Spoštovane kolegice in kolegi, poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 8. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci oziroma samo poslanci: dr. Gregor Virant, mag. Marko Pogačnik, Ivan Simčič, Zoran Janković, Jerko Čehovin, dr. László Göncz med 16.15 in 18. uro in Branko Ficko. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 2.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UPRAVLJANJU KAPITALSKIH NALOŽB REPUBLIKE SLOVENIJE V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za finance dr. Janezu Šušteršiču. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik oziroma predsedujoči, spoštovani poslanci in poslanke! Maja 2010 je bilo, ko je Državni zbor sprejel Zakon o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije. V praksi tega izvajanja zakona so se pokazale določene težave, predvsem pri sprejemanju strateških dokumentov na osnovi tega zakona. Zaradi tega je bila že lani sprejeta neka novela oziroma v letu 2011, to je lani, ki je morala začasno urejati ta zakon, ker strateški dokumenti še niso bili sprejeti. V praksi upravljanja naložb je prišlo do nekaterih odločitev, ki jih večina strokovne javnosti pa tudi politične javnosti ni ocenila za dobre, hkrati pa nas v naslednjih mesecih čaka nekaj pomembnih odločitev, nekaj pomembnih postopkov na področju upravljanja s kapitalskimi naložbami države. Gre za dokapitalizacije bank, reševanje podjetij, ki imajo težave, skratka za nujne odzive na situacijo gospodarske in finančne krize. Zaradi tega smo ocenili, da je treba predlagati neko prehodno rešitev, ki bo v času nekaj mesecev, do takrat, ko bomo predlagali celovit nov zakon, sistemski zakon za področje upravljanja kapitalskih naložb oziroma premoženja države, neka začasna vmesna rešitev, ki bo vladi omogočila, da prepreči napačne odločitve, ki bi bile škodljive oziroma da prevzame svoj del odgovornosti pri upravljanju teh naložb. Kaj ta zakon predlaga? Zaradi učinkovitejše koordinacije med upravljavci državnega premoženja predvsem določa to, da mora Agencija za upravljanje kapitalskih naložb pred izvrševanjem glasovalnih pravic na skupščinah družb, kjer to izvršuje, pridobiti soglasje Vlade. Jaz bi vas opozoril na besedo "pridobiti", ki je aktivna beseda, to je glagol v aktivnem načinu in govori o tem, da je treba ne pošiljati papirjev sem in tja, ampak se dejansko poskušati uskladiti. Agencija pri tem ne bo delovala kot poštar, ampak kot nekdo, ki bo prinesel predlog, ki bo vsebinski, se pravi ne prazne kuverte, v katero bi Vlada napisala tisto, kar si želi, ampak seveda svoje predloge v skladu s svojimi pristojnostmi in kompetencami. Vlada pa bo ocenila in podala soglasje ali predlagala kakšne dopolnitve. Tudi v preteklosti smo že imeli primere, ko recimo posamezni upravljavci državnega premoženja niso bili usklajeni, zato je prišlo do medsebojnih blokad. Imeli smo primere, ko tudi kakšni drugi upravljavci državnega premoženja niso glasovali, ker se je na skupščini nekaj zgodilo, na kar niso bili pripravljeni. Mi mislimo, da je ta navodila možno dati oziroma za skupščino soglasje k njim možno dati tudi na dovolj odprt in fleksibilen način, da večino teh situacij preprečimo. Opozoril bi vas še v tem kratkem nagovoru, da je Agencija še vedno v aktivni vlogi, v vlogi tistega, ki predlaga, ki z Vlado to usklajuje, se pravi, da da svoje predloge, ki jih Vlada potem lahko tudi sprejme, kot so predlagani, je pa še ena možnost v prehodnih določbah določena, s katero urejamo to situacijo, v kateri ni strategije upravljanja kapitalskih naložb države in ko lahko pride do situacije, ko bo neka nujna odločitev morala biti sprejeta, se pravi, da takrat dajemo Vladi možnost, da pride s svojim predlogom neposredno v Državni zbor in dobi za nek način razpolaganja z državnim premoženjem, recimo za dokapitalizacijo banke, ki bi to potrebovala, neposreden mandat državnega zbora, in to izpelje v svoji pristojnosti. Opozoril bi vas, da je ta člen omejen z dvema zelo jasnima omejitvama. Tak predlog Vlade mora biti nujen zaradi reševanja gospodarske, finančne ali fiskalne krize in mora biti tudi predložen v Državni zbor, kajti Vlada si ne more sama vzeti te pristojnosti, ampak mora za to dobiti privolitev oziroma potrditev Državnega zbora. Mislim, da je s tem dovolj varovalk, ki preprečujejo samovoljno delovanje Vlade, hkrati pa je z naše strani tudi dovolj varovalk, ki omogočajo, da bomo v teh treh mesecih do neke celovite rešitve, ki bo boljša od te,ki jo imamo zdaj in smo jo imeli v preteklosti, lahko tiste nujne stvari, ki so vezane na upravljanje državnega premoženja, tudi naredili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Andreju Širclju. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, minister s sodelavci, kolegi in kolegice, lepo pozdravljeni! Kot je že bilo povedano, je Odbor za finance in monetarno politiko na svoji 11. nujni seji včeraj kot matično delovno telo obravnaval predlog tega zakona s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika. Služba je podala pripombe k 4. in 7. členu predloga zakona. Odboru so bili kot delovno gradivo posredovani predlogi za amandmaje odbora k 1., 2., in 7. členu. Poslanska skupina Socialnih demokratov pa je vložila amandma k 4. členu. Seji odbora so prisostvovali predstavniki Ministrstva za finance, Zakonodajno-pravne službe in Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. K dopolnilni obrazložitvi je minister za finance podal podrobnejšo predstavitev namena zakona in predlaganih rešitev. Povedal je, da je področje upravljanja kapitalskih naložb v Sloveniji urejeno tako, da obstaja nesorazmerje med odgovornostmi in pristojnostmi upravljavca naložb. Vprašanje torej je, kako sistem urediti tako, da bo sorazmerje pravo. Dejstvo je tudi, da zakon ni bil do konca implementiran, saj bi morala agencija opravljati kapitalske naložbe na podlagi strategije, ki še ni bila pripravljena. Vlada ne želi agencije ukiniti, je pa treba najti rešitev. Zato je bil sprejet sklep Vlade, da se oblikuje skupina, ki bo pripravila sistemsko rešitev tega področja. Še vedno ostaja namreč agencija kot tista, ki bo odločala, kako upravljati premoženje, bo pa morala za to pridobiti soglasje Vlade. V prehodnih določbah je dana tudi možnost ukrepanja Vlade, če je to nujno za finančno in fiskalno stabilnost države, in sicer tako, da Državnemu zboru predlaga odločitev. Taka rešitev je smiselna za prehodno obdobje, dokler se ne bo oblikovala trajna in sistemska rešitev omenjenega področja. V okviru obrazložitve mnenja Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica podala pripombe k 1. členu, in sicer glede odprave manjše pomanjkljivosti. Potrebna je namreč navedba predpisa, ki se spreminja. K 4. členu predloga zakona je podala pripombe glede statusa agencije oziroma institucionalne neodvisnosti agencije, ki je do sedaj samostojno odločala glede konkretnih zadev, ki niso presegale 20 milijonov evrov. Sedaj bo po novem potrebovala soglasje vlade. Glede 7. člena pa je poudarila, da bo v novi ureditvi veljalo, da bo v nujnih primerih odločil Državni zbor, sicer pa agencija sama ob predhodnem soglasju Vlade. V razpravi so razpravljavci vprašali, kakšna bo sedaj vloga agencije in njen status ter ali je v skladu s smernici OECD. Zanimalo jih je poslanstvo agencije in njeni rezultati dela ter dejanska odgovornost agencije za njene odločitve. Nekateri člani so izrazili mnenje, da je bilo do sedaj opravljanje državnega premoženja neuspešno, drugi, da je bilo uspešno. Razpravljavci so poudarili dejstvo, da tako uprava kot svet agencije povzročata težave pri upravljanju agencije. Minister je v razpravi povedal, da je agencija glede na veljavni zakon neodvisna, res pa je, da se mora uskladiti z Vlado in pridobiti njeno soglasje. Vlada v tem smislu prevzema le vlogo dajalca soglasja. Trenutna rešitev je prehodna, dokler se ne pripravi sistemska rešitev za celotno področje upravljanja s kapitalskimi naložbami. Odbor je na podlagi 131. člena Poslovnika Državnega zbora oblikoval in sprejel naslednja amandmaja, in sicer k 1. in 2. členu. Odbor se je v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do amandmaja poslanske skupine SD k 4. členu in ga ni sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo gospod Ivan Hršak.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Predstavil bom stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije. Uvodoma naj povem, da v stališču Poslanske skupine DeSUS ne bomo polemizirali o vsebini obravnavanega zakona, ki, kot vidimo, dviguje veliko prahu. Naša poslanska skupina je zavzela stališče, da ta zakon podpremo. Taka odločitev je sprejeta zavoljo tega, ker bo obravnavana rešitev upravljanja s kapitalskimi naložbami države, ki jo imamo danes na poslanskih klopeh, zgolj začasna, prehodna, tako je napovedal tudi minister. Sistemske spremembe, ki jih predvideva koalicijska pogodba, ki predvideva poenotenje in centraliziranje upravljanja kapitalskih naložb v lastništvu države, naj bi namreč bile pripravljene do poletja. V tem trenutku odsotnost ključnih dokumentov, ki so predpogoj za učinkovito, racionalno in odgovorno odločanje o tem, kaj storiti s posamičnim državnim premoženjem, pomeni neoperativnost samega upravljanja javnega premoženja, česar pa si ne moremo dovoliti. Zato je to tudi razlog, da bomo predlagane spremembe v tem trenutku podprli, seveda v pričakovanju sprejetja trajne rešitve, ki bo sledila smernicam OECD za dobro upravljanje podjetij v državni lasti, upoštevala načelo smotrnega umikanja države iz gospodarstva in načelo nevmešavanja politike v sfero upravljanja, zadala državnim podjetjem primarno nalogo ustvarjanja dobička in plemenitenje kapitalske vrednosti, predpisala stekanje tega dobička v proračun, ne v zasebne žepe, vzpostavila visoko stopnjo transparentnosti upravljanja in sistema odgovornosti za neuspešno oziroma neodgovorno vodenje družb, pri čemer je treba predpisati učinkovit način nadzora, imenovanim članom uprave in nadzora pa naložiti osebno in materialno odgovornost za slabo vodenje družb. Kot rečeno v uvodu, bomo v Poslanski skupini DeSUS zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo podal mnenje gospod Janez Ribič.
Spoštovani gospod predsedujoči, gospod minister, spoštovane gospe poslanke in poslanci! Da je vmešavanje politike v upravljanje državnih podjetij v preteklosti povzročalo predvsem slabe rezultate, nekonkurenčnost in ostale slabe ekonomske kazalce, vemo praktično vsi. Prejšnja oblast je tako v nekem trenutku prejšnjega mandata poskušala slediti vzoru nekaterih drugih držav pri ustanovitvi agencije za upravljanje državnega premoženja, ki naj bi bila povsem samostojna in neodvisna pri svojih odločitvah. Navidezno zelo všečna poteza, ki pa ima eno slabo lastnost: vsakokratna vlada lahko beži pred odgovornostjo za slabe odločitve. Tudi Nemčija ima, kot primer, posebno javno institucijo za upravljanje premoženja, ki spada pod finančno ministrstvo, a težko nas bo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke kdo prepričal, da kabinet nemške kanclerke Angele Merkel nima nobenega vpliva na določene odločitve pri ravnanju z državnim premoženjem. Zato se nehajmo slepiti in si, kot radi rečemo, nalijmo čistega vina. Priznajmo, da zadeva trenutno funkcionira kot prelaganje odgovornosti in da moramo postaviti jasna pravila igre, jasne usmeritve, jasne kriterije za kadrovanje in tudi jasno odgovornost za te odločitve. Tudi tako, da če ne najdemo strokovnega kadra za vodenje doma, ga poiščimo v tujini, kajti ko govorimo o neodvisnosti agencije, pozabljamo na dejansko sorazmerje med pristojnostjo in odgovornostjo. Še posebej slednjega pojma očitno nikoli nismo osvojili. Ko gre nekaj narobe, ko državno podjetje naredi napako, ki stane več sto milijonov evrov, ko neka uprava državnega podjetja naredi popolnoma napačno poslovno potezo, lastnik išče oziroma zahteva odgovornost vodilnega kadra. Pri nas gre to povsem v obratni smeri. Samo poglejte primer, ko je agencija celo zahtevala od najuspešnejših državnih direktorjev, da njihova podjetja sodelujejo pri dokapitalizaciji Nove Kreditne Banke Maribor. Prav s takšnimi in podobnimi zgodbami je Agencija za opravljanje kapitalskih naložb izgubila zaupanje poslancev Slovenske ljudske stranke. Celo več, ob zadnjih razkritjih okoli klientelizma in politične korupcije vas sprašujem: Ali imate občutek, da smo s trenutno ureditvijo upravljanja podjetij kaj bolj izkoreninili klientelizem? Ali smo v zadnjem mandatu odpravili izčrpavanje državnih podjetij? Ali so naša podjetja z državnim lastništvom kaj konkurenčnejša na svetovnih trgih? Ali smo dejansko zagotovili boljše poslovodenje in boljše rezultate družb? Bojim se, da ni bistvenega napredka, kajti prava primerjava niso odstotki uspešnosti glede na prejšnje leto, kot radi navajajo nekateri poslanci iz opozicije, temveč konkretna primerjava številk s primerljivimi družbami drugod po svetu. Nekateri v opoziciji ste bili mnenja, da se mora agenciji dati čas, daljše obdobje delovanja. Toda kaj, če se čez pet let izkaže, da je bilo to popolnoma zgrešeno? Kaj bomo naredili takrat? Zamenjali direktorja in vseh težav bo na enkrat konec? Najpogostejši očitek iz nekaterih opozicijskih vrst pa je, da ne upoštevamo priporočil organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. Spoštovani, če bi vi v prejšnjem mandatu upoštevali samo delček navodil OECD, danes zelo verjetno ne bi imeli kar dvemilijardne proračunske luknje in povsem svežih 7 milijard državnega dolga. To je vaša zapuščina. Sprašujem pa se, ali ste zanju tudi sprejeli odgovornost, če ste že sprejeli neko nalogo dežurnega kritika vladnih odločitev. Danes sprejemamo samo prehodne popravke zakona. Nihče ne briše odgovornosti, temveč jo na novo vzpostavljamo. Minister za finance in posledično vlada danes ne prevzemata samo formalne odgovornosti, temveč tudi neposredno odgovornost pred državljani. Uspešnost teh potez boste lahko presojali, ko bodo vidni tudi prvi rezultati. