Шановні колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Колеги, сідайте, почувайте себе, як вдома. Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Прошу народних депутатів зареєструватись. [[10:05:40]] В залі зареєстровано 375 народних депутатів. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! На засіданні Верховної Ради України присутні Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман та члени уряду. Привітаймо. [[Оплески]] Керівники центральних органів виконавчої влади, керівники судової гілки влади, присутні посадові особи, яких Верховна Рада України обирає, призначає і надає згоду на призначення на посаду. Представники громадських організацій і засобів масової інформації. Глави дипломатичних представництв іноземних держав та інші офіційні особи. Відповідно до статті 83 Конституції України сьому сесію Верховної Ради України восьмого скликання оголошую відкритою.
Слава Україні! Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим.
Шановні колеги, шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України, до слова запрошується Голова Верховної Ради України Андрій Парубій. Просимо вас, Андрію Володимировичу, до слова.
Дорогий український народе, шановні народні депутати, шановний Прем’єр-міністр України, члени уряду, шановні гості! "Не чіпатися того, що ділить і роз’єднує поодинокі частини української землі, а пильнувати те, що лучить і єднає їх до купи, і це зміцнювати і розвивати мусимо. Єднатися, концентруватися, а не ділитися, не розбігатися – це повинно бути нашим гаслом". Ці слова Михайло Грушевський написав до українців ще 1907 року. За 10 років він очолить Українську Центральну Раду і вже промовить ці слова до членів першого українського парламенту. Через 100 років гасло Грушевського "Єднатися, концентруватися, а не ділитися" для нас усіх є актуальним. Єдність – це запорука успіху. Єдність усіх народних депутатів навколо ідеї утвердження української державності – це запорука нашої перемоги. Щиро вітаю всіх колег з відкриттям сьомої сесії Верховної Ради України VIII скликання. [[Оплески]] Дуже часто, виступаючи з цієї трибуни, я закликаю вивчати українську історію, а особливо історію українського парламентаризму, річницю якого ми відзначали цього року в цій залі. Якщо запитати, які головні рішення приймала Центральна Рада України, яка започаткувала свою діяльність сто років тому, багато хто назве в першу чергу чотири універсали. Але мало хто знає про те, що Центральна Рада приймала важливі, фундаментальні реформи, в той період, коли теж тривала російська агресія. Це була і адміністративна реформа, і військова реформа, коли фактично була створена українська армія. Це грошова реформа. Всі пам’ятають і знають про гривні, які створив Нарбут. Це Закон про восьмигодинний робочий день. Закон про державну символіку та багато інших. Були вирішені сотні питань державного будівництва. Зокрема, 10 грудня 17-го року вже був напрацьований проект Конституції Української Народної Республіки, за лічені місяці Центральна Рада зробила те, що інші держави творили десятиліттями, а то і століттями. І це притому, що Україна сотні років була позбавлена державності. Та, на жаль, всі ці рішення Центральної Ради залишилися деклараціями, адже вже 21 грудня 17-го року російські окупанти перейшли український кордон і розпочали наступ на столицю молодої Української Народної Республіки місто Київ. На жаль, багато тогочасних лідерів свої вузькопартійні інтереси вважали вищими, аніж незалежна українська держава. Внутрішні чвари, заколоти, більшовицька популістична пропаганда, постійні заклики до бунту зводили багато зусиль українців на манівці і у підсумку держава була втрачена. Жодна реформа не варта нічого, жоден закон не вартий нічого, якщо ми з вами не захистимо українську державу. Тому пріоритетом номер один для українського парламенту на цю сесію має залишатись національна безпека і оборона – це наш головний пріоритет. Це збереження нашої державності, це збереження України, адже незалежність і власна держава – це єдина гарантія безпеки всього народу. Втрата нашої державності у 20-х роках ХХ століття призвела до найбільшої трагедії, до жахливого голодомору і до мільйонів жертв голодомору. Сьогодні, коли українські воїни зламали плани Путіна і, жертвуючи собою, зупинили агресора в межах кількох районів Донецької і Луганської областей, у нас є всі можливості захистити і утвердити незалежність України. Вже минуло два з половиною роки нашої роботи, за цей час було ухвалено дуже багато рішень важливих, а інколи навіть історичних рішень, але ця осінь, на моє переконання, для нас буде особливою, ми будемо мати історичний шанс для звершення цілого ряду реформ, які були нами започатковані на попередніх сесіях, які були напрацьовані в комітетах, які пройшли суспільне обговорення із громадським експертним середовищем. Я хотів би назвати ті головні пріоритетні реформи, які, на моє переконання, ми маємо розглянути цієї осені. Перш за все – це освітня реформа. Закон про освіту запроваджує концепцію нової школи в Україні, де діти будуть не зазубрювати дати та факти, а розвивати необхідні компетентності для подальшого професійного розвитку, вчитися критично та системно мислити. Законопроект висуває нові вимоги та стимули для вчителя, які дозволять йому володіти сучасними методиками викладання і реалізовувати педагогіку партнерства. Зміни передбачають фінансову мотивацію педагогів займатися саморозвитком та підвищувати майстерність, це нарешті заслужено підвищить статус професії шкільного вчителя. Реформа запроваджує нову систему управління, школи отримають більшу автономію та зможуть самі вирішувати, який навчальний план запропонувати учням, розвиватиметься інклюзивна освіта, діти з особливими потребами отримуватимуть якісну, повноцінну освіту. І дуже символічно, що ми сьогодні розпочинаємо нашу роботу, власне, з Закону про освіту, я переконаний ми зможемо гідно і відповідально обговорити і прийняти рішення по цьому закону. Наступна, судова реформа. Напевно, в Україні не знайдеться людини, яка б не зіткнулась з несправедливістю в українських судах. Ми проводимо антикорупційні реформи, ми створюємо антикорупційні органи, але дуже часто їхні зусилля розбиваються немов хвилі об камінь у сучасних українських судах, тому ми маємо завершити судову реформу – це запорука того, що решта реформ теж будуть завершені. Пенсійна реформа, у суспільстві назріла потреба переглянути пенсії, які не змінювались вже п’ять років. Як передбачає Закон про бюджет на 2017 рік мінімальну пенсію буде збільшено до однієї тисячі 373 гривні. Ці два кроки дозволять вже цьогоріч підвищити пенсійні виплати майже 9 мільйонам українців. Реформа передбачає щорічний перерахунок пенсій в залежності від зростання зарплат і інфляції. Це дозволить підвищувати пенсії тоді, коли це економічно обґрунтований крок, реформа встановлює справедливі, однакові для всіх умови призначення пенсій. Завдяки реформі буде ліквідовано дефіцит Пенсійного фонду – це означає, що у фонду з’являться можливості інвестувати у підвищення пенсій, а від так і в якість життя українських пенсіонерів. І, нарешті, це медична реформа, на жаль, ми всі усвідомлюємо, що сьогоднішня система охорони здоров’я працює не так як слід, вона фізично і морально застаріла, її необхідно негайно перезавантажувати. Законопроект медичної реформи допоможе оптимізувати витрати на медичну галузь в Україні, тепер громадянин сам зможе обирати, де йому лікуватись і куди підуть його кошти. Лікарі отримують гідну оплату праці, яка залежить від результату, кількості пацієнтів яким надано медичну допомогу. Встановлюється державний гарантований пакет послуг та ліків, вартість яких повністю покривається за рахунок бюджетних коштів. Ці послуги та ліки громадяни, дійсно, отримують безкоштовно. Бюджетні кошти, що виділяються щорічно на медицину, будуть використовуватися більш ефективно, а громадяни отримають якісну медичну допомогу. І також хочу зазначити, що цієї осені перед нами стоїть завдання, яке стосується кадрових призначень. Зокрема, на цій сесії, я сподіваюсь і переконаний, ми зможемо вирішити питання: Рахункової палати, омбудсмена, Центральної виборчої комісії. Це ті питання, які ми заборгували і які ми не маємо права відкладати. І, звичайно, серед пріоритетів цієї сесії, як завжди восени, це ухвалення Державного бюджету України на наступний рік, і я переконаний, що ми спільно з урядом, як і минулого року, зможемо пройти всі етапи в повній системі обговорення по комітетах, по фракціях для того, щоб ми змогли вийти на зважений документ, який буде підтриманий в цьому залі. Хочу окремо згадати про українських воїнів, на передовій, ми повинні завжди пам’ятати про них: про тих, які в окопах, бліндажах, на снайперських позиціях, на нулі, на першій лінії в наметах, казармах, гарнізонах у місцях розташування підрозділів другої і третьої ліній. В АТО військову службу несуть десятки тисяч українців, завдяки їм країна може мирно жити і працювати, це молоді, не раз просто юні хлопці і дівчата та зрілі, реалізовані у житті, чоловіки і жінки, чиїсь батьки і матері. Борони їх всіх, Боже, нехай кулі оминають. Вони там теж працюють і живуть там же на робочому місці, тому що їхня праця особлива, це ратна праця – наші бійці тримають фронт, відбивають атаки ворога, нейтралізовують ворожі ДРГ. Таку місію доручила їм Україна і виконують вони її віддано і якісно, з високою відповідальністю за доручену справу, мужньо, з повною самопожертвою і без жодного пафосу. І що дня ця робота біля тонкої як лезо межі із вічністю. Напевно, ніхто не сумнівається, що наші офіцери та солдати своєю роботою і почуттям обов’язку відповідають важливості, складності і масштабам завдань, виконувати які їм доручила Україна. І нам треба поставити питання кожному з нас: чи ми своє роботою відповідаємо тим завданням, які стоять перед нами, чи тут, на внутрішньому фронті ми завжди маємо стільки ж відповідальності і беззастережної відданості державі, як наші хлопці на передовій? Сьогодні, зайшовши в український парламент, ви одразу побачили головний прапор країни – Прапор Незалежності. Двадцять шість років тому цей прапор був внесений в зал Верховної Ради прямо з мітингу, який був біля стін Верховної Ради України. Тепер Прапор Незалежності – наша національна святиня займає своє гідне місце у почесному порталі центрального холу українського парламенту і це назавжди. Товариство, перефразовуючи заклик сказаного Головою першого у новітній історії українського парламенту Михайлом Грушевським, скажу, у справі розбудови європейської України, де громадяни житимуть вільно та гідно, єднаємося, концентруємо сили, а не ділимося за партійною ознакою, не розбігаємося перед складними державними викликами та проблемами, українці розраховують на чесну працю кожного з нас, працюємо відповідально і гідно і будемо достойними висоти тих завдань, які поставила перед нами Україна. З Богом до праці! Слава Україні!
Дякуємо, шановний пане Голово.
До слова запрошується Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман.
Вельмишановний пане Голово Верховної Ради України, шановна президія, вельмишановні колеги народні депутати! Маю честь сьогодні звернутись до вас з цієї високої трибуни з нагоди початку нової сесії. Нова сесія – це можливості. Особливо, коли ми розуміємо те, що за багато років нашої незалежності українські громадяни не один раз відчували на собі розчарування пустими і порожніми обіцянками політиків, коли вони виходили до українських громадян і говорили про те, що завтра нарешті ви будете жити краще. І потім проходили вибори, а життя ставало все гіршим і гіршим. Сьогодні саме від нас з вами, від Президента країни, парламенту і уряду залежить те, як буде жити український громадянин сьогодні і завтра. Ми за ці непрості три роки після Революції Гідності змогли стабілізувати ситуацію. І ми маємо невеличкі паростки сьогодні економічного зростання, але цього є недостатньо для того, щоби віддати українцям належне: належну якість життя, належну заробітну плату, можливості отримувати якісну освіту і охорону здоров’я. Це наш обов’язок, обов’язок провести зміни, які очікують українці десятиліттями. Звісно, є і ті, хто говорить про те, що ні, все пропало, Україна безнадійна, і нічого не зміниться. Але я вважаю, що ці люди мають залишитись на узбіччі розвитку нашої країни. Ми маємо віддати шану і повагу кожному українському громадянину, який своїм сумлінням і терпінням сьогодні робить кожного дня нашу країну кращою. Я хотів би сьогодні скористатися цією можливістю і закликати всіх нас об’єднатись, об’єднатись для прийняття конкретних рішень. І, можливо, сьогодні ми найближче знаходимось для того, щоби прийняти правильні рішення, які дадуть можливість людям отримати якісну пенсію, якісну освіту, якісну охорону здоров’я, отримати врешті-решт доступ до якісного і справедливого правосуддя. Цей парламент пропрацював три роки. Я мав честь працювати з вами. І працюю сьогодні в якості Прем’єр-міністра і добре багатьох знаю у цій залі. Я знаю, що ви прийшли сюди не руйнувати, а створювати. Я знаю, що ви хочете залишитись в історії цієї країни як ті, хто дотичний до нашого спільного успіху. Але є і ті, хто хочуть руйнувати, хто хочуть і далі скидати країну в прірву випробувань і розчарувань. І я хочу сьогодні з цієї високої трибуни сказати одне, я буду боротись за цей успіх. І хотів би, щоб ми боролись разом, коаліція і опозиція, позафракційні народні депутати і всі ті, хто серцем вболівають за Україну і розуміють те, що саме від нас в цей історичний період залежить яким буде українське завтра. Але я глибоко переконаний у тому, що наші рішення, які дорівнюють 226, наблизять успіх, який відчує кожен український громадянин. Я сьогодні прошу вас і закликаю всіх нас об’єднатись, спільно зробити ці зміни. Перестати займатись постійними чварами. Ми маємо з вами шанс зробити Україну успішною. І я хочу закликати кожного з вас, давайте об’єднаємося і давайте врешті-решт приймемо всі необхідні рішення, які дадуть можливість стати Україні країною успішних людей. Слава Україні! І надіюсь на нашу перемогу і вірю в неї. Дякую.
Дякуємо Прем’єр-міністру. Дякуємо уряду та всім, хто брав участь у відкриті сьомої сесії Верховної Ради України. Хочу також повідомити, що сьогодні день народження у нашого колеги Сергія Владиславовича Соболєва. Давайте привітаємо пана Сергія з днем народження. [[Оплески]] І нагадую, що відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошенням заяв і повідомлень. І я прошу всіх представників фракцій провести запис на виступи. Дякую ще раз всім, хто був на відкритті нашої сесії. Ще раз дякую уряду. Я сподіваюсь, що міністри, особливо профільні, будуть з нами працювати протягом дня. Прошу провести запис. Отже, до слова запрошується Москаленко Ярослав Миколайович від групи "Воля народу". Будь ласка, пане Ярослав. Я прошу всіх зайняти робочі місця і більше уваги і поваги один до одного. Будь ласка.
Шановний пане Голово, дорогі колеги! Любий український народе! Сьогодні ми, український парламент, визначимо шлях розвитку країни на десятиріччя вперед. Саме від нашого спільного голосування залежатиме, ми відродимо українську націю чи залишимо все, як є, в руїнах. Я хочу звернути увагу на найпотужнішу і в той же час найнедооцінішу армію, яка є в Україні, це армія освітян. Руїни, які ми маємо на сьогодні, не в занедбаних приміщеннях шкіл чи у відсутності підручників. Руїни ці у відношенні до основи, до учителя. І хоч нині прийнято негативно говорити про період впритул до незалежності, мотивація для вчителів тоді існувала. І кістяк педагогів, які працюють сьогодні, виховані саме і ті часи. Ставлення держави до вчителя, це державна політика, яка свідчить або про силу держави, або про її слабкість. Хто знає, чи допустили б ми ту злощасну війну, якби ще 25 років тому, по-іншому віднеслися б до школи. Держава відкинула вчителя на нижню сходинку соціальної драбини, зробила його жебраком. Ми добре знаємо, чим живе наша школа. І не лише як посадовці, серед нас є вчителі, серед нас є депутати, які закінчували школу в часи незалежності. Чи мені вам розказувати, що все матеріально-технічне забезпечення сьогодні на батьках: підручники, парти, ремонти, заміна вікон, дахів, шкільне приладдя. Що вчитель сьогодні як український доброволець в 14-ті роки – без бронежилета і в самих капцях. Що вся позашкільна освіта в нас тримається на тих самих батьках, тренерах і добрій волі меценатів. Держава самоусунулася, лише користуючись лаврами переможців, не відклавши у ці перемоги ні копійки. Подивіться на нашу професійно-технічну освіту, яку ґвалтують який рік підряд, обрізавши будь-яке фінансування. А випускники наших вишів тільки і мріють, як чкурнути кудись за кордон. Вони не цінять свою Батьківщину, тому що держава ніколи не цінувала їх. І це не тільки технічні, а й виробничі професії. Польща за рахунок українців повністю перекрила негативні наслідки відтоку своїх громадян, робітників до країн Західної Європи. Влада має повернутися до освітян обличчям. Від нашого рішення залежить питання історичного виживання нації. Тому ми маємо повернути увагу держави до праці педагога, на ділі змінивши її відношення до всієї галузі. Це стосується не лише нового Закону про освіту, а і закладення реальних коштів у державному бюджеті на наступний рік. Ми маємо стимулювати прихід молоді на роботу в освітню галузь і показати реальну перспективу. Шановні колеги, не згаймо історичний шанс, який ми маємо сьогодні. Підтримаємо реформу, підтримаємо наших педагогів, підтримаємо майбутнє України. І на забувайте істину, сказану ще.
Будь ласка, 30 секунд.
Не забувайте істину, сказану Уїнстоном Черчиллем: "Шкільні вчителі володіють владою, про яку прем’єр-міністри можуть тільки мріяти". Дякую за увагу.
Дякую. Від "Опозиційного блоку" слово надається Юрію Бойкові, співголові фракції.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Парламент не збирався півтора місяці, за цей час кризові явища у всіх напрямках тільки посилились: триває зубожіння людей, щодня нагнітається військова істерія, все це на тлі зростання цін, тарифів і падіння доходів населення. З початку року зовнішньо-торгівельний баланс впав на 2,2 мільярди доларів, і це ознака того, що курс національної валюти підтримується штучно. План робочого тижня парламенту знову порожній. Уряд імітує бурхливу діяльність і анонсує якісь перезавантаження. Ми вимагаємо від уряду представити парламенту програму роботи і наполягаємо на ухваленні пакету законів щодо виходу з кризової ситуації у всіх напрямках. Заявлені урядом реформи – земельна, пенсійна, освітня – не є реформами по суті і остаточно доб’ють людей. Медична взагалі в корені суперечить статті 49 Конституції України. До реформ потрібно ретельно готуватись і вміти прораховувати наслідки. Феєричні результати попередніх реформ українці вже відчули повною мірою. Щоденна стрілянина на вулицях, вбивства, грабежі і насильства – це наслідок поліцейської реформи. Зростання тарифів і повне розбалансування всієї енергосистеми – сумнівний успіх реформаторів в енергетиці. Рекордне падіння ВВП, згортання реального сектору і крах фінансової системи – досягнення економічних реформаторів і їх кураторів з МВФ. Ми вимагаємо припинити брехати населенню і називати реформами боротьбу за фінансові потоки. Кожна із заявлених реформ призведе до зубожіння людей, позбавлення освіти і медичного забезпечення, а обробляти доведеться чужу землю у власній державі. Що стосується регулювання на сході країни, ми вимагаємо проголосувати політичну частину Мінських угод з відтермінування строків вступу в дію за умови виконання зобов’язання іншою стороною. Таким чином Україна посилить власну переговорну позицію, виконавши свою частину домовленостей. Ніхто не бачив тексту Закону про реінтеграцію, але провладні фракції вже агітують за його прийняття. Ми підтримуємо закон тільки в тому випадку, якщо він буде сприяти відновленню миру, а не загостренню конфлікту на сході. І останнє. Вважаємо, що щоденне зіштовхування українців лбами і розпалювання ворожнечі може привести до розколу країни. Тільки вороги держави сприяють засиллю ненависті, поділяють людей за мовним, релігійним та територіальним принципам. Вважаємо, що зараз всі сили необхідно кинути на об’єднання країни і людей. Дякую за увагу.
