Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, dobro jutro! Začenjam nadaljevanje 2. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: dr. Darij Krajčič, Zmago Jelinčič Plemeniti, Monika Gregorčič, Miha Kordiš, mag. Karmen Furman, Marijan Pojbič in Dušan Šiško do 12. ure. Vse prisotne še enkrat vljudno pozdravljam! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O TRGU FINANČNIH INŠTRUMENTOV, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnitev obrazložitve predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod državni sekretar, izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona, ki je pred vami, predstavlja implementacijo evropskih predpisov s področja trga kapitala, ki so bolj znani pod kraticami MiFID in MiFIR. Gre za akte, ki določajo pogoje v zvezi s podjetji, ki opravljajo investicijske storitve in posle oziroma trgujejo z vrednostnimi papirji in finančnimi inštrumenti. Nov evropski zakonodajni paket je usmerjen zlasti k odpravi posledic finančne krize, k izboljševanju preglednosti finančnega trga in k večjemu varstvu vlagateljev. Določbe direktive bodo prenesene v slovenski pravni red s tem predlogom zakona. Določbe in uredbe MiFIR in iz nje izhajajoči delegirani in izvedbeni akti Evropske komisije pa se že neposredno uporabljajo v vseh državah članicah Evropske unije od 3. januarja letošnjega leta. Predlog zakona poleg vsebin, ki so potrebne za uskladitev z evropskim pravnim redom, vsebuje tudi določbe, ki na podrobnejši način urejajo področje sistema jamstva za terjatve vlagateljev. Tako se ustrezneje ureja obveznost članov sistema jamstva za terjatve vlagateljev glede tekočega zagotavljanja jamstva in še posebej v primeru aktiviranja tega sistema. S tem se odpravlja določene pomanjkljivosti, ki so se izkazale v primeru stečaja borzno-posredniške družbe Moja delnica v letu 2016. Slovenija zamuja s prenosom direktive v naš pravni red, zato je potreben nujni postopek. Evropska komisija je že 19. julija 2018 napovedala vložitev tožbe v zvezi s kršitvijo nenotifikacije slovenskih predpisov za prenos EU predpisov. Predlog zakona je bil s strani ministrstva pripravljen že pred časom. Vlada ga je v prejšnjem mandatu potrdila 2. januarja 2018 in ga predložila v sprejetje Državnemu zboru. Predvideno je bilo sprejetje na aprilski seji Državnega zbora, kar pa je bilo tudi sporočeno Evropski komisiji v odgovor na njeno obrazloženo mnenje. Nova vlada je predlagala državnemu zboru v novi sestavi, da se zakon prioritetno obravnava, tako je zakonodajni postopek potekal praktično do te seje. S strani Državnega odvetništva smo bili obveščeni, da je Evropska komisija 5. 10. 2018 vložila tožbo in sodišču predlaga, da Sloveniji naloži globe. Slovenija je zadnja od držav v Evropski uniji, ki prenaša določbe direktive v slovenski pravni red. Upoštevajoč vse zamude, ki znašajo na današnji dan 505 dni, je v tem trenutku pavšalni znesek globe 999 tisoč evrov in se bo še povečeval z vsakim dnem do sodbe Sodišča Evropske unije. Dovolite, da se opredelimo še glede nekaterih drugih vidikov, ki so bili prisotni pri obravnavi tega zakona. V prvi vrsti so to pripombe, ki jih je dalo Vseslovensko združenje malih delničarjev in pa njihova evropska asociacija Better finance, ki so jih poslali tako Ministrstvu za finance kot tudi zainteresirani javnosti. Bistvo teh pripomb je, da ne pristajajo na to, da se skrajšajo roki, v katerih so lahko vrednostni papirji deponirani pri notarjih, pri odvetnikih, da delujejo kot skrbniki. Ministrstvo za finance je tukaj sledilo priporočilo Odvetniške zbornice in je ta rok možnega hranjenja podaljšalo od 6 do 12 mesecev. Je pa sledilo prejšnjemu zakonodajnemu postopku, kjer je bila zelo jasna volja poslank in poslancev, da fiduciarni računi v Sloveniji niso mogoči. Nadalje. Vseslovensko združenje se sklicuje tudi na to, da niso možna izplačila dividend po poenostavljenih postopkih v paketu. Te pripombe smo temeljito proučili, vendar zakonska ureditev že sedaj omogoča takšno poenostavljeno izplačilo dividend. Predlagamo, da Državni zbor potrdi predlog zakona in da bo zakon stopil čim prej v veljavo. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar, za vaše poročilo. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance kot matično delovno telo. Prosim gospoda Roberta Polnarja, predsednika odbora, za poročilo. Prosim.
Spoštovani gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 2. seji 6. novembra 2018 kot matično delovno telo obravnaval Predlog Zakona o trgu finančnih instrumentov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 5. seji 31. julija letos sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je kot gradivo za sejo prejel naslednje dokumente: mnenje Zakonodajno pravne službe z dne 22. oktobra, apel Vseslovenskega združenja malih delničarjev z dne 6. avgusta, predloge za amandmaje Vseslovenskega združenja malih delničarjev z dne 28. septembra, pojasnila Agencije za trg vrednostnih papirjev na predloge za amandmaje Vseslovenskega združenja malih delničarjev z dne 9. oktobra, mnenje Ministrstva za finance na predloge za amandmaje Vseslovenskega združenja malih delničarjev z dne 10. oktobra, odziv Vseslovenskega združenja malih delničarjev na mnenje Ministrstva za finance z dne 12. oktobra, mnenje Komisije DS za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 24. oktobra in nazadnje še odziv Vseslovenskega združenja malih delničarjev na stališča Ministrstva za finance in Agencije za trg vrednostnih papirjev v zvezi s predlaganimi amandmaji z dne 25. oktobra. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k 78. členu. Poslanske skupine koalicije so vložile tudi dve spremembe amandmaja, in sicer k 5. in 94. členom predloga zakona. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Zakonodajno-pravne službe, Vseslovenskega združenja malih delničarjev, Agencije za trg vrednostnih papirjev in Državnega sveta. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance predstavil cilje, načela in poglavitne rešitve predloga zakona. Pojasnil je, da predlog zakona predstavlja implementacijo evropskih predpisov s področja trga kapitala in poudaril, da predlog zakona poleg vsebin, potrebnih za uskladitev s pravnim redom Evropske unije, vsebuje tudi določbe, ki podrobneje urejajo področje sistema jamstva za terjatve vlagateljev, s čimer se odpravlja določene pomanjkljivosti pretekle ureditve. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora je poudarila, da so podali pisno mnenje, v katerem se sklicujejo na mnenje, podano k predlogu Zakona o trgu finančnih inštrumentov že v prejšnji mandatni dobi Državnega zbora. Zakonodajni postopek je bil takrat končan zaradi prenehanja mandatne dobe Državnega zbora. Opozorila je, da obravnavani predlog zakona vsebuje enake rešitve, zato obstajajo opozorila Zakonodajno-pravne službe v pretežni meri enaka in hkrati tudi pojasnila, da vloženi amandmaji izboljšujejo besedilo predloga zakona z vidika jasnosti poenotenja izrazoslovja in nekaterih opredelitev. Predstavnik Državnega sveta je izrazil podporo predlogu zakona. Ravno tako predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev, ki je pojasnil, da gre za ključni predlog zakona, ki bo omogočal izvajanje obširnega sklopa predpisov ter izpostavil potrebo po podrobni in natančni ureditvi tega področja. Predstavnik Vseslovenskega združenja malih delničarjev je predstavil njihovo stališče glede predloga zakona in pri tem opozoril na pomanjkljivosti, ki jih ima po njihovem mnenju obravnavani predlog zakona ter predstavil nekatere možne rešitve. V razpravi je bilo opozorjeno na potrebo po boljši pripravi in večji usklajenosti vladnih predlogov zakonov, s čimer bi se zmanjšala potreba po amandmiranju zakonskih besedil v Državnem zboru. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje poslanskih skupin koalicije in jih vse sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjena predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi ima besedo gospod Jožef Horvat Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite, gospod poslanec.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Predstavniki ministrstva za finance, spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona, ki je danes pred nami na novo celovito ureja široko in kompleksno področje normativne ureditve trga finančnih instrumentov. Predlog zakona prinaša implementacijo dveh direktiv in dveh uredb. V začetku moramo ponovno izraziti obžalovanje, da zakon sprejemamo po nujnem postopku iz razloga, ker je Evropska komisija že 19. julija letos odločila o vložitvi tožb v zvezi s kršitvami nenotifikacije predpisov za prenos več evropskih direktiv. Zardi zamud nam grozijo denarne kazni. Kot navaja Vlada, namerava Evropska komisija sodišču Evropske unije predlagati, da Sloveniji naloži dnevno denarno kazen v višini 7 tisoč 224 evrov, na dan torej. Poleg tega grozi Sloveniji še pavšalni znesek v višini tisoč 978 evrov na dan, ki ga Slovenija začne plačevati pri znesku 496 tisoč evrov. Ta znesek je že presežen, saj Slovenija s prenosom direktive 2014/65 zamuja že krepko več kot eno leto. Ob vložitvi zakona je pavšalni znesek znašal že okoli 750 tisoč evrov. Od Vlade v Novi Sloveniji v tovrstnih procesih zato pričakujemo veliko večjo mero odgovornosti. Ni dopustno, gospe in gospodje, da tako kompleksno materijo, zakon ima namreč 562 členov, obravnavamo po nujnem postopku. Državljani pa morajo vedeti, kje in zaradi česa nam odteka denar. Vemo, zakaj odteka. Zaradi malomarnosti v tem primeru. In kot korektno ocenjujem od državnega sekretarja, gospoda Dragonje, navedbe, ki jih je tukaj tudi zelo jasno posredoval. V Novi Sloveniji sicer pozdravljamo dejstvo, da je Vlada končno pripravila zakon, ki navedene direktive vnaša v naš pravni red. Kot pozitivno ocenjujemo, da predlog zakona sledi dejanskemu dogajanju zunaj organiziranega trga in v zakonsko ureditev vpeljuje novo, tretje trgovalno mesto, to je organizirani sistem trgovanja oziroma OTF. Predlog zakona se nanaša tudi na mala in srednja podjetja, ki imajo pri zbiranju kapitala na trgih lastniških vrednostnih papirjev v primerjavi z večjimi izdajatelji večje težave in stroške. Da bi se jim olajšalo dostop do kapitala, predlog zakona uvaja novo podkategorijo razvojnih trgov za mala in srednja podjetja znotraj kategorije večstranskega sistema trgovanja, kar ocenjujemo kot dobrodošlo. Vendar na drugi strani kot nerazumno vidimo utemeljitev Vlade pri vprašanju omejevanja vodenja vrednostnih papirjev na fiduciarnem računu pri odvetniku ali notarju. Vlada svoje stališče utemeljuje z možnostjo, da imajo stranke možnost koriščenja fiduciarnih računov v sosednjih državah, kjer so tovrstni računi dovoljeni. Vlada v svojem stališču celo navaja, citiram, »da se prepovedi fiduciarnih računov, ki veljav Republiki Sloveniji, lahko vsak izogne tako, da odpre fiduciarni račun v tujini«. Konec navedka. Ob tem se seveda odpira vprašanje, zakaj vztrajati z uveljavljanjem prepovedi vodenja vrednostnih papirjev na tovrstnih računih, sploh če jih dovoljujejo vse sosednje države. V Novi Sloveniji menimo, da bi bilo v skladu z načelom subsidiarnosti dobro, da bi strankam dopustili več možnosti, da same svobodno izberejo način za vodenje fiduciarnih računov, seveda ob nujnosti predstavitve vseh tveganj, ki bi lahko iz različnih načinov vodenja izhajala. Vloga države naj bo tudi na tem področju omejena na najnižjo raven, ki je še nujno potrebna. Kljub nekaterim pozitivnim rešitvam zaradi navedenega v Poslanski skupini Nove Slovenije Predloga zakona o trgih finančnih instrumentov ne moremo podpreti.
Hvala, gospod poslanec. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Robert Polnar. Izvolite.
Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Povsem gotovo je, da je minula gospodarska in finančna kriza pokazala, da obstoječi makroekonomski modeli in finančna teorija niso sposobni pojasniti procesov, ki oddaljujejo cene finančnih instrumentov od njihovih fundamentalnih vrednosti. To je treba razumeti, zato ker bo vsekakor treba narediti politični napor za okrepitev regulacije finančnih trgov. Cilj je gospodarska politika, oprta na makroekonomske modele, ki v veliko večji meri upoštevajo poslovne cikluse in vsakovrstne nestabilnosti, zlasti one, ki vodijo k finančnim krizam. Vse, kar so nam govorili v zadnjih desetih letih, je bilo lažno. Trgi niso delovali sami od sebe, ustvarjalci finančnih instrumentov pa niso bili nezmotljivi genialci. Odkrili smo pravzaprav, da je bil denar politični instrument, čez noč si je bilo mogoče izmisliti milijarde evrov, ki so prav tako čez noč izginile pod pogojem, da sta se s tem strinjali ali pa sta tako želeli Vlada ali centralna banka. Svetovni finančni mojstri so prepričevali javnost, da njihovi modeli odlično funkcionirajo, tehnike obvarovanja pred tveganji in metode njihove razpršitve pa, da so razvite do popolnosti. Vsi so se delali, kakor da razumejo komplicirane modele na katerih temeljijo ezoterični finančni instrumenti. Finančna ravnotežna spretnost je izrazila zmagoslavje nad zdravim razumov. Dejstvo pa je, kajpada, da je težko nasprotovati nekomu, ki v letu dni na newyorškem Wall Streetu ali pa v londonskem Citiyu zasluži toliko kot, denimo, univerzitetni profesor v celem življenju. Na taki ravni razmišljanja je zlahka narediti napako, tako se brezobzirnost in nesramnost spremenita v pamet, znanje in vrlino. Nezadostna regulacija finančnih aktivnosti pa nima vpliva samo na nelegalne prakse, marveč spodbuja pretirano špekulativnost pri tistih, ki neprestano hlastajo za zaslužkom. Zato nam je potreben jasen uvid v funkcioniranje posameznih institucij, predvsem pa, kako lahko posamezne institucije prispevajo k ustvarjanju spodobnejše ekonomske ureditve. Nova zakonodaja s področja trga finančnih inštrumentov vliva upanje, da se ne bodo ponovile stare velike napake, ker temelji na spoznanju o pravilnosti ugotovitve, da je eno poznati cilj, nekaj povsem drugega pa je, kako ta cilj doseči. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo Predlog zakona o trgu finančnih inštrumentov podprli. Ravno tako pa bomo podprli Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ter Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov, zato ker sta ta dva zakonska akta v neposredni povezavi z osnovnim zakonom o trgu finančnih inštrumentov. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav predsedujočemu, gospodu državnemu sekretarju z ekipo in vsem ostalim prisotnim! Pred sabo imamo Zakon o trgu finančnih inštrumentov po nujnem postopku. Vlada Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru, da ga obravnavamo, da preprečimo težke in nepopravljive posledice za državo. Gre za zaščito finančnih inštrumentov in sredstev, ki pripadajo strankam v obveznosti glede upravljanja produktov in pravil, ki se uporabljajo za zagotavljanje ali prejemanje pristojbin, provizij ali kakršnihkoli denarnih in nedenarnih koristi, v pravni red Republike Slovenije. Ker gre za kršenje pri Direktivi 2014/65-EU se zamuja že več kot leto dni. Gre za dnevne finančne kazni v višini 2 tisoč evrov. Imamo celo znesek v vrednosti 750 tisoč evrov, vendar me je danes državni sekretar popravil, to je zdaj že 999 tisoč, se pravi, milijon evrov. In ta se bo še povečeval do izpolnitve obveznosti oziroma do sodbe Sodišča Evropske unije. Evropska komisija je namreč uvedla nov pristop glede denarnih kazni za direktive, sprejete v skladu z zakonodajnim postopkom, da bo od Sodišča Evropske unije sistematično zahtevala, naj poleg dnevne denarne kazni državi naloži še plačilo pavšalnega zneska. Če bo Evropska komisija zahtevala plačilo pavšalnega zneska, pa ne bo več umikala tožb, v primeru, da država izpolni svoje obveznosti v teku sodnega postopka, kar pomeni, da bo Sodišče Evropske unije kljub izpolnitvi obveznosti v sodbi naloženo plačilo pavšalnega zneska, ki kaznuje državo članico za čas trajanja kršitve do njene odprave. Glede na to, da je Evropska komisija napovedala, da bo Sodišču Evropske unije predlagala tudi za Republiko Slovenijo v konkretni zadevi naložitev plačila pavšalnega zneska, do izreka kazni ne bo prišlo v primeru, da Republika Slovenija svoje obveznosti izpolni pred vložitvijo tožbe. V bistvu zakon predstavlja implementacijo evropskih predpisov za področje trga kapitala. V bistvu gre za področje sistema jamstva za terjatve vlagateljev, s tem se odpravljajo določene pomanjkljivosti pretekle ureditve. Ker gre tudi za podporo predloga zakona s strani Državnega sveta, je Zakonodajno-pravna služba prav tako dala zeleno luč za omenjeni zakon, kakor tudi predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev. Povedati pa je treba, da so pri VZMD, se pravi, Vseslovenskem združenju malih delničarjev, bili kritični, ker se bojijo, da bi pri prenosu evropske direktive v naš nacionalni sistem spet vzniknil kakšen domači člen zakona, ki nima nobene zveze z evropsko direktivo. V Slovenski nacionalni stranki ne nasprotujemo predlogu omenjenega zakona. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala, gospod poslanec. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Spoštovani, predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! S predlogom zakona o trgu finančnih instrumentov se podrobneje ureja pravica vlagateljev oziroma obveznosti investicijskih podjetij in stečajnih upraviteljev nadzornih institucij in drugih udeležencev postopkov v primeru stečaja borznoposredniške družbe oziroma investicijskega podjetja ter določa natančna pravila in postopke, povezane z vzpostavitvijo, zagotavljanjem in aktiviranjem sistema jamstva za terjatve vlagateljev oziroma celovitim poplačilom zajamčenih terjatev vlagateljev. Predlagani zakon je obravnaval že Odbor za finance in monetarno politiko, kjer smo lahko sledili pripombah Zakonodajno-pravne službe. V Slovenski demokratski stranki obžalujemo, da predstavniki Vlade oziroma predstavniki Ministrstva za finance niso podrobneje odgovarjali na pripombe, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in jih tudi niso implementirali v sam Predlog zakona o trgu finančnih instrumentov. Še z večjim obžalovanjem ugotavljamo v Slovenski demokratski stranki, da je Vlada oziroma Ministrstvo za finance zaostajala s prenosom direktive Evropske unije v slovenski pravni red. Direktiva Evropske unije je bila sprejeta že leta 2014, danes smo ob koncu leta 2018 in sprejemamo to direktivo oziroma jo uvajamo v slovenski pravni red. Zaradi zamud bo slovenski proračun moral plačati kazen. Tudi s tem se kaže na to neodgovornost Vlade in slabo delo Ministrstva za finance. V Slovenski demokratski stranki apeliramo na Ministrstvo za finance in na Vlado Republike Slovenije, da je učinkovitejša pri prenosu direktiv Evropske unije v slovenski pravni red. Prepričani smo, da časa je bilo dovolj, vendar neodgovornost na strani Ministrstva za finance je velika. Nedvomno pa tudi informacije iz medijev kažejo na to, da to ni zadnja direktiva Evropske unije, ki ni bila pravočasno implementirana v slovenski pravni red in zato ponovno apeliramo na Ministrstvo za finance, da učinkovitejše in odgovornejše opravlja svoje delo. Predlaganega zakona v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli. Ne bomo ga podprli predvsem zaradi pripomb, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba, na drugi strani pa Ministrstvo za finance oziroma Vlada teh pripomb ni upoštevala. Še več, tudi ni podala argumentov, zakaj teh pripomb Zakonodajno-pravne službe ne upošteva. Ne bomo pa temu zakonu nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec. Gospa Andreja Zabret, bo spregovorila v imenu Poslanske skupine Lista Marjana Šarca. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca bomo predstavili skupno stališče k 2., 3. in 4. točki dnevnega reda. S Predlogom zakona o trgu finančnih instrumentov (ZTFI-1) sta povezana tudi novela Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov in novela Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Vsi trije zakoni torej tvorijo smiselni paket. V slovenski pravni red bomo s tem končno prenesli določbe določenih direktiv in uredb EU s področja kapitala, kar bi morali storiti že davno tega. Vse od nastanka globalne finančne krize pred desetletjem smo priča razmišljanjem, kako ustrezno regulirati trg finančnih instrumentov, kje to krizo ne slutenih razsežnosti sprožil. Glavni namen zakona je zato preprečiti, da se visoko tvegani špekulativni posli, ki smo jim bili priča, ne bi ponovili. Poleg prenosa direktiv pa zakon vsebuje poglavje, ki bolj podrobno ureja sistem jamstva za terjatve vlagateljev predvsem v delu, ki se tiče obveznosti članov sistema jamstva. Ti bodo morali zagotavljati likvidna sredstva, ki predstavljajo jamstvo za izplačilo zajamčenih terjatev vlagateljev. S tem se bo preprečilo, da ne bi ponovno prišlo do situacij, ki smo jim bili priča v preteklosti, ko so vlagatelji v določena investicijska podjetja ostali praznih rok. Ta podjetja so denar vlagateljev brez njihove vrednosti in brez pravil uporabila in na koncu tudi izgubila v zasebnih poslih. Pozdravljamo tudi prizadevanja predlagateljev za nadzor nad algoritemskim trgovanjem, ki je v zadnjih letih preplavilo trg vrednostnih papirjev. Algoritemsko trgovanje je po mnenju analitikov velikokrat odgovorno za številne nenadne padce na trgih oziroma tako imenovane flash crash primere, ki smo jim bili v zadnjih letih priča. Vedno več transakcij na globalnih delniških trgih naj bi namreč opravili računalniki z vnaprej sprogramiranimi algoritmi, zato je nujno, da se ob posodabljanju regulative vedno več pozornosti nameni tudi tej tematiki. Glede določenih pomislekov, ki so bili izpostavljeni v dosedanji obravnavi, pa bi radi poudarili, da smo v Slovenijo sprejeli odločitev, da fiduciarni računi v slovenskem okolju, razen v izjemnih primerih, niso sprejemljivi, saj si prizadevamo za pregleden kapitalski trg, ki nam omogoča vpogled v lastništvo in preprečuje morebitne zlorabe. Zaradi vsega naštetega bomo v poslanski skupini Lista Marjana Šarca vse tri zakone podprli. Hvala.
Hvala, gospa poslanka. Gospod Jani Prednik bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Gospod poslanec, izvolite.
Predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci, lep pozdrav! Zakon o trgu finančnih instrumentov predstavlja glavno osnovo za regulacijo in ureditev izdajanja, ravnanja in trgovanja s finančnimi instrumenti. Od zadnje finančne krize naprej se tudi za ta sektor oblikujejo nova in poenotena evropska pravila, namen katerih je učinkovito preprečevanje zasebnih tvegaj, ki bi lahko povzročila, da bi škodo morali znova poplačati davkoplačevalci in potrošniki. V namen regulacije finančnega sektorja je Evropska unija v zadnjih letih sprejela vrsto novih predpisov, ki od držav članic zahtevajo, da svojo zakonodajo prilagodijo temu okviru. Njegovi ključni obrisi so določeni z evropsko direktivo, ki je bila sprejeta v letu 2014, države članice pa bi jo morale uskladiti z nacionalno zakonodajo do konca lanskega leta. V prejšnjem mandatu je bil predlog takega zakona pripravljen, njegov namen pa je bilo bolj celovito urejanje področja. Ker Slovenija že močno zamuja s prenosom direktive, je Evropska komisija že pričela s postopki, ki lahko privedejo do visokih denarnih kazni. Zato je danes pred nami zakon, ki se osredotoča na prenos vseh ključnih rešitev, ki jih zapoveduje že evropska zakonodaja. V prvi vrsti gre za status agencije in njeno možnost, da nadzira ravnanja udeležencev na trgu. Nova pravila prinašajo predvsem strožje kriterije ter obveznosti za upravljavce in ponudnike storitev na kapitalskih trgih, pa tudi strožje varovanje pravic potrošnikov. Skupaj z zakonoma, ki ju prav tako obravnavamo danes, z zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ter z zakonom o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov tako ta zakon tvori pravni okvir, s katerim bo Slovenija v celoti prenesla določbe evropskih direktiv v svoj pravni red ter tako zagotovila spoštovanje enotnih pravil na območju celotne Evropske unije. Spoštovani! Pri tem zakonu gre za področje, ki se neposredno ne dotika veliko ljudi. Ravnanja tistih, ki na teh trgih nastopajo, pa imajo lahko velike posledice za nas vse. Prav zato smo Socialni demokrati tu zagovorniki stroge regulacije in lastništva, ki se ne skriva za tujimi imeni. Zavedamo pa se, da so evropska pravila razvita za širok prostor in da lahko predvsem na majhnih trgih povzročijo visoke stroške poslovanja, ki jih ponudniki praviloma prilivajo na potrošnike. Prav tako se ob sprejemanju zakona izpostavljajo vprašanja, ali naš sistem zaščite potrošnikov deluje dovolj dobro tudi na finančnih trgih. Nekateri manjši imetniki vrednostnih papirjev namreč opozarjajo na visoke stroške pri poslovanju in prenosih dejavnosti, pred katerimi jih tudi novi zakon ne ščiti dovolj. Stroga regulacija, tudi manjše število ponudnikov, s tem pa izginja konkurenca kot temelj varstva potrošnika. Menimo, da bo vse te težave treba kmalu nasloviti in zato od pristojnih, tako ministrstev kot regulatorjev v prihodnje pričakujemo bolj proaktiven pristop. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog novele Zakona o trgu finančnih instrumentov podprli. Enako pa velja tudi za našo podporo novelama zakonov o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ter upravljavcih alternativnih investicijskih skladov. Hvala.
Hvala, gospod poslanec. V imenu Stranke modernega centa bo predstavila stališča gospa Mateja Udovč. Gospa poslanka, izvolite.
Spoštovani! Pred nami je Predlog zakona o trgu finančnih instrumentov, ki bo na področju trgovanja z delnicami, obveznicami in izvedbenim finančnim inštrumentov predvsem vlagateljem zagotovil varno in transparentno poslovanje. Ta zakon je pomemben pri harmonizaciji prava EU, saj v slovenski pravni red prenaša nov evropski zakonodajni paket s tega področja. Zakon tudi podrobneje ureja obstoječe pravne inštitute, ki jih je treba spremeniti oziroma preoblikovati, da bo v praksi učinkovitejši. Na področju sistema jamstva za terjatev vlagateljev sedaj zagotavlja njihovo poplačilo v primeru stečaja borznoposredniške hiše oziroma investicijskega podjetja. Finančne storitve so zelo pomembno področje, na katerem si EU prizadeva vzpostaviti notranji trg prostega pretoka blaga, storitev in kapitala. Svetovna finančna kriza v letih 2007 in 2008 je pokazala na nujnost reforme sektorja finančnih storitev, zato je EU začela s celovito reformo zakonodaje o finančnih storitvah, s katero finančnemu sektorju zagotavljajo odpornost njihovih storitev. S tem pa državljanom in podjetjem omogoča prihranke, zavarovanje pred tveganji in naložbe v skupno prihodnost. Cilj celotne finančne zakonodaje v EU je obnova finančne stabilnosti in oblikovanje finančnega sistema, ki koristi gospodarstvu in vlagateljem, Evropsko unijo pa vrne na pot trajnostne rasti. Novi zakonodajni okvir izboljšuje zaščito vlagateljev z uvedbo strogih zahtev in ravnanj ter krepitvijo vloge nadzornih pooblastil regulativnih organov. V Poslanski skupini SMC želimo izpostaviti intenco zakona, ki povečuje zaščito vlagateljev. Vlagateljem bo nova zakonodaja zagotovila večje varstvo z ukrepi, kot so omejitve provizije, pogoji za opravljanje storitev investicijskega svetovanja, strožje organizacijske zahteve za oblikovanje in posredovanje finančnih produktov, pooblastila za poseganje v finančne produkte in razkritje provizij ter drugih stroškov. Investicijska podjetja morajo delovati v skladu z najboljšimi interesi strank. Prav tako novi zakon podrobneje ureja sistem jamstva za terjatev vlagateljev, ki bo zagotavljal popolno, učinkovito, pregledno in nadzorno poplačilo zajamčenih terjatev vlagateljev v primeru stečaja borznoposredniške družbe. Predlog zakona je usklajen z vsemi zainteresiranimi deležniki in sicer obema nadzornikoma, Agencijo za trg vrednostnih papirjev in Banko Slovenije ter finančnim institucijami, kot so Združenje članov borze vrednostnih papirjev, Združenje bank Slovenije, Združenje družb za upravljanje, Ljubljansko borzo, posameznimi borznoposredniškimi družbami in z Odvetniško zbornico Slovenije. Predlogu zakona nasprotuje le Vseslovensko združenje malih delničarjev. V Poslanski skupini SMC njihovih predlogov o neomejeni hrambi na fiduciarnih računih nismo upoštevali, ker prinašajo nepreglednost kapitalskega trga. Predlagamo, da se določi časovna omejitev vodenja vrednostnih papirjev na fiduciarnem računu. Novi zakon bo za fiduciarne račune časovno omejitev uvedel v dvanajstih mesecih po uveljavitvi zakona. V Stranki modernega centra menimo, da je obdobje štirih let dovolj dolgo obdobje, da se bo vlagatelj lahko odločil, kaj bo storil s svojimi vrednostnimi papirji. V zvezi predloga združenja o združevanju dividend v eno izplačilo opozarjamo, da je to možno urediti že sedaj v medsebojnih pogodbenih odnosih. Glede likvidacij borznoposredniških družb ter prenehanja upravljanja investicijskih storitev in poslov pa želimo opozoriti, da je v interesu strank oziroma vlagateljev zagotavljanje ustreznega pravnega varstva. Slednje je država dolžna regulirati oziroma urediti. Vse aktivnosti po likvidaciji pa niso v domeni države, ampak so stvar pogodbenih odnosov med stranko in novim upravljavcem. Pri tem gre za svobodno odločitev stranke, ali bo ostala pri novi borznoposredniški družbi ali pa jo bo zamenjala. Ključno za nas je torej varstvo vlagateljev in njihova razbremenitev eventualnih dodatnih stroškov. Po naši oceni zakon vsebuje prave ukrepe za zagotavljanje finančne stabilnosti in izboljšanje nadzora finančnih trgov ter zaščito vlagateljev, zato ga bomo na podlagi navedenih argumentov v Poslanski skupini SMC podprli. To pa je tudi naš prispevek k enotnemu pravnemu redu v Evropski uniji oziroma harmonizaciji prava Evropske unije, kot sem že na začetku omenila. Hvala lepa.
