Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Запросіть народних депутатів до зали. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, кнопки "За". Шановні колеги, готові реєструватись? Готові? Я бачу, що немає Власенка. Але ж маємо все рівно реєструватись. Прошу реєструватись. [[10:04:54]] У залі зареєстровано 213 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у Германа Дениса Вадимовича. [[Оплески]] Від себе особисто, від колег бажаю здоров’я, наснаги, успіхів і завжди перемог! Переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про організації водокористувачів. [[Шум у залі]] Боже, вибачте. Я хотів просто вже працювати. В середу ми маємо 30 хвилин на виступи від народних депутатів України. До 30 хвилин. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів України. Лубінець Дмитро Валерійович. Рудик Сергій Ярославович.
Шановні українці, вчора розпочався новий парламентський сезон. На порядку денному величезна кількість викликів, які повинен розглянути і прийняти позитивні рішення парламент. Люди, на жаль, бідніють. Тарифи, на жаль, ростуть. Зарплата, на жаль, не підвищується. І замість того, щоб розглядати законопроекти, які мають дати відповіді людям на ці злободенні виклики, монобільшість на Погоджувальній раді внесла два законопроекти, які знову і знову порушують права людей праці, проти яких категорично виступали і виступають профспілки України, 6,5 мільйона українців об’єднані в профспілках. Проти них виступає Міжнародна організація праці, соціальний і економічний комітет ООН, науковці. А монобільшість тягне і тягне два законопроекти: 5388 в сьогоднішньому порядку денному і 5371. Бач, лібералізація їм треба трудового законодавства. Вони хочуть звільняти людей праці без згоди з профспілковими організаціями, бо, бачите, маєте прийти великий капітал, яким потрібні українці як раби, а не як люди, які захищені трудовим законодавством. Я сподіваюся, що ми сьогодні до розгляду цього законопроекту не дійдемо, але монобільшість знову і знову буде його тягнути. Тому, товариство, щоб ви розуміли, шановні українці, уряд розглядав цей законопроект на закритій частині засідання, не допустивши навіть профспілки до розгляду. Дайте цей законопроект назад на перше читання. Є абсолютно коректна процедура, розгляньте на тристоронній групі, щоб профспілки, реальні роботодавці і представники виконавчої гілки влади могли розглянути і сказати своє остаточне резюме. Не робіть кроків, за які потім буде соромно всій країні. Наша депутатська група дуже звертається до колег, будь ласка, зніміть з розгляду самі законопроекти, не можна ставити питання праці і захисту людей праці в залежність від того, чи сьогоднішній порядок денний дійде до цього питання, чи ні. Профспілки України вимагають повернути вищезазначені законопроекти на розгляд Національної тристоронньої комісії при Президентові України, діяльність якої глава держави поповнив, поновив, перепрошую, напередодні 30-річчя незалежності України. Він наголосив при цьому, що діалог працівників, їхніх профспілкових представників, роботодавців та органів виконавчої влади і місцевого самоврядування через пошук компромісу має забезпечувати досягнення максимального результату і суспільної злагоди. Голова Федерації профспілок України.
Загородній Юрій Іванович.
Доброго дня, шановний Дмитре Олександровичу, президія, народні депутати! Понад сім місяців тому порушення Конституції України без суду та слідства лише за вказівкою РНБО та особистою вказівкою Зеленського були закриті три опозиційні канали. Влада закрила їх лише з однієї причини: бо там розповідали правду про реальне життя в Україні. Проте це був лише крок, що засвідчив, Україна стала на шлях диктатури та авторитаризму. Після всеукраїнського святкування Дня перемоги у Великій Вітчизняній війні, яке організувала і провела "Опозиційна платформа - За життя", влада почала переслідувати членів нашої партії і влаштувала судилище над Віктором Медведчуком. Ми чуємо від представників влади недолугі брехливі звинувачення чи то фінансування тероризму, чи то в державній зраді, чи то в порушенні звичаїв ведення війни. Ручні, кишенькові прокурори, слідчі, правоохоронці, очільники СБУ та ГПУ підмінили сьогодні собою суд та правосуддя. Без жодного доказу влада намагається ізолювати з політичної арени Віктора Медведчука, бо боїться його, боїться його принципової позиції. Президент України та його команда дуже люблять згадувати про перемогу на президентських виборах та здобутих 73 відсотках. Але варто було б сьогодні Президенту згадати, завдяки чому він здобув цю перемогу. Він обіцяв об’єднати, зшити країну. Обіцяв повернути жителів Донбасу і Криму через їхню ментальність. Обіцяв зробити все, щоб припинити кровопролиття на Донбасі. Він виступав проти утисків російськомовного населення та "драконівських" тарифів для населення. Він обстоював ідею всеукраїнського референдуму за народною ініціативою. Зазначу, більшість цих ідей запозичено з програми нашої партії. Проте сьогодні погляди та позиція Президента України Зеленського докорінно змінилися. Ось чому він боїться "Опозиційну платформу – За життя" та Медведчука Віктора Володимировича. Пане Президенте, "Опозиційна платформа – За життя" пропонує вам відкриту дискусію з Віктором Медведчуком, вашим єдиним непримиримим опонентом, звісно, якщо ви не боїтеся політичної відкритої дискусії. Ми закликаємо вас на будь-якому стадіоні чи ефірі будь-якого з олігархічних телеканалів, які сьогодні влаштовують вам "теплі ванни", обговорити з Віктором Медведчуком принципові питання: чи в правильному напрямку розвивається Україна; чому народ зубожіє; чому продаж землі це злочин проти народу; що необхідно зробити, щоб припинити кровопролиття на Донбасі; якою має бути політика держави щодо російськомовних громадян; якою має бути зовнішньополітична стратегія України. Ми закликаємо вас вести дискусію з опозицією публічно в медійному просторі, а не в кабінетах слідчих, які виконують ваше персональне завдання – знищити опозицію та ізолювати, прибрати з політичної площини вашого непримиримого та принципово непохитного опонента Медведчука Віктора Володимировича.
Слово надається народному депутату Кучеренку Олексію Юрійовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина"
Олексій Кучеренко, "Батьківщина". Шановні депутати, шановні українці! Я хочу у своєму виступі спокійно, без епатажу, без істерик зупинитися на величезній проблемі, яка насувається на нас під виглядом і під назвою "енергетична криза" та "енергетичний колапс". Що відбувається, зрозуміємо. В Україні є 13 мільярдів кубів газу, які видобуває державна компанія – НАК "Нафтогаз". Це той резерв, який може регулювати ціною наш уряд і наша держава. Дійсно, поки що ціна, яку НАК "Нафтогаз" виставляє населенню та підприємствам теплокомуненерго, вона далеко не ринкова, бо ринок сьогодні показує 20 гривень за куб, але вона вже захмарна. Пояснюю на простому прикладі. Якщо підприємства теплокомуненерго закладуть ціну від НАК "Нафтогазу" 7,42, яку він виставляє, тариф на тепло зросте в середньому на 50 відсотків. Що це таке? Це приблизно, трикімнатна квартира 60 метрів буде платити зайвих півтори тисячі гривень по відношенню до минулого року. Більше того, відкрию вам таємницю, шановні "Слуга народу", що органи влади як на вулиці Банковій, так і на інших вулицях, на вулиці Грушевського, викликають потрохи міських голів і жорстко ставлять їм умови. Ми вам ціну на газ підвищили, але ви не вздумайте підвищувати тарифи на тепло для населення, бо це ж непопулярно. Як можна не підвищити тарифи на тепло для населення? Виключно в один спосіб: або збитки взяти на місцеві бюджети, а вони діряві, або перекласти цей тягар на категорії інші. Що таке "інші"? Це або бюджетна сфера (лікарні, дитячі садки, школи тощо) або бізнес, дрібний бізнес, який це так само не потягне. До чого я веду, друзі, я закликаю вас спокійно попросити уряд з цієї трибуни побробно нам розказати, як він збирається запобігти цій шаленій кризі. За нашими підрахунками, вчора ми зареєстрували відповідний законопроект, мінімум 30 мільярдів гривень додаткових коштів треба закласти на субсидії для населення. Без цього буде колапс. За нашими підрахунками треба дуже велику суму закласти на субвенцію місцевим бюджетам, щоб у нас не зупинилися лікарні і щоб наші діти в школах не сиділи в куртках, розумієте, щоб там не було 15 градусів. Це все дуже серйозна проблема. І я пропоную спокійно, без політиканства негайно розібратися в ній, бо далі буде запізно. Давайте зробимо такий довгий діалог з урядом і попрацюємо на державу Україна. Дякую, друзі.
Жупанин Андрій Вікторович.
Повідомляємо, що для встановлення лічильника після повірки споживач зобов’язаний укласти договір технічного обслуговування внутрішніх газопроводів та газового обладнання. В разі непроведення зазначеного обслуговування споживач підлягає відключенню від газових мереж. Таке повідомлення отримала літня жінка в Житомирської області, яка звернулася до мене за допомогою. ЇЇ випадок не є винятковим, подібні повідомлення отримують тисячі споживачів по всій Україні. Ситуація виглядає наступним чином: облгаз обмежує газопостачання під будь-яким приводом, наприклад, перевірка стану газопроводу до входу до мереж споживача. Далі для відновлення газопостачання облгаз вимагає укласти договір про технічне обслуговування мереж споживача, що знаходяться на його території. Які ж умови пропонуються споживачеві? Огляд технічного стану надземних газових мереж, увага, шляхом обходу – 211 гривень, технічне обслуговування запірних пристроїв – 264 гривні, технічне обслуговування опалювального котла – 595 гривень. Ну, і щоб ви не сумнівалися, облгаз завжди готовий вам підказати, у кого можна отримати ці послуги. Відмова від договору в односторонньому порядку не дозволяється. Таким чином, монополія нав’язує споживачам послуги, перевірити реальність яких доволі важко, надання яких, однак плата за які є доволі реальною. В Київській області це може бути декілька тисяч гривень. Як ми опинилися в такій ситуації? Витоки цієї проблеми були закладені у рішенні, що власники внутрішніх мереж газопроводів можуть самостійно обирати надавача послуг щодо їх обслуговування. Відповідно, плата за надання таких послуг була прибрана з тарифу за розподіл газу. На жаль, суттєва частина споживачів не уклала договори на обслуговування внутрішніх газових мереж, однак вимога щодо їх укладення залишилася. Так ніби хороша та прогресивна ідея дозволила облгазам шантажувати споживачів. Що ми плануємо робити? Ну, по-перше, зараз ми активно комунікуємо з Комісією регулювання енергетики та комунальних послуг, яка свідома про дану проблему, оскільки почала отримувати все більше і більше повідомлень про безпідставне відключення від газопостачання. Загалом мені видається, що право споживача обирати надавача послуг для обслуговування внутрішніх газових мереж повинно залишитися. Однак НКРЕ повинно затвердити типову форму договору надання таких послуг, а також граничні ціни щодо таких послуг, і головне – населення повинно бути поінформовано про право цього вибору, а не про те, що хтось може шантажувати їх і спонукати до укладення договору. Окрім цього ми плануємо звернутися до Антимонопольного комітету, щоб він перевірив, чи не зловживають своїм монопольним становищем облгази, по факту шантажуючи людей до укладення подібних договорів. Будемо тримати вас в курсі. Дякую за увагу.
Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, вчора Державний комітет статистики оголосив одну надзвичайно небезпечну цифру. За перше півріччя 21-го року в Україні народилося 132 тисячі 595 дітей. При збереженні цієї динаміки, а вона буде тільки погіршуватися, як показує ситуація, народиться не більше 260 тисяч дітей протягом 21-го року. Це найгірший за 30 років незалежності показник народжуваності. Це антирекорд, який суспільство подарувало і відповіло на ті гучні святкування 30-ї річниці незалежності України. Бо саме народжуваність і готовність народити дитину є для України найбільш інтегрованим і чесним показником соціального почуття населення. Я нагадаю шановним колегам, що в порівнянні з 2013 роком цифра 260 – це вдвічі менше, бо в період з 2009 по 2013 рік в Україні народжувалось більш як 500 тисяч дітей. Зараз ідуть різні коментарі, чому це відбувається, знаходяться різні аргументи. Але правда полягає в тому, що рішення про народження дітей громадяни України приймають не внаслідок фейкових звітів про успіхи в соціально-економічній політиці, а на підставі того, що відбувається навколо них, них – майбутніх батьків або батьків ще однієї дитини. Реформи, псевдореформи останніх семи років або такі приклади, як відстань від села до найближчого пологового будинку в результаті цих реформ складає сьогодні до 100 кілометрів. Відсутність соціальних послуг впливає на такі рішення? Впливає. Підміна соціальної політики соціальним інспектуванням, відсутність можливості працевлаштування, отримувати допологові, післяпологові виплати – все це впливає сьогодні на рішення громадян. Чи є ефективними так звані програми "Пакунок малюка" чи "Муніципальна няня"? Чому народжуваність продовжує зменшуватися? В це вносить свій вклад і так звана реформа деінституціалізації, коли заборонні принципи обмежили права батьків. Ось реакція суспільства на всі псевдореформи останніх семи років в Україні. Підміна реальної демографічної сімейної політики фейковими заходами, наприклад, створення Національної сервісної служби, базова функція якої – інспектування, а не захист і допомога, теж руйнує державну соціальну, сімейну і дитячу політику. Тому звертаюся до народних депутатів, розглянути питання поновлення в Україні центрального органу з питань сім’ї і дітей. Терміново розглянути і розробити ефективну державну політику побудовану не на піар-заходах, а на реальних діях по захисту сім’ї і дитини.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Від імені фракції хочу зробити заяву, що ми не будемо приймати участь у сьогоднішній позачерговій сесії. Ви спочатку розберіться між собою, тому що посол України у Сполучених Штатах пані Маркарова заперечує прийняття постанови про партнерство. Тобто вирішіть спочатку, хто більший натовець із вас, а потім кудись ідіть. Хочу також від імені фракції звернутися, колеги, до всіх нас. Ви знаєте, що відбулася в Кривому Розі трагедія: загинув криворізький міський голова Костянтин Павлов. І ми отримали звернення Криворізької міської ради щодо створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України про вивчення і розслідування обставин смерті Костянтина Павлова. Ми не віримо у версію самогубства. Ми за те, щоби правду дізналися народні депутати України, українське суспільство і, безумовно, в першу чергу жителі славетного міста Кривий Ріг. Хочу нагадати, шановні колеги, що Костянтин Павлов – це не тільки обраний голова Кривого Рогу, це наш колега народний депутат сьомого та восьмого скликань. Абсолютно переконаний, що ми об’єднаємося у бажанні дізнатися правду і виключно правду з поваги до пам’яті нашого колеги. Я не вірю, що він пішов із життя саме таким шляхом. Ми маємо об’єктивно зробити все, щоб поза політикою дізнатися про те, що відбулося справді. Це в першу чергу повага до його родини, повага до Кривого Рогу, повага до Верховної Ради України, народним депутатом якої він був, ще раз нагадаю, у сьомому і восьмому скликаннях. Переконаний в тому, що ця спеціально слідча комісія, яка буде нами створена, буде об’єктивною, об’єднає нас в бажанні знайти реальну правду щодо страшної трагедії, яка відбулася з нашим колегою. Сподіваюся, що проект постанови, який буде зареєстрований, буде вами опрацьований швидко. Дасте свої кандидатури, і ми зможемо разом із уповноваженими на це органами державної влади дізнатися про те, що відбулося насправді. Світла пам’ять Костянтину. Шановні колеги, мова йде про нашого колегу. Прошу.