Від "Блоку Петра Порошенка" до слова запрошується голова фракції Артур Герасимов.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги. Верховна Рада VIII скликання починає один з найвідповідальніших етапів роботи своєї каденції. За час цього скликання ми пройшли довгий шлях змін. Українську армію відроджено, і тепер вона не лише гордість нації, але і одна з найбільш потужних армій світу. Попри війну вдалося суттєво підвищити мінімальну зарплату, збільшено грошове забезпечення військових, вчителів, лікарів. Попри анексію великої частини території та збройну агресію, завдяки зусиллям Президента України, парламенту, наших дипломатів, вдалося досягти безвізового режиму та повноцінної дії Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Ці факти у купі з потужними санкціями заходу проти Росії як агресора, доводять беззаперечну підтримку України фактично всіма демократичними країнами світу. І сьогодні парламент повинен підкріплювати подальшими реформами цей шлях. Бо зупинка чи уповільнення реформ є неменшою загрозою ніж військова агресія. Я хотів би ще раз звернутися до присутніх тут народних депутатів. Жодна фракція, жоден народний депутат, немає права перебувати в опозиції до України, бо всі ми несемо велику відповідальність перед українським народом. Перш за все, мова іде про реформування судової системи та створення чесних, прозорих суддів, які будуть захищати закон, матимуть повагу і довіру українського суспільства. Без прозорої судової системи влади неможливо втілити в життя більшість стандартів ЄС в Україні. Безперешкодно залучати іноземні інвестиції, розвивати економіку та промисловість. Також сьогодні Україна може отримати модернізовану систему освіти, яка забезпечить нові принципи навчання, дасть можливість здобувати якісну освіту підростаючим поколінням. Надзвичайно важливою для українського суспільства є пенсійна реформа, яка націлена на створення справедливої системи нарахування пенсій. Також реформа охорони здоров’я, яку слід вважати однією з найважливіших для держави, з особливою увагою на сільській медицині. Депутати повинні постійно пам’ятати, що в країні триває збройна агресія Кремля тому питання обороноздатності повинні розглядатися і прийматися під куполом без зволікань. І ще одне надважливе питання. Фракція партії "Блок Петра Порошенка" звернулася до уряду з вимогою заснувати Міністерство у справах ветеранів, яке має очолювати ветеран і яке значно підвищить якість турботи про долю ветеранів в нашій країні. Просимо всіх колег підтримати нашу ініціативу. В країні вже настали незворотні зміни, але ми не маємо жодного права уповільнювати темп реформ, на парламент покладено величезну відповідальність за майбутнє нашої країни тому фракція партії "Блок Петра Порошенка" закликає усіх до ефективної роботи протягом сьомої сесії Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується від Радикальної партії Олег Валерійович Ляшко. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда підтримує заклик Прем’єр-міністра Гройсмана об’єднуватись. Але, шановний пане Прем’єр-міністр, навколо чого об’єднуватись, давайте визначимо. Захист держави, зміцнення обороноздатності і зміцнення армії, підтримка наших захисників? Безумовно, тут вам наша рука, ми голосуємо за всі законопроекти, які дадуть можливість годувати свою армію, бо той, хто не годує свою армію, буде годувати чужу. Давайте поговоримо про внутрішню політику, соціально-економічну політику. Якщо ви пропонуєте об’єднання навколо підвищення пенсійного віку, підвищення цін, підвищення тарифів, продажу землі, продажу сировини, то тут ми вам не союзники а опоненти і сильніших опонентів, ніж ми, ви не знайдете тому що ми пропонуємо радикально іншу політику, торгувати не сировиною, а продукцією, піднімати не пенсійний вік, а піднімати пенсії, піднімати зарплати. Ми пропонуємо об’єднання навколо однієї ідеї – українцям роботу, гідну зарплату і достойне життя. І всі наші зусилля, і в парламенті, і уряді, і Президента мають бути спрямовані на це. Досить торгувати національними інтересами, торгівля національними інтересами веде до бідності і зубожіння, позбавляє Україну майбутнього. Ми пропонуємо – перспективу, ми пропонуємо – майбутнє. Щоб українці не виїжджали по закордонах, а щоб працювали тут всередині країни, щоб бюджети були наповнені, щоб школи відкривали, дитсадки відкривали, а не під приводом економії бюджетних коштів закривали. Українська нація матиме майбутнє, коли люди будуть освідченні і здорові, на це ми пропонуємо спрямувати наші зусилля. Команда Радикальної партії готова повністю до роботи, ми її не припиняли в літній період. Я хочу запевнити українців, все, що від нас залежить ми зробимо все для того, щоб кожен з вас міг гідно себе реалізувати в рідній країні. Багато хто з вас питає, а чому ви говорите, але вам не вдається зробити? Тому що для прийняття рішень в парламенті треба 226 голосів, команда Радикальної партії 20 депутатів в парламенті. Тому, шановні українці, якщо ви хочете, щоб жили достойно в рідній країні підтримуйте нашу команду, щоб ми мали можливість реалізувати план, який кожному з вас дасть можливість працювати, заробляти, годувати своїх дітей, достойно жити на пенсії, отримувати медичну, освітню і будь-які інші послуги в рідній країні. Дякую, слава Україні!
Дякую. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" лідер фракції Олег Березюк, просимо пане Олеже.
Вельмишановні пані і панове! Вельмишановна пані головуюча! Беззастережно тільки в єдності сила. Але треба дати визначення, якій єдності. Єдності по зразку східної деспотії, коли страхом – страхом переслідувань, залякувань, знищення, побиття заганяють у єдність заради доходів однієї або декількох людей в країні. Це не та єдність, яка будується в демократичній державі. Сила в єдності людей, які мають спільну мету державності і якості проживання людини. Сила в єдності, де є ваги і противаги в управлінні державною, а не деспотія однієї чи декількох людей. Фракція і партія "Самопоміч" за демократичну єдність, в тому числі в парламенті. Давайте об’єднаємося навколо законопроектів, які зберігають суверенітет і територіальну цілісність країни, а це простий закон, написаний багатьма депутатами у Верховній Раді, про окуповані території, які дають права людям на окупованій території, які захищають військовополонених, які захищають українського воїна, які захищають українця через 50 і 100 років. Давайте об’єднаємося навколо законопроекту про національну безпеку, який визначає відповідальність, хто відповідальний в країні за безпеку. А хто сьогодні відповідальний де-юре? Керівник АТО. Ви знаєте його прізвище? Давайте об’єднаємося за цивільний контроль над оборонним бюджетом. Чому сьогодні немає санітарних машин на передовій, які вивозять наших поранених воїнів? Тому що виділяється бюджет, де він зникає, ніхто не знає. І чому Укроборонпром не допомагає українській армії своєю діяльністю? Давайте об’єднаємося навколо пенсійної реформи, віддамо людям належне піднімемо мінімальні пенсії. Віддамо людям належне відмінимо п’ятнадцятивідсоткове оподаткування пенсії і зробимо пенсійну реформу такою, яка буде розвивати українську людину і буде впевнений в її майбутньому. Якщо говоримо про медицину, якщо ми на цій сесії не приймемо Закон про медичну реформу, її не стане, бо вже немає. Тому єдність передбачає служіння людям, а не служіння деспотам, які дбають виключно, виключно про свій власний бюджетний інтерес, а не про інтерес людей. І закінчу я свій виступ.
Дайте завершити, 30 секунд, будь ласка.
словами генія українського Івана Франка. Кожен з нас тут в країні і в залі має сказати, що я – син народу, що в гору іде та колись закритий в льох. Мій поклик – праця, щастя і свобода. Дякую.
Дякуємо вам. А, будь ласка, до слова запрошується лідер фракції "Народний фронт" Максим Бурбак.
Доброго дня, шановні колеги! Передусім про те, з якими настроями і планами входимо в новий сезон. У залі, безумовно, є ті, хто працює на дочасні вибори з першого дня роботи цього парламенту. Їхні плани залишаються незмінними і на цю осінь. Вони робитимуть все для того, щоб паралізувати роботу парламенту, зупинити впровадження важливих реформ, блокувати бюджетний процес, а відтак і саботувати фінансування армії. Їхній принцип: чим гірше – тим краще. Вони обіцяють манну небесну вже завтра і розповідають як все легко та просто. Спочатку продавали повітря, а тепер продають щастя. Ці критикани вже очолювали країну впродовж багатьох років після помаранчевого Майдану і привели Януковича до влади. Результат – розграбована держава з колосальними боргами, газовий зашморг Кремля і цілковите знищення армії. Але цього року ми подолаємо ці ворожі плани, як поламали їх торік і позаторік. Першого вересня набула чинності Угода про асоціацію між Україною та ЄС. Тепер наступне наше геостратегічне завдання – членство в ЄС і НАТО. Ми вважаємо, що Верховна Рада повинна ухвалити закон, у якому буде чітко зафіксовано порядок вступу в Європейський Союз та НАТО. З огляду на це, очікуємо від уряду план вступу, що має лягти в основу такого законодавчого акту. Сьогодні цей парламент закладає основу для нашого неминучого членства в ЄС і НАТО. "Народний фронт" цієї осені боротиметься за ухвалення важливих реформ, реформ, яких ця країна не робила 25 років. Постійне відкладання життєво важливих змін призводило до ерозії держави, зубожіння людей і казкового збагачення окремих ділків. Справжні реформи розпочалися лише у 2014 році, коли уряд Яценюка взяв на себе відповідальність за пограбовану і обеззброєну країну, яка прийняла на себе наступ ворожих військ. Усе було занедбано настільки, що дати цьому разу в такі короткі терміни видавалося нереальним. Але сьогодні ми маємо чим пишатися. Темп і глибина реформ отримали визнання наших міжнародних партнерів. Сьогодні ми з вами маємо проголосувати доленосний закон, який проваджує сучасні європейські освітні стандарти, а головне – робитиме нашу молодь ще конкурентнішою в сучасному світі, буде виховувати вільних ерудованих і впевнених у собі громадян України. Ця реформа спрямована на підвищення стандартів праці і соціального забезпечення наших освітян. Мені приємно, що за цю нелегку, але важливу і точно потрібну реформу взялася наша колега Лілія Гриневич. Нас чекає ухвалення бюджету, в якому захищені видатки на оборону, нацбезпеку повинні скласти не менше 5 відсотків валового внутрішнього продукту. Це жорстка вимога "Народного фронту". Окрім того, державний бюджет повинен бути гарантом соціальних стандартів, а політика уряду повинна сприяти розвитку приватної ініціативи та інновацій. Друге важливе питання, опалювальний сезон. Головні завдання – це гарантування безпеки поставки енергоносіїв з-поза меж країни-агресора, безперебійне фінансування програм житлових субсидій та нарощення заходів з енергоефективності. Третє надважливе завдання на цю осінь – це системні галузеві реформи, медична та пенсійна. Можна продовжити?
30 секунд, будь ласка, дайте продовжити.
І давайте не менш. не забувати про не менш важливу реформу – це початок реформування Верховної Ради. Маємо такий план дій на цю осінь. Наостанок хочу нагадати любителям нескінченної демагогії про права людини і свободу слова. Сьогодні вони актуальні як ніколи і набули вже нового значення. В сьогоднішньому світі найвищим правом є право на захист від "руського міра", а найбільшою свободою – свобода від Путінського концтабору народів. Слава Україні.
Дякую вам, шановний пане Максиме. Будь ласка, до слова запрошується керівник фракції "Батьківщина" пані Тимошенко. Просимо, Юлія Володимирівна.
Хотілось би привітати з початком політичного сезону, але після того, як прослухала бодрий, такий бадьорий, оптимістичний виступ Прем’єр-міністра, хочеться поміняти Регламент і дати можливість Прем’єр-міністру в залі задавати питання. І перше питання, яке хотілось би йому задати: а як так сталося, що вся країна з великим трудом повертала гроші, вкрадені Януковичем, в бюджет, а за літо, поки всі відпочивали, майже 7 мільярдів гривень роздано кланам навколо уряду і Президента, і насправді жодної копійки - людям. Навіщо тоді повертали, якщо просто по новому вкрали? А так все оптимістично. І хотіла би, щоб ми не жили ілюзіями, а ставили правильні діагнози. Правильні діагнози поставив світ, це Організація Об’єднаних Націй, яка в щорічній доповіді про розвиток людини, чітко сказала, що 60 відсотків українців зараз живуть за межею бідності. Оце вирок так званим реформам, в лапках. Крім того, Організація Об’єднаних Націй сказала, що 31,9 відсотка зниження валового національного продукту на душу населення. Такі втрати можуть нести країни тільки під час тотальних всеохоплюючих війн. Проти українського народу ведеться війна. І будь-який рейтинг світовий, який ви візьмете, ви побачити, що, на жаль, світ оцінює те, що відбувається в Україні, зовсім не так як Прем’єр-міністр і Президент з каналів телебачення. І нові реформи, які підготовлені, країні ретельно аналізувати і розбиратися. Саме тому, що країна, на думку 85 відсотків людей, рухається в неправильному напрямку, нам треба негайно стати ініціаторами як парламенту, в парламентсько-президентській формі правління, зібрати разом Президента, Прем’єра, уряд, голів фракцій, голів позапарламентських партій демократичних, проєвропейських, і нарешті всім разом дати вірну оцінку тому, що відбувається в країні. Україна на межі прірви. Україна втрачає, крапля за краплею, кров свого життя. Ми втрачаємо чисельність населення, люди масово не їдуть, а вже евакуйовуються з країни. Нам треба говорити про нову стратегію всім разом. І "Батьківщина" може запропонувати крок за кроком вихід з цієї колосальної кризи, в якій за 26 років незалежна Україна ще не перебувала жодного разу. А говорити, що все добре, це означає цю глибинну хворобу залишити недіагност.
Дайте, будь ласка, 30 секунд завершити. Дякую.
недіагностованою і невилікованою. І тому, якщо є відповідальність в цьому залі за країну, якщо є моральність, честь, то я прошу, негайно зберіться на спільну стратегічну нараду в парламенті і перегляньте стратегію і абсолютно тупікові так звані реформи.
Дякуємо. І останній виступ від керівника групи "Відродження" пана Бондаря. Просимо, пане Вікторе, вас.
Дякую. Шановні колеги, безумовно, ми сьогодні накану нового політичного року, накану нового бюджетного року сьогодні по суті починає закладатись фундамент, яким буде наступний рік, які будуть до кінця року проведені ключові заходи в країні по оздоровленню економіки і по виведенню її з кризи. Ми почули багато сьогодні інформаційних хвалебних од про те, що майже півтори сотні реформ проведено в Україні за три роки. На жаль, всі ці реформи не призвели ні до чого в плані збільшення доходів населення, в плані збільшення соціального захисту. І якщо подивитись навіть світові рейтинги, то Україна сьогодні "пасе задніх". Ми практично скотились на найгірші позиції по всіх напрямках. І по підтримці бізнесу, і по соціальному захисту, і по доходах населення, і так далі. Тобто найбагатші країні світу не роблять по 150 реформ за 2-3 роки. Це не реформи, це псевдореформи. Якщо говорити про реформи, то може бути дві, максимум три реформи на рік. Але їх треба підкріпити бюджетно, забезпечити їх закінчення. І результатом має бути або збільшення доходів населення, або полегшення бізнесу, або підняття національної економіки, виробництва, або якісь інші ключові і потужні речі, які буде помітно для населення України. На жаль, ми сьогодні бачимо, що і провести ці реформи толком нема кому. Більша частина уряду по декілька разів вже заявила про те, що вони йдуть у відставку, написали заяви, але ми не побачили голосувань в залі по їх звільненню. Як можуть проводити реформи люди, які вже сидять на чемоданах і практично пішли зі своїх кабінетів? Тому ми закликаємо сьогодні правлячу коаліцію, закликаємо уряд внести пропозиції по зміні якості уряду, по зміні членів уряду, надати людей, які є професіоналами в кожній галузі. І дати нам відповідь, які дві ключові реформи буде зроблено за цей рік, як вони будуть бюджетно підкріплені, і що це дасть на виході людям. Ми говоримо про те, що мають бути збільшені заробітні плати, збільшена соціальна допомога для малозабезпечених. Має бути підняття національного виробництва і має бути зміна абсолютно економічної політики, і мають бути створені умови для ведення сучасного професійного і якісного бізнесу, який відповідає світовим рівням. І останнє. Ми говоримо багато про те, що в Україні щось змінюється. Подивіться на Національний банк України. Майже півроку-рік вже як Гонтарева подала у відставка – нічого не помінялося. Де та відставка? Де новий глава Національного банку? Де нормальні кредити для бізнесу? Де нормальні кредити для населення, дешеві, які би піднімали економіку і давали можливість людям працювати і створювати нові робочі місця. Немає нічого і нічого не змінюється. Тому ми закликаємо прийняти рішення по Національному банку і внести терміново пропозиції на главу Національного банку. Це реальний шаг для створення.
Дякую. Отже, колеги, завершилися виступи усіх представників фракцій і груп. Але в президію надійшли заяви від фракцій на оголошення перерви. Першою прийшла заява від депутатської фракції "Народного фронту" і Радикальної партії. І вони готові замінити 30-хвилинну перерву на виступ від трибуни. І я запрошую до слова голову фракції "Народного фронту" Максима Бурбака. Будь ласка.
Шановні колеги, мусимо звернути увагу людей на кричущі недопрацювання в роботі правоохоронних органів. Генеральна прокуратура України давно і гучно розслідує злочини режиму Януковича. Але ця напружена робота чомусь досі не торкнулася Сергія Льовочкіна. Людини, яка фактично керувала Україною від імені недоумкуватого президента. Ми, коли призначали Юрія Луценка, і наші народні депутати неодноразово конкретно називали прізвище Льовочкіна серед осіб, діяльність яких має бути перевірне під мікроскопом. Саме Льовочкін побудував корупційний режим Януковича з нуля, використовуючи гроші свого багаторічного інвестора Дмитра Фірташа, а значить гроші Могилевича і Путіна. Через Льовочкіна наймалися і контролювалися люди, які безпосередньо зґвалтували і розграбували Україну, портнови, лавриновичи, лукаші. Льовочкін персонально відповідальний за заведення на генеральські посади України десятків російських шпигунів: Захарченка, Лебедєва, Калініна, Якименка і нижче по вертикалі. Ці люди зараз втекли до "руського мира", вони розшукуються за корупцію, державну зраду та вбивства. Чому ж немає питань до Льовочкіна, який готував і візував їхні призначення? Льовочкін стояв за конституційним переворотом, який надав Януковичу повноваження, на які він не обирався. Останнім часом прокуратура активно взялася за майно і доходи народних депутатів, однак руки чомусь не доходять до перевірки мільярдних статків Льовочкіна, зароблених роками антиукраїнської підривної діяльності. Журналісти регулярно пишуть про "третє Межигір’я", маєток Сергія Льовочкіна, про його яхти і нерухомість у Франції. Хоча він останні 10 років перебуває на державних посадах і не має права займатися бізнесом. Реакції правоохоронців досі немає. Невже це через те, що Льовочкін продовжує активну антиукраїнську діяльність, звинувачує Україну у війні на Донбасі. Ми вимагаємо від Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Національного антикорупційного бюро та всіх правоохоронних органів захистити здоровий глузд і нарешті розпочати кримінальне провадження щодо Сергія Льовочкіна. Прошу вважати це депутатським запитом. Дякую.
Дякую вам. Наступна заява надійшла від фракції "Самопоміч" і фракції "Батьківщина". Буде виступати Дерев’янко. Будь ласка, 3 хвилини.