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo tako novelo kot uskladitvene amandmaje podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Predstavil bom stališče Nove Slovenije, ki je ustanovitev Agencije za upravljanje kapitalskih naložb in predhodno sprejetje ustreznega zakona spremljala od zunaj, ne iz parlamenta. In kot državljani smo zasledili naslednje. Zasledili smo, da je predvsem koalicijski trojček veliko energije porabil za razpravo, za kritike na eni strani, pa seveda tudi za bran te agencije. In kako si naj zdaj preprosti državljan, ki ni ne pravnik, ki ni finančnik, kako si naj predstavlja in kako naj zaupa tej agenciji upravljanje velikega državnega premoženja. Sedanje poslanstvo Agencije za upravljanje kapitalskih naložb po tem, kot ga določa, še vedno veljavni zakon, kaže na še večjo zavozlanost vprašanja odgovornosti institucionalne in osebne odgovornosti. In če mi enkrat ne bomo začeli graditi na osebni odgovornosti, potem se nam res v Sloveniji ne piše dobro. Mi v Novi Sloveniji razumemo nujnost spremembe zakona o opravljanju kapitalskih naložb, kot je to predstavil gospod minister v imenu vlade, in to je treba narediti sedaj zaradi tega, ker se bližamo sezoni skupščin delniških družb. Na drugi strani pa bi želeli povedati, da nikjer nismo zasledili, da OECD Sloveniji eksplicitno naroča, da moramo v Sloveniji ustanoviti agencijo. Te zahteve s strani OECD Slovenija nikoli ni dobila. Agencija naj bi bila nekakšen varuh in usmerjevalec državnih naložb, skrbnik in kadrovski selektor, nadzornik svetov. Po letu dni in še nekaj mesecev agencija še vedno nima politično sprejete in potrjene razvojne strategije upravljanja državnega premoženja, brez nje pa formalnopravno ne more odločati o dokapitalizacijah, nakupih in prodajah podjetij. Agencija je na eni strani zbiralec sektorskih strategij ministrstev, na drugi zgolj nekakšen avtonomni servis strateških političnih usmeritev Državnega zbora. Kritični do ustanovitve agencije in predvsem do zakonodaje, ki ustanavlja agencijo oziroma je agencijo ustanovila, so pomembni slovenski finančniki in ekonomisti ter tudi univerzitetni učitelji. Agencija za upravljanje kapitalskih naložb ni ne gospodarska družba, ni tudi tipičen državni organ. Lahko rečemo, da je nekakšen mutant, kot pravi prof. dr. Rajko Pirnat. V primeru agencije so dejansko naredili nemogočo lepljenko, torej spoj dveh različnih bitij, ki nikakor ne more funkcionirati. V zakonu je agencija urejena kot pravna oseba, vendar to ni povsem jasno opredeljeno, hkrati pa so zelo jasno zapisali v zakon, da je agencija samostojni državni organ, za te pa velja drugačen sistem upravljanja – ti nimajo uprave in sveta. Vemo, da ima Agencija za upravljanje kapitalskih naložb upravo in svet agencije. Državni organ praviloma sestavlja ena oseba, na primer minister, inšpektor, ali pa je to kolegijski organ, kot na primer vlada, revizijska komisija, računsko sodišče itd. V vsakem primeru pa je državni organ sestavljen iz ljudi in še nima svojih organov. Po našem prepričanju je sporno tudi to, da ima agencija tako upravo kot svet agencije. To povzroča cel kup težav pri upravljanju agencije. Različni drugi predpisi in zakoni, ki urejajo finančno poslovanje države in njenih organov, govorijo o predstojniku. Kdo pa predstavlja predstojnika v primeru Agencije za upravljanje kapitalskih naložb? Cela uprava ali pa samo predsednik oziroma predsednica uprave? Mislim, da razen o zadevah, ki so po Zakonu o upravljanju kapitalskih naložb izrecno opredeljene kot naloga celotne uprave, o drugih odloča predsednica uprave kot predstojnica. Uvodoma sem že govoril o odgovornosti, predvsem v Novi Sloveniji vedno poudarjamo osebno odgovornost. Ko si postavljam vprašanje, kako je z odškodninsko odgovornostjo agencije, ne najdem preprostega odgovora oziroma ga sploh ne najdem. Zaradi vsega navedenega bomo v Novi Sloveniji podprli nov koncept upravljanja kapitalskih naložb, kot ga z zakonom pripravlja slovenska vlada. Podprli pa bomo tudi dopolnjeni predlog zakona, ki ga obravnavamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Lep pozdrav! Spoštovane gospe in gospodje, predsedujoči, minister s sodelavci! Danes govorimo o vsem tistem, kar je tej državi še ostalo kot finančno premoženje – kapitalske naložbe. Vrednost vsega tega je tako rekoč vsak dan drugačna. Pred petimi leti veliko, danes bistveno manj. Zakaj? V veliki meri je na to vplivala kriza in dogajanja na svetovnih trgih, v veliki meri pa smo na to vplivali tudi sami. Slabo upravljanje z našim finančnim premoženjem je dejstvo, ampak to ne pomeni samo ali pa predvsem v času, odkar je za to premoženje skrbela agencija, ampak tudi prej, ko je bilo enako, kot bo s to novelo zakona za upravljanje našega premoženja odgovorna vlada. Ne vlada Janeza Janše, ampak slovenska vlada, ki jo je vodil Janez Janša, smo bili včeraj podučeni na Odboru za finance. Takrat so se zgodile zamenjave vodilnih v podjetjih Luka Koper, Intereuropa, Hit Nova Gorica in še bi lahko naštevali. Takrat so se dogajale investicije astronomskih vrednosti, ki pa so danes vredne mnogo, mnogo manj, in zaradi katerih so njihove bilance še danes slabe. Pa je kdo prevzel odgovornost? Je kdo odgovarjal za vse, kar se je zgodilo? Nihče. Še več, poslušamo, da vlada pač ni mogla biti odgovorna za dogajanje v teh podjetjih, ker na to ni imela vpliva. Spoštovane kolegice in kolegi iz vladne koalicije, očitno ste tudi v tem primeru spremenili svoje mnenje in mišljenje. Včeraj smo na Odboru za finance tri ure poslušali, da boste s to spremembo zakona prevzeli odgovornost, ki vladi tako ali tako pritiče. S tem se vsekakor strinjamo. Nihče drug ni in ne more biti odgovoren za upravljanje državnega premoženja. Ampak zakaj potem danes popravljamo nekaj na polovico? Zakaj si ne vzamete časa in zadeve ne uredite tako, kot je treba in kot mislite, da je prav. Včeraj smo slišali, da je razlog za takšno početje in hitenje Nova Ljubljanska banka in strah, da bi se ponovilo dogajanje ob dokapitalizaciji ene druge slovenske banke, kjer je predsednik Vlade govoril nekaj, Agencija pa je potem naredila drugo. Strinjamo se, da takšno početje meče slabo luč na Slovenijo. Ampak res mislite, da se ni dala poiskati celovita rešitev, pa naj bo to ukinitev ali preoblikovanje agencije? Zdaj delate nekaj na pol. Agencija kot samostojen in neodvisen organ, ki odgovarja Državnemu zboru, ostaja, za veliko večino svojih dejanj pa bo morala dobiti soglasje vlade. Torej bodo dobro plačani zaposleni na agenciji samo še poštarji vlade?! Na samem Odboru za finance pa ste z enim amandmajem, kjer se je besedna zveza "sveta agencije" nadomestila z besedo "vlade" in besedna zveza "svet agencije" nadomestila z besedo "vlada", vzeli vse pristojnosti svetu Agencije, ki je po včerajšnjem odboru še ostal organ Agencije. Imamo torej svet agencije, ki nima več nalog in pristojnosti. Mislim, da je bilo to celo za ministra za finance presenečenje. Kaj misli Vlada o tem, nismo izvedeli, minister pa je rekel, da bo spoštoval odločitve, ki bodo sprejete v Državnem zboru. O tako pomembni stvari, kot je upravljanje kapitalskih naložb, odločamo na popolnoma neprimeren način z začasnimi rešitvami. In teh začasnih rešitev, spoštovani kolegi, je v tej vladi vse preveč. V Pozitivni Sloveniji se strinjamo, da je treba to področje urediti, vendar ne tako polovičarsko. Pripravljeni bi bili podpreti zakon, ki bi celovito uredil zadevo. Kot ste verjetno iz mojih navedb že razbrali, predloga novele zakona zaradi vsega navedenega ne moremo podpreti. Spoštovani minister, upam pa, da to, da bomo glasovali tako, kot mislimo, da je prav, da glasujemo, vas ne bo preveč ujezilo.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Minister s sodelavci, kolegi in kolegice! Slovenska demokratska stranka podpira glavne rešitve v zakonu, da bo AUKN samostojno brez vlade razpolagal s kapitalskimi naložbami v znesku do 5 milijonov evrov. Soglaša tudi s tem, da če strategija o upravljanju s kapitalskimi naložbami države ni sprejeta, da bo potem o tem odločal Državni zbor. Podpira tudi, da se bo morala agencija o glasovanju na skupščinah o imenih novih nadzornikov predhodno uskladiti z vlado. Soglašamo da ministrstvo prevzame neposredne pristojnosti za upravljanje kapitalskih naložb v mednarodnih finančnih institucijah in naložb, ki jih je država dobila po zakonih o davčnem postopku, izvrševanju kazenskih sankcij in dedovanju. In vsekakor tudi soglašamo s tem, da bo ministrstvo dobilo pravico do neposrednega elektronskega pridobivanja podatkov o kapitalskih naložbah, da bo lahko opravljalo svoje pristojnosti, svoje delo in da bo zato tudi odgovorno. To so glavne rešitve predloga zakona, ki ga je ministrstvo oziroma vlada predlagala, s tem pa se bodo poenotile in centralizirane upravljavske naloge kapitalskih naložb, ki so v lastništvu države. Dejansko se bo s tem tudi zagotovilo, da se bo s to državno lastnino, ki je, kot je bilo že rečeno, vsak dan vredna drugačno oceno, vsak dan je njena vrednost druga, upravljalo na predvidljiv način. Predvidljiv način v smislu, da se bo dejansko vnaprej lahko vedelo, kaj in kako se bo dokapitaliziralo, kako se bo upravljalo in ne nazadnje, kaj se bo prodalo. Ta zakon dejansko tudi omogoča, da se bo to delalo na pregleden način, učinkovito in da bodo tisti, ki bodo v imenu države upravljali z lastnino, tudi odgovorni. To pa so tista načela, ki jih določa OECD za upravljanje državne lastnine. Če govorimo o različnih smernicah OECD, potem moramo seveda povedati, da te niso obvezujoče in da ne podajajo posamezne vsebine, ampak da dejansko te smernice določajo načela brez vsebine in tudi brez določene oblike. Te smernice države Evropske unije uporabljajo na različen način. Na primer, Finska ima za upravljanje državne lastnine poseben urad pri predsedniku vlade, Nemčija v okviru ministrstva za finance, Francija pa ima posebno agencijo, tako kot smo jo tudi mi dejansko imeli. S takšno rešitvijo je dejansko zagotovljeno transparentno upravljanje in seveda zaradi tega bomo v Slovenski demokratski stranki novelo zakona in uskladitvene amandmaje v celoti podprli. Ne nazadnje smo bili priča v preteklosti tudi določenim dejanjem agencije, določenim rešitvam, s katerimi se nikakor ne moremo strinjati. Tukaj je šlo za dokapitalizacijo NKBM po navodilu agencije. S tem so tisti, ki so to dokapitalizirali, to pa so družbe GEN energija, Pošta, Eles, dejansko izgubili denar, izgubili so sredstva. In s takšnim načinom se vsekakor ne moremo strinjati. To je seveda še en razlog, da podpiramo predlog novele zakona, vključno z amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Naj povem, da v Poslanski skupini Socialnih demokratov nasprotujemo spremembam in dopolnitvam Zakona o upravljanju kapitalskih naložb, ker ponovno uvaja neposredno vmešavanje politike v gospodarstvo in tako s političnim kadrovanjem kot tudi vračanjem dogovarjanja o prodaji slovenskega premoženja v kabinet predsednika vlade uvaja seveda politično odločanje na sferi gospodarstva, kar je izjemno škodljivo. To je velik korak nazaj, ki nas dejansko vrača v čas prejšnje Janševe vlade, ko smo se srečevali s tajkunskimi prevzemi podjetij in izčrpavanjem podjetij zaradi političnega kadrovanja. Z ustanovitvijo agencije za upravljanje kapitalskih naložb smo Socialni demokrati naredili konec političnemu kadrovanju in netransparentnemu prodajanju kapitalskih deležev podjetij in bank. V zelo kratkem času, v katerem deluje agencija, delovati je začela 20. oktobra 2010, ko je bil imenovan svet agencije, je dosegla zelo zavidljive uspehe. Iz vmesnega poročila o delovanju agencije, ki nosi datum oktober 2011, je razvidno, da sta dajanje prednosti strokovnim odločitvam in umik politike iz gospodarstva prinesla zelo velik učinek pri poslovanju gospodarskih družb, ki so v lasti države. Dobiček iz poslovanja se je povečal kar za 45 % ali v številkah na 289 milijonov evrov. S tem smo Socialni demokrati dokazali, da lahko agencija funkcionira kot vsak zasebni lastnik premoženja. Hitrost odvzema vseh pooblastil agenciji, saj se je na odboru ukinil celo svet agencije, in prenos odločanja o kadrovanju in dajanju navodil za glasovanja na skupščinah na Vlado, kaže na to, da se je nova oblast ustrašila, da bi ji zmanjkalo argumentov, zakaj nasprotuje odločitvam Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Tudi ekonomisti in pravniki menijo, da je predlagana rešitev korak nazaj. V upravljanju kapitalskih naložb države se je vedno v zgodovini pokazalo vmešavanje politike za neustrezno. Prav tako so tudi mnenja, da bo predlagana rešitev povzročila težave v izvrševanju pravic države na skupščinah družb v državni lasti. Sklepamo lahko, da vse skupaj pelje v čimprejšnjo poceni razprodajo državnih podjetij in bank brez resne analize o posledicah za razvoj države in blaginje ljudi. To bo Vlada očitno počela tudi ne glede na morebitno negativno stališče OECD, ki lahko prinese celo izključitev Slovenije iz te mednarodne organizacije. S tem bo seveda tudi boniteta države še bolj padla. Zaupanje vlagateljev se bo še zmanjšalo in s tem si bomo še bolj otežili gospodarsko okrevanje, ki ga vsi tako željno in težko pričakujemo. To so razlogi, zaradi katerih nasprotujemo predlaganim spremembam zakona o upravljanju kapitalskih naložb. Upamo, da resnično ne bo dobil večinske podpore na današnjem zasedanju v Državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bojan Starman bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanska lista.
Lep dober dan vsem skupaj! Poslanska skupina Državljanska lista bo predlog sprememb zakona podprla, saj mislimo, da je prav, da se odvzame del pristojnosti agenciji, ki upravlja s tem premoženjem, in da Vlada s tem prevzame del odgovornosti za upravljanje tega premoženja. Mislim, da je tudi prav, da se izognemo morebitnim napačnim sklepom o velikih premoženjih, ki bi lahko še poslabšali našo situacijo. Sprašujem se pa, sedaj ko vsi ptički čivkajo in se ženijo, zakaj je ta naša nesrečna država tako slab gospodar. In res je. Na žalost je res. Ne morem se zamisliti, ko na hitro preletim nekatere stvari, ki smo jih sprejeli, pa grem nazaj, da ne bom mešal kakšne vlade. Leta 1964 smo si izmislili tozde. Čez noč smo imeli tisoče novih direktorjev, novih fikusov, novih delavskih svetov, novih stroškov. To je bilo katastrofalno. Nihče ni izračunal posledic. Potem smo naredili lastninjenje. Ja, groza! Naredili smo nekako navidezno pravično delitev med državljane, ki so ustvarjali premoženje, med državne sklade in tako naprej. Je kdo pomislil, da smo s tem naredili tak kaos, da smo preko noči ustanovili tisoče delniških družb, ki niti približno niso delniške družbe? Ustanovili smo tisoče nadzornih svetov, kvazi nadzornih svetov, ki so povzročili ogromne stroške. Popoln kaos smo naredili zaradi tega. Potem pa ni bilo niti toliko pametnega od vseh strokovnjakov, ki jih imamo, da bi vsaj 15 let dali moratorij na prodajo teh certifikatov, ki smo jih dobili občani. Ker ne moreš vreči na trg neke ogromne stvari, ker s tem si popolnoma vse razvrednotil. Zaradi tega smo prišli do nekaj tisoč ljudi, ki so lastniki vsega tega premoženja, vsi ostali smo pa izgubili vse. Moram reči, da je bilo v marsikaterih časih delavsko samoupravljanje boljše, kot so kasneje upravljali s temi podjetji ti razdrobljeni lastniki. Potem so se zgodili tajkuni in namesto da bi država prepovedala dajati kredit za kakršenkoli nakup nekih delnic, smo celo spodbujali take stvari, za katere se je vnaprej vedelo, da so popolna neumnost. Potem smo se odločili v davčni politiki, da naredimo čudovito potezo, da obdavčimo plače. Pa kje na svetu, še zdaj, v tem momentu, eden, ki ima 41 % dohodnine, pa 23 celih prispevkov bruto, pa še potem podjetje 16 celih, saj dobi komaj 30 % zaposleni. To se je popravilo leta 2005 ali 2006, ko je bila ta dohodninska lestvica 50, pa še dodatni davek na plače je bil. Pa kdo ima take pogoje? V gospodarstvu pa pravijo, "pa dajte nam za božjo voljo s strani države take pogoje, kot jih ima konkurenca". Pa ne znamo tega izračunati, silimo z glavo skozi zid in uničujemo to gospodarstvo sto na uro. Potem si izmislimo, da posegamo na področje plač, koliko mora kdo dobiti, in razne stvari. Res počnemo vse neumnosti, da je čudno, da smo še toliko pri močeh, da je naše gospodarstvo še toliko živo. Da ne govorim o upravljanju z državnim premoženjem. To je katastrofa. Pa se izmišljujemo razne oblike, razne načine, debatiramo, češ, država iz gospodarstva, država v gospodarstvo. Konec koncev tudi država je lahko gospodar in mora biti dober gospodar svojega premoženja, ne glede na to, kako je do njega prišla. Mislim, da se tukaj res mora človek vprašati, kaj in zakaj tega ne uredimo. Očitno izgleda, da so nekateri privilegiranci, ki imajo to moč, da vplivajo na nas vse skupaj, pa naj bo vlada katerakoli, in si lahko režejo koščke tega premoženja skozi ravne privilegije. Zaradi tega je pa potem treba celo kravo ubiti, če hočeš en zrezek bifteka dobiti. Dejansko to delamo neprestano in res se vprašam, zakaj. Prav zaradi tega mislim, da je prav, da se lotimo novega zakona, vendar pa mislim, da ni treba veliko pisati. Mi rečemo in zahtevamo od tistega, ki bo upravljal s premoženjem, lahko je to privatna ustanova, ki ponudi ceno za to, za koliko bo upravljala, mi pa postavimo kot vlada pogoje, pa rečemo, "najmanj 10-odstotni donos, nobenega kupčkanja s kakšnimi delnicami ali pa krediti brez soglasja države". Pa je zadeva urejena. Saj ni treba pisati veliko. Mi hočemo vse napisati in napravimo potem tako meglo, da delamo take traparije, da se nam v glavi vrti. Potem se pa sprašujemo, zakaj je tako. Najmanj je v naši situaciji tukaj kriva ta svetovna gospodarska kriza. To, kar delamo na področju gospodarstva, pa še tisoče drugih stvari, tajkuni, pa to je groza. Zakaj smo si izmislili in dovolili to zadevo, da bomo plačali te račune. Ne govorim o bankah, ne govorim o raznih neumnostih, ki jih počnemo samo s tem razlogom, da si bomo na nek način kvazi izboljšali situacijo, po drugi strani pa vsi enako delamo, katastrofalno slabo gospodarimo in dajemo katastrofalne pogoje za gospodarstvo in za slabo gospodarnost premoženja. Zato je treba tukaj nekaj spremeniti. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ugotavljam, da so bili vloženi amandmaji k 2., 7. in 9. členu. Prehajamo na razpravo in odločanje o vseh teh členih. Najprej odpiram razpravo k 2. členu. K 2. členu sta vložena dva amandmaja, in sicer amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov in amandma poslanskih skupin koalicije, SDS, Državljanske liste, Slovenske ljudske stranke, Demokratične stranke upokojencev in Nove Slovenije. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati. Odpiram prijavo. Prosim za prijavo. Gospod Matevž Frangež, prosim.