Дякую. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні українці, сьогодні вийшов резонансний матеріал CNN, в якому підтверджується інформація про зрив операції "вагнерівців", яка мала увійти в золотий фонд українських спецслужб і до якої були залучені країни НАТО, зокрема спецслужби Сполучених Штатів Америки. Це та інформація, яку "Європейська солідарність" оприлюднила в сесійній залі рік тому, вимагаючи створити тимчасову слідчу комісію через зраду наших спецслужбістів у найвищих кабінетах Банкової. Я хочу нагадати, що приватна армія "вагнерівців" – це по суті армія Путіна, тому що в Російській Федерації навіть у ЖЕКи призначають з подання Кремля, ну, а всі серійні вбивці точно знаходяться там під олівцем ФСБ і виконують свої страшні злочини на Донбасі, зокрема і збиття МН17, виключно з санкції Путіна. І зараз, коли в Гаазі триває трибунал щодо збиття МН17, українська влада підло підіграла Путіну, коли віддала Цемаха, одного з головних свідків, а потім передала Лукашенку тире Путіну повну інформацію про 33 вбивць, яких мали затримати на території України і які би стали свідками злочинів Путіна. Нагадаю, що Банкова, її посіпаки і всі "слуги" нам рік розповідали, що ніякої операції не було. Потім вони почали розповідати, що там щось таке було, але ми її не зривали. Потім Зеленський олігархічному каналу дав явку з повинною, коли зізнався, що саме він розповів Лукашенку всі подробиці цієї операції. Ми чекаємо, що до кінця місяця буде текстова версія розслідування Bellingcat щодо цього злочину. Але нагадаю, що вже зараз розслідувач Христо Грозєв наголошує, що українська влада відмовилась від будь-яких коментарів, тому що інтерв’ю Зеленський дає тільки пригодованим шашликами журналістам, вірніше, пропагандистам олігархічних каналів, а ніколи не розмовляє із незалежними журналістами. Власне, операція з Чаусом, до якої були причетні українські спецслужби, яких примусила Банкова зганьбитися і в сусідній дружній державі викрадати корупціонера, щоб вивозити його в багажнику машини, яка належить ГРУ, це продовження операції з "вагнерівцями" для того, щоб відволікти увагу. І ми наполягаємо, щоби ви припинили бавитися цими речами, всіма цими своїми ТСК прикормленими, пригодованими і створили ТСК по "вагнерівцям", тому що це є зрада наших спецслужб, це є зрада нашої армії Верховним Головнокомандувачем і його посіпаками.
Іонова Марія Миколаївна. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні громадяни України, я звертаюсь до вас. Тринадцять місяців ця влада нам брехала, 13 місяців нам розповідали, що ніякої спецоперації затримки "вагнерівців" не було. Ну не було її і все, ви розумієте. Тринадцять місяців тому я був першим народним депутатом, який повідомив про це на своєму ютуб-каналі. До речі, підписуйтесь, щоб знати все, що відбувається, правду. І ось 13 місяців вони казали нам: ні-ні, це неправда. Виходили всі: голови, їхні заступники, голови Офісу Президента, голова, Зеленський. Всі розповідали одне й те саме: не було ніякої операції, нема про що говорити, забудьте. І ось вчора виходить сюжет CNN, який розповідає про спецоперацію по "вагнерівцях", що це була операція українських спецслужб. Нагадаю, ще в травні місяці Зеленський відхрещувався і казав, якщо і була операція, то це не наша операція. Як можна здавати власних офіцерів?! Замість того, щоб сказати "дякую" українським спецслужбам, "дякую" чесним співробітникам СБУ, ГУР, прокуратури, які вели цю справу, замість цього вмивали руки, і начебто ні до чого Україна. І ось зараз є відповідь: це була операція українських спецслужб за допомогою американських спецслужб. І чому ж від нас це приховують 13 місяців? А тому, що хтось у найближчому оточенні Зеленського все це злив, і він, я так розумію, чудово знає хто. Тому я хочу процитувати статтю 66 Кримінального кодексу України "Обставини, які пом’якшують покарання": при призначенні покарання обставинами, які його пом’якшують, визнаються: з’явлення із зізнанням, щире каяття або активне сприяння розкриттю злочину. Пан Андрій Борисович Єрмак, зауважте, будь ласка цю статтю. Час здаватися. Ідіть, покайтеся, і це вам буде зараховано. Тому що далі брехати вже нема куди. Попереду наступні розслідування Bellingcat й інші. І хоч ви думали, що ви не дасте відкрити ТСК Верховній Раді і таким чином зможете приховати, але світ великий, і не тільки в Україні люди можуть дізнатися правду. Вся правда буде відома. Тож покайтеся сьогодні і здавайтеся самі.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, шановні громадяни України! Тиждень тому ми розпочали новий навчальний рік. Ми розпочали навчальний рік, який по факту вже є третім роком, який так чи інакше буде зачеплений карантинними обмеженнями. Третій рік наші діти навчаються частково дистанційно, частково онлайн. А так само треба визнати, що є частина дітей, які, в принципі, пропускають частину навчання, тому що в них адекватно не організований навчальний процес. На превеликий жаль, за півтора роки, що ми живемо в умовах пандемії, урядом не було вжито адекватних заходів для того, аби підтримати українських педагогів, українських школярів, українських студентів, аби допомогти їм підготуватися та адекватно працювати і навчатися в цих складних, нетипових, незвичайних умовах. Ми знаємо, що уряд не виділив ані копійки для того, аби допомогти українським освітянам підготуватися до того, як навчати дистанційно. Через це велика частина українських дітей навчалася дуже часто формально. Ми всі прекрасно знаємо про те, що частина дітей навчалася, коли їм вчителі відправляли в кращому випадку по вайберу перелік домашніх завдань, які треба виконати до кінця чверті. Адекватної перевірки цих навчальних результатів так само не було. І треба визнати, що найбільше від цього всього постраждали діти з найбідніших родин, постраждали діти з віддалених сел, в яких за всього бажання не було інтернету для того, аби навчатися дистанційно. Ми повинні визнати, що попередніх півтора роки були дуже складними. Ми повинні визнати, що ми не можемо просто так заходити в новий навчальний рік і робити вигляд, що до цього нічого не відбувалося. Ми не можемо зараз починати викладати дітям програму нового навчального року, допоки ми не оцінили масштаби освітніх втрат, які відбулися за попередніх півтора роки. Саме тому я реєструю проект постанови про те, аби провести дослідження освітніх втрат, які понесли українські школярі. Ми повинні зрозуміти, що діти втратили. Тому що всі прекрасно розуміють, що якщо діти не вивчили хоча б місяць математику, вони потім наступні роки навчання в школі не зможуть опановувати цей предмет в принципі. І це буде катастрофа, яка накладатиметься на і без того складну ситуацію, коли в Україні третина дітей не знає математики на базовому рівні. Друзі, ми повинні це зробити, ми повинні оцінити масштаб втрат. І ми повинні цільово використати гроші, алокувати гроші для того, аби допомогти дітям, які втратили через навчання в умовах дистанційного формату, втратили можливості здобувати адекватну освіту. Я дуже сподіваюся на підтримку Комітету освіти, я дуже сподіваюся на підтримку Комітету бюджетного в цьому питанні для того, аби ми забезпечили право наших дітей на отримання адекватної освіти і допомогли їм подолати ті проблеми, з якими не з їхньої провини вони зіткнулися за останніх півтора роки в умовах дистанційного навчання. Дякую за увагу і сподіваюсь на підтримку цієї ініціативи.
Крайній виступ – Пушкаренко Арсеній Михайлович. Після цього переходимо до роботи. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановна президія, шановні колеги, дорогі українці! Програма Президента "Велике будівництво" – це відбудова і створення інфраструктури, якої не було в Україні останні 30 років. Коли ми сьогодні говоримо про дорожнє будівництво, то 1 гривня, вкладена в дороги, – це 1 гривня 60 копійок повернення в економіку. Це та логістика, яку сьогодні потребують інвестори для створення нових підприємств і робочих місць. Але дороги – це не тільки асфальт, розмітка і тротуари, дорога – це артерія нашої країни. Адже шкільний автобус, який везе діток в школу, або швидка допомога, яка доставляє пацієнта до лікарні, їде саме по цій дорозі, тому що дороги – це наші артерії. А куди їде сьогодні шкільний автобус або швидка допомога? А шкільні автобуси сьогодні їдуть в нові школи, які реконструюються по всій країні. За минулий рік в рамках програми Президента "Велике будівництво" по всій Україні було введено в експлуатацію, капітально реконструйовано або побудовано понад 100 шкіл. Так само в цьому році майже 100 шкіл так само будуть введені в експлуатацію і, до прикладу Олевськ, Житомирська область, якою я опікуюсь, 30 років не могли здійснити реконструкцію гімназії і ми за рік це зробили. Так само це стосується дитячих садочків. Тобто освітня інфраструктура – це сьогодні один з пріоритетів і напрямків програми Президента "Велике будівництво", адже та держава, яка не будує школи – будує тюрми. Куди ж їде швидка по новим дорогам сьогодні? А вона їде в понад 200 приймальних відділень по всій країні на базі опорних лікарень. І сьогодні в опорних лікарнях у нас є томограми, сьогодні в опорних лікарнях є сучасний рентген, ШВЛи і багато чого іншого. Це те медичне обладнання, яке ще один, два, три роки тому наші громадяни мали їхати або в обласний центр, або в столицю. Сьогодні по всій країні мережа опорних лікарень покриває всі громади, і люди мають в себе поряд, в доступності до години часу доїзду до приймальних відділень. Це нові амбулаторії, які сьогодні на селі відкриває наша команда. І це, дійсно, сучасні амбулаторії з житлом, з обладнанням і з новим автомобілем для нашої сільської медицини. Це також частина "Великого будівництва". І спортивна інфраструктура. Всі ми пишалися тим, що наш колега Жан Беленюк і наші інші олімпійці здобули медалі. Так от сьогодні важливо, щоб в кожній громаді розбудовувалась інфраструктура. І програма Президента "Велике будівництво", а це стадіони, басейни, спортивні комплекси сьогодні будуються по всій країні. Минулий рік – 100 об’єктів, цей рік – 100 об’єктів, наступний рік – 100 об’єктів спортивної інфраструктури сьогодні розбудовується по всій країні. Тому, щоб відбулась децентралізація, "Велике будівництво" покликано на те, щоб кожна громада відчувала себе самодостатньою. Дякую.
Переходимо до роботи. Запросіть народних депутатів до зали. Вам запропонований до розгляду проект Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель, 5202-д (повторне перше читання). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:39:33]] За-217 Рішення прийнято. Голова комітету, Микола Тарасович. Микола Тарасович, у вас зазначено, що комітет просить до другого читання згідно статті 116. Будь ласка, зазначте, які саме пропозиції ви просите до другого читання по 116-й, тому що в рішенні комітету цього я не бачу. До слова запрошується голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович.
Якщо можна, 4 хвилини.
Включіть 4 хвилини – від авторів і від комітету.
Шановні колеги, станом на 1990 рік гідротехнічна меліорація здійснювалась майже на 2,3 мільйона гектарах землі. На сьогоднішній день площа земель, які фактично зрошуються, зменшилась більш як на 70 процентів. Очевидно, що найбільш сильно від посух страждають південні та східні області: Одеська, Херсонська, Миколаївська, Запорізька, Донецька, Луганська, Харківська, Дніпропетровська. Відповідно аграрії цих областей найбільш гостро потребують розвитку зрошення. Розмір інвестицій необхідних для запуску зрошення одного гектара земель становить близько 3 тисяч доларів. Таким чином для зрошення тисячу гектарів землі потрібно інвестувати близько 3 мільйонів доларів. При цьому вартість будівництва і оснащення самої насосної станції становить трохи менше 1 мільйона. У свою чергу тільки для відновлення колишніх обсягів зрошення потрібно близько 4-5 мільярдів інвестицій. Аграрії готові взяти участь і провести відповідні інвестиції для зниження вартості води та збільшення об’єму зрошення. Ключова ідея законопроекту 5202-д – передача меліоративних систем нижнього рівня до організації водокористувачів без права розпорядження, тобто самих аграріїв. Меліоративні системи нижнього рівня включають в себе внутрішні та міжгосподарські мережі, якими вода доставляється безпосередньо на поля та інші гідротехнічні допоміжні споруди, також насосні станції, які забирають воду з магістральних або розподільних каналів і подають внутрішньогосподарську міжгосподарську мережу. На виконання рішення Верховної Ради законопроект було доопрацьовано в комітеті до повторного першого читання. Під час доопрацювання законопроекту було враховано частково зауваження ГНЕУ та пропозиції народних депутатів. Законопроектом пропонується, зокрема, по-перше, визначити правовий статус організації водокористувачів, унормувати процедуру створення та набуття організацією водокористувачів прав на об’єкти меліоративної інфраструктури. По-друге, закріпити положення, спрямовані на спрощення адміністративних процедур щодо будівництва та експлуатації меліоративних мереж та їх окремих об’єктів. По-третє, дозволити приватизацію насосних станцій, які не використовуються протягом не менш ніж 10 років та щодо яких жодна ОВК протягом двох років після прийняття закону не звернулася із заявою про отримання у власність об’єктів меліоративної системи, до складу якої входить насосна станція. По-четверте, внесення змін до законодавчих актів, які створюють передумови для отримання водокористувачами меліоративної системи та залучення інвестицій в неї, а саме: внесення до Держкадастру відомостей про меліоративну систему, її окремі складові та земельні ділянки, меліорацію на яких мережа може забезпечувати; включення до реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про права на меліоративну мережу та її окремі складові. Законопроектом також передбачена модель розподілу голосів, яка необхідна для забезпечення балансу інтересів між власниками (користувачами) невеликих земельних ділянок та власниками (користувачами) великих земельних ділянок, який полягає у подвійному голосуванні за кожне питання. Що це означає? Що по кожному питанню голосується перший раз кількість голосів пропорційно кількості оброблювальної землі, другий раз – один учасник – один голос. Законопроект підтримується та розроблений за участі міжнародних організацій, Мінагрополітики, Міндовкілля, профільних асоціацій. Листи на підтримку надіслали: Всеукраїнський аграрний форум, Всеукраїнська аграрна рада, Асоціація "Український рис", Асоціація "Об’єднання водокористувачів", Український клуб аграрного бізнесу, Українська асоціація виробників картоплі, Всеукраїнська асоціація громад, Всеукраїнський конгрес фермерів, Асоціація фермерів та приватних землевласників Півдня України, а також Херсонська обласна рада, Одеська і Миколаївська обласні державні адміністрації. У зв’язку з наведеним рекомендую та прошу Верховну Раду за результатами розгляду у першому читанні прийняти законопроект за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп.
Слово надається народному депутату Піпі Наталії Романівні, фракція Політичної партії "Голос".
Цабаль Володимир, будь ласка.
Кому? Я не почув.
Цабаль Володимир.
Будь ласка, надайте слово. Цабаль Володимир.
Шановні колеги, за часи незалежності площа сухої ріллі в Україні збільшилася на 60 відсотків, наші поля засихають. Чому це відбувається? Тому що інфраструктура зрошення, меліоративна інфраструктура за цей час зносилася, тому що держава була неефективним управлінцем цієї інфраструктури. А тепер давайте подумаємо, хто найбільше зацікавлений в тому, щоб ця інфраструктура розвивалася, щоб наші поля поливалися. Це, звичайно, власники цієї інфраструктури. Що цей закон пропонує? Цей закон пропонує по аналогії з ОСББ, як це з квартирами буває, коли були старі ЖЕКи, які нічого не робили, а при створенні ОСББ власники самі займалися своїми домами. По цій же аналогії він пропонує передати нижній рівень меліоративної інфраструктури в управління водокористувачам, тобто тим, хто дійсно зацікавлений в розвитку цієї інфраструктури. Цей закон дозволить збільшити інвестиції в цю інфраструктуру, збільшити ефективність сільського господарства, зменшити державні витрати, а також не допустить деградацію нашої землі. Тому, колеги, ми втретє розглядаємо цей закон в першому читанні. Цей закон вже дуже добре доопрацьований і всіх питань, які стосуються права голосу власників з різними земельними ділянками. Я всіх закликаю, давайте підтримаємо цей закон, давайте не дамо засохнути українським полям. Дякую за увагу.