Юрій Дерев’янко, "Рух нових сил Михайла Саакашвілі". Шановні депутати, дорогі українці, я дуже дякую фракції "Самопоміч" і "Батьківщина" за те, що надали право на цей виступ. У той момент, коли в країні згортається демократія, і це є дуже важливо. Тотальний контроль над ЗМІ, віджим бізнесу, знищення антикорупційних органів, переслідування активістів, шантаж депутатів, - це все ознаки нового режиму тієї диктатури, які зараз створює Президент Порошенко. Янукович саджав своїх політичних опонентів у в’язницю, а нинішній режим пішов дальше. Він їх виганяє з України, всіх неугодних. В Адміністрації Президента зараз іде тотальна підготовка до 10 вересня, до дня, коли Михайло Саакашвілі буде повертатися в Україну. Мобілізовані всі, абсолютно. Вся державна машина працює на те, щоб не пустити одну особу в Україну. Прорив, розстріл, арешти, - це всі ті страшилки, якими лякають українців підлеглі Порошенка. А вже зараз з пункту Краковець практично роблять фортецю. Так я звертаюся до пана шановного головнокомандуючого, до пана Президента. У нас ворог на східному кордоні, а не на західному. У нас ворог в Росії. Я особисто відповідально заявляю, ми не плануємо проривати державний кордон чи порушувати в будь-який спосіб закон. Чому Президент так боїться повернення Саакашвілі? Бо Саакашвілі є одним із тих лідерів політичної сили, яка є справді в опозиції. Із квітня триває процес об’єднання нових опозиційних сил, і штаби спільних дій створюються по всій Україні, і на осінь чітко оголошено, широкий протесний рух проти корупції, проти такої політики діючої влади. Саме цей страх штовхає Порошенка до таких неадекватних дій. І наступне, дуже важливе. Станом на сьогодні немає жодної заборони на в’їзд Михайла Саакашвілі до України. Якщо така заборона якимось надзвичайно дивним чином з’явиться, то це означатиме, що або Голова Державної прикордонної служби Цигикало, або Голова Державної міграційної служби Соколюк, або Голова СБУ Грицак, вчинять кримінальний злочин. Не виконуйте незаконних наказів, навіть якщо вони вас примушують це робити. Тому що вам відповідати за ці злочини. Міжнародним пактом про громадянські та політичні права, який ратифікований Україною чітко сказано: "ніхто не може бути позбавлений права повернутися у свою власну країну". Михайло Саакашвілі має лише українське громадянство і є особою, яка постійно проживає на території України, і не може бути позбавлений права на повернення додому. І останнє. Це непросто конфлікт Саакашвілі і Порошенка, це конфлікт зовсім різних світоглядів - це конфлікт одного світогляду корупціонерів при владі і іншого, той хто вважає, що настав час обірвати цю кругову поруку. Тому, шановні депутати, осторонь стояти неможливо, кожному з вас треба визначатись. Я переконаний, що Україна переможе. Слава Україні!
Отже, колеги, переходимо до питань порядку денного пленарного засідання і в нас, звичайно, першим питанням стоїть обговорення проекту порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України восьмого скликання. Отже, комітетами Верховної Ради України було обговорено і запропоновано на розгляд Верховної Ради України проект порядку денного сьомої сесії, в цьому проекті враховані усі пропозиції комітетів, які були передані в Апарат Верховної Ради, це питання ми обговорили вчора на Погоджувальній раді і воно було завчасно роздане усім головам і представникам фракцій. І, колеги, для нас важливо, щоб ми затвердити порядок денний тому що у випадку незатвердження на сесію порядку денного, ми не можемо розглядати жодного законопроекту в першому читанні. Тому я пропоную, щоб зараз ми по хвилині змогли обговорити це питання і перейшли до прийняття рішень. І водночас, я запрошую усіх депутатів в зал, через кілька хвилин відбудеться голосування і я прошу взяти участь в обговоренні. Отже, по хвилині. Артур Герасимов, "Блок Петра Порошенка", стосовно порядку денного сьомої сесії Верховної Ради, будь ласка, одна хвилина.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Ми уважно ознайомилися з порядком денним, який пропонується зараз для голосування і хочу сказати, що фракція партії "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати цей порядок денний і ми закликаємо всіх колег також згуртуватися і підтримати цей порядок денний. Чому? Тому що ще раз хочу наголосити: зараз на парламенті є велика відповідальність за темп реформ. І ми, звичайно, розуміємо, що не голосування за порядок денний може призвести до заповільнення прийняття рішень в цій залі. Тому закликаю ще раз всіх згуртуватися і голосувати за цей закон. Дякую.
Дякую вам. Від "Народного фронту" Максим Бурбак, будь ласка, одна хвилина.
Шановні колеги! Я звертаюсь до всіх, щоб ми врешті-решт проголосували за порядок денний цієї сесії, щоб не повторювалась ганебна практика минулих сесій, коли ми не могли затвердити ні на всю сесію, ні на тиждень, а працювали пощоденно. Тому що від нас вимагають на місцях системних реформ, раз. Вимагають продовження. забезпечення законодавчого продовження реформи по децентралізації. Вимагають від нас і навести лад у міських радах, де відбувся вже фактично реванш регіоналів, це, зокрема Чернівецька міська рада. Тому прошу всіх, будь ласка, давайте сконцентруємось і покажемо, що всі ми з першого ж голосування налаштовані на продуктивну роботу. Дякую.
Дякую вам. Сотник Олена, будь ласка, Олена Сотник, одна хвилина.
Шановні колеги! Ми вже підкреслювали у своєму виступі, що пріоритетом на дану осінню сесію для "Самопомочі" і цього парламенту має бути збереження суверенітету цієї країни. І, відновлення миру, відновлення миру можливо лише після того як буде прийнято закон, який вже рік розробляється в цьому парламенті. Неодноразово він обговорювався, про окуповані території, його немає в прядку денному. По-перше, це жорстке порушення Регламенту, а по-друге, це не врахування позиції однієї з найбільших фракцій в цьому парламенті. Друге питання – це Антикорупційний суд, я не розумію, ми що не хочемо завершити, нарешті, антикорупційну реформу, якою ви всіх хвалитеся за кордоном? Антикорупційний суд є логічним завершенням цієї реформи. І, третє питання, питання недоторканності народних депутатів. Ми про це багато разів говорили, прості зміни до Регламенту, один закон і ви не будете більше перед людьми, фактично, розігрувати цирк. Дякую.
Від "Батьківщини" Івченко. Івченко, так? Будь ласка, включіть мікрофон Івченкові.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановний Голово, від "Батьківщини" є пропозиція, щоб ми голосували за всі законопроекти, які на сьогоднішній день включені в порядок денний. Бо ми, наприклад, не бачимо. точніше, зареєстровані у Верховній Раді, бо ми не бачимо законопроекти, наприклад, про енергетичного омбудсмена наших колег, ми не бачимо законопроекту щодо доступу сімейних фермерських господарств до землі, групи депутатів аграрного комітету. Ми не бачимо законопроект про нотаріат, ми не бачимо законопроекти про державну службу. Це законопроекти, які розроблені влітку і подані нашою фракцією, в тому числі з групою народних депутатів. Це перше. Друге, ми не будемо голосувати за додатки. Чому? Тому що, наприклад, ви хочете в додатку один убрати, взагалі, зняти з розгляду питання Бюджетного кодексу щодо підтримки молоді. Це вірно? Ні. Питання емфітевзису, який наполягає "Батьківщина", що це тіньовий ринок, ви виключаєте. Натомість питання продовження емфітевзису і.
Будь ласка, 30 секунд.
Натомість питання тіньового обігу емфітевзис, який запропонувала інша група народних депутатів, ви включаєте в порядок денний. Це невірний підхід. Давайте голосуємо всі законопроекти, які сьогодні мають номери і зареєстровані у Верховній Раді, ми голосуємо і включаємо до порядку денного, і мінус всі додатки, тому що вони не досконалі, вони суб’єктивні, і вони подані комітетом, а ви знаєте як комітети на початку відносилися до законопроектів опозиції. Дякую.
Дякую. Я тільки вас проінформую для загального розуміння, що формування порядку денного відбувається по чітко виписаній законом процедурі, а саме комітети подають в Апарат ті законопроекти, які вони рекомендують на розгляд і, власне, таким чином і формується порядок денний на сесію, і таким чином він виноситься в зал. І коли ми говоримо про дотримання Регламенту, саме така форма передбачена Законом про Регламент, і сама така процедура передбачена, тому воно вноситься на обговорення. Я нагадаю, на попередній сесії ми неодноразово доукомплектовували ще той базовий перелік, але це ця базова пропозиція, яка виноситься і яка сформульована згідно закону, тут немає жодного суб’єктивізму тут є чітка воля і пропозиція комітетів. Будь ласка, Ярослав Москаленко.
Шановний Андрію Володимировичу! У мене депутатська група "Воля народу" буде підтримувати порядок денний, але не в усіх депутатів на руках сам порядок денний, то в мене прохання дати відповідь на слідуюче запитання, чи всі законопроекти порядку денного шостої сесії включені в порядок денний сьомої сесії.
Дякую. Я ще раз відповім, скажімо відверто, якщо я не помиляюсь, там дві тисячі 773 законопроекти, я не можу говорити про кожен, зокрема. І ще раз говорю методику як формується порядок денний: за поданням комітетів, які комітети пропонують на розгляд сесії, так він формуються. Я не можу сказати про кожен законопроект, я говорю про саму логіку як формується подання на порядок денний. Будь ласка, від Радикальної партії – Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний пане Голово! Порядок денний пленарного тижня формується за поданням комітетів. Зараз ми обговорюємо з вами питання: порядок денний сьомої сесії. До порядку денного сьомої сесії Верховної Ради включаються всі законопроекти, зареєстровані до сьогоднішнього відкриття сесії. Я прошу вас наголосити на цьому. [[Оплески]] Тому що вчора наша команда зареєструвала, зокрема, законопроекти про радикальне посилення відповідальності за, коли п’яний за кермом, про підвищення зарплат, про підвищення пенсій. У документах, які ви роздали, цих законопроектів немає. Але, відповідно до Закону про Регламент, ми маємо на це право. Тому наша фракція голосує за порядок денний сьомої сесії з врахуванням всіх законопроектів, зареєстрованих до 10 голини ранку сьогоднішнього дня. Дякую.
Дякую. Олег Валерійович, я ще раз повторюю цю річ як і тижневий, так і сесії формується за поданням комітетів. І наголошую ще раз дві тисячі 700. Так, мені принесли, щоб я прочитав. Стаття 21 – формування порядку денного сесії Верховної Ради: пропозиції щодо проекту порядку денного сесії Верховної Ради узагальнюються Апаратом Верховної Ради за поданням комітетів, тимчасових слідчих комісій та тимчасових спеціальних комісій про включення питань до того чи іншого розділу. Після їх обговорення та схвалення Погоджувальною радою проект Постанови про порядок денний сесії Верховної Ради вноситься Головою Верховної Ради України на затвердження Верховною Радою України, що я і роблю, підіть і проконсультуйтесь.
Слухайте, пане.
Колеги, послухайте мене зараз уважно. Я зараз буду пропонувати, щоб ми прийняли рішення, і прошу всіх зайти в зал. В нас ця дискусія відбувається майже кожної сесії. І ми на період, поки йде обговорення і дискусія, находили компромісний формат, – це затвердити порядок денний на тиждень. В середу, завтра буде повноцінний день комітетів. Можливо, не всі з законопроектів зареєстрованих комітети змогли розглянути, можливо, завтра на комітетах ми зможемо доукомплектувати новими пропозиціями комітетів. Давайте я поставлю на голосування весь порядок денний сесії, але якщо він не пройде, давайте ми затвердимо тижневий і протягом тижня доопрацюємо законопроекти, які зареєстровані є, з комітетами. І наступний тиждень затвердимо порядок денний на сесію, якщо сьогодні не пройдемо. Чи приймається така пропозиція компромісною, колеги? Давайте, ми маємо переходити до прийняття рішень, і я буду поетапно ставити ті пропозиції, які озвучив. Олег Валерійович, нема в мене такого права. Ми попередній тиждень зробили наступним. попередню сесію робили наступним чином: фракції наголошували і давали свої пропозиції, перелік. От ніби те, чого не подав комітет, ми вимагаємо ще оцей перелік. І, колеги, давайте, прошу заходити в зал, переходимо до прийняття рішень. Я буду пропонувати спочатку постанову про весь порядок денний сесії, потім про тижневий. Є компромісний варіант, щоб ми змогли перейти сьогодні до питань, які стоять в порядку денному, щоб протягом тижня ми могли доопрацювати порядок денний на всю сесію. В нас сьогодні на порядку денному надважливі питання. Зокрема першим питанням стоїть проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо територій з особливим режимом мовлення. І ми не зможемо розглянути це, якщо ми не затвердимо хоча б тижневий порядок денний. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, прошу зайняти всіх свої місця. Першим ставлю на голосування. Прошу приготуватися до голосування всіх народних депутатів, зайняти свої місця. Першим ставлю на голосування пропозицію проект Постанови про порядок денний сьомої сесії Верховної Ради України восьмого скликання з врахуванням всіх додатків для прийняття в цілому. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[11:15:39]] За-158 Отже, потребує доопрацювання порядок денний сесії. І я звертаюся до усіх комітетів, щоб завтра ви розглянули усі законопроекти, які були зареєстровані, станом на сьогоднішній день і змогли рекомендувати на розгляд Верховної Ради України. Тобто, щоб всі, які є зареєстровані, були розглянуті, і комітет визначився стосовно їхньої рекомендації на розгляд. І, колеги, є компромісний. Я ставлю пропозицію затвердити порядок денний на тиждень. І я прошу всіх цю пропозицію підтримати, щоб ми змогли перейти до освітянських законів. Хочу наголосити, сам Закон про освіту ми можемо розглядати, але суміжні закони нам необхідно, щоб вони були включені в порядок денний сесії. Колеги, є підтримка, щоб ми, як компромісну пропозицію, затвердили тижневий порядок денний? Є. Давайте проголосуємо. Щоб ми зайшли в блок освіти і змогли розглянути. Отже, колеги, щоб ми змогли зайти в освітній блок. Я прошу підтримати пропозицію, щоб затвердити порядок денний на тиждень, тижневий порядок денний пленарних засідань на 5-8 вересня. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Колеги! Уважно! Всіх прошу підтримати, проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо! Прошу проголосувати. [[11:17:25]] За-198 Не вистачає голосів, колеги. Я. А в чому. Скажіть, в чому є проблема? [[Шум у залі]] Колеги, я вам щойно зачитав позицію, що формується за поданням комітетів, я пропоную нормальну пропозицію, завтра будуть комітети і щоб було подання від комітетів. Я щойно вам зачитав позицію Регламенту. Колеги, давайте, у нас такі є два зараз варіанти, я вам пропоную останню пропозицію денний, порядок денний, якщо ні, ми просто будемо розглядати законопроекти другого читання ті, які є готові. Колеги, є нормальна пропозиція доопрацювання порядку денного, завтра будуть комітети, є нормальна компромісна пропозиція. Зараз я спитаюся, колеги, в нас є два варіанти: один спробувати ще порядок денний сьогоднішній затвердити, другий – переходити до законів в другому читанні і доопрацьовувати порядок денний. Прошу. Давайте, колеги, давайте ще по одній хвилині. Я вам ще раз говорю оголосити з трибуни всі, які зареєстровані на цю хвилину, в мене нема таких повноважень, це суперечить Регламенту, це суперечить зрештою здоровому глузду, це має бути сформований комітет. Я вам наголошую, завтра будуть комітети, ми маємо змогу, щоб кожен із законопроектів комітет подав, ми маємо змогу врахувати додаткові позиції, але оголосити з трибуни пропозиції всі, які є зареєстровані – це є незаконно, я цього робити не можу. Колеги, давайте ще по хвилині і переходимо до прийняття рішення: або ми затверджуємо тижневий, або йдемо по питаннях другого читання порядку денного. Будь ласка, Артур Герасимов, одна хвилина.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Я розумію, що можуть виникнути питання до порядку денного сесії, можливо, там якісь питання не включені, ми можемо це обговорювати, але я б щиро просив зараз всіх народних депутатів зайти до зали і проголосувати за порядок денний цього тижня. Чому? Тому що надважливі закони стоять на цьому розгляді і вони стосуються першого читання в тому числі. І ще раз хотів би звернути увагу, що в порядку денному, наприклад на сьогодні, також стоять і закони, які стосуються мовлення на території, де сьогодні відбувається військова агресія Російської Федерації, я маю на увазі Донецьку і Луганську область. Це надважливий закон, який, з моєї точки зору, ми маємо приймати в цілому. Тому, колеги, ще один раз прошу вас згуртуватися і підтримати тижневий порядок денний. Дякую.
Дякую вам, Максим Бурбак.
Шановні колеги! Повторюється історія минулої осені, так само розпочиналася сесії, так само всі полум’яно з трибуни розказували, що ми за єдність всіх, що коаліція і опозиція разом повинні зробити все для того, щоб розбудовувати державу, захищати. Але то пусте, то слова з трибуни, "крокодилячі сльози" і запевнення в продажі щастя – ось вам українці. Натомість треба ділом, а не словами доказувати, що ви лише відстоюєте інтереси України! Ділом, натискаючи кнопки за, голосуючи за такі потрібні реформи в нашій країні. Не просто поливати трибуну слізьми, а робити щось бодай! Тому я звертаюсь до всіх відповідальних депутатів з різних фракцій, давайте проголосуємо і почнемо конструктивну роботу на розбудову європейської, єдиної держави України для всіх українців. Дякую.
Дякую вам. Від "Батьківщини", я всім надам слово Тимошенко. Від вас буде Семенуха, так? Будь ласка, одна хвилина, Тимошенко.
Шановні колеги! Чесно кажучи дивує при такому дефіциті грошей в бюджеті, який є сьогодні не виставляються в порядок денний, не голосуються законопроекти "Батьківщини" про деофшоризацію економіки, два фундаментальних, системних законопроекти, лежать в парламенті без розгляду, які можуть додати в доходну частину бюджету в перший рік мінімум 67 мільярдів. Не ставляться законопроекти "Батьківщини" про впорядкування тарифів, про тимчасові слідчі комісії, які можуть припинити корупцію. Не ставляться інші законопроекти, які стосуються справедливого стратегічного курсу пенсійного реформування. У нас всі законопроекти "Батьківщини", які є дають нову стратегію розвитку держави, жоден законопроект не ставиться. Ми наполягаємо, щоб в порядок денний були включені всі законопроекти зареєстровані на цю хвилину.
Дякую вам. Будь ласка, Семенуха, одна хвилина.
Шановний Андрій Володимирович, Верховна Рада – це не лише коаліція, і законопроекти зареєстровані не лише від коаліції. Є і опозиція, є і позафракційні. І той порядок денний, який сьогодні пропонується, фактично позбавляє права на законодавчу ініціативу депутатів від опозиції. І це є неприйнятно. Я думаю, що та пропозиція, яка пропонує включити в порядок денний сесії усі зареєстровані законопроекти, яка і буде відображати. В тому числі ми наполягаємо на законопроекті про тимчасово окуповані території. Законопроект про Антикорупційний суд. Законопроект про значне обмеження депутатської недоторканності. Тому ми наполягаємо на включенні усіх законопроектів, які зареєстровані, і це буде відображати ініціативу усіх народних депутатів. Дякую.
