту і економічній діяльності підприємців і економічній діяльності фізичних осіб підприємців. Тобто це є скоріше такий технічний закон, але без якого не можливо нормально розвиватися такій важливій сфері, якою є підприємницька діяльність. Головне науково-експертне управління в своєму висновку від 26 листопада зазначає, що законопроект може бути прийнятий в першому читанні за основу з врахуванням висловлених управлінням зауважень і пропозицій. Кабінет Міністрів у своєму висновку від 4 березня підтверджує зазначений законопроект, комітет прийняв рішення, рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України прийняти в першому читанні і за основу. Спасибі.
Є потреба обговорювати цей законопроект? Ніхто не наполягає? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2398]] про внесення змін до Господарського кодексу України [[щодо фізичних осіб та фізичних осіб підприємців]]. Реєстраційний номер 2398, ще раз нагадую, прошу голосувати. [[17:36:11]] За-292 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо обов’язків та прав міліції при забезпеченні дозвільної системи органами внутрішніх справ]] [[реєстраційний номер 4829]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:36:49]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Василь Грицак.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься поданий проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо обов’язків та прав міліції при забезпеченні дозвільної системи органами внутрішніх справ України]]. Рахункова палата України за результатами аудиту виконання правоохоронними органами дозвільних функцій засвідчила, що система видачі міліції документів дозвільного характеру ґрунтується на чисельних підзаконних нормативних актах Кабінету Міністрів України відомчих наказів та інструкцій і не відповідає всім вимогам чинного законодавства. Проект передбачає внесення змін до статті 10 "Основні обов’язки міліції" та 11 "Права міліції" Закону України "Про міліцію". Зазначені зміни вносилися з урахуванням норм Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Таким чином, у законі встановлюється норма щодо обов’язкової видачі міліції відповідно до законодавства вищезазначених дозволів та право анулювати такі дозволи. Одночасно, відповідно до статті 4 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності щодо необхідності регулювання певних відносин пов’язаних з одержанням документів дозвільного характеру виключно законами у статтях 10 та 11 Закону України "Про міліцію" встановлюються строк прийняття рішення про видачу або відмову у видачі дозволів. Вичерпний перелік підстав для відмови його видачі та анулювання МВС України, зауважень до даного законопроекту не має та підтримує його. Прошу вас, шановні колеги, підтримати цей законопроект, а якщо будуть деякі нюанси, згідно висновку Головного експертного управління, ми його поправимо у другому читанні. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Так, ви доповідали як доповідач і від комітету я так зрозумів?
Так.
Є необхідність обговорювати? Ніхто не наполягає? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо обов’язків та прав міліції при забезпеченні дозвільної системи органами внутрішніх справ]]. [[17:39:39]] За-249 Закон прийнято в першому читанні. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо приведення кримінального законодавства України у відповідність із нормами міжнародного права]] [[реєстраційний номер 7164]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:40:18]] За-216 Так, я запрошую Швеця, автора законопроекту. Що будемо робити, автора законопроекту немає? Зняти? Так, від комітету – Олійник Володимир Миколайович, перший заступник Голови Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Комітетом з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності розглянуто поданий народним депутатом України Швецем проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо приведення кримінального законодавства України у відповідність з нормами міжнародного права]]. В той же час, автор цього законопроекту звернувся з листом і просить, з огляду на те, що даний законопроект готувався до набрання чинності редакції статті 116 Регламенту Верховної Ради України. І він вимагає внесення не передбачених редакцією до першого читання змін до статті 112 Кримінально-процесуального кодексу України. Автор просить зняти його з розгляду з метою дотримання вимог Регламенту.
Дякую. Зрозуміла пропозиція. Я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо приведення кримінального законодавства України у відповідність із нормами міжнародного права]] [[реєстраційний номер 7164]]. Прошу голосувати. [[17:42:00]] За-264 Законопроект знято з розгляду. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення заходів з охорони природи [[реєстраційний номер 7322]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:42:37]] За-215 Підтримана пропозиція. Так, автор законопроекту тут Томенко, Прокопчук, Мойсик. Немає? Так, від комітету Шемчук, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народними депутатами України Томенком, Прокопчуком та Мойсиком проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення заходів з охорони природи. Даний законопроект спрямований на вдосконалення природоохоронних заходів. Його завдання: розширити повноваження природоохоронної громадськості, шляхом надання права складати протоколи за окремими порушеннями у сфері охорони природи. Зазначений законопроект вважається надзвичайно актуальним. Отже, його розробниками пропонується внести зміни до частини першої статті 255, де пропонується надати додаткові повноваження по складанню протоколів за різні види порушень природоохоронного законодавства громадськими інспекторам з охорони довкілля. Серед таких порушень – це порушення та грубе порушення правил рибальства, виготовлення та збут заборонених знарядь добування об’єктів тваринного або рослинного світу, порушення порядку придбання чи збуту об’єктів тваринного або рослинного світу, інші. Комітет отримав багато переважно позитивних висновків від державних органів та установ, зокрема свої аргументовані зауваження та пропозиції до нього надавали фахівці Генпрокуратури, Міністерства юстиції, Міністерства внутрішніх справ, провідних юридичних вищих навчальних закладів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням зауважень і пропозицій. Проаналізувавши законопроект та погоджуючись з висновками Головного науково-експертного управління, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. Підсумовуючи, просив би зараз проголосувати цей законопроект в першому читані, аби на друге читання ми могли ретельно перевірити наскільки він узгоджується з практикою правозастосування та доопрацювати його для подальшого вдосконалення. Дякую за увагу.
Так. Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Є. Крім Кармазіна, інші не наполягають? Прокопчук, інші, ні? Тоді, з вашого дозволу, щоб потім не наполягали, Кармазін, Прокопчук, будь ласка, по 2 хвилини.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я взяв слово, тому що в мене є сумнів, що сьогодні більшість проголосує за цей законопроект, а я хочу попросити вас все-таки проголосувати за цей законопроект, тому що він є абсолютно не політичним. Ми маємо зрозуміти, що сьогодні склалася така ситуація, коли порушують правила полювання, і в тому числі рибальства, і Лісового кодексу, і в тому числі і той випадок, про який, жахливий, сьогодні говорив Томенко, не називав прізвища нашого колеги-депутата, який по біосферному заповіднику проїжджав на джипі і, розсікаючи, і показуючи всім, що він може все. Ні, в нашій країні ще пожиттєвої посади "принц" не введено. Через це, що в нас посаду "принц" не введено, любий громадський інспектор з охорони довкілля має право зупинити такого громадянина, чи то "принца", і штрафувати. Штрафувати, притягувати до відповідальності за порушення законів по охороні природи. Через те, що раніше, в ті часи, старі, до 30 відсотків протоколів саме робили громадські інспектори з охорони довкілля. Саме вони складали. Зараз у нас їх немає. Але подивіться, в що перетворені ліси чи те, що з них залишилось! Ті, що не роздані ще, поки що в приватну власність. Хоча, я дивлюсь, - тут такі законопроекти, що це все лобіюється. Також пропонується надати додаткові повноваження за різні види правопорушення. Науково-експертне управління в дечому заперечує і каже, що вже багато органів, які мають такі повноваження. Шановні! Я хотів би сказати одне. Треба стільки органів, скільки забезпечать виконання закону! А виконання закону не забезпечено. Через це треба приймати цей закон. Дякую.
Так, цікава логіка. Чим більше начальства, тим краще. Прокопчук, будь ласка.
Шановні колеги! Я прошу підтримати цей законопроект. І я хотів би акцентувати увагу, що тут, мабуть, не ціль стоїть обов’язково штрафувати. Тут йдеться саме про охорону і попередження всіх проявів негативних, які сьогодні є. А це і електролов, це інше просто знищення природи і рибних ресурсів, тваринного світу. І як уже сказав попередній виступаючий, я хочу, до речі, нагадати, що саме в умовах, які були раніше, на громадських помічників, інспекторів, єгерів якраз і покладались такі зобов’язання. І я просто хочу вам ще раз і ще раз сказати, що не основа, щоб ще була якась структура, яка буде накладати штрафи. А була та структура, яка б не допускала знищення природи, рибного і тваринного світу. Тому цей закон врегульовує, він пройшов багато експертиз. І я прошу підтримати його. Дякую.
Так, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення заходів з охорони природи. Голосуємо. [[17:48:55]] За-90 Не підтримано. На доопрацювання авторам ставиться пропозиція. [[17:49:18]] За-85 Законопроект відхилено. По фракціях. Партія регіонів – 3, БЮТ – 26, "Наша Україна" – 10, комуністів – 25, "Реформи" – 19, Народна Партія не голосували, позафракційні – 2. Розглядаємо питання: проект Закону про доповнення статті 5 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" щодо підрозділу СБУ з контррозвідувального захисту економіки держави [[реєстраційний номер 7517]]. Є пропозиція за скороченою. [[17:50:06]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач – Геннадій Геннадійович Москаль і Володимир Романович Мойсик. Будь ласка, хто буде доповідати? Комітет пропонує прийняти за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Якщо немає заперечень, я поставлю на голосування і просив би підтримати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про доповнення статті 5 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" щодо підрозділу СБУ з контррозвідувального захисту економіки держави [[реєстраційний номер 7517]]. Прошу голосувати. Я ж не буду бігати за доповідачем. Я запропонував. Немає. Я оголосив рішення комітету. [[17:51:11]] За-32 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів України та Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за порушення порядку організації і проведення масових заходів та масові заворушення]] [[реєстраційний номер 8033]]. Ставлю на голосування вашу ж пропозицію щодо розгляду питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:51:52]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Кармазін, співдоповідач – Віктор Шемчук.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я запитав, хто пропонує, правда пан Чечетов сказав: "Ми". Я думаю, ви ще не Микола ІІ, щоб казати ми, а нам треба від цього відходити через те, що те, що ви зараз робите в державі, я думаю, рано чи пізно вам знадобиться цей законопроект, ви уважно почитайте. Не дивіться, що у вас мінуси стоять. Законопроектом пропонується внести зміни до Кримінального кодексу України, КПК України та Кодексу України про адміністративні правопорушення. Статтю 294 "Масові заворушення" пропонується викласти в новій редакції, передбачивши в ній відповідальність за організацію масових заворушень, поєднаних з підпалами чи знищенням майна, захопленням будівель чи споруд, насильницьким виселенням громадян, опорам представникам влади і застосуванням зброї чи інших предметів, які використовувалися як зброя, так само активна участь під час масових заворушень. Виключити із. частини першої статті 294 поняття "погроми", яке охоплюється таким іншим способом вчинення цього злочину як знищення майна. Статтю 295 "Заклики до вчинення дій, що загрожують громадському порядку" викласти в новій редакції, змінивши її назву і передбачивши в ній відповідальність за публічні заклики до масових заворушень, поєднаних з підпалами, знищенням майна, захопленням будівель чи споруд, насильницьким виселенням громадян або збройним опорам представникам влади. Статтю 341 "Захоплення державних або громадських будівель" викласти також в новій редакції, змінивши її назву. Доповнити статтю 185 прим. Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушення порядку організації, проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій новою частиною третьою, в якій передбачити адмінвідповідальність за порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, що призвели до порушення роботи громадського транспорту, підприємства, установи чи організації, а також активну участь у таких діях, що спричинила настання вказаних наслідків. У зв’язку з цим статтю 293 пропонується виключити, як абсолютно не потрібну, якщо прийнят.