Зінкевич Яна Вадимівна. Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, шановні українці! Мета цього законопроекту – реально запустити в Україні механізм створення організації водокористувачів, що підвищить ефективність використання меліоративних систем та дозволить залучити додаткові інвестиції в модернізацію цих систем по всій країні. Особливо важливим цей законопроект є для аграріїв півдня країни, які вже другий рік поспіль страждають від посухи. Прийняття цього законопроекту дасть змогу збільшити площі землі, на якій застосовується гідротехнічна меліорація, зменшити собівартість поливу та осушення земельних ділянок. Також важливим положенням проекту є те, що об’єкти меліоративної мережі, які перебувають у державній, комунальній власності або є безхазяйними, безоплатно передаються ОВК, територія обслуговування якої співпадає з територією обслуговування відповідної мережі у власність за її зверненням. І, крім цього, давайте бути відвертими, цей законопроект пропонує модель організації водопостачання ОВК, яка вже довела свою користь і ефективність на практиці багатьох країн світу. Одразу хочу зауважити, що під час доопрацювання цього законопроекту були враховані численні зауваження від середніх та малих фермерів, і це є дуже позитивним моментом. Саме тому сьогодні "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект. Ті зауваження, які ще досі існують, на нашу думку, можуть бути враховані до другого читання. Тому закликаю всіх підтримати сьогодні не скорочувати строки підготовки, тому що законопроект дуже важливий. І до другого читання, якщо є якість зауваження, їх врахувати і якнайскоріше прийняти це у другому читанні. Дякую за увагу.
Поляков Антон Едуардович. Лабазюк Сергій Петрович.
Лабазюк Сергій, Хмельниччина. Шановні колеги, про що ми сьогодні дискутуємо? Наші меліоративні системи не просто знищені, а їх сьогодні практично не існує. Однозначно, нам потрібно даний законопроект не просто розблокувати і прийняти, а терміново стимулювати, щоб бізнес створював меліорацію в той період, коли змінюється клімат, і ми маємо з кожним роком все більше посухи і від цього страждають наші фермери. Коли відбувалася дискусія в залі, потрібно було пригадати, як у минулому році була дискусія в аграрному комітеті, в тому числі і в сесійній залі про те, виділяти чи не виділяти допомогу аграріям півдня, які втратили врожаї. Врешті ми в цьому році виділили сотні мільйонів гривень на дотації. Так що, ми хочемо щороку вирішувати проблему шляхом дотації? Вважаю, що в доопрацьованому законопроекті 5202 прибрані технічні неточності, дійсно які мали місце. І закон сьогодні приведений у відповідні норми до Водного кодексу, який, в принципі, дає можливість організації водокористувачів збалансувати їхні можливості і запрацювати. Щодо дискусійного питання, передавати чи ні станції в приватні руки або знову ж таки в організацію водокористувачів – питання, я вважаю, взагалі недискусійне. Тому що, якщо ми залишимо в державній власності те, що зруйноване, воно буде таке і залишатися, а відповідно ніяких поливних систем і не зможе бути. Сьогодні зайдіть на сайт Фонду держмайна і подивіться стан цих станцій. Тому однозначно даний законопроект потрібно приймати, і між першим і другим читання ми зможемо ще внести ряд норм, які збалансують і вдосконалять даний законопроект.
Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, проблема зрошення – це дійсно проблема, яка потребує вирішення. І нам важливо, що уряд почав нарешті займатися цими питаннями і питання зрошення сьогодні стоїть як основним пріоритетом діяльності міністра. Але, колеги, які мають бути цілі? Перша ціль – це збільшення площі. Скажіть, будь ласка, а чи варто говорити про збільшення площі, коли незрозуміло, які економічні показники будуть безпосередньо на цій території. Я кажу про підключення до електрики. Хіба в цьому законі передбачено полегшення підключення до електрики чи механізми переведення, скажімо, на перший клас такого підключення, максимально спрощеного для тих людей, які хочуть вкладати кошти? Це впливає на економічні показники. А вартість електрики? Колеги, це впливає на економічні показники? Впливає. А хіба не аграрний комітет не підтримав відшкодування вартості електрики безпосередньо в бюджеті України, про що я говорив і наполягав? Чому це не відбулося? Колеги, це означає, що збільшення площі не буде відбуватися. Друге. Покращення і зменшення ціни на електрику теж. Наступне. Покращення управління. Так, я за створення об’єднання водокористувачів, але я за те, щоб великі не витісняли маленьких. І коли голова комітету каже про те, що є перший рівень, другий, так ось основне: прийняття рішення – достатньо 50 відсотків голосів. Тому, колеги, так рьяно потрібно ще й боротися з рейдерством і допомагати тим людям з СВК "Новоселицький", які стоять поряд Верховної Ради. І от це теж пріоритетні завдання. Тому давайте не будувати подвійні стандарти, а дійсно розвивати зрошення в Україні. Дякую.
Дякую. З мотивів – Кулініч. Бачу. І після цього переходимо. Ще три виступи з мотивів, після цього переходимо до голосування. Кулініч Олег Іванович.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги! Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Дійсно, законопроект дуже важливий, тому що ми маємо величезні проблеми в зв’язку з посухою на півдні країни, маємо величезну кількість звернень від аграріїв і тому це треба якимось чином вирішувати. Але в законопроекті є, до законопроекту є ряд зауважень, хотів би їх озвучити. По-перше, реєструвати систему пропонується в кадастрі, а це некоректно з точки зору законодавства і ламає існуючу систему. По-друге, в законопроекті доцільно додати норму про те, що ОВК не можуть бути реорганізовані в юридичну особу іншої організаційно-правової форми. Є питання щодо того як буде реєструватися право на меліоративну систему в реєстрі прав. Але, тим не менше, ми підтримаємо законопроект групою в першому читанні з обов’язковим доопрацюванням до другого читання, щоб ці всі негативні моменти ми зняли і законопроект став законом, який буде працювати для аграріїв. Дякую.
Тарасов Олег Сергійович.
Доброго дня, шановні колеги! Хочу розвінчати деякі міфи, які звучали про ОВК. Наразі перший міф про те, що меліоративні системи можуть бути передані у приватну власність – ні, це неправда, тому що системи. Якщо не буде створено ОВК, то ці системи повертаються у власність держави, по-перше. Окрім випадків тих систем, які не працювали 10 років, або не було створено ОВК на протязі двох років з моменту прийняття закону. В доопрацьованому законопроекті враховані вже всі запобіжники, які тільки могли існувати. Жодним чином цей закон не торкає екологічні питання. Було проведено безліч зустрічей представників уряду, нардепів з представниками південних регіонів.
Дякую. Бурміч Анатолій Петрович.
Анатолій Бурміч, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, це не реформа, це чергова псевдореформа, яка приведе до того, що збільшаться ціни на водопостачання тим, хто користується водою, надрами. А саме сьогодні є дві структури, які і. агентство водних ресурсів, агентство меліорації та рибного господарства з однаковими функціями, які ці функції повинні виконувати. Створюється за державний кошт приватна структура, яка буде встановлювати свої ціни із стелі, ми отримаємо високі тарифи на воду, на ресурси, які належать народу України. І від цього не покращиться, я тільки погіршиться робота сільгоспвиробників і промислових підприємств. Це не реформа. Це псевдореформа, направлена на обкрадання подальше українського народу. Це підтримувати не можна, і ми підтримувати не будемо.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:58:27]] За-312 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Ясько Єлизавета Олексіївна.
Дякую. Колеги, я прошу дві хвилини вашої уваги. Тому що я буду говорити про Донбас. Сьогодні, 78 років тому, в цю дату, Донбас був визволений від окупантів. Але ті окупанти були нацисти. А сьогодні ми знову маємо невільний Донбас, але окупант вже інший – це Росія. І для того, щоб побачити колись вільний Донбас, я хочу всіх вас запитати: а чи не ми є жертвами радянської пропаганди і тих міфів? Чи знаємо ми історію справжню Донбасу? Чи знали ви, що більшість донбаських підприємств мають європейське коріння? Нам кажуть, що Росія мала завжди інтереси і будувала там підприємства. Але у ХІХ-ХХ столітті більшість підприємств Донбасу побудували британці, німці, бельгійці, американці. Нам кажуть, що там був завжди русский народ. А що робити з греками, сербами, татарами, поляками, українцями, так, росіянами, які завжди жили там століттями. Якщо ми хочемо, щоб ми повернули історію, давайте її пам’ятати. Донецька та Луганська області є і будуть українськими. Але для цього нам треба пам’ятати, що в нас є завжди зараз два рахунки, дві окупації, але, на жаль, лише одне визволення. Давайте повертати наш справжній вільний Донбас, але для цього пам’ятати і знати справжню історію. Дякую.
Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про гарантування речових прав на об’єкти нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому (реєстраційний номер 5091). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:07]] За-252 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Шуляк Олена Олексіївна.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати! До вашого розгляду зараз представлений законопроект, який є величезною роботою і наших колег, Фріса Ігоря Павловича, і Міністерства юстиції, і Міністерства регіонального розвитку. І мені здається, що цей законопроект поставить крапку в дуже багатьох чорних справах недоброчесних забудовників. З ухваленням цього законопроекту продавати квартири можна лише буде після того, як кожна квартира буде зареєстрована у відповідному реєстрі Міністерства юстиції. Більше ніяких подвійних і потрійних перепродажів. Більше ніяких продажів у незаконних будівництвах. І мені здається, що саме сьогодні ми можемо поставити крапку, як вирішувати проблеми тисячі довгобудів по всій країні. Для того, щоб поставити крапку, щоб не було "Аркади", щоб не було "Укрбуду", щоб не було будинків Войцеховського. Після ухвалення цього законопроекту забудовник буде мати певну частку, яку він може продавати лише після того, коли будинок буде збудований, і саме це захистить інвесторів від того, якщо з забудовником будуть якісь фінансові негаразди. А зараз я хочу звернутися до своїх колег в парламенті, які інколи підтримують недоброчесних забудовників, які можуть протягувати скандальні і детальні плани територій, які можуть забудовувати зелені зони, які можуть будувати в скверах, які можуть забудовувати на берегах озер і річок. Я хочу до вас звернутися з проханням повернутися обличчям до людей, які щороку інвестують в придбання своїх перших квартир на ринку первинному нерухомості, будь ласка, підтримайте людей, ухвалюючи цей законопроект, а не недоброчесних забудовників. Прошу підтримати 5091. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Стріхарський Андрій Петрович.
Доброго дня, головуючий! Доброго дня, народні депутати! Проект Закону про гарантування речових прав на об’єкти будівництва, які будуть споруджені в майбутньому, (реєстраційний номер 5091) розглянуто на Комітеті організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування (від 2 червня 2021 року). Головне науково-експертне управління Верховної Ради України розглянуло даний законопроект і даний законопроект має деякі зауваження. Але дані зауваження, ми можемо їх усунути між першим та другим читанням. За результатами всебічного обговорення комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України даний проект за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Комітет також вирішив звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлення уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту, інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Шановні колеги, даний законопроект, я повторюю, що дійсно несе величезний правильний характер в будівництві, який забезпечить майбутнім інвесторам прозорість закупівлі нерухомості. Купівля нерухомості буде відбуватися тільки після отримання дозволу на будівництво. Це забезпечить інвесторам будущим не попасти на якісь перешкоди, на якісь уловки, махінації забудовників. Тому ми боремося тільки за чесність, за справедливість і за правильних забудовників. Тому прошу підтримати даний законопроект. І Дякую всім. Надіюсь на підтримку.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський.
Роман Лозинський. Так сталося, що в Україні наші мешканці як тільки збирають певну кількість грошей, вони інвестують в нерухомість, в квартири. Тому що це найбільш зрозумілий спосіб, куди вкласти свої 10, 20, 30 чи 40 тисяч доларів. Але дуже часто для цих людей це всі кошти, які в них є. Дуже часто для цих людей це справа життя, крок життя, то справді важливо. Тому надзвичайно важливо захищати цих людей. Якщо говорити конкретно про цей законопроект, то ми бачимо, що серед найбільших позитивів це те, що унеможливлюється перепродаж, так званий подвійний перепродаж. Це коли ти купуєш квартиру, а злісний забудовник, недобросовісний забудовник потім продає цю квартиру вдруге. І ці люди, які ціле життя збирали ці кошти, ці 10, 20, 30, 40 тисяч доларів, вони їх втрачають. І це однозначно перевага цього законопроекту. Але водночас я би хотів, аби кожен з нас, кожен парламентар дуже велику роботу проробив до другого читання цього законопроекту, тому що мова йде про речові права на ще не збудований об’єкт. Мова йде про об’єкт, якого ще немає. І якщо, наприклад, будівництво буде зупинено з тих чи інших причин, треба задати питання: а які повноваження і права матимуть органи місцевого самоврядування, які права будуть мати інші регулятори, якщо потрібно буде зупиняти будівництво. Будівлі ще немає, а квартири вже – юридичні особи, квартири вже на папері існують. Тому, шановні колеги, цей законопроект має добру ідею, людей потрібно захистити, їхні інвестиції, їхні кошти, які вони збирають ціле життя і вкладають у квартири, неодмінно потрібно захищати. Але наша робота зробити так, аби до другого читання не допустити будь-яких інших зловживань, якщо раптом забудовник виявиться недобросовісним. Дякую.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, слово прошу передати Саврасову Максиму.
Саврасов Максим.
Дякую. Шановні колеги, одна з головних ідей проекту полягає в запровадженні в ньому поняття "спеціальне майнове право на об’єкт незавершеного будівництва" в майбутній об’єкт нерухомості. Під яким розуміється різновид майнового права на об’єкт незавершеного будівництва в майбутній об’єкт нерухомості, який полягає у володінні і розпоряджанні таким об’єктом за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, якщо інше не визначено законом, та виникає після отримання права на виконання будівельних робіт. Але не раніше державної реєстрації такого права та припиняється після прийняття в експлуатацію закінченого будівництва об’єкта. Але не раніше державної реєстрації права власності на відповідний об’єкт нерухомого майна. Тобто закон дуже цікавий, дуже корисний. І я вважаю, що ми підтримаємо за основу з подальшим доопрацювання у комітеті. Дякую.
Ларін Сергій Миколайович. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Цей законопроект якраз приклад того, що він дійсно може допомогти нашим громадянам захистити їх права, в даному випадку майнові. І сподіваюсь, що цей законопроект якраз продемонструє відповідальність і об’єднає Верховну Раду України. Але тільки що чув дуже красиві слова про Донбас, і всі вони нас схвилювали. Адже як так відбувається, що на лінії розмежування до сьогоднішнього дня гинуть наші хлопці? Чому після обіцянки на протязі року врегулювати конфлікт на Донбасі, а, на жаль, віз і нині там? Більше того, генерал Наєв, який, я ще раз підкреслюю, погляди політичні якого я не розподіляю, але він викликав повагу у військових, і при ньому найменше було загиблих наших солдат під час протистояння, він беріг кожного солдата. І за це його любили і поважали. Ми зняли доволі компетентного, точніше, влада зняла доволі компетентного начальника Генштабу Хомчака. Зараз, зараз ми бачимо, що новий керівник Генерального штабу говорить, як в свій час казав Гелетей, що він на танку проїдеться по Червоній площі. Гелетей нам в 14-му році пообіцяв парад в Севастополі, закінчилось це Іловайськом. Я вимагаю від відповідальних командувачів думати про життя солдат, тому що за кожне слово платять вони. А начальнику Генштабу генералу Залужному хочу нагадати, всі танки знаходяться в його прямому підпорядкуванні. Хочеш ехать на Красную площадь – садись на танк и езжай. А бахвалиться и прикриватися риторикою патріотичною не личить керманичу Генерального штабу. Дякую за увагу.
Дякую. Арешонков. Арешонков Володимир Юрійович. Після цього Скороход, після цього Фріс, і переходимо до голосування.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Депутатська група "Довіра" вважає, що даний законопроект є надзвичайно важливим, він про людей, він для людей, він про захист і безпеку громадян. Скажіть мені, чи важлива для держави тема: багато тисяч ошуканих інвесторів, які роками, вклавши свої кошти, можливо, останні, можливо, запозичивши, не можуть розраховувати на отримання вчасно житла, або це житло перепродано, закладено і таке інше. Тому даний законопроект, який має повністю знищити будівельні піраміди, який обмежить ризики інвесторів на ринку нерухомості і зменшить ризики для банків, що беруть в ньому участь, є надзвичайно важливими. Хочу нагадати, що інвестори отримують можливість мати повну інформацію щодо всіх етапів будівництва, наявності у замовника права на виконання робіт і таке інше. Депутатська група "Довіра" буде голосувати і підтримувати даний законопроект.
Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, тисячі людей були ошукані недобросовісними забудовниками, коли люди вкладали останні гроші на те, щоб придбати житло, якого вони ніколи не побачили. Даний законопроект хоч трішечки вирішить цю ситуацію. Його обов’язково необхідно підтримувати, адже запроваджується обов’язкова державна реєстрація майнових прав на незавершене будівництво. Це є вирішення дійсно проблеми перміт перепродажів ще не побудованого житла, але при цьому нам необхідно допрацювати питання все-таки страхування, якщо будівництво не буде завершено і об’єкт не буде зданий в експлуатацію. Я думаю, між першим і другим читанням ми можемо це додати. А зараз всіх призиваю на те, щоб ми підтримували даний законопроект. А депутатська група "За майбутнє" обов’язково голосує "за". Дякую.
Фріс Ігор Павлович.
Вітаю вас, шановні колеги! Я хотів би, щоб ви дуже прискіпливо віднеслися до цього законопроекту. Послухайте мене уважно. Вперше в нашому праві і в нашому законодавстві ми вводимо поняття спеціального майнового права на нерухомість, яке підлягає державній реєстрації. З цього моменту наші люди, інвестори в нерухоме майно, в квартири, зможуть продавати це спеціальне майнове право, вони можуть передавати його в іпотеку. На вказане майнове право будуть накладатися обтяження заборони та іпотеки. Ми убезпечимо людей від того, щоб одна і та сама квартира продавалася в різні руки. Я прошу вас уважно віднестися до цього законопроекту і гарантувати нашим громадянам дотримання їхнього права власності, і підтримати цей законопроект, натиснувши зелену кнопку "За". Дякую.
Переходимо до голосування. Займіть свої місця і підготуйтесь до голосування, будь ласка, Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про гарантування речових прав на об’єкти нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому (реєстраційний номер 5091). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:16:06]] За-322 Рішення прийнято. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні колеги, зараз я звертаюсь до вас. Сьогодні в порядку денному у нас є проект Постанови 5497, автором якого є я. Мова йде про звернення Верховної Ради України до міжнародних інституцій щодо абсолютно брутального порушення міжнародного права, яке прямо зараз відбувається в окупованому Росією Криму, на окупованій частині Донбасу, коли Росія готує проведення так званих виборів в так звану Державну Думу Російської Федерації на українських територіях, із залучення українських громадян. Справа в тому, що ця постанова стоїть дуже далеко в порядку денному, і зрозуміло, що якщо вона там залишиться, ми сьогодні до неї не дійдемо. Тому в мене прохання до керівництва Верховної Ради, до всього залу: нам треба розглянути цю постанову або сьогодні, або завтра. Тому що вибори в Росії відбудуться наступної неділі і ми не будемо більше збиратися, і сесійних засідань не буде. А нам дуже потрібно сказати ще раз світу, що Крим – це Україна, що те, що робить Росія є безпрецедентним порушенням міжнародного права, що Росія сьогодні не тільки вже в Криму, але й на Донбасі залучає сотні тисяч українських громадян, роздаючи їм паспорти і втягуючи їх у вибори. Вони вже їх возили на так званий референдум про царские полномочия Путина, тепер вона хоче їх через онлайн-систему Ростовську область, голосування їх. Тобто Росія намагається знову використати нашу територію, наших громадян для своїх виборів. Те, що взагалі вибори в Росії – це ніякі не вибори, це всім відомо, тому що навіть в ПАРЄ, можу сказати, що коли вони тільки почули, що мене можуть направити наглядачем за цими виборами, там була істерика. ОБСЄ вони відмовили навіть у спостерігачах, сказали, що в них COVID, розумієте. У них COVID, тому не можуть спостерігачі ОБСЄ вперше з 91-го року спостерігати за виборами в Росії. Там готується абсолютно брутальна фальсифікація на користь "імператора" Путіна. І ще для цього хочуть використати Україну. Тож у мене велике прохання: або сьогодні, або завтра ми маємо обов’язково розглянути цю постанову це наше має бути слово. І ми тут маємо бути всі єдині, крім тих "консервів", які от не проголосують. Заодно ми ще раз побачимо насправді, хто є хто, і скажемо, хто є Путін. І знаєте, мене що турбує? Я не бачу ТСК по "вагнерівцям", я не бачу багатьох інших речей. І я зараз дуже хвилююсь, щоб цю постанову не відклали у довгий ящик. Невже ми знову збираємося зазирати в очі Путіну? Там "мальчики кровавые в глазах" – і більше нічого. Тож, друзі, будь ласка, підтримайте і обов’язково треба на цьому тижні нам її проголосувати. Дякую. Слава Україні!
Наступне питання порядку денного – це проект Закону про віртуальні активи (реєстраційний номер 3637). На трибуну запрошується заступник голови Комітету з питань цифрової трансформації Чернєв Єгор Володимирович. Шановні колеги, хто буде наполягати на правках? Ніколаєнко і одна правка на підтвердження, я так розумію. Не відпочивайте. Ніколаєнко, 54 правки – заміна на 3 хвилини, і чотири правки ви ставите на голосування. Правильно я розумію? Сергій Володимирович, присядьте, будь ласка, не видно Ніколаєнка. Три хвилини дайте.
Дякую, пане головуючий. Отже, дійсно, я як автор, який подав 54 правки, хочу звернути увагу лише на декілька моментів, а потім зал хай визначається. Отже, "Батьківщина" не буде підтримувати цей закон, тому що, нагадаю, в першому читанні він набрав ледь-ледь 230 голосів і то була обіцянка авторів про те, що він буде значно доопрацьований. Було подано майже 500 правок, з яких враховано менше половини. Всі 54 правки мої були відхилені. Звісно, я, як і вся країна, радію з того, що навіть гендиректор Apple вітає наших цифровізаторів з успіхами на шляху, але це зовсім не означає про те, що можна в Раду засилати законопроект, який не витримує ніякої критики з боку фахівців, насамперед фінансового сектору. Щоб у цьому переконатися, достатньо ознайомитися з слушними зауваженнями нашого Головного юридичного управління щодо неузгодженості норм проекту з Цивільним кодексом, а більше того, з декількома статтями Конституції. Це думка не моя, це думка Головного юридичного управління Верховної Ради. Цей законопроект продукує велику плутанину у термінах і не дає правової визначеності природи віртуальних активів. Законопроектом не конкретизовано, до якого саме виду активів відносяться віртуальні активи: матеріальні, нематеріальні, грошові кошти чи цінні папери. Він вносить повний розбаланс у питання організації державного регулювання у сфері обороту віртуальних активів, адже, враховуючи міжнародну практику, регулюванням процедур публічної пропозиції віртуальних активів мають займатися регулятори фінансових ринків і в нас в Україні такий регулятор є, і ми посилюємо його сьогодні роль. І мені дивно, що правки мої як голови профільного підкомітету з обороту фінансових інструментів і деривативів не були враховані. Саме вони, центральний орган виконавчої влади, має відповідний досвід регулювання ринків і має дивитись за позицією, щоб не було шахрайства. І саме цей орган сьогодні реалізує цю політику держави. При цьому нам пропонується цим законом створити якісь нові центральні органи виконавчої влади, один з яких буде забезпечувати формування державної політики у сфері обороту віртуальних активів, а інший реалізовувати цю державну політику. Тим самим ігнорується порядок, за яким центральним органам виконавчої влади непритаманне виконання ролі регулятора. Тому коло питань, пов’язаних із регулюванням діяльності, щодо забезпечення віртуальних активів повинно буде віднесено до компетенції фінансових регуляторів – Нацбанку та Національної комісії з паперів і фондового ринку. Крім того, в законопроекті відсутні норми, які передбачають захист прав інвесторів, споживачів та протидію зловживанню на ринку віртуальних активів. Буду просити поставити на голосування і врахування чотири правки, які принаймні виправлять питання по регулятору. Дякую. І прошу врахувати, і підтримати.
Три, чотири правки. 289 правка Ніколаєнка ставиться на. Шановні колеги, сьогодні в стінах Верховної Ради є наші гості, наші колеги з різних парламентів світу. Вони були сьогодні присутні на молитовному сніданку, ми раді вас вітати. Раді вітати друзів України в стінах українського парламенту. [[Оплески]] Правка 289, Ніколаєнко. Ставлю на голосування. Комітетом вона не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:24:20]] За-129 Рішення не прийнято. 300 правка. Вона відхилена комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[11:24:42]] За-124 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 353 правка комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати, 353-я. [[11:25:06]] За-122 Рішення не прийнято. І 372 правка комітетом не підтримана, також Ніколаєнка. Ставиться на підтвердження. на врахування, вибачте. Прошу визначатися та голосувати. [[11:25:32]] За-133 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Жмеренецький, 3 хвилини замість правок. Після цього переходимо до голосування. Одна правка, я знаю, буде ставитись на підтвердження, і після цього голосуємо за закон в цілому. Жмеренецький, 3 хвилини.
Доброго дня, шановні колеги. Я всіх нас вітаю! Ми йшли до цього закону небагато-немало – 7 років. І в попередній каденції були спроби легалізувати цю галузь, але їм не вдалося. І нам знадобилось два роки для того, щоб узгодити з усіма регуляторами, з усіма стейкхолдерами всі деталі. Я хочу пройтись по тим запереченням, які часто лунають як міфи і в медіа, і в цьому залі. З приводу регуляторів. Передбачається три регулятори. Це спеціальна служба, спеціалізована, з фахівцями як у фінансовій галузі, так і у галузі віртуальних активів. Це Національний банк, що чітко прописано в законі. І Комісія з цінних паперів і фондових ринків. Більше того, цей законопроект офіційно підтримано листом підтримки від Служби фінансового моніторингу України, де зазначено те, що якщо ми не ухвалимо цей закон, то ми ризикуємо потрапити в списки "сірих" фінансових зон FATF. І нам терміново потрібно це робити, бо Україна не може здійснювати наразі ефективний фінансовий моніторинг. Є офіційний лист підтримки від Національного банку, який навіть планує запускати цифрову гривню на базі технології блокчейн, що вже відтестовано в попередні роки, і вони готові до цього. Тобто законопроект враховує найкращий передовий світовий досвід, тому що лише декілька країн світу насправді створили якесь законодавство в цій галузі, всім відомо: Німеччина, Люксембург, Сінгапур. І Україна буде серед цих п’яти чи десяти країн-лідерів у галузі. Наразі в Україні щоденний обіг віртуальних активів складає 1 мільярд гривень, цей 1 мільярд знаходиться в тіні. Всі обмінники, які міняють віртуальні активи, криптовалюти на долари чи гривню, вони по факту нелегальні. І ці люди ховаються, таскають гроші в якихось чемоданах, в сумках. Біржі міжнародні не можуть приходити в Україну, вони не можуть обслуговуватися в банках українських, банки втрачають ресурси, втрачають ліквідність. З жодної операції з віртуальними активами не сплачується податки в Україні, тобто весь цей мільярд гривень функціонує поза легальною ("білою") економікою. Віртуальні активи – це не щось таке, що ми хочемо створити з нуля, це те, що вже давно існує, існує в Україні, існує в світі. Прийшла пора в українському законодавстві створити нормальні цивілізовані умови, щоб це функціонувало, щоб компанії реєструвалися в Україні, а не їхали за кордон, щоб банки отримали фінанси, щоб бюджет отримав податки, щоб підприємці отримали захист і могли в судах повертати своє обладнання, конфісковане незаконно, або свої вкрадені віртуальні активи. Тому, друзі, давайте цей закон приймемо. Далі в нас ще великий шлях, нам потрібно буде і в Цивільний кодекс внести поправки, і в Податковий. Ще потрібен буде майже рік для того, щоб галузь запрацювала. Це величезний перший рамковий крок.
Дякую. Железняк, хвилина замість правок. І голосуємо.
Шановні колеги, багато зауважень, які ми чуємо, мають свою логіку. Справді, давайте говорити відверто, біткоїн створений саме для того, і інші криптовалюти, щоб його не контролювала держава. І це те, з чим буде стикатися весь світ у новому столітті. Але я вважаю, що такий закон потрібен, щонайменше сьогодні, коли на всіх інтернет-виданнях, які читає світ, які читають про українських айтішників, з’явиться новина, що Україна прийняла Закон про біткоїн. І це ще раз підкреслює, що Україна є провідною країною в тому числі і в ІТ-галузі. Я впевнений, що ми багато разів будемо повертатися до цього закону, це нова галузь, але її треба регулювати, треба регулювати під час подання декларації, треба регулювати під час обігу. Але це перший крок, який точно, я вважаю, не зробить гірше, але покаже, що ми є не третьою країною світу, а передовою і приймаємо ті сучасні виклики, які є в тому числі і в фінансовому секторі. Тому вважаю, що треба голосувати за цей закон. Дякую.
Дякую. Жмеренецький.
Хочу поставити 434 правку на підтвердження. Поясню дуже коротко, чому ми маємо її зараз провалити. Справа в тому, що в нас попереду, як я вже сказав, великий шлях внесення змін і в Цивільний кодекс, і в Податковий кодекс. Зараз працює робоча група в профільному комітеті, працюють цивілісти, які напрацюють комплексні зміни до Цивільного кодексу. І тому так як у нас є час до вступу в дію цього законопроекту рамкового про віртуальні активи, то давайте дамо нашим колегам з профільного комітету разом з Мінцифрою, разом з цифровим комітетом доопрацювати ці зміни і окремим законом їх прийняти. Тому прошу зараз цю правку провалити.
Позиція комітету.
Ми звісно, що згодні з автором, дійсно, це окреме питання, яке має доопрацюватися. Ми хочемо винести питання щодо регулювання в кодексі. Тому прошу не підтримувати цю правку.
Шановні колеги, ви чули позицію і профільного комітету. Правка 434, вона була врахована, але думки змінилися, я так розумію. Готові голосувати? Ставлю на голосування, на підтвердження, правку 434. Прошу визначатися та голосувати. [[11:31:48]] За-9 На жаль, правка не набрала необхідної кількості і була відхилена. Переходимо до голосування за закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про віртуальні активи (реєстраційний номер 3637). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:32:27]] За-276 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо одночасного переходу прав на земельну ділянку у зв’язку з переходом прав на об’єкт нерухомого майна, який на ній розташовано) (реєстраційний номер 5248). Це друге читання. Хтось буде на правках наполягати? Скільки правок? Одна? Тоді пішли по таблиці. Івченко. Не наполягає. Мошенець. Не наполягає. Шахов. Не наполягає. Вельможний, 6 правка.
Дмитро Олександрович, будь ласка, 2 хвилини, я по своїм правкам виступлю. Виступ 2 хвилини можливо?
Дві хвилини замість правок, правильно? Дві хвилини Вельможному дайте, будь ласка.
Сергій Вельможний, Луганщина, депутатська група "Довіра". Ухвалюючи відповідний проект закону, ми робимо правильні кроки назустріч громадянам, облегшуючи бюрократичні процеси, пов’язані з переоформленням майна. Проте вказаний проект закону містить суттєві недоліки, зокрема в надмірній дерегуляції процесу переходу прав. Це може стати полем для маніпуляцій, адже відсутність достатнього документального забезпечення просто може ввести в оману людей, залишивши їх з нічим. Я не на чутках знаю, що в нашій державі відбувається рейдерське захоплення земельних ділянок, підроблення документів щодо права власності, службове недбальство, внаслідок якого страждають люди. Мінімальний приклад відбувся нещодавно. До мого колеги Олександра Сухова звернулися багаточисельні мешканці Лисичанська, які вказали, що в одному районі міста незаконно добувають вугілля. Приїхавши в зазначене місце, ми просто стали в ступорі, адже на декількох десятках гектарів розвернули цілий полігон. Видобуваючи вугілля таким варварським способом, нищиться екологія Луганщини. Ця земля вже ніколи не буде придатною ні для чого. Чи були дозволи в людей, які це роблять? Якісь фільчині грамоти. Ось і всі документи. Правоохоронні органи розслідують кримінальне провадження за цим фактом, встановлюються збитки, завдані державі. Це ми тримаємо на контролі. Якщо держава не буде правильно регулювати моменти щодо переходу прав на земельну ділянку у зв’язку з переходом прав на об’єкт нерухомого майна, ми опинимося в тотальному хаосі, "чорні" нотаріуси зможуть у будь-якої людини забрати землю під виглядом продажу нерухомості, яка знаходиться на ній. Як народні обранці ми повинні до всіх процесів підходити зважено, розумно та з користю для громадян. Шановні колеги, прошу підтримати даний законопроект, депутатська група "Довіра", вся Луганщина голосують "за". Дякую.