Novela zakona je sporna že zaradi soglasja, ki je vsebovano v 4. členu. To soglasje de facto ukinja neodvisnost Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Ampak resničen namen predlagateljev se je pokazal šele včeraj na Odboru za finance in monetarno politiko, ko je Poslanska skupina SDS predlagala amandma, s katerim je preprosto vse pristojnosti sveta agencije, torej organa te agencije, prenesla na vlado. S tem so tudi tiste naloge agencije, ki jih agencija opravlja kot notranje naloge, prenesene na Vlado Republike Slovenije. Predlagatelji zakona trdijo, da to počnejo zato, ker je treba uveljaviti odgovornost. Zanima me, kakšna odgovornost je bila uveljavljena zoper politične nosilce funkcij v obdobju 2004–2008, obdobju, v katerega se zdaj kot v renesanso vračamo in dopuščamo politiki ponovno mrcvarjenje gospodarskih subjektov. Spomnimo na nekaj primerov. Intereuropa, kjer je bil predsednik nadzornega sveta takratni in sedanji generalni sekretar Vlade. Luka Koper, Merkur, Mercator, Laško in vse podobne zgodbe, ki so v mnogih primerih na koncu po izteku kadrovskega cunamija takratne vlade rezultirali tudi v tajkunizaciji Slovenije. Svarimo vas, ne vračajte se na to pot! Vse te zgodbe, ki smo jih lahko videli v tistem obdobju, so bile razlog za to, da smo se v tej državi odločili, da upravljanje s kapitalskimi naložbami enkrat za vselej uredimo z agencijo, ki bo, skladno z navodili in smernicami OECD, neodvisna institucija in ki bo po strokovnih merilih upravljala državno premoženje. Če bi si bili pripravljeni vzeti toliko časa in obravnavali vmesno poročilo o delovanju te agencije, bi ugotovili, da je agencija izboljšala donose iz upravljanja teh državnih naložb, in morda bi v nekaj letih dosegli tudi tisto magično mejo 7 %, kolikor, recimo, predstavlja kapitalski donos v nekaterih drugih državah, konkretno v Franciji, kjer imajo skoraj identično ureditev, kot jo vi danes ukinjate. Pravite, da gre za odgovornost. Morda vas moti to, da agencija v mnogih primerih, ko analizira, kaj se je v gospodarskih subjektih dogajalo, podaja tudi kazenske ovadbe zoper tiste, ki morajo danes odgovarjati za škodo, ki je bila storjena državnemu premoženju v teh subjektih. Pravite, da boste namesto tega postavili politično odgovornost. To je slaba odločitev, ker široko odpira vrata politiki, da ponovno kadrira v gospodarskih subjektih v lasti države. Pozivamo vas, da sprejmete amandma Socialnih demokratov k 2. členu in pristojnosti, ki jih je doslej imel svet agencije kot neodvisen organ, skrbno sestavljen iz strokovnjakov različnih političnih usmeritev, če želite, zato da te pristojnosti vrnemo temu svetu, ne pa da bo svet postal organ znotraj agencije pravzaprav samo na papirju in brez katerekoli pristojnosti. Naj pri tem opozorimo, da je tovrsten poseg v 2. člen tega zakona povzročil tudi notranjo nekonsistentnost zakona, ki je v tem postopku ni mogoče odpraviti. Morebitni uskladitveni amandma Vlade bo namreč posegel tudi v druge člene, ki v tem postopku niso odprti. Ali bo to tisti opevani novi standard v sprejemanju zakonodaje, ki ga je med drugim obljubljal tudi predsednik Državnega zbora Gregor Virant, ko je rekel, da bomo nove kvalitete zakonodaje vnesli v poslovnik in bomo zavračali zakone, ki ne bodo skladni s temi standardi kakovosti? Ali je to mogoče skladno z resolucijo o normativni dejavnosti, s katero nam je prejšnja opozicija, današnja prva vladna stranka, večkrat oporekala in trdila, da se te resolucije ne držimo? Ne! Zaobšli boste poslovnik s posilstvom korporativnega upravljanja, ki bi moralo biti naš skupni interes, da izboljšamo donose v dobro javnih financ, izboljšamo kapitalske prilive v državni proračun in tem podjetjem, da se izognemo nepremišljeni privatizaciji te družinske srebrnine naredimo konec. Pozivam vas, da amandma k 2. členu Poslanske skupine Socialnih demokratov podprete.
Hvala lepa. Dolžan sem eno pojasnilo. Glede na to, da je bil zakon kot dodatna točka uvrščen na dnevni red te izredne seje, in to po tistem, ko smo najavili čas za razpravo, ima v skladu s poslovnikom vsak razpravljavec 5 minut časa za razpravo. Toliko v pojasnilo. Besedo ima gospod Mirko Brulc, pripravi naj se gospa Alenka Pavlič.
Lep pozdrav! Vračamo se v čase vmešavanja politike v gospodarstvo. Tega smo bili vajeni. In danes je bilo rečeno, da to danes ni trajna rešitev. Priznajte, trajna rešitev je ukinitev AUKN. In do tega bomo verjetno prišli, če ne boste izglasovali amandmajev, ki smo jih pripravili Socialni demokrati. Agencija kljub začetnim napakam pelje stvari dobro. Skoraj 300 milijonov je pridobila na premoženju države. Povsod po svetu te stvari tečejo tako, vendar mi smo na začetku in potrebujemo nekaj časa. Novo je še to, kar smo danes izvedeli, da se ukinja tudi svet agencije, da se prenašajo naloge na vlado, da dobivajo spet ministri pomembno vlogo pri tem odločanju. Gre za to, da bomo razprodali podjetja in banke po možnosti čim manjšega odpora. Mislim, da ni problem le to, da je to dejanje skregano z zahtevami OECD, problem je to, da se vračamo v obdobje, ko so bili državni deleži odtujeni. Pa naj naštejem: Mercator, Istrabenz, Merkur, Iskra Commerce, Mlinotest, Primorje, Delo, Alpina, Iskra, Jelovica, Lip Bled, Gozdno gospodarstvo Bled in tako dalje. To je katastrofa, ki kaže, kaj je podedovala vlada, ki je prišla pred to vlado na oblast. In pristojnosti, ki ostajajo po tem programu koalicije v nadalje na Agenciji, so, da bo razpolagala z deleži države v podjetjih, kot so Uradni list, Kontrola za promet, Snežnik, Borzen, Bodočnost Maribor, Počitniška skupnost Krško, vodnogospodarska podjetja in nekatere družbe, ki so v stečaju. Se pravi, namen je, da to zadevo ugasnete. In bodite korajžni in to recite danes, ne pa da vlečemo zadeve. Ampak jaz računam na razsodnost poslank in poslancev in zato predlagam, da podprete amandma k 2. členu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Pavlič, pripravi se gospod Janez Ribič.
Spoštovani predsedujoči, spoštovana koalicija, spoštovana opozicija! Najprej bom odgovorila kolegu, ki je včeraj na Odboru za finance podal izjavo, da je bil AUKN predmet zato, da je prva nesojena koalicija razpadla. To žal ni tako. Ta scenarij žaloigre je bila napisan predhodno. AUKN ne potrebujemo. Ukinimo ga in to takoj! Komu na čast bi rezali mačku rep na klobase, če vemo, da ga bo manj bolelo, če mu ga odsekamo takoj?! Minister je včeraj povedal, da AUKN posluje slabo. Rešitev naj bi bila začasna. Fino. Zakaj potem elemente sprevrženosti, med to začasnostjo se bo namreč dalo ribariti v kalnem. Vse to smo že enkrat videli. Deja vu. Ne bi ponavljala svojega govora. Veste, državna podjetja, Intereuropa in ostali, kje so in kdo je odgovoren za to. Vlada naj se izpostavi in odgovarja. Vam je smešno, ljudstvu izven tega teatra pa ni smešno! Njim gre na jok, izgubljajo službe, izgubljajo smisel življenja. Vlada pa se igra. Vsem, ki niste bili včeraj na Odboru za finance, bi pojasnila mnenje oziroma zakaj kolegico Bratušek skrbi, da ne bi bil minister preveč jezen. Citiram: "Če bom zelo jezen, bom predlagal, da se tisti, ki podpirajo takšne zakone, ki mi onemogočajo, da bi vodil ta proces, za nekaj mesecev odrečejo svoje poslanske plače." Konec navedka. Tudi jaz si želim, da minister ne bi bil zelo jezen. Kaj pa vi? Povedala bi mu pa še to, da po ustavi ministra potrjujejo in odstavljajo poslanci. In ne obratno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janez Ribič. Pripravi naj se gospa Renata Brunskole.
Hvala za besedo. Spoštovani! 2. člen govori o odgovornostih in pristojnostih agencije in države. Samo kot primer, prej sem ga že omenil, toliko je slišati o neodvisnosti, a prav nič o odgovornosti. Naj mi nekdo pove, kdo je do danes odgovarjal za potezo, da so morala uspešna državna podjetja sodelovati pri dokapitalizaciji Nove kreditne banke Maribor, kot je naročila agencija. Kdo je torej odgovoren za neposredno vmešavanje v poslovno politiko posameznih uspešnih podjetij, ki smo jim na ta način praktično vzeli presežek, vzeli investicijski potencial in ga preusmerili v nakup bančnih delnic? Je bil to predsednik vlade? Vodja agencije? Uradniki na agenciji? Nihče, spoštovani kolegi, nihče ni prevzel odgovornosti za to, ker sta ravno sedaj odgovornost in pristojnost zabrisani. In takšnih potez, za katere je evidentno, da so sporne, je veliko. Zato mislim, da je treba to urediti na novo. Zato se mi zdi prav, da se točno ve, kdo je za kaj zadolžen in komu lahko pripišemo rezultate, ne pa, da se odgovornost porazdeli na vse možne ravni, na koncu pa nihče ni kriv. Agencija lahko opravlja določene analize in opravlja vlogo svetovalca pri upravljanju državnega premoženja. Končne odločitve pa v vsaki normalni državi sprejema Vlada in s tem tudi povsem jasno prevzame pristojnosti in posledično odgovornost, zato podpiram vladne spremembe in amandma, ki smo ga vložili v koaliciji. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole, pripravi naj se gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, podpredsednik, kolegice in kolegi! Težko je verjeti, da je zadeva res prehodnega značaja, kot je bilo danes poudarjeno. Ne zameriti, vendar v tem mandatu smo že bili priča navedbam, "bomo predlagali v koalicijski pogodbi vrnitev tožilstva pravosodju", vendar tega nismo doživeli. Verjetno bomo tudi to težko doživeli. Ne gre s takšnim predlogom zakona, ki ne bo operativen. Najboljše je za vlado, če želi biti učinkovita, da kar takoj ukine AUKN. Vlada naj prevzame odgovornost za upravljanje s premoženjem. Dejstvo pa je, da gre za očitno zmanjšanje samostojnosti in pristojnosti AUKN. V 2. členu, gre namreč za razpravo o amandmajih, in še posebej v 21. členu je bilo za razumeti, da se bo spremenila navedba – s sveta agencije odločanje na vlado. Praktično bo res vse prevzela vlada, skoraj vse dnevne aktivnosti. Ne gre samo za strateške zadeve, temveč bo na koncu šlo tudi za zadeve, da bo prihajalo do nelogičnosti. Vlada bo na primer na predlog uprave imenovala člane akreditacijske komisije. Smernice OECD predvidevajo ločitev funkcije oblikovalca sektorskih politik in upravljavca državnih naložb. V 21. členu bo prišlo do tega, da se bo zamenjala navedba pristojnosti sveta agencije s pristojnostjo vlade. Predlog zakona je resnično tako neoperativen, res nelogičen in po moji oceni je v tem trenutku težko gospodu ministru, ker se zaveda, in verjetno tudi strokovnim službam ministrstva, da je v tem predlogu toliko nedorečenosti, toliko nepovezanosti v celotnem predlogu sprememb in dopolnitev zakona, da bi bilo pri tem predlogu dobro razmišljati o dejstvu "hiti počasi". Ni bilo tudi na seji odbora slišati, kako je z upoštevanjem OECD, vezano na korporativno upravljanje družb v državni lasti, saj namreč pravijo, da se vlada ne sme vmešavati v vsakodnevno vodenje družb. Vendar danes očitno vse te navedbe niso toliko pomembne in predvidevam, da bo koalicija izglasovala to, za kar se je odločilo. Vendar še enkrat bi želela opozoriti, da tukaj ne gre za to, da koalicija to izglasuje. Gre za državno premoženje, gre za strateške zadeve, za zelo pomembne zadeve, in če je bilo prav razumeti gospoda ministra na seji Odbora za finance, nam je dal jasno vedeti, da je ta sprememba in dopolnitev zakona predvsem povezana z upravljanjem državnih bank in predvideno dokapitalizacijo Nove Ljubljanske banke. Upam, da ne bomo mi vsi jezni, pa tudi žalostni, če bo prišlo do razprodaje državnega premoženja in da bomo ostali še brez te, kot pravimo, državne srebrnine, ki jo danes imamo. Menimo, da bi bilo to izjemno neodgovorno do državljan in državljanov Republike Slovenije. Predloga zakona tako kot tudi kolegi poslanci Pozitivne Slovenije ne bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! V uvodu mi je prišlo v uho razmerje med pristojnostjo in odgovornostjo, vedno se to postavlja, kdo je za kaj odgovoren, kdo je za kaj pristojen, vendar sprenevedanje vodi v sprevrženost, sprevrženost pa v zamegljevanje pravega stanja ali pa, če hočete, resnice. V tej državi se je v praksi uveljavilo vsesplošno nezaupanje. V vsakokratnem sklicu državni zbor obravnava in sprejema na stotine zakonov, ki za seboj povlečejo številne ukrepe, birokratske ukrepe, ki pomembno vplivajo na življenje in delo državljank in državljanov. V preteklosti so ravno slabo pripravljeni zakoni omogočili ropanje državnega premoženja oziroma lastnine, z ustanovitvijo Agencije za upravljanje kapitalskih naložb pa je pretekla vlada skušala popraviti oziroma preprečiti slabe odločitve iz preteklosti, vendar se je tudi tokrat pokazalo, da AUKN ni najbolj posrečena odločitev. In kje je problem? Problem je v etiki in morali in v nenehnem vmešavanju politike v tako imenovane strokovne odločitve. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani minister, 2000 let smo se ravnali po 10 božjih zapovedih in živeli smo bolje, kot živimo danes. Ugotavljam, da bi v prav vsak zakon morali vedno znova zapisati teh 10 božjih zapovedi, morda bi s tem dosegli, da nas politiki, izvrševalci in upravljavci zakonov in vsi ostali, na katere zakon tako ali drugače vpliva in jim je namenjen, da nas ne bi zavajali, da ne bi lagali, da ne bi kradli in da ne bi izkoriščali in še bi lahko našteval. S sprejetjem obravnavanega predloga zakona o kapitalskih naložbah se spet želi nekaj zamegliti, ukinja se neodvisnost AUKN, oža se njena pristojnost, namesto da bi se enostavno ukinila, ohranja se kot morebitna bariera za napačne politične odločitve te vlade. Takšnega predloga zakona žal ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prva lista tistih, ki ste želeli razpravljati, je izčrpana. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati. Odpiram prijavo. Razpravljamo še vedno o amandmajih k 2. členu. Na vrsti je gospod Franc Pukšič, pripravi naj se gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, minister z ekipo! Amandma, ki ga je pripravila koalicija, bom podprl, amandmaja, ki pa ga je pripravila opozicija, pa ne bom podprl. Nekateri poslanci iz opozicije, predvsem Pozitivne Slovenije, so tudi v svojih predvolilnih nastopih veliko govorili okrog te agencije in so se zavedali, da je to treba ukiniti oziroma so govorili, da na takšen način se ne da delati. V tej točki smo si bili enotni. Zdaj mogoče nekoliko pritiskate, zakaj agencija oziroma zakaj te spremembe, pa vendarle bo verjetno v tem času teklo veliko takšnih in drugačnih skupščin itd. Nekatere stvari se pač morajo pripraviti, dozoreti in potem speljati naprej. Jaz bi se strinjal z vsemi tistimi, ki pravite, da bi bilo najbolje ukiniti. Sicer ne vem, kakšna je strategija vlade, ampak to je sicer stvar ministra in vlade in sem prepričan, da bodo naredili najboljše, kar bo možno. Veste, je pa takole, s strani tistih, ki zagovarjate to agencijo, je pravzaprav blef, ki je trajal tri leta že prej oziroma vsaj nekaj časa, pa nekaj časa že traja. Ti preko agencije nastaviš svoje ljudi in potem vlečeš niti in za nič nisi v bistvu odgovoren. Jaz sem prepričan, da takšnih navodil, in tega ni dajal bivši predsednik vlade, da pa je bilo na stotine takšnih okrog te agencije, kot jih je sedaj pred časom tudi poimenoval v Financah gospod Pezdir. In agencija gor, agencija dol, lobisti levo, desno, skratka teh kufrov je bilo verjetno veliko, odgovornost pa potem pade na drugega. In na koncu koncev, kje smo danes? Popolnoma zapufani. Gospodarstvo je na psu. Eno leto prej smo imeli predčasne volitve. Ja, kaj je k temu kdo doprinesel. Je bila kakšna odgovornost? Ni bilo osebne odgovornosti. Je bila politična odgovornost? Tudi politične odgovornosti ni bilo. Da sta šla Zares pa LDS iz parlamenta, je pač nastala neka druga stranka, kot so botri rekli, bomo to preimenovali v neko drugo stranko. Torej tudi tega ni bilo. Kar se pa tiče NKBM, NLB, veste, to so grozote. Opozarjali smo, kaj vse se je dogajalo, pa smo imeli agencijo, pa ne vem kaj vse. Koliko je bila vrednost NKBM? Tam okrog 27 evrov, kolikor se spomnim, danes je pod tremi evri. In kaj se je zgodilo z gradbenim sektorjem? Strinjam se z mojim predgovornikom, ko je govoril o desetih božjih zapovedih: ne laži in ne kradi. Samo v enem poročilu Računskega sodišča piše, da je izreklo negativno mnenje, ker občina ni poslovala v skladu s predpisi v naslednjih primerih. Samo na eni strani, ko sem skupaj pobral, je za 16 milijonov evrov laži in kraje. Torej mea maxima culpa. Če bi tisti, ki imajo te možnosti v rokah, to naredili, potem bi v tej državi bilo bistveno drugače in se danes ne bi pogovarjali o delavkah, ki so brez služb, ali pa tistih, ki imajo 400 ali pa 500 evrov plače. Bistveno drugače bi bilo, če ne bi torej bilo takšnih laži in kraj.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Romana Tomc, pripravi naj se gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa za besedo. Ustanovitev agencije je bil poskusVlade narediti korak naprej na področju transparentnosti, učinkovitosti in odgovornosti upravljanja kapitalskih naložb. Če se lahko strinjamo s tem, da je bil namen dober, da so bili cilji dobro postavljeni, pa moramo, žal, ugotoviti, da je bila izvedba zelo ponesrečena in slaba. Agencija si zaradi svojih spornih potez ni prislužila niti zaupanja stroke niti zaupanja politike niti zaupanja javnosti. Če odmislimo dejstvo, da agencija ni opravila pravzaprav osnovne domače naloge, kar je priprava strategije upravljanja s kapitalskimi naložbami, potem so v zvezi z njenim delovanjem odmevale v javnosti predvsem nekatere skrajno nerazumne poteze, ki upravičeno porajajo dvom o tem, da je ta agencija kredibilna, da je strokovna in da je neodvisna. Naj omenim nekaj izmed njih. Ena je že velikokrat omenjena dokapitalizacija Nove Ljubljanske banke. Agencija je dobesedno prisilila podjetja, da so dokapitalizirala NKBM. Ta naložba podjetjem, ki bi se obnašala učinkovito, dobrim gospodarjem, ni v čast. Zaradi te poteze so morali v svojih bilancah izvesti določene popravke, ki so vplivali na slabši poslovni rezultat. Pošta Slovenije zaradi tega 10 milijonov evrov – to je denar, ki bi sicer imel v obliki dividend od njega koristi proračun. Tako da vemo, da je to direktna izguba za proračun. Kako, na kakšen način se bo v tem primeru ugotavljala odgovornost za nespametne strokovne odločitve? Glede kadrovanja. Ko je agencija poskrbela za dokapitalizacijo NKBM, smo zadnje dni s strani agencije poslušali predvsem pomisleke glede slabih rezultatov in zato je svet agencije, tako pravi, zaradi neučinkovitega nadzora, neusklajenega in nehomogenega delovanja sklenil, da je treba zamenjati vse člane nadzornega sveta in imenovati nove. Zakaj ravno sedaj, zakaj ne že prej? So morda tu zadaj kakšni drugi vzgibi? V preteklosti smo bili tudi priče, da so bili člani akreditacijskega sveta zaradi poslovnega sodelovanja z državnimi podjetji v konfliktu interesov; najbrž se dobro spomnite, jaz pa v tem konkretnem primeru imen ne bom omenjala. Kdo potem lahko zagotovi, da kadrovanje in tudi sicer druge odločitve potekajo brez vpliva tretjih oseb, brez vpliva politike in brez vpliva nekih osebnih interesov? Pa omenimo še nerazumno povišanje nagrad nadzornikom v času krize. Med eno izmed najbolj nerazumnih potez je šteti to povečanje nagrad. Nagrade so po novem, na predlog agencije seveda, celo višje, kot so bile v času, ko smo imeli gospodarsko rast. Naj omenim primer Adrie. Medtem ko je država zagotovila 50 milijonov evrov kot finančno injekcijo Adrii, so nadzorniki upravičeni do sejnine 275 evrov za vsako udeležbo na seji, do 10 tisoč 300 evrov nekega fiksnega zneska in predsednik celo do 15 tisoč in nekaj evrov. Ocenjujem, da agencija ni izpolnila pričakovanj, zaradi katerih je bila ustanovljena, da so ti posegi, ki jih Vlada predlaga, utemeljeni, seveda pa pričakujem, da je to začasna rešitev in da v kratkem dobimo neko celovito strategijo upravljanja z naložbami države. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič. Pripravi naj se gospa Patricija Šulin.
Hvala, spoštovani gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Najprej moram povedati, da amandma, ki ga je predlagala koalicija bom podprl, amandmaja ki so ga predlagali v SD, pa ne bom podprl. Nikakor pa se ne morem mimo nenehnega poskusa prepričevanja slovenske javnosti, da je stranka SD in sedanja opozicija v prejšnjem mandatu poskušala narediti konec političnemu kadrovanju. To je danes povedal eden od poslancev SD. Ko trdim to, bi rad povedal samo dve stvari. Prvič. Spomnite se gospoda Topleka, ki je postal predsednik nadzornega sveta NKBM. Če lahko kdo tukaj v parlamentu trdi, da to ni bilo čisto politično kadrovanje, v katero stranko spada in kdo ga je postavil. Da pa ne govorim, ko se zdaj dotikamo AUKN, o situaciji, ki se je zgodila pred nekaj dnevi. Poglejte si Elektro Maribor. Za predsednika uprave je bil izmed 17 kandidatov izbran, po naključju ali preferencah, gospod, ki je bil župan v mestu Maribor, bil je tudi veleposlanik. Govorim o gospodu Soviču, zelo pomembnem človeku SD. Ali mi še kdo tukaj lahko reče, da to ni bilo politično kadrovanje AUKN? Bilo je 17 kandidatov, med katerimi je bila najmanj polovica specialnih strokovnjakov, ki so zaposleni v podjetju, poznajo stvari in vedo, za kaj gre. Ne, AUKN se je odločil, da mora nadzorni svet podpreti gospoda Soviča, čistega politika. Toliko o sprenevedanju SD in mešanice Pahorjeve in Jankovićeve stranke. To je sprenevedanje na kubik, drage kolegice in kolegi! In poglejte, kaj je prejšnji predsednik vlade dejal julija 2011. Dejal je, da se zaveda, da naloge in pooblastila agencije v zakonu niso dovolj jasno zapisane in da prehod na novo upravljanje ni bil primerno izveden. To je rekel pred nekaj meseci gospod Pahor, ki danes sedi v parlamentu in je član Poslanske skupine SD. Kaj pa danes ta stranka govori tu v parlamentu? Popolno sprenevedanje. Popolnoma ste obrnili ploščo. Kako lahko o eni in isti stvari isti ljudje iz iste stranke govorite v nekaj mesecih razlike drugače. In to bi naj bi bila opozicija neke kredibilnosti! Lepo vas prosim! Kdo še verjame takšnim neumnostim? Za zaključek, moja osebna ocena, govorim kot Marijan Pojbič, poslanec, absolutno je nujno, da se politika umakne iz podjetij. Absolutno je nujno potrebno. Gledano nazaj iz zgodovine je ravno to temeljni problem, da je gospodarstvo, kar se tiče državnih podjetij, danes tam, kjer je. 25 % plus ena delnica, to je tisto, kar je, da lahko govorimo o slovenski srebrnini. O vsem ostalem pa morajo odločati tisti, ki se spoznajo na gospodarstvo in imajo jasne cilje obvarovati tisto premoženje in ga nadgraditi. Nikakor pa ne neke politične organizacije, kot je AUKN. Nikakor ne. In če želimo umakniti politiko iz gospodarstva, je to edini način, da država nima več kot 25 % plus 1 % v državnih podjetjih. To je edini način, da se država umakne iz politike, ker je to najboljše in najpomembnejše za slovensko gospodarstvo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Patricija Šulin, pripravi se gospod Srečko Meh.
Hvala za besedo. S spremembami in dopolnitvami Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije se natančneje urejajo nesorazmerne pristojnosti in odgovornosti med agencijo in vlado. Sedaj je področje s kapitalskimi naložbami urejeno na način, ki ustvarja nesorazmerje med odgovornostjo in pristojnostmi. Upam, da se ne bom ponavljala. Če je agencijo vlada ustanovila zato, da bi politika imela manjši vpliv na njeno upravljanje oziroma na upravljanje državnega premoženja, potem ne vem, kako si razlagate situacijo, kot je v primeru NKBM, o kateri smo danes že nekaj slišali, ko so pri njeni dokapitalizaciji sodelovala tudi državna podjetja, in to na zahtevo AUKN, ker država ni imela sredstev za sodelovanje. Vemo, da je za Pošto Slovenije nakup delnic nove NKBM lani pomenil to, da je za to morala odšteti več kot polovico ustvarjenega dobička. Družbi GEN se je zaradi tega dobiček pred obdavčitvijo zmanjšal za štiri in pol milijona evrov, AUKN pa za to zmanjšanje dobičkov ni nikoli odgovarjala. Naj spomnim le, da je tudi 48 milijonov vložka v NKBM danes vredno manj kot polovico. Tudi zaradi dejstva, da je protikorupcijska komisija z zaslišanji preverjala, kdo vpliva na vodstvo AUKN, se sprašujem, ali je AUKN res tako kredibilna in neodvisna pri svojem delovanju. Zaradi vsega tega so spremembe in dopolnitve zakona nujne. So pa le, kot je pojasnil tudi minister za finance, začasna rešitev, ker se pripravlja trajnejša in celovita rešitev. Pomembno je tudi to, da bo s spremembo prišlo do boljšega sodelovanja med AUKN in Vlado. Predlog novele tudi ne pomeni vmešavanje politikov v upravljanje naložb. S prenosom pristojnosti sveta agencije na vlado pravzaprav skrajšamo nekatere postopke in s tem omogočimo učinkovitejše delovanje agencije. Tudi očitki okoli določil OECD niso točni in jih nekateri želite v javnosti prikazati drugače, saj OECD nikoli ni dal navodilo, kako morajo imeti posamezne države rešeno to področje, navaja le načela in smernice za dobro upravljanje podjetij v državni lasti. Ne morem pa mimo desetih božjih zapovedi in kako nam je bilo lepo nekoč. Zato naj povem, da smo imeli Slovenci pred drugo svetovno voljno 80 % standarda Avstrijca. Leta 1990 pred osamosvojitvijo pa le še 20 %. Odgovor na to dejstvo, kako nam je bilo lepo, bo vsak našel pri sebi, še posebej ob dejstvu, da slovenski dolg danes znaša skoraj 17 milijard evrov ter do so letne obresti dolga skorajda 650 milijonov.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Meh, pripravi naj se gospod Roman Jakič.
Gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci, gospod podpredsednik. Pravzaprav smo v zanimivi situaciji. Najprej smo v zanimivi situaciji zato, ker Vlada Republike Slovenije po nujnem postopku predlaga spremembo zakona o agenciji za upravljanje kapitalskih deležev. S tem seveda sporoča javnosti, da je to največji problem ta trenutek. In drugo, zelo zanimivo, da je Vlada Republike Slovenije vložila to v nujni postopek, ne da bi lahko o tem razpravljali, ne da bi lahko spoštovali načela, ki jih je Vlada govorila in predsednik o tem, da se bomo skupaj pogovarjali o tistem, kar je za to našo Slovenijo problematično. Če torej tako, spoštovana pozicija, spoštovani gospod minister in vlada, razumete delovanje v tem parlamentu, potem se seveda s tem jaz ne moremo strinjati. Zagotovo pa pričakujem, da v treh mesecih, ko smo tukaj, pravzaprav po volitvah, dobimo na mizo kakšen drug predlog o tem, kaj se bo zgodilo, ne pa predlog o preoblikovanju agencije, ki je v zadnjem letu zagotovo pokazala rezultate. In še ni nobenih analiz ni na mizi o tem, kako je agencija delala. Ali je delala dobro ali ni delala dobro? Kaj je naredila narobe ta agencija? Govoriti, da bo s tem, ko bo ukinjen svet, tisti, ki bi lahko v resnici pomagal pri nepolitiki v upravljanju državnega premoženja, je pa čisto sprenevedanje. Ko bo vlada dala soglasje o tem, kaj lahko na agenciji naredijo, je naredila dvoje – podaljšala je čas in našla je krivca. In to je krivec, ki bo za vse kriv – torej odgovornost bo na AUKN, odločal bo pa nekdo drug – Vlada. In zaradi tega je, gospe in gospodje, situacija izjemno slaba, izjemno težka. Kot primer ste dajali NKBM. Nekdo je govoril o tistih 25 % in enem, da potem ne bo politike. Lepo vas prosim! Govorite tako, kot se pri tem govori, tudi pri 25 ali pri eni sami delnici bo politika, če se bo politika v to vmešavala. Politika se bo vmešavala tako dolgo, dokler bo to priložnost imela in tako dolgo, dokler se bo v kaj vmešavati, dokler bomo še lahko o čem odločali. Govorili smo o NKBM. Ali je narejena analiza o tem, ali je bilo oškodovano državno premoženje? Kaj bi se zgodilo, če ne bi dokapitalizirali Nove Kreditne banke Maribor? Kaj bi se takrat naredilo? Če je ne bi dokapitalizirali, kolikšna bi bila njena vrednost? Koliko bi takrat bilo oškodovano državno premoženje? Ena od možnih rešitev je bila ta, da je agencija naročila in naredila nekaj, da smo ohranili delež v NKBM. O tem je bilo pravzaprav že veliko govora. Zato bi danes seveda pričakoval, da ukinemo agencijo, in bi rekel, to je moško ali žensko dejanje, kakorkoli, da nekdo pač po žensko reče ukinimo agencijo in sprejmimo odločitev o tem, da bo vlada o vsem odločala. In bo imela tudi odgovornost. Ne pa, da smo naredili poštni nabiralnik, na katerega bodo letele krivde, odločala bo pa v resnici vlada, odgovorni resorni ministri in še kdo. In če kdo misli, da ne sme biti nihče iz SDS imenovan na nobeno funkcijo državnih podjetij ali SD ali še kakšne druge stranke, seveda nima prav. Ko smo govorili o gospodu Soviču, bil je državni sekretar, je diplomirani elektroinženir, magister celo. Torej človek, ki ima vse kvalitete za to, da lahko opravlja takšen posel. Lahko rečemo, da je član kakšne stranke, je pa zagotovo strokoven. Zato mislim, da je treba amandma k 2. členu tudi sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Roman Jakič. Pripravi naj se mag. Melita Župevc.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Naj na začetku povem, da ne bom podprl nobenega amandmaja in tudi ne bom podprl predlagane zakonske rešitve. Naj povem tudi, da je ta vlada v bistvu zelo nova, ampak se lahko že poimenuje, tako kot jo je kolegica na Twitterju poimenovala : vlada začasnih rešitev. Vi prihajate pred Državni zbor z začasnimi rešitvami, ko je vprašanje tožilstva ali ko je vprašanje ukinitve oziroma reorganizacije Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. In to je neresno. Prišli bi s predlogom ali pa počakali in z glavnim predlogom prišli potem, ne pa, da vmes to delate. Zakaj delate? Mogoče tudi zavoljo tega, o čemer smo slišali s te strani, ko smo poslušali o političnem kadrovanju, ne vem sicer, zakaj ste s prstom kazali na Pozitivno Slovenijo. Ta stranka je bila ustanovljena pred nekaj meseci. Ampak, če smo že pri političnem kadrovanju, ste mogoče izpustili ravno v Mariboru zadnje politično kadrovanje z gospodom Haucem, ki je poznan iz zgodb z brezplačnikom. Pa ne bomo šli okoli tega. Moram reči, da me je presenetilo, ko govorimo, ko na primer teče beseda o Novi Kreditni banki Maribor pa Novi Ljubljanski banki in potem se začnejo vehementne besede, koliko milijonov. Nihče pa ne pove, ti isti, zakaj pa niste enako srditi do vprašanja Zvon 1 in Zvon 2, ki sta naredila za 700 milijonov luknje ravno v teh dveh državnih bankah, NLB in Novi Kreditni banki Maribor, na cesto pognal 10 tisoč ljudi in vemo, da te terjatve ne bodo mogle biti poplačane. Vse ostale, tiste Šrotove in druge, bodo prej ali slej poplačane, da pa Cerkev pa ne bo tega nikoli plačala. O tem pa nihče ne govori! Govorite pa o drugih stvareh. Še o nečem bi kljub vsemu, preden še vsebinsko povem. Dr. Šuštaršiču je pač rekel, da je ta izjava, ki jo je imel včeraj na odboru, nespametna in zahteva opravičilo, ker ne morete govoriti o metafori. Metafora – veste, kaj je. V Državnem zboru ja padel en državni sekretar, ko je govoril o metafori, govoril je pa o Matildi, ki s koso hodi okoli. Zato bi bilo že zaradi spoštovanja do Državnega zbora, ki je seveda vaš nadrejeni – to sem danes že enkrat povedal, da v tej državi vlada parlamentarna demokracija ne pa vladna demokracija – zato se, prosim, spoštljivo obnašajte do Državnega zbora, podobno kot se spoštljivo mi obnašamo do Vlade, kljub temu da ni naše. Ampak, če smo že pri vprašanju, ki je na dnevnem redu, poglejte, v tej državi se mora nekdo naučiti vladati in to mora biti vlada. Iz Slovarja slovenskega knjižnega jezika izhaja, da je vlada organ, ki ima vrhovno, izvršno oblast v državi; vladati pa pomeni odločati, ukazovati v organizirani družbeni skupnosti, zlasti v državi. Ko sem poslušal kolegico Tomc, sem ugotovil, da v bistvu razmišlja tako kot jaz ali pa tako kot razmišlja Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, da je treba Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb ukiniti. Vi pa delate nekaj vmes. Tukaj se s kolegom Mehom strinjam. Zopet se za nekim paravanom neke agencije nekdo skriva. O vseh odločitvah, ki bodo višje kot 5 milijonov evrov, se bo tako in tako odločala Vlada. Če Vlada želi prevzeti odgovornost za to in jo mora prevzeti, potem ukinite AUKN. S tem bi končal. Ne bom podprl nobenega amandmaja, glasoval bom proti zakonu in upam, da ta vlada bo postala vlada, ne pa vlada začasnih rešitev.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Melita Župevc, pripravi naj se gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Amandmajev niti zakona ne bom podprla. Takega zakona pa ne morem podpreti iz preprostega razloga, zato ker je ta zakon krinka. Krinka, za katero se bo lahko skrivala Vlada. Kot je bilo danes že rečeno: če je Vlada Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb odvzela vse pristojnosti, vsa ključna pooblastila, potem naj jo preprosto ukine. Rečeno je bilo, da ne potrebujemo nobenih začasnih rešitev, ne mesečnih, ne polletnih, ker to spominja na neko drugo rešitev. Verjetno je tudi tožilstvo na Ministrstvu za notranje zadeve začasno za štiri leta in še naprej. Na tem mestu bi rada zelo jasno in iskreno povedala, da z dosedanjim delom AUKN nisem bila nikoli zadovoljna. V prejšnjem mandatu sem bila kritična do dela vodstva te agencije. Pri zelo konkretnih primerih je AUKN mižal in si držal roke na ušesih, nič ni videl, nič ni slišal. Kot rečeno, iskreno povem, da sem bila do vodstva te agencije in do dela zelo pogosto kritična. Vendar, ali je zakon, s katerim prihaja Vlada, boljša pot? Prepričana sem, da ne drži to, kar v svoji argumentaciji pravi Vlada, da se bo s tem zakonom, z državno lastnino upravljalo bolje, bolj gospodarno, bolj odgovorno. Mene boste v to zelo težko prepričali. Zato, ker s tem zakonom delate, kot je bilo danes že rečeno, zgolj nek bajpas, neko krinko. Sprejmite odgovornost, ukinite AUKN takoj! Ta zakon bi lahko imel en sam člen: "AUKN se ukinja." – zelo preprosto. Plastično bom tudi povedala, zakaj me bo ta vlada zelo težko prepričala, da bo z državnim premoženjem upravljala bolj gospodarno, bolj odgovorno. Prej je bila dana neka primerjava, to je primerjava s Finsko, češ da ima Finska poseben urad oziroma organ pri predsedniku vlade, ki skrbi za upravljanje z državnim premoženjem Tega primera ne poznam, je pa vsaj ena pomembna razlika, to je, da predsednik vlade ni Janez Janša. V preteklosti, v letih 2004–2008, smo namreč jasno videli, kako si Janševa vlada predstavlja upravljanje z državnim premoženjem. Enkrat sem to že videla, zato drugič na besedo, žal, ne morem verjeti. Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat. Pripravi naj se mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, spoštovani gospod minister s sodelavci! Naj povem, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije podprla koalicijski amandma k 2. členu in bo zavrnila amandma k 2. členu, ki so ga predlagali kolegi iz Poslanske skupine Socialnih demokratov. Rad bi vse skupaj spomnil, da imamo v Republiki Sloveniji novo vlado en mesec in štiri dni. V Novi Sloveniji začasne rešitve razumemo, ker so nujne zaradi tega, ker v delniških družbah prihaja čas skupščin. Samo zaradi tega. Upravljanje kapitalskih naložb v državi ni enostavna zadeva in se ne more rešiti brez temeljitega razmisleka. Zato tudi pričakujemo, da bo naša vlada pripravila kvalitetne rešitve na področju upravljanja kapitalskih naložb Republike Slovenije po evropskih merilih. Prepričan sem, da jih bo pripravila in jih bo Državni zbor tudi sprejel. Nekateri kolegi in kolegice, predvsem tisti, ki so pravzaprav zaslužni za ustanovitev te agencije, so razpravljali, da je to izjemno politično neodvisna organizacija – agencija. Gotovo ste tudi vi, spoštovane kolegice in kolegi, spremljali v vseh slovenskih medijih, kako so se prav na plečih te agencije izvajali politični obračuni predvsem vrha trojčka KGB. To smo vsi videli in o tem smo vsi brali, in tu se strinjam z razmišljanjem kolegice Melite Župevc. V Novi Sloveniji smo prepričani, da bi država pri spoštovanju korporativnih pravil upravljanja morala biti najmanj dvakrat bolj pazljiva kot drugi običajni lastniki. Opažamo, da so nadzorniki s strani države v podjetjih zdaj bolj delegati. Na tem področju smo se, gospe in gospodje, vrnili za 20 do 30 let nazaj. Po našem mnenju nadzorniške nagrade in fiksni mesečni pavšali, kar zagovarjajo in so zagovarjali pri AUKN, niso toliko sporni kot to, da pri nas nadzorništvo ne gre v smeri profesionalizacije tega poklica, ko bi nadzorniki od tega živeli in za morebitno slabo delo tudi odgovarjali. V Novi Sloveniji predvsem odgovornost podčrtujemo in te, žal, v Sloveniji ni. Tako lahko sklenemo, da obstaja občutek, da gre za popoldanski zaslužek delegatov, ki imajo vnaprej določeno, kako morajo glasovati in kaj sploh smejo spraševati na sejah nadzornih svetov. Zavzemanje Agencije za upravljanje kapitalskih naložb za višje nadzorniške pavšale pa je sploh nenavadno. Vsi se še spomnimo, kako se je prav ta agencija zavzemala za znižanje regresa zaposlenih, na primer, pri Zavarovalnici Triglav, namesto da bi regrese raje omejili navzgor za vodilne zaposlene, če je seveda to v pristojnosti AUKN. Menimo, da bi v dobre letu dni, če bi bila seveda ustrezna volja, korporativno upravljanje podjetij s strani države lahko spravili v evropsko uveljavljene okvire. Pa smo? Nismo, spoštovani gospe in gospodje. Zato moramo ukrepati, pa ne po prišepetavanju, ampak po temeljitem razmisleku, z odgovornostjo, ki se je v koaliciji tudi zavedamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Ob tem zakonu imamo živahno razpravo, ki kaže predvsem na eno zadevo, in sicer, da je Vlada začela vladati. Sprejemati je začela odločitve in to je prav. Te odločitve bomo, seveda, ocenjevali in na podlagi teh odločitev bomo ocenjevali to vlado tudi čez štiri leta. Vendar vsekakor so danes takšni časi, da je odločitve treba začeti sprejemati. Predvsem zaradi tega, ker neodločitev pomeni slabše stanje, pomeni stanje, v katerem danes, žal, smo in v katerem smo bili morda zadnjih šest, sedem mesecev, ko ni bilo ne pravih ne nepravih odločitev. Verjetno je bilo takrat stanje najslabše. Danes se postavlja vprašanje, zakaj ne ukinemo Agencije. Zelo jasno: poznavanje slovenskega kapitalskega prostora narekuje to, da moramo upoštevati, da imamo danes poleg Agencije še Kapitalsko družbo, še Slovensko odškodninsko družbo, še DSU , d. o. o., in še nekatere pravne osebe, PDP in tako naprej, ki se ukvarjajo s premoženjem države. Vsi ti se ukvarjajo s premoženjem države in vsi ti so nastali po nekakšni inerciji na podlagi različnih zakonov, različnih odločitev. Seveda je to slabo, je netransparentno, nepregledno, nepredvidljivo, zaradi tega to premoženje ne poteka odgovorno in tudi ne učinkovito. Zaradi tega imamo verjetno danes manj premoženja, kot smo ga imeli pred pol leta ali kot smo ga imeli pred dvema letoma, pred tremi leti. Žal je tako. Da bomo vrednost premoženja povečali, je treba centralizirati upravljanje na enem mestu, zato da se bo vedelo, kaj imamo in kaj bomo s tem počeli. Agencija ni opravila svoje domače naloge, ni napisala strategije upravljanja z državnim premoženjem. Enostavno ga ni. Kar pomeni, da enostavno nimamo predvidljivih odločitev, ki se bodo dogajale pred skupščinami najpomembnejših finančnih ustanov, največjih podjetij, kjer ima, če želite, država svojo srebrnino. Neodgovorno bi ravnali, da bi to prepustili nikomur oziroma da bi to pustili nekomu, ki dejansko nima strategije, ki bi jo moral Državni zbor sprejeti. Drugo, kar je, je to, da danes govorimo o tako imenovanih smernicah OECD. OECD nas ne bo izključil zaradi tega. Smernice OECD ne določajo niti oblike niti vsebine. OECD smernice govorijo o tem, da ne sme dnevno vlada posegati, vendar Vlada s tem zakonom ne bo dnevno posegala v poslovanje podjetij. To je verjetno vsakemu jasno, zaradi tega je ustvarjanje takih strahov popolnoma odveč. Vlada vlada. Vlada je začela vladati in verjetno bo tudi kadrovala in bo kadrovala po sposobnostih in po strokovnosti. Ti kadri bodo tudi odgovorni Vladi. Vendar preden bo Vlada začela kadrovati, če želite tudi politično, je treba iz sedanjih nadzornih svetov, uprav in tako naprej odstraniti politiko. Kajti, danes je v nadzornih svetih in v upravah dovolj politike, ki dejansko ustvarja tudi slabe odločitve in zaradi tega, ker so to slabe odločitve, imamo zmeraj manj premoženja. Agencija je poleg primera, ki smo ga že navedli, sprejemala sporne odločitve, ne samo tukaj, ampak tudi v primeru Elana, Fotone, Adrie Airways, Gorenja, Geoterma itn. Skratka, teh odločitev ni malo. Govorim o spornih odločitvah, ko je prišlo na primer do tega, da bi zaustavitev prodaje škodovala državni lastnini. Tukaj imamo tri primere, to so javni primeri. Zaradi tega je prav in bom osebno podprl vse koalicijske amandmaje in tudi zakon v celoti, zato da se preprečijo takšne anomalije, kot so se dogajale v preteklosti, in zato da bomo začeli umno upravljati z državno lastnino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lista prijavljenih je izčrpana. Zopet sprašujem, ali želi kdo razpravljati. Vidim, da. Odpiram prijavo. Prijava teče. Besedo ima mag. Dejan Židan, pripravi naj se gospod Janko Veber.
Spoštovani predsedujoči, poslanci, poslanke, gospod minister! Minister sicer ne čuti več potrebe, da je v naši družbi. Današnja razprava je zanimiva zato, ker je dosti megle in kakor da vas je strah v resnico povedati, kar želite. Dejstvo je enostavno: del politike želi – to ste imeli tudi v volilnih programih – prodati del slovenskega premoženja. Ne tega skrivati, to želite narediti! Mi smo proti, mislimo, da je to velika napaka. Želim si, da predno boste to naredili, greste na Madžarsko, tam je vlada podobne usmeritve, kakor je sedanja slovenska, pa jih vprašajte, zakaj sedaj oni to napako, ki so jo naredili, popravljajo. Ampak ne skrivati tega pred slovensko javnostjo! Drugo, kar pa prav tako ne skrivajte. Ne želite, da so slovenska podjetja, kjer je država večinski lastnik, vodena profesionalno, izven politike. Imate dobro izkušnjo z Intereuropo – je več ni, Luko Koper ste uspeli spraviti na kolena in teh podjetij je še dosti v Sloveniji. Žal mi je, ker te izkušnje pri svojih načrtih ne upoštevate. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber, pripravi naj se gospod Jožef Jerovšek.