Завершуйте, будь ласка.
Шановні народні депутати, цей законопроект, внесений уже не сьогодні, через те він не має політичного навантаження, він стоїть на захисті інтересів всього суспільства. Через це я звертаюся до. ми, хто прийняв рішення, скорочено обговорювати. Будь ласка, правильно піднімайте руку і правильну руку, щоб потім не сказали: "Піднімайте руку, виходьте, дядьку, бо вже караул втомився". Дякую.
Так, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Шемчук доповість про рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітетом Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народним депутатом України Кармазіним проект Закону про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів України та кодексу України про адмінправопорушення [[щодо відповідальності за порушення порядку організації і проведення масових заходів та масових заворушень]]. Метою законопроекту є удосконалення положень Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині уточнення підстав відповідальності за порушення порядку організації і проведення масових заходів та масових заворушень. Не дивлячись на позитивні моменти, законопроект потребує суттєвого доопрацювання, зокрема конкретизацію окремих визначень та уточнень диспозиції статей. Недопустимими, на думку комітету, є використання оціночних норм, таких як "грубе порушення громадського порядку", "суттєве порушення роботи транспорту" та інше. Також не можна погодитися з пропозицією про виключення з Кримінального кодексу України статті 293 – групове порушення громадського порядку, як такої, що конкурує зі статтями 294, 296 та 341 Кримінального кодексу. Вказані статті хоча і мають схожий об’єкт, проте склад цих злочинів відрізняється від статті 293 Кримінального кодексу України за ознаками об’єктивної та суб’єктивної сторін, а тому врахування цієї пропозиції призведе до прогалини у законодавстві. Проаналізувавши законопроект, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Така ж думка і Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, хто хоче брати участь в обговоренні цього питання, прошу записатися. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Видит Бог, не хотел выступать, но придется выступить. Уважаемый Юрий Анатольевич, вот вы знаете, в чем отличие вас от нас? В вашем понимании демократия – это хаос, это дезорганизация, это полный бардак в стране. В нашем понимании демократия – это порядок, это ответственность, это дисциплина, это выполнение закона, это выполнение Конституции. При вашей демократии мы никогда не поднимемся с колен. Мы не то, что в третьеразрядных странах будем, мы в десятиразрядных странах будем. А при нашей демократии мы обязательно построим могучую, процветающую, свободную, демократическую Украину. [[Шум у залі]] Я предлагаю вам поддерживать нашу демократию! А закон не голосовать!
Так, Юрій Кармазін, одна хвилина. Потім – Андрій Шкіль.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я проведу маленький лікнеп. Чинний Кримінальний кодекс встановлює відповідальність за ряд злочинів, які посягають на громадський порядок, зокрема, на групове порушення громадського порядку. Водночас деякі з тих статей, які я назвав – 293, 294, 95-та передбачають надмірну криміналізацію окремих діянь, що посягають на громадський порядок. Є неясними деякі критерії. Через те існує в статті. і стаття 11 Кримінального кодексу, яка передбачає, що не є злочином дія, або бездіяльність, яка хоча формально містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим кодексом, але через малозначущість не становить суспільної небезпеки, тобто не задіяла і не могла заподіяти істотної шкоди. Я хочу, щоб ви це знали. І я хочу, щоб ви і весь український народ знав, що не цей діяч, який іменує себе словом суд, що буде завтра, а Конституція України в статті 124, 129, 127 встановлює, що в Україні діє суд присяжних. Через те, якщо ви тягнете людину і це ваша демократія.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Якщо ви тягнете людину до суду, то будь ласка, 15 років Конституції, пряма дія Конституції, ви є порушниками, ви застосовуєте міліцію проти народу і проти.
Дякую. Дякую. Андрій Шкіл, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Ці статті, які хоче, абсолютно правильно, я ще раз наголошую, абсолютно правильно гуманізувати або декриміналізувати автор законопроекту, це є лакмусовий папірець, щоб можна назвати. І за Сталіна була демократія, і за царської Росії була демократія, вони все називали демократією, але інструмент, який ви намагаєтесь використати у боротьбі з тими, хто не поділяє ваших поглядів демократичних, це зрозуміло. Стаття, це "масові заворушення", це рудимент з радянського закону, який переслідував тих, хто створював масові заворушення у концентраційних таборах, у гулагах і концтаборах, а ви переносите це, на превеликий жаль, в нинішнє суспільне життя. Ви подумайте, стаття, яка в принципі навіть авторами розглядалася виключно як дискримінаційна, стаття, яка мусила зміцнювати режим. А ви навіть не соромлячись виходите на трибуну і підтримуєте це. Побачимо, що вас чекає, сподіваюсь, що.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено, висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, висновок Головного науково-експертного управління: законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Але відповідно знову ж таки до Регламенту, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів України та Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за порушення порядку організації і проведення масових заходів та масові заворушення]] [[реєстраційний номер 8033]]. Прошу голосуйте. [[18:01:43]] За-58 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання реєстраційний номер 8033. Прошу голосувати. [[18:02:10]] За-44 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 15 Закону України "Про кінематографію" щодо порядку видачі державного посвідчення на право розповсюдження і демонстрування фільмів. Шановні народні депутати! До мене звернулися автори законопроекту з листом, в зв’язку з перебуванням у відрядженні, просимо розглянути законопроект без участі авторів законопроекту. Отже, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, а потім буде доповідь від комітету. [[18:03:02]] За-208 Рішення прийнято. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Яворівський.
Світова законотворча практика полягає в тому, що приймається законопроект. Він починає працювати, відстежуються якісь його "ахілесові п’яти", кволі його місця, якісь певні дірки, які скажімо, там дають можливість там для корупції, там зловживання і таке інше. І в нього вносяться пізніше поправки. Ми цей законопроект, який внесений Іриною Геращенко і Олександром Третьяковим, можна вважати саме таким. Є законопроект "Про кінематографію", одначе, в ньому не було напрацьовано механізм видачі ліцензій на те, щоб ці фільми демонструвати і пускати їх до прокату. Було просто не враховано якихось тих життєвих реалій, які є. Через те цей законопроект швидше технічний, в ньому немає ніякої ідеології. Він регламентує такі речі, що протягом 10 днів на рівних конкурентних умовах можуть узяти, кінопрокатники можуть узяти, купити ліцензію на прокат кінофільму. Якщо ж, скажімо, виникає потреба в тому, щоб цей фільм пройшов певну експертизу, надається ще 30 днів для цього всього. Дуже цікаво внесено уточнення про те, щоб якщо фільми пропагують фільми пропагують війну, якщо пропагують порнографію, насилля, якщо вони демонструють неповагу до національних і релігійних святинь, приниження особистості, пропагують невігластво, неповагу до батьків, а також наркоманію, токсикоманію, алкоголізм та інші шкідливі звички, фільми порнографічного характеру, мають право такі ліцензії на це не видаватися. Через те. це дуже потрібний законопроект, він врегулює, хоч у нас немає правда сьогодні кінематографії своєї. Але найголовніше це те, що навіть якщо це стосується іноземних фільмів там чи російського цього "ширпотребу", де "прекрасные милиционеры решают все вопросы", які тільки-но можна, ось. А ми своє кіно про. поетичний наш фільм, давно вже, так би мовити, забули. Є потреба цей законопроект.
Так, мікрофон, завершуйте.
є потреба цей законопроект прийняти. Він пишеться і буде дуже просто потрібний і спрацює позитивно. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Якщо є, запишіться, будь ласка. Микола Шершун, будь ласка.
Шановні колеги, по суті, ідея законопроекту непогана. Бо чітко визначаються головні складові процесу видачі ліцензій на розповсюдження та демонстрацію фільму, тобто визначаються конкретні строки видачі ліцензій, затверджується повний перелік підстав для відмови та для анулювання документу дозвільного характеру на право провадження посередницької діяльності у сфері кінематографії. Відповідно нововведення чітко врегулюють співпрацю суб’єктів кінематографії з органами державної влади. Але є зауваження. В законопроекті пропонується встановити, що державне посвідчення на право розповсюдження і демонстрування фільмів видаватиметься на платній основі протягом 10 днів після подання заяви та інших документів. Правильно. Але у проекті не визначено розмір вище зазначеної плати і порядок її встановлення та зарахування. Є, на мою думку, необхідність врегулювати в подальшій роботі над законопроектом це питання. Пропоную прийняти законопроект в першому читанні за основу. Дякую.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього". Потім – Смітюх.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Позиція нашої групи щодо законодавства у цій сфері наступна. Поетичне кіно – це прекрасно. Поетичне законодавство, – мабуть, не зовсім добре, тому що воно має бути чітке, добре розписане пункт за пунктом, добре класифіковане. Те законодавче забезпечення, яке було в Законі "Про кінематографію" в цій галузі дотепер воно, дійсно, не несло в собі достатньої конкретики. І тому даним законопроектом вноситься чітка конкретизація, вводиться відповідність з Законом про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, що дійсно необхідно в законодавчому забезпеченні. Норми, які пропонуються даним законопроектом, вони є абсолютно адекватні. Терміни адекватні. Напрямок, по яких має здійснюватися перевірка-контроль, на основі яких може бути відмова зроблена – теж абсолютно відповідає законодавству України. Там немає суб’єктивних певних речей. Хоча, на наш погляд, погляд нашої групи, було б непогано, якби питання моралі теж стояло достатньо чітко. Ну, але поки що домінує, на превеликий жаль, в творчій складовій у нас розуміння того, що мораль взагалі може відпочивати, головне, щоби не порушувати закони. Отут саме про закон і йде річ. Збудження громадських пристрастей негативних, пропаганда фашизму, там, розколу держави і тому подібне. Звичайно, що такі фільми мають бути не допущені. І це добре, що тут все чітко, добре класифіковано. Що стосується системи оплати, про яку попередній доповідач сказав, я думаю, що це може бути додано в Прикінцевих положеннях або в крайньому випадку, на мій погляд, цілком спокійно це може так само бути реалізовано в підзаконних актах, метод, яким здійснюється оплата експертизи, ліцензій не обов’язково мусить регулюватися самим текстом закону. Тому ми пропонуємо приймати за основу.
Дякую. Одну хвилиночку. Григорій Смітюх, а потім – Володимир Яворівський від "БЮТ".
Дякую, Володимир Михайлович. Система "за" – "проти" не завжди дозволяє записатися, тому 1 хвилина часу. Я хотів би звернутися до пана Яворівського, який говорить, що цей закон регулює або не регулює. Я як споживач, і споживач моя родина, мої малі діти, кожного дня на екранах телебачення ми відчуваємо, яке насильство пропагується нашому населенню, що демонструється у фільмах і я тоді запитую, а де ж контроль комітету, який ви очолюєте, пан Яворівський? А де суть держави, що нас сьогодні засиляє, наші екрани? І чому так сталося, що нас насильство, злоба, військові дії та інші негативні явища, які впливають на формування молодої людини, демонструються постійно на екрані, а чому нема заслонів, які, запобіжних заходів, щоб це насильство у вільному просторі на наших екранах не було. Тому я вважаю, що цей закон недостатньо забезпечує саме інтереси нашого населення і вважаю, що.
Дякую. Володимир Яворівський, будь ласка.