Ковальов Олексій Анатолійович.
Шановні колеги, це дійсно законопроект, якого потребує не тільки бізнес, а й звичайні громадяни, які будуть захищені від того, що вони будуть придбавати будівлю, споруду, житловий будинок і вони отримають дійсно земельну ділянку в тих межах, які визначені актом постійного користування або правом власності. Також хочу зазначити, що даний законопроект буде корисний також для малої приватизації, оскільки в ньому врахована моя позиція стосовно єдиного майнового комплексу. Оскільки, коли люди будуть придбавати на прозорій приватизації саме єдиний майновий комплекс, до них буде переходити також акт постійного користування. Ми бачимо, що багато державних об’єктів є в занедбаному стані. І фактично люди (фізичні особи), забудовники (юридичні особи) придбають цю нерухомість саме для подальшої забудови. І фактично вони будуть застраховані, і буде гарантуватися їхнє право на землю, і буде воно використовуватися саме для цілей держави. Дякую вам.
Дякую. Наступна правка 7, Мамка.
Шановні народні депутати! "Опозиційна платформа – За життя", Мамка. Скажіть, будь ласка, законопроект, який приймається і стає законом, він повинен якусь мати логіку і юридичне забезпечення. Цей законопроект нам каже про те, що право власності переходить на недобудований будинок, на все інше і землю від власника, який його продає. Як можна продати недобудову або щось продати, коли ця недобудова є в реєстрі? Ця недобудова попадає в реєстр, коли побудовано більше 70 відсотків. Власник земельної ділянки, який буде продавати недобудову об’єкт, який стоїть на земельній ділянці, він продає по двом актам. Буде по одному акту, але крім державного і комунального.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування 7 правку. Комітетом не підтримано. Прошу визначатися та голосувати. [[11:37:57]] За-58 Рішення не прийнято. Івченко, 12 правка.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, я хотів сказати про те, що "Батьківщина" відкрила антирейдерські штаби. Ви знаєте, що багато звернень сьогодні з різних областей приходить безпосередньо щодо рейдерства, яке є в аграрній сфері. І я би просив парламент, щоб ми з вами чітко реагували на ті виклики, які сьогодні йдуть, коли ми відкрили ринок землі. Я би хотів, щоб ми реагували на ті виклики, які сьогодні йдуть, коли ми відкрили ринок землі. Я би хотів, щоб ми реагували на тих людей, які приходять під Верховну Раду, зокрема з СВК "Новоселицький", який сьогодні в судах б’ються з людьми, які безпосередньо знаходяться в цій залі – в залі Верховної Ради. Колеги, підроблення протоколі загальних зборів дало змогу забрати більше тисячі гектарів землі. Те ж саме відбувається і в інших областях, приходять безпосередньо із Запорізької, і з інших областей. Давайте, будь ласка, займатися і цим законодавством. Дякую.
Ви ж більше не наполягаєте, да? 14 правка, Івченко.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ще хотів сказати, що у нас багато законодавчих ініціатив, які прискорюють прийняття, а фактично дають можливість притягувати до відповідальності тих, хто сьогодні займається, наприклад, реєстрацією речових прав. В нашому контексті в цьому законі важливо, що реєстратори мають чітко розуміти ту відповідальність, якщо вони будуть незаконно входити в ці реєстраційні книги і робити реєстраційні дії, має наступати відповідальність. Тільки після відповідальності ми чітко зможемо сказати, що ми захищаємо на сьогоднішній день людей, які володіють майном, тільки після того ми зможемо чітко вказати інвесторам, що їхні права власності будуть захищені. Давайте підвищувати відповідальність тих людей, які мають доступ до реєстрів. Дякую.
Не наполягаєте на голосуванні? Не наполягає, бачу. Далі, Вельможний, 17 правка. А, все, пройшли. Мамка, 22-а.
Ну, хочу зазначити, попередній виступаючий звертав увагу з приводу того, що реєстратори не відповідають. Дійсно, відповідальності немає, тому що в них є право перевірити документи, а не їх обов’язок. І чогось Верховна Рада, ну, плодотворно стоїть на собі і не вносить ніяких змін до цих законопроектів. Доки немає обов’язку, відповідальності не буде існувати. Я хотів би все-таки продовжити свій виступ по попередній правці і сказати про те, що, от зверніть увагу, скільки людей фізичних осіб, юридичних осіб купило об’єктів комунальної форми власності, державної форми власності самі об’єкти, договори оренди по землі щодо їх обслуговування позаключали, які кожного року ходять, кланяються і продовжують їх. Але чому ми ділимо фізичних осіб від юридичних осіб, від форми власності: комунальної, державної і іншої форми власності? Чому ми даємо в законі виключення? Там, де виключення, там корупція.
Дякую. Наполягаєте ж на голосуванні? Ставлю 22-у. Комітет не підтримує. Прошу визначатися та голосувати. [[11:42:14]] За-65 Рішення не прийнято. 25 правка Мамки.
Реформувати можна для всіх, вносити зміни для всіх суб’єктів, які користуються, права яких можуть бути порушені і все інше. Але звертаю на виключення. Якщо об’єкти між фізичними особами і юридичними можна робити, якщо об’єкти, які належали комунальній власності і державній власності, цього робити неможливо. Скажіть, будь ласка, ми подальші кроки будемо робити в цьому напрямку чи не будемо? Якщо є комунальна і державна власність, придбана на законних підставах, влада нічого не зробила, щоб виявити порушення, задокументувати, притягнути їх до відповідальності, необхідно не блокувати рішення, а дати дозвіл на використання цих прав як по комунальній формі власності, так і по державній. Так буде вірно по відношенню до громадян України, а не робити законопроекти під визначених осіб.
Ставлю на голосування 25 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:43:44]] За-67 За – 64. Рішення не прийнято. 28 правка, Мамка.
Шановні колеги, можна дати слово просто виступаючому або керівнику комітету для того, щоб він пояснив позицію. Яка ж різниця між фізичними і юридичними особами, які надаються правом, полегшенням, і що ми допомагаємо громадянам у вигляді податку, несплати податків за оформлення земельної ділянки? Яким же чином буде відбуватися це оформлення будинку і земельної ділянки. Чи будуть вноситися зміни до інших кодексів до податкових і чим це передбачено? І чому ми позбавляємо по аналогічних ситуаціях, якщо брати по майну, яке має комунальну форму власності, державну форму власності? І такі речі необхідно все-таки пояснити і мати ініціативу або приймати всім права давати або таких прав не давати.
Ставлю на голосування 28 правку Мамки. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[11:45:10]] За-69 Рішення не прийнято. 32 правка, Мамка.
Слава Богу, що в 32 правці ми ставимо все-таки питання щодо оренди таких земельних ділянок. Але невизначеність у законі, вона породжує або корупцію, або невірний підхід до використання закону. Необхідно все-таки говорити, якщо про оренду, то необхідно все-таки внормовувати позицію оплати мінімальну, максимальну і вносити зміни до інших статей і кодексів, які існують і будуть регулювати ці правовідносини між фізичними, юридичними особами. Таких змін немає. Доки не буде таких змін, будуть використовувати як попало, і буде реформа проходити – що маємо, те маємо. Прошу правку мою ставити на голосування. А все-таки по формах власності, по об’єктах нехай, дайте слово поважному керівнику комітету.
За багаточисельними зверненнями народного депутата Мамки позиція комітету.
Шановний колего, по ваших правках, які більше стосуються насправді одного й того самого, і це пов’язано при продажі об’єктів державної або комунальної власності щодо одночасного переходу права на земельну ділянку. Я вважаю їх достатньо хорошими, відверто вам кажу. Але чому в цій частині зроблено виняток? Тому що в нас два і різні органи розпорядження по державному, комунальному майну і по землі. Ми спілкувалися в цій частині, вони попросили, щоб це окреме питання досить важливе не розглядати в цьому законі. Через це в цій частині були винятки. Представники державних органів. Це не було предметом цього закону.
Ставлю на голосування 32 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:47:35]] За-77 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Мамка, 42-а.
Шановний український народе, ви чули виступ доповідача керівника комітету? Уявляєте, що нас хтось, народних депутатів, попросив цього не робити? Оце невірні підходи у влади. Необхідно або робити, або не робити. Якщо наділяти правом, то наділяти всіх щодо об’єктів і приймати рішення відносно комунальної і державної форми власності. Прошу 42 правку поставити на голосування, яка і каже про те, що їм саме дозволити об’єкти державної і комунальної форми власності надавати їм право для користування земельними ділянками в автоматичному режимі, але з подальшими змінами до Податкового кодексу України. Дякую.
Ставлю на голосування 42 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:49:00]] За-78 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 55 правка Мамки.
Шановні колеги, це моя остання правка. Хотів би зазначити про якість законів, а потім їх виконання. Необхідно говорити про комплексний підхід для того, щоб цим законом користувались громадяни України, а не іноземці. Нам необхідно все-таки вносити комплексні зміни. Чому комплексні? Що якщо така історія є, то, ви розумієте, будинок, який продається, чи недобудова – це одна сделка, яка обкладається податком. Земля, яка продається, – іншими податками, визначеними Податковим кодексом, обкладається, за що сплачують суб’єкти, які приймають участь в сделке. Яким чином буде на даний час проходити ця відповідна дія: платити як податки з однієї сделки, з двох сделок, в автоматичному, хтось щось не буде платити, – цих пояснень в угодах не існує. Необхідно також вказати інші.
55 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:50:32]] За-86 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо одночасного переходу прав на земельну ділянку у зв’язку з переходом прав на об’єкт нерухомого майна, який на ній розташовано) (реєстраційний номер 5248). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:51:32]] За-301 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, в нас залишилось 7 хвилин до перерви, я думаю, що ми трошки раніше її розпочнемо. Немає заперечень? Оголошується перерва до 12:30.
Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, було звернення щодо того, щоб. від декількох навіть фракцій було звернення щодо того, щоб розглянути проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до міжнародного співтовариства у зв’язку із незаконною підготовкою виборів у Державну Думу Російської Федерації у тимчасово окупованій АР Крим та Севастополі та з залученням до голосування громадян України з окупованої частині Донецької та Луганської областей. Є пропозиція зараз розглянути це питання. Немає заперечень? Немає. Будь ласка, запросіть народних депутатів, нам необхідно проголосувати скорочену процедуру розгляду цього питання. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту Постанови про Звернення Верховної Ради України до міжнародного співтовариства у зв’язку із незаконною підготовкою виборів у Державну Думу Російської Федерації у тимчасово окупованій АР Крим та Севастополі та з залученням до голосування громадян України з окупованої частині Донецької та Луганської областей (реєстраційний номер 5497). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:34:14]] За-206 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Я хочу подякувати, колеги, вам за те, що ми будемо зараз розглядати це питання, не відкладаючи його, тому що, дійсно, це важливо зробити саме зараз, до виборів в "державну дуру", тобто Державну Думу Російської Федерації. Тому що ці вибори росіяни збираються провести не тільки на своїй території, що є їхнім правом, хоча виборами це назвати складно, те, що вони роблять, це просто абсолютне брутальне порушення всіх яких є норм демократії і просто призначення такої собі боярської думи при царе Путине. Але це їхня внутрішня справа. Але, на жаль, вони хочуть це зробити ще і на українській території, на території українського Криму, залучаючи українських громадян Криму та ще і Донбасу. Мова йде про те, що сотням тисяч громадян України російська влада роздає російські паспорти, сотням тисяч, і зараз хоче їх долучити до виборів для того, щоб вони голосували. До речі, вони ще і висувають усіляких Бородаєв і інших негідників, різноманітних пропагандистів, яких вони просувають в свій парламент для того, щоб вони надалі промивали мізки людям, в тому числі і в міжнародних організаціях. І все це вони хочуть зробити, в тому числі і голосами українців. Це брутальне порушення міжнародного права. Це брутальне порушення всіх засад міжнародного права, звичайно, української Конституції. Більше того, все це вони роблять в момент, коли вони знищують людей в Криму. Коли Наріман Джелялов і інші активісти Меджлісу кримськотатарського народу, їх просто знищують за їх участь в Кримській платформі і за підтримку України. В таких умовах наше з вами завдання сказати "ні". Крим – це Україна. Те, що зараз Росія робить, ніякі не вибори, а "державна дура", тобто Дума – нелегітимна.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання. Прошу: два – за, два – проти.
Мережко Олександр Олександрович від комітету. Олександр Олександрович Мережко.
Дякую. Шановні колеги, до речі, про те, що казав щойно Олексій Олексійович. Хотів би додати те, що фактично вибори в Держдуму вже почалися, і згідно з останньою інформацією таємно проводяться у військових частинах. Тобто цей злочин вже Росія почала вчиняти. Шановний головуючий, шановні колеги, сьогодні до розгляду Верховною Радою України пропонується внесений народним депутатом України Гончаренком Олексієм Олексійовичем проект Постанови Верховної Ради України про Звернення Верховної Ради України до міжнародного співтовариства у зв’язку із незаконною підготовкою виборів у Держдуму Російської Федерації у тимчасово окупованій Автономній Республіці Крим та Севастополі та з залученням до голосування громадян України з тимчасово окупованих частин Донецької та Луганської областей. Метою законопроекту є схвалення згаданого звернення Верховної Ради, яким засуджуються протиправні дії Російської Федерації щодо незаконної підготовки до проведення 19 вересня 2021 року виборів до Державної Думи Російської Федерації на тимчасово окупованій частині території України та примусової паспортизації громадян України. Ці дії Росії зухвало порушують основні норми міжнародного права. Проведення виборів у Державну Думу Російської Федерації на тимчасово окупованій території України є незаконним, а, отже, унеможливлює визнання їхніх результатів. Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва на своєму засіданні розглянув законопроект та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому з урахуванням пропозицій та зауважень комітету. Тож, шановні колеги, закликаю вас підтримати цю постанову. Дякую за увагу.
Осадчук Андрій Петрович. Бобровська? Бобровська Соломія Анатоліївна.
Соломія Бобровська. Шановні колеги! Вчора під час свого виступу я наголошувала і сьогодні теж нагадаю, що 17-19 вересня пройдуть вибори до Державної Думи. Але наголошу і нагадаю вам, що 10 вересня стартують величезні масштабні навчання, зокрема Російської Федерації та Республіки Білорусь. Це ті речі, про які парламент український не може мовчати, ми повинні про це говорити і звертатися, зокрема, через інструмент заяв і постанов до міжнародного співтовариства для принаймні фіксації подібних воєнних злочинів. Але я би хотіла наголосити наступне. Що окрім того, що в Криму Російська Федерація змінює останніх вісім років напряму фактично етнічний склад, заселяючи туди, так як вони це робили класично останні 100 років, громадян Російської Федерації невідомої спеціальності, невідомих з глибинок і так далі, вони проводять наступну політику: вибори до Державної Думи пройдуть з новими прізвищами, які в тому числі мають пряме відношення до збройних формувань так званих "ЛНР" і "ДНР". Більше того, в цих виборах буде брати участь колишній так званий очільник уряду "ДНР" Прилєпін, буде брати його дружок участь Бородай такий собі і так далі, і так далі. Починаючи від рядових солдатів, які безпосередньо тримали зброю в руках, закінчуючи їхніми так званими міністрами так званих їхніх урядів. Це абсолютно повна гібридизація, яку ми отримуємо у подібних людей у Державній Думі, які, в принципі, не мають права легітимно ані йти, ані бути визнані вибори на території. Для нас це буде величезне питання, що робити далі, під час деокупації цих територій і подальшої роботи з ними. Тому однозначно "за". І подивимося за тим, що буде відбуватися 17-19 вересня. Дякую.