Дякую. Тільки я вам пояснюю ще раз важливу річ. Бо в нас не може бути регламент по одних питаннях важливий, по других неважливий. Подайте сформульовану пропозицію від фракції. Ми зробимо так, як ми зробили на попередній сесії. Ми до базового документу додали чіткий перелік законопроектів. Це не є законодавчо передбачена форма. Давайте зареєструємо все, що зареєстровано. Дайте перелік, і ми зможемо, як це було на попередній сесії, додаток до базової пропозиції чіткий перелік законопроектів. Так воно нормально формується. Чому я пропоную завтра використати потенціал комітетів. Якщо комітети не запропонують деякі з тих законів, які важливі для вас, подайте їх окремим списком. І ми тут, в залі, зможемо їх, називаючи номери і маючи документом, проголосувати. Тільки так може формуватися рішення Верховної Ради України. Чому я пропоную як компроміс тижневий затвердити порядок денний. Щоб ми допрацювали за тиждень, щоб ви сформували ці пропозиції. І в цьому порядку денному, я нагадаю, є законопроекти, які є в комітеті, який очолює представник вашої фракції, представник опозиції. Це є кібербезпека і довірчі послуги. І вони є в порядку денному цього тижня. Тому я пропоную. Так, ми можемо. Так, це правда. Це правда. Але нам ніщо не заважає проголосувати, бо тут є питання надважливі, які є в першому читанні. Будь ласка, хто ще хотів? Останній Ляшко, і переходимо до прийняття рішення. Якщо в нас не буде голосів, ми переходимо до питань другого читання, до Закону про освіту. Будь ласка, Ляшко, 1 хвилина.
Андрію Володимировичу, команда Радикальної партії прийшла до парламенту для того, щоб працювати. Ми вважаємо великою розкішшю у країні, яка відбиває російську агресію, непрацюючий парламент, непрацюючий парламент, за який платники податків мають платить із своїх кишень. Тому ми підтримуємо ті рішення, які дадуть можливість парламенту працювати. Наша фракція голосує за порядок денний, де стоять важливі питання освіти, обороноздатності, інформаційної безпеки держави. Не голосувати за ці рішення – це злочин, це безвідповідально перед нашими захисниками, це безвідповідально перед Україною. Тому через те, що ми 26 років отак роками товчемо воду в ступі, того ми так і живемо. Ми закликаємо працювати, пахати 24 години на добу, щоб витягувати країну із цієї прірви, у яку завели її всі колишні влади, які сьогодні прикидаються вовками в овечих шкурах.
Дякую. Я підтримую цю позицію і прошу всіх зайти в зал для прийняття рішення. Я хочу пояснити: а в чому є задум? Я вам пояснюю, що у нас стоїть сьогодні першим закон, який підготував Комітет з питань свободи слова про мовлення на окупованих територіях. У чому є задум, щоб ми його сьогодні, зараз не розглянули, не прийняли рішення? У нас є закон у першому читані Комітету науки і освіти як супроводжуючий до базового Закону "Про вищу освіту". В чому є задум, щоб його не проголосувати? Я цього не розумію. Крім політичної інтриги я більше нічого не бачу, ніякої логіки в тому. Тому я закликаю всіх проголосувати компромісну пропозицію: затвердити тижневий порядок денний сесії, тижневий, і протягом тижня завершити дискусії з приводу формування порядку денного на всю сесію. І я прошу всіх підтримати дану пропозицію. Прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, кожен голос може мати вагу і тому я прошу кожного зараз проголосувати. Отже, я прошу приготуватись до голосування. І я ставлю на голосування пропозицію. Я перепрошую, колеги, я не хочу називати прізвищ. Будь ласка, зараз займіть місця для голосування. Ярослав, важливе голосування. Якщо можна, одну хвилинку. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію затвердити тижневий порядок денний пленарних засідань Верховної Ради України з 5 по 8 вересня. Колеги, прошу всіх відповідально підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:28:13]] За-212 Колеги, я поставлю останню. Добре, колеги. Тоді я ще поставлю третій раз. Немає голосів. Переходимо відразу до Закону про освіту. Отже, колеги, прошу змобілізуватися. Я ще раз ставлю пропозицію підтримати тижневий порядок денний сесії. Я прошу всіх зайняти робочі місця і прошу підтримати. Я бачу, депутати ще заходять в зал. Прошу зайти в зал. Прошу підтримати пропозицію затвердити тижневий порядок денний пленарних засідань Верховної Ради України з 5 по 8 вересня. Прошу підтримати і прошу проголосувати. Голосуємо. [[11:29:19]] За-222 Не встигли. [[Шум в залі]] Для чого це говорити. Заходять. Зайшли депутати в зал. Щойно зайшли депутати в зал. Мустафа Найєм щойно зайшов в зал, Іванчук зайшов в зал, Лесюк, зайшли в зал. Отже, щойно четверо депутатів зайшло в зал. Я назвав їхні прізвища, які підтримують дане рішення. Ви таких жестів не показуйте. Будьте відповідальними. Отже, колеги, прошу приготуватися, зайняти робочі місця. Прошу всіх зараз зайти в зал, зайняти робочі місця, прошу підтримати, і я ставлю на голосування тижневий порядок денний пленарних засідань Верховної Ради України на 5-8 вересня. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Підтримуємо освіту, підтримуємо безпеку. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:30:34]] За-226 Рішення прийнято. І, колеги, це нам. але ми ще маємо зараз перед тим як перейти до першого питання, а це питання інформаційної політики, і я вважаю це дуже правильним, що ми змогли затвердити тижневий порядок денний, що ми будемо мати змогу зараз розглянути питання інформаційної безпеки. Це подяка всім тим, хто прийняв відповідальне рішення. Але в мене є зараз заява від двох фракцій на оголошення перерви від "Блоку Петра Порошенка" і групи "Воля народу". Від "Блоку Петра Порошенка" не було перерви, не було, і я надаю слово. Від "Блоку Петра Порошенка" не було заявки на перерву. ([[Шум у залі]]) З групою "Воля народу". Група має ті ж самі повноваження, що фракція, перестаньте, я запрошую до слова голову фракції "Блоку Петра Порошенка" Артура Герасимова.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Фракція партії "Блок Петра Порошенка" звертається. звертається включити до порядку денного та прийняти рішення сьогодні по законопроекту 7052, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування доходів нерезидентів-інвесторів у цінні папери. Прийняття проекту закону сьогодні дозволить істотно покращити інвестиційну привабливість державних цінних паперів України, надзвичайно важливо, саме в день відкриття нової сесії Верховної Ради дати позитивний сигнал інвестору щодо готовності парламенту приймати важливі для розвитку країни закони. Прийнявши законопроект 7052, ми створимо реальні важелі для державного і місцевих бюджетів, за рахунок державних запозичень, залучення фінансування від іноземних інвесторів шляхом обміну, випуску, купівлі, викупу та продажу державних боргових зобов’язань. Водночас необхідно наголосити на ще одному врай важливому аспекті цього законопроекту, він встановлює граничний обсяг державного, в тому числі, і місцевого боргу. Проект спрямований на покращення інвестиційної привабливості державних цінних паперів України для іноземних інвесторів, стимулюватиме залучення фінансування державного бюджету за рахунок державних запозичень від іноземних інвесторів. Шановні колеги, я прошу зараз, Андрій Володимирович, поставити це питання на голосування для включення в порядок денний окремо. І прошу зал згуртуватися і прийняти позитивне рішення. Дякую за увагу.
Дякую вам. До мене звертався уряд, Прем’єр-міністр з проханням нагальності цього законопроекту. Якщо буде воля залу, пане Артур, ми можемо включити в порядок денний сьогоднішньої сесії, щоб комітет міг розглянути, якщо буде воля залу, так, щоб комітет міг розглянути. Тоді, Віка, одну секундочку. Отже, я ставлю на голосування пропозицію "Блоку Петра Порошенка" включення в порядок денний сьогоднішній законопроекту 7052, щоб комітет міг його чимшвидше розглянути, щоб комітет міг розглянути. Я знаю, що і Міністерство фінансів, і уряд провели дискусію з приводу цього законопроекту всіма фракціями. Я знаю, що його підтримують більшість в залі. Якщо буде політична воля, якщо буде воля залу – ми його підтримаємо. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію включення в сьогоднішній порядок денний сесії для прийняття рішення проект закону 7052. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Ми його зараз розглядати не будемо. [[11:34:28]] За-200 Це 26 голосів, це багато. Колеги, я ще раз поставлю на голосування. Хай зайдуть члени вашої фракції, вашу пропозицію. Мені сказали урядовці, що більшість фракцій будуть підтримувати цю ініціативу, що проведена відповідна робота і що всі розуміють важливість, необхідність того. Колеги, я прошу зайняти робочі місця. Я ще раз ставлю пропозицію включення в сьогоднішній порядок денний, не розглядати зараз, а лишень сьогодні включити в порядок денний сесії проект Закону 7052. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:35:27]] За-200 Пане Артур, ваша пропозиція не набрала голосів. І ми переходимо до першого проекту Закону. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо тимчасових дозволів на мовлення в зоні проведення АТО та прикордонних районах України (№ 6565). І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою, колеги. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. [[11:36:08]] За-185 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань свободи слова та інформаційної політики Сюмар Вікторію Петрівну, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Цей законопроект у нас народився не в наших головах, він народився в зоні АТО фактично. І першими про нього почали нам говорити українські військові. Я відкрила, от, буквально на сайті радіостанції, які мовлять з Луганська і які слухають наші українські військові в зоні розмежуванні. Зачитаю вам тільки одні назви: "Радио России", "Дон" телерадиокомпания, "Русское радио", "Элит-радио", ЛНР "Радио "Победа", "Радио "Спутник", "Казачье радио", "Свое радио" ЛНР опять-таки, "Радио "Республика". Неймовірна кількість радіостанцій, яка свідомо була спродукована Російською Федерацією в так званих районах ОРДЛО, тимчасово окупованих районах України не дарма. Це інформаційна зброя, яку використовує Росія там для того, аби обробляти мізки як українських військових, так і, звісно, людей, які живуть на цих територіях. Ідея нашого законопроекту дуже проста. Сьогодні в цій зоні немає медіа-ринку. Великі компанії не зацікавлені заходити туди, тому що рекламу там вони збирати не можуть. Ми пропонуємо сьогодні простимулювати українців створювати місцеві радіо- і телестанції в зоні розмежування. Даний законопроект стосується питання як зони АТО, так і прикордонних регіонів. Але до другого читання в нас виникли певні питання із фракцією "Самопомочі". Я обіцяю, що до другого читання ми доопрацюємо ці речі, і все, що стосується Європейського Союзу і кордону, буде знято. Буде залишено те, що стосується кордону з Російською Федерацією, яка дуже потужно намагається на аналогових частотах проникати на українську територію як інформаційна зброя, як інформаційний пропагандистський вплив. Даний законопроект передбачає.
Будь ласка, дайте завершити, 1 хвилину Вікторії Сюмар.
Ну, це наш комітет, Андрій Володимирович. Далі все одно наша доповідь, а Данченко хотів від фракції просто. Даний законопроект передбачає надзвичайно просту річ, він не передбачає участі місцевих мовників, які хочуть мовити в районних центрах. Мова йде тільки про районні центри, які межують з зоною розмежування із Російською Федерацією, щоби вони не приїжджали в Київ, не брали участь у різних конкурсних Національної ради, щоби вони не сплачували ліцензійний збір, але щоби вони просто робили місцеві радіостанції і отримували дозвіл строком на 1 рік, виконуючи закони України. Дуже багато людей ми там почули, які кажуть: "Ми готові купити передавач, посадити двох журналістів і заглушати фактично сигнал з так званих "ЛНР", "ДНР" і російський сигнал". І ми маємо простимулювати там місцеве мовлення українське за українськими законами. Українська мова, українська пісня і, власне кажучи, українська ідеологія. Це той спосіб, який дасть можливість нам посилити українську присутність в цьому надзвичайно складному регіоні і вирішити.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Зараз ми запишемо два – за, два – проти, і я дам вам слово, так. Це просто від двох комітетів. Отже, поки іде запис, я надаю слово для виступу голові Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченко Олександр Іванович.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Безумовно, підтримуючи необхідність протидії російській інформаційній агресії на території зони АТО і не тільки, хочемо зауважити про те, що цей законопроект можна приймати тільки в першому читанні. І те, що пані Вікторія Сюмар зараз підтвердила, між першим та другим читанням прибрати невідповідність міжнародним нормам та Угодою про Європейський Союз. Ще 2010 року Україна повинна була перейти на цифрові технології, ми цього, на жаль, не зробили до сих пір. У прикордонних всіх зонах у нас працюють аналогові передавачі. Таким чином ми не даємо працювати країнам, які запровадили цифрове мовлення, технології 4G і 5G. В поданій редакції законопроекту "території з особливим режимом мовлення прикордонні райони України", до другого читання це потрібно прибрати і залишити тільки "лінія розмежування з тимчасовими окупованими територіями України", тому що такі зміни протирічать нашим міжнародним зобов’язанням Міжнародному союзу електрозв’язку. Тому ще раз хочу наголосити, що в першому читанні, але до другого читання повинні бути прибрані всі прикордонні райони, повинні бути прибрані. Тому у першому читанні голосуємо. Вікторія Сюмар підтвердила, що до другого читання ми це приберемо. Але в цілому не голосуємо, тільки в першому читанні.
Рудик Сергій Ярославович, "Блок Петра Порошенка".
Фракція "Блоку Петра Порошенка" буде однозначно голосувати за це рішення в першому читанні з метою доопрацювання положень, про які вже говорили спікери, які щойно виступали. Кілька тижнів тому група народних депутатів України в кількості 15 людей об’їхали всі області, які межують з країною-агресором. І ми почали цю подорож з Чернігівської області. Переїхали в Сумську, Харківську, Луганську, Донецьку. І так до закінчення кордону, який межує з країною-агресором по морю. Ми на власні очі і вуха чули, спілкувалися з людьми, а ми провели по одному прийому громадян в кожній з цих дев’яти областей, і зрозуміли, що це проблема не тільки в головах розробників цього законопроекту. Величезна кількість територій, особливо в Донецькій області, зараз не має сигналу з України, з українських телерадіомовників, яка співмірна, вдумайтеся, до території, яка окупована тимчасово російськими солдатами. Цей законопроект повинен це питання зняти в частині стимуляції наших телерадіокомпаній, які у важкий час намагаються протистояти цим рупором Кремля, по суті пропагандиським каналам, про які вже говорила Вікторія Сюмар. Голосуємо "за", набираємо максимальну кількість голосів, оперативно доопрацьовуємо, і приймаємо закон в цілому. Ми зараз маємо, закінчуючи 30 секунд, окремо працюємо. Ви знаєте, що Президент відкрив в Луганській області, буквально на День незалежності, одну з веж. І в нас Луганськ дивився український парад. Ми повинні зробити все можливе і неможливе, щоб до кінця року не тільки паради, а все, що стосується реалій українського життя бачили наші громадяни на підконтрольній і на тимчасово непідконтрольній території. Дякую.
Зараз Семенуха Роман Сергійович, а потім – Тетерук пан Андрій. Зараз Семенуха.
Шановні колеги, беззаперечно, інформаційна війна є важливою складовою будь-якої сучасної гібридної війна. І інформаційна зброя є чи не найважливішою. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати дану законодавчу ініціативу, але в першому читанні і з наступними зауваженнями. По-перше, як щойно сказав мій колега Данченко, Україна взяла на себе міжнародні зобов’язання, зокрема з Європейським Союзом, по взагалі відключенню аналогового мовлення. І сьогодні в такий спосіб, продовжуючи аналогове мовлення, ми суттєво порушуємо нами ж підписані всі міжнародні угоди, що може призвести до відповідних наслідків. Друге. Автори законопроекту пропонують поширювати дію закону на всі прикордонні області. Колеги, якщо ми говоримо про боротьбу з ворогом, з тимчасово окупованими територіями, а у нас сьогодні прикордонних областей аж 16, то це не означає, що певні компанії у повний спрощений спосіб отримують дозвіл фактично на національне мовлення і чи не пов’язано це з наступаючими виборами. І останнє питання. Якщо справді сьогодні є компанії, які готові інвестувати і здійснювати своє мовлення на тимчасово окуповані території, то назвіть їх. Я звертаюся зараз публічно до голови профільного комітету пані Сюмар, якщо є компанії, які готові мовити, я не думаю, що їх є сотні або десятки, то назвіть їх, яким спрощений дозвіл у разі прийняття цього законопроекту дозволить вже завтра мовити на тимчасово окуповані території. Дякую.
Дякую. Тетерук Андрій Анатолійович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати! Розпочавши новий сезон, розпочавши розгляд важливих для України законопроектів, ми не зробили однієї самої важливої з моральної точки зору дії, а саме: ми не вшанували пам’ять тих, завдяки кому працює наш парламент і живе наша країна. На минулій сесії парламент не спромігся прийняти Постанову про вшанування пам’яті загиблих захисників нашої країни. Моє звернення з цієї трибуни Президент країни також не почув. Тому я пропоную всьому парламенту зараз хвилиною мовчання вшанувати пам’ять загиблих захисників нашої країни і віддати належну повагу і честь всім тим, завдяки кому наш парламент продовжує працювати, наша країна продовжує жити, мріяти і планувати своє майбутнє. Тому що неповагою є те, що ми не згадуємо тих, хто віддав своє життя. На третю річницю Іловайських подій 29 серпня, аніхто, майже аніхто не згадував тих, хто віддав своє життя. Ми намагаємося уникати сумних сторінок нашої країни, але цього робити нам неможна. Ми повинні пам’ятати кожного, заради того, щоб їхня пам’ять жила з нами в серцях і у віках. Тому я пропоную вшанувати хвилиною мовчання всіх тих, хто загинув, захищаючи Україну.
Оголошую хвилину мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую.
Дякую. Слава Україні!
Отже, в обговоренні зараз ще від Радикальної партії Мосійчук, а потім репліка Сюмар. Будь ласка, пане Ігор.
Шановний український народе, шановний український парламент. Фракція Радикальної партії Олега Ляшка буде підтримувати в першому читанні цей законопроект. Я тут чув від колег, що цікавить, хто інвестор на окупованій території трансляції українських радіочастот. Так я думаю, що його не варто називати, тому що завтра буде черговий підрив автомобіля або чергове вбивство і черговий теракт. Але треба сказати чесно, що не тільки на східному фронті точиться інформаційна і культурна війна. Прямо в ці хвилини шановний міністр культури Євген Ніщук, з подачі своєї заступниці Тамари Мазур, незаконно призначає керівника заповідника "Лавра", нашої Києво-Печерської лаври, незаконно. Людину, яка не має відношення ні до науки, ні до культури, ні до чого. Ми просимо.
Будь ласка, 30 секунд.
Ми просимо і вимагаємо зупинитись, зупинитись і не нищити українську культуру, українську мову, українське мовлення. І ще одне, прошу колег, які збираються 10 вересня їхати на кордон, також зупинитися, і не вчиняти злочинних дій проти прикордонників, бо наступними "Опоблок" буде заводити Януковича і Азірова, ви породжуєте небезпечний прецедент.
Отже, колеги, через 2 хвилини ми переходимо до прийняття рішення тому я прошу усіх депутатів зайти в залі і прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Зараз слово для репліки і голові комітету надається Вікторії Сюмар. Будь ласка, 1 хвилина.
Прозвучали питання від колеги по "Самопомочі", я відповідаю. По-перше, ми домовилися, що ми домовилися, що ми до другого читання залишимо кордон з Російською Федерацією там, де ми не порушуємо ніяких угод тому що Росія аналог не вимкнула і якщо ми його там вимкнемо, в нас там тільки російське і буде і ми маємо бути цьому свідомі. Європейський Союз ми приберемо. Друга річ, ви мене спитали конкретно, які радіостанції і телекомпанії. От зателефонуйте голові, наприклад, Станично-Луганського району Золкіну, якщо ви знаєте цю людину, а його багато хто знає, або Весьолкіну в Майорськ, або Юрію Клименку першому заступнику Луганської цивільної адміністрації, або Ігорю Стокозу, який цим питанням займається в Донецьку. Ми в постійному контакті з цими людьми і вони конкретно вам скажуть всі назви і всіх тих людей, які готові сьогодні вкластися. Діма Лубінець, який сьогодні сидить в цьому залі депутат від Волновахи і він каже: "В нас є люди і ми готові це сьогодні робити". Якщо ми не зробимо українське, там буде російське, будь ласка, колеги, приходьте в комітет і допоможіть нам ідеями, якось цю білу пляму, де відсутнє українське мовлення в Донецькій області, закрити.