Шановні колеги, я пропоную покласти зброю у куток і підійти абсолютно спокійно, реально. Є законопроект, більшість депутатів, які є, прекрасно розуміють, що він регулює ті речі. Те, що сказав щойно колега переді мною, якраз цей законопроект і розставляє всі точки над "і" для того, щоб було зараз менше кінофільмів про насильство. Не будуть просто видаватися ліцензії тому ж самому телебаченню Через те ми пропонуємо все-таки не зволікати. Фактично законопроект наповнений. В ньому все стоїть майже на своїх місцях. І тут Чорновіл сказав точно. Якщо просто ми не можемо в законі писати інструкції, це може бути, скажімо, або внутрішній документ, в який спосіб буде вирішуватися, скажімо там, це питання. Закон дає, так би мовити, загальну ідеологію, загальний напрямок. Я пропоную ще раз і комітет, до речі, Міністерство культури, є заступник міністра культури, Володимир Михайлович, повністю підтримують, щоб прийняти законопроект і за основу, і в цілому одним голосуванням. Він потрібний і нехай працює.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому цей неполітичний законопроект. Я просив би вашої підтримки. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до статті 15 Закону України «Про кінематографію» щодо порядку видачі державного посвідчення на право розповсюдження, демонстрування фільмів. Реєстраційний номер 7029. За основу і в цілому як закон. Прошу голосувати. [[18:12:25]] За-298 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону про профілактику захворювань, спричинених вживанням висококалорійної їжі з низьким вмістом корисних речовин. Але тут є, шановні колеги, і лист автора про перенесення. І є рішення комітету про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Давайте ми зараз розглянемо і тоді визначимося щодо рішення. Правильно? Я ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:13:11]] За-222 Рішення прийнято. Доповідач – секретар Комітету з питань охорони здоров’я Лілія Степанівна Григорович. Будь ласка, Лідіє Степанівно.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань охорони здоров’я розглянув проект Закону про профілактику захворювань, обумовлених споживанням висококалорійної їжі із низьким вмістом корисних речовин [[реєстраційний номер 4820]], поданий народним депутатом Олександром Сочкою. І, незважаючи на актуальність окреслених автором законопроекту проблем, пов’язаних з нераціональним харчуванням населення не підтримав його з наступних причин. Перше. У запропонованій автором редакції проекту закону за змістом не відповідає своїй назві і не має самостійного предмету регулювання. Метою законопроекту є профілактика захворювань, виникнення яких пов’язують з частим і надмірним вживанням висококалорійної їжі. Проте, запропоновані автором законопроекту шляхи досягнення цієї мети не дадуть бажаного результату, оскільки проблема раціонального харчування не обмежується лише умовами одного з видів підприємств громадського харчування, наприклад "Макдональдс", а тим більше, що значна кількість населення особливо у сільській місцевості практично не користується послугами громадського харчування. Причиною погіршення стану здоров’я людини є не калорійність їжі, а насамперед спосіб життя в цілому, раціон і режим харчування зокрема. Тому запропонування обмежувальних заходів винятково до одного типу закладів громадського харчування не матиме значного впливу на профілактику аліментарних обумовлених захворювань. Місце споживання харчових продуктів не може бути критерієм їх шкідливості або ж корисності. Що стосується вимог до складу продуктів харчування, змісту, способу надання споживачеві інформації про них, а також вимог до виробництва, то вони на сьогодні регулюються спеціальними законами: "Про безпеку і якість харчових продуктів", "Про рекламу". Про це ж саме вказує науково-експертне управління на необгрунтованість встановлених законопроектом вимог щодо рівня професійної освіти персоналу закладів швидкого харчування та їх облаштування. Головне експертне управління пропонує відхилити законопроект. Комітет за результатами розгляду вирішив рекомендувати Верховній Раді направити даний законопроект на доопрацювання.
Завершуйте, будь ласка.
погодився і автор законопроекту народний депутат України пан Сочка, який є тут, у цьому залі. Тому вирішувати сесійній залі на доопрацювання чи на перенесення.
Шановні народні депутати, доповідь зроблено. Давайте таким чином поступимо. Поставимо спочатку відповідно до Регламенту на голосування про прийняття за основу. Якщо ні, я тоді поставлю пропозицію комітету про повернення суб’єкту на доопрацювання. Якщо ні, то ні, значить законопроект буде відхилено тоді. Отака послідовність. Нема заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про профілактику захворювань, спричинених вживанням висококалорійної їжі з низьким вмістом корисних речовин [[реєстраційний номер 4820]], за основу. Прошу визначатись. [[18:16:36]] За-34 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, реєстраційний номер 4820. Прошу визначатись. [[18:17:04]] За-32 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, вам роздали таблицю до проекту Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо приведення у відповідність із Кодексом України про надра]]. Це друге читання. Ми згідно плану відклали розгляд цього законопроекту, бо не було ще остаточної таблиці. Доповідач – голова комітету Григорій Калетнік. Давайте одразу по поправках.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітетом розглянуто досить необхідний законопроект, тому що, дійсно, в нас і з торф’яниками, і горять, і не зовсім раціонально використовуються. Тому депутати, які започаткували цей законопроект, проробили досить необхідну роботу для сільського господарства. І ми врахували, практично розглянули всі за 2 тижні поправки, які надійшли, а їх надійшло 7, з них 6 поправок враховано, 1 поправку за номером 4 відхилено. Остаточна редакція законопроекту запропонована комітетом наведена в четвертій колонці порівняльної таблиці. За результатами розгляду комітет пропонує зазначений законопроект прийняти в другому читанні і в цілому як закон. І ще є одне прохання, я по поправках. 1 поправка Мельник, Бевзенко – врахована, якщо немає заперечень. Значить, ідемо до 2-ї. От 2 поправка, ми щойно в залі домовлялися із автором 2 поправки, там дійсно, ми її врахували частково. Але я хотів поставити цю поправку і прошу вас, Володимире Михайловичу, поставити цю поправку на підтвердження. Тому що тою частковістю ми зневілювали один із напрямів вирішення проблем торфовищ, які мають глибину залягання торфу як раз до одного метру. Тому я просив би поставити її на підтвердження.
Ставлю на голосування 2 поправку для її підтвердження.
Щоб залишити першу редакцію, редакцію в першому читанні, вона. [[18:19:35]] За-6
За-6. Поправка не підтримана.
Дякую.
Так, поправка.
Номер 3 – Кармазіна.
Одну хвилиночку. Поправка не врахована Ярощука. Автор наполягає на ній? Ні. Всі інші поправки враховані.
Ні. Враховані.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління має зауваження, з якими не погоджується комітет. Тому я ставлю першою на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо приведення у відповідність із Кодексом України про надра]] [[реєстраційний номер 8238]]. Прошу голосувати. [[18:20:26]] За-256 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо інформування населення про вміст у харчовій продукції генетично модифікованих організмів [[реєстраційний номер 6251]]. Доповідач – народний депутат України Андрій Шкіль. Співдоповідач – секретар Комітету з питань охорони здоров’я Лілія Степанівна Григорович. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:21:06]] За-215 Рішення прийнято. Андрій Васильович, будь ласка, доповідайте.
Шановні пані і панове, наскільки я розумію, це про внесення змін до деяких законів щодо інформування населення про вміст у харчовій продукції генетично модифікованих організмів. Насправді, це давня історія, вона триває вже в нас давно. Я не хочу тут, до речі, парламент, це політична дискусія, ми можемо вступати зараз в політичну дискусію, не вступати, а істина є проста: якщо ми рухаємося, а я постійно чую з вуст нинішньої влади, що ми рухаємося в Європу, а не в інше місце, в Європу, в Європейський Союз, то насправді, треба тоді приймати європейські норми, європейські норми, які забезпечують чесність показів. Коли ми стверджуємо, що ця продукція стовідсотково чиста, то це буде неправда. То Європейський Союз прийняв норму, що генетично чистим від модифікованих додатків чи організмів являється той продукт, який чистий на 99,1. А 0,9 відсотка, менше одного відсотки, якщо будуть інші домішки, у тому числі, і генетично модифіковані організми, такий продукт вважається чистим. Бо якщо тут присутня, а я думаю, що політична кар’єра багатьох наших парламентарів починалася і в медичних, і в хімічних, і в інженерних вищих навчальних закладах, вони пам’ятають, що сто відсотків давати не можна, завжди 99,9. Такий самий підхід в Європі. І для того, щоб відкрити товарообмін між Україною і Європейським Союзом, для того, щоб наша продукція могла вивозитися і продаватися за межами Європейського Союзу, а європейська в Україні без проблем зайвих, пропонується ввести українську норму до європейських норм – 0,9 відсотки. Оце суть законопроекту. Дякую.
Дякую, Андрій Васильович. Лілія Степанівна Григорович, секретар Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроектом народного депутата України Шкіля номер 6251 пропонується скасувати вимогу щодо обов’язкового маркування харчової продукції з написом ГМО і відображати на етикетці харчових продуктів інформацію про генетично-модифіковані організми написом з ГМО лише у випадках, коли вміст генетично-модифікованих організмів в харчовому продукті не перевищує 0,9 відсотків від загальної маси продукту в одиницю упаковки. Такий підхід до маркування харчової продукції відповідає загальноприйнятій міжнародній практиці так визначився на розгляді Комітет охорони здоров’я. Ніде у світі, ні в країнах ЄС, ні в Росії, ні в США, ні в Канаді, ні в інших країн не існує умов щодо обов’язкового інформування споживача про відсутність ГМО в продукції. До речі, нещодавно відбулася парламентська асамблея чорноморських країн, перечитали їхнє законодавство і там такого немає, тільки ми в Україні маємо таку річ. Тому іноді посмішка, коли береш пляшку мінеральної води, чи пляшку з оцтом і там без ГМО, виникало якщо не у нас, то принаймні наші діти про це питалися. Те саме каже нам і Науково-експертне управління, яке пропонує підтримати дану пропозицію. Комітет визначився з пропозицією підтримати даний законопроект.
Дякую вам. Шановні колеги! Є потреба обговорювати питання? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього", потім Володимир Карпук.
Прошу передати слово Петру Петровичу Гасюку.
Кому? Петро Гасюк, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Сьогодні нам належить вирішити проблему, що стосується спрощення процедури маркування харчових продуктів на предмет наявності в них генетично-модифікованих організмів. Її суть зводиться до того, що на етикетці харчового продукту має вказуватися інформація про наявність чи відсутність у харчових продуктах ГМО лише у разі, якщо частка генетично-модифікованих організмів у харчовому продукті перевищує 0,9 відсотка від загальної маси продукту в одиниці упаковки. Такий підхід видається більш досконалий ніж теперішній, коли виробники та імпортери харчів зобов’язані вказувати позначку "Без ГМО" у маркуванні всіх без винятку харчових продуктів, навіть у тих у яких ГМО не може бути в принципі і виглядає абсурдним. Слід також відзначити, що маркування відсутності ГМО відповідно до європейських вимог дозволить скоротити невиправні витрати суб’єктів підприємства та сприятиме входженню українських виробників харчової продукції на європейські ринки. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" пропонує підтримати цей законопроект. Дякую.