Hvala, gospa poslanka. Kot zadnji bo stališče Poslanske skupine Levica predstavil gospod Primož Siter.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes obravnavamo paket treh izjemno tehničnih finančnih zakonov po nujnem postopku. Prvi, težak 562 členov, ureja in regulira trg finančnih inštrumentov, druga dva predlagata regulacijo in nadzor investicijskih skladov, prvi javne in manj tveganje, drugi pa bolj tvegane. Podajam stališče za vse tri hkrati. Glavni cilj sprejemanja teh treh zakonov je nadomeščanje in dopolnjevanje sedanje ureditve na področju trga finančnih inštrumentov z namenom prenosa zadnjih dveh od skupno desetih direktiv Evropske unije v slovenski pravni red. Zamujanje s prenosom je tudi glavni razlog, da se zakon predlaga po nujnem postopku, saj Slovenija z roki že zamuja in ji grozi globa. Predlog zakona sicer poskuša urediti in posodobiti tudi pravni okvir trga finančnih inštrumentov, reguliranega in prostega, in stremi k zagotavljanju transparentnosti. Po drugi strani kaže nekatere pomanjkljivosti glede ravnanja s podatki občutljive narave. Glede na naravo zakona je torej ta trenutek otežena presoja o njegovi ustreznosti in potrebi. Regulacijo finančnih trgov v Levici absolutno podpiramo. Četudi se v zadnjih letih finančni trgi spet počutijo razbremenjene in se globalno govori o gospodarstvu, ki si je že opomoglo od prejšnje krize, tega ni mogoče trditi za ljudstvo, ne tu, sploh pa ne na globalni periferiji. Nadaljujejo se politike, ki so bile sprejete pod pretvezo varčevalnih ukrepov. Še več, v tej dobi še ne debelih, ne pa tudi več shiranih krav so ponovno vzniknile grožnje in strahovi pred novo krizo, zaradi katere moramo bojda nadaljevati s politiko zategovanja pasu. Za vsak slučaj in za ozimnico. Povečanje obsega investicijskih skladov vseh vrst je premosorazmerno s krizo socialnih zavarovanj, ki temeljijo na načelu solidarnosti, vedno rezultirajo v komercializaciji, torej razgradnji socialnega in zdravstvenega varstva, ter krepijo družbeno neenakost. Plastičen primer so sistemi javnih zavarovanj, ki niso več dovolj kakovostni za celotno prebivalstvo zaradi vztrajanja na politiki varčevalnih ukrepov, namesto na gradnji socialne države. Zato tisti, ki imajo to možnost, na zniževanje pokojnin in kakovosti zdravstvenih in drugih socialnih storitev reagirajo z individualnim varčevanjem, ki posegajo v vedno bolj tvegane naložbe. Tisti seveda, ki si to lahko privoščijo. Ponavljam, to pomeni spekulativni pristop ne samo na borzah, ampak tudi pri varovanju okolja, pri stanovanjskih politikah in skrbi za javno zdravje. Celovit pristop do okolja in družbe je nekaj, kar v danih pogojih vedno zasede zadnje mesto. Kličemo tako po bolj reguliranem trgu finančnih inštrumentov, ki bo gradil stabilen javni finančni sistem. Zaradi preteklih zamud v postopku, neprimernega in neažuriranega postopka s strani Ministrstva za finance in strmo naraščajočih kazni predlogu zakona kljub pomislekom v Levici ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. S tem, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Ugotavljam, da amandmaji niso vloženi. Ker v drugi obravnavi ni amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Novela zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje je pravzaprav tehnično-redakcijska. V povezavi s predhodnim zakonom o trgu finančnih inštrumentov je treba tudi pri drugih udeležencih na kapitalskih trgih zagotoviti ustrezno regulacijo in zagotoviti pravilno sklicevanje na člene, ki izhajajo iz osnovnega zakona o trgu finančnih instrumentov. ZISDU v skladu z evropsko direktivo določa, da družbe zaupravljanje poleg storitev upravljanja investicijskih skladov lahko opravljajo tudi storitve gospodarjenja s finančnimi inštrumenti in pa pomožne storitve, kot so investicijsko svetovanje ter hrambo in administrativne storitve v zvezi s temi inštrumenti. Namen zakona je, da zagotovi pravno konsistentno delovanje celotnega paketa zakonov in je tudi po mnenju Zakonodajno-pravne službe zelo pomembno, da so navzkrižno pravilno citirani členi, da na ta način zagotovimo, da bo zakonodajna ureditev regulacija trga kapitala ustrezno zagotovljena. Zato predlagamo, da se novela tega zakona v nadaljnjem zakonodajnem postopku potrdi. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar. Besedo ima predsednik Odbora za finance, ki je matično delovno telo, gospod Robert Polnar. Gospod poslanec, izvolite.
Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je kot matično delovno telo na svoji 2. seji 6. novembra letos obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 5. seji 30. septembra letos potrdil nujni postopek za sprejetje zakona. Odbor je prejel naslednja dodatna gradiva k predlogu zakona: mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora z dne 22. oktobra, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 24. oktobra in amandma poslanskih skupin koalicije z dne 29. oktobra. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavnici Ministrstva za finance, Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, Zakonodajno-pravne službe in Agencije za trg vrednostnih papirjev. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da predlog zakona odpravlja sklicevanje na prejšnji zakon o trgu finančnih instrumentov, ki bo s sprejetjem novega predloga prenehal veljati, s čimer se sledi ciljem zagotavljanja pravne varnosti ter zagotavljanja jasnosti, preglednosti, kakovosti in določnosti predpisov. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika. Služba je v svojem mnenju podala nekatere pripombe vsebinske narave ter konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona, kar je bilo z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin tudi upoštevano. Na odboru je pisno mnenje predstavil tudi predstavnik Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Prav tako je predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev podprl predlog zakona. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vloženi amandma k členu predloga zakona in amandma sprejel. Odbor je nato v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma.Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Sedajprehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jani Ivanušo ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Gospod poslanec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem. Bom zelo kratek. Pred sabo imamo Predlog zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Cilj zakona je zagotavljanje pravne varnosti ter zagotavljanje jasnosti, preglednosti, tudi kakovosti in določnosti predpisov. Z zakonom se upošteva načelo določnosti, s katerim se zagotavljata pravna varnost in zaupanje v pravo ter se preprečuje različno tolmačenje v praksi. S tem zakonom bi se naj poglavitna rešitev našla pri zagotavljanju večje preglednosti, vsebine zakona ter upošteva jasnost in določnost pri urejanju družbenih razmerij. Zakon tudi nima posledic za državni proračun in tudi za druga javna finančna sredstva ne. Predlog zakona je usklajen s pravnim redom Evropske unije, pri čemer gre za harmonizacijo zakonodaje znotraj Evropske unije in njeno implementacijo direktiv Evropske unije v nacionalno zakonodajo. V Slovenski nacionalni stranki omenjenemu predlogu zakona ne nasprotujemo, kot smo tudi rekli pri prejšnjem zakonu, da se prepletata. Ne bomo pa ga podprli. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje – glavni cilj je, da se s predlogom zakona odpravlja sklicevanje na Zakon o trgu finančnih inštrumentov, ki bo s sprejetjem Zakona o trgu finančnih inštrumentov-1 prenehal veljati, s čimer se sledi ciljem zagotavljanja pravne varnosti ter zagotavljanja jasnosti, preglednosti, kakovosti in pa določnosti predpisov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec. Gospa Mateja Udovč bo predstavila stališče Poslanske skupine modernega centra. Gospa poslanka, izvolite.
Predlog zakona o trgu finančnih instrumentov, Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, se morajo obravnavati hkrati, na tej redni seji Državnega zbora, zaradi njihove vsebinske povezanosti in potrebe po sočasni objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Hkratna obravnava in sprejetje ter skupna uveljavitev t. i. trojčka je potrebno zato, ker s sprejetjem novega preneha veljavnost sedanjega zakona o trgu finančnih instrumentov, na katerega se sklicujeta tako Zakon o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov in Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. V obeh omenjenih, z Zakonom o trgu finančnih instrumentov povezanih, novel, se odpravljajo sklicevanja na veljavni zakon in določa sklicevanje na predlog novega zakona. Hkrati pa se določajo tudi nekatere nove rešitve in s tem povezane kazenske določbe zaradi kršitev nove evropske zakonodaje oziroma Direktive 2014/65, Direktive 2016/1034 in delegirane Direktive 2017/593 ter ureditev izvajanja Uredbe 600/2014 in Uredbe 1011/2016. Kar se tiče Uredbe 2015/760, slednja do sedaj še ni bila izpostavljena, velja pa opozoriti, da ta spodbuja evropske dolgoročne naložbe v realno gospodarstvo. S to uredbo se določajo enotna pravila glede evropskih dolgoročnih investicijskih skladov, da bi se preprečile kršitve upravitelja evropskega dolgoročnega investicijskega sklada oziroma neustrezna uporaba regulative. Način upravljanja, tveganja, trženja in ostalo pa določajo, kot je že omenjeno, tudi s tem povezane prekrškovne določbe oziroma sankcije. Na podlagi navedenih argumentov bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra tako imenovani trojček podprli.
Hvala, gospa poslanka. Kot zadnji imate besedo gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predstavniki Vlade, drage kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje je tesno in logično povezan z novim predlogom zakona o trgu finančnih instrumentov. Ker sta zakona med seboj povezana, je novela Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje posledica sprememb, ki jih prinaša novi zakon o trgu finančnih instrumentov ter prinaša logično uskladitev in prilagoditev, ki je nomotehnične narave. Ker je novela Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje neločljivo povezana z novim zakonom o trgu finančnih instrumentov, bo tudi glasovanje Poslanske skupine Nove Slovenije pri obeh zakonih enako. Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ne bomo podprli, ne bomo pa mu tudi nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Tudi pri tem zakonu v drugi obravnavi ni bilo amandmajev in s tem ugotavljam, da bo odločanje o predlogu zakona v skladu s časovnim potekom seje zbora danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UPRAVLJAVCIH ALTERNATIVNIH INVESTICIJSKIH SKLADOV PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov amandmira zakon v tistih določbah, kjer ga je treba uskladiti z Zakonom o trgu finančnih instrumentov. S predlogom zakona se odpravljajo sklicevanja na ta prvi zakon, zaradi vsebinske povezanosti in potrebe po sočasni objavi vseh treh zakonov se vsi trije zakoni obravnavajo paketno. S predlogom te novele se podrobneje ureja izvajanje Uredbe 760/2015 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih. Glavni namen te uredbe je spodbujanje evropskih dolgoročnih naložb v realno gospodarstvo. S to uredbo se določajo enotna pravila glede evropskih dolgoročnih investicijskih skladov, hkrati pa vnašamo v pravni red tudi ustrezne kazenske določbe, če pravne osebe, ki upravljajo te sklade, za to nimajo ustreznega dovoljenja in če ne izpolnjujejo pogojev, ki jih določa evropska uredba. S potrditvijo tega tretjega zakona iz zakonodajnega paketa bomo zagotovili konsistenten zakonodajni okvir za nadaljnji razvoj trga kapitala tudi v Republiki Sloveniji, zato predlagamo, da se ta zakon v zakonodajam postopku podpre in potrdi. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar. Predajam besedo predsedniku pristojnega odbora gospodu Robertu Polnarju. Izvolite, gospod poslanec.
Spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Odbor za finance je kot matično delovno telo na 2. Seji 6. novembra letos obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 5. seji 31. julija letos potrdil nujni postopek za sprejetje zakona. Odbor je prejel naslednja dodatna gradiva k predlogu zakona: mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 22. oktobra in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 24. oktobra. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in Agencije za trg vrednostnih papirjev. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da predlog zakona odpravlja sklicevanje na prejšnji zakon o trgu finančnih instrumentov, ki bo s sprejetjem predloga novega zakona prenehal veljati, s čimer se sledi ciljem zagotavljanja pravne varnosti ter zagotavljanja jasnosti, preglednosti, kakovosti in določnosti predpisov. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Na odboru je pisno mnenje predstavil tudi predstavnik Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Prav tako je izrazil podporo predlogu zakona predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na to, da Odbor za finance kot matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejel nobenega amandmaja, odbor predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi imate besedo mag. Marko Pogačnik, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Gospod poslanec, izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! Tudi pri zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih skladov se odpravlja sklicevanje na Zakon o trgu finančnih instrumentov, ki bo s sprejetjem predloga ZTFI-1 prenehal veljati. S tem se zagotavlja cilj pravne varnosti ter zagotavljanje jasnosti in preglednosti, kakovosti in določnosti predpisov. V Slovenski demokratski stranki predlogu spremembe zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Jožef Horvat imate besedo v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Ministrstva za finance, drage kolegice in kolegi! Pred nami je zakon, ki ureja področje upravljanja alternativnih investicijskih skladov. Gre za sklade, ki so za razliko od drugih skladov, na primer vzajemnih skladov, regulirani veliko bolj ohlapno, saj lahko vlagajo v širši nabor naložb. Medtem ko lahko vzajemni skladi premoženje vlagateljev investirajo praviloma samo v delnice, druge sklade in obveznice, lahko alternativni investicijski skladi investirajo tudi v na primer žlahtne kovine, izvedene finančne instrumente, nepremičnine in tako naprej. Zaradi tega lahko prinašajo tudi večja tveganja. Tudi zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov je tesno povezan z novim predlogom zakona o trgu finančnih instrumentov. Ker sta zakona med seboj povezana, je novela zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov posledica sprememb, ki jih prinaša novi zakon o trgu finančnih instrumentov ter prinaša logično uskladitev in prilagoditev, ki je predvsem nomotehnične narave. Ker je novela zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov neločljivo povezana z novim zakonom o trgu finančnih instrumentov, bo tudi glasovanje Poslanske skupine Nove Slovenije pri obeh zakonih enako. Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov zaradi tega ne bomo podprli, ne bomo pa mu nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec. Kot zadnji ima besedo gospod Jani Ivanuša, Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Gospod poslanec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj! Pred sabo imamo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih skladov po nujnem postopku. V bistvu imamo spet predlog zakona znotraj Evropske unije in implementacijo direktive Evropske unije v nacionalno zakonodajo. Po presoji zakon nima posledic, kakor tudi nima posledic za državni proračun in druga javnofinančna sredstva. V Slovenski nacionalni stranki zakonu ne nasprotujemo, vendar pa ga tudi ne bomo podprli. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala, gospod poslanec. S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji tudi kasneje niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, NUJNI POSTOPEK. Tudi ta zakon je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici Vlade,državni sekretarki Nataliji Kovač Jereb.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da kratko predstavim poglavitne rešitve Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost. Državnemu zboru ga je Vlada predložila v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku, ker gre za nekatere uskladitve zakona s pravom Unije, ki jih je nujno treba uveljaviti s 1. januarjem 2019. Glavni namen sprememb zakona je prenos dveh evropskih direktiv, se pravi direktive o spremembi DDV, direktive glede obravnave kuponov ter določb direktive v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede DDV, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo. S prenosom direktive glede obravnave kuponov se v zakon vključujejo nova harmonizirana pravila Unije, s katerimi se zagotavlja enotna DDV obravnava vseh kuponov v vseh državah članicah. Razlike v nacionalnih ureditvah so povzročale problem dvojnega obdavčevanja in težave pri čezmejnem širjenju svojih dejavnosti namesto da bi imeli korist od enotnega trga. S temi pravili pa naj bi se to stanje odpravilo. V novih pravilih bodo zaradi zagotavljanja pravilnega obračunavanja DDV jasno opredeljene različne kategorije kuponov. To bo omogočilo enotno obravnavo transakcij, ki vključujejo kupone po vsej Uniji. Nova pravila bodo veljala za kupone, ki bodo izdani po 31. decembru 2018. S prenosom direktive se v zakon vključujejo poenostavljena pravila o DDV za mala podjetja, izvajalce telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev, kadar se te opravljajo za osebe, ki niso davčni zavezanci, v drugih državah članicah. Veljavna pravila za obračunavanje DDV v skladu s pravili države članice potrošnje predstavljajo sorazmerno veliko administrativno in finančno breme za podjetja, ki na skupnem trgu Unije opravljajo navedene storitve v majhnem obsegu. Zato so bile s spremembo direktive uvedene poenostavitve in izpolnjevanje obveznosti glede DDV za dobave storitev končnim potrošnikom v drugih državah članicah. Te bodo za izvajalce pomenile manjše administrativne obremenitve in s tem povezane nižje stroške, lažji vstop na trge drugih držav članic in hitrejšo rast. Nova pravila bodo veljala za storitve, opravljene od 1. januarja 2019 dalje. S predlogom zakona se prenaša tudi del direktive, ki spreminja DDV direktivo glede obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za določene dobave, ki so dovzetne za davčne goljufije. Ta ukrep po trenutni ureditvi se bo uporabljal do 31. decembra 2018, za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov pa se podaljšuje ta uporaba do 30. junija 2022. S ciljem administrativnih poenostavitev se nadalje ukinjajo določene obveznosti davčnih zavezancev, se pravi ukinja se vlaganje nekaterih izjav in obrazcev, za katere se je v dosedanji praksi pokazalo, da so nesorazmerno obremenjujoče za davčne zavezance in tudi za davčni organ. V naslednji sklop sprememb pa so vključeni le manjši redakcijski popravki prilagoditve Zakona o davku na dodano vrednost, ki so potrebni zaradi sprememb carinske zakonodaje Unije, ter vsebinske prilagoditve zakona, ki so potrebne zaradi zagotavljanja sistemske usklajenosti določb ZDDV z Zakonom o davčnem postopku. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, upoštevajoč navedeno, vam predlagam, da podprete dopolnjeni predlog zakona, v katerem so vključeni tudi amandmaji, ki jih je sprejel Odbor za finance in se ustrezno naslavljajo na dana opozorila. Hvala lepa.