Будь ласка. Отже, колеги, ми завершили обговорення і переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх народних депутатів зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, народні депутати, заходимо в зал. Отже, переходимо до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо тимчасових дозволів на мовлення в зоні проведення антитерористичної операції та прикордонних районах України (№ 6565), за основу як ми і домовлялись під час обговорення, лишень за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:53:55]] За-267 267 – за. Рішення прийняте. Бажаю комітету плідної роботи до другого читання, я переконаний, що, якщо буде доопрацьований ми зможемо швидко розглянути в залі законопроект в другому читанні. Шановні колеги, у нас до перерви п’ять хвилин, щойно в залі зараз є міністр фінансів, який наголошує на невідкладності того, щоб ми змогли сьогодні включити в порядок денний 7052 для загальноекономічного стану держави. Він сказав мені, що будуть проведені консультації додаткові з фракціями. Я з вашого дозволу дав би міністру фінансів хвилину, щоб він пояснив значимість того питання для всього залу. Будь ласка, одну хвилину, пане Данилюк, поясність значимість цього питання, одна хвилина.
Шановні народні депутати! Дуже прошу вас сьогодні включити в порядок денний проект закону 7052. Це урядовий законопроект, який дозволяє нам врегулювати питання оподаткування державних облігацій для іноземних. для нерезидентів. Як ви знаєте, у нас досить серйозне навантаження зараз на державний бюджет, і ми шукаємо можливості змінити. зменшити це навантаження зробити його рівномірнішим для того, щоб ефективніше використовувати гроші платників податків. І зараз ми слідкуємо за ринком, якщо будуть у нас привабливі умови ми хотіли би зробити операцію, яка б дозволила б нам зменшити це навантаження для цього треба врегулювати тільки одне питання оподаткування облігацій, коли одні облігації обмінюються на інші, що ніколи не робилося в історії України. Ми хотіли би за міжнародною практикою, за світовою практикою це зробити це.
30 секунд.
це в інтересах громадян, платників податків, і бюджету, прохання підтримання. Зараз привабливі умови, і дайте нам таку можливість ми будемо працювати в інтересах громадян, а для того, щоб зменшити боргове навантаження на наш бюджет. Прошу підтримати.
Дякую. Отже, на прохання і уряду я ще раз поставлю пропозицію "Блоку Петра Порошенка" про включення у порядок денної сесії і колеги, прошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Якщо є політичний компроміс в залі, пропозиція уряду, Міністерства фінансів ВВП буде підтриманий. Не на розгляд зараз, а лишень включення у порядок денний сесії, щоб комітет міг розглянути. Отже, звершились консультації всі порозумілися? Можу ставити на голосування. Отже, колеги, це лишень для того, щоб комітет міг розглянути ми зараз не будемо його розглядати це лишень, щоб комітет міг його розглянути. Готові? Отже. Отже, колеги, хочу вам пояснити логіку, ми ввійдемо в Закон про освіту в 12.30 і я хочу попросити, щоб міністр освіти була тут в залі під час розгляду всього законопроекту. І я прошу голову комітету Співаковського приготуватися, в 12.30 ми відразу входимо в розгляд Закону про освіту. А зараз дві хвилини ми скористаємося для того, щоб дати можливість комітетові розглянути проект закону 7052. І я прошу всіх зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Це лишень включення, щоб комітет міг розглядати, бо комітет Южаніної без включення не розглядає. Зрозуміла позиція? Отже, колеги, прошу приготуватися до голосування. І я ставлю на голосування пропозиція: включити в сьогоднішній порядок денний для розгляду і прийняття рішення проект закону 7052, значимість і важливість якого щойно пояснив з трибуни Верховної Ради міністр фінансів. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. Давайте підтримаємо, колеги. [[11:59:09]] За-217 Колеги, ну, а в чому ж є сутність, ну, в чому є проблема?
Не чув, не чув.
Не встигли. Поставлю ще раз, це ж лишень включення в порядок денний, щоб комітет розглянув питання, яке потребує невідкладного рішення. Тут нема жодної політики, нема жодного інтересу. Колеги, я прошу змобілізуватися і прошу зайти всіх в зал. Ми вже, ми не обговорюємо, це лишень включення. Я прошу зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Я бачу, підійшли депутати. Отже, колеги, прошу змобілізуватись. Я ставлю на голосування пропозицію включити в сьогоднішній порядок денний сесії для розгляду і прийняття рішення сьогодні проект Закону 7052, суть якого пояснив міністр фінансів. Невідкладно важливий для фінансування і для роботи українського уряду. Я прошу всіх проголосувати. Я прошу всіх підтримати. Колеги, кожен голос має вагу. Будь ласка, голови фракцій, можемо голосувати? Прошу підтримати, прошу проголосувати. Антон, прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги, лишень включення в порядок сесії для прийняття рішення. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, голосуємо, колеги. [[12:01:16]] За-215 Колеги, рішення не прийнято. Я оголошую перерву на 30 хвилин. В 12:30 я запрошую всіх в зал. І ми розпочинаємо розгляд наймасштабнішого, найважливішого на сьогодні закону, це Закон про освіту. Прошу всіх бути присутніми в залі.
Час для перерви вичерпаний. Прошу всіх заходити в зал і приготуватись до розгляду базового на сьогодні законопроекту, проекту Закону про освіту. Усі готові до реформи? Будь ласка, заходимо в зал. Хочу наголосити, що даний проект Закону, 3491-д, розглядається в другому читанні. Тому нема необхідності в окремій процедурі до його розгляду. Також хочу наголосити, що проект закону має велику кількість поправок. І я дуже розраховую на те, що народні депутати автори поправок не будуть затягувати розгляд. Було би важливим, щоб ми сьогодні змогли пройти всі поправки. Я наголошував на Погоджувальній раді, я наполіг на тому, щоб кожна з реформ, яка буде розглядатися, розглядалася за повною процедурою і за повним обговоренням. Для того важливо, щоб ми поводились чесно по відношенню один до одного, і щоб ми змогли ефективно пройти всі запропоновані реформи. Отже, ми переходимо до розгляду проекту Закону про освіту, номер 3491-д. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича. Будь ласка, і успіху всім нам в проходженні закону. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, шановний український народе, сьогодні дійсно дуже важливий день. Я вам чесно скажу, що ніколи не думав, що в своєму житті буду здавати такий складний іспит. Але сьогодні так чи інакше його всім нам прийдеться пройти, прийняти, знайти відповідні компроміси. Тому що сьогодні ми з вами приймаємо стратегічний закон, який буде визначати філософію, ідеологію розвитку освітнього простору заради майбутнього України на найближчі 25-30 роки. Шановні колеги! Сьогодні ми де-факто з вами у "великій розтяжці". Одна нога у нас ще в радянській епосі, інша в 21 сторіччі, одна частина нашої свідомості за радянських часів, інша в 21 сторіччі. І тому цей закон буде визначати, яку генерацію сьогодні ми з вами будемо готувати. Це стратегічний закон, який якраз вирішує питання, створює відповідний фундамент для розвитку освітнього простору. Так, ми всі чудово розуміємо, що тільки написати гарний текст закону, це замало. Після цього наступає головна частина роботи. Це імплементація, де є три важливих складових. Організаційна, яку повинні забезпечити Кабінет Міністрів, профільні міністерства. Це юридична, яка повинна забезпечити синхронізацію з іншими законами. Відповідна підготовка постанов Кабміну і наказів профільного міністерства, які повинні юстуватись в Мін’юсті, а також фінансова. Тому ми повинні розглядати цей закон як меседж для всіх, що ми готові з вами, Верховної Ради України, інвестувати в наших дітей, які будуть створювати майбутнє. Шановні колеги! Хочу наголосити на тому, що комітет, профільний Комітет з питань науки і освіти все зробив для того, щоб забезпечити абсолютно відкриту, прозору, чесну, з залученням всіх фахівців, всіх експертів можливість розглядати цей закон. Дев’ять йшла робота над цим законом. Тому хочу всім сказати, що це консенсусний закон. Це не закон однієї людини. Всі політичні сили приймали участь в цьому, в роботі над цим законом. Шановні колеги, якщо ми приймаємо цей закон, це означає, що ми передаємо "м’яч на поле" профільного міністерства освіти, забираємо це від міністерства фінансів і розпочинаємо інвестувати наше майбутнє.
Шановні колеги, я хочу повідомити важливу річ перед тим як продовжити виступ пана Співаковського. Представник комітету зараз під стенограму має зачитати ті остаточні пропозиції, які були узгоджені на робочій групі і на комітеті. А потім ми перейдемо до розгляду кожної поправки. І тому я попрошу, пане Співаковський, я попрошу зараз його завершити. Щоб він під стенограму міг зачитати компромісні формулювання по ключових моментах законопроекту. [[Шум у залі]] Дивіться, ми все одно підемо по всіх поправках. Все одно підемо. Давайте, хай пояснить логіку представник комітету, і ми порадимося, як бути. Будь ласка, поясніть логіку.
Шановні колеги, послухайте, якщо я це зачитаю, ви просто побачите, що скільки моментів ми врахували, виключно врахували разом з Міністерством освіти для того, щоб зараз не ламати піки по цих питаннях, ми відразу їх врахували. Ви послухаєте. Абсолютно, да, я зараз під стенограму це зачитаю. Інакше, якщо цього не зачитую зараз, ви розумієте, ми розгортаємо дискусію. Дякую.
Приймається така логіка? Колеги, ми будемо все одно йти по всім поправкам. Давайте дамо можливість, це дуже фундаментальна реформа, і ми дамо можливість завершити представнику комітету. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, для врахування зауважень Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України та фракцій парламенту, висловлених під час консультацій з ними, дозвольте під стенограму озвучити декілька пропозицій до тексту законопроекту. Більше того, цей текст чітко врегульований з профільним Міністерством освіти і науки України. Перше. Перше речення абзацу третього частини першої статті 7 викласти в такій редакції: "Особам, які. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я зараз це зачитаю.
Олександре Володимировичу. [[Шум у залі]] Добре. [[Шум у залі]] Колеги, отже, перш за все даю доручення, щоб той текст, який зараз планував зачитати представник комітету, щоб він був розмножений і розданий усім народним депутатам. І ми будемо по кожній поправці окремо надавати слово представнику комітету. Я думаю, що ніхто не буде заперечувати, якщо ми в дискусійних моментах будемо надавати слово міністру освіту, яка присутня і буде присутня продовж всього розгляду. І по кожній з тих правок ми зможемо, доходячи до них, проводити по них окремі дискусії. Отже, Олександр Володимирович 1 хвилину завершить виступ. Ці правки, я думаю, протягом хвилин 20 розмножать і роздадуть всім депутатам, щоб всі їх бачили. І ми будемо кожну з них обговорювати по мірі надходження. Завершуйте виступ і переходимо до правок. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, у мене велике прохання: для того, щоб наша робота була конструктивною, я вже сказав, ми максимально врахували всі поправки. 1098 поправок ми врахували, це 70 відсотків, інше – це є консенсус. Далі – два сценарії: або ми, якщо не приймаємо цей закон, ми будемо продовжувати фактично жити по Закону "Про освіту", який створений за радянських часів. І далі в ручному режимі Міністерство фінансів, незважаючи на всю повагу до нього, буде і далі вирішувати філософію розвитку, кого передавати на місцевий бюджет, кому скільки давати грошей і так далі, скільки повинно бути стипендіатів в вишах і таке інше. Тому, шановні колеги, я запрошую всіх до конструктиву, а після цього для себе сказати, або я сьогодні голосую і даю можливість йти далі, або ми повертаємося до радянських часів. Дякую, і дуже сподіваюся на конструктивну роботу.
Дякую. Дякую. Я теж хочу наголосити, що є разом 1705 правок, 607 на відхилення. І я дуже розраховую на те, що ми зможемо чесно обговорити конструктивно, а в кінці голова комітету, ви уважно слідкуйте за обговоренням, пане Співаковський, щоб в кінці ви могли наголосити, по яких поправках нам необхідно узгодження. Я буду зачитувати, колеги, тільки ті поправки, які відхилені. Хто захоче будь-яку іншу правку поставити на підтвердження або обговорити шляхом підняттям руки, я буду надавати слово. Розпочинаємо. Прошу авторів правок приготуватися. Перша правка, яка відхилена, це є правка № 6, Співаковського. Чи ви наполягаєте на ній? Ні. Не наполягає. Наступна правка, яка є відхилена, це правка 16, народного депутата Співаковського. Не наполягає? Ні. Наступна. ([[Шум у залі]]) Поправка 21, народний депутат Кремінь. Чи наполягає? Ні. 22-а, Чорновол Тетяна. Не наполягає. 24-а, Кремінь. Не наполягає. 25-а, Співаковський. Не наполягає. У нас швидко іде робота, я вам скажу. 30-а, Співаковський. Не наполягає. 32-а, Веселова. Не наполягає. 37-а, Порошенко. Не наполягає. 45-а, Марченко. Не наполягає. 50-а, Тарас Кремінь. Не наполягає. 58-а, Констанкевич. Не наполягає. 61-а, Кремінь. Не наполягає. 62-а, Співаковський. Не наполягає. 69-а, Скрипник. Не наполягає. 73-я, Писаренко. Не наполягає. 110-а, Білозір.Не наполягає. 117-а, Чорновол Тетяна. Не наполягає. 93-я. Я почув. 93-я, Кужель. 99-а, Івченко. Спочатку - 93-я, Кужель. Будь ласка, 93 поправка, Кужель.
Пані Гриневич, я дуже прошу! Пані Гриневич, я дуже прошу мене почути. 93-я поправка. Написано "врахована по суті". Я хочу, щоб всі почули по селах, селищах, невеликих містечках, що передбачено для професійно-технічної освіти і враховано, написано по-суті, що буде іти державна субвенція. Перша-друга категорія акредитації, ми знаємо, 100 відсотків держава, профтехучилища найболючіше. Чому я взяла слово? Пане міністр, пане голово комітету, чи знаєте ви що зараз по всій Україні вчителям профтехосвіти і технікумів сплачують півставки заробітної плати, але Комітет по праці перевіряє роботу і штрафує їх по 40-50 тисяч гривень за те, що вони отримують не 3200, а 1700. Я прошу вас, пані Ліля! Пані Ліля, дуже прошу винести це питання на уряд. І вас як голову.
30 секунд завершити.
Ми захистили викладачів технікумів і профтехосвіти, яких ви переклали на обласний бюджет і ми проти цього, але субвенції повинні стовідсотково закривати їх потреби. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Співаковський.
Дякую за запитання, абсолютно правильно, але ми домовились так з Кабінетом Міністрів, міністерством, що в ручному режимі дивляться на баланс бюджету місцевого і якщо він не покриває ці видатки далі через бюджетний комітет і через рішення уряду ці кошти виділяються, такий механізм зараз працює.
Йдемо далі, погоджено, так? Я чую. 98-а, буде Крулько. 99-а, буде Івченко. Будь ласка, Крулько, 98-а.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги і шановні члени уряду! Я вважаю абсолютно недопустимим ситуацію, коли тим учням, які здобувають спеціальну освіту в профтехучилищах але при цьому вони здобувають середню освіту в тих самих профтехучилищах, яка гарантована Конституцію і державою, їх переносять на місцеві бюджети, фінансування профтехосвіту. Тому я абсолютно підтримую мою колегу Олександру Кужель, яка наголосила на тому, що цей закон повинен передбачити оплату і фінансування профтехучилищ з освітньої субвенції. Чому? Логіка в цьому є дуже чітка, тому що в цих закладах учні здобувають середню освіту, середня освіта фінансується з державного бюджету. Саме тому, це я особливо зараз, кажу для Міністерства фінансів, тут є міністр фінансів. Оскільки середня освіта фінансується з державного бюджету, то профтехучилища в цій частині мають фінансуватися з освітньої субвенції. Це позиція, яка мусить бути підтримана Кабінетом Міністрів і.
30 секунд, завершити.
і "Батьківщина" буде підтримувати тільки ті ініціативи, які будуть передбачати забезпечення з освітньої субвенції профтехосвіти. Дякую.
Дякую за запитання. Зразу хочу сказати це спільна позиція, закладені ці кошти і фінансуються ця компонента для всіх дітей, які навчаються в профтехосвіти, ця компонента фінансується напряму з держбюджету. І. Ні, всі ці кошти передбачені, на скільки я пам’ятаю, 1,9 мільярди гривень це кошти, які закладені якраз для фінансування цієї компоненти.
Давайте для роз’яснення. я дам всім послідовно слово. Івченкові, потім вам дам слово. Будь ласка, одну хвилину Гриневич, пані Ліля, щоб пояснити, власне, цю позицію.
Шановні народні депутати! Цей закон закладає можливість різних субвенцій. Я хочу сказати, що в частині профтехосвіти у нас вже існує субвенція на загальну середню освіту і в профтехзакладах повністю фінансується здобуття загальної середньої освіти за рахунок субвенції з державного бюджету. Натомість іншу частину професійну складову фінансується за рахунок регіонального замовлення. Бюджетний кодекс може визначити ще інші субвенції закон не заперечує можливість створення інших субвенцій.
Зрозуміли відповідь, так. По 99 поправці Юлія Володимирівна Тимошенко. По 79-ій.
79 поправка. Я хочу нагадати, дискусії, які йшли в цьому залі відносно професійно-технічної освіти практично спочатку роботи цього парламенту. Ви знаєте, що 24 роки незалежності професійна технічна освіта розглядалася як невід’ємна частина важливої цілісної системи освіти держави і фінансувалася завжди з державного бюджету. Саме тому 79 правка чітко говорить, що права на безоплатну освіту забезпечується також для позашкільної, професійної освіти з державного бюджету в порядку встановленому законом. Я хочу чітко наголосити, якщо ця ситуація не буде зараз виправлена і професійна технічна освіта буде далі знищуватися наша фракція не зможе проголосувати за цю реформу. Тому я прошу це.
30 секунд, будь ласка.
я прошу це питання окремо обговорити і з голосу внести правильні правки, які передбачать навпаки посилення підтримки професійно-технічної освіти.
Будь ласка, Співаковський. Ліля Гриневич. Пані Ліля, якщо можна прокоментувати.
Отже, в 79 правці є ще, крім того, з державного бюджету і субвенція на дошкільну, і субвенція на позашкільну, яких ніколи не було в цій країні. І це потребує надзвичайно великих коштів і перерозподілу між. доходів між місцевими бюджетами і державним бюджетом. Бо ми не можемо фінансувати з державного бюджету, віддавши стільки доходів на місця. Дошкільна і позашкільна завжди в усі роки фінансувалися з місцевих бюджетів. З приводу професійно-технічної, сьогодні вона підтримана субвенцією про загальну середню освіту для оплати здобуття загальної середньої освіти з державного бюджету. Але, справді, є частина, яка оплачується з місцевих бюджетів. І в цій частині ми можемо регулювати і зменшувати навантаження через додаткові дотації на бюджети або через збільшення обсягу Загальнонаціональної програми підтримки професій державного значення.
І, будь ласка, одну хвилину – від комітету Олександр Володимирович.