Так, Володимир Карпук, фракція "Наша Україна –Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна". Є пропозиція підтримати, дійсно, законодавчу ініціативу Андрія Васильовича і підтримати ті моменти, які відповідають міжнародним стандартам. Хоча я не бачу великої біди, в тому що пишеться на українській продукції "без ГМО" хай там навіть і до 0,9 відсотків. Але раз ми йдемо до Європейського Союзу – підтримуємо міжнародні принципи, то треба проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Григорій Смітюх, Партія регіонів, Волинь. Я не знаю куди ми йдемо? Але я знаю точно, що 20 років назад наші батьки про ГМО взагалі не знали, що це за слово? Тим більше не їли його. Я не знаю, чи знаєте ви, чи дивитесь ви передачі, що у нас дуже багато категорій продуктів, які взагалі не можна вживати. Я не знаю, чи ви знаєте, що у нас немає кукурудзи і сої без ГМО, а відповідно харчові продукти, які йдуть дальше для вирощування циплят, яйця, молоко – те що ми робимо. Воно що зникає, як вітер? Воно перероджується в продукт, який споживає наше населення. Я не знаю чи ви знаєте, що один із наслідків у нас, що у нас пиво – 100 процентів не можна споживати, тому що там така формула, що вона впливає на народження дітей. І що ви знаєте, що якщо пиво споживають від 12 до 16, людина віку з 12 до 16, народження у них дітей дуже маловірогідне. Я не знаю про це, чи ви знаєте, чи не знаєте. Тому я за те, що якщо там є ГМО, то треба малювати муху цеце червоного кольору і писати великими літерами. Треба думати про здоров’я і не треба знищувати наше населення. Це програма? Так скажіть, що це програма. Контроль відкритий, границя відкрита і ми кожної сесії: ГМО, ГМО, а в країні нічого не робимо, знищуємо населення.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, можна я поставлю декілька питань, на які ми зможемо очевидно дуже легко відповісти. Скажіть, будь ласка, сьогодні хтось з вас бачив на якійсь продукції продовольчій означено, що там є вміст ГМО? Бачили? Ніколи. На жодній продукції не є те, що має бути позначено зміст ГМО. Що це таке? Хто хоче, щоб не було позначено з іншого боку відсутність ГМО? Ті, які виробляють продовольчу продукцію з будь-яким змістом генетично-модифікованих організмів. Бо їм не вигідно, коли хтось зазначає, що тут ГМО немає, а це набуває, відверто кажучи, вже певної популярності це їхня є конкуренційна не перевага, а ущерб. З іншого боку, хто більше всіх говорить про те, що який абсурд, на воді, там де не має білка, дійсно написано: "Без ГМО", виробники води? Та ні, та їм все-рівно, на етикетці ще 5 букв написати. Це не вони піднімають це питання і кажуть: "Яка абсурдність". А ставлять ці питання ті, хто виробляє продукцію з великим змістом генетично модифікованих організмів. Отже я повторюю, повертаюсь до свого запитання. Чому, на сьогоднішній день, коли треба зазначати наявність ГМО, жодного продукту немає, де це було б зазначено. Тому що транснаціональні корпорації, які зацікавлені в тому, щоб на територію України приходили і інгредієнти, і готова продукція з вмістом ГМО для того, щоб це скидати в Україні. В тому числі, до речі, і зерно з деяких заокеанських країн, яке повністю є, я не знаю, чи на 30 чи на 40 відсотків ГМО. Вони хочуть, щоб ми відкрили для цього кордони. Я вас дуже прошу, подумаємо не тільки про себе, а про наступне покоління, і про наступні покоління, якщо вони будуть після того, як будуть такі закони прийматися. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки, а саме: що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо інформування населення про вміст у харчовій продукції генетично модифікованих організмів [[реєстраційний номер 6251]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[18:31:51]] За-48 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, ми мали зараз розглядати законопроекти 7242, 7242-1. Є звернення від авторів з проханням для того, щоб узгодити проекти законів із Кабінетом Міністрів, із виконавчою владою, перенести розгляд цих законопроектів. Нема заперечень?
Дякую. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення зміни до статті 33 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" щодо розміру пенсії по інвалідності [[реєстраційний номер 7437]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Микола Георгійович Кульчинський. За скороченою? Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[18:33:04]] За-211 Рішення прийнято. Будь ласка, Микола Георгійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, в законопроекті йдеться про усунення певної несправедливості щодо працюючих інвалідів, оскільки інваліди непрацюючі мають право, якщо в них є 25 і 20 років страхового стажу, мають собі вибрати пенсію по інвалідності з розміром пенсії за віком. А працюючі інваліди, які всупереч тим умовам, які існують в українському суспільстві, а треба сказати відверто, що українська держава намагається щось зробити, але не так і багато зробила для того, щоб інваліди різних категорій почувалися впевнено в нашому суспільстві. Через те, коли працюючий інвалід, коли інвалід працює, то це його заслуга в більшій мірі, ніж зусилля нашого суспільства. І через те, коли він не має права отримувати пенсію по інвалідності в розмірі пенсії за віком, то це є його дискримінація. Мало того, що людина має стимул, працює, ми тим самим ліквідовуємо цей стимул для праці. Через те комітет розглянув законопроект і пропонує прийняти його у першому читанні. Прийняття цього законопроекту дозволить при призначенні пенсій інвалідам другої, третьої груп врахувати наявний у них страховий стаж і тривалість періоду сплати страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування. Такий підхід відновить соціальну справедливість по відношенню до цієї категорії пенсіонерів і в деякій мірі зменшить соціальну напругу, яка виникла серед інвалідів у зв’язку з проведенням пенсійної реформи. Комітет з питань бюджету пропонує прийняти законопроект з 1 січня, ввести в дію з 1 січня 2012 року. І це буде правильно і відповідно до закону. Всі ці страхи, які понаписувало аналітичне управління, вони, як на мене, не відповідають дійсності, сенсу і змісту цього законопроекту. Я прошу депутатів підтримати рішення Комітету з питань пенсіонерів, інвалідів та ветеранів і проголосувати за цей. особливо прошу більшість, яка дбає за український народ, за його соціальний добробут.
Завершуйте, будь ласка.
підтримати.
Дякую. Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Хто наполягає на обговоренні? Немає бажаючих? Михайло Чечетов, будь ласка.
Вы знаете, сегодня утром новая звезда на политическом небосклоне, новый лидер объединенной оппозиции Арсений Яценюк сказал, что, говорит, нам нужно принимать системные законопроекты, системные, системные, системные! Я думаю, с этим можно согласиться, как и с первым тезисом, с чего я начал. Поэтому я думаю, что то, что предлагается, оно должно быть залом поддержано. Но в системном контексте. И мы его обязательно поддержим в четверг в новом законе о пенсионном законодательстве. А не вырывая оттуда какую-то часть и сегодня не понятно как потом его имплементировать. Поэтому спасибо за ваше предложение. Проблема есть. Мы ее будем решать в четверг в этом зале. Надеюсь, что и эта половина зала так же само будет присутствовать, когда будем принимать закон о пенсионном законодательстве. Спасибо.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає за доцільним рекомендувати відхилити законопроект. Ставлю на голосування регламентну пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 33 Закону України «Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування» щодо розміру пенсії по інвалідності, [[реєстраційний номер 7437]] Прошу голосувати. [[18:37:15]] За-48 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Вноситься на ваш розгляд проект Закону про запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку в Україні, [[реєстраційний номер 7224]] Прохання розглядати його за скороченою процедурою було. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[18:37:49]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – Олег Зарубінський народний депутат України. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань прав людини, національних меншин іа міжнаціональних відносин Віктор Терен.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, розробка проекту Закону щодо захисту прав літніх базується на принципах Організації Об’єднаних Націй стосовно літніх людей, Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права ООН, Хартії осіб похилого віку МПА СНД, низці інших документів, що містять положення стосовно запобігання дискримінації літніх. Законопроект складається з Преамбули та 27 статей, які, по-перше, встановлюють сферу дії законодавства про запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку. По-друге, визначають поняття "особа літня" і "особа похилого віку". По-третє, створюють умови для протистояння дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку; визначають основні засади, мету, основні напрями, компетенцію органів державної влади у сфері державної політики запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку; передбачають участь громадських організацій у формуванні та здійсненні державної політики запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку; нарешті, містять механізми запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку в окремих сферах суспільного життя. Шановні колеги, я не буду детально зупинятися на змісті законопроекту, він складається з 27 статей, він великий. Він торкається дуже різних сфер, де у суспільному житті, в економічному житті, у соціальному житті, у побуті дискримінуються люди, які є вже, не будемо казати, немолодими. Людей після 45 років у нас 20 мільйонів. І ви прекрасно знаєте, що після 45 років дуже важко, а, можливо, і неможливо знайти роботу; що в 60 років вже дуже важко застрахуватися; що в 70-75 років дуже важко, щоб приїхала швидка допомога для того, щоб взяли людину, якій 75 років, і відвезли до лікарні. Я знаю.
Да, завершуйте.
Я знаю, що загальна думка є достатньо негативною щодо цього законопроекту. Я усвідомлюю те, що в ньому є багато недоліків, бо це не зміни до закону, це системний великий документ. Але я хотів цим законопроектом звернути увагу на те, що в нас дискримінація відбувається на базі вікового цензу. Ви можете проголосувати як хочете, я це розумію, але проблема залишиться. В будь-якому разі якщо ви.
Дякую. Віктор Терен, будь ласка, перший заступник голови комітету.
Віктор Терен, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! 17 лютого 2011 року на своєму засіданні Комітет з прав людини розглянув проект Закону про запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку в Україні, внесений народними депутатами Зарубінським та Шершуном. Метою законопроекту є ліквідація прогалин чинного законодавства, що призводить до дискримінації за віковою ознакою щодо осіб літнього і похилого віку в Україні. Законопроект дає визначення поняттям "дискримінація осіб літнього та похилого віку", окреслює напрямки державної політики із запобігання дискримінації зазначеної категорії осіб, компетенції органів державної влади у цій сфері, передбачає механізми захисту від дискримінації. На думку більшості членів комітету, питання дотримання прав громадян літнього і похилого віку в усіх сферах життя суспільства є для нашої держави дуже актуальним. І справді, в цьому дуже легко переконатися. Ну, будь ласка, візьміть будь-яку газету, де є оголошення про те, що набирають на роботу тих чи інших людей. Там буде вказано, набирають, скажімо, до 40 чи до 45 років. Це є кричуще порушення Конституції. Правильно тут говорив депутат Зарубінський, спробуйте викликати швидку допомогу, по телефону запитають 10 разів, скільки років тій чи іншій людині. Сьогодні в країні починається так звана пенсійна реформа. Пенсійна реформа, яка зведеться до того, що багато людей змушені будуть десь шукати роботу, в них не вистачатиме заробити на хліб насущний, бо ми не говоримо про головне, що запровадження цієї пенсійної реформи зменшить об’єктивно по пенсіях нарахування і тому тут, щоб перенавчитися знову буде упиратися у пенсійний вік. У "подтабаченій" країні, це я говорю від себе, це не було від комітету, у "подтабаченій" країні перенавчатися людині, які буде 40-50 років, дуже важко. Це є абсолютно гуманний закон. Я не згоден з Зарубінським, що він погано сприймається в суспільстві. Він добре сприйметься в суспільстві. Я прошу підтримати.