Ні. В’ятрович. Геращенко Ірина Володимирівна. Батенко після.
Шановні колеги, якщо подивитися російське телебачення, то здається, ніяких виборів до Держдуми не існує – там суцільна Україна, щодня, багато, з ненавистю. І зрозуміло, чому там немає виборчої кампанії: тому що ніяких виборів дійсно не існує. Там буде призначена Кремлем Держдума, і, власне, це країна тоталітарна, авторитарна, де вже 25 років немає жодних виборів. Але найстрашніше для світу, що світ цього не помічає. І так само не помічає тієї ганебної паспортизації насильницької, яка відбувається на окупованому Донбасі. І дійсно, не тільки насильницької паспортизації в Криму, а й зміни демографічного складу Криму. Власне, ми були переконані, що на Кримській платформі, проведення якої ми вітаємо, тому що важливо сьогодні тримати тему Криму в інформаційному полі не тільки в Україні, а й в усьому світу, тема цієї насильницької паспортизації і невизнання цих фейкових виборів, які проводять на українській території Путін і його камарилья, буде однією з ключових тем. Шкода, що ця тема так само, як, наприклад, тема блокування Українського морського пароплавства в Азовському морі, в Керченській протоці як і тема звільнення заручників були другорядними. І тому дуже важливо, і ми в даному випадку дякуємо колегам по монобільшості, що зараз ми з вами розглядаємо постанову, яка засуджує фейкові вибори незаконні, які Російська Федерація проводить на окупованих частинах України. Дуже важливо, щоби ця постанова, друзі, стала. об’ єднала зал не тільки голосуванням, а на всіх міжнародних майданчиках. Ми з вами доносили нашим міжнародним партнерам про невизнання виборів до Держдуми, а значить невизнання майбутніх російських делегацій в міжпарламентських асамблеях і їх повноважень, тому що вони будуть обрані незаконно в Криму, на окупованому Донбасі громадянами України, яких сьогодні примушують брати російські паспорти. Тому наша з вами задача в Парламентській асамблеї ОБСЄ, в Парламентській асамблеї НАТО, в ПАРЄ.
Гузь.
Ігор Гузь, депутатська група "За майбутнє", Волинь. Шановні друзі, багато хто з тих, хто зараз дивиться нашу трансляцію, з наших співгромадян скаже: для чого чергове звернення, яких було десятки і сотні, що це дає? Є багато скепсису. Насправді дає. Ви подивіться результат, який дала Кримська платформа. Якби Російська Федерація агресор не зважала на таку нашу міжнародну дуже важливу і дієву історію, не було би протидії, з якою сьогодні стикнулися, власне, патріоти України з Меджлісу на території українського Криму, яких ми сьогодні маємо максимально підтримати на всіх можливих важелях. Тому насправді боротьба з окупантом, агресором має тривати постійно. Ми постійно повинні тримати Російську Федерацію в напрузі нашими рішеннями, міжнародною політикою, нашим військом і так далі. І дуже важливо, я сподіваюсь, що буквально за декілька хвилин ми покажемо, що в цьому залі, коли піднімаються подібні питання, проукраїнська більшість, а фактично всі фракції, окрім "п’ятої колони", яка тут сидить ліворуч від трибуни, вони об’єднуються, вони є спільно тримають позицію проти окупанта, проти агресора, проти ворога. Тому ті, хто говорять, що не потрібно вчергове піднімати подібні питання, вони помиляються. Парламент повинен постійно тримати в напрузі Російську Федерацію окупанта. Прошу голосувати "за". Дякую.
Дякую. Лаба Михайло Михайлович.
Ясько Ліза.
Єлизавета Олексіївна Ясько.
Колеги, цей проект постанови – це той приклад, це дійсно ми всім парламентом повинні підтримувати, ми повинні показувати, наскільки ми єдині в захисті вільного Криму і вільного Донбасу. Те, що Росія зараз хоче провести вибори і придумує різні методи: онлайн залучити представників так званих "ЛНР" і "ДНР", залучити тих, кого вона пересилила примусово в Крим – це все порушення міжнародного права. І поки світ зараз разом з пандемією, ковідом, в своїх справа, в своїх проблемах, ми мусимо нагадати всім, що ми не можемо це толерувати. Знаєте, на Кримській платформі лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв сказав таку фразу, що "шакали, паразити будуть отримувати перемогу до того моменту, поки не вийдуть справжні леви". Це виявилось кримськотатарською приказкою. І мені здається, що це повинно нам нагадати про те, що ми мусимо підтримувати подібні постанови, звернення до світу і ми мусимо бути справжніми левами, коли йде мова про Україну, про вільну Україну з усіма частинами. Дякую. Підтримуємо.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Соболєв – з мотивів, Бакунець, після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, шановний головуючий, без сумніву, фракція "Батьківщина" підтримає даний текст постанови. Ми вважаємо, що вона достатньо своєчасна, бо досить часто ми виступали з такими заявами вже після того, як відбувались незаконні вибори на окупованій території. Тепер це фактична заява попередження для світової спільноти, для таких організацій як Парламентська асамблея Ради Європи, та в кінцевому варіанті і для Організації Об’єднаних Націй, що вибори на окупованій території, а тим більш в той єзуїтський спосіб, в який це робить окупант, коли по пошті в електронному вигляді вони дозволять експериментально голосувати. Це зайве підтвердження того, що ми не визнаємо таких виборів, і ми будемо наполягати на тому, щоб уся міжнародна спільнота підтримала позицію парламенту України. Тому голосуємо "за".
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, дорогі українці, шановні міжнародні партнери України! Сьогодні з цієї високої парламентської трибуни, продовжуючи послідовну покрокову боротьбу з окупантом, ми ще раз і ще раз звертаємо увагу, що наступного тижня агресор буде проводити брудний злочинний процес псевдовиборів. І найгірше, що окупант хоче втягнути в цей процес і громадян України. Тому сьогодні закликаю весь зал підтримати дану постанову і стояти на своєму і щоразу голосніше на різних трибунах і майданчиках заявляти світовій спільноті про те, що ми боремося і скоро отримаємо перемогу в боротьбі з агресором. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили. Переходимо до голосування. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до міжнародного співтовариства у зв’язку із незаконною підготовкою виборів у Державну Думу Російської Федерації у тимчасово окупованій АР Крим та Севастополі та з залученням до голосування громадян України з окупованої частині Донецької та Луганської областей (реєстраційний номер 5497). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:50:33]] За-318 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бібліотеки і бібліотечну справу" (реєстраційний номер 5002). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:06]] За-250 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні колеги, дуже приємно, що нарешті ми дійшли до розгляду цього законопроекту, це 5002 і він змінює Закон "Про бібліотеки і бібліотечну справу". І саме вчасно, тому що закон діючий з 1995 року, останні зміни були внесені у 2000-му. Країна кардинально змінилася. Ми при його написанні хотіли насамперед зробити і бачимо бібліотеку спільним простором для усієї родини, де кожен може знайти для себе цікаве дозвілля. І редакція законопроекту – це є початок дуже системної роботи, щоб вдихнути сучасність у життя бібліотечної системи, в тому числі через її цифровізацію. Законопроект про те, щоб орієнтуватися на запит споживача, підвищувати якість і доступність послуг. Це оновлення термінології, наприклад, з’являється нове поняття як пересувна бібліотека, сучасна класифікація бібліотек, актуальний функціонал, це економічні стимули і соціальні гарантії для бібліотекарів. Окремо хочу наголосити на цифровому аспекті, якого дуже потребує бібліотечна система сьогодні. Це створення національної електронної бібліотеки та оцифрування бібліотечних фондів, особливо книжкових пам’яток, з відкриттям широкого доступу до них за допомогою електронних бібліотек. Ми розробляли цей законопроект разом з експертами, з бібліотечною спільнотою, яка зараз за нами спостерігає, вона дуже активна, я їм дуже дякую, разом з міністерством. І я запрошую вас усіх до роботи до другого читання, щоб удосконалити певні норми. Дуже важливо, що ми заклали запобіжники проти хаотичного закриття бібліотек в громадах. Ліквідувати бібліотеку можна лише за наявності згоди громади, погодження Мінкульту (Міністерства культури) та у разі, якщо це не суперечить державним соціальним нормативам забезпечення населення публічними бібліотеками в Україні. І окремо хочу наголосити, що в "Перехідних положеннях" до другого читання ми також передбачимо, що дитячим бібліотекам, які мають статус юридичної особи, перереєстровуватись буде не потрібно. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Євгенія Михайлівна. Я запрошую співдоповідача, першого заступного голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики, народного депутата України Ірину Мирославівну Констанкевич. Будь ласка.
Шановні колеги, потреба реформування бібліотечної галузі давно назріла. Виклики децентралізації, цифровізації, є криза з читанням, спонукають нас до рішучих дій: до модернізації бібліотечної системи, її трансформації і загалом активізації шляхом оновлення законодавства. Прийняття законопроекту поліпшить врегулювання відносин у бібліотечній сфері, забезпечить законодавче підґрунтя для повноцінного функціонування бібліотечної системи, створить дієвий механізм реалізації прав громадян на рівний та вільний доступ до інформації і створить сучасну мережу бібліотек. На засіданні комітету народні депутати України розглянули даний законопроект і висловили низку пропозицій щодо змін та доповнень до законопроекту, усі вони є у висновку комітету. Відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України комітет зауважує, що для комплексної реалізації норм законопроекту при його доопрацюванні до другого читання може бути необхідним також узгодження його положень із нормами, що не були предметом розгляду в першому читанні, і внесення до нього відповідних поправок. За підсумками обговорення Комітет Верховної Ради з питань гуманітарної та інформаційної політики ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні зазначений законопроект прийняти за основу. Прошу підтримати рішення комітету проголосувати за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання? Прошу записатись: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Чорному Дмитру Сергійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Андрію Бобляху.
Андрій Боблях, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Прошу вас підтримати законопроект 5002 про внесення змін до Закону України "Про бібліотеки і бібліотечну справу. Хочу сказати, що я як депутат мажоритарник досить часто стикаюся з тим, що до мене просто надходять звернення від працівників та працівниць бібліотек щодо допомоги у ремонтних роботах або ж оновленні бібліотечного фонду. До речі, наразі 90 відсотків книг, які знаходяться в бібліотеках, це книги, які видані ще за радянських часів. Отож, цей законопроект, він дасть новий поштовх, нове дихання для бібліотек. Давайте разом це все ми зробимо. Тому що потрібно повернути людей в бібліотеки від дитини і до старших людей. Вони повинні отримувати якісні послуги. І прошу вас, давайте зробимо так, щоб 2021 рік нарешті наступив і в наших бібліотеках. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Вельможному Сергію Анатолійовичу, депутатська група "Довіра". Білозір Лариса Михайлівна.
Шановні колеги, шановний пане голово, шановні громадяни України! Майже в кожному населеному пункті у нас на округах, як мажоритарники ми знаємо, є бібліотеки і вони виконують, дійсно, дуже важливі гуманітарні та соціальні функції. Але з кожним роком бібліотеки все менше і менше задовольняють потреби населення. І дійсно, вони втрачають свою популярність. В першу чергу це пов’язано з тим, що у нас дуже застаріле законодавство, яке регулює їхню діяльність. Так аж 26 років тому назад був прийнятий закон, і він востаннє був оновлений тільки у 2000 році. І світ, і Україна за останні 20 років далеко пішли вперед, але не наше законодавство. Тому настав час це змінити. Тим паче, що сьогодні бібліотеки зареєстровані в Дії і вони є таким хабами з цифрової грамотності. Зокрема, Вінниччина отримала 300 комп’ютерів, які передані були в сільські бібліотеки, і завдяки цьому багато людей і похилого віку, і малеча користуються також і адміністративними, і іншими послугами через інтернет і освітчуються. Насправді законопроект 5002 надзвичайно важливий для розвитку галузі. Вже говорила переді мною доповідач, пані Євгенія Кравчук, що дуже важливо, що тут прописано, що потрібно зберегти мережу бібліотек, і тільки після громадського обговорення та погодження Міністерства культури можна буде закривати. І також підсилюється питання щодо організаційних моментів забезпечення взаємодії бібліотек з різними мережами та формами власності і особливо тут також цифровізація йде книжкова. книг і створюється Національна електронна бібліотека. Звичайно, треба ще попрацювати, є багато зауважень, особливо щодо дискримінації по зарплатам. Чомусь тільки національні, працівники бібліотек національних отримують підвищення. Це треба вирішувати, тому що сьогодні сільські бібліотекарі працюють теж дуже важко і ледве.
Дякую. Слово надається народному депутату України Лопушанському Андрію Ярославовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу слово передати В’ятровичу.
Володимир В’ятрович, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Ситуація з читанням, книговиданням, книгорозповсюдженням в Україні насправді є катастрофічною. Руйнівний вплив Росії, коронавірусний локдаун призвели до того, що асортимент і тиражі книжок стрімко скорочуються, десятки книгарень зачинилися. Більшість бібліотек сьогодні нагадують більше склади старої макулатури, ніж сучасні культурні центри. Але на відміну від інших європейських сусідів наша влада не збільшує, а зменшує фінансування галузі культури. Українці все менше читають. Мова йде про пряму загрозу інтелектуальної деградації, яку можуть зупинити лише невідкладні і системні кроки в цьому напрямку. Цей законопроект важливий і є одним із кроків у напрямку модернізації бібліотечної мережі. Ми підтримаємо його в першому читанні. Але до другого читання його слід істотно посилити, особливо в частині гарантій державного фінансування бібліотек, можливості для їх господарської діяльності, окремих бюджетних рядків для поповнення бібліотечних фондів, неприпустимості під приводом реорганізації знищення бібліотек для дітей. І аж ніяк не можна обмежитися лише цим одним законом. У мене є запитання: коли нарешті уряд ухвалить стратегію розвитку читання, яка була розроблена інститутом книги і підтримана профільним міністерством та комітетом? Коли ми перейдемо до реалізації рекомендацій слухань, які відбулися в липні на гуманітарному комітеті? По-перше, відшкодовувати книгарням з бюджету видатки на оренду в розмірі 20 відсотків від сум продажів українських книжок. По-друге, викуповувати для бібліотек по 500 примірників кожної нової української книги з накладом 2 тисячі і більше примірників. Лише ці два інструменти за лічені роки збільшать асортимент і тираж книжок, мережу книгарень і обсяги нових книг в бібліотеках. Але для цього треба поставити крапку в ганебній політиці залишкового фінансування культури, зокрема і книжкової галузі. Або ми виявимо політичну волю і підтримаємо сьогодні наші бібліотеки, книгарні і видавництва, або завтра гіпертрофована економія на культурі приведе нас на задвірки третього світу і "русского мира". Дякую.
Слово надається народній депутатці України Совсун Інні Романівні, політична партія "Голос", фракція "Голос". Будь ласка.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Бобровська, будь ласка.
Соломія Бобровська. Шановні колеги, безперечно, це законопроект, який повинні підтримати абсолютно всі фракції, і він давно перезрілий. Але, коли ми про нього говоримо, ми повинні пам’ятати, що це абсолютно системна річ, яка зачіпає не лише бібліотеки сільські, міські, комунальні, державні, національні, але зачіпає читача, покупця, бібліотеку і так далі, і так далі. Те, що, безперечно, сьогодні бібліотеки окремі намагаються бути центром, хабом і так далі, і так далі, і хочу, до речі, вас при нагоді запросити обов’язково в Одесу, побачити, зокрема гордість, це мій проект, бібліотека Грушевського на вулиці Троїцькій і як за 5 років бібліотека перетворилася в хаб комунальний і доступний для всіх. Безперечно, ми про таке мріємо і в кожному місті, селищі і селі. Але я би пропонувала би депутатам взяти на себе відповідальність і що три місяці, до прикладу, або щороку привозити в бібліотеки своїх округів, або привозити в бібліотеки сходу. Це те, чим займаються дуже давно волонтери, яким небайдуже. Тому що культура – це величезний фронт, і це все починається з книжки. Привозити ці нові книги для того, щоб людина могла приходити, чи військовий у своїй частині міг приходити, і користуватися книгою, брати і читати. Більше того, нам би варто звернути увагу на книговидання, проблему книговидання. Тому що українське книговидання не може у зв’язку з фінансовими ресурсами і з маленькою, справді, залишковою вартістю підтримувати свій баланс і задовольняти весь ринок книжковий. І, останнє. Це, безперечно, зупинка всього нелегітимного передруку і друку російських книг, які фактично демпінгують і заполоняють весь бібліотечний і книжковий простір, який доступний і набагато дешевше можна було б купити. Тому це набагато ширша і комплексніша проблема. Дякую.