Шановна Юлія Володимирівна, дякую за запитання. Я хочу в додаток до того, що сказала пані міністр, сказати, що визначена філософія, коли ми розділяємо спеціальності, які фінансуються за рахунок державного бюджету, тобто вони необхідні в цілому по країні, частина спеціальностей, які повинні бути, працювати для того, щоб забезпечувати регіональне замовлення. Наприклад, по прикладу Херсонської області ми взагалі запустили програму людського капіталу, де обласна рада і місцеві бюджети частково це фінансують і плюс, фінансується компонента загально середньої освіти. Таким чином сьогодні профтехосвіта отримує, має диверсифікацію з трьох джерел – це державний бюджет, це місцевий бюджет і це обласний бюджет, тобто от таким чином це зроблено. Юлія Володимирівна, там ми повинні зрозуміти, що, на жаль, дуже багато профтехучилищ почали працювати просто неефективно, фактично були спеціальності, які нікому не були потрібні, ну, наприклад, оператор комп’ютерного набору і так далі. Тобто таким чином запущена реформа.
Будь ласка, 30 секунд.
зробити так, щоб адміністрація профтехучилищ вибирала, убрала ті спеціальності, які сьогодні на ринку праці нема необхідності і залишила тільки те, що потрібно Україні в цілому і територіям окремо.
Отже, ми провели обговорення. І мене цікавить чи задоволені обговоренням? Чи, власне, така відповідь приймається? І тоді. Яка пропозиція? Озвучте. Юлія Володимирівна, будь ласка, одна хвилина, озвучте. Яка пропозиція?
Шановні колеги, я думаю, що питання професійно-технічної освіти в цьому залі потрібно спільно всіма фракціями, всіма депутатами, разом з урядом вирішити стратегічно. Якщо є якісь спеціальності в професійно-технічних закладах, які не користуються попитом або які застаріли, виключайте їх з переліку і не набирайте туди людей, нема ніяких питань. Но, практично виключити професійно-технічну освіту з фінансування - це недопустимо. І я ще раз підкреслюю, в цьому залі до 300 голосів набиралося депутатів, які голосували за поновлення фінансування з державного бюджету професійно-технічної освіти. І треба до цього повернутися і зробити так як треба, по честі і по совісті, тому що за освіту во всіх практично країнах світу відповідає держава, і держава фінансує. Відкрийте, будь ласка, Конституцію Німеччини, одна з перших статей - це держава гарантує освіту.
Колеги, я. Ні, ми обговорення завершили. Чому я даю слово і прошу сформулювати пропозицію. Бо порядок розгляду в другому читанні передбачає, коли є дана поправка. От, наприклад, 79-а, врахована частково. Може бути пропозиція "прошу повністю врахувати поправку", "прошу відхилити поправку" і тоді - голосування. Тому, власне, формулюйте правильно, яка є ваща пропозиція, яку я, як Голова, маю ставити на голосування в сесійній залі. 10 секунд, сформулюйте позицію, Юлія Володимирівна.
Наша фракція пропонує таке формулювання, що професійно-технічна освіта фінансується з державного бюджету. Все, крапка.
Дякую. Це не є 79-а правка. Це стосовно 79-ї правки, яке має бути формулювання. Повністю врахувати, отаке формулювання. Тоді значить, пані Ліля і пан Співаковський. Я ставлю на голосування наступну пропозицію. Поправка 79, народний депутат Тимошенко, була врахована часткова. Вимога автора, щоб врахувати її повністю. Правильно буде так формулювати? Так. І я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Тимошенко, щоб 79 поправка, внесена нею, була врахована повністю. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[12:58:24]] За-105 Рішення не прийняте. Наступне, Івченко, яка поправка? 99 поправка, Івченко, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Я хотів би поставити 99 правку на підтвердження. Ця правка скасовує безоплатне забезпечення учнів навчальними посібниками, залишається лише підручники. Це негативно позначиться на якості освітнього процесу. Посібники – це навчальні зошити, прописи, задачники і так далі. Тобто в нас вийде ситуація, що діти, батьки яких не зможуть це купити або придбати, будуть навчатися без цих прописів, контурних карт і так далі. Я пропоную, щоб ми поставили цю правку на підтвердження і не підтримували. Дякую.
Будь ласка, хто буде коментувати? Співаковський, будь ласка.
Дякую за запитання. Просто хочу сказати, що підручники – це обов’язкова частина, яка, в першу чергу, проходить відповідну експертизу і відповідно проходить колегію Міністерства освіти і науки. Тобто цей підручник, який, скажімо, рекомендується для того, щоб він там використовувався. Всі інші посібники мають статус, чи можна це використовувати або не можна цього використовувати. Якщо ми це не залишимо, ми будемо мати проблему того, що у нас буде, наприклад, сто посібників різних авторських, і таким чином ми повинні це фінансувати. Просто будуть виникати відповідні конфлікти. Тому я прошу як би зняти це питання, інакше ми будемо мати проблеми.
Міністр не буде коментувати. Тобто ви зрозуміли логіку представника комітету. І, можливо, ми дійсно, не набравши голосів на підтвердження, ми можемо внести проблему в закон. 30 секунд, будь ласка, Івченку.
Я вам дякую за пояснення. Але, наскільки я розумію, ці навчальні посібники, вони використовуються в освітньому процесі. Тобто діти мають в тому чи іншому варіанті мати ці навчальні посібники. Якщо будуть домашні завдання і діти, батьки яких не зможуть купити, що буде тоді? Тобто ми сьогодні погіршуємо стан тих дітей, батьки яких не можуть забезпечити їх навчальний процес цими навчальними посібниками.
Ви наполягаєте на голосуванні, пане Вадим? Наполягають на голосуванні. Отже, зараз я поставлю на голосування поправку 99 на підтвердження. Хочу вам наголосити, для того, щоб була пропозиція комітету підтримана, ми маємо набрати 226 голосів. І тому я прошу всіх приготуватись до голосування, зайняти свої робочі місця. І я ставлю на голосування 99 поправку народного депутата Креміня. Комітет просить підтримати дану поправку. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[13:01:55]] За-152 Рішення не прийнято. Колеги, я думаю, у нас такі ситуації будуть ще виникати. Я думаю, що ми розглянемо цей законопроект ще навіть не до обіду. Ви ще проконсультуйтесь між собою. І якщо найдете порозуміння, ми зможемо до неї вернутися і з приводу неї прийняти окреме рішення. Якщо у вас буде порозуміння з цього приводу. Отже, я далі буду, я далі буду називати поправки, які відхилені. А хто захоче на підтвердження, буду їх оголошувати. Я завершив на 117-ій. 117-а, Чорновол Тетяна. Не наполягає. 121-а, Співаковський. Не наполягає. Веселова. Не наполягає. Це 134-а була. Це була 134-а. Яка? 126. Будь ласка, Мусій, 126.
Шановні народні депутати, доброго дня. Ми насправді перейшли, прошу всіх дуже уважно послухати, статті мови. Насправді, руками народних депутатів, які входять до фракції "Самопоміч", перш за все, намагаються ввести російську другу мову у навчальний процес в Україні. І ця стаття передбачає прямо не вивчення мови національної меншини російської, а навчання мовою національної меншини російської, читайте, в Україні. Люди добрі, на третьому році війни з агресором Московії ви хочете нашими руками ввести в Україну російську мову? Совісті у вас немає жодної. Це називається євроінтеграція і захист України? Тому я прошу на підтвердження поставити, починаючи від 126 правки до 202 правки, кожну правку, щоб я не перелічував, 126-у, 127-у і так далі – до 202-ї. І відповідно підтримувати чи не підтримувати цю правку. Моя правка.
30 секунд.
Де цією правкою передбачено якраз українізація освітнього процесу, а не повернення в московське ярмо. Нею передбачено, що тільки вивчення мови однієї, одного предмету, а не навчання цією мовою. Люди, не руйнуйте українську державність хорошою реформою про освіту.
Дякую. Будь ласка, Співаковський Олександр Володимирович.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, у мене прохання, і я буду коментувати, і міністр освіти, ми домовилися по цьому питанню. Шановні колеги, зразу хочу сказати, що ми провели 3, спеціально 3 круглих стола в рамках цих 10 місяців, січень, травень і червень. На цих круглих столах ми якраз знаходили цей достатньо хрупкий компроміс, який є між забезпеченням прав національних меншин і тим, що українська мова повинна бути мовою освітнього процесу. Тому, шановні колеги, якщо ми зараз розпочнемо просто двигати ці речі, ми можемо отримати відповідний дисбаланс і тоді інша сторона не буде голосувати. Лілія Михайлівна.
Будь ласка, Лілія Гриневич. Включіть мікрофон. Колеги, я перед тим, як виступить Лілія. Почекайте секундочку. Я є прихильником того, щоб ми обговорили це питання, тому я дам репліку, кого ви називали, щоб ми змогли вийти на рішення, яке буде підтримано залом. Бо зараз технічно ставити 80 поправок одна за одною, я є більше прихильником того, щоб ми вийшли на компромісний варіант, з яким всі будемо згодні. Давайте спробуємо його найти в обговоренні. Будь ласка, Лілія Гриневич.
Шановні колеги, я дуже прошу вас послухати аргументи по 7 статті, оскільки вони викликає найбільші дискусії з різними фракціями в різних аспектах. Отже, наша логіка 7 статті була така: ми повинні дотриматись Конституції, а при цьому змінити патову ситуацію, яка сьогодні є в наших школах меншин. В чому полягає ця ситуація? У тому, що в школах меншин вивчають тільки українську мову як предмет. І як результат, у нас є школи меншин, з яких виходять діти, які не володіють українською мовою, навчаючись в наших українських комунальних закладах. У зв’язку з цим ми, не порушуючи права національних меншин, які є в Конституції, де в Конституції є пряма норма про те, що їм до закону. Я цитую: "гарантується право на навчання рідною мовою чи на вивчення рідної мови". Ми це вписали в Конституцію, але далі розписали, в який це має відбуватися спосіб з точки зору захисту інтересів цих дітей, щоб вони вільно володіли державною українською мовою. І тому цю правку ще не зачитав голова комітету, бо ми зараз роздруковуємо, щоб кожен з вас отримав і бачив цей текст мовної статті. Як ми написали. От подивіться, зараз на статтю в редакції комітету, і там внесена така поправка. Читаю, колеги: "особам, які належать до корінних народів і національних меншин України, гарантується право на навчання рідною мовою", далі: "поряд з українською" - це з рішення Конституційного суду, - "в комунальних закладах дошкільної, загальної середньої освіти". І тепер увага! Додається: "з поступовим збільшенням на кожному наступному рівні цієї освіти кількості навчальних предметів, що вивчаються українською мовою."
Нехай завершить міністр освіти. Будь ласка, ще одну хвилину, Ліля, щоб ми могли завершити.
Дозвольте завершити. Коли дитина, дитина, яка виросла, росте в угорськомовному чи румуномовному середовищі, приходить в 1-й клас, вона не може зразу всі предмети вчити українською. І, до речі, прошу не вводити в оману, що появляються школи меншин. Вони були тут спочатку незалежності. І ми зараз якраз робимо цією статтею революційну норму, що вони таки будуть знати українську мову. Так-от, дитина, коли росте, вона вже вивчила українську мову. В 5-му -9-му класі ми починаємо вводити інші предмети українською.
Завершіть. Завершіть. Ще хвилина.
на етапі старшої школи, дитина буде вчити практично всі предмети державною мовою і лише кілька там власну рідну мову, рідну літературу, як окремі предмети. Тому, я переконана, що ми робимо величезний поступ цією статтею в інтересах України і українських громадян і дітей.
Дякую вам. Будь ласка, Співаковський Олександр Володимирович.
Я ще раз хочу наголосити, комітет абсолютно чітко провів всю процедуру для того, щоб ми прийняли цей текст. Ми розуміємо, що це компроміс, міністр освіти наголосив на тому, що це якраз запускає процес того, щоб угорські, румунські школи, до речі, школи російські, які в тому числі є на території Херсона, переходили поступово до української мови, бо я особисто вважаю, що дитина, яка не розпочинає навчання українською мовою з початкових класів, ця дитина буде російською мовою тому якраз ця стаття і дає можливість запустити цей процес, от і все. І більш того, я от хочу вам просто нагадати три круглих столи і голосування комітету 5:0 в присутності 150-ти експертів, які прийняли в цьому участь. Шановні колеги, вам зараз голосувати підтвердження або ні, але ми повинні зрозуміти, ми пройшли відповідні процедури для того, щоб зараз це винести під купол.
Дякую. Репліка, Березюк від "Самопомочі".
Брутальна брехня протягом останніх 20-ти років просто руйнує Україну тому закликаю депутатів, які одягають вишиті сорочки, а насправді ховають під ними брутальне невігластво і невміння читати українською мовою. Дякую.
Колеги, давайте порадимось як нам бути. Я би радив, колеги, по цьому питанню, яке викликає найбільшу кількість дискусій, по хвилині кожна фракція, щоб ми обговорили. Бо я вам скажу в чому є річ, зараз можна технічно поставити 80 поправок і їх проходити – це не дасть вирішення, якщо ми в залі не знайдемо консенсусу в кінцевому варіанті, в кінцевому рішенні. І я пропоную, власне, по цьому питанню, по 7-й правці, яка викликала одну з найбільших дискусій і по якій комітет знайшов компромісне рішення, щоб ми обмінялись думками. Приймається така пропозиція? По хвилині, так? Від фракцій. Не те, щоб не йти, щоб визначити позицію загальну. Будь ласка, Мусій.
Шановні народні депутати, в мене по процедурі. Тільки що ви чули виступ міністра освіти, яка сказала, що народні депутати ще не бачили нової правки, яка оцієї статті. Насправді, її ще не існує в природі її тільки роздруковують. Як ми можемо за щось зараз розглядати і голосувати, коли ми цієї правки, нової, на відміну від порівняльної таблиці ще не читали? Насправді народні депутати мають два дні часу за Регламентом, шановний пане Голово, не порушуйте, будь ласка, Регламент, забезпечте мені право вивчити з експертами цю правку, яка тільки що була внесена з голосу, тоді це буде дотримання процедуру. А поза процедурою вносити цю правку я все-одно буду однак наполягати на підтвердженні цих правок – це моє конституційне право, вимагати підтвердження чи ні. Будь ласка, забезпечте мені мої права як народного депутата.
Дякую. Хочу вам нагадати, що під час базової доповіді, власне, голова комітету і хотів зачитати ці формулювання, які зробив комітет. Але по скільки була пропозиція від депутатів, щоб озвучити її в порядку надходження, мною було дане доручення роздрукувати ці компромісні пропозиції, роздати їх в залі і фактично всі депутати в залі зараз мають ці пропозиції. Якщо ви будете наполягати, я поставлю кожну з тих правок на підтвердження як це і передбачено Регламентом. Але, поза тим, ми повинні вийти на загальну позицію в кінцевому прийнятті рішення по закону і тому я переконаний і вважаю і маю на це право, що під час обговорення і дебатів я можу попросити фракції обмінятись думками з цього приводу. Отже, у вас на руках є формулювання, яке запропонував спільно комітет міністерство. І, будь ласка, подайте. вже дають, вже дають. І, по хвилині, хто наполягає, Крулько, "Батьківщина", одна хвилина.
[[Не чути]]
Від "Блоку Петра Порошенка", хто? Оксана Білозір, будь ласка. Включіть мікрофон.
Шановні колеги! У мене запитання до міністра освіти і до тих депутатів, які аплодують міністру освіти. Є два поняття: "забезпечення вивчення" і "забезпечення навчання". Забезпечення навчання – це є гарантія держави як державотворчий процес забезпечення освітнього навчання у форматі державної мови. Що стосується поняття "забезпечення", "вивчення" це є підтримка держави, партнер – держава у національних меншин, які забезпечують згідно Конституції, на яку посилаєтесь, їхніх мовних прав, традицій і культури. Тому ми змішуємо два поняття, ми робимо сурогат і закладаємо, і, дійсно, підмиваємо основи державотворення, ми не можемо сьогодні цим маніпулювати, бо саме через нашу ідентичність, яку ми втрачали 25 років і йде війна на Донбасі, і війна і якісь компроміси сьогодні не повинні стати основою.
30 секунд, будь ласка.
Одну хвилинку, в мене є правка, 131 правка. Я би хотіла зараз вам її зачитати і її проголосувати, і тоді ці два поняття в цьому базовому законі будуть урівноважені в своїх позиціях правильних. Можу я зачитати? Значить, 133 правка. 133 правка.
Всі мають, всі бачать не треба зачитувати. Всі мають, тобто ви наполягаєте.
Я зачитаю, ні, стоп це моя.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Я кажу, моя правка 131 звучить так: у статті 7 закону частину першу викласти в такій редакції: "Мовою освітнього процесу в закладах освіти є державна мова" не маніпулюємо українська чи якась інша, а є державна мова. Далі, особам, які належать до національних меншин забезпечується право на вивчення рідної мови у закладах освіти.
Дякую, колего, зрозуміли. Зараз від фракції Юлія Тимошенко.
Шановні друзі, я думаю, що ми сьогодні маємо наслідки тієї слабкої політики, яка проводилася по зміцненню української мови в нашій рідній державі. І цієї компромісності, яка викидала українську мову на узбіччя заради якихось домовленостей, які, насправді, не були на користь Україні. І тому я пропоную поправку пані Білозір поставити на голосування і підтримати всією Верховною Радою.
Так, "Народний фронт", Кремінь, Тарас Кремінь, будь ласка.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Шановні колеги, я, справді, як член комітету і голова підкомітету з питань освіти підтверджую, що мовна дискусія на наших засіданнях тривала надзвичайно довго. І тут є абсолютна підтримка з боку не тільки громадських організацій, академічних наукових установ, але, звичайно, професійного середовища. Але треба дивитися на реалії, ми, справді, маємо місця компактного проживання національних меншин і вони є в різних куточках нашої України. Це стосується не тільки угорців, це стосується не тільки румун, а це і стосується і кримських татар, які сьогодні позбавлені права проживати на своїй історичній Батьківщині, але вони повинні сьогодні мати гарантії. Але хотів би звернути увагу на остаточну версію цієї статті і не плутати політичні спекуляції із тими законодавчими ініціативами, які були проговорені і підтримані нашим комітетом одноголосно. Тому прошу бути максимально зваженими і звернути увагу на початок 7 статті, яка підтримана і, я думаю, вона поділяється більшістю. Мовою навчального процесу є державна.
Дякую. Будь ласка, Чубаров. Одна хвилина. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, я хотів би сказати, дійсно також закликати, щоб нам бути дуже уважними. Я сам собі ставлю питання: що ми хочемо? Перше, чи хочемо ми, щоб в Україні існували школи, випускники яких не знають державну мову? Ні, ми не хочемо таких школ, це перше. По-друге, чи хочемо ми таких. Чи хочемо ми з введенням повного навчання української мови заборонити комусь навчати свою рідну мову? Ні, я думаю, ми не хочемо таких шкіл. [[Оплески]] Отже, дорогі мої, якщо прийняти зараз, скажімо, поправку пані Білозір, то це вже повторно вбиваємо кримськотатарську мову. Нас вже забороняли за радянських часів! Я впевнений, і я вас закликаю, я вас закликаю. Редакція, яка запропонована міністром освіти і відповідним комітетом, це є сьогодні не компроміс, – це є та форма найбільш вдала, яка забезпечує повне опанування по всім.
30 секунд, будь ласка.
повне опанування на всій території державної мови, і дотримання елементарних прав людини. І таким чином всі: румунські діти, кримські татари, угорські, вони, навчаючись своєю мовою поруч з державною, вони повністю володіють і державною мовою. Та редакція, яку дала міністр освіти, з поступовим збільшенням на кожному рівні української мови говорить про те, що на останніх.
Будь ласка, завершіть, але вже 10 секунд.