Шановні колеги, сама ідея, очевидно, правильна, бо більшість з нас, тут присутніх в залі, уже находиться на вершині схилу років, а ми повинні також думати, що з тими людьми, які немолоді і некрасиві і ніхто не хоче брати на роботу і не хоче спілкуватися. Всі ж хочуть мати справу з молодими, правильно? Давайте ми з вами приймемо за основу, попрацюємо і подивимося, що ми далі отримаємо на виході. Сама ідея, вона правильна і автор законопроекту говорить про те, що дуже багато там є проблем, які потребують відповідного доопрацювання. Тому я просив би вас підтримати, прийняти за основу цей законопроект, а далі життя направить нас, як в цьому плані діяти. Я ставлю на голосування пропозицію комітету. [[Шум у залі]] Ну, зараз от буде ж у нас обговорення, у нас же вистачає. Я прошу вас, я прошу вас. [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону про запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку в Україні [[7224]]. Ну, ви молодий, що вам обговорювати? А тут. [[Шум у залі]] Прошу. Зніміть голосування, будь ласка. Юрій Кармазін. А потім. Ні, один, один, шановні колеги.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, оскільки я знаю, що в коаліція написали там мінус під цим законом, то я хотів би наголосити, що закон дуже правильний і потрібний, пане Олеже. І я хочу подякувати вам. І особливо за те, що там записані такі хороші статті: і захист прав осіб літнього і похилого віку на достатній життєвий рівень. Так хочу вам нагадати, що зараз нами, народними депутатами, проаналізовано глибоко ті зміни до Закону України про Державний бюджет України, які внесені були кілька днів тому і підписані зразу 14 червня і зразу підписані Президентом, я закликаю тих, хто не підтримає, а вас закликаю підтримати зараз всіх цей закон, підписати тоді конституційне подання у Конституційний Суд. Ми його напрацювали, і я прошу, воно у мене знаходиться, ви можете підійти і висловитися, проект, щоб це був не якийсь популізм, а що ми захищаємо цих людей. Я вважаю, що абсолютно правильна назва цього закону – про запобігання дискримінації щодо осіб літнього віку. І саме ця дискримінація, вона культивується в засобах масової інформації, в газетах, кругом, в оголошеннях. Цього не має бути. Всі особи по Конституції рівні, і оце головне в цьому законопроекті, за що я дякую колезі Зарубінському. І якщо це не зрозуміли ті, хто в Секретаріаті Президента ставить мінус чи прочерк, чи ті, хто в уряді устами Лавриновича ставить прочерк щодо цього проекту, я не брав би слово зараз, повірте мені. Ну, вистачає в мене справ, щоб зайвий раз виступати. Я просто хочу звернутися, до вашої совісті достукатися. Будь ласка, я знаю, що у вас записано завалити закон, а я хочу, щоб ви його прийняли в першому читанні і щоб ви усунули дискримінацію. Оце шлях в Європу, оце шлях і до Бога, якщо хочете. Спасибі.
Дякую. Так, Юрій Прокопчук, будь ласка.
Юрій Прокопчук.
Шановні колеги, я прошу вас, виступите всі. Не вчіть мене жити, краще поможіть прийняти закон.
Да, і матеріально допоможіть краще людям похилого віку, яких ви сьогодні, до речі, переводите ще величезну частину жінок, які тепер стають у нас молодші на п’ять років. Тому звісна річ, я відразу на таку реакцію хочу сказати про те, що на фоні тих політичних репресій, які відбуваються в країні, на фоні тих політичних переслідувань, що йдуть, подумайте хоча б про тих, про яких говорять, думай о вечном. Бо тут вже говорили, що незабаром із тут присутніх в залі також перейде в цю категорію. Що дуже багато людей, які, наприклад, відслужили в Збройних силах, в інших силових структурах, а ви зараз їх відправляєте на пенсію ще далі, вони прийдуть і нікому не потрібні. Тому звісна річ, законопроект дуже слушний і його треба підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, депутатська група Тарас Чорновіл, потім Григорій Смітюх.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні колеги народні депутати! Розумієте, можна було б дуже м’яко висловитися якби трошки не було цього виступу декого з депутатів, які спровокували, відверто кажучи, більш негативне ставлення до цього закону. У нас, дійсно, значна кількість людей похилого віку, значна кількість, тільки чомусь ті ж самі виступаючі, коли доходить до підняття пенсійного віку в іншому законі моментально розказують, що у нас до пенсійного віку ніхто не доживає. Так, що перше, ви визначіться з цим між собою. Друге. Допомагати людям пенсійного віку треба в пенсійному законодавстві, в законодавстві про соціальні послуги, в інших напрямках законодавства, цей закон, давайте аналогічний, от я внесу завтра законопроект, щоб всі були щасливі, багаті і здорові. І буду вимагати, щоб всі проголосували "за". Хто проти того, щоб всі були щасливі, багаті і здорові? Напевно ніхто. Але ніхто не проголосує "за", тому що зрозуміють, що ніхто від цього щасливішим, багатшим і здоровішим не стане. В цьому законі гарна назва – гарна, хороша ідея для душі, а в реалізації її, на превеликий жаль, нульова. Нічого це не дасть – починаючи з того, що на наш погляд, не обґрунтованим є розмежування громадян на осіб "літнього" і "похилого віку". Незрозуміло, яким чином цим законом, а не виборчим законодавством регулювати рівні виборчі права. Вони передбачені, рівні виборчі права і не треба вносити змін до Закону про вибори, які скажімо, обмежують можливості голосування на дому для людей похилого віку. А саме ті люди, які зараз виступали найбільше за цей закон – проти того і виступали найбільш потужно. Яким чином ми будемо нав’язувати виборцю, щоб він однаково пропорційно обирав і молодих, і похилого віку людей – теж виникає дуже багато питань? Тому мені здається гарна декларація, давайте як декларацію це сприймати. Але як закон він не нагодує пенсіонерів і не дасть їм додаткової роботи, будуть шукати більш жорсткі, більш витончені способи, щоб звільняти тих людей, яких цей закон мав би захищати. Давайте ліпше подумаємо, як збільшити кількість робочих місць, щоб були затребувані ці люди.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу! Я не погоджуюся з попереднім виступаючим саме по тій причині, що питання це є в нашій державі, питання стоїть у нашій державі, і слава Богу, що ми хоч деколи на це звертаємо увагу. Я не погоджуюся з тою позицією, що ми повинні по скороченій процедурі це питання обговорювати, тому що якщо ми думаємо тільки розумом, то може й так, і математикою. Але, якщо є серце в когось, то ми повинні і подумати про тих людей, які в цьому потребують, в тому числі і в захисті по цьому закону. Безперечно, якби у нас так все ідеально було в країні, якби ми відносилися до наших похилих громадян з повагою, з забезпеченням їх необхідними життєвими потребами, які є сьогодні нагальні в них, то безперечно, що цього законопроекту непотрібно, як і багато чого іншого. Якщо хтось говорить, що ми пенсійним законом вирішимо все нашим пенсіонерам, я не погоджуюся. Тому що у нас не культивується в молодого покоління повага до старших. Візьміть елементарне питання. В громадському транспорті ви що, бачили, що у нас є повага до похилих громадян? А я погоджуюся з Володимиром Михайловичем, що нам всім там бути. Ну добре, якщо ми забезпечені, добре, якщо у нас є діти, які за нами будуть, добре, якщо ми створимо собі якісь умови. А ті люди, які неспроможні цього зробити в силу різних причин, як їм бути сьогодні? Як їм сьогодні жити у цій такій "гонці", коли ми тільки математикою, тільки іншим не керуємося. Коли у нас відсутнє в суспільстві серце і душа і в тому числі захист тих прав і свобод, які потребує наша частина громадян. Я буду підтримувати цей законопроект. І вважаю, що його потрібно обговорювати і ставити в суспільстві, що ця проблема є і її треба культивувати в нашому молодому поколінні для того, щоб з повагою відноситись до нашого населення. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Я думаю, шановні колеги, кожен уже визначився щодо прийняття рішенні я кожен думає, чи частина думає, що вічно будемо начальниками. Не будемо вічно, це по-перше. По-друге, шановні колеги, коли б закони "годували" як тут був заклик, що цей закон, якщо приймемо, "нагодує", тому я думаю щодня штампували б закони, які б "годували" людей. Ну це абсолютно, я думаю, неправильна постановка питання. Шановні колеги, це пропозиція до рамкового закону. А давайте згадаємо, ми всі тут радо аплодували і правильно аплодували Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики. Там що написано, ви читали? Там правильні напрямки декларації підходи, які пропонуються тут. Ми просто не хочемо вийти за рамки і зрозуміти, що це не політичне рішення, це пропозиція, яка полягає в тому, щоб привернути увагу до цієї проблеми, привернути увагу. Що в нас суспільство старіє і людей викидають з усіх сфер суспільного життя. Ось про що йде мова. Але я розумію, що тут позиції вже визначені. І волати, щось доводити до здорового глузду я думаю, абсолютно без результативно. Але сама ідея, сам підхід правильний. Ви ж подивіться. Якщо брати всі західні закони, вони що там конкретно, вони мають такий же характер декларативний, але там є розуміння ролі і значення закону. Втім, я думаю, не варто витрачати енергію. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про запобігання дискримінації щодо осіб літнього і похилого віку в Україні [[реєстраційний номер 7224]]. Прошу голосувати. [[18:54:59]] За-95 Рішення не прийнято. Я скажу, шановні колеги, можливо, те, що не потрібно було говорити. Треба, мабуть, завтра буде всім потренувати, де, які рішення приймати, да? щоб тоді зрозуміли, що хоча б є корпоративна солідарність, якщо ми називаємо, що є парламентська більшість. Я думаю, треба потренуватися завтра, тоді ми проголосуємо всі закони. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 11, "БЮТ – "Батьківщина" – 25, "Наша Україна – Народна самооборона" – 11, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 0, Народна Партія – 20, позафракційні – 3. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[доопрацьований]]. За скороченою пропонуєте? Будь ласка, я ставлю на голосування цю пропозицію. [[18:56:06]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, предлагаю вашему вниманию проект Закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины в связи с принятием Закона Украины "О разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности" [[№7065]]. Мы с вами буквально несколько недель назад рассматривали данный законопроект, но при принятии ко второму чтению нельзя было урегулировать номы без 116 статьи Регламента. Поэтому комитет доработал данный законопроект, и сделали все возможное, чтобы максимально принять законопроект, который введет в действие Закон "О разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности", который был принят еще несколько лет назад и гарантировал прозрачность и отсутствие коррупции при выдаче разрешительных документов. К сожалению, закон этот не работает. И не работает по причине того, что нормы данного закона не согласовываются с другими законами, тем самым выступает законодательный конфликт, и каждое министерство в своих профильных законах устанавливает свои правила, которые противоречат Закону о разрешительной системе. Поэтому мы сделали технический законопроект, который вносит изменения в Закон об охране атмосферного воздуха, о животном мире, о растительном мире, о пестицидах и агрохимикатах, об отходах и в Закон о «Красной книге Украины». Я повторяю, что закон носит технический характер. И его цель – это усовершенствовать законодательство, привести его в соответствие с Законом Украины о разрешительной системе. В случае принятия данного законопроекта, мы окончательно установим норму, согласно которой, что необходимость получения документов разрешительного характера устанавливается исключительно одним законом. Что разрешительный орган, уполномоченный их выдавать, устанавливается одним законом. И наконец-то мы выполним одну из частей дерегуляционной реформы. Просим принять данный законопроект в первом и во втором чтении как закон.
Шановні народні депутати! Прошу записатися на виступ. Володимир Карпук, потім – Тарас Чорновіл. Будь ласка.