Hvala, gospa državna sekretarka, za vašo predstavitev. Besedo predajam gospodu Robertu Polnarju, predsedniku Odbora za finance, ki je matično delovno telo. Gospod poslanec, izvolite.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 2. nujni seji 8. novembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 12. seji 12. oktobra sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je prejel naslednja gradiva: mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 26. oktobra in mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 2. novembra. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k petim členom zakona in amandma k novemu oziroma za novi 16.a člen. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila cilje in rešitve predloga zakona ter povedala, da predlog zakona pomeni predvsem prenos dveh direktiv Evropske unije. Podrobneje je pojasnila posamezne rešitve predloga zakona, kot so ureditev kuponov, opravljanje telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev, zmanjšanje administrativnih ovir, uskladitev določb glede višine obrestnih mer in podaljšanje veljavnosti mehanizma obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisije toplogrednih plinov. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je iz svojega pisnega mnenja opozorila na problematiko prenosa direktive, ki bi lahko bila bolj vsebinska, na vprašanje pravnih praznin in opozorila glede uporabe nomotehnike v bodoče. Povedala pa je tudi, da vloženi amandmaji ustrezno naslavljajo dana opozorila. V razpravi so bila s strani članov odbora izpostavljena vprašanja glede posameznih določb zakona, glede dvojnega obdavčevanja, glede medobmejnega sodelovanja ter vprašanja, povezana z nejasnostjo posameznih določb predloga zakona. V nadaljevanju je član odbora opozoril tudi na mnenje Sveta Evropske unije glede uporabe kuponov ter vprašanje ustrezne časovne priprave davčnih zavezancev na novo ureditev. Prav tako je bilo izpostavljeno vprašanje ureditve administrativnih bremen. Pojasnila glede nejasnosti posameznih določb zakona je podala Zakonodajno-pravna služba, ki je povedala, da so nejasnosti z vloženimi amandmaji odpravljene. Državna sekretarka z Ministrstva za finance pa je v razpravi podala dodatna pojasnila in odgovarjala na vprašanja poslancev. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje poslanskih skupin koalicije k petim členom in amandma za novi 16.a člen in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Gospod predsednik, najlepša hvala za vašo predstavitev. S tem prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi ima besedo gospod Igor Peček, poslanska skupina Lista Marjana Šarca. Gospod poslanec, izvolite.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! V stranki Lista Marjana Šarca menimo, da je sprejetje sprememb in dopolnitev Zakona o davku na dodano vrednost nujno, ker bomo na ta način preprečili težko popravljive posledice za delovanje države. S predlaganimi spremembami se strinja tudi Komisija za gospodarstvo, obrt in turizem ter ga kot takšnega podpira. Namen davčne politike ni samo v polnjenju davčnih blagajn države z uvajanjem novih davkov in višanjem davčnih stopenj. Pomembno je, da je sistem pregleden, jasen in učinkovit, saj je to v interesu vseh državljanov. S spremembami sledimo direktivami Evropske unije glede obravnave kuponov in poenostavitvijo pravil o DDV pri čezmejnem poslovanju za podjetja, ki opravljajo telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja in elektronske storitve. Te obsegajo davčne poenostavitve in prinašajo ugodnosti, ki bodo davčno okolje naredile enostavnejše za vse kategorije davčnih zavezancev. Trenutni sistem je pomanjkljiv in razdrobljen, kar se izraža v dejstvu, da države članice izgubljajo precejšni del prihodkov, ki bi jih sicer lahko porabile v javno dobro. Predlagana reforma si prizadeva vzpostaviti sistem, ki deluje v prid enotnega trga in spodbuja čezmejno trgovino. Na ta način bodo podjetja, ki delujejo čezmejno, v enakopravnejšem položaju s podjetju, ki delujejo le na domačem trgu. Stroški izpolnjevanja obveznosti teh podjetji so sedaj kar za 11 % višji od stroškov podjetij, ki delujejo le na domačem trgu. Posledica te spremembe je zmanjšanje tako imenovanih čezmejnih goljufij. Izdelana je tudi ocena, da se bodo te na nivoju Evropske unije zmanjšale za okoli 40 milijard evrov. Drugo pomembno področje, ki ga ureja predloga zakona, je obdavčitev kuponov, ki so namenjeni nakupu blaga in storitev. Do sedaj so bili izdajatelji večkrat v dvomih, kdaj nastane obveznost za obračun DDV. Z jasno navedbo podatkov o dobavi blaga ali storitev, na katere se kupon nanaša, in obračunom DDV teh dvomov ne bo več. V stranki Lista Marjana Šarca zato predlog zakona podpiramo. Hvala.
Hvala gospod poslanec. Gospod Jani Prednik ima besedo v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov. Gospod poslanec.
Vsem en lep pozdrav še enkrat. Danes po nujnem postopku obravnavamo predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost. Tokrat moramo pomiriti strahove, ki bi se morda pojavili. Ne gre za spremembe ali za povišanje davčnih stopenj. Gre preprosto za zakon, ki bo uskladil slovensko zakonodajo z evropskimi direktivami, s prenosom katerih Slovenija že zamuja. Čim bolj poenotena davčna pravila med državami članicami pa pomenijo manj nesmiselnega tekmovanja med državami in manj davčnega izogibanja. Vsebina zakona pa je vezana na pravilno ugotavljanje in obračunavanje davčnih osnov pri davku na dodano vrednost predvsem za podjetja, ki poslujejo na več trgih. Ti zavezanci imajo namreč priložnost, da s kreativnim računovodstvom in prenašanjem obveznosti med državami zmanjšujejo svojo davčno osnovo oziroma prenesejo svojo obveznost tja, kjer je nižja. Evropske direktive tako ravnanje preprečujejo in tudi Socialni demokrati smo zagovorniki načela, da se davčna obveznost plačuje tam, kjer je ustvarjena. Področja, ki jih zakon ureja, se navezujejo na trgovanje z investicijskimi kuponi, na področje telekomunikacijskih in drugih elektronskih storitev, zmanjšujejo se nekatera administrativna bremena zavezancev ter podaljšuje veljavnost mehanizma obrnjene davčne obveznosti pri prenosu pravic do emisije toplogrednih plinov. Vsa ta področja morda nimajo neposrednega vpliva na vsakdanje življenje ljudi, njihova ureditev pa zagotavlja urejen in usklajen davčni sistem, ki preprečuje zlorabe v korist vseh. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zato podprli predlog sprememb in dopolnitev Zakona o davku na dodano vrednost. Hvala.
Hvala, gospod poslanec. Gospa poslanka Mateja Udovč v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra, izvolite.
Predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost je še eden od zakonov, ki v slovenski pravni red vnaša določbe evropskih direktiv v zvezi z določanjem obveznosti glede DDV, opravljanja storitev in prodajo blaga na daljavo. Razprava na matičnem delovnem telesu se je osredotočila predvsem na dvojno obdavčevanje, na čezmejno sodelovanje in uporabo kuponov. V Stranki modernega centra želimo opozoriti tudi na druge, prav tako pomembne rešitve, ki jih novela prinaša. Ena od teh je mehanizem obrnjene davčne obveznosti, ki je zelo učinkovito in uspešno orodje v boju proti goljufijam na področju DDV. Zaradi uvedbe mehanizma obrnjene davčne obveznosti so se goljufije v določenih sektorjih znatno zmanjšale ali izginile. Slovenija ukrep obrnjene davčne obveznosti uporablja v primeru prenosa pravic do emisij toplogrednih plinov. Kot veste, je sežiganje fosilnih goriv glavni vir emisij toplogrednih plinov. Koncept emisijskih kuponov oziroma trgovanje s potrdilom oziroma dovoljenjem, ki predstavlja pravico do izpusta ene tone ogljikovega dioksida ali drugega toplogrednega plina enake mase, pa je nastal kot posledica večje ozaveščenosti glede nadzora nad emisijami. Ta koncept temelji na tržnih mehanizmih. Leta 2009 je bil velik vzpon cene emisijskih kuponov. Takrat je prihajalo do ogromnih finančnih malverzacij oziroma primerov tako imenovanih davčnih vrtiljakov. Po nekaterih ocenah je zgolj v letu in pol med trgovanjem z emisijskimi kuponi poniknilo za približno 5 milijard evrov, ki bi se morali steči na račun davčnih uradov v posameznih državah. V zvezi s tem velja še opozoriti, da sistem emisijskih kuponov deluje od leta 2005 in je razdeljen na več vnaprej določenih trgovalnih obdobij. Trenutno smo že v tretjem trgovalnem obdobju. Danes je cena kuponov že skoraj 20 evrov in analitiki napovedujejo, da se bo cena še večala. V izogib težavam, ki smo jih imeli v preteklem obdobju na tem področju, je treba zadržati mehanizem za hiter odziv v primerih goljufij. Njegova veljavnost se podaljšuje do 30. junija 2022. Mehanizem obrnjene davčne obveznosti se torej lahko uporablja začasno, ne pa tudi splošno. V skladu z veljavnimi pravili je omejen na vnaprej določene sezname sektorjev. Uporablja ga lahko le država članica, ki je za to posebej zaprosila, in če je to odobril Svet Evropske unije. Direktiva bo torej zagotovila kratkoročno rešitev za preprečevanje goljufij v najbolj prizadetih državah članicah, dokler se ne bodo zaključila pogajanja o novem in dokončnem sistemu DDV, v katerem bodo dobavljeno blago in storitev obdavčeni v namembni državi. Evropska komisija je oktobra 2017 objavila načrte za najobsežnejšo reformo pravil EU o DDV v zadnjih 25 letih. Z reformo naj bi se izboljšal ter posodobil sistem DDV. Sedanji sistem DDV izvira iz leta 1993 in je bil zasnovan kot prehodni sistem. Je razdrobljen in preveč zapleten za podjetja, ki poslujejo čezmejno, ter omogoča goljufanje. Po različnih ocenah se vsako leto tako izgubi za več kot 150 milijard evrov DDV. Skupni sistem DDV je pomemben za enotni evropski trg, saj je tudi eden od virov lastnih sredstev EU. V Poslanski skupini Stranke modernega centra upamo, da se nam bo na ravni Unije uspelo poenotiti pri vzpostavitvi sistema DDV, ki bo deloval v prid enotnega trga. Želimo si sistem, ki bo enostavnejši, prijaznejši za podjetja in ne bo dopuščal goljufij. Z vidika harmonizacije prava v Evropski uniji ocenjujejo, da zakon oziroma omenjene direktive zelo dobro rešujejo to problematiko. Prepričani smo, da je to velik korak k posodobljenemu enotnemu evropskemu sistemu DDV, zato bomo zakon v Stranki modernega centra podprli.