що у нас в середніх школах останні роки навчання вже діти виходять, повністю навчаючись українською мовою. Отже, я прошу підтримати редакцію міністра освіти і відповідного комітету. Дякую.
Дякую. Колеги, я хочу повідомити, ми не будемо робити безконечну дискусію з цього приводу, ми будемо визначатись. По фракціях я дам всім. Будь ласка, Мосійчук, Радикальна партія. Дам Подоляк і дам Іллєнко. Все, це буде вичерпний перелік.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Ми будемо підтримувати правку пані Оксани Білозір. З усією повагою, з усією повагою до кримськотатарського народу, але хочу зазначити наступне мовою цифр. Минулого року міністерство витратило 3 мільйони гривень на забезпечення проходження ЗНО татарською мовою. Скористалось цим аж 8 чоловік. Це що, раціональна витрата коштів? Ні, шановні, вивчати рідну мову має право кожен, але викладання має бути виключно українською державною мовою.
Дякую. Будь ласка, зараз Подоляк Ірина. Включіть мікрофон, 1 хвилина. Потім Іллєнко, і потім Литвин.
Шановні колеги, безсумнівно, та ситуація, яка зараз склалась в Україні, вона з застосуванням і використанням державної мови, вона є сумною. З іншого боку ми не можемо звертати увагу на громадян України, наших з вами сусідів, ми не можемо не звертати увагу на Закарпаття, на Чернівеччину, на Херсонщину, на Харківщину. І, власне, редакція комітету, яка щойно була роздана і під стенограму пан Співаковський ще зачитає, воно допомагає навіть у тих школах, які на сьогоднішній день ведуть навчання мовами національних меншин, ситуацію з українською мовою покращити. І ми вже не будемо мати такої ситуації, коли діти закінчуючи школу не можуть говорити українською мовою. Крім того, безсумнівним, є також те, що нам потрібно вносити і розглядати законопроект про державну мову, який каже нам, що держава фінансує.
30 секунд.
який каже нам, що зовнішнє незалежне оцінювання, незалежно від того якою мовою ведеться навчання у закладах освіти, має складатися виключно державною мовою, це буде додатковим стимулом і елементом для того аби у нас вся освіта була україномовною. Дякую.
Дякую. Іллєнко, одна хвилина.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги, я звертаюся до вас тому що повірте оце голосування сьогоднішнє воно буде працювати на десятиліття вперед. І зараз ми не маємо права зробити помилку. Ми поважаємо всі національні меншини, ми маємо гарантувати всі права людей, ми маємо гарантувати національним меншинам право вивчати свою рідну мову, це точно треба зробити, в жодному разі неможна посягнути на це. Але ми не можемо консервувати русифікацію української освіти. Ми не можемо далі оплачувати ситуацію, коли українські діти не мають можливості нормально вивчити українську мову. Війна почалася в тому числі через те, що не було українських шкіл на Донбасі і в Криму. Що там була тотальна русифікація. Туди перш за все прийшла війна, туди прийшли російські танки. А там, де є українська мова там російські танки не пройдуть! Ось це головне питання сьогоднішнього дня. Не зробімо помилку. Захистимо українську мову і права всіх національних меншин.
Будь ласка, Володимир Литвин, одна хвилина.
Шановний Голово, шановні колеги! Я прочитав оцю остаточну версію станом на 5.09.17 року і повинен сказати, що комітет цю версію не затверджував. У всякому разі мені це не відомо. Друге. Формулювання, яке пропонується, воно є надзвичайно розмитим. Ви послухайте: "Гарантується право на навчання рідною мовою поряд з українською" і далі: "що потім кожна в наступному рівні цієї освіти і кількість навчальних предметів, що вивчаються українською мовою буде збільшуватись". Скажіть, будь ласка, це означає, що українською мовою вивчати не будуть? Тому конкретна пропозиція без емоцій. Цю статтю зараз пропустити, провести консультації, не междусобойчик, а консультації. І я думаю, якщо у нас будуть виникати сумніви, винести цю статтю на третє читання. Давайте будемо поспішати повільно, щоб не наробити дурниць. Дякую.
Дякую. Колеги, я згоден тут з паном Володимиром. Ми маємо діяти дуже зважено і раціонально. Дивіться, що ми зараз маємо. Ми маємо на руках пропозицію комітету і міністерства. Ми маємо пропозицію Оксани Білозір. І фактично, напевно, це і є дві позиції, які я мав би поставити на голосування. Чи будь-яку інакшу. Колеги, дивіться. Давайте, ми зараз, послухайте мене уважно. Я зараз зможу поставити обидві пропозиції на голосування, а можу зробити, як порадив пан Володимир. Ми, очевидно, розгляд не завершимо до обіду. Цю поправку відставити. В обідній перерві провести додаткову консультацію, відчуваючи настрій залу. Або навіть так би сказав. Можливо, провести два рейтингові голосування, щоб побачити настрій залу. Зараз я дам Лілії Гриневич. І після обіду висловити сформовану пропозицію. Якщо ми зараз просто поставимо на голосування обидві, я думаю, ми провалимо і одну, і другу. Я думаю, найгірше буде, це коли ми жодного рішення в цій сфері не приймемо. Пані Лілія, будь ласка, порадьте ви, як нам діяти в цій ситуації. Гриневич.
Шановні народні депутати, я погоджуюся з пропозицією, щоб відставити зараз цю поправку і провести окремі консультації. Я лише вас прошу під час ваших консультацій поставити собі таке питання: чи після цього голосування в редакції поправки, яку оголосила пані Оксана, пані Оксано, з усією повагою, я б сама хотіла, щоб можна було в такій редакції ухвалити цю статтю. А ще було б найкраще, якби в Законі про освіту ми могли б послатися просто на мовне законодавство, яке є нормальним в. країні. Але я хочу зараз вас попросити, подивіться на цю поправку з точки зору відповідності Конституції. Бо чого я найбільше боюся, що потім через невідповідність Конституції цієї поправки не буде підписаний Закон про освіту, який містить в собі всю реформу. Тому що, якщо ви видалите слова, прямі норми Конституції, а ви їх видаляєте, в нас буде неконституційна норма в законі.
Дякую. Будь ласка, Олександр Володимирович. Олександр Володимирович.
Шановні колеги, ми так комітетом і відчували, що якраз ця позиція – це те, що буде нас роз’єднувати. Дійсно, ми маємо дві позиції. Якщо ми приймаємо позицію пані Оксани Білозір, то ми виходимо з абсолютно чіткої позиції, що кордон проходить в мізках і в голові кожної людини. І якщо ми хочемо, щоб там був кордон, то державна мова це повинна бути мовою навчання. Якщо ми виходимо з цієї реальної ситуації, в якій знаходиться Україна, то ми повинні розуміти, що нам необхідний який сценарій того, щоб ми запустили українізацію там, де взагалі, дійсно, люди не розмовляють українською мовою, розмовляють, наприклад, тільки російською або угорською, або румунською. Шановні колеги, те, що зараз ми вирішуємо, ми вирішуємо проблему двох сценаріїв: або ми сьогодні приймаємо рішення і ставимо крапку в дискусіях навколо того.
30 секунд. Отже, колеги, я хочу оголосити з цього приводу зараз рішення. Не відкидаючи того факту, що кожна поправка дальше буде йтись, для того, щоб відчути настрій залу, я зараз поставлю на рейтингове голосування дві пропозиції. [[Шум у залі]] Будь ласка, Оксана, репліка, Білозір. Можливо є варіант компромісу, скажіть, пані Оксана.
Я скажу таке, що якби 26 років тому ми посилалися саме на такі норми, як моя правка, то до сьогоднішнього дня Україна була б єдиною і ми не мали б війни на сході України. Це перше. Друге, що я хотіла б сказати. Це не моя тільки поправка, це правка і вимога всіх громадських організацій і українського народу. Третє. І з приводу цієї поправки є роз’яснення Конституційного Суду, який визначає ці поняття. Тому я наполягаю на голосуванні моєї поправки.
Дякую. Ніхто не ставить під сумнів голосування, пані Оксана. Ніхто не ставить під сумнів, буде поставлена на голосування. Ми ж намагаємося тут знайти рішення, яке об’єднає зал. І тому кажу: ми можемо йти технічно. Я думаю, зараз було б правильним, щоб ми поставили обидві пропозиції на рейтингове голосування, щоб ми бачили, який настрій залу в цілому є. Потім, моя думка буде, моя позиція буде, відтермінувати це питання і протягом обідньої перерви зібратися і спробувати знайти рішення. Але якщо будь-яка з тих пропозицій буде набирати 226, можливо ми вийдемо і на рішення. Колеги, отже, зрозумілою є позиція? Я зараз поставлю дві позиції на рейтингове голосування для того, щоб ми відчули підтримку в залі і щоб ми відчули, як зал відноситься до тої чи іншої пропозиції. Отже, перша пропозиція – це та, яка була сформована на базі комітету і міністерства, яка є у вас у всіх в розданих матеріалах, я не буду її зачитувати, про яку говорила і Гриневич, і Співаковський, і Чубаров. І друга, яку. 131-а Білозір, яку нам навіть зачитали під стенограму, щоб всім було зрозуміло. Зараз дві з них я поставлю на рейтингове голосування. Рейтингове, лишень для орієнтації в залі. Спочатку я ставлю пропозицію від комітету і від міністерства. Хто підтримує позицію комітету і міністерства прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, рейтингове голосування. Прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:33:02]] За-160 І наступна 131 поправка Оксани Білозір, яка була нею зачитана під стенограму, всі про неї чули. Хто підтримує дану поправку прошу проголосувати. Рейтингове голосування, рейтингове. Будь ласка. [[13:33:31]] За-196 196. Колеги, станом на цей момент, жодна з цих позицій немає більшості в залі. Кожен з нас, багато тут з нас, ми, ну дуже багато засиль віддали захисту української мови. І я думаю, було би правильним, якби цю пропозицію, яку озвучили, щоб ми спробували найти спільне рішення під час перерви, це було б правильним. Чи згодні з тим, пані міністр? Чи згодні, пане Співаковський? Тому кажу, в мене зараз, показало голосування одне і друге не буде прийняте. В мене є пропозиція, 7 статтю спробувати з другої до четвертої години найти по ній варіант. Якщо не найдемо, поставимо всі, які є варіанти як зараз, якщо не найдемо. Але я переконаний, парламент, уряд, повинні зробити спробу найти цей компроміс. Є загальна згода? Бо найгірше, коли ми нічого не приймемо, а це буде найгірше. В мене є пропозиція, від термінувати до після обіду, а зараз іти по всім іншим поправкам. Якщо у мене на завершення залишиться одна проблема, і якщо в обід ми не працюємо варіант, ми будемо мати шанс вийти на рішення. Згода, товариство? Давайте тим законом не займатися політикою, а займатися державотворенням. Давайте шукати ті позиції, які нас об’єднають. Пане Мусій, чи можу я. Пане Мусій! Пане Мусій, чи можу я ваші позиції після обіду поставити, а зараз йти по інших правках? Так, я обіцяю, всі пропозиції будуть поставлені на голосування. Так. Так. А зараз йдемо по всім іншим поправкам, щоб ми для себе розуміли., на чому ми є. Домовились, це є обіцянка і слово. Прошу? Я буду всі зачитувати правка надалі. Добре? 110 правка Оксани Білозір. Будь ласка. Тільки мовні правки ми після обіду, мовні. 110-а, Оксана Білозір. Будь ласка.
Якщо ми говоримо про те, що ми формуємо нову систему освіти сучасну, нову школу, то напевно ми повинні закласти і стандарти в законі, які би визначали, якою є моя 110 правка, що одним із головних завдань державної політики в сфері освіти є підтримка сучасних технологій навчання, повна інформатизація навчальних закладів та навчального процесу, а не щоб школи бігали за депутатами і вимагали комп’ютерні класи,запровадження інноваційних технологій і найголовніше, в тому числі, он-лайн навчання – це ми закладаємо цією правкою стандарти, щоб хтось не вигадував собі на місцевому рівні, що їм підходить, а що не підходить, а що ми повинні як стандарти запланувати вже. Тому я наполягаю цю правку повернути і проголосувати: он-лайн освіта, сучасні технології як стандарти сучасної української школи.
Зрозуміле роз’яснення. Ставимо на голосування поправку 110-у народного депутата Білозір. Прошу підтримати. Хто - за? [[13:36:59]] За-162 Не підтримана ваша поправка. Рухаємося далі. 117-а, Тетяна Чорновол. Не наполягає. 121-а, Співаковський. Не наполягає. 134-а, Веселова. Веселова не наполягає. 151-а, Білозір. Зараз, я оголосила 151-у, Голова Верховної Ради сказав, що ми до 110 дійшли, ви стверджуєте, що ні. Я зараз повернуся від восьмої до 110, я почула. Значить, Андрій, зараз я відкоригую все це, я оголосила 151-у, чи ви наполягаєте, пані Оксано? Не наполягає. Тоді я повертаюся до восьмої зараз, я почула, шановні колеги, зараз, одну хвилиночку, зараз, зараз, дорогесенький, одну хвилиночку. 16-а, Співаковський, не наполягає. 21-а, Кремінь, не наполягає. 22-а, Чорновол Тетяна, не наполягає. 24-а, Кремінь, не наполягає. 25-а, Співаковський, не наполягає. 30-а, Співаковський, не наполягає. 32-а, Веселова, не наполягає. 37-а, Порошенко Олексій, не наполягає. Я пройдуся, щоб потім не робили зауважень. так що ж ви мені тоді. зараз. Зараз, шановні колеги, одну хвилину ми зараз усвідомлюємо як ми рухаємося далі. Шановні колеги! Я ще раз хочу наголосити, що ми всю сьому статтю відкладаємо обговорення до 16-ї години. І ми починаємо рухатися по правках починаючи зі статті восьмої і вже до неї обговорювати поправки. І далі, це 83 сторінка, згідно наших правок, тому відкрийте її, будь ласка, і ми рухаємося далі згідно вже восьмої статті. Отже, 207 поправка народного депутата Марченка. Не наполягає. 208-а, стаття, народного депутата Литвина. Володимир Михайлович, наполягає. Будь ласка, мікрофон пану Литвину.
Я не буду наполягати на поправках, розуміючи, що підтримки вони не знайдуть, але за однієї умови і прохання, коли ми будемо розглядати Прикінцеві положення, щоб ви дали мені можливість висловити свої пропозиції щодо поправок до поправок у Прикінцеві положення, там у мене буде дві пропозиції. Дякую за порозуміння.
Дуже дякую вам за конструктив. Обов’язково, шановний Володимире Михайловичу, значить, 210-а ви не наполягаєте. 212-а, ви не наполягаєте. 215-а, пані Чорновол Тетяна. Не наполягає. 217-а, пан Співаковський. Не наполягає. Ми просто після 16-ої повертаємося тоді до 7 статті, і там з 150 поправки до 210 буде розглядати. 251-а, Ляшко наполягаєте? 251-а, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда підтримує необхідність реформи освіти в Україні. Але не така реформа, в результаті якої українські діти позбавлятимуться можливості отримувати знання. Наприклад, на 1 вересня я був у селі Понори Талалаївського району на Чернігівщині, де сільських дітей. примусово закривають школи і позбавляють можливості навчатися. Реформа освіти це не економія бюджетних коштів на освіті українських дітей, а це якраз, щоб якісна і доступна була освіта. У нас три принципові вимоги: перша, ми наполягаємо на одинадцятирічній формі навчання, а не дванадцять років; друга, ми наполягаємо на підвищенні зарплат для вчителів не впродовж п’ять років, а вже з 1 жовтня, як мінімум, на 25 відсотків; і третя вимога Радикальної партії – відновлення державного фінансування закладів професійно-технічної освіти. Державна політика в робітничому кадровому потенціалі має бути обов’язково, оце наші три ключові.
Тим не менше, я маю зауважити, що ваша поправка 251 стосується профільної середньої освіти. Мені її ставити на голосування чи ви не наполягаєте? 253-я, Співаковський. Не наполягає. 254-а, Попов. Будь ласка, Ігорю Попову мікрофон увімкніть.
Шановні колеги, підтримка цієї поправки дозволить нам зберегти одинадцятирічний термін навчання в середній школі. Реально на сьогодні немає передумов для того, щоб збільшувати на рік термін перебування навчання дітей в середній школі. Автори посилаються на західний досвід, але навіть у європейських країнах в одних країнах діти навчаються 12 років, в інших – 11. В Чехії навчаються 11 років, у Франції школу закінчують в 16-17 років і ці країни досить успішно готують свої кадри. Я знаю, що багато з колег відвідали районні, обласні конференції вчителів, брали участь в урочистих лінійках, спілкувалися і з батьками, і вчителями. Скажіть, хто у вас просив підтримувати збільшення навчання до 12 років? Давайте не робити зі школи шлюбну агенцію, давайте дамо змогу дітям продовжити професійне навчання після 11 років у школі. І хочу наголосити, що неприйняття навіть цього закону чи повторне друге читання все одно дозволить уряду збільшити зарплату вчителям, про що нас просять.
Ставимо на голосування поправку народного депутата Попова, 254-у, що стосується термінів освіти. Прошу підтримати, хто – за. [[13:44:20]] За-110 Не знайшла необхідної підтримки поправка. 261-а – наступна, Співаковського. Не наполягає. Володимир Михайлович Литвин, 262-га. Не наполягає, як він нам попередньо поінформував. 263-я, Співаковський. Не наполягає. 269-а, Співаковський. Не наполягає. 272-га, Співаковський. Не наполягає. 275-а, Співаковський. Не наполягає. 276-а, Ляшко. Не наполягає. 277-а, Співаковський. Не наполягає. 279-а, Ляшко. Не наполягає. 280-а, Кремінь. Не наполягає. 281-а, Співаковський. Не наполягає. 282-а, Ляшко. Не наполягає. 283-я, Одарченко. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, дана поправка спрямована на припинення політики уряду по перекладанню проблеми середньої освіти на органи місцевого самоврядування. Функція управління середньою освітою є делегованими повноваженнями органів, делегованими повноваженнями. І тут треба чітко розуміти, що фінансувати середню освіту мусить держава. А зараз ви пропонуєте органам місцевого самоврядування оплачувати цю освіту. Пропонуємо зазначити, що середня освіта має фінансуватися за рахунок субвенцій з державного бюджету у повному обсязі, а не обмежено, як це відбувається зараз. Прошу підтримати мою правку.
Зрозуміло роз’яснення. Прошу голосувати, хто підтримує цю поправку. 283-я народного депутата Одарченка. [[13:46:27]] За-89 Не знайшла необхідної підтримки ваша поправка. 287-а, народний депутат Ляшко. Не наполягає. 289-а, Ляшко. Не наполягає. А я до вас звертаюся, а ви не наполягаєте. Ви ж коли наполягаєте, це всі чують, Олеже. Будь ласка, 287-а. Олег наполягає, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги із більшості, із всіх, хто зараз голосує за цю поправку, команда Радикальної партії наполягає на одному: робота вчителя повинна достойно оплачуватися. Тому що це надзвичайно важка робота, і ми всі тут сидимо в тому числі завдяки нашим чудовим вчителям. І тому ті пропозиції, які сьогодні є, упродовж 5 років піднімати зарплату вчителя, ми не підтримуємо, тому що поки гладкий схудне, худий здохне. Поки ви 5 років будете піднімати зарплату вчителям, в Україні не залишиться вчителів. І кого вчити? Тому ми наполягаємо на тому, щоб зарплату вчителям піднімати вже з 1 жовтня мінімум на 20 відсотків, 25. З нового року ще на 25 відсотків. І ключове, це відновлення системи професійно-технічної освіти і збереження 11-ти річки. Ви хочете, щоб у нас в 18 років півкласу дівчат беременних із школи виходили? Хватить сидіть там нада працювать.