Прошу передати слово Ксенії Михайлівні Ляпіній.
Ксенії Ляпіної мікрофон.
Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!" Шановні колеги, я вважаю, що цей закон треба обов’язково підтримати, оскільки власне хочу звернути увагу. Закону про дозвільну систему вже скоро 5 років. А ми все ще приводимо спеціальні закони у відповідність з ним. Хоча ми вже всі разом з вами мали і разом з урядами зробити це вже кілька років тому. Тому чим скоріше ми приведемо у відповідність, чим скоріше ми упорядкуємо всі спеціальні дозволи, тим прозоріше і зрозуміліше буде бізнес-клімат в Україні. Дякую.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, стосовно цього закону. Він якраз відповідає тій логіці, яка проходила через ряд законопроектів, які ми сьогодні успішно прий мали у Верховній Раді. Тобто перевести з-під законних актів на рівень закону, фактично кодифікувати, зібравши в одному відповідно документі, всі розрізнені сьогодні, прийняті за абсолютно різними принципами, поглядами, інтересами дозвільні процедури. На погляд нашої групи, це є, дійсно, логічний абсолютно хід, який допоможе, у першу чергу, навіть не підприємцям, а владі, Кабінету Міністрів навести порядок у тих галузях,де сьогодні, на превеликий даль, процвітає корупція, вседозволеність і тому подібне. Тому у даному випадку, мені здається, що логіка для прийняття цього закону мала би бути, у першу чергу, саме фракцій представників більшості, оскільки, дійсно, цей закон відповідає, крім того, що кодифікує, вносить до законодавчої сфери те, що сьогодні є підзаконне, він ще й додатково іде у руслі сприйняття сьогодні централізації прийняття рішень. Тому, на наш погляд, його було би логічно, дійсно, прийняти, виходячи з тих принципів, які закладає Президент у своїх заявах і Прем’єр-міністр, що, у першу чергу, потрібно навести у країні порядок. Як відомо, оскільки риба гниє з голови, то порядок, у першу чергу, треба наводити у чиновництві, заставити чиновників належно працювати за єдиними правилами, а не створювати правила окремо для себе. Тому є дійсно сенс проголосувати за прийняття цього закону. А щодо минулого закону і того, яка багато в кого була реакція по цьому, знаєте, завтра буде середа, будуть рамкові красиві закони, які не приносять якогось конкретного результату, але красиво виглядають і, дійсно, гарні принципи закладають. От подивимося, як за них завтра будуть голосувати. Наша група частину з них підтримає. Чи ті, хто так нас сьогодні критикували, будуть їх підтримувати, побачимо. А цей закон ми пропонуємо підтримати.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету, вона співпадає із висновком Головного науково-експертного управління, щодо прийняття проекту за основу, реєстраційний номер 7065, за основу. [[19:02:14]] За-54 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" щодо підготовки законопроектів. Пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. [[19:02:45]] За-193 Рішення прийнято. Доповідачі – народні депутати України Наталія Королевська і Юрій Кармазін, і співдоповідач – голова комітету Володимир Макеєнко.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Мы буквально сейчас видели, как у нас системно проходят реформы, когда законопроект технический, призванный урегулировать нормы Закона о разрешительной системе, базового закона о разрешительной реформе заваливается. То есть мы реально понимаем, как получали на разрешениях все взятки и откаты, как процветала там коррупция, так это и будет продолжаться дальше. Я предлагаю любому, кто от Партии регионов готов его внести, возьмите, внесите, но примете закон, который наконец-то будет урегулировать деятельность разрешительных органов. А теперь относительно законопроекта 7537. Наша Верховная Рада принимает десятки тысяч законодательных актов, а потом мы с вами вместе удивляемся, а почему людям жить лучше не становится? Я могу сказать, что за последние девять месяцев мы с вами приняли законов, которые бы позволили прийти инвесторам и улучшить бизнес-климат в стране столько, сколько не принято было за 20 лет Независимости. Но, к сожалению, ни один из этих законов сегодня не работает, потому что он требует доработки, потому что он требует согласованности с другими законодательными актами, потому что он требует выпуска подзаконных актов. К сожалению, они все лежат мертвым грузом. Поэтому инвесторы из страны бегут, бизнес в стране закрывается, а мы отчитались с вами: законы принимаем блестящие. Поэтому, проанализировав ситуацию, я предлагаю, отменить 116 статью Регламента, которая не позволяет комплексно после принятия в первом чтении законопроекта, дорабатывать данный законопроект ко второму чтению. В результате мы принимаем гибридные законы, которые потом требуют того, чтобы их уточняли и согласовывали с другими законодательными актами и в результате мы увидим такую ситуацию, как сейчас была по предыдущему закону. Два года Закон о разрешительной системе не работает, потому что он технически не доработан с другими законодательными актами. Поэтому прошу поддержать законопроект 7537.
Юрій Кармазін, будь ласка, щодо законопроекту 7537-1.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, ану, вдумайтесь, будь ласка, що ми наробили. Правильно абсолютно зараз виступила зараз Наталя Королевська. Я колись вам уже про це говорив, що ми самі собі обмежили наші конституційні повноваження. Всупереч Конституції. Інше питання, що нікому про це сьогодні сказати. І що ми наробили? От сьогодні у мене було сім папок законопроектів на сьогоднішній день. Значна частина з них прийнята. Що це за закони? Ви їх аналізували? Це – закони-метелики в більшості своїй: до якоїсь вісім слів Президент подав від цілого???? Президента і так далі. А де комплексність, де системність, де систематизація, де кодифікація? Вони всі протирічать один одному. Хто розбереться сьогодні в цій кількості законів? Ніхто. Так ми свідомо позбавили себе цього. Саме через статтю 116 Закону "Про Регламент". Через це я пропоную повернути депутатам їх повноваження, відновити право суб’єктів народним депутатам, яке вони мали до прийняття цього Регламенту як закону вносити пропозиції і поправки, необхідні для усунення суперечностей між положеннями проекту про внесення змін до первинного законодавчого акту, що прийнятий Верховною Радою за основу, та положенням цього або інших первинних законодавчих актів. Тому пропоную конкретну пропозицію, як це записати. Але, шановні народні депутати, я переконаний, що я доживу до того часу, коли ми з вами зупинимось на 40 кодексах. Але до цього треба свідомість підняти, не треба лобіювати, так як сьогодні група Фірташа провела успішно операцію, ще такої спецоперації не пам’ятаю, коли скляні заводи, інститути все зразу опинилося у власності і зразу прийняли закон. Це блискуча операція, корупційна операція, це в Європу йде. Я прошу підтримати закон, хоча знаю, що там стоїть.
Дякую. Олександр Козуб від Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! На виконання доручення Голови Верховної Ради України від 10 січня 2011 року комітет на засіданні 11 травня цього року розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" [[щодо підготовки законопроектів]] внесений народним депутатом України Королевською Наталією Юріївною [[реєстраційний номер 7537]]. У поданому законопроекті пропонується внести зміни до частини першої, статті 11, статті 116 Регламенту Верховної Ради України, а саме, за рішенням головного комітету до тексту законопроекту, який був прийнятий Верховною Радою України за основу можуть бути внесені пропозиції та поправки необхідні для усунення суперечностей між положеннями законопроекту та положеннями чинних законодавчих актів, або для створення механізму реалізації правових норм, які прийняти Верховною Радою України за основу. Також пропонується розширити коло можливостей вносити пропозиції і поправки до тексту законопроекту, прийнятого Верховною Радою в першому читанні. Комітет висловивши низку зауважень зазначив, що в разі прийняття запропонованих змін по суті відкривається можливість для внесення будь-яких пропозицій та поправок до прийнятого в першому читанні законопроекту. А також допускає можливість змінення результатів розгляду законопроекту в першому читанні. В такому випадку прийняття Верховною Радою України законопроекту в першому читанні за основу буде зведено до формальності, а поділ законодавчої процедури на етапи втратить сенс. Враховуючи зазначене, комітет ухвалив висновок на зазначений законопроект та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 2 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України відхилити його. Просимо підтримати. Щодо законопроекту 7537-1. В поданому законопроекті пропонується внести зміни до частини першої статті 116 Регламенту, яким передбачається можливість внесення пропозицій і поправок до тексту законопроекту, прийнятого в першому читанні необхідних для усунення суперечностей між положеннями законопроекту та положенням цього та інших первинних законодавчих актів, необхідних для реалізації правових норм, що прийняті Верховною Радою України за основу. Комітет, висловивши низку зауважень, погодився з думкою Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України викласти текст другого речення частини першої статті 116 Регламенту в іншій редакції, водночас і запропонований текст не убезпечує від можливих зловживань. Оскільки невідомо, які суперечності і які механізми можуть мати місце. На думку комітету має бути чітко зазначено, що Верховна Рада України при прийнятті законопроекту в першому читанні мала визначити, які саме суперечності необхідно усунути і які механізми запропонувати. Враховуючи зазначене, комітет ухвалив висновок на зазначений проект Закону України та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба, запишіться, будь ласка, на обговорення. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх, Партія регіонів. Потім – Карпук і Рибаков.
Дякую. Григорій Смітюх, Партія регіонів. Ви знаєте, на те є напевно і комітети, що ми всі по досвіду, по освіті, по навикам, по знанням маємо якийсь певний досвід, який дозволяє нам робити ті чи інші. точку зору висловлювати по тому чи іншому закону. І, безперечно, ніхто інший, якщо там в профільному комітеті працюють люди за професією, які мають оці всі необхідні дані для того, щоб говорити, чи це доцільно суспільству, чи недоцільно, це важливо для держави, це важливо, то безперечно, що комітет повинен мати цю можливість. І, безперечно, що всі обмеження, які стосуються статті 116 нашого Регламенту, треба якимось чином врегулювати. І взагалі, вдумайтесь так, що нам дуже багато на розкладці дають документів. І безперечно кожний з нас не може їх опрацьовувати. А як я повинен голосувати? Я повинен голосувати після того, як маю можливість задати питання, отримати відповідь і мати послухати виступи тих чи інших фахівців по тому питанню. І тоді я серцем і розумом повинен голосувати. А якщо я не маю можливості, тому що в нас скорочена процедура. А взагалі давайте взагалі не будемо обговорювати питання, тільки голосувати. То як я повинен голосувати, щоб прийняти справедливе для нашого суспільства, на мою точку зору, рішення? А я його не можу прийняти, тому що в мене немає такої можливості. Тоді давайте. якщо такої можливості немає, дамо профільному комітету. Там вони розбираються і там можна прийти, довести свою точку зору, і там можна розширити коло тих питань, які торкаються того чи іншого закону. Я особливо підтримую цей законопроект і буду за нього голосувати. Дякую за увагу.
Володимир Карпук, будь ласка. А потім – Каплієнко.