Hvala, gospa poslanka. Besedo ima gospod Luka Mesec v imenu Poslanske skupine Levica. Gospod poslanec, izvolite.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon, ki je pred nami je, kot so povedali predhodniki, tehnične narave, prenaša v našo zakonodajo vsebino dveh direktiv Sveta Evropske unije in se dotika v bistvu detajlov glede obdavčitve kuponov. Govorimo o darilnih kuponih glede opravljanja telekomunikacijskih storitev čez mejo in podobno. Vsebuje pa tudi ukinjanje nekaterih obrazcev za poročanje oziroma nekaterih obveznosti podjetij do davčnega organa. Med njimi so recimo predložitev izjave o izbiri transakcij z nepremičninami, priglasitev izbire za obdavčitev investicijskega zlata in podobno. Tukaj smo v Levici na odboru izrazili zadržek, da bi ukinjanje teh obrazcev lahko pomenilo zmanjšanje davčne transparentnosti, saj davčni organ ne bo več teh poročil pridobival avtomatično, ampak samo še na izrecno zahtevo. V tem smislu smo do predlaganih sprememb zadržani in se bomo tudi danes pri glasovanju vzdržali.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Jožef Horvat, besedo imate v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Predstavniki Vlade, drage kolegice in kolegi! Pri tokratni noveli Zakona o davku na dodano vrednost gre pretežno za vprašanja implementacije evropske sekundarne zakonodaje v naš pravni red. Tudi pri tem predlogu zakona je Vlada predlagala nujni postopek, saj morajo biti določbe direktiv v naš pravni red prenesene že do konca letošnjega leta. Glede na to, da se nove rešitve tega predloga zakona začnejo uporabljati že z začetkom prihodnjega leta, torej že čez dober mesec dni, v Novi Sloveniji pričakujemo, da bo ob morebitnih težavah ali nejasnostih ministrstvo vsem zavezancem zagotovilo vso podporo pri izvrševanju zakona. Prvi sklop predloga ureja področje obravnave kuponov. Naši potrošniki verjetno vsi poznajo darilne bone. Torej ureja se tudi vprašanje darilnih bonov. V nekaterih državah članicah so najpogostejše vrste kuponov obdavčene ob izdaji, v drugih državah ob njihovem unovčenju. Praktični posledici različne obdavčitve pri izdaji kupona v eni državi članici in njegovi uporabi v drugi državi članici sta lahko po navedbah Vlade tudi dvojna obdavčitev ali neobdavčitev. Zato pozdravljamo vzpostavitev jasne definicije, kdaj se katera vrsta kupona šteje za unovčenega. V Novi Sloveniji pozdravljamo tudi razbremenitev podjetij z majhnim obsegom čezmejno opravljenih telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja ali elektronskih storitev. Zakon namreč za ta podjetja uvaja prag v višini 10 tisoč evrov prometa, do katerega izvajalec storitev s sedežem ali s stalnim oziroma običajnim prebivališčem v Sloveniji za dobavo storitev v druge države članice lahko uporablja pravila okrajev obdavčitve v skladu z našim zakonom. S tem se podjetjem omogoči, da pri majhnem obsegu dobav zanje ne nastanejo dodatni stroški, povezani s spoštovanjem pravil glede DDV v drugih članicah Evropske unije. Prav tako v Novi Sloveniji pozdravljamo še nekaj dodatnih razbremenitev na področju ureditve davka na dodano vrednost. Pri transakcijah v zvezi z nepremičninami se lahko davčni zavezanec, ki je oproščen DDV, z nasprotno stranko, ki ima pravico do odbitka celotnega DDV, dogovori, da bo DDV obračunal. V takem primeru zakon odpravlja administrativno zahtevo po obvezni izjavi davčnemu organu. Ukine se tudi obveznost predložitve napovedi o predvidenih transakcijah davčnemu organu za določitev začasnega odbitnega deleža. Ker gre zgolj za predvidene transakcije davčnega zavezanca, zadostuje, da davčni zavezanec sam začasno določi začasni odbitni delež na podlagi podatkov o predvidenih transakcijah. Ker predlog prinaša nekaj koristnih razbremenitev za zavezance, bomo novelo Zakona o davku na dodano vrednost v Novi Sloveniji podprli.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Franc Kramar, imate besedo v imenu Poslanske skupine stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Pred seboj imamo novelo Zakona o davku na dodano vrednost, ki jo, roko na srce, moramo sprejeti, saj gre izključno za uskladitev slovenskega pravnega reda z evropskim. Direktivi, ki ju prenašamo na naš pravni red, morata biti objavljeni z začetkom tega leta. Ker je prejšnja vlada predčasno odstopila, nova pa se je konstituirala šele v septembru letošnjega leta, se nam s prenosom direktiv seveda mudi. Tudi sicer se večkrat spravljamo v položaj, ko se nam z nečim mudi in tudi zato sprejemamo količinsko veliko zakonodaje, ki pa ni vedno kvalitetna kot bi se od nas mogoče pričakovalo. A o tej temi morda kaj več povemo kdaj drugič. In kaj spremembe sploh pomenijo? Pri prvi direktivi gre za odpravo neusklajenosti obdavčitve med državami članicami Evropske skupnosti in za postavitev razmejitev med kuponi in inovativnimi plačilnimi sredstvi, da se zagotovi nevtralnost obdavčenja. Poenostavljena, posodobljena in usklajena pravila o DDV, ki se bodo po zakonu o DDV uporabljala za kupone, se nanašajo samo na kupone, ki so lahko unovčljivi za dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne zadevajo pa inštrumentov, ki imetniku zagotavljajo popust ob nakupu blaga ali storitev, ne zagotavljajo pa mu pravice do prejetja takšnega blaga ali storitev. Vključene določbe glede kuponov ne povzročajo sprememb pri DDV, obravnavi vozovnic, vozovnic za kinematografe in muzeje, poštnih znamk in podobno. Pri drugi direktivi pa gre za poenostavitev pravil za obračunavanje in plačevanje DDV ter izdajanja računov za opravljanje telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja in elektronske storitve, kadar opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci v drugih državah članicah. Tako se bodo za podjetja, predvsem mikropodjetja, zmanjšale administrativne obremenitve upoštevanja pravil o DDV in znižali s tem povezani stroški pri čezmejnem poslovanju, kar bo prispevalo k večji konkurenčnosti teh podjetij na skupnem trgu in njihovi hitrejši rasti. Poleg tega se zavezancem, ki nimajo sedeža znotraj Evropske skupnosti, so pa registrirani za DDV v državi članici, na primer zaradi opravljanja občasnih transakcij, ki so predmet DDV, omogoči uporaba posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža znotraj Evropske skupnosti. S tem se za te zavezance poenostavita obračunavanje in plačevanje DDV za storitve, ki jih opravijo za osebe, ki niso davčni zavezanci v Sloveniji in s tem se poveča učinkovitost pobiranja DDV davčnega organa. Mnenje Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek je, da je to novelo treba sprejeti zaradi uskladitve pravnega reda, pa tudi zato ker Slovenija v fazi sprejemanja omenjenih direktiv besedilu sprememb ni nasprotovala in jih je podpirala. Gre pa tudi za spremembe, ki jih v Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek lahko brez težav podpremo. Prav tako je ukinitev administrativnih bremen nekaj, kar Stranka Alenke Bratušek podpira in se za to tudi zavzema. Današnjo razpravo o davku na dodano vrednost pa želimo izkoristiti tudi za to, da vlado opomnimo na neuresničen sklep prejšnjega sklica državnega zbora, ki je ministrstvu naložil, da v pravilniku o izvajanju Zakona o davku na dodano vrednost po zgledu nekaterih evropskih držav – Španije, Nizozemske, Irske, Francije – zniža DDV za higienske pripomočke, kot so damski vložki in tamponi, otroške plenice in plenične predloge terter podobne izdelke. Gre za izdelke, ki predvsem ženskam predstavlja fiksni mesečni strošek in hkrati ni luksuz, temveč nujna potrebščina. Takrat je bilo povedano, da se bo na tak način zasledovala pravičnejša obdavčitev in s tem povezano enakopravnost žensk. Po našem mnenju pa je enako pomembno opozoriti še na vidik potencialne revščine, ki so ji ženske nekoliko bolj izpostavljene, nakup higienskih izdelkov pa jim večkrat predstavlja razmeroma velik, za nekatere tudi zelo velik strošek. Kot že rečeno, nekatere evropske države so to v svoji zakonodaji že uredile, mi pa, upam, da v čim krajšem času še bomo. Ponavljam tudi, da ne govorimo o luksuznih dobrinah, temveč o vsakodnevnih potrebščinah, ki so za normalno življenje nujno potrebne in kot takšne jih je treba obravnavati tudi davčno. Novelo bomo v Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek podprli. Hvala.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Robert Polnar v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Gospod poslanec, danes ste pogosto pri mikrofonu. Izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Me veseli, da ste to opazili. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Jaz mislim, da prav težko mu ni bilo mene opaziti, meter 90 sem vseeno visok, ampak gremo zdaj k resnim zavedam. Dobro je, da se v nacionalni pravni red prenašata direktivi Evropske komisije v okviru časovne zamejitve, ki je načrtovana za njuno sprejetje. Temeljni namen predlaganih zakonskih sprememb pri spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost je ustvariti pozitiven vpliv na različne gospodarske dejavnosti. Pri ureditvi kuponov gre za to, da je v predlog vključena opredelitev kuponov, vrst kuponov in v tej zvezi določitev obveznosti obračuna davka na dodano vrednost ter davčne osnove. Pri opravljanju telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev gre za razbremenitev podjetij, ki razpolagajo z majhnim obsegom čezmejno opravljenih tovrstnih storitev. V spremembah in dopolnitvah zakona gre tudi za ukinitve administrativnih obremenitev na treh področjih davčnega poslovanja, kjer se zasleduje cilj poenostavitve postopkov za uporabnike. V zakonu je tudi opredeljena uskladitev določb med Zakonom o davku na dodano vrednost in Zakonom o davčnem postopku z namenom preprostejšega izračuna obresti. S temi ukrepi se bodo predvsem majhnim podjetjem zmanjšali stroški izpolnjevanja obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost. Pričakovati je, da se bodo izboljšali tudi njihovi konkurenčni pogoji na skupnem trgu obravnavanih storitev in vzpostavili pogoji za hitrejšo rast njihovega čezmejnega poslovanja. Zaradi navedenih razlogov bomo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Jani Ivanuša v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, še enkrat. Lep pozdrav vsem skupaj. Pred sabo imamo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost. S predlaganim zakonom se v naš nacionalni pravni red prenašata dve direktivi, ki se nanašata z zvezi z nekaterimi obveznostmi glede davka na dodano vrednost, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo. Obe direktivi se morata v skladu z določbami direktiv v nacionalno zakonodajo prenesti najpozneje do 31. 12. 2018, da se potem lahko začnejo uporabljati 1. 1. 2019. Prav tako se s predlogom zakona do 30. 6. 2022 podaljšuje veljavnost sektorskega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisij toplogrednih plinov. V skladu z veljavnim zakonom veljavnost sektorskega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisije toplogrednih plinov preneha veljati 31. 12. 2018, kot to določa tudi direktiva. Pri direktivah v nasprotnem primeru lahko nastanejo težko popravljive posledice za delovanje države. Zaradi nepravočasnega prenosa navedenih direktiv v nacionalni pravni red bo Evropska komisija sprožila postopek zoper Slovenijo, postopek za ugotavljanje kršitve pravne reda EU in Sloveniji naložila denarno kazen, kakor tudi z vidika pravočasnega informiranja zavezancev o novem postopanju v zvezi z obračunavanjem DDV. Glavni namen sprememb z DDV je prenesti v slovenski pravni red določbe direktive Sveta EU glede obravnave kuponov. Pri drugi direktivi v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede davka na dodano vrednost, ki veljajo za opravljanje storitev in prodaje blaga na daljavo. Gre za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja elektronskih storitev. Cilj prve direktive je posodobitev poenostavitev in uskladitev pravil o DDV, ki se uporabljajo za kupone. Cilj druge direktive Sveta je poenostavitev pravil o DDV za mala podjetja pri čezmejnih dobavah blaga in storitev na daljavo, s čimer se za ta mala podjetja zmanjšajo administrativna bremena in stroški. Izboljšajo se konkurenčni pogoji podjetij na trgih drugih članic, pospešita se prodaja na daljavo in rast malih podjetij. Poenostavitve za mala podjetja bodo uveljavljene v dveh korakih. V prvem se poenostavijo pravila za izvajalce telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev, kadar opravljajo storitve osebe, ki niso davčni zavezanci v drugih državah članicah. Ta pravila morajo biti v državah članicah uveljavljena do 1. januarja 2019. V drugem koraku 1. januarja 2021 bo uvedeno načelo obdavčitve dobav blaga končnemu potrošniku v državi članici potrošnje. Določene bodo tudi obveznosti ponudnikov spletnih platform, ki posredujejo pri dobavah blaga. Razširjena bo uporaba sistema mini VEM na čezmejne dobave blaga in storitev končnim potrošnikom v skupnosti ter na uvoz pošiljk majhnih vrednosti do višine 150 evrov končnim potrošnikom v skupnosti. S predlogom zakona se predlagajo poglavitne rešitev, in sicer ureditev kuponov, opravljanja telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev ter ukinitev nekaterih administrativnih ovir. V Slovenski nacionalni stranki zakonu sicer ne nasprotujemo. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala, gospod poslanec. Kot zadnji v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik! Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V tem zakonodajnem postopku ponovno prenašamo direktivo Evropske unije. Prva direktiva o davku na dodano vrednost je bila sprejeta leta 1993 in takrat je bil uveljavljen začasen sistem. Po 25 letih imamo še vedno začasni sistem. Verjetno je to že 100. ali pa 200. direktiva, ki jo prenašamo precej nekritično. Navadno jo vlade, katerekoli že, prevedejo, prekopirajo, ne vem, če tudi vedno kapirajo. Se opravičujem, ker govorim s tujkami. S tem se pojavlja pri tovrstnih uveljavitvah direktive EU to, da so netransparentne, da večkrat ne vemo, kaj dejansko določajo, da nastanejo za gospodarstvo, za davčne zavezance precejšnje težave, da so zapletene. In tako Evropska unija kot ostali imamo rešitev: nova direktiva, s katero naj bi poenostavili sistem, naredili boljšega, naredili takšnega, če govorimo o davkih, da bo manj zapleten in da bo pravičnejši in da bo tudi manj davčnih utaj. Tako smo dejansko na Še enem krogu na vrtiljaku, pa da ne bom tu, bom rekel, užalil ali prizadel Tiziana Terzanija, ki je napisal to knjigo in se ne nanaša na davke, recimo, da smo še na enem krogu davčnega vrtiljaka. Ta davčni vrtiljak se dogaja tudi danes. Enostavno je prekopirana ena direktiva. Ne vem, koliko so dejansko slovenski predstavniki sodelovali pri tem, mislim, da vsebinsko bolj malo, niso uveljavljali ali so uveljavljali – o tem ni bilo danes nič govora – slovenskih interesov, slovenske posebnosti glede tega in tako še enkrat enostavno, se opravičujem, kopiramo neke rešitve, za katere ne vemo, kako se bodo uveljavile v gospodarstvu. Tudi zato ne, ker tudi na podlagi razprave na matičnem delovnem telesu ni bilo opravljeno testiranje tovrstnih rešitev na gospodarstvo. Po drugi strani zakon uveljavlja tudi tisto, kar danes ni bilo uveljavljeno, zamudno obrestno mero, dodatno zamudno obrestno mero, za katero je vprašanje, ali je ta višina 3 % prava ali ne. Tako pravzaprav ne glede na to, da govorimo o tem, ali pa večina vas govori o tem, kako se bo vse skupaj izboljšalo, imamo v Slovenski demokratski stranki do tovrstnih rešitev, pavšalnih rešitev zadržke, ker enostavno to ni dokazljivo. Glede tega, kako se davčni sistem davka na dodano vrednost izboljšuje, je treba povedati, da je to po 25 letih še vedno začasni sistem. Tisti, ki želite tisti končni sistem, ki v Evropski uniji najbrž nikoli ne bo uveljavljen ali pa zelo težko, ta končni sistem pomeni, da bomo v Evropski uniji imeli eno ali dve davčni stopnji, vse države enako, in da se bodo prihodki od davkov zlivali v en koš in v en proračun. Če si to želite, potem morate povedati, da vi podpirate ta končni sistem, kar je bilo tudi danes rečeno. Osebno in v Slovenski demokratski stranki imamo glede tega precejšnje zadržke, še posebej zato, ker se ne ve, kako se bo ta denar iz skupne blagajne potem delil. Glede na to, da vsekakor ta zakon na določenih področjih izboljšuje predvsem administrativno poslovanje podjetij, v Slovenski demokratski stranki temu zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec, za predstavitev vašega stališča. S tem smo, spoštovane gospe in spoštovani gospodje, končali predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo odločali v skladu s časovnim potekom seje zbora danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O VRAČILU DENARNIH SREDSTEV V REPUBLIKO SLOVENIJO IZ POSAMEZNIH DAVČNIH OAZ. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za finance predlaga Državnemu zboru sprejetje sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Robertu Polnarju za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 2. redni seji 6. novembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložil Državni svet. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki predlagatelja zakona, Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 13. septembra letos, ki je predlog zakona preučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno tehničnega vidika. Služba je poleg splošnih pripomb podala pripombe k posameznim členom, in sicer k osmim členom predloga zakona. Odboru je bilo posredovano tudi naslednje gradivo: Komentar in pripombe gospoda Lukača k predlogu zakona z dne 15. decembra 2017 in 25. januarja 2018; Mnenje Evropske centralne banke z dne 14. februarja 2018 in Mnenje Vlade Republike Slovenije z dne 15. februarja 2018. Uvodoma je predstavnik predlagatelja zakona pojasnil cilj in namen predlaganega zakona. Pojasnil je tudi posamezne rešitve predloga in predstavil oceno nevladne organizacije, ki se bori proti davčnim oazam. Za Republiko Slovenijo se ocenjuje, da je v davčnih oazah med 35 in 55 milijardami evrov, kar pomeni letno izgubo davka v znesku približno 500 do 700 milijonov evrov. Menil je, da predlog zakona predstavlja usmeritev za nadaljnje delo na tem področju. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe pojasnila, da je služba dala pisno mnenje in pri tem izpostavila splošne pripombe, ki se nanašajo predvsem na neskladnost predloga zakona s posameznimi členi ustave ter na retroaktivnost posameznih rešitev. Opozorila je tudi na pripombe k posameznim členom. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je podrobno pojasnila razloge, zaradi katerih Vlada predloga zakona ne podpira in meni, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob tem je omenila, da Vlada podpira pisno stališče prejšnje vlade ter izpostavila predvsem problematiko pravno dopustnih plačil in definicijo davčne oaze. V nadaljevanju sem kot predsednik odbora izrazil vsebinske pomisleke glede predloga zakona ter opozoril predvsem na dejstva, ki sta jih izpostavili tako Zakonodajno-pravna služba, kakor tudi Vlada, in predlagal odboru, da v skladu z drugim odstavkom 128. člena Poslovnika Državnega zbora razpravlja in odloča o predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Odbor je z glasovanjem 12 glasov za in noben glas proti sprejel naslednji sklep: Predlog Zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob razpravi k sprejetemu sklepu o neprimernosti predloga zakona je član odbora, poslanec Luka Mesec, predlagal dva sklepa, od katerih je bil en sprejet. V kratki razpravi so člani odbora sicer pozdravili namen predloga zakona, a ob tem omenili, da tako oblikovan predlog zakona z znanimi pripombami Vlade in Zakonodajno-pravne službe ne morejo podpreti. Po razpravi o dveh predlaganih sklepih poslanca Luke Mesca je bil sprejet naslednji sklep: Odbor za finance predlaga Vladi Republike Slovenije, naj se na ravni Evropske unije zavzema za politike, ki stremijo k omejevanju skritih finančnih tokov. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Besedo dajem gospodu Oskarju Komacu, predstavniku Državnega sveta kot predlagatelja predloga zakona, za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Ta predlog zakona, ki je danes na mizi, kot je bilo rečeno, ne bi rad ponavljal nekaterih dejstev in vam s tem jemal čas, bi pa predvsem rad opozoril mogoče ne neki background, zakaj je pravzaprav prišlo do tega zakona in zakaj je tukaj nujno treba ukrepati. Problematika davčnih oaz se vleče približno kakšnih 30,40 let nazaj v zelo velikem pomenu. Do takrat so bile davčne oaze bolj zatočišče tako imenovanega umazanega denarja, ki nastaja predvsem iz kriminalnih dejanj, iz trgovine z drogo, trgovine z orožjem in podobne zadeve. Ta leta nazaj dejansko sovpadajo z nekim postopkom, nekim procesom neoliberalizacije v svetu, ko se je dejansko z neko politiko, tako imenovano »trickle-down«, če temu tako rečem, oziroma sproščanja, zniževanja davkov bogatih, poskušalo doseči, da bo s tem kapljanjem nekaj prišlo tudi do nižjih in srednjih slojev. To se seveda ni zgodilo, ker ob tem, ko znižujete davke, morate na drugi strani zagotoviti tudi dodatno dovolj veliko povpraševanje, da se lahko ti presežki realizirajo. Ker ti presežki se niso imeli kje realizirati na trgu, so dejansko iskali neko svoje davčno zatočišče v tako imenovanih davčnih oazah. Od takrat je problem velik. Pravzaprav mislim, da gre za svetovni problem. Na nivoju Evropske unije, to, kar ni bilo povedano, ocenjujemo, da je to skoraj da v višini letnega proračuna Evropske unije, ki je 150, 160 milijard, mislim, da je perspektiva tam okrog nekaj čez tisoč milijard v naslednjih sedmih letih. Tako da gre za velik problem. In jaz bi rad, da ne ponavljam nekih zadev, da bi se dejansko tukaj skupaj lotili tega problema. Ta problem je nastal tudi zaradi zaostajanja plač za rastjo produktivnosti v svetu. Predvsem v Združenih državah Amerike. Podobno se je pa dogajalo tudi v Evropi. Ob tem ko so plače po drugi svetovni vojni dokaj zvesto sledile rasti produktivnosti, se je tam nekje od 70. let naprej zgodilo odpiranje škarij. Produktivnost je bliskovito naraščala, nimamo časa, da bi si to globlje pojasnjevali, plače so pa bistveno zaostajale za tem. Ta razlika v teh škarjah je v velikem delu, kot sem rekel, zaradi problemov na strani agregatnega povpraševanja selila kapital v te davčne oaze. So še drugi vidiki davčnih oaz. Eden od pomembnih vidikov je, da so tam v bistvu locirana slamnata podjetja, preko katerih se s transfernimi cenami zmanjšuje davčna osnova v vsaki posamezni državi. Se pravi, blago se proda v davčno oazo po ceni, ki pokriva samo stroške ali pa še tega ne, to ni pomembno za te podjetnike, ki to počnejo, in se potem dobiček za preprodajo preko teh slamnatih podjetij, kakorkoli jih že imenujemo, v davčnih oazah dejansko realizira tam, kjer je najnižje obdavčen. Tudi promet z nepremičninami poteka preko teh davčnih oaz in podobno. Sam predlog zakona je v bistvu zelo enostaven. Jaz verjamem, da so nekateri pomisleki, ki so lahko tudi tehtni, vendar jaz mislim, da se moramo vsi skupaj tukaj lotiti tega problema in ga poskušati v doglednem času rešiti. Predvsem v interesu držav, ki dejansko izgubljajo davke in prispevke s tega naslova. Hvala lepa.