Hvala za besedo. Že samo dejstvo, da ima aktualna vlada v svoji prioriteti takojšen poseg v Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb, govori o pomenu te agencije. Če ta agencija ne bi bila tako pomembna, danes tega zakona ne bi imeli na tej izredni seji, in če sledimo, s kakšno naglico se je morala zgoditi obravnava tega zakona – bila je napovedana na Kolegiju, še preden je Vlada sploh obravnavala ta zakon –, kaže na to, da so resnično apetiti po kapitalskih naložbah v Sloveniji nove oblasti zelo velike. Ko pravite, da je prejšnji predsednik vlade Pahor omenjal, da je treba izboljšati poslovanje Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, je dejstvo. To tudi danes še vedno trdimo in zagovarjamo. Tudi če bi danes Socialni demokrati imeli možnost voditi slovensko vlado, bi nadgradili delovanje Agencije za upravljanje kapitalskih naložb prav na tistih področjih in delih, ki smo jih občutili v tem kratkem obdobju delovanja Agencije, da jih je treba nadgraditi. Vendar dejstvo je, da je v tem kratkem delovanju, torej od oktobra leta 2010, iz poročila Agencije zelo jasno razvidno, da je dobiček iz poslovanja porasel za 45 % na 289 milijonov evrov. Čisti dobiček se je skoraj potrojil, na 186 milijonov evrov. Čista dobičkonosnost lastniškega kapitala je porasla z 1,5 % na 3 %. Družbe so povečali delež lastniških virov financiranja za 49,8 %. Torej gre za jasen dokaz, da je Agencija delovala z državnim premoženjem tako kot vsak zasebni lastnik. In to smo želeli, preden se pogovarjamo o tem zakonu, predstaviti na odboru v Državnem zboru, da se najprej opravi razprava o tem, kaj je Agencija sploh počela in kaj se je dejansko dogajalo. Tega ne želite slišati, želite odločati zgolj po političnih stališčih in zapreti to zadevo čim prej in doseči svoj cilj, da drastično posežete v kapitalske naložbe. Glede imenovanja gospoda Soviča v energetsko podjetje v Mariboru. Agencija je v tem mandatu, ko nismo Socialni demokrati na oblasti, imenovala gospoda Soviča. Če bi bili mi na oblasti, bi seveda lahko govorili o tem, da gre za politično kadrovanje. Ker pa je gospod Sovič strokovnjak na področju energetike, je Agencija samo še dokazala, da ne glede na aktualno oblast, je prej strokovnost kot pa politične odločitve. To je konkreten dokaz za to. Glede Nove Kreditne banke Maribor. Zakaj je Agencija predlagala zamenjavo, dala predlog za zamenjavo nadzornega sveta? Zato, ker je želela odgovorno ravnati do vseh tistih podjetij, ki so odkupile delež te banke oziroma vložila svoja sredstva v Novo Kreditno banko Maribor in ne nazadnje je ta banka ostala v 51 % lasti slovenske države. Poštna banka Slovenije je ostala v naši lasti, Zavarovalnica Maribor tudi; torej, je zavarovala premoženje Republike Slovenije. Ker je Agencija želela uspešno opravljati in upravičiti zaupanje tistih, ki so vložili svoja sredstva v Novo Kreditno banko Maribor, je normalno, da zahteva od vodstva dobro poslovanje te banke. Samo dobro vodenje banke lahko prinese tudi porast delnic in s tem tudi ohranitev naložb, ki so jih ta podjetja opravila z vlaganjem v to banko. Ne nazadnje, Nova Kreditna banka Maribor je tudi po mednarodnih ocenah s tem ohranila zelo velik standard svojega poslovanja. Tega ne more nihče zamolčati. Tudi novi kandidat, ki želi prevzeti vodenje uprave, gospod Hauc, to jasno in na glas tudi pove. Torej gre za zelo odgovorna ravnanja Agencije, da če je že nekomu naložila kot državnemu podjetju, da odkupi delež v državni banki, želi, da ta banka tudi uspešno posluje. Torej, gre za zelo konsistentno politiko delovanja in upravljanja, strokovno upravljanje kapitalskih naložb; vse to želite čez noč ukiniti in s političnimi interesi upravljati ponovno s kapitalskimi naložbami. To je dokazano slabo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Vsekakor je ta materija in te spremembe zakona izjemno pomembna. Že v uvodu je eden od poslancev z vaše strani rekel, da se je enkrat za vselej z Agencijo rešilo politično vmešavanje in se zagotovilo celo dobro vodenje podjetij. To absolutno ne drži, ker potem bi bilo stanje v Sloveniji drugačno, potem bi Agencija imela večji dobiček, 10 % ne samo 3 %. Lahko verjamem, da so bili nameni dobri – gledam čez celotni spekter. Kajti, da so bili nameni dobri, lahko verjamem tudi na podlagi tega, da je velikokrat pot v pekel tlakovana z dobrimi nameni. Moram reči, da je večina strank imela pred volitvami načrt ukinitve Agencije, vendar iz različnih interesov. Tisti, ki smo zdaj prevzeli oblast, zato da se zgodi boljše upravljanje kapitalskih naložb. Tu, vaša stranka, pa moram reči, da je bila Agencija velikokrat napoti in je nagajala tudi finančnim oligarhičnim krogom okrog vašega predsednika – bivšega župana, in zdaj kandidata za ljubljanskega župana. Vemo, da je bila zelo napoti, ker pri nekaterih stvareh moram AUKN celo pohvaliti, da je zamenjal predsednika nadzornega sveta NKBM, na kar sem tukaj večkrat opozarjal, daleč prej, da so izkušnje z njim takšne, da ne bo skrbel za državno premoženje. Dve leti, tri leta prej sem opozarjal in sem spraševal tudi takratnega ministra, kako takratna oblast za nadzornike finančnega premoženja, za čuvaja ovc postavlja volkove. Dolgo je trajalo in tukaj jaz Agenciji štejem v dobro, da ga je končno zamenjala. Seveda je nastala panika v teh krogih, kajti tisti predsednik je bil nekoč kandidat tam SD, ne na končnih, predzadnjih na volitvah, vendar je potem prešel pod vpliv oziroma celo življenje je bil pod vplivom tistih, ki jim je gospod Židan nekoč rekel "strici iz ozadja". In tisti "strici iz ozadja" pa so seveda podprli te oligarhične kroge, ki so se združili okoli gospoda Jankovića. Zaradi tega se je Agencijo spotikalo, priznam, da se jo je spotikalo. Zaradi tega so kapitalski krogi – ali pa finančna oligarhija, ki ima izredno moč, je v svet Agencije politično in interesno kadrovala. Zaradi tega vseeno mislim, da je pametno, da Vlada tukaj nekaj stori, da bo zagotovila dobro upravljanje. Danes, ko to govorimo, moram reči, da ni vsako kadrovanje s strani države tudi politično ali pa je včasih politik lahko tudi rešitelj. Za gospoda Starmana vemo, da je bil tudi prej politik, pa je šel potem in je nekaj rešil. Takih primerov je več. Moram reči, da so nameni tokrat pravilni, zato podpiram te spremembe zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno smo izčrpali seznam. Ugotavljam, da še [[...]]Prosim, želite razpravljati? Ponovno odpiram razpravo. Poudarjam, da razpravljamo o dveh amandmajih k 2. členu zakona. Prijava teče. Besedo ima gospod Franc Pukšič, pripravi se gospod Jože Tanko.
Še enkrat bom ponovil dva stavka, in sicer to, da bom podprl amandma koalicije in ne bom podprl amandmaja [[...]]
Besedo ima gospod Franc Pukšič. V skladu s poslovnikom mora Državni zbor na predlog kateregakoli poslanca odločiti o tem, da lahko vsak poslanec razpravlja o isti temi samo enkrat. Takega predloga ni bilo in zato ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kot sem rekel, okoli amandmajev. Res pa je, da so statistika in odstotki zelo čudna stvar. Statistika je namenjena, da poveš tisto, kar hočeš povedati. S statističnimi podatki, z odstotki lahko še kako manipuliraš. Reči, da je bila Agencija uspešna – mogoče pa je na nekih področjih, ne rečem, da ne. Ampak ne reči, kako strašno je bila uspešna, če je iz petih milijonov prišla na deset milijonov, statistično je bila za 100 % boljša. Ampak rezultati bi pa mogoče morali biti tam 50, 90, 100 milijonov. Konkretno bom povedal. Velikokrat je bilo rečeno: črpanje evropskih sredstev. Za 86 % smo izboljšali črpanje evropskih sredstev. Ampak lepo vas prosim! To, na kar smo opozarjali tudi danes, vemo, da je bilo črpanje evropskih sredstev v treh letih pod prejšnjo vlado katastrofalno. Razpisov ni bilo, pogodb ni in statistika, ki so jo prikazovali, je bila zavajajoča in zelo nekorektna. Rezultati, ki so bili takšni, kakršni so – vidimo, kje smo. Edino, kar vam je uspelo, je bilo, da ste to državo v treh letih zadolžili. To prej ni uspelo trem Drnovškovim vladam, pa je še avtoceste zraven naredil. Kar se pa tiče zamenjave, ste bili konsistentni – zamenjali ste predsednika nadzornega sveta Nove Kreditne banke gospoda Topleka. Skoraj na kolenih smo prosili, ministru Križaniču pisali pisma, ne vem kaj vse dokazovali, vse je bilo transparentno v zvezi s tem, kako je bil tajni lastnik tajne družbe, direktor državne družbe in tako dalje. Zaradi vsega, kar se je zgodilo, pa je danes vrednost NKB tam, kjer je, skoraj na ničli. Torej ne govoriti, da je bilo to dobro, očitno ni bilo. Ta vlada hoče vladati in mora vladati, in prav je, da bo naredila tako, kot misli, da bo lahko vladala in te stvari pripeljala v smer začetka razvoja gospodarstva. Ker zadolževati se več ne moremo, torej nam ostane samo delo – in nič več posojil!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Mislim, da v tem kratkem času, odkar imamo konstituirano Vlado, ni mogoče priti pred Državni zbor z neko sistemsko rešitvijo, ki bi urejala celovito, tako kot pravite v SD, upravljanje z državnim premoženjem. Je nemogoče. Mimogrede, Agencija za upravljanje s kapitalskimi naložbami v dveh letih ni mogla pripraviti niti strategije upravljanja s temi naložbami, pa je imela del tega segmenta. Vi pa zahtevate, da nekdo v enem mesecu pripravi nek sistemski pristop na tem področju. Ob tem bi vas rad opozoril, da se tudi v vaših vrstah zavedajo, da upravljanje s kapitalskim premoženjem, tako kot je zapisano v tem zakonu, ni dobro. Namreč, prejšnji predsednik vlade Borut Pahor je ugotovil, da zakon ni celovit, da zakon ni dober, da manjkajo nekatere rešitve, in se je tudi zavedal, da upravljanje s premoženjem ni neodvisno, pač pa preko Agencije, preko uprave in sveta Agencije upravljajo z njim gospodje iz ozadja. Zato je tudi lani poleti prijavil ravnanje AUKN protikorupcijski komisiji. Se pravi, da je zavedanje tudi bivšega predsednika vlade, ki je procesiral ta zakon preko vlade in preko koalicije v Državnem zboru tako, da ne pritrjuje temu, kar vi tako vehementno poudarjate. Če se ne bi upravljalo na tem področju tako, da obstajajo sumi korupcije, potem najbrž bivši predsednik vlade direktorice svoje institucije, ki se je imenovala AUKN, ne bi prijavil protikorupcijski komisiji. Da je delo na tem področju zamegljeno, je tik pred glasovanjem na državnozborskih volitvah ugotovil tudi gospod Zoran Janković. Se pravi, da zavedanje o tem, da stvari ne potekajo tako transparentno, tako pregledno, tako odgovorno, tako učinkovito, kot govorite nekateri, je prisotno v Državnem zboru in prisotno tudi pri vaših najvišjih politikih v Državnem zboru – predsednik vaše stranke, poslanec Borut Pahor, ve, da ni tako, kot govorite. Gospod Zoran Janković tudi ve, da ni tako, kot govorijo nekateri. Glede na to, da gre za državno premoženje, se sprašujem, kaj je modro storiti v tem primeru. Ali pustiti, da s tem premoženjem upravljajo gospodje iz ozadja, tako kot sta ugotovila gospod Borut Pahor in gospod Zoran Janković, ali pa država, Vlada v njenem imenu, naredi neko resno kratkoročno potezo in prereže te popkovine, te nastavke na tem področju. Mislim, da je predlog, ki je v Državnem zboru, edini primeren, edini dostojen, edini racionalen, da se bo na tem področju naredil red in da bo tisti, ki je prevzel odgovornost, ki bo dajal soglasja k tem postopkom, prevzel tudi odgovornost, da bo odgovoren za ta ravnanja. Vse drugo, o čemer vi govorite in za kar navijate, pa pomeni v bistvu enako kot nalepka - se pravi, neka skrita nalepka, kjer se transferirajo, kjer se ustvarjajo, oblikujejo neki, bom rekel, politično korporativni monopoli in upravljajo s temi zadevami na nepregleden, netransparenten način nekje v ozadju, in kanalizirajo državno premoženje na načine, ki niso dobri. Da delo na tem področju ni dobro, se bo najbrž videlo tudi iz bilanc bank, ene, druge, tretje ali katerekoli na tem delu. Nobena ni briljantna, gospodje. Izkazujejo izgubo. Najbrž bo treba kaj sprejeti tudi na tem področju. Da tudi sama Agencija svojega dela ni opravila dobro, se vidi tudi pri raznih soglasjih pri imenovanjih direktorjev. Recimo, Slovenske železnice so že tak primer, ko je nadzorni svet imenoval direktorja ene največjih družb v državi, Agencija ni dala soglasja – ni imenovan. Pustimo 8 tisoč zaposlenih največjega železniškega operaterja v Sloveniji, da ostane brez vodstva. Veliko je teh primerov, tudi v bankah, konkretno, se to dogaja, saj Nova Ljubljanska banka še nima operativnega vodstva. Težko mi kdo reče, da je delo agencije na tem področju odgovorno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo. Že nekajkrat v zadnjih 10, 15 letih sem predlagal, da bi bilo pametno in koristno, da na enem mestu v državi združimo vse premoženje države in na nek način zagotovimo kvalitetno upravljanje s tem premoženjem. Seveda to lahko upravlja kvalitetno samo tisti, ki je za to usposobljen, ki to zna in ki ima točno postavljeno strategijo in pravila igre. Velikokrat sem že to povedal. Lahko je to Agencija, lahko je kdorkoli, vendar država je dolžna postaviti zelo jasna pravila igre, ravnanja, strategijo in vse skupaj, potem lahko samo nadzira izvajanje. Če se v okviru teh pravil, ki jih določi država, stvar realizira, pelje, potem je ta agencija, ali kdorkoli že uspešen. Če pa ne, je pa treba zamenjati agencijo, ljudi v agenciji, če je ta državna, ali karkoli. Zato je tudi stanje te agencije, ki jo imamo sedaj, jasno. Nekdo je rekel, da zakon o upravljanju državnih naložb ni v celoti implementirano – kot se lepo reče. Dejstvo je, da ni bila sprejeta strategija. Če bi bilo po moje, bi – zelo enostavno povedano – ta agencija ne bi smela izvajati svojih pooblastil, dokler ni ta strategija sprejeta, potrjena na Vladi ali kjerkoli – tudi ona je dolžna pripraviti – in karkoli početi Ona ne bi smela, zato ker nima predpisanih in napisanih pravil igre, kako naj se obnaša. Vsaka vlada se bo potem po svoje kontrolirala ali je naredila prav – za ene prav, za druge ne. Če bi bilo to napisano jasno in čisto, potem ne bi bilo tu tega stalnega sprenevedanja, kdo in na kakšen način vpliva in posega v te stvari. Po moje ta agencija ne bi smela delati, ker vlada ni sprejela bistvenega elementa za delovanje agencije. To je narobe. Ne more minister reči, da je predlog, ki ga je pripravila agencija, slab – ki je bil pripravljen lani. Ne bi smela dovoliti, da agencija deluje, dokler nima določenih pravil igre, po katerih naj deluje. Zato mislim, da je ta začasni predlog pravi in bom podprl to stvar. To vlado in vse pa prosim, da naredijo ta pravila igre in potem naj po teh pravilih, za katere se bomo tu v Državnem zboru odločili, upravlja kdorkoli. Pa še ob tej priložnosti, ko sem tudi prej govoril o splošni situaciji v gospodarstvu, naj se, za božjo voljo, čim hitreje kaj naredi za izboljšanje pogojev gospodarjenja, za našo večjo konkurenčnost na trgih, ker smo dejansko v slepi ulici. Naša podjetja, ne samo državna, vsa propadajo. Državna podjetja, to so monopolna podjetja, ki praktično imajo trg zagotovljen, od Petrola, Telekoma, raznoraznih družb, da ne govorim o zavarovalnicah, o bankah – to so družbe, za katere se tudi v bankah sprenevedamo, kdo nadzira. Kot predsednik Odbora za finance sem hodil na svet Banke Slovenije in sem poslušal, pa sem opozarjal, kaj je narobe, pa so tudi kaj popravili, kar je bilo narobe. Nadzorni svet, Vlada, tudi minister je bil vabljen na sejo. Zakaj za božjo voljo – tam se tisti tajni podatki vsaj malo razkrijejo, kljub temu da so tajni, pa lahko kaj vidiš. To stanje, ki se je zgodilo, bi se lahko preprečilo vendar mi, kot sem že rekel, želimo in vedno naredimo tako popolno meglo, da potem vsak lahko ribari v tem kalnem morju, ali vodi, ali čemerkoli. Zato je treba narediti red, treba je zelo hitro ukrepati, tako pa ne more iti naprej. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Pridružila bi se in mogoče kar nadaljevala tukaj, kjer je gospod Starman končal. Namreč, vsi se zavedamo, da na koncu koncev ni pomembno, kdo ima glavno besedo oziroma kdo vodi: ali je to odbor, ali je to vlada, ali ne vem kdo. Prvenstveno vsemu je nadzor in kontrola nad pretokom finančnih sredstev. Tukaj si moramo biti enkrat na jasnem, da je treba finančne tokove kontrolirati, nadzirati, ker naša demokratična zavest še ni tako daleč, da bi mi bili dovolj pošteni. Mislim, da bo treba tudi na tem področju pri sprejemanju teh predpisov oziroma pravil delovanja in načina gospodarjenja, reči enkrat bobu bob in postaviti na vodstvena mesta – to se pravi, v upravne in nadzorne odbore – odgovorne ljudi, ki bodo odgovarjali finančno, materialno, kazensko. Potem pa upam, da ne bomo imeli takšnih problemov in da bo naš nadzor lahko deloval oziroma da bomo vedeli, kam se naš denar izteka in odteka. Vemo, da ga je zelo veliko zunaj, v tujini in to so sredstva, ki bi nam zelo prav prišla sedaj v teh kriznih časih. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Še kdo? Prosim, če se prijavite k razpravi. Hvala lepa. Prijavljena sta dva razpravljavca. Besedo dajem gospodu Matevžu Frangežu.