Дякую. Кириленко Іван Григорович. Ірина Мирославівна і. Кириленко Іван Григорович, будь ласка, дайте слово.
Дякую, пане головуючий. Шановні колеги, фракція "Батьківщина" підтримає в першому читанні хороший прогресивний актуальний закон, бо дійшло реформування уже і до духовної сфери. До другого читання ми обов’язково зробимо дві поправки. Перша поправка. Друзі, давайте не будемо лукавити, наші попередники, які писали базовий закон, не наважувалися приватизовувати духовну сферу. Ми прибираємо цю норму і пишемо запобіжники, які схожі на карточный домик проти танка. Друзі, духовну сферу приватизовувати не можна. Це наша зброя духовна. І, друге. Шановні колеги, сором’язливо пишемо за грошове утримання бібліотекарів. Давайте напишемо пряму норму, так як ми писали тут для "даків", "шмаків" і прочих сотнями тисяч. Давайте в "Перехідних положеннях" запишемо: в півтора рази підвищити заробітну плату бібліотекарям. Так, як це робила Юлія Тимошенко в своєму уряді, не чекаючи ні законів, ніяких настанов з Верховної Ради. Такі дві поправки ми будемо готувати до другого читання. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні колеги, група "За майбутнє", звичайно, буде підтримувати даний законопроект, оскільки справді це початок системної модернізації бібліотек. Але до того всього, що було сказано моїми колегами, я хочу наголосити, що бібліотеки стануть живими тільки в тому випадку, коли ми їх наповнимо новими книгами, якщо ми наповнимо їх аудіо, відео та іншою продукцією сучасною і якісною. І починати нам треба ці рухи із дитячих книг, із дитячої продукції. Тож до другого читання група "За майбутнє" запропонує ті норми, які би скерували кошти державні саме на реалізацію потреб духовного розвитку українського малого читача, але саме українською мовою. Давайте підтримаємо українські книги і українські бібліотеки, як це робить група "За майбутнє". Дякую.
Королевська Наталія Юріївна. Після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, доброго дня! Ну, ми всі розуміємо, що чергова імітація реформи, тому що ми з вами вже бачили, після медичної реформи у нас позакривали лікарні, після освітньої зараз скорочують вчителів та закривають школи, а зараз вирішили вже і до бібліотек дійти. Тому що про яке реформування бібліотек чи закладів сьогодні йде мова, якщо сьогодні утримання бібліотек переклали на бюджети об’єднаних територіальних громад, які просто закривають бібліотеки? Сьогодні швидкість ліквідації бібліотечних установ в країні складає 200 на рік. І тут треба не імітувати захист бібліотек, а треба вирішувати питання це комплексно, починати фінансувати, піднімати заробітні платні вчителям та працівникам бібліотек. Сьогодні треба зупинити цю реформу медичну і тоді вирішувати це питання, а не імітувати тут бурну діяльність. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бібліотеки і бібліотечну справу" (реєстраційний номер 5002). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:08:13]] За-328 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення відкритості інформації про розмір оплати праці в державних компаніях (реєстраційний номер 3952). Хтось буде наполягати на правках? Тоді підемо по таблиці. Королевська. Не наполягає. Пузійчук. Не наполягає. Наполягає? 5 правка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, шановні громадяни, цей закон давно на часі. Зверніть увагу, народні депутати в межах парламентського контролю не завжди мають доступ до інформації про заробітні плати працівників державних підприємств. А чому? Можливо, тому що головний поштар України отримує заробітну плату 1 мільйон 200 тисяч гривень у місяць. Давайте для прикладу подивимося, що пані Меркель, яка була майже 20 років канцлером Німеччини – однієї з провідних країн світу, буде отримувати 15 тисяч євро заробітної плати. І поясніть, чому ми ховаємо – чому ви ховаєте заробітну плату держпосадовців? Цю інформацію потрібно було розкривати якомога більше: і те, що стосується Укрзалізниці", й інших підприємств. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте чи наполягаєте на голосуванні? Далі, да, дякую. Наступна поправка, Пузійчук. Не наполягає. Кучеренко. Не наполягає. Ковальов. Не наполягає. Мінько. Не наполягає. Мінько. Не наполягає. Батенко Тарас Іванович. Не наполягає. Железняк Ярослав Іванович, 16-а. Я наступний раз, коли буде ваша наступна, я вам дам, бо ми вже другу пройшли. Добре? Я дам вам 1 хвилину.
Пане головуючий, враховуючи, що у мене буде ряд правок, які стосуються одного й того самого питання, можна попросити 3 хвилини, і я одразу поставлю чотири правки щонайменше на голосування, щоб не затягувати час.
Давайте хоча б 2 хвилини.
Давайте 2 хвилини.
Дві хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, я розумію занепокоєння, напевно, автора законопроекту розміром зарплат чиновників, топменеджерів в державних компаніях. Всі б ми хотіли, щоб держава платила чесні зарплати за чесну працю. Але для цього не треба приймати окремий закон, для цього треба зробити прозорі правила гри. Такі, до речі, пропонуються, якщо ви відкриєте спільну заяву Президента України і Сполучених Штатів Америки, там чорним по білому вказано, який цей законопроект. Це законопроект, який зараз розглядає економічний комітет у другому читанні – 5593-д. Зараз те, що пропонується, - це фактично зробити на кожному сайті держкомпанії, що кожен місяць буде публікуватися зарплата. Згідно 90 статті Господарського кодексу це і так є, тільки в річному звіті, коли ми можемо побачити цю інформацію. Відверто говорячи, мені здається, що народові України як і нам, представникам цього народу, тут не важливо чи це буде в місяць, чи це буде за рік. Нам важливо, щоб люди отримували зарплату, коли вони це заслуговують. І цей законопроект насправді не вирішує цю проблему. Саме тому мої правки 16 і 33, 49, 79 – це перший блок, стосуються того, щоб якщо і оприлюднювалась інформація, то оприлюднювалась про структуру та принципи формування зарплати. Щоб ми розуміли, чому одному нараховується зарплата мільйон, а іншому декілька тисяч, щоб ми розуміли, які є штрафи, щоб ми розуміли, коли люди чесно отримують зарплату і приносять мільярди державі в прибуток, а коли ні, і коли державна компанія працює в мінус. Саме тому давайте поставимо тільки 16 правку на підтвердження. Якщо вона не пройде, я не буду наполягати на інших правках з цього блоку. Дякую.
Дякую за конструктив, Ярослав Іванович. Тому ставлю на голосування 16 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:12:56]] За-77 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Івченко Вадим Євгенович. Не наполягає? Ну, ми ж домовилися, що ми ваших чотири забираємо, ви руку тягнете. Вадим Євгенович. Я вам дам на наступній 66-й. Будь ласка, Вадим Євгенович Івченко.
Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я б хотів підтримати, що цей законопроект дійсно на часі. Ми маємо з вами чітко показати суспільству, що таке наглядова рада, яка їх відповідальність і як вони мають декларувати свої заробітні плати. Хочу тільки одне сказати. Наприклад, Укрзалізниця, один член наглядової ради отримує 700 тисяч гривень. Ви розумієте, коли ми верстаємо з вами бюджети і не можемо підняти пенсіонерам заробітну плату, це колосальні заробітні плати людям, які не несуть жодної відповідальності. Тому, звичайно, потрібно декларування. Декларування саме задля того, щоб ми з вами, коли верстаючи наступного разу бюджет, дивилися, наскільки потрібно цій Укрзалізниці щось підвищувати, хай вони краще у своєму фінансовому звіті заберуть від наглядових рад заробітні плати і дадуть безпосередньо на покращення послуг в Укрзалізниці.
Дякую. Ми не будемо тоді ставити, так я розумію. Йдемо далі. Дякую. Наступна поправка 21, Івченко Вадим Євгенович. Я думав, що ви одразу дві закрили. Ну, давайте, Вадим Євгенович, звичайно.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, я навів приклад тільки однієї "Укрзалізниці". Але хочу сказати, подивіться, будь ласка, на ті підприємства, де є наглядові ради. Скажіть, будь ласка, або покажіть, будь ласка, нам, суспільству, і опозиції, чи ці підприємства є прибутковими. Колеги, мільярдні збитки з об’єктивних чи суб’єктивних причин. Мільярдні збитки – жодної відповідальності. А заробітні плати не зменшують, колеги. Де ви бачили приватний бізнес, а фактично корпоратизація державного управління, це фактично робиться, щоб робився приватний бізнес задля того, щоб він був ефективним. Де ви бачили приватний бізнес, який не звільняє людей, які заганяють такі корпорації, як "Укрнафта", залізниця, "Укренерго" безпосередньо в збитки? Хоча хочу сказати, що багато цих речей, є об’єктивні і суб’єктивні.
Дякую. Наступна правка Кучеренка. Наполягаєте ж? 24 правка, Кучеренко.
Шановний пане Голово, у мене 24-а, 39-а, 40, 54, 55 і 70. Я би, з вашого дозволу, виступив 3 хвилини і зняв би без голосування.
Ставлю на голосування 24-у. Комітет не підтримав.
Я вибачаюсь, ви даєте слово?
А, вибачте. 3 хвилини? Дайте 3 хвилини, будь ласка.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, безумовно, це питання, яке ми розглядаємо в цьому законопроекті, воно сьогодні є вкрай болючим для суспільства, оскільки цинізм, який відбувається сьогодні в оплаті труда з боку наглядових рад, з боку SEO менеджерів наших державних корпорацій і підприємств, він виходить за рамки майбутнього. Ну, по-перше, хочу нарешті поздоровити і привітати уряд з однією з перших перемог: вчора з величезним задоволенням ми всі сприйняли інформацію, що три незалежних члена наглядової ради НАК "Нафтогазу" нарешті подали у відставку. Я вітаю вас, друзі! На жаль, два роки на це знадобилося для того, щоб ці ганебні псевдоменеджери, які повели НАК "Нафтогаз" до повного провалу, щоб нарешті добровільно пішли. Дуже радий був учора дізнатися, що і два заступника голови правління так само збираються піти з НАК "Нафтогазу", і я дуже сподіваюся, що все це буде відновлення і оздоровлення ситуації з точки зору державного управління нашими найпотужнішими підприємствами, в першу чергу НАК "Нафтогазом". Але тепер про оплату праці. Дивіться, буквально два місяці тому уряд примудрився ухвалити фінансовий план нашої державної корпорації національної НАК "Нафтогаз України", яка останні роки займається тим, що не видобуває газ, а зменшує його видобуток, але дуже успішно перепродає нам з вами наш же український державний газ з собівартістю 2,6 гривень, зараз вона його перепродає по 7,4 гривень. Ну, непогано. Дивіться, які успіхи у цієї компанії посередника: 1200 працівників, фонд оплати праці – 3,6 мільярда гривень. Це адміністративний апарат, це набагато більше, ніж витрачається на виробничу сферу як на видобуток, так і на транспортування. Шість мільярдів гривень на утримання ми з вами оплатимо цієї компанії, з яких 1 мільярд 200 – на оплату зовнішніх юристів, зовнішніх лоєрів. І середня заробітна платня по НАК "Нафтогазу", така скромна собі 270 тисяч гривень в місяць на одну особу. Ще раз підкреслюю, не в рік, 270 тисяч гривень на одну особу. Друзі, українці, я розумію, що може зарплата депутатів може дозволити собі проплатити цю камарилью, але зарплата рядових українців, їх пенсія, на превеликий жаль, точно не дозволить утримувати такі структури, як в "Нафтогазі", так і в "Укрзалізниці", так і в "Укрпошті". Тому, безумовно, колеги, нам треба не тільки регулювати зарплату, а нам треба регулювати ефективність державного управління з боку уряду. Дякую.
Дякую. Наступна правка 27, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Дмитро Олександрович, я маю ще п’ять поправок, також прошу 3 хвилини і потім проголосувати. Три хвилини, маю п’ять поправок, 3 хвилини і потім чергово голосуємо.
А скільки у вас всього правок?
П’ять.
Дві хвилини.
Обнуліть, будь ласка, час.
Дайте 2 хвилини.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні громадяни, от в продовження того, що сказав наш колега Олексій Юрійович Кучеренко. І зверніть увагу, за рахунок того, що в "Нафтогазі" середня заробітна плата одного працюючого складає 270 тисяч гривень, ви будете в місяць ви будете мати ті платіжки з неймовірними цифрами цієї осені. В листопаді місяці ви отримаєте платіжки і ви, громадяни, заплатите за їхні заробітні плати 3 мільярди утримання апарату, який нічого не виробляє. Це теж не про розвиток країни, це не про економіку – це просто про проїдання коштів, а точніше, про пограбування, просте пограбування простих українців, вас, громадян. І нам дійсно як парламенту недостатньо тільки розкрити інформацію, повинна бути ефективність роботи цих менеджерів. І не можуть менеджери збиткових монополій, державних монополій отримувати десятки мільйонів заробітної плати в рік. Те ж саме питання задають всі, от кожен бізнесмен ніколи не працює собі в збиток. І якщо власник компанії має менеджера, який приносить йому збитки, він звільняє цього менеджера. А держава Україна в особі нашого уряду преміює цих менеджерів, вона їм платить неймовірні заробітні плати. Тому, колеги, давайте підтримаємо цей законопроект, це дуже хороша правильна ініціатива. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати, але не зупинятися на цьому. І ми повинні притягувати і до відповідальності, в тому числі персональної відповідальності, і звільняти, точніше, виганяти таких горе-менеджерів. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект.
Дякую. Ковальов не наполягає. Мінько не наполягає. Одну, 27 правку голосуємо. Ставлю на голосування 27-у. Прошу визначатися та голосувати. По черзі. [[13:22:37]] За-54 Рішення не прийнято. Далі. Княжицький не наполягає. А більше, окрім Железняка, ніхто не наполягає? Колтуновича? На підтвердження дайте список, будь ласка. Кабаченко? Ми пройшли 56 вже. А, 86? Не смішно, Олександр Рафкатович. 86, Кабаченко.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина". Микита Русланович, у мене в розпорядженні лист Голови СБУ пана Баканова на Прем’єр-міністра України пана Шмигаля. У цьому листі пан Баканов пише, цитую: "Укрзалізниця не досягнула планових показників, що пояснюється значним зростанням фонду заробітної плати з 22 до 44 мільярдів гривень. І це в першу чергу пояснюється зростанням заробітної плати наглядової ради за начебто покращення фінансових показників Укрзалізниці". Правка 86, вона саме про це. Ця правка зобов’язує іноземців нерезидентів, які входять як незалежні члени до складу наглядової ради, подавати декларацію осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Прийняття цієї правки дозволить українцям знати в обличчя своїх героїв і рятівників фінансових показників державних підприємств України. Прохання підтримати цю правку. Дуже дякую за увагу.
Позиція комітету.
Шановні колеги, там були правки і від вашої фракції, і від інших фракцій, там від ОПЗЖ, від інших фракцій були. Значить, проблема була з вашими правками, як ми говорили, з тим, що ми не могли порушити 116 статтю. Тобто вони, ну, не до тіла закону. Давайте приймемо його зараз. А потім, будь ласка, ви ж пам’ятаєте, що ми на обговоренні з багатьма правками не сперечалися. Просто із 116-ю ми не можемо розглядати. То давайте до нього потім доповнення і швидко розглянемо. Є ж і згода в залі.
Ну, голова комітету абсолютно правий. Навіть гарна ініціатива, ми не можемо її сюди імплементувати. Я думаю, що якщо зараз буде зареєстрований законопроект, ми швидко зможемо його провести. Всі бажаючі виступили, окрім Железняка. Ні, почекайте. Тут у вас багато правок, я зрозумів, у нас така важка логіка. 3 хвилини включіть. Це вже був. Правка номер 66. Одна хвилина.
Шановні колеги, дуже проста правка, вона врахована частково комітетом. Я пропоную цю інформацію публікувати раз у рік, як це визначено Господарським кодексом (статтею 90). Комітет врахував її частково, залишив і раз у місяць, і раз у рік. Мені здається, що це вже трішки схоже на шизофренію. Давайте, або її тоді, правку, відхилимо, або врахуємо повністю. Тому прошу поставити на підтвердження на повне врахування.
Ставлю на голосування 66-у. Комітет не підтримав. Прошу. Вона врахована редакційно. Я ставлю її, ставлю на голосування пропозицію автора про повне врахування. Прошу визначатися та голосувати. [[13:26:45]] За-82 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Залишається врахованою частково. Частково чи редакційно? Редакційно, вибачте. Правка номер 80. Замість шести правок Железняка 2 хвилини включіть, будь ласка.
Сподіваюся все ж таки, що з’явиться потенціал у нашому залі на ці правки. Шановні колеги, я розумію логіку, коли ми бачимо зарплати державних підприємств, які є безпосередньо у володінні держави, там, де держава має 50 і більше відсотків. Можемо сперечатися, може ні, але якщо є таке нестримне бажання рахувати гроші топ-менеджерів цих компаній, нехай воно буде. Але яка логіка теж саме розповсюджувати на підприємства, якими володіють наші державні підприємства, тобто дочірні? Такої логіки, мені здається, немає. Більше того, вони повинні бути підзвітні менеджменту цих державних компаній. І правки, які якраз, їх тут шість штук, давайте 80-у тільки поставимо на підтвердження, щоб не затягувати час, вони якраз і враховують це зауваження. Це нормальна світова практика, яка існує в світі. І мені здається, що якщо б комітет трішки би подивився уважніше на світову практику і він би прийшов саме до цього висновку. Дякую. І прошу поставити тільки 80 правку.
Ставлю на голосування 80 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:28:30]] За-82 Рішення не прийнято. Дайте 2 хвилини Железняку.
Шановні колеги, о’кей. Ви хочете отримати інформацію раз на місяць скільки заробляють представники держави, тобто державні менеджери в державних компаніях. Скажіть мені, будь ласка, а яка різниця між державним підприємством і державним банком? Логіка, вона ж повинна бути одна, не можна зробити одним виключення, а інших підводити під інші нормативні акти. Саме тому правка 18, 35, ну давайте 81-у поставимо на підтвердження, вона якраз і вносить тоді в цей же закон, по якому ви хочете рахувати чужі гроші або гроші на платників податків, тут вже як будемо дивитися, те, що під нього підпадають і державні банки, які є теж фактично державними підприємствами. Правка 81, прошу поставити на врахування. Дякую.
Позиція комітету.
Щодо 81 правки, пане Ярославе, то державний банк входить до поняття господарського товариства. Тільки через це ми відхилили, бо тут зайве уточнення просто.
Ставлю на голосування правку номер 81. Комітетом вона не підтримана. Позицію комітету ви чули. Прошу визначатися та голосувати. [[13:30:08]] За-105 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Три хвилини дайте, будь ласка, Железняку.
Шановні колеги, я зараз звертаюся в першу чергу до представників опозиційних фракцій, але впевнений, що ці правки будуть набирати підтримку і в коаліції. Цей закон про відкритість. Ми хочемо бачити, на що витрачаються гроші платників податків і як приймаються рішення. Мені здається, що дуже буде правильним врахувати ще один момент, який турбує не тільки нас, а, впевнений, всіх українців – це як приймається в державі рішення. В Офісі Президента, у пана Президента, у його голови Офісу Президента є багато радників. Ми бачимо, що вони приймають рішення по багатьом питанням. Іноді масштаб їх думки настільки великий, що вони хочуть перейменувати всю країну. І саме тому, коли ми цікавимось, яка у них зарплата, яка біографія, чи немає там конфлікту інтересів, у нас немає такого доступу до цієї інформації. І правка 88 як і інші правки, якщо вона буде врахована, якраз і відкриває нам народним депутатам як і громадянам можливість запитати: яку зарплату отримують радники в Офісі Президента, яка у них є біографія, що вони там роблять, який розподіл завдань. Тому враховуючи, що представник Офісу Президента, шанований автор, подав по духу цей законопроект для відкриття інформації, мені здається, що буде слушно доповнити його такими нормами. Тому прошу усіх колег підтримати і проголосувати. Дякую.
Це 83-я?
84-а, 88-а.
84-а. Позиція комітету.
Шановні колеги, пане Ярославе, це взагалі поза межами предмету регулювання цього законопроекту. Тобто зарплати і відвідування адміністративних будівель, погодьтеся, це різні речі. Тому ідея ваша, можливо, гарна, але давайте іншим законом регулювати, а не тим, що про зарплати, про відкритість зарплат. Добре?
Ставлю на голосування 84 правку Железняка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:32:39]] За-121 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Одна хвилина ще Железняк, після цього переходимо до голосування. Правка 83.
Шановні колеги, я впевнений, що коли ми говоримо про відкритість, демократичність та доступність, перед українським парламентом немає будь-яких перешкод. І ми це бачили, наприклад, в Законі про старост або про Конституційний Суд. Тому я думаю, що при бажанні відкрити цю інформацію, ми знайдемо механізм як це владнати. Остання правка, вона якраз знову ж таки про відкритість. Зараз як ми бачимо із засобів масової інформації, із запитів наших колег, ми не знаємо, хто відвідує або не відвідує Офіс Президента. Немає реєстрів зустрічей, які, до речі, обіцяли під час виборів. Ця правка роздає цю можливість, вона відкриває цю інформацію і робить владу справді і відкритою, і прозорою. Саме тому, я сподіваюсь, що, незважаючи на всі статті регламенту, ми знайдемо можливість в рамках 116 статті проголосувати саме цю правку, яка і робить журнал відвідування Офісу Президента відкритим та доступним для всіх. Дякую.
Я думаю, що буде інша ініціатива з вашого боку, а поки регламент є регламент. Ставлю на голосування 83 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:34:10]] За-81 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Ой, вибачте. Олександр Сергійович, яку правку на підтвердження?
61.
Правка 61, Колтунович.
Шановний пане Голово, правка там технічна. Я дуже коротко. По-перше, попередньому виступаючому хочу сказати, в підтримку цього законопроекту, що у мене є нестримне бажання не рахувати ні чужі гроші, а раціонально використовувати кошти платників податків. Це раз. Друге. Багато колег згадували, і ми під час голосування в першому читанні про це казали, я особисто подавав законопроект рік назад, 4199 про обмеження, які там можуть бути для членів наглядових рад. І те, про що ви казали, давайте подамо. Так ви, не треба подавати, ви візьміть 4199 там обмеження в 10 мінімалок, там обмеження, що людина не журналіст, а людина, яка має фаховий диплом, може працювати в галузі, людина, яка має відповідний досвід роботи, громадянство України, підприємство не має бути збитковим і ряд інших моментів, який свідчить про те, що ми як вищий законодавчий орган країни дійсно хочемо врегулювати це питання. Тому я підтримую цей проект закону, але я прошу вас так само 4199 поставити найближчим часом в порядок денний. Дякую.
61-а правка, комітетом врахована. Ставиться на підтвердження. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:35:56]] За-268 Рішення прийнято, правка підтверджена. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення відкритості інформації про розмір оплати праці в державних компаніях (реєстраційний номер 3952). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:32]] За-324 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект – про внесення змін до Закону України "Про театри і театральну справу" щодо створення додаткових умов для забезпечення професійного розвитку творчих працівників театрів (реєстраційний номер 5205). Хтось буде на правках наполягати? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про театри і театральну справу" щодо створення додаткових умов для забезпечення професійного розвитку творчих працівників театрів (реєстраційний номер 5205). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:24]] За-350 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства з питань цивільного захисту (реєстраційний номер 5608). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:56]] За-264 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Бондаренко Олег Володимирович.
Шановні колеги, доброго дня! На ваш розгляд подається проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства з питань цивільного захисту. Кодекс цивільного захисту був прийнятий Верховною Радою України в жовтні 2012 року і введений в дію 1 липня 2013 року. Досвід застосування кодексу свідчить, що частина його положень є застарілою, не відповідає вимогам діючого законодавства, сьогодення. Тож в зв’язку із цим народним депутатами України разом з ДСНС був розроблений законопроект, яким передбачається внесення змін як до Кодексу цивільного захисту України, так і до низки інших законів України з метою усунення термінологічних та змістовних неузгодженостей у кодексі, уточнення завдань, прав та обов’язків в сфері цивільного захисту суб’єктів господарювання та громадян, і прийняття цього законопроекту дозволить посилити захист населення і території від надзвичайних ситуації, насамперед інженерного, радіаційного, хімічного захисту населення і територій, забезпечити укриття населення в разі виникнення надзвичайних ситуацій, його евакуацію, навчання діям в надзвичайних ситуаціях, підвищить захист населення від впливу вибухонебезпечних предметів, які виявляються на території України внаслідок введення бойових дій в часи минулих війн та збройної агресії Російської Федерації шляхом застосування механізмів цивільного захисту, підвищити ефективність діяльності пожежно-рятувальних підрозділів під час гасіння пожеж. Пропоную підтримати законопроект. Дякую.
Дякую. До слова запрошується член Комітету з питань екологічної політики та природокористування Мандзій Сергій Володимирович.
Шановні колеги, на ваш розгляд подається проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства з питань цивільного захисту. Законопроектом передбачається внести зміни до Кодексу цивільного захисту, законів України: "Про транспорт", "Про правовий режим надзвичайного стану", "Про автомобільний транспорт", "Про регулювання містобудівної діяльності". Що дозволить: Перше – удосконалити організацію захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій на основі сучасних досягнень європейських країн у цій сфері. Друге – адаптувати профільне законодавство до змін, що давно назріли у зв’язку із завершенням реформи децентралізації і триваючим етапом реформування центральних органів виконавчої влади, в тому числі їх територіальних органів. Третє – узгодити окремі положення Кодексу цивільного захисту України із Законом України "Про протимінну діяльність в Україні" та розподіл повноважень керівників гасіння пожежі на об’єктах і територіях, у підземних спорудах та територіях лісового і природно-заповідного фонду. Законопроект підтримується державною службою України з надзвичайних ситуацій. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України проаналізувало законопроект та висловило щодо його змісту низку зауважень, які можливо врахувати під час доопрацювання законопроекту до другого читання. Прошу підтримати рішення головного комітету – Комітету з питань екологічної політики та природокористування та за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, очевидно, що в умовах збройного конфлікту, розв’язаного Російською Федерацією проти України, цивільний захист населення потребує вдосконалення і врахування світового досвіду. І тому Кодекс цивільного захисту так само потребує вдосконалення. Тому цей закон, який ми зараз обговорюємо, він багато в чому носить технічний характер. Дійсно, там приводиться у відповідність з нормами європейського права і термінологія, і вносяться інші новели щодо нормативного врегулювання порядку ведення режиму підвищеної готовності і режиму надзвичайних ситуацій. Правильно зауважили колеги, що до нього є певні зауваження, зокрема, щодо використання машин для евакуації не лише членів родин, власників цього автотранспорту, а і інших осіб. Ось оце "інших осіб" потребує вдосконалення і уточнення до другого читання. Але наша фракція в першому читанні буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Сергій Вельможний, Луганщина, депутатська група "Довіра". Передаю слово Павлу Бакунцю.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, згадаймо разом з вами страшні пожежі і паводки, які були в минулих роках, особливо в минулому році, на різних регіонах нашої країни, адже вони завдали шкоди на мільярди гривень. І особливо можна згадати і вибухи на військових складах, і особливо лісові пожежі на Житомирщині, на Луганщині. Наслідки таких надзвичайних ситуацій можна зменшувати в рази, і потрібно лише формальний крок, потрібно змінювати систему цивільного захисту. Ми з колегами з профільного екологічного комітету підготували цей законопроект, аби адаптувати застаріле законодавство до сучасних реалій, а також, аби і вберегтися від того агресора, котрий в часі гібридної війни також може робити багато шкоди різним регіонам нашої країни. Тому закликаю вас проголосувати сьогодні в першому читанні даний законопроект, підтримати, доопрацювати і, звичайно, щоб удосконалити систему цивільного захисту. Також просимо взяти до відома і до уваги результати розслідування тимчасової слідчої комісії, яка розслідувала пожежі на Житомирщині, на Луганщині. Адже ТСК відбувається, результати є, однак ніхто на це не реагує. Тому прошу взяти це до уваги і прошу голосувати в першому читанні. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний пане головуючий, шановні колеги! Невелике уточнення щодо мого попереднього виступу. Пан Залужний, він Головнокомандувач ВСУ, він не є начальником генштабу. Але це суті питання не міняє. Йому підпорядкований не один танк. Тобто можуть сісти, їхати на Червону площу, якщо він так вважає за можливе. Не треба про це говорити, кричати як Гелетей про парад в Севастополі, а закінчилося все Іловайськом, а якщо маєш сміливість, то роби, а якщо ні – то мовчи. Щодо цього питання, яке ми зараз розглядаємо, то я хочу застерегти від цієї ініціативи. Вона, в принципі, в принципі, має право на обговорення, але під час підготовки цього законопроекту, я абсолютно переконаний, аналіз цього законопроекту показав – не були задіяні місцеві органи влади, а саме навантаження в зв’язку з прийняттям цього закону буде саме на них. Перед тим як приймати такі закони треба провести дискусії, узгодити їх з місцевими радами, якщо ми зараз вважаємо, що рухаємося до самоврядування. А якщо ні, то шашкою можна, безумовно, махати і зверху. Перед тим як навантажувати місцеві органи влади, з одного боку, повноваженнями, з іншого боку, обов’язками, треба знайти фінансування під виконання цих обов’язків, тому наша фракція сьогодні утримується від підтримки даного законопроекту. Дякую за увагу.
З мотивів хтось бажає виступити? Ні. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства з питань цивільного захисту (реєстраційний номер 5608). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:47:53]] За-276 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – це проект Закону реєстраційний номер 3969, проект Закону про внесення змін до Водного кодексу України щодо уточнення переліку первинних водокористувачів. Хтось буде на правках наполягати? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Водного кодексу України щодо уточнення переліку первинних водокористувачів (реєстраційний номер 3969). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:48:48]] За-280 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення зміни до статті 29 Бюджетного кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури (реєстраційний номер 5154). Хтось на правках буде наполягати? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 29 Бюджетного кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5154). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:49:48]] За-249 Рішення прийнято. Кожем’якін Андрій Анатолійович – з мотивів.
Дякую, Дмитро Олександрович. Я хотів би попросити вас і колег, а з колегами ми вже зі всіма фракціями переговорили, щодо ухвалення законопроекту № 5526, це законопроект щодо внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" щодо спорту ветеранів України. Тобто це буде особливий статус, особливий спорт. І ми визначимо види спорту, дуже важливий і очікуємий ветеранами законопроект. Дякую за підтримку.
Шановні колеги, є пропозиція зараз змінити черговість розгляду питань і зараз розглянути законопроект реєстраційний номер 5526. Немає заперечень? Це за основу, правильно, у нас? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" щодо спорту ветеранів України (реєстраційний номер 5526). Немає заперечень? Немає. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:51:21]] За-327 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас мало часу для того, щоб заходити в наступне перше читання. Є пропозиція зараз питання ратифікації проголосувати без обговорення. Немає заперечень? Я зараз буду називати. 0106 – це проект Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України і Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України і Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про внесення змін до Угоди між Урядом України і Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і капітал (реєстраційний номер 0106). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:52:36]] За-330 Рішення прийнято. Шановні колеги, є питання денонсацій. Я зараз буду називати, якщо не буде заперечень, ставимо без обговорення. По всіх будуть заперечення? По всіх? Все, я зрозумів. Перейменування. Будуть заперечення? Будуть. [[Шум у залі]] Ну, будуть, он два ваших колеги сидять, будуть в них. Шановні колеги, є пропозиція тоді закрити чергове засідання і перейти до позачергового. Немає заперечень? Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.