Шановний Володимире Михайловичу, Шановні народні депутати, я сьогодні на розкладці отримав проект Постанови 8742 за авторством Голови Верховної Ради Володимира Литвина, заступників і першого заступника про проведення парламентських слухань на тему: "Законодавчий процес в Україні. Питання організації та забезпечення відповідності потребам держави та суспільства". Давайте з цієї точки зору з назви постанови законопроекту проаналізуємо обидва законопроекти, подані сьогодні народними депутатами Королевською і Кармазіним. Чи відповідає потребам суспільства і держави удосконалення Регламенту Верховної Ради і саме статті 116, яка надто жорстко регламентує внесення поправок і пропозицій до законодавчих актів? Адже ми бачимо, що дійсно законодавчий процес у парламенті потребує удосконалення. Тому що ми дуже часто надто важливі закони приймаємо за скороченим обговоренням, швидко, далі, обмежуємо час поступлення пропозицій, і тому досить часто виникають ситуації, коли ми повинні вносити уже поправки до прийнятих законодавчих актів. Яскравим прикладом є Податковий кодекс. Уже видали навіть трьохтомні коментарі, а знову майже щотижня ми вносимо поправки. Тому та пропозиція і Кармазіна, і Королевської щодо зміни до статті 116 Регламенту, і науково-експертне управління це також в своїх висновках робить, що має сенс. І треба приймати законопроект, скажімо, Юрія Анатолійовича Кармазіна за основу і якраз це буде в руслі тієї постанови, яку ми запланували провести, і парламентські слухання в грудні 2011 року. Дякую.
Дякую. Володимир Каплієнко, фракція, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Щиро дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, ви знаєте, депутатська група "Реформи заради майбутнього" вчора на експертній раді коливалася, в який же бік нам піти, або підтримати, або не підтримати. Я к член регламентного комітету захищав позицію про те, що в парламенті є, в першу чергу повинна бути якість підготовки кожного законодавчого акту, не залежно від того, за якою процедурою вона йде. Якщо депутати деякі можуть собі дозволити кидати на розгляд парламенту сміття, яке буде суперечити діючому законодавству, яке не є опрацьованим, яке не має підґрунтя, то в який спосіб ми взагалі чи якою процедурою ми можемо врегулювати це питання? Та це не можливо внесенням до 116-ї чи 180-ї, чи 5-ї статті діючого Закону України «Про Регламент Верховної Ради України». Друге питання. Є інші речі, на які треба звернути увагу. Плутанина підготовки між першим і другим читанням. Коли ми не маємо тексту законопроектів! Коли депутатські фракції навіть не можуть зорієнтуватися, куди ж нам іти, куди ж нам бігти? Оце є порушення Регламенту, якому треба поставити край. Ну, і третє. Якщо ми не будемо мати чіткої процедури, до якої не можна, не будемо допускати кожного депутата, який хоче всунути свій ніс для того, щоб обмежити право на розгляд того чи іншого законопроекту, ми опинимося з вами в стані, коли ми не зможемо взагалі нічого робити. Я хотів би сказати, що ми, представники депутатської групи «Реформи заради майбутнього», не будемо підтримувати такі зміни. І будемо підтримувати тезу щодо збереження статусу-кво діючого Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» без будь-яких змін, особливо таких мізерних. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Чому законодавець, я маю на увазі ті, хто розробляли Регламент Верховної Ради України, внесли статтю 116? Дуже просто. Якщо автор готує законопроект, то він повинен підготувати або цілісний текст, або зміни до певної статті. І 116 стаття не дозволяє депутату або іншому суб’єкту права законодавчої ініціативи гуляти у всі сторони своєї широкої душі. Бо у нас вносять пропозицію щодо однієї статті, а потім під час другого читання лобіюють все, що вважають за необхідне, і розривають законодавство. Тому ніхто не заважає депутату, який вносить законопроект, врахувати і передбачити всі необхідні зміни і доповнення відповідно до тих пропозицій, які він вносить. Тому це явно надумана постановка питання. І друге. Один із депутатів скаржився, що він не може розібратися у сесійній залі, не послухавши всіх. То я думаю, що народний депутат є народним депутатом, щоб працювати над законами і приходити у сесійну залу, вже маючи чітко сформульовану точку зору і позицію, а не прийти, у залі почувши що хтось сказав, і зразу проголосувати. Шановній депутати, ми засідаємо два тижні на місяць, а все інше – це для роботи депутата і готуватися до того, щоб приймати відповідні рішення. А тепер відносно скороченої процедури. Шановні колеги, ви слухайте. А тепер відносно процедури скороченої. Скажіть, будь ласка, якщо за наполяганням фракцій, Кабінету Міністрів і депутатів ми включаємо на пленарний тиждень 150 питань, як їх розглянути, шановний колего, як їх розглянути, тільки за скороченою процедурою, тільки за умови, що комітети відпрацюють закони, і ми будемо їх відповідним чином розглядати. І комітети будуть засідати тоді, коли потрібно, а не на коліні. Так що давайте, працюйте в комітетах. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 7537]] про внесення змін до статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України". 7537. [[19:19:56]] За-25 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування другу пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 7537-1. Автор – Юрій Кармазін. [[19:20:24]] За-25 Рішення не прийнято. Законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо адміністративного судочинства [[реєстраційний номер 8034]]. Пропозиція: розглянути питання за скороченою процедурою. [[19:20:55]] За-198 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка, Юрій Анатолійович. І в нас ще крім цього, шановні колеги, залишився ще один проект закону і все. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Чотири хвилини тоді.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я сьогодні буду доповідати від комітету також. І почну, очевидно, з рішення комітету. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 6 квітня проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо адміністративного судочинства, поданий народним депутатом Кармазіним [[№ 8034]]. Законопроект розроблено для забезпечення реалізації завдань адміністративного судочинства щодо своєчасного і якісного розгляду справ з метою захисту прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб’єктів владних повноважень. Для цього пропонується внести зміни до статей: 20, 21, 22, 52, 69, 81, 87, 100, 102, 106, 107, 108, 109, 122, 183-2, 170, 182, 183, 186, 187, 193, 195-1, 197, 198, 212, 214 прим, 220, 223, 227, 230, 252, 254 Кодексу адміністративного судочинства. Доповнити кодекс новими статтями: 93 прим. та 189 прим. І виключити підпункт "б" пункту один статті 3 Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито". Проаналізувавши проект закону та додані до нього експертні висновки, вважаємо за необхідне висловити зауваження і пропозиції до окремих положень. При відповідно до частини третьої Конституції при прийнятті нових законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. Разом з тим, низка змін та доповнень є такими, що звужують обсяг процесуального права осіб, які беруть участь у справі, зокрема, це положення законопроекту щодо подання доказів особами, які беруть участь у справі до початку судового розгляду, вимоги щодо подання позовної заяви, виконаної лише друкованим способом, зміни та доповнення апеляційної скарги лише до початку розгляду судової справи. Окрім цього законопроект передбачає внесення змін до правил визначення підсудності кількох пов’язаних між собою вимог [[стаття 21 КАС України]]. Проектом закону пропонується доповнити КАСУ новою статтею 93 прим з назвою "Витрати на інформаційно-технічне забезпечення", внести до статті 86, 106, 187, 212, приписи про обов’язкову оплату позивачами цих витрат у зв’язку з розглядом справ судами першої апеляційної касаційної інстанції. Пунктом чотири розділу один проекту закону передбачається частину першу статті 52 доповнити реченням, яким встановити, що суд першої інстанції може виключити відповідача з участі у справі встановивши, що адмінпозовом повинен відповідати лише один відповідач, але позивач у позовній заяві в якості відповідачів вказав кілька суб’єктів владних повноважень. Звертаю вашу увагу, просто висновок надзвичайно великий комітету, але комітет робить висновок, що Вищий адміністративний суд також підтримує законопроект за умови обов’язкового врахування наведеного ним пропозицій і зауважень. Розглянувши поданий законопроект і експертні висновки комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо адміністративного судочинства, прийняти в першому читанні за основу. Шановні народні депутати! Очевидно, що важко за скорочений час процедури доповісти законопроект, в якому я намагався комплексно підійти до змін до Кодексу адміністративного судочинства. Через це сподіваюсь, що ви проголосуєте за в першому читанні і потім ми разом доопрацюємо цей законопроект, хоча можна було піти по шляху зробити з нього 30 законопроектів або 30 статей, по цьому шляху йдуть сьогодні всі.
Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення, якщо є така потреба, коли не буде бажаючих проголосуємо. Григорій Смітюх, фракція Партія регіонів. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Володимире Михайловичу! Я не хотів виступати, але одна репліка. засідання. По-перше.
Я, будь ласка, або ви будете виступати по суті, або по Регламенту я вимушений.
Головуючий немає права коментувати виступаючих депутатів.
Відімкніть мікрофон, будь ласка. Я не коментую, я просто підводжу підсумки відповідно до Регламенту. Будь ласка, Юрій Кармазін. Так, будь ласка. Юрій Кармазін, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я людина справедлива, я хотів сказати те, що не встиг сказати. Але оскільки Григорій Смітюх не зміг сказати, я передаю слово Григорію Смітюху. Пане Григорій.
Я ще раз вам хочу сказати, Юрій Анатольович, при розгляді за скороченою процедурою не передається право на виступ. Будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги.
Ярослав Сухий. Будь ласка, не заважайте. Будь ласка.
Володимире Михайловичу, я прошу 5 секунд мені додати, ці "реверанси", я тут мусив мовчати як послушна людина. Шановні колеги, цей законопроект, безумовно, правий в чому колега Кармазін, він дійсно об’ємний, широкий. Але давайте задамося запитанням. якщо як справедлива людина, Юрій Анатолійович, ви самі скажіть, своєчасно, якісно розглядати справи з метою захисту прав, свобод і інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, буде сприяти ваш законопроект? Подивіться, будь ласка, на вашу статтю нову, яку ви вводите, 93 Прім.1. Скажіть, будь ласка, оці витрати на інформаційно-технічне забезпечення людини, котра в силу різних обставин, в силу самодурства якогось чиновника, позбавилася шматка хліба, роботи і змушена ходити з одного суду в інший, в третій, захищаючи свої права, свободи і тому подібне. І ви покладаєте на неї всі витрати. Ну це, ви мені вибачте, це соціально несправедливо, бо адміністративне судочинство ми створювали і ви, в тому числі, працюючи в профільному комітеті, напевно з іншою метою, а не заробляти гроші. Ви сказали про те, що адміністративні суди підтримують цю ідею. Ну, може і підтримують. Тільки ви мені вибачте, недофінансування адміністративних судів не дає нам підстав покласти, перекласти фінансування на громадян. Це питання держави, це питання державного бюджету. Тому цілком зрозуміло, що в такому вигляді, як він виглядає. Тим більше, що в пояснювальній записці, от вона переді мною, значне недофінансування адміністративних судів в умовах економічної кризи. Та в нас що, все життя буде криза? А ваш закон прийняти на один рік чи на два, чи на три. Я вважаю, що цей законопроект потрібно відхилити. Дякую.
Юрій Кармазін, ваші 2 хвилини, виступайте, будь ласка.