Gospa podpredsednica, mislim, da ste prvič za tem stolom, naj vam še enkrat čestitam! Govorite o tem, da je treba uveljaviti večjo odgovornost in da bo politična odgovornost tisto jamstvo, ki bo preprečevalo zlorabe in tudi kraje v gospodarskih družbah. Bojim se, da je to utvara, ker od politične odgovornosti doslej nismo imeli nič. Pa bi danes, če se v tem parlamentu ne bi pogovarjali na teh političnih okopih, kjer je ta prevlada in ločnica med Vlado in opozicijo tako močna, da se ne znamo pogovarjati o argumentih, bi potem lahko ugotovili, da je mogoče tudi z AUKN, tudi z dvema močnima organoma znotraj te agencije, zagotoviti večjo odgovornost. V tem zakonu imamo zapisano, da Agencija enkrat letno poroča Državnemu zboru. Zakaj nismo izkoristili te priložnosti in obravnavali vmesnega poročila, iz katerega bi med drugim ugotovili, da se je dobiček iz poslovanja v gospodarskih subjektih, ki jih upravlja Agencija, povečal za 45 %; da se je čisti dobiček skoraj potrojil na 186 milijonov evrov; da je čista dobičkonosnost lastniškega kapitala porasla z 1,5 na 3 %. In nihče ne pravi, da je to dovolj, da je s tem uresničen cilj kakovostnega kapitalskega upravljanja naložb države! Nasprotno! Pametno pa je enkrat postaviti sistem, kot pravi gospod Starman. In mi smo sistem v prejšnjem mandatu postavili, vi ga sedaj postavljate na glavo – to bo v celoti vaša odgovornost. Med drugim tudi tako, da bi, recimo, v tem zakonu terjali jasnejše opredelitve, kdaj lahko Državni zbor odpokliče upravo ali svet Agencije. Nobene od teh priložnosti nismo izkoristili! Namesto tega spreminjamo koncept – na glavo. Seveda je strah opozicije toliko večji, ker se napoveduje precej množična privatizacija mnogih stvari, ki so v tej državi vredne. Izrecno so omenjene banke, jaz pa se spomnim mandata 2004 in 2008, ko je v planih privatizacije prve Janševe vlade bil tudi Holding Slovenske elektrarne in med njimi biser slovenske energetike – veriga Dravskih elektrarn, ki proizvajajo v Sloveniji najkonkurenčnejšo energijo v tej državi. To je bila takrat celo strategija vlade. Zaradi te strategije vlade sta nastala dva stebra slovenske energetike. A res hočemo iti v to, da bomo v tej Sloveniji razprodali čisto vse, od česar bomo dolgotrajno odvisni? Ne! Ker nočemo biti država hlapcev! Ker hočemo staviti na slovensko znanje in na to, da bodo gospodarski subjekti tukaj ustvarjali priložnost! Splošna plovba je v tem trenutku v prodaji, kljub temu da je v strategiji, ki je, mimogrede, pripravljena, ampak se je komu zdela preveč restriktivna do razprodaje državnih naložb, zaradi česar do danes ni prišla v parlament – danes je v prodaji manjšinski delež, 25,1-odstotni delež, ki ga imata Kad in Sod. Kaj bo naslednja poteza večinskega lastnika? Upravljanje flote 30 ladij bo preprosto prenesel v Hamburg in mi bomo lahko pozabili na tiste sanje, da bi čezoceanke plavale in jadrale po svetovnih morjih pod slovensko zastavo. Veliko govorite o Novi Kreditni banki Maribor. Zakaj? Ne le Agencija, ampak tudi Državni zbor v prejšnjem mandatu sta preprečila prvotno zamišljen način dokapitalizacije Nove KBM, zato ker bi na ta način država izgubila prevzemno premijo. Čez noč bi iz 51-odstotne lastnice banke postala 34-odstotna lastnica banke; in eno je, ko prodajaš 51 %, povsem nekaj drugega je, ko prodajaš 34 %. Še več, kot Mariborčan nasprotujem privatizaciji Nove Kreditne banke Maribor. Neoliberalni ekonomisti ne bodo nikoli ugotovili, kakšne koristi zagotavlja lahko neka banka, nek zdrav gospodarski subjekt okolju v obliki podpore športu, kulturi in drugim dejavnostim. Takrat, ko se boste odločili za privatizacijo Nove KBM, vas vljudno prosim, da o tem povprašate, kaj mislijo ljudje v Mariboru. In mimogrede, kdaj smo zapacali banke? Kdaj smo zapacali banke? Banke smo zapacali v specifičnem obdobju, med letoma 2004 in 2008, zato [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Oprostite, to je dejstvo! In zato, kako ironično, ima danes ista politična elita priložnost te banke privatizirati. Kako zanimivo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Danes se je ponovno oziroma zelo veliko govorilo o tem, ali imamo izdelano strategijo upravljanja z državnim premoženjem. Ta strategija je izdelana, ta strategija je na Vladi bila in jo je Vlada obravnavala in zahtevala dopolnitev. Danes mi sprejemamo spremembo zakona, ne da bi o tej strategiji govorili. Ne vem, ali je nova vlada o tej strategiji govorila. Ne vem, ali Vlada ima strategijo. Ko je gospod Starman govoril o tem, da bi morali imeti strategijo o načinu in da AUKN sploh ne bi smel delovati, dokler ne bi imel strategije in kaj lahko dela – oprostite, tudi Vlada nima strategije. Danes smo mi s spremembo 2. člena, spremembo sveta, ki ga bomo danes sprejemali, sprejeli nekaj, za kar sploh ne vemo, kakšen bo rezultat. Ampak, gospodje! Eno leto bo hitro mimo in čez eno leto bomo govorili o tem, kakšni so rezultati, in takrat bomo lahko govorili o tem, ali smo bili uspešni ali nismo bili uspešni. Seveda mi je danes jasno, zakaj delamo poštni nabiralnik AUKN, da bo lahko krivec. Zato, ker bodo "strici iz ozadja", politika v Vladi ali ob Vladi, odločali o tem, kar se bo dogajalo skozi AUKN. To ne bo dnevna politika, to bo tista politika, ki ne bo dnevna. OECD ne bo ukrepal zaradi tega; ampak politika mora iz gospodarstva ven. Predstavnike Vlade ponovno sprašujem, če je to najpomembnejše, kar moramo danes narediti. Mesec po tistem, ko smo vlado imenovali in ko pozivamo, kaj bomo naredili dobrega za gospodarstvo – o čem bomo danes tukaj razpravljali? Ali smo poslušali poročilo AUKN o tem, ko ga spreminjamo? Mi spreminjamo Zakon o Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb, ne da bi poslušali njihovo poročilo. Gospa podpredsednica, gospe in gospodje, poslanke in poslanci, mi danes odločamo o spremembi nečesa, o čemer nismo razpravljali, tega poročila nismo imeli in bi to lahko naredili. Zato se mi zdi, da smo v pasti, v katero smo se zaprli s pozicije moči; s te pozicije moči pravimo: mi bomo odločali, mi vladamo. Vladati ne pomeni imenovati svoje kadre. Vladati pomeni upravljati tisto, kar je naše, tako da bo transparentno. In če govorite o "stricih v ozadjih", potem že morate vedeti, kdo so tisti "strici v ozadju". Sam nobenega od teh stricev ne poznam, da bi lahko rekel. Danes je nekdo v tej dvorani govoril o tem, da je predsednik Vlade sam sprožil postopek oziroma dal prijavo na protikorupcijsko komisijo. Kaj pa naj bi predsednik Vlade sicer naredil, če dvomi v kakšno odločitev AUKN? Kaj naj bi naredil? Zamenjal predsednika AUKN? Saj imamo protikorupcijsko komisijo za to, da dela to, ne da dela to predsednik vlade! In mene je strah, da je to način, model, na kakšen način bomo zamenjali, kadar nam kakšna odločitev ne bo všeč. Nazadnje še vprašanje, ali smo pošteni. Oprostite, pošteni smo tako dolgo, dokler nam ne dokažejo krivde. To velja za predsednika vlade in vsakega od nas. Sam predsednik Vlade je v postopku, pa je pošten, ker mu tega nismo dokazali. Zato govorimo o poštenju poslank in poslancev in tega parlamenta, delamo pošteno in v dobri veri za to, da bomo to naše premoženje ohranili, da ga ne bomo poceni prodali, kot smo to že naredili! Če so nas polna usta o tem, kako naj bi ščitili naše premoženje, potem govorimo o tem premoženju, kakšno je. Govorimo o tem, kakšna je ta situacija, pa bomo morda lahko sprejeli kakšno boljšo odločitev, kot je danes ta, za katero ne vemo, kakšni bodo rezultati
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k 2. členu in vloženih amandmajih? Ne želi. Ker ne želi nihče več razpravljati k temu členu, zaključujem razpravo. Odpiram razpravo k 7. členu ter vloženem amandmaju. Prosim za prijavo. Hvala lepa. Za razpravo so se prijavili trije razpravljavci. Prosim gospoda Dejana Židana – se odpovedujete. Gospod Frangež.
Amandma, ki smo ga Socialni demokrati vložili k 7. členu odpravlja ureditev, kot jo predlaga Vlada, in sicer da bi za tiste naložbe, za katere bi se Državni zbor na predlog Vlade odločil, da gre v neko obliko razpolaganja, dokapitalizacije, prodaje, te postopke vodila Vlada. Mi smo do te rešitve skeptični. Včeraj je minister za finance gospod Šušteršič ta člen izrecno pospremil z besedami, da že potekajo pogovori o dokapitalizaciji Nove Ljubljanske banke, in postopek bo torej tak: Vlada se bo nekaj dogovorila, nato bo Državnemu zboru predlagala neko obliko razpolaganja, torej dokapitalizacijo Nove Ljubljanske banke, in nato bo – tako si Vlada to predstavlja – Vlada tudi vodila postopek dokapitalizacije. Menimo, da četudi je to začasna rešitev. V državi še vedno imamo Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb, kljub temu da bo s posegi Vlade v ta zakon močno zdesetkana njena moč, pa vendar naj po predlogu našega amandmaja te postopke vodi Agencija za upravljanje kapitalskih naložb. Ima vso potrebno analitiko, ves potreben instrumentarij za to, da to naredi v javnem interesu tako, da bodo pri tem čim bolje varovani interesi Republike Slovenije po zaščiti javnega premoženja, in na drugi strani zdravega in normalnega razvoja največje slovenske banke. Vabimo vas, da amandma Socialnih demokratov podprete.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Najprej bi odgovorila vsem tistim kritikom, ki se spotikajo ob imenovanje mag. Borisa Soviča na čelo energetskega podjetja v Mariboru. Mag. Sovič je bil državni sekretar za energetiko, je diplomirani inženir s tega področja in ima zdaj tudi znanstveni magisterij s tega področja. Kako naj potem razumem zagotavljanje koalicijskih poslank in poslancev, da bo pri imenovanju na posamezna vodstvena mesta odločala strokovna usposobljenost in ne kaj drugega, če se spotikajo ob to imenovanje. Na vse druge reči, ki so povezane z Novo Kreditno banko Maribor in še čim, kar zadeva severovzhodno Slovenijo, je moj kolega Frangež že dovolj izčrpno odgovoril. Sama bi pa rada izrekla svoj pogled na neko stvar, ki po moje postaja temeljni problem. V Državnem zboru imamo stranko, ki se imenuje Državljanska lista. V času govora o demokratičnem primanjkljaju bi torej pričakovala, da bodo ravno ti, ki prihajajo iz te stranke, skrbeli za pravilno ravnovesje med posameznimi vejami oblasti. Zato težko pristajam na tezo, da je zagotovljena avtonomnost odločitev, če je svetu odvzeta pravica in je pravica prenesena na Vlado. In potem še slišimo, da je preverjanje te odločitve, postavljeno v Državni zbor, varovalo. Kakšno varovalo neki, saj se ve, da ima koalicija večino in da bo samo pritrdila svoji vladi, za katero pa tako ali tako slišimo, da mora vladati in je končno začela vladati. Zelo različni so pogledi na to, kako se ravnati nasproti OECD. Moram reči, da imate dvojna merila: po eni strani štejete smernice OECD za nezavezujoče. V primeru AUKN, ki naj bi bil tak neodvisen, avtonomen organ, smernice niso zavezujoče. Prav zanima me, kako se boste ravnali do smernic oziroma priporočil OECD, ko bomo ob mega ministrstvu sklepali o zniževanju normativov in standardov zato, ker je OECD naložil varčevanje. Toliko glede tega. Ampak OECD je v prvem poglavju, ki govori o učinkovitem pravnem in regulatornem okviru za družbe v državni lasti, natančno povedal, kakšna mora biti ločnica med lastniško funkcijo države in drugimi državnimi funkcijami – da ne berem vsega. Prav tako pri drugem poglavju, kjer je omenjena država v vlogi lastnice, je resda zapisano, da se Vlada ne sme vmešavati v vsakodnevno vodenje družb v državni lasti – gospod Šircelj, vi ste to citirali. Ja, kaj pa je to drugega, kar bo iz tega sledilo, če Vlada ne bo soglašala, kot vmešavanje v vsakodnevno vodenje družb v državni lasti? In zdaj samo še k temu pomisleku ali tarnanju, kako Vlada ne more tako na hitro, v tako kratkem času vsega rešiti. Ja, saj kdo pa je Vlado silil, da pripravi spremembo zakona po nujnem postopku, o kateri govorimo? Ali so bili to morebiti tisti deseti ukrepi za izhod iz krize, o katerih je bilo govora? Ne! Saj, kaj bi pa Vlada lahko naredila, če bi upoštevala razmerje med Vlado in Državnim zborom in pristojnostmi, ki jih Državni zbor v zvezi z AUKN ima. Saj bi lahko predlagala razrešitev uprave AUKN in sveta. Ampak za to razrešitev, ki bi jo morala posredovati v Državni zbor, bi morala Vlada navesti tudi razloge, zaradi katerih razrešitev predlaga. Tega pa, kot kaže, Vlada ni želela narediti in se je raje lotila spremembe zakona, ki ga pa, mimogrede, stroka ravno ne pozdravlja s kakšnim posebnim aplavzom in navdušenjem, ampak opozarja na vrsto zapletenih razmer, ki utegnejo nastati tudi pri glasovalnih pravicah in še kod drugod. Toliko glede tega. Gospodu Šušteršiču pa predlagam, da se ne zapleta z literarnoteoretičnimi pojmi pa slovničnimi [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Obstaja še kakšna želja po razpravi k 7. členu? Replika, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Glede na to, da sem bil omenjen, bi vseeno dal obrazložitev, kaj pomeni dnevno poslovanje in dnevno vtikanje v gospodarskih družbah, pa morda iz moje lastne prakse, ker sem tudi tam že bil. Dnevno vodenje podjetja navadno pomeni odločanje o dnevnih odločitvah, o tem, kako bo podjetje poslovalo na finančnem, nabavnem, prodajnem, kadrovskem področju. Te odločitve so običajno sestavljene iz niza drobnih, majhnih odločitev. Sem in tja pa seveda pridejo tudi nekoliko večje odločitve, ko posamezno podjetje, posamezna gospodarska družba sprejema letni načrt, ko sprejema realizacijo letnega načrta in tako naprej. Vsekakor Vlada ni v vlogi in ne more biti v vlogi, da bo dnevno vodila posamezna podjetja. Tukaj mislim, da sem dolžan to obrazložitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če prav razumem, razprave za 7. člen ni več, zato zaključujem to razpravo. Odpiram razpravo k 9. členu in o vloženih amandmajih Poslanske skupine Socialnih demokratov oziroma samo o enem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Socialnih demokratov. Prosim za razpravo oziroma za prijavo k razpravi. Hvala lepa. Gospod Frangež, imate besedo.