Шановний колега, в поправці цій мова іде трошки не про вагітність, а про створення освітніх округів. Її ставити на голосування? Шановний колега, вашу поправку, що стосується освітніх округів ставити на голосування? Не ставити. Ідемо далі. 289-а, народний депутата Ляшко. Ви наполягаєте? Не наполягає. 290-а, народний депутат Ляшко. Не наполягає. 292-а, Тимошенко Юлія Володимирівна. Будь ласка, пані Тимошенко мікрофон увімкніть.
Шановні колеги, ви знаєте, що зараз іде процес об’єднання громад в об’єднані територіальні громади. І при об’єднанні ліквідується частина шкіл, які знаходяться у віддалених селах. Зрозуміло, що цей процес є несправедливим, цей процес є аморальним. І тільки за останні роки вже закрито більше тисячі шкіл і звільнено 65 тисяч педагогів з своїх посад. І тому ми хоча б хотіли в цій статті поставити запобіжник, що базова школа, тобто мається на увазі, що опорна школа, заклад освіти, що має зручне розташування для довезення і тут в дужках поставити (до 15 кілометрів). Тому що при об’єднанні територіальних громад до 40 і 50 кілометрів треба возити дитину в школу, це абсолютно точно не можливо для батьків. Я прошу зараз поставити на голосування цю правку.
Дякуємо, шановна Юлія Володимирівна, за роз’яснення. Продовжити? 15 секунд.
Я прошу зараз народних депутатів проголосувати за це, тому що іде закриття шкіл, які знаходяться від опорної школи більше 40 кілометрів відстань. Прошу, до 5-15 кілометрів.
Зрозуміло роз’яснення. Хто – за? Я прошу підтримати цю поправку пані Тимошенко. Поправка номер 292. Поправка номер 292 стосується опорних шкіл, пані Тимошенко. Прошу, голосуємо, хто підтримує. [[13:50:28]] За-129 Не набрало необхідної кількості. Наступна 293-я народного депутата Ляшка. Не наполягаєте. 294-а, Тимошенко Юлія Володимирівна. Будь ласка, мікрофон.
Мені дуже шкода, що частині народних депутатів байдуже, що дитину треба о четвертій годині ранку піднімати в селі в везти за 40-50 кілометрів до школи. Дуже шкода така байдужість! Але я хотіла би, щоб зараз ми також проголосували правку, яка також стосується тих же самих речей. Але закриття шкіл також відбувається, коли школу сільську переназивають філією. Тому, якщо перетворювати школу у філію, треба взяти на це дозвіл громади. А інакше ця школа потім буде просто "зачищена". Я просила би поставити на підтвердження 294 правку і не дати можливості переробляти школу в філію без дозволу громади. Це дуже принципова річ. І я просила би проголосувати "за", якщо ми хочемо зберегти українське село і якщо ми хочемо зберегти в селах українські школи, де сьогодні не дискутують, якою мовою викладати, викладають українською.
Поправка 294 пані Тимошенко ставиться на голосування. Хто – за? Прошу підтримати. Це не підтвердження, а саме голосування. [[13:52:06]] За-121 Не набирає необхідної кількості голосів. Відхиляється ця поправка. Наступна 296-а пані Констанкевич. Пані Ірина Констанкевич не наполягає. Зараз, 297-а, це Співаковського, вона врахована. На підтвердження ставить. Євтушок, будь ласка. Івченко, тобто sorry, народний депутат Івченко, мікрофон.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, даною правкою вилучається забезпечення доступності транспорту для осіб, які здобувають повню загальну середню освіту, з порушення зору, слуху, опорно-рухового апарату та інших маломобільних груп населення. Колеги, ця поправка погіршує умови для здобуття середньої освіти для таких категорій людей. Я прошу, щоб ми не підтримували дану правку і проголосувати проти. Дякую.
На вимогу народного депутата Івченка ставиться поправка народного депутата Співаковського, яку комітет підтримав. Комітет от "за", прошу визначитися, шановні колеги. [[13:53:29]] За-127 Поправку, яку комітет врахував, залом не врахована. 298-а, народний депутат Ляшко. Не наполягає. Наполягає. Будь ласка, 298-а народного депутата Ляшка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я хочу продовжити важливу думку, яку щойно озвучила у парламенті моя шановна колега Юлія Тимошенко. Сільська освіта. На превеликий жаль, ті голосування поправок показують, що ви, шановні колеги, далекі від проблем сільської освіти. Коли у селі закривають школу, люди, які живуть в селі, вважають, що немає села. Ви позбавляєте села майбутнього. Тому не можна економити на сільських школах. Не можна їх закривати тільки тому, що немає коштів на цю школу. Тому що до того села немає дороги, по якій довозити людину, немає шкільного автобуса нормального. І як я вже згадував, Талалаївщина, куди пропонують закрити школу і довозити дітей до сусіднього села, там дороги немає, по чому їх довозити. Тому команда Радикальної партії наполягає на збереженні сільської освіти і на відновленні державного фінансування закладів професійно-технічної освіти.
Вашу поправку ставити на голосування? Ні, не наполягає. 300-а зараз народного депутата Одарченка. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон народному депутату Одарченко.
Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Юлія Тимошенко казала про такі маніпуляції уряду, коли, начебто утворюючи філії, уряд закриває діючі школи. Запровадивши програму об’єднання територіальних громад, нинішній уряд об’єдную і школи, начебто утворюючи філії. Насправді, звичайно, ніякого об’єднання не відбувається, просто закривають школи, на які уряду не вистачає грошей. Це саме робив і Азаров. І тоді ті люди, які пропонують цей закон, нещадно його критикували. Але коли ви це робите під гаслами децентралізації, то виходить, що начебто робиться все правильно. "Батьківщина" виступає категорично проти закриття шкіл. Тому пропонуємо встановити, що мережа закладів освіти не може скорочуватися, навіть якщо наповнюваність класів знизилася. Тільки так ми можемо захистити право дитини на доступність освіти в сільській місцевості. Прошу підтримати мою правку.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 300 народного депутата Одарченка. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:56:29]] За-95 Рішення не прийнято. Колеги, відразу хочу зробити повідомлення. О 14:15 на третьому поверсі я проведу нараду по тому питанню, по якому йшла дискусія, по питанню мови. Тому я прошу і публічно звертаюся до всіх фракцій, щоб були уповноважені представники фракцій, щоб ми змогли вийти на компромісне формулювання, щоб були автори правок і, звичайно, обов’язково і представництво комітету, і міністр. Пані Ліля, о 14:15 на третьому поверсі ми проведемо нараду. Нарада буде закрита. Я сподіваюся, ми зможемо вийти на рішення, яке після обіду проголосуємо. О 14:15, третій поверх, тут нарада. 302 правка, народний депутат Литвин. Не наполягає.
Не наполягає, він аж до "прикінцевих" не наполягає.
307-а. Не наполягає. 309-а, Мураєв. Не наполягає. 310-а. Не наполягає. 311-а. Не наполягає. 327-а, Кремінь. Не наполягає. 328-а, Співаковський. Не наполягає. 332-а, Мельник. Не наполягає. 334-а, Білозір. Не наполягає. 338-а, Литвин. Не наполягає. 344-а. Не наполягає. 347-а. Не наполягає. 348-а. Не наполягає. 353-а. Не наполягає. 354-а. Не наполягає. 357-а. Ні. 363-а. Ні. 372-а. Не наполягає. 376-а. Не наполягає. 380-а. Не наполягає. 386-а. Не наполягає. 390-а. Не наполягає. 392-а. Не наполягає. 395-а. Не наполягає. 401-а. Не наполягає. 402-а. Не наполягає. 405-а. Не наполягає. 418-а. Не наполягає. 426-а. Не наполягає. 433-а. Не наполягає. 449-а. Не наполягає. 456-а. Не наполягає. 470-а. Не наполягає. 478-а. Наполягає Одарченко. Будь ласка.
Юрій Одарченко фракція "Батьківщина". Шановні колеги, в цій правці пропонується розширити повноваження трудового колективу. Забезпечити право конференції трудового колективу навчального закладу двома третинами свого загального складу висловити недовіру керівнику навчального закладу, що має наслідком його звільнення. На мою думку, якщо понад дві третини співробітників незадоволені своїм керівником, це серйозна підстава для прийняття кадрових рішень. І в такій ситуації влада має стати на сторону вчителя, а не навпаки, і на. в сторону тих членів трудового колективу, які незадоволені своїм директором, бо часто-густо буває так, що директор підтриманий місцевою владою, він забезпечує якісь результати виборів, а навчального процесу він не може організувати. Шановні колеги, прошу підтримати мою правку.
Дякую. Отже, хто підтримує поправку 458 народного депутата Одарченка, прошу проголосувати, будь ласка, комітет її відхилив. [[14:00:25]] За-78 Рішення не прийняте. 481-а, Тимошенко. Наполягає. 459. Будь ласка. Я продовжую роботу згідно даним мені правом на 15 хвилин.
459 правка вона про те, що керівник закладу освіти призначається засновником у порядку визначеному спеціальними законами та установчими документами, але ми просимо внести правку, що з числа претендентів, які вільно володіють державною мовою і мають вищу освіту, справа в тому, що якщо ми навіть будемо керівників закладів освіти призначати без знання державної мови, то у нас така і освіта буде без державної мови. Тому я прошу проголосувати, поставити на голосування цю правку і проголосувати, щоби вимогою до керівників закладу було вільне володіння державною мовою і наявність вищої освіти, бо без вищої освіти вчити чомусь дітей практично неможливо. Я розумію, що у нас без вищої освіти можуть бути і президенти і прем’єри, ну бажано, щоб все ж таки дітей вчили з вищою освітою люди.
Дякую. В мене тільки зазначено, що дана поправка врахована 459-а. Вона врахована. Пане Співаковський, будь ласка.
Я перепрошую, тут написано "Врахована". "Керівник закладу освіти призначається" і далі іде "які вільно володіють державною мовою і мають вищу освіту. Додаткові кваліфікаційні до керівника та порядок обрання і призначення визначаються спеціальними законами і так далі", тобто, це врахована.
Вона повністю врахована комітетом і тому я думаю, що тут немає потреби ставити на голосування. Уточнили. 481-а, Тимошенко, не наполягає. 484-а, Мельник, не наполягає. 486-а, не наполягає. Чотириста, ні, вже 512-а, Семенуха, не наполягає. 514-а, не наполягає. Яка? 512-а, Семенуха, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Дана правка спрямована на забезпечення прозорості діяльності закладів освіти та повного доступу батьків і громадськості до інформації документів. В чому справа? Насправді повноцінний шлях розвитку середньої освіти без доступу і управління батьками, який сьогодні, давайте будемо відверті, на третину утримують заклади середньої освіти неможлива. Запропонована комітетом редакція дозволяє керівнику такого закладу частково або повністю приховати певну інформацію від батьків. Мова також може стосуватись про результати, наприклад, моніторингу якості освіти у відповідному закладі, річного звіту фінансового і таке інше. Я думаю, якщо ми хочемо справді розвитку школи і повноцінного доступу до управлінських процесів батьків або інших їхніх відповідних сформованих органів, то жоден керівник такого навчального закладу не може приховувати ту чи іншу інформацію. До речі, це також суперечить Закону про доступ до публічної інформації, прошу підтримати правку.
Дякую. І я ставлю на голосування поправку 512 групи авторів Семенуха, Маркевич, хто підтримує дану поправку прошу проголосувати, комітет її відхилив. Прошу голосувати. [[14:04:17]] За-92 92. Рішення не прийняте. 515-а, не наполягає. 514-а, Мусій, будь ласка.
Шановні народні депутати! Прошу звернути увагу, що у нас за Конституцією школа і церква відокремлена взагалі від будь-яких світських об’єктів. І насправді моя правка стосується того, що дуже часто до сьогоднішнього дня, під виглядом того, що викладання релігії в школі, приходять різного роду сектанти, навіть, не конфесії, зареєстровані в Раді Церков, а сектанти, і там проповідують і затягують у свої релігійні секти наших дітей. Саме тому, в тому формулюванні запропонованому мною, передбачено, що будь-яка релігійна символіка, будь-яка діяльність релігійних організацій заборонена в Україні. Окрім того, ви знаєте, у нас крім православ’я чи католицизму є ще інші церкви, і іудаїзм, і мусульманство, аякже бути з ними? Одні враховані, другі не враховані. Тому я наполягаю на ці правці, щоб ви проголосували. А окремо лідеру оцієї фракції ґрантоїдів, хочу сказати, що відсутність чи наявність вишиванки, є символом України, і якщо ви ненавидите вишиванку, то це ваші проблеми.
Отже, я ставлю на голосування поправку 514 народного депутата Мусія, хто її підтримує прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка, голосуємо. [[14:05:57]] За-69 Рішення не прийнято. Рухаємося далі. 520-а, не наполягає. 521-а, не наполягає. 524-а, не наполягає. 530-а, не наполягає. наполягає 530-а, Одарченко, так. Будь ласка, включіть мікрофон Одарченку.
Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Ця поправка є надзвичайно важливою вона встановлює, що релігійна школа не враховується при визначенні забезпечення дітей освітою. Тобто не може бути ситуації, коли в селі відкрилася релігійна школа і управління освіти вирішить закрити державну школу через те, що діти вже забезпечені освітою. Держава забезпечує світську освіту і має її гарантувати, але якщо єдина доступна школа буде релігійною від певної конфесії будуть порушуватися права дітей тих, які до цієї конфесії не відносяться. Тому, шановні колеги, я прошу поставити мою правку на голосування і підтримати.
Дякую. Отже, хто підтримує поправку 530 народного депутата Одарченка, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка, голосуємо. [[14:07:25]] За-62 Рішення не прийнято. 531-ша. Не наполягає. 535-а. Автор не наполягає. 538-а. Не наполягає. 543-я. Не наполягає. 549-а. Не наполягає. 557-а. Не наполягає. 558-а. Не наполягає. 561-ша. Не наполягає. 565-а. Не наполягає. 570-а. Не наполягає автор. 578-а. Не наполягає. 580-а. Не наполягає. 582-га. Не наполягає. 585-а. Не наполягає. 590. Не наполягає. 595. Не наполягає. 608. Не наполягає. 609. Не наполягає. 610. Не наполягає. 612-а. Наполягає автор. Будь ласка, Кужель.
Шановні колеги, послухайте, будь ласка, уважно. Я думаю, до кожного з вас зверталися батьки випускників ВУЗів, коли дитина закінчує ВУЗ, а їй не видають свідоцтво, не дають диплома, бо нема, він ще не виготовлений. Моя правка пропонує доповнити статтю, якщо дитина вчилася за державні кошти на державній програмі – держава відповідає за виготовлення цих документів. Якщо приватне навчання – щоб ці гроші на виготовлення цього диплому були закладені у вартість приватного навчання. І тому я прошу підтримати цю правку, бо кожен рік велика кількість дітей закінчує ВУЗи і залишається без документів місяць, півтора, два.
Дякую. Отже, хто підтримує правку 612 народного депутата Кужель – прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Прошу голосувати, будь ласка. [[14:09:37]] За-57 Рішення не прийнято. 614-а. Не наполягає. 615-а. Не наполягає. 616-а. Не наполягає. 617-а. Не наполягає. 618-а. Не наполягає. 619-а, Не наполягає. 624-а. Не наполягає. 625-а. Автор не наполягає. 629-а. Не наполягає. 633-я. Не наполягає. 658-а. Автор не наполягає. 663-я. Автор не наполягає. 672-а. Не наполягає автор. 683-я. Автор не наполягає. 685-а. Не наполягає. Ми поступово, але невпинно підходимо до 700 правки. 705-а. Автор не наполягає. 706-а. Наполягає Юлія Тимошенко. Будь ласка, 706 правка.
Шановні друзі, цим законом вводиться спеціальна обов’язкова атестація вчителів. От зрозумійте, вчителям майже нічого не платять. Вчителем іде працювати іноді новий вчитель, можливо, не дуже освічений. Але ви знаєте, що на вчителів, не зважаючи на те, що вони працюють практично безкоштовно, чиниться досить сильний політичний тиск, коли примушують приймати участь в тих чи інших проектах політичних діючої влади. І цією статтею передбачається, що вчитель, який не пройшов атестацію, зразу звільняється. Це, по суті, може використовуватися для політичних репресій вчителів. Тому ми вважаємо, що тут треба не звільняти зразу вчителя, якщо він не пройшов атестацію, а дати право йому пройти курси підвищення кваліфікації, дати можливість йому ще самоосвітою зайнятися, і потім пройти повторну атестацію. А не гнати вчителів зразу в шию. Я просто прошу.ї
30 секунд, будь ласка.
Прошу проголосувати цю правку. Або давайте тоді атестувати президентів, міністрів, народних депутатів і зразу гнати в шию, якщо не відповідає атестації. Да? Тому я прошу: захистіть вчителів від політичного тиску.
Отже, я ставлю на голосування правку 706-у народного депутата Тимошенко. Хто підтримує дану правку прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка. Голосуємо. [[14:12:27]] За-61 Рішення не прийняте. 707-а. Не наполягає. 709-а. Автор не наполягає. 712-а. Не наполягає. 718-а. Не наполягає. 726-а. Не наполягає. Хвилиночку. 766-а. Не наполягає. Яка? 714-а. Це, напевно, буде остання правка, яку ми розглянемо. Будь ласка, 714-а правка, Юлія Тимошенко.
Шановні колеги, мені дуже шкода, що розглядається Закон про освіту, зал пустий, в принципі нікого це не цікавить. І ключова реформа країни, освітня, може піти в такій формі, яка замість того, щоб побудувати нову освіту, практично зруйнує залишки того, що є. Я прошу підтримати 714-у правку, яка передбачає, що, якщо вчитель пройшов сертифікацію. А видається тепер, на нещасного вчителя, не тільки атестація, а ще і сертифікація. Так давайте хоча б передбачимо, що, якщо вчитель пройшов сертифікацію, яка має силу 5 років, то, щоби це було прирівняно також до атестації, щоби просто не ганяти кожен раз цього вчителя через постійні атестації, сертифікації. І це означає, що, якщо сертифікація пройдена, то 5 років вважається, що і атестація пройдена і не треба робити це ще раз.
Дякую. Отже, я ставлю на голосування поправку 714 народного депутата Тимошенко. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Врахована по суті, а Тимошенко вимагає врахування повністю її. [[14:14:31]] За-78 Це ми поставили. Ви прийняли її по суті. Юлія Володимирівна наполягала прийняти її повністю. Я поставив повністю, зал не підтримав, тому лишається редакція комітету. Отже, колеги. 774-а. Не наполягає. 785-а. Не наполягає. 786-а. Не наполягає. Давайте поставимо амбітну мету дійти до 800 поправки. [[Шум у залі]] Ми вже пройшли її давно. [[Шум у залі]] 157-а? А, 757-а, зрозуміло. Тоді давайте ми з неї розпочнемо роботу після перерви, щоб ми знали на чому ми зупинилися. То ми зупинилися на 757-ій. Так? І по ній ми продовжимо роботу після перерви. Я не маю права на довше затягувати засідання Верховної Ради України. І тому, оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Хочу повідомити, що в 14 годині, в 16 годині я прошу всіх зібратися для того, щоб ми змогли продовжити розгляд. Прошу авторів правок протягом перерви, можливо, провести додаткові консультації, щоб ми могли більш активно працювати і змогли сьогодні завершити розгляд освітньої реформи. Ми йдемо не так швидко, як би хотілося, і тому я прошу провести необхідні консультації під час обідньої перерви. А зараз я чекаю. [[Шум у залі]] Зараз 14:15 всіх на нараду на третій поверх. Сподіваюся ми найдемо рішення, яке зможемо всім залом проголосувати і підтримати. Дякую. В 16:00 запрошую всіх в зал.