Юрій Кармазін. Дякую. Я хотів би відповісти шановному колезі Сухому. До речі, я завжди голосую за його законопроекти, якщо вони виписані професійно і не дивлюся, що він відноситься до провладної більшості, яка сьогодні при владі і яка сьогодні привела економіку повністю в колапс. Ми напередодні дефолту, тому, дивіться, за кожне слово треба відповідати. Через це я, повертаючись до витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, хочу сказати, що да, відносяться витрати пов’язані з інформуванням осіб, які беруть участь у справі. Закривати на це очі не можна. Але вони відшкодовуються, я відповідаю своєму колезі, за рахунок тої сторони, яка програє. І це положення, яке є в кодексі, яке всі знають студенти. Мені соромно вам уже професору про це нагадувати. Це до того, що не варто це робити. Тепер, шановні народні депутати, я хотів би вам сказати про те, що ми сьогодні стоїмо на такій, знаєте, почали судову реформу, почали її неправильно. Побачили, в чому зараз вона відбулася. І зараз я вам пропоную по-іншому показати і поставити, підійти до реформування. Показати, що не допускається об’єднання в одне провадження кількох вимог і так далі. І призвати хочу вас, щоби ми реформували адміністративне судочинство на розумних підставах. Той аргумент, що Вищий адміністративний суд підтримує, я просто застосував як аргумент, бо я знаю, що ніхто не читає, в тому числі і зараз не читали, хто критикували. Я розумію, що, очевидно, не буде.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Висновок комітету – прийняти за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо адміністративного судочинства [[реєстраційний номер 8034]]. Прошу голосувати. [[19:31:49]] За-12 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо упорядкування міжнародних автомобільних перевезень]], [[реєстраційний номер 8029]] Пропозиція – розглянути за скороченою процедурою, так? Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[19:32:24]] За-184 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Володимир Каплієнко. Співдоповідач – Голова Комітету з питань транспорту і зв’язку Михайло Мироненко.
Шановні колеги! Шановні громадяни! Україна є великою державою, має унікальні економічне і географічне положення. Чотири з дев’яти міжнародних транспортних коридорів Європи проходить через територію України. А за результатами досліджень англійського Інституту «Рендел» щодо коефіцієнта транзитності, Україна займає перше місце в Європі. Безумовно, ці дані Богом якості повинні бути використані на користь державі. Безумовно, треба створити такі законодавчі умови, щоб український перевізник був в не гірших умовах, ніж його європейські колеги. А громадяни, що користуються міжнародними автомобільними перевезеннями, були в спокої за своє життя та були захищені самою державою. Безумовно, не можна минути і український бюджет, який повинен отримувати необхідні фінансові зиски за надання ліцензій та дозволів, у тому числі і нерезидентам України, що здійснюють перевезення через територію нашої держави. Проектом закону пропонується вісім базових змін. Перше. Це визначити і поставити край плутанині у термінології: "треті країни", "документи на вантаж" та "досвід роботи", які пів року тому призвели до того, що половина ліцензій українських перевізників були під загрозою. Друге. Відмінити окремі ліцензійні картки – це внесення змін до статті 9 – на причепи та напівпричепи, призначені для використання з вантажними автомобілями. Безумовно, це європейський досвід, він покращить наше життя. Третє. Запровадити європейський підхід до процедури видачі документів, які надають право на здійснення господарської діяльності у сфері автомобільних перевезень – це зміни до статей 20, 33 та 48. Це стосується у тому числі отримання дозволів на перевезення небезпечних вантажів. Четверте. Запровадити норми міжнародного права щодо обов’язкового встановлення і використання на транспортних засобах працюючих контрольних пристроїв, так званих, тахографів резидентам і, підкреслюю, нерезидентам України при здійсненні міжнародних перевезень пасажирів. П’яте. Виключити норму статті 48.
Завершуйте, будь ласка.
І саме головне, встановити заборону до статті 57 на перевезення пасажирів та вантажів з третьої країни нерезидентами України без отримання відповідних дозволів центрального органу виконавчої влади. З огляду на те, що при розгляді законопроекту в головному комітеті було досягнуто компроміс на внесення низки уточнень до другого читання без порушення вимог статті 116 Закону України "Про Регламент", прошу підтримати цей законопроект в першому читанні, прийнявши його за основу. Дякую.
Дякую вам також. Від комітету, будь ласка, голова комітету Михайло Мироненко.
Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку 11 травня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо упорядкування міжнародних автомобільних перевезень]], поданий народними депутатами Каплієнком, Задирком, Круком та іншими. Як зазначається у пояснювальній записці, основним завданням законопроекту є вдосконалення організації міжнародних перевезень у сфері автомобільного транспорту та приведення Закону України "Про автомобільний транспорт" у відповідність до вимог європейського законодавства, а також для усунення колізій норм права, що регулюють правовідносини у суміжних сферах державного управління. Зокрема, пропонується запровадити європейський підхід до процедури видачі документів на право здійснення господарської діяльності у сфері автомобільних перевезень, обов’язкового встановлення на транспортних засобах контрольних пристроїв [[тахографів]], заборонити перевезення з третьої країни та, або в третю країну нерезидентами України без отримання відповідних дозволів, тощо. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у висновку від 3 березня 2011 року зазначає, що законопроект потребує доопрацювання. Комітет Верховної Ради України з питань промислової і регуляторної політики і підприємництва рекомендує прийняти законопроект за основу. Кабінет Міністрів України своїм листом від 12 березня 2011 року повідомляє про те, що законопроект підтримується за умови врахування окремих зауважень стосовно здійснення перевірки тахографів та джерел фінансового забезпечення видачі дозволів на перевезення пасажирів і вантажів з третьої або в третю країну нерезидентами України. Враховуючи вищенаведене та результати обговорення, на засіданні комітет вирішив: рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Просимо підтримати. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього питання. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Потім буде Тарас Чорновіл.
Шановні колеги, я пропоную підійти до розгляду цього законопроекту, наприклад, через позицію можливих соціальних наслідків застосування цього законопроекту на ділі. Насправді, ми бачимо необхідність, і тут потрібно віддати належне авторам законопроекту – Каплієнко, Задирко та іншим – відносно того, що ця сфера діяльності давним-давно потребує свого вдосконалення. Ну, наприклад, згідно схеми логістики, автомобіль повинен там от з Луганська виїхати, доїхати до Брно чи до Братислави чи кудись там на період до певного часу. Соціальні наслідки: чи є там один, чи їх два, чи там немає другого, чи є один тільки водій, як він несе оці затрати, чи він змучений чи він не змучений, чи він піддає своє життя риску, загрозі, небезпеці себе, вантажу в тому подібне, на якій швидкості він пересувався? І ще дуже надзвичайно важливе питання. Ми бачимо, скільки зараз міжнародних, ну, нібито фірм, які мають ліцензію, мають дозволи на перевезення, міжнародні перевезення вантажів. Цілком зрозуміло, що цю процедуру обов’язково потрібно внормувати. В іншому випадку, в інакшому ми отримаємо те, що ми маємо зараз, на превеликий жаль, в цих перевозках і у тому, як ці великі автомобілі фури себе поводять на трасах, що ми можемо побачити кожний день, особливо, у приграничних наших зонах. Тому цілком зрозуміло, що цей законопроект потрібно приймати, але у першому читанні, про що сказав сам один з авторів законопроекту, тому що є надзвичайно багато проблематики, яка стосується нормотворчої техніки, її потрібно буде змінювати. І ще одне. Авторів законопроекту я закликаю, ми залиши в силі 116 статтю Регламенту, тому зміни та доповнення на профільному комітеті, які будуть розглядатися, повинні відповідати вимогам Регламенту України. Дякую.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Потім – Юрій Кармазін.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги народні депутати! Стосовно цього законопроекту депутатська група визначилась абсолютно однозначно, більшість членів нашої групи є авторами цього законопроекту, ми достатньо довго його відшліфовували, кожен виходячи з власних позицій. Як попередній виступаючий сказав, він наголошував саме на соціальних позиціях так і кожен з нас, хто більше орієнтується в транспортній сфері, хто в технічній, хто в соціальній, хто в міжнародній, відповідно всі ці нюанси і лягли в основу даного законопроекту. В ньому добре відшліфовані європейські принципі щодо голосарію і визначення термін, є принцип про тахографи, які, я хочу нагадати, вже давним-давно мав стати частиною українського законодавства оскільки він передбачений нашими зобов’язаннями, які прийняті і під час нашого приєднання до Європейської угоди 70 року щодо роботи екіпажів транспортних засобів, які виконують міжнародні зобов’язання так і до відповідної конвенції Міжнародної організації праці. Всі ці документи чітко визначають максимально допустиму тривалість робочого дня водіїв і особливості інтенсивності їхньої праці. Більше того, в конвенції МОП чітко зафіксовано, що зобов’язані ми не тільки на міжнародних, але і на внутрішніх рейсах передбачити встановлення спеціальних засобів фіксації тривалості та інтенсивності праці водіїв. Такі норми вже діють сьогодні не тільки в європейських країнах. А в цілому ряді вже навіть країн-сусідів Європи. Я був свідком як прекрасно ця норма спрацьовує на перевезення, скажімо, в Марокко в африканській країні, яка в цьому плані цивілізаційно пішла дальше нас. Тому наш комітет враховуючи, цей принцип, принципи квотування і інші необхідні речі просить Верховну Раду підтримати в першому читанні, і доопрацювання до другого може відбутися виключно в рамках 116 статті тут немає жодної проблеми.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! При прийнятті законопроекту в першому читанні визначається що концепція, принципи, ось що приймається. Все інше дописується під час другого читання. Яка ж концепція в цього закону? Процитую висновок Головного науково-експертного управління. Сама пояснювальна записка до законопроекту потребує актуалізації, оскільки її зміст є застарілим: "Пункти 3 і 5 не відповідають положенням Указу Президента про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади, містять назви скасованих, реорганізованих центральних органів виконавчої влади". Далі цитувати не буду. Узагальнюючий висновок такий, що повернути. Через те, мене закликали мої колеги зараз бачити можливі соціальні наслідки. І я вас прошу подивитися на можливі соціальні наслідки, внаслідок прийняття цього закону. Ну, наприклад. Наприклад, такий наслідок на 10 сторінці порівняльної таблиці, стаття 60 "Відповідальність за порушення законодавства про автомобільний транспорт". Вноситься порушення вимог статті 57 цього закону і штраф у розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 17 тисяч гривень. Можливі соціальні наслідки? Будь ласка, можете побачити, які будуть наслідки, ще і перевізники зупиняться. Ставиться питання про те, що любі перевізники, в тому числі на легкові, 57 стаття говорить: "перевезення пасажирів та вантажів". А перша частина говорить, що навіть легковий автомобіль підпадає сюди. Тобто ви їдете з кимось, з другом, з братом, з сватом, а вам скажуть: а де ліцензія на перевозку?" А немає ліцензії. Через те, шановні, та плакати треба при таких соціальних наслідках, які можуть бути внесені до цього закону. Я пропоную відхилити.
Дякую. Олександр Стоян, будь ласка.
Шановні колеги, я дещо з іншого питання, з процедури. Ми сьогодні розпочали роботу у Верховній Раді. Протягом двох тижнів були в округах чи відпочивали. Попереду всього чотири дні. Дуже багато законопроектів. Тому наша політична сила, фракція регіонів і колеги з Блоку Литвина проголосували, щоб продовжити роботу. Подивіться в зал. Ну, я розумію, коли там судять лідера, тоді вони.
Я прошу вас, давайте по темі, будь ласка.
Я зараз по темі скажу. .подивіться на "Нашу Україну", один товариш, якого жалко, чесно,., більше нікого немає. Володимире Михайловичу, то треба ж наводити порядок.
Дякую. Дякую. Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо упорядкування міжнародних автомобільних перевезень]] [[реєстраційний номер 8029]]. Прошу голосувати. [[19:45:32]] За-235 Рішення прийнято. [[Шум у залі]] За – 235, рішення прийнято. Шановні народні депутати.
голосувати, Володимир Михайлович.
Там карток не було. Я прошу вас, шановні колеги, ну, заспокойтесь. Заспокойтесь, будь ласка. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу з 10 години за розкладом на середу. Дякую за роботу.