Iz današnje razprave in tudi iz včerajšnjih ugotovitev na Odboru za finance in monetarno politiko izhaja, da smo naredili skrpucalo od Zakona o upravljanju kapitalskih naložb, ki je bil takrat, ko je bil sprejet, premišljen ukrep, ki naj zajezi vpliv politike v gospodarstvu. Prav absurdno je, da danes socialni demokrat neoliberalcem, tudi finančnemu ministrstvu, dopoveduje, da je vpliv politike v gospodarstvu škodljiv. Medtem ko ti isti liberalci želijo več države v tem gospodarstvu. To je škodljivo. Hkrati ugotavljamo, da je vse skupaj začasna rešitev, da je bila zgolj neka začetna politična vljudnost, razlog, da Vlada ni pripravila rešitve, po katerih bi upravljanje kapitalskih naložb prevzela Vlada neposredno. Spomnimo, takšne so bile tudi ideje takrat, ko je bil SDS v opoziciji. Glede na to, da so to začasne rešitve, pa vendar predlagamo amandma k prehodnim in končnim določbam, da tisti del, ki je bil samo do včeraj najbolj moteč v vladni noveli tega zakona, zamaknemo do oktobra letos. Do takrat pa naj Vlada pripravi to celovito sistemsko rešitev, ki jo z velikim zvonom najavlja, hkrati pa predstavlja točno tisto, česar se bojimo: popoln legalen, odprt pohod politike v uprave in nadzorne svete gospodarskih družb v lasti države, ki bodo hkrati utirili tudi pot množične privatizacije tega, kar je 20 let po začetku privatizacije Sloveniji uspelo ohraniti v njeni lasti. Vabim vas, da amandma, s katerim bomo časovno preložili uveljavitev tega soglasja Vlade k odločitvam Agencije, kako naj njeni predstavniki ravnajo na skupščinah gospodarskih subjektov, podprete. To bo morda vsaj časovna omilitev opozoril, ki jih tudi socialni demokrati pričakujemo s strani Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. OECD ni kar po nemarnem napisal nekih smernic. S posegi, ki si jih boste danes privoščili v Zakonu o upravljanju kapitalskih naložb, jemljete neodvisnost Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, jo v operativnem pogledu popolnoma podrejati Vladi in celo tiste naloge, ki so bile od včeraj naloge enega organa znotraj Agencije, v celoti prenašate na Vlado Republike Slovenije. To so slabe odločitve in upam, da vas bodo zaradi teh odločitev kdaj v prihodnosti še bolele vaše glave.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravo na to točko? [[Ne želi.]] Ker ni več želje po razpravi, prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Najprej o amandmajih k 2. členu. K 2. členu sta bila vložena dva amandmaja. Najprej bomo glasovali o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov. Če bo ta amandma sprejet, potem bo drugi amandma, ki so ga vložile poslanske skupine SDS, Lista Gregorja Viranta, Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, Demokratična stranka upokojencev in NSi, brezpredmeten. To se pravi, na glasovanje dajem amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov Slovenije k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 70. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 70.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o amandmaju skupne liste poslanskih skupin k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 36. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o 7. členu in o vloženem amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 71. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 71.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o amandmaju k 9. členu, prav tako Poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 70. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 70.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zaključili smo drugo obravnavo. Glede na to, da je Državni zbor sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona, sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Želi kdo vložiti amandma? Nihče ne želi vložiti, vložila bi lahko Poslanska skupina SDS zaradi sprejetega amandmaja. Hvala lepa. Prehajamo na tretjo obravnavo. Glede na to, da imamo težave z usklajenostjo predloga zakona, dajem besedo predstavniku Vlade. Oprostite, samo trenutek, strokovne službe me opozarjajo, da imamo probleme v zvezi s pooblaščenostjo. Glede na to, da se pričakuje, da bi bil prisoten minister, seveda pa imate besedo. Prosim.
Hvala lepa. Zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa, imamo predlog zakona za neusklajen, zato bi predlagali uskladitveni amandma. Hvala.
Hvala lepa. Ker je Vlada opozorila, če sem vas prav razumela, ste opozorili, da je potreben uskladitveni amandma, predlagam oziroma prosim Vlado, naj pripravi ustrezne uskladitvene amandmaje. Za to ima nekaj časa za pripravo, zato prekinjam sejo za 30 minut. Izvolite, imate proceduralni predlog.
Spoštovana predsedujoča in spoštovani zbor! Glede na to, da Vlada približno ne zna odreagirati takrat, ko je za to čas; namreč, čas za vlaganje amandmajev je potekel. Videli smo to smešno nerodnost, ko niste vedeli, kdo naj odreagira. Prosim vas, če vzamete v roko poslovnik in določite po pravilih, kako pravzaprav gre. Smo sicer mladi, novi, ampak toliko pa še vemo, da ta uskladitveni amandma kar tako, malo iz žepa, iz roke pač preprosto ne more iti. Zato prosim za pravno tolmačenje, kakšen je postopek. Prosim.
Zadeva je vsa v skladu s poslovnikom. Vlada je opozorila samo na neusklajenost zakona, gre izključno za uskladitveni amandma. Vlada ima čas za pripravo uskladitvenih amandmajev, tako kot sem napovedala, 30 minut. Prekinjamo sejo in nadaljujemo ob 17. 15. Se opravičujem. Kdo želi proceduralni predlog? Gospod Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je vendar treba v tem postopku predvsem spoštovati poslovnik in takšna ugotovitev, kot ste jo podali, lahko da samo pooblaščeni predstavnik Vlade. Sami ste ugotovili, da pooblaščenega predstavnika Vlade ni na seji. Tako prosim, da najprej zagotovite ustrezno prisotnost nekoga, ki ima pooblastilo, da ugotovi to, kar ste ugotovili, da zakon ni usklajen. Dokler pa tega ni, Državni zbor tega ne more na ta način sprejeti. Če se je mudilo z obravnavo tega zakona na način, da je na Kolegiju predsednika Državnega zbora generalni sekretar Vlade omenjal, da bo treba razširiti dnevni red, potem pričakujem vsaj prisotnost pooblaščenega predstavnika Vlade tudi takrat, ko se ta zakon obravnava. Žal ga nimamo in bojim se, da je dejansko potekel rok za vložitev uskladitvenega amandmaja. Če želi Vlada rešiti ta problem, potem ga bo najbrž morala rešiti z vložitvijo nove spremembe in dopolnitve Zakona o upravljanju kapitalskih naložb. Proceduralno predlagam, da zagotovite prisotnost vsaj pooblaščenega predstavnika Vlade, sicer ni mogoče upoštevati vaše ugotovitve.
Upam, da bomo skupaj rešili ta zaplet. Gospod Živkovič je seveda pooblaščen kot državni sekretar, vendar dejansko ni naveden kot pooblaščena oseba predstavnika Vlade, ker je tu naveden minister, poleg njega pa dr. Dejan Krušec. Zato menim, da mora Vlada v najkrajšem možnem času zagotoviti prisotnost pooblaščenih predstavnikov. Prosim, da prekinemo sejo oziroma odrejam prekinitev seje za 15 minut. V tem času prosim Vlado, da zagotovi ustrezne predstavnike na seji. Sejo nadaljujemo ob 17.05 minut.
Spoštovane poslanke in poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo prekinjeno sejo. Spoštovani gospod minister, hvala, ker ste se nam pridružili. Dajem vam besedo kot predstavniku Vlade, da podate stališče glede usklajenosti predloga. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Najprej se opravičujem, ker ste morali čakati, vendar je prišlo do neke administrativne napake, ker smo mislili, da sta bila oba državna sekretarja pooblaščena, da predstavljata Vlado, in minister za finance. Tako je, žal, prišlo do tega zapleta. Sicer pa, kot si lahko predstavljate, delamo na rebalansu. Lahko vas tudi potolažim, da še nisem zelo jezen. Zdaj pa, kar se tiče amandmaja. Včeraj smo po seji odbora, ko je bil vložen amandma s strani Poslanske skupine SDS, ugotovili, da je sprejeti amandma povzročil neusklajenost v zakonu, zato predlagamo amandma, s katerim se te neusklajenosti odpravijo. Vsebinsko gledano ta uskladitveni amandma pomeni naslednje: ker so se pristojnosti sveta Agencije s tem amandmajem prenesle na Vlado, potem členi, ki kakorkoli urejajo ta svet, nimajo več nobenega pomena in predlagamo njihovo črtanje. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Ker je Vlada opozorila, da je po končani tretji obravnavi predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev neusklajen, prosim Vlado, da pripravi uskladitveni amandma. Državni zbor bo zaradi priprave tega amandmaja prekinil sejo. Nadaljujemo čez 20 minut. Sejo prekinjam za 20 minut. Nadaljujemo ob 17.40. Ni proceduralnih zadev.
Spoštovane kolegice in kolegi! Obveščam vas, da Vlada še ni uspela pripraviti uskladitvenega amandmaja. Zato ponovno prekinjamo sejo in bomo sejo nadaljevali ob 18.20 [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Samo če dovolite, da še pojasnim. Ta predlog, ki ga imate trenutno na klopi, Vlada še preverja, in sicer preverja možnosti, ali je pravi oziroma ga bo nadomestila z drugim uskladitvenim amandmajem. Prekinjamo sejo, tako kot je bilo rečeno, do 18.20.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo. [[oglašanje iz dvorane]] Izvolite, gospod Frangež.
Spoštovana gospa podpredsednica, ugotavljam, da ste dvakrat namenoma spregledali dvignjeno roko, ki je bila pospremljena z vzklikom: "Proceduralno!" Ugotavljam, da ste s tem jasno kršili dvakrat 69. člen Poslovnika, ki pravi: "Poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika [[postopkovno vprašanje]] , da predsedujoči besedo takoj, ko jo zahteva. Govor tega poslanca ne sme trajati več kot tri minute. O uporabi poslovnika odloči predsedujoči." Dvakrat, pred dvema prekinitvama sem zahteval besedo za proceduralno vprašanje. Spoštovana gospa podpredsednica, z dolžno benevolenco bom ta vaš nesprejemljiv spodrsljaj pospremil in prosim, da si ga več ne privoščite. Če imate v tej deželi oblast, to še ne pomeni, da je ta oblast neomejena, ne glede na to, da so to morebiti apetiti politične skupine, ki ji pripadate, in ne glede na to, da s posegi v zakon, o katerem danes govorimo, pravzaprav podirate enega od mejnikov neomejene oblasti. Na Madžarskem so posegli v neodvisnost centralne banke. Osebno se sprašujem, ali so tovrstni posegi pravzaprav le predhodnica in najava tega, kar utegne v tej državi še slediti. V vaše dobro, v dobro vaše stranke in v dobro Slovenije upam, da temu ni tako. Vljudno vas torej prosim, da spoštujete poslovnik. Pred seboj imamo torej nov amandma. Najprej je Vlada Republike Slovenije s podpisom generalnega sekretarja Vlade dala na naše mize en amandma. Ta amandma je bil očitno v nasprotju s 132. členom Poslovnika, saj je s svojo materijo posegal na področja zakona, ki v tem postopku niso bila odprta. Naj spomnim, da smo predstavniki Socialnih demokratov še preden je včeraj na ta vprašanja opozorila Zakonodajno-pravna služba, že včeraj na Odboru za finance in monetarno politiko prisotne opozorili na to, da je zakon notranje neusklajen. Prej je gospod Šircelj vehementno govori o tem, da Vlada vlada. Če bi Vlada res vladala, potem bi morda od včeraj zvečer, ko je bila neusklajenost ugotovljena [[...]]
Spoštovani gospod Frangež, imeli ste proceduralni predlog, držite se, prosim, vsebine.
[[...]]najkasneje pa danes zjutraj, ko je to neusklajenost ugotovila tudi Zakonodajno-pravna služba, da te neusklajenosti odpravite. Hvala lepa.
Želi še kdo proceduralni predlog? Gospod Möderndorfer.
Spoštovana predsednica, spoštovana predsedujoča, se opravičujem. Spoštovani zbor! Glede na to, da danes vodite prvič sejo in ste si privoščili najprej svojevrsten izlet in s kršitvijo poslovnika dosegli to, da se je začelo nepravilno voditi sejo. Glede na to, da sem opozoril vašo strokovno službo na nepravilnosti in menil, da se to ne bo več ponovilo, ste kljub temu to še enkrat ponovili: takoj po samem nadaljevanju. Zato bom rekel, ker sem kasneje pristopil do vas in vas ponovno opozoril in ste mi dali z nasmehom jasno vedeti, da mislite s kršenjem nadaljevati. Več kot jasno je, da si takšnega vodenja ta zbor ne zasluži, kljub temu da predstavljamo manjšino in da smo v opoziciji. Namreč, zavedati se je treba, da "mati demokracija" ne pomeni tega, da lahko reče vsakdo, kar hoče, ampak da v prvi vrsti, predvsem najprej tudi odgovarja za tisto, kar izreče ali naredi. Zato smo se v Pozitivni Sloveniji odločili, da obstruiramo takšno nadaljnje delo in seveda tudi obstruiramo vaš način dela. Zato najavljam po 65. členu obstrukcijo dela Državnega zbora. S tem vam tudi namigujem premislek, kako mislite nadaljevati z vašim delom. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaš predlog, gospod Möderndorfer. Nadaljujemo. Ker je Vlada opozorila, da je zaradi sprejetih amandmajev po končani tretji obravnavi predlog zakona neusklajen, je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 2. členu, ki ste ga prejeli na klop. Gospod minister, prosim, želite besedo v imenu Vlade?
Hvala lepa. Kot rečeno, pripravili smo uskladitveni amandma, ki je nadomestil tistega, ki je bil predhodno vložen, in s katerim upoštevamo to, kar je bilo rečeno, da ne posegamo v člene, ki niso bili v začetku s predlogom sprememb zakona odprti. Potem sledimo tudi temu mnenju, ki ste ga omenili. Mislim, da nima smisla, da vsebino povzemam, ker ste jo dobili. Toliko v pojasnilo.
Hvala lepa, gospod minister. Želijo besedo poslanke in poslanci? Je še kdo drug prijavljen. Samo ena prijava. Gospod Frangež, imate besedo.
Vlada je po izvirnem predlogu zakona o upravljanju kapitalskih naložb posegla v neodvisnost Agencije že s tem, ko terja pred skupščinami družb v državni lasti, da Agencija pridobi soglasje Vlade. Še vedno, kljub uskladitvenemu amandmaju in amandmajem v drugi obravnavi, Vlada ni prinesla odgovora, kaj se zgodi, če Vlada soglasja k neki odločitvi Agencije ne da. Ali ima torej država potem neko oblikovano stališče, s katerimi bo šla na skupščine konkretne gospodarske družbe? To je prva stvar, ki izrazito moti v tem zakonu. Z uskladitvenim amandmajem rešujete včerajšnjo zadrego, ki je nastala potem, ko je Slovenska demokratska stranka samostojno, brez drugih koalicijskih partnerjev na Odboru za finance in monetarno politiko predlagala, da so se vse pristojnosti iz sveta Agencije kot notranjega organa Agencije prenesle na Vlado Republike Slovenije. S tem je bila dokončno podrta še zadnja iluzija o neodvisnosti Agencije za upravljanje kapitalskih naložb in s tem je bila odločujoče prekoračena tista točka, ko bi še bilo mogoče govoriti o pogojnem zadovoljevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. Kakšne bodo posledice in ukrepi OECD, v tem trenutku ne želimo špekulirati, gotovo pa bodo na finančno ministrstvo letela neprijetna vprašanja. V samem uskladitvenem amandmaju Vlada nastalo zadrego rešuje tako, da dve, resnici na ljubo, nepomembni nalogi sveta vrača svetu, ki tako ni več brez nalog, ampak bo poslej sprejemal kodeks upravljanja in na predlog uprave imenoval člane akreditacijske komisije. Treba je ugotoviti, da sta obe nalogi že izpolnjeni, tako da verjetno svet novih nalog nima. Vlada si je Agencijo s prevzemom pristojnosti sveta v celoti podredila. Politična odgovornost, ki jo imate zapisano na zastavi sprememb te zakonodaje, ne bo prinesla nič dobrega. Tudi takrat, ko ste že imeli priložnost za upravljanje z državo in ste s političnim kadrovanjem v mnogih primerih bistveno ošibili pomembne gospodarske družbe v naši državi, ni bila uveljavljena nobena politična odgovornost. Morda v Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb pravzaprav moti to, kar je v nekaterih primerih Agencija za upravljanje kapitalskih naložb že storila; in to je, da potem ko so ugotovili, kaj so bili konkretni primeri oškodovanja, da so podali tudi ustrezne prijave organom pregona. Morda pa koga skrbi, da bodo ti organi pregona kaj ugotovili in da bo Agencija za upravljanje kapitalskih naložb zdaj, ko je enkrat za vselej treba poskrbeti za dobro upravljanje kapitalskih naložb v lasti države, še kaj ugotovili. Socialni demokrati o uskladitvenem amandmaju ne bomo glasovali.
Hvala lepa, gospod Frangež. Še kakšna želja po razpravi? Ker nihče več ne želi razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, vsi so glasovali za. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je amandma sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 8. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 8. izredno sejo Državnega zbora. Na svidenje!