Zahvaljujem se predstavniku Državnega sveta. Za predstavitev stališča Vlade do predloga matičnega delovnega telesa dajem besedo gospe državni sekretarki. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani predsednik, spoštovani predstavnik Državnega sveta! Vlada republike se strinja s stališčem, ki ga je sprejela prejšnja vlada v mandatu, in pomenom boja proti neželenim posledicam, ki so povezane z davčnimi oazami in so globalnega značaja. Vlada se tudi strinja z navedbo predlagatelja, da so lahko ravnanja, kot jih na splošno določa predlog zakona, v škodo državnemu proračunu in da se zaradi tega prelaga breme na družbo oziroma državljane. Kljub namenu, ki ga predlog zakona zasleduje, pa Vlada Republike Slovenije meni, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Med razlogi, ki takšno stališče utemeljujejo, posebej izpostavljamo, da predlog zakona ne podaja definicije davčne oaze ter da so po predlogu zakona naslovniki vračila oziroma obdavčitve tudi tisti zavezanci, ki niso oziroma ne bi pridobili nobene davčne ugodnosti, oziroma tisti, katerih nakazovanje denarnih sredstev ni oziroma ne bi pomenilo nedopustnega davčnega izogibanja oziroma protipravnega ravnanja, saj k obdavčitvi po predlogu zakona zapadejo celo takšni primeri, ko osebe nakažejo sredstva za plačilo storitev, na primer za plačilo hotela ali za nakup blaga, kar pa ni v neskladju z nobenim pravnim redom. Predlog zakona tudi ne določa, kakšno je razmerje do določb veljavnih predpisov, ki že urejajo davčno obravnavo prenosa dohodkov ali v davčno ugodnejše jurisdikcije, to je do veljavnih ukrepov, ki preprečujejo odlivanje neobdavčenih dobičkov iz Republike Slovenije, s katerimi se preprečuje davčno izogibanje. Treba je poudariti, da vlada aktivno podpira oziroma sodeluje pri pripravi ukrepov na mednarodni ravni, tako na področju OECD kot tudi Evropske unije. Boj proti negativnim posledicam, ki so povezane z davčnimi oazami, je namreč globalnega značaja. Posamezna država je na individualni ravni v boju proti davčnim goljufijam in neizpolnjevanju davčnih obveznosti precej nemočna, zato je ključnega pomena sodelovanje med državami, še posebej v obliki mednarodne izmenjave relevantnih informacij, s poudarkom na avtomatični izmenjavi. Predlog zakona na idejni ravni zasleduje pozitiven namen, ni pa primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Za Poslansko skupino Socialnih demokratov ima besedo Jani Prednik. Izvolite.
Lep pozdrav tudi predstavniku Državnega sveta! Predlog zakona, ki ga obravnavamo, je v preteklem mandatu obravnaval in Državnemu zboru v sprejetje predlagal Državni svet. Zakon gradi na tezi, da je v zadnjih desetletjih iz Slovenije odteklo veliko kapitala z uporabo nakazil v davčno ugodnejša okolja, ki jih v ljudski govorici praviloma imenujemo davčne oaze. Predlog zakona predlaga rešitev, s katero naj bi povrnili izgubljeni denar in zagotovili, da bodo subjekti, ki so v preteklosti nakazovali denar v davčne oaze, tega tudi vrnili nazaj. Rešitev, ki naj bi to zagotovila, je zakonska obveza posebnega pribitka v višini 22 % na take transakcije. Za nakazila, ki so bila v preteklosti že izvedena, pa predlog zakona zahteva, da se 20 % njihove skupne vrednosti nakaže v državni proračun. Na prvi pogled gre za hitro, enostavno in učinkovito rešitev. Kdorkoli bo v prihodnosti kadarkoli nakazoval denar v davčno oazo, naj državi plača dodatek, enako velja za vse tiste, ki so to počeli v preteklosti. Državi bi morali nakazati petino vsote vseh svojih preteklih nakazil v davčne oaze, sicer tvegajo kazen v višini 80 % vsote vseh preteklih nakazil v davčne oaze. Zveni enostavno in obetajoče, razen seveda, če nismo pozorni na podrobnosti, na našo ustavno ureditev in na nedavne dogodke, ki nam lahko pomagajo razumeti, zakaj se moramo tega problema lotiti drugače. Prvič, zakon sicer govori o davčno ugodnejših okoljih, vendar enotne definicije teh okolij ne prinaša. V pogovornem jeziku sicer uporabljamo izraz davčna oaza, v pravnem jeziku pa mora tak izraz imeti jasen pomen. Vsaka država ali okolje, ki ima nižji davek od slovenskega, še ni davčna oaza. Brez jasne definicije davčno ugodnejšega okolja tak zakon ne more zaživeti. Drugič, zakon predlaga pribitke na vsa nakazila v okolja, ki jih označuje za oaze. Pri tem se ne ozira na namen ali višino nakazila, vrsto posla ali druge značilnosti, s katerimi bi lahko ločili poštene od manj poštenih poslov. Ne ozira se na to, ali je pri nakazilu morda šlo za povračilo storitev, nakup blaga ali povsem normalno poslovanje med dvema podjetjema, ki opravljata svoj posel. Turistična agencija, ki bi organizirala potovanje v tako državo, bi morala plačati tak pribitek. Enako bi veljalo za letalsko ali ladijsko družbo, ki bi v taki državi kupila gorivo. Slovensko podjetje, ki bi kupilo surovino ali polizdelek v taki državi, bi prav tako imelo dodatne stroške in stigmo. Ta predlog zakona torej ne preganja tistega, kar nas vse skrbi, to pa je skrivanje dobičkov ter njihovo prenašanje v davčno ugodnejša okolja. Je pa velika ovira za vsakogar, ki bi posloval s tako državo. Za, na prvi pogled, plemenitimi cilji se skrivata vsegliharstvo in pravičništvo, ki pa v ničemer ne pomagata doseči želenega cilja. Tretjič, zakonski predlog pa moramo grajati ne le zaradi njegovega posploševanja, temveč tudi zaradi njegove neutemeljene retroaktivnosti. Četudi drži trditev, da so od osamosvojitve iz Slovenije odtekla znatna finančna sredstva, rešitev ne more biti v tem, da za 25 let nazaj vsem, ki so kdaj zakonito ali nezakonito poslovali s takimi državami, naložimo visok arbitrarni davek. Naj nam bo v poduk zadnja odločitev Ustavnega sodišča, ki je pri Zakonu o odvzemu premoženja nezakonitega izvora razveljavilo nekatera njegova določila, in to z enakimi razlogi, zaradi katerih imamo danes pomisleke tudi Socialni demokrati. Retroaktivnost zakona je dopustna le izjemoma, pri čemer mora prestati tako imenovani strogi test sorazmernosti, ki preprosto predvideva, da s popravo krivic ne smemo povzročati novih. Ta zakon tega ne zagotavlja, njegove rešitve, ki uvajajo kazni za dejanja, storjena pred več kot 25 leti, po našem mnenju nikakor ne bi prestale testa pred Ustavnim ali kakršnimkoli drugim sodiščem. Spoštovani! Vsi si želimo čim bolj zajeziti odliv kapitala iz države, preprečiti davčno izogibanje in utaje ter zagotoviti, da bi se vsaj del omenjenega kapitala vrnil domov. Toda tega ni mogoče doseči samo s prepovedmi, visokimi kaznimi in splošnim demoniziranjem poslovanja s tujino, to lahko dosežemo predvsem na evropski ravni s skupnim bojem proti zlorabam ter harmonizacijo zakonodaje, da evropske države ne bodo nesmiselno tekmovale med seboj v nižanju davkov, temveč skupaj ustvarile stabilno in pregledno davčno okolje. V poslanski skupini bomo zaradi vsega navedenega podprli sklep, da predlog zakona, ki je pred nami, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Stranke modernega centra, v njenem imenu gospa Mateja Udovč. Izvolite.
V Poslanski skupini SMC podpiramo cilje, za katere se zavzema Državni svet v svojem predlogu zakona. Žal pa predlagane rešitve niso v skladu z našo ustavno ureditvijo, davčno pravičnostjo in učinkovitostjo. V Državnem svetu je bil prvi posvet na to temo pred štirimi leti. Strokovnjaki s tega področja so predstavili podatke o denarnih tokovih in nakazilih v davčne oaze. Na podlagi tega je Državni svet pripravil predlog zakona, ki je v 12 členih urejal to problematiko. Tudi v Državnem zboru je bilo v prejšnjem mandatu nekaj razprav o problematiki odlivov finančnih sredstev v davčne oaze. Sprejeta je bila dopolnjena zakonodaja o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Uveden je bil register dejanskih lastnikov z namenom zagotavljanja transparentnosti lastniških struktur poslovnih subjektov in onemogočanja zlorab poslovnih subjektov za pranje denarja. V Poslanski skupini SMC opozarjamo, da Slovenija na področju boja proti davčnim utajam in goljufijam vseskozi zavzema aktivno vlogo. Slovenija je ena izmed 52 držav podpisnic sporazuma, ki se je zavzemala za sprejetje novega mednarodnega standarda avtomatične izmenjave informacij za davčne namene. V nacionalno zakonodajo je že prenesla pravne akte Evropske unije in Sveta Evrope, kot je Konvencija Sveta Evrope o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah in Protokol o spremembah konvencije. Prav tako je sklenila številne mednarodne pogodbe o izogibanju dvojnemu obdavčevanju dohodka in premoženja. Redno se pridružuje akcijam in sprejema številne ukrepe, sprejete na ravni znotraj mednarodnih asociacij. V Sloveniji že vrsto let uporabljamo učinkovite izvajalske mehanizme znotraj nacionalne davčne zakonodaje. Na podlagi teh mehanizmov je Furs izvedla več projektov nadzora nad odlivi sredstev v davčne oaze, pri čemer je bilo odmerjenih nekaj deset milijonov dodatnih davčnih obveznosti. Omeniti je treba tudi možnost prostovoljnega razkritja neizpolnjenih davčnih obveznosti, da zavezanci lahko pretekle davčne nepravilnosti prostovoljno prijavijo in se tako izognejo sankcijam. Ustanovljena je bila medresorska delovna skupina za pripravo ukrepov učinkovitejše zaščite gospodarskih in finančnih interesov Republike Slovenije v zvezi s prenašanjem ali prikrivanjem finančnega premoženja v davčne oaze. Zavedati se moramo, da je proces boja proti zlorabam in izogibanju plačevanja davkov globalen in da so posamezne države z enostranskim ukrepanjem le težko uspešne, še posebej če gre za velike korporacije in ustaljene sheme. Predlog zakona Državnega sveta kaže na nepoznavanje Ustave Republike Slovenije, konstitutivnega prava EU, veljavne nacionalne davčne zakonodaje, ravnanja in prizadevanja vlad ter Fursa, mednarodnih pravnih aktov Sveta Evrope in ostalih ter ukrepov OECD. Predlog zakona tudi ne določa postopke z denarnimi sredstvi, ki so bila pred nakazilom že obdavčena v Sloveniji. Enako za denarna sredstva, ki so se kot dividende vrnile v Slovenijo in so bila nato še enkrat obdavčena v Sloveniji. Dejansko to pomeni, da so vsa ta denarna sredstva bila obdavčena enako, kot če bi bila ves čas v Sloveniji. Predlagatelji ne upoštevajo veljavnih ukrepov, ki preprečujejo odlivanje neobdavčenih dobičkov iz Slovenije, s katerimi se preprečuje davčno izogibanje v Zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb. Očitno gre za nepoznavanje ali nerazumevanje te tematike. V Poslanski skupini Stranke modernega centra si bomo prizadevali za aktivno sodelovanje pri pripravi ukrepov, ki na mednarodni ravni, na OECD in EU urejajo to problematiko. Vsako leto je izgubljenih nekaj milijard evrov zaradi davčnih utaj. To je denar, ki bi ga bilo mogoče porabiti za javne službe, kot so šole in bolnišnice, ali za ustvarjanje novih delovnih mest in gospodarske rasti. Ocenjujemo, da je predlog zakona nestrokoven, saj ne upošteva osnovnih davčnih principov in nacionalne davčne zakonodaje. Predlog je tudi v nasprotju s kar 6 členi Ustave Republike Slovenije in konstitutivnim pravom EU, zato predloga ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! V zadnjih letih se je tudi na račun mnogih škandalov širše odprla razprava o davčni politiki, ki naj bi preprečila beg kapitala v davčne oaze. Obstoječa politika temelji na principih trgovanja iz 19. stoletja in vsekakor ni sposobna regulirati globalnih finančnih tokov, še manj pa njihovih instrumentov. V tem kontekstu nas veseli angažma Državnega sveta, ki stremi k zaostrovanju odnosa do politik, ki dovoljujejo odtekanje sredstev iz Slovenije v davčne oaze. Predlog je sicer žal neustrezen, saj namesto celovitega pristopa k davčni zakonodaji ponuja neko ad hoc rešitev, pa še to retrospektivno. Namesto tega smo v Levici na matičnem odboru, torej Odboru za finance, predlagali dva sklepa. Pri prvem smo se sklicevali na sporazum in pozvali Vlado, naj se v skladu z zavezami iz sporazuma celostno loti in uredi davčno politiko v Sloveniji. Drugi predlog je bil, naj Slovenija v evropskih institucijah jasno zavzema stališča, ki kličejo po transparentnih finančnih tokovih, javnih registrih in izmenjavi informacij z namenom preprečevanja pranja denarja o davčnih oazah in dirke do dna pri davčnih stopnjah. Žal je bila sprejeta le 1. točka sklepa. Zavzemamo se za to, da ne plačujejo davka samo tisti, ki svoje delo prodajajo na trgu delovne sile, ampak tudi tisti, ki na račun tega dela ustvarjajo presežno vrednost. Začnemo lahko pri ustvarjanju preglednega in javnega registra podjetij, ki poslujejo v Sloveniji, nadaljujemo pa z ničelno toleranco do preusmerjanja dobička v davčne oaze na evropski ravni, tako da podpremo javno poročanje med državami, se zavzemamo za konec erozije davčne osnove in preusmerjanja dobičkov in sankcioniramo te, ki netransparentno poslujejo preko offshore računov. V Levici pričakujemo, da bo Vlada vztrajala pri zavezah, ki jih je zapisala v koalicijski pogodbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Spoštovani državni svetnik, prav lep pozdrav! Pred nami je zakon, katerega splošni cilj v Novi Sloveniji seveda podpiramo. To je boj proti nezakonitemu odtekanju denarja v tako imenovane davčne oaze. Ameriški ekonomist in raziskovalec svetovne industrije izogibanja davkom James S. Henry je leta 2014 tukaj v tej hiši ocenil, da so državljani Slovenije v tujino oziroma davčne oaze prenesli med 50 in 75 milijardami evrov. Številke so ogromne. Kljub strinjanju s cilji predloga zakona pa imamo v Novi Sloveniji pomisleke glede načina, kako se sooča s tem vprašanjem. Izjemno pomembno je, da zakon, ki se ukvarja s tako kompleksnimi in pomembnimi vprašanji, stoji tako v smislu vprašanj nomotehnične narave kot vprašanj skladnosti z ustavo. Ne bi želeli videti, da bi postopki na sodiščih kasneje padli zaradi neustavnosti zakona, ki to področje ureja. Obžalujemo v Novi Sloveniji, da danes vidimo tukaj, da nekateri izražajo zadovoljstvo, da zakon ni v skladu z ustavo, ker deluje retroaktivno. Ja, kako pa naj, če ne retroaktivno? Ampak Državni zbor kot zakonodajna veja oblasti je tisti, ki lahko to retroaktivnost tudi opraviči, s tem da utemelji javni interes. Te volje pa ni in je, spoštovani državni svetnik, v levosredinskih vladah tudi ne bo. Oba veva, zakaj. Predlog zakona določa, da se za denarna sredstva, ki so bila nakazana z bančnih računov v Sloveniji neposredno ali pa posredno na račune v posameznih davčnih oazah, uporabi določena stopnja kazenskega davka. Za nakazila denarnih sredstev izvedena v času od 25. junija 1991 do uveljavitve predloga zakona znaša ta stopnja 20 %. Za nakazila denarnih sredstev, izvedena od uveljavitve predloga zakona znaša ta stopnja 22 %. V primeru kršitve obveznosti plačila ustrezne vsote davčni organ zavezancu naloži plačilo 80 % nakazanih denarnih sredstev. Očitno je, da gre za zakon, ki prinaša retroaktivne učinke. Zakonodajno-pravna služba je pri tem opozorila, da zakon prinaša naložitev obvezne javne dajatve s povratnim učinkom in da je predlog zakona v delu, kolikor se nanaša na transakcije v davčne oaze pred njegovo uveljavitvijo, v neskladju s 155. členom Ustave ter da gre za nedopustno retroaktivnost. Tako pač pravna stroka. V zvezi s tem je Zakonodajno-pravna služba tudi opozorila na to, da je bil iz enakih razlogov razveljavljen 12. člen Zakona o dodatnem davku od dohodka od članov poslovodstev in nadzornih organov v času finančne in gospodarske krize v zadevi Kramar, ki je nalagal obdavčitev za dohodke, izplačane pred njegovo uveljavitvijo. Zakon poleg tega določa nabor držav, ki štejejo za davčno oazo. Med njimi pa najdemo tudi države članice EU, in sicer Ciper, Danko, Nizozemsko in Portugalsko. Evropska centralna banka je pri tem opozorila na vprašanje prostega pretoka kapitala znotraj EU, ki bi ga lahko uvedba kazenskega davka za transakcije v tej državi kršila. Kljub temu da v Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo splošen cilj predloga zakona ga, zaradi neskladja z ustavo in tveganja za prost pretok kapitala znotraj EU ne moremo podpreti. Ne glede na to pa ob tem pozivamo Vlado, ki tukaj nosi največjo odgovornost, da pripravi predlog zakonskih rešitev, ki bo vprašanje odtekanja denarja v davčne oaze naslovila na ustrezen in ustavno skladen način. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! V globaliziranem svetu surove konkurence se nizke davčne stopnje uporabljajo kot instrument za pritegovanje kapitala. Tranzicijske države, pogostokrat nagnjene k pretiravanju, tekmujejo med seboj, katera bo prvakinja v nizkih davkih. Zagovorniki davčnih oaz trdijo, da imajo davčne oaze vsaj dve dobri plati. Prva dobra plat je, da predstavljajo zdravo davčno konkurenco davčnim sistemom evropskih držav, ki so pokazale močno usmerjenost, da z visokimi davki preprosto odirajo svoje državljane. Druga plat pa bi naj bila, da davčne oaze omogočajo hitrejši pretok kapitala, od česar imajo korist predvsem nerazvite in s kapitalom siromašnejše države. Obstaja tudi razlaga, da ljudje bežijo v davčne oaze zavoljo svobode. Svobode za svoj denar, ki ga lahko brez dodatnih obremenitev reinvestirajo, kamor hočejo, po vsem svetu. In svoje lastne svobode oziroma zaščite osebne integritete, svoje zasebnosti, kar je legitimna človeška potreba, ki tudi ni nelegalna. Koliko denarja so največje korporacije in bogati ljudje nagrmadili v davčne oaze, je nemogoče ugotoviti. Obstajajo različne ocene, ki se raztezajo na intervalu med 21 tisoč in 32 tisoč milijardami dolarjev samo zato, da bi se izognili plačevanju davkov. Spoprijem s pohlepom in močjo orjaških multinacionalnih korporacij in vplivom globalnega milijarderskega razreda ni samo moralno pravilen, to je tudi strateški in geopolitični imperativ. Organizirano in usklajeno državno delovanje pri odpravi zlorab v davčnih oazah bi ustvarilo nove davčne prihodke, s katerimi bi bilo mogoče ustvariti tisoče novih poslov, uresničiti odločnejši premik k ekološko vzdržnemu kmetijstvu ali pa k hitrejši transformaciji naših energetskih sistemov, k uporabi obnovljivih virov energije. Gre za spopad z močnimi interesnimi skupinami, ki želijo vse več vsega samo zase. Razviti davčni sistemi so to vrsto davčnih optimizacij prepoznali in jih s svojim sistemom obdavčevanja racionalizirajo na razumno mero. Obdavčevanje v razvitih davčnih sistemih se tako nikoli ne pretvarja v ropanje. Namen predlagateljev zakona – Državnega sveta je dober in je prav, da ga poznamo. Težava je v tem, da je predlog v nasprotju z desetimi členi ustave, pri čemer velja izpostaviti retroaktivnost kot definiranje pomembnega povratno učinkovanje upravičujočega javnega interesa. Drugo, pravno dopustna nakazila, ki ne predstavljajo izogibanja plačilu davka. In tretje, definicijo držav, ki so opredeljene kot davčne oaze v luči načela o prostem pretoku kapitala. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo zavoljo naštetih formalnih neustreznosti podprli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Pozivamo pa Vlado, da pripravi zakon, ki bo v skladu z evropskimi smernicami in bo omogočil repatriacijo plačil iz davčnih oaz in realizacijo dodatnih obdavčljivih prihodkov v Republiki Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Jani Ivanuša. Izvolite.
Še enkrat lep pozdrav. Pozdrav podpredsedniku, gospem z Ministrstva za finance in seveda gospodu predlagatelju oziroma državnemu svetniku. V Slovenski nacionalni stranki se sprašujemo, kdo hoče uničiti to našo lepo Slovenijo. Ali je komu v načrtu, da uniči vse, kar se uničiti še da. Slišali smo, da je v zadnjih desetih letih izginilo skorajda dodatnih 20 milijard evrov. Nihče ne ve, kam. No, to se tako reče. Vemo pa, da je od leta 1991 izginilo po ameriških podatkih 70 milijard evrov. Kam? Noben ne ve. Nobeden noče vedeti. In koliko jih bo izginilo še v naslednjih letih? Dejstvo je, da je denar izginil in da denar izginja. Vam odgovorim na vprašanje kam? V davčne oaze s pomočjo davčnih goljufij in izogibanja plačevanja davkov. In to vse na račun slovenskih davkoplačevalcev. Denar izginja, nastaja pa luknja, ki pa se krpa z najemanjem dragih posojil na mednarodnem trgu. To breme pa se prenaša na našo družbo oziroma na slovenske državljane in državljanke, ki so iz leta v leto bolj finančno obremenjeni in osiromašeni. Na tak način bogatijo najbogatejši in tisti, ki so pri koritu. Ko gospodje prinašajo denar v davčne oaze prav zaradi izogibanja plačila davkov in prikrivanja lastništva oziroma ker ta denar najverjetneje izvira iz kaznivih dejanj, je absurdno pričakovati, da se bo ta denar vrnil v Slovenijo. Denar je v tujini izključno iz razloga, da se prikrije njegovo lastništvo in poreklo. Nakradlo se je toliko, da bodo še generacije potomcev za njimi in na tak način ali drugačen način živeli od sposobnosti svojih prednikov. Veste, v resnih državah prihaja do takšnih situacij, ampak premoženje, katerega koristijo potomci, je bil prigaran s trudom prednikov. V naši državi pa je edini trud kraja in kdo je bolj sposoben prikriti premoženje državnim organom. Pravnoformalno gre lahko za zakonito poslovanje, to so si gospodje že zagotovili po tolikih letih na oblasti, ampak izplen je, da se bogati izključno finančna in pri nas še politična elita. Na Islandiji vsi vemo, kako je narod obračunal s politično elito, a pri nas popolnoma nič. Verjetnost, da bi bili naši organi uspešni v povrnitvi premoženja, je izjemno izjemno majhna. V parlamentu sprejemamo zakone, ki so orodje izvršilne veje oblasti pri njenem delovanju. Tako moramo pomagati našim organom, da dobijo v roke škarje in platno ter s pomočjo svoje strokovnosti končno lahko nekaj naredijo za Slovenijo. In še nekaj. Tako opevana Evropska unija, smešno je, da ob vsem kadru, ki ga premore, še ni sprejela zavezujočega seznama držav, držav ki imajo status davčnih oaz. Čemu? Ker ne smejo zaradi finančnih interesov. Predlog zakona je dober in enostaven, kot smo slišali, in bi ga v Slovenski nacionalni stranki podprli, saj pomeni prvi korak k temu, da pomagamo naši državi. Navsezadnje pa je to tudi naše poslanstvo, zakaj smo bili izvoljeni. Čeprav je zakon nekako začasno zaustavljen, bi ga v Slovenski nacionalni stranki gladko podprli. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Suzana Lep Šimenko. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Skoraj eno leto je minilo, od kar je Državni svet v Državni zbor vložil Predlog zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz. Predlog zakona določa, da se vrnejo denarna sredstva, ki so bila nakazana iz bančnih računov v Sloveniji na račune v države, ki imajo položaj davčnih oaz. In sicer so zavezanci dolžni v proračun Slovenije vrniti 20 % dejansko nakazanih sredstev od 25. 6. 1991 do uveljavitve zakona. Po uveljavitvi zakona pa so zavezanci dolžni povrniti 22 % nakazanih sredstev. V Slovenski demokratski stranki verjamemo v pozitiven namen vloženega zakona, ne moremo pa mimo dejstva, da predlog zakona z retroaktivnostjo pomeni neskladnost z ustavo. Prav tako se ne moremo strinjati s predlogom v točki, da se naloži 20 % plačila za izvedene transakcije v davčno oazo vsem, ne glede na to, ali je šlo za pravno dopustno nakazilo, ki ni predstavljajo izogibanja plačila davka ali ne. Zaradi izpostavljenega v Slovenski demokratski stranki predloga zakona ne podpiramo, pri glasovanju pa se bomo vzdržali. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca smo predlog zakona na matičnem delovnem telesu zavrnili, saj je bilo nanj podanih veliko pomislekov s strani Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora kot tudi s strani Vlade. Mogoče na tem mestu ni smiselno, da ponavljamo vse zadržke, ki so bili tehtni in jih je res mnogo. V razpravi smo sicer slišali, da našo državo mednarodne analize uvrščajo med tiste, kjer je tveganje za pranje denarja med najnižjimi, kar je dobro. Korak v pravo smer je bil tudi pred dobrim letom uveden register dejanskih lastnikov, ki stremi k zagotavljanju transparentnosti. Konec koncev smo država, ki se ni odločila za fiduciarne račune, saj želimo vedeti, kdo so dejanski lastniki podjetij. Kljub temu da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, pa je ob tem vseeno treba pripomniti, da morajo biti na področju transakcij z davčnimi oazami ustrezni organi še posebej pozorni. Seveda pa enako velja tudi za nas, ki sprejemamo zakonodajo. Ne smemo na primer dopustiti, da bi se nam ob kakšnem noveliranju zakona, ki ureja delovanje slabe banke, zgodilo, da bi tisti, ki so povzročili propad podjetij, lahko sedaj morebiti podcenjene terjatve kupovali preko podjetij iz davčnih oaz. Zavedamo pa se, da gre za problem globalnih dimenzij. Razkritje panamskih dokumentov je pokazalo, kako globoko se prepletata sistem davčnih oaz in svet premožnih posameznikov in korporacij velikanov, kot so Apple, Nike, Uber in druga svetovna podjetja. Nič ni gotovega, razen smrti in davkov, je pred davnimi leti zapisal Benjamin Franklin, a glede drugega se je v primeru izbrancev morda motil. Seveda pa je nekaj odvisno tudi od tega, ali želimo in znamo kot človeštvo prekiniti s starimi škodljivimi praksami. Čeprav je sicer osnovna ideja, ki jo je predlagatelj zakona zasledoval, dobra, predlog zakona zaradi številnih pomislekov in nelogičnih rešitev ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O VOZNIKIH V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor predlaga Državnemu zboru sprejetje sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora Edvardu Pauliču za dopolnitev obrazložitve predloga sklepa. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je kot matično delovno telo na 4. seji dne 7. 11. 2018 obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o voznikih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložil Državni svet. Državni svetnik mag. Igor Velov je v imenu predlagatelja podal dopolnilno obrazložitev. Poudaril je, da predlog zakona dopolnjuje določbo 53. člena Zakona o voznikih, ki ureja udeležbo storilcev prekrškov v rehabilitacijskih programih. Predlagana določba dopolnjuje program edukacijskih delavnic na način, da storilcu nalaga dodatno 8-urno pomoč v organizaciji, ki deluje na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja ali dela z žrtvami prometnih nesreč, program psihosocialnih delavnic pa dopolnjuje z obvezno 16-urno pomočjo v tovrstnih organizacijah. Državna sekretarka na Ministrstvu za infrastrukturo Nina Mauhler je opozorila, da predlog zakona ne pojasni, kdo bo storilce prekrškov napotil v organizacijo in kaj naj bi storilec v tej organizaciji počel. Predlog zakona tudi ne predvideva povečanja obsega tretje delavnice, to je vadbe varne vožnje. V nasprotju s predlagateljem Vlada ocenjuje, da bo imel predlog finančne posledice tako za udeležence obeh delavnic kot tudi za izvajalske organizacije, saj je udeležba v predlogu zakona predpisana kot obvezna. Posebej je poudarila, da se Vlada zavezuje, da bo po evalvaciji učinkov izvajanja obstoječih delavnic v zakonodajni postopek sama vložila predlog, ki bo nadgradil obstoječi ukrep. Tudi predstavnica Zakonodajno-pravne službe je opozorila, da ne v predlaganem besedilu ne v obrazložitvi ni pojasnjeno, na kakšen način naj bi se udeležba v delovanju organizacije izvajala. Prav tako pa se zastavljajo vprašanja o pristojnosti in pogojih pri izvajanju udeležbe v tovrstnih organizacijah. V razpravi so vsi razpravljavci izrazili razumevanje namena, ki ga želi predlagatelj z dopolnitvijo doseči, saj je alkoholiziranost v prometu velik problem in eden najpogostejših vzrokov za prometne nesreče. Koalicijski poslanci so opozorili na vsebinske pomanjkljivosti v predlogu zakona, ki sta jih v svojem mnenju zaznali tudi Vlada in Zakonodajo-pravna služba. Po njihovem mnenju je treba predlog, ki bo nadgradil dosedanje ukrepe, pripraviti po evalvaciji učinkov izvajanja obstoječih delavnic. Posledično so predlagali odboru, da sprejme sklep, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V Poslanski skupini SDS so izpostavili, da rešitvam, ki so podane v predlogu zakona, ne gre kar tako nasprotovati, saj v imenu predlagatelja nastopa državni svetnik, ki to problematiko dobro pozna s svojega delovnega področja. Izpostavili so še, da iz menja Vlade ni jasno razvidno, zakaj konkretno Vlada ne podpira predloga zakona. Glede navedbe državne sekretarke, da bo Vlada sama vložila novelo zakona, pa pogrešajo določitev roka, v katerem bo to storila. Državna sekretarka je dodatno pojasnila, da Vlada podpira in pozdravlja namen, ki ga želi predlagatelj doseči, a poudarja, da je treba predlagane rešitve v določeni meri dodelati in dopolniti, zato jih v takšni obliki ne more podpreti. Spremembe zakona, ki jih bo pripravila Vlada, pa naj bi šle v smeri iskanja rešitev, ki jih želi doseči tudi predlagatelj. Na tem mestu bi se želel zahvaliti vsem članom Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor za korektne razprave in pa za visoko kulturo dialoga. Po končani razpravi je odbor z 11 glasovi za in 5 proti sprejel sklep, da Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o voznikih ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Predstavnik Državnega sveta kot predlagatelja je nepričakovano in nujno zadržan in se opravičuje, tako da sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Za Stranko modernega centra Gregor Perič. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Bližamo se prazničnemu času, veseli december je praktično pred vrati. Na vseh udeležencih v prometu je, da poskrbimo, da bo veseli december tudi varen december. Govorim seveda o alkoholiziranih udeležencih v prometu, ki povzročijo nemalo prometnih nesreč. V letu 2017 je bilo zabeleženih več kot tisoč 500 prometnih nesreč, ki so jih povzročili alkoholizirani udeleženci. Zaradi takih povzročiteljev prometnih nesreč je lani umrlo 32 ljudi, 140 ljudi je bilo hudo telesno poškodovanih, 630 ljudi pa lažje. Skupno sta to 802 osebi, ki sta bili udeleženi v prometni nesreči zaradi nekoga, ki je bil pod vplivom alkohola. Podatki so zaskrbljujoči. Veljavni Zakon o voznikih po vzoru Nemčije, Švice in Avstrije od oktobra 2011 dalje predpisuje udeležbo voznika, ki mu je bilo izrečeno prenehanje veljavnosti vozniškega dovoljenja, v ustreznem rehabilitacijskem programu, če so mu bile izrečene kazenske točke zaradi vožnje pod vplivom alkohola, prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil ali drugih psihoaktivnih snovi. Ti programi rehabilitacije se ločijo na edukacijske delavnice, psihosocialne delavnice ter programe zdravljenja odvisnosti. Veljavna ureditev določa tudi obseg trajanja ur posameznih delavnic. Glavni namen obravnavane novele je povečati varnost cestnega prometa na način, da se razširijo programi rehabilitacije za voznike, in sicer se predlaga razširitev programa edukacijskih delavnic za dodatnih 8 ur ter razširitev programa psihosocialnih delavnic za dodatnih 16 ur. Namen predlagatelja sicer pozdravljamo in se strinjamo, da je varnost udeležencev v prometu izredno pomembna, vpliv alkohola pa velik problem pri udeležencih v cestnem prometu, ne samo pri voznikih motornih vozil, temveč tudi pri kolesarjih in pešcih. Vlada je v svojem mnenju k predlogu zakona izpostavila kar nekaj dilem, še zlasti se zastavlja vprašanje o smiselnosti širitve obsega edukacijskih in psihosocialnih delavnic ob upoštevanju tega, da s strani Agencije za varnost prometa še ni bila pripravljena evalvacija dosedanjega izvajanja delavnic. Kljub temu da je bil ob obravnavi predloga zakona na pristojnem odboru prisoten tudi direktor Agencije za varnost prometa, žal ni mogel postreči s podatki, na podlagi katerih bi lahko utemeljili smotrnost razširjanja omenjenih rehabilitacijskih programov. Poleg tega pa Vlada tudi opozarja, da se s predlogom razširjata le dva rehabilitacijska programa, ne pa tudi varna vožnja kot sam rehabilitacijski program. Večjo varnost lahko zagotavljamo s spodbujanjem udeležencev k odgovornejšemu vedenju, k oblikovanju zavesti o pomenu prometne varnosti ter k spoštovanju predpisov. K temu morajo prispevati vsi deležniki, tudi tisti, ki načrtujejo prometno politiko. V luči tega nas veseli, da je predstavnica Vlade ob obravnavi novele na odboru posebej poudarila, da se Vlada zavezuje, da bo po evalvaciji učinkov izvajanja zadevnih delavnic s strani agencije pripravila in v zakonodajni postopek tudi vložila predlog, ki bo nadgradil oziroma spremenil obstoječi ukrep. Ponovno poudarjam, da v Poslanski skupini SMC pozdravljamo namero predlagatelja, vendar predloga zakona zaradi že omenjenih razlogov ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavil Željko Cigler. Izvolite.
Spoštovani! Gospod Igor Velov, borec proti dvigovanju socialnih pomoči za najrevnejše, tokrat v vlogi državnega svetnika in predstavnika interesov lokalnih skupnosti Predlaga zakon o dopolnitvi Zakona o voznikih, ki ga obravnavamo. Predlog zakona gospoda Velova povečuje obseg rehabilitacijskih programov, ki se jih morajo udeležiti osebe, ki jim je bilo izrečeno prenehanje vozniškega dovoljenja in so jim bile izrečene kazenske točke zaradi vožnje pod vplivom alkohola, drog in podobnih zadev. Zakon že sedaj predpisuje udeležbo teh oseb v edukacijskih delavnicah z vsebinami o varnosti cestnega prometa, psihosocialnih delavnicah ali pa programih zdravljenja odvisnosti. S predlogom predlaganega zakona se sankcioniranim voznikom dodaja še udeležba v delovanju organizacije na področju prometne varnosti. Organizacije bi se izkazale – te, ki bi izvajale programe – na podlagi javnega poziva Agencije za varnost v prometu, na čelu katere je predlagatelj zakona gospod Velov. Problem nastane, ko se vprašamo, zakaj so te spremembe potrebne. Ali trenutni rehabilitacijski programi niso ustrezni? Ali je med osebami, ki jim je odvzeto vozniško dovoljenje, prevelik delež povratnikov? Ali je trenutno stanje varnosti v cestnem prometu res takšno, da terja povečanje represivnih ukrepov? Zakon, ki ga predlaga gospod Velov, žal ne pojasni nič od naštetega in ne poda niti enega samega razloga za povečanje obsega rehabilitacijskih programov. Rešitve, ki jih predlaga predlagatelj gospod Velov, so še toliko bolj nenavadne, ko si preberemo zadnje objavljeno letno poročilo o uresničevanju Resolucije o nacionalnem programu varnosti cestnega prometa, v katerem lahko preberemo, da je uresničevanje vizije nič smrtnih žrtev v cestnem prometu treba zagotoviti s sledečimi ukrepi: z uskladitvijo in uveljavitvijo tehnologije za varnost cestnega prometa, z oblikovanjem celostne strategije ukrepanja v zvezi s poškodbami v prometu, z namenjanjem posebne pozornosti ranljivim uporabnikom – pešcem, kolesarjem – in z osredotočanjem na usposabljanje in izobraževanje uporabnikov. Ampak ne v smislu spreminjanja rehabilitacijskih programov, temveč v smislu spodbujanja uporabe varnostne opreme, zaščitnih oblačil in preprečevanja nedovoljenih sprememb vozila. Skratka, nič od tega, kar je predmet predlaganih sprememb zakona. In nazadnje še najbolj zanimiv del. Zakon nima posledic za proračun. To vsi ugotavljamo, in to je seveda nenavadno, ker rehabilitacijski programi pač nekaj stanejo. In odgovor: organizacije s pomoči varnosti v prometu bodo to izvajale prostovoljno. Tako predlagatelj. To je, prvič, neverjetno, ker je za delo z osebami v rehabilitacijskem programu potreben visoko usposobljen kader, ki ga ni veliko, znotraj tega pa je še manj tistih, ki bi te delavnice izvajali brezplačno. Drugič, to je neodgovorno s strani predlagatelja, ker se s tem izvajanje iz zakonsko predpisanih ukrepov nalaga na pleča neimenovanih prostovoljcev. Če nihče ne bi bil pripravljen izvajati teh delavnic brezplačno, se rehabilitacijski program sploh ne bi mogel izvajati. In kot tretje, to ni pošteno, ker bi država z zakonom predpisovala udeležbo v nekih rehabilitacijskih programih, za njihovo izvedbo pa izvajalcem ne bi plačala ničesar. Seveda bi bilo vse to plačljivo – in gospod predlagatelj Velov to dobro ve – a to bi bil potem problem države, ki bi ta denar pač morala dati, ko bi bil enkrat v našem Državnem zboru ta zakon potrjen. Predlog sprememb Zakona o voznikih je tipičen primer tega, kako poskuša nekdo na javni funkciji zagotoviti posle financiranja z javnim denarjem nekomu v zasebnem sektorju. Gospod Velov sicer pravi, da je veliko organizacij, ki so zainteresirane za izvajanje takšnih delavnic, kot jih predpisuje, vsaj naj bi jih, v tem predlaganem zakonu. Ampak o tem dvomimo. Še več, prepričani smo, da ima predlagatelj z njimi zelo dobre odnose in da so zakon napisali skupaj. V Levici tega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Levice je predstavil gospod Primož Siter. Predvideno je bilo, da bo to opravil Željko Cigler, te spremembe pa nismo prejeli. Gremo naprej. Za stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati gospod Aleksander Reberšek. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kolegi poslanke in poslanci! V naši državi je žal tako, da koalicija in Vlada po tekočem traku zavračata vse predloge, ki jih vloži bodisi opozicija bodisi celo Državni svet. Ni pomembno, ali je predlog dober, ali bi ga z amandmaji lahko morda še izboljšali, niti najbolj preprosti predlogi sprememb, ki se nanašajo na prometno varnost nas vseh in bi pripomogli k manjšemu številu prometnih nesreč, ki jih povzročijo vozniki pod vplivom alkohola ali drugih prepovedanih substanc, ne dobijo podpore vladne koalicije. Statistika na področju teh prometnih nesreč pove vse. Samo v letu 2017 je zaradi voznikov, ki so vozili pod vplivom alkohola, umrlo 29 ljudi, 112 pa je bilo hudo telesno poškodovanih, lažjo telesno poškodbo je utrpelo 539 ljudi. Veliko? Mnogo preveč ob dejstvu, da se te številke kljub mnogim ukrepom ne zmanjšujejo. Zato bi pričakovali, da bosta Vlada in koalicija takšnim predlogom, kot je današnji, podali roko in naredili vse, da takoj sprejmemo dodatne ukrepe za zmanjšanje števila žrtev prometnih nesreč, posebno če so jih povzročili alkoholizirani vozniki. Mar ne šteje vsako življenje? V Novi Sloveniji podpiramo rešitve, ki jih z dopolnitvijo Zakona o voznikih predlaga Državni svet. Udeležba obveznega rehabilitacijskega programa z dodatnim delom v organizaciji na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja oziroma dela z žrtvami prometnih nesreč pomeni soočenje teh voznikov z vsemi tragičnimi posledicami, ki jih utrpijo žrtve. Marsikoga bi šele delo s temi osebami postavilo na trdna tla. Naš skupni cilj bi moral biti število smrtnih žrtev zaradi vinjenih voznikov: nič. Ne pa iskanje razlogov, zakaj predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, in zgolj ugotovitev, da je pomanjkljiv in ne določa vseh postopkov. Dejstvo je, da bi lahko, če bi seveda obstajala prava volja, predlog Državnega sveta izboljšali, ga dopolnili z amandmaji in nato sprejeli. Tako pa Vlada sicer pozdravlja namen predlagatelja in se zaveda soodgovornosti za ustvarjanje varnosti vseh udeležencev v prometu – to pa je tudi vse. Kljub temu da se Vlada zavezuje, da bo po evalvaciji učinkov izvajanja edukacijskih in socialnih delavnic pripravila svoj sistemski predlog, ne vemo, kdaj to bo. Medtem pa bodo lahko preštevali žrtve nesreč, ki jih bodo zakrivili vozniki pod vplivom alkohola, prepovedanih drog ali drugih psihoaktivnih snovi. V Novi Sloveniji smo Predlog novele Zakona o voznikih podprli, zato bomo predlogu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, nasprotovali.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil magister Andrej Rajh. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, kolegice, kolegi! Živimo v času, ko na cestah ugasne vse preveč življenj. Kljub številnim akcijam, ukrepom, nagovarjanjem in opozorilom preveč posameznikov še vedno sede za volan v opitem stanju ali pa pod vplivom nedovoljenih substanc in na ta način ogroža sebe in druge. V Stranki Alenke Bratušek si seveda želimo višje stopnje varnosti na naših cestah in zato pozdravljamo vse iniciative, ki stremijo k ureditvi tega področja. Obžalujemo, da predlog zakona ni temeljiteje odgovoril na vsa odprta vprašanja v zvezi s tem zakonom, se nam pa zdi, da so predlagane spremembe dobro izhodišče za Vlado, ko se bo enkrat lotila prenove obstoječega zakona. Kar nekaj stvari je bilo, ki so bile v zvezi s tem povedane in izpostavljene kot problematične, preveč, da bi jih na tem mestu še ponavljal, zato se bom osredotočil le na eno. Že na obravnavi na odboru je bilo glede samega načina nadgradnje izobraževalnih in psihosocialnih delavnic povedano, da z Agencijo za varnost prometa sodeluje 24 usposobljenih psihologov. Ti so prepričani, da je za prevzgojo posameznikov, na katere se zakon neposredno navezuje, boljši pozitiven pristop, ki ne temelji na prepovedi in kaznovanju, temveč skuša k vsemu temu pristopiti tudi na nek pozitiven način in omogočiti, da se ti posamezniki vključijo v izboljšanje same prometne varnosti ali pa, kot nekdo drug predlaga, celo vključijo v dejavnosti, kjer se lahko na lastne oči prepričajo o uničujočih in tragičnih posledicah svojih dejanj. Natanko v tej smeri naj bi šla tudi nadgradnja obstoječih edukacijskih in psihosocialnih delavnic. Vse lepo in prav. Način razširjanja ne zveni napačno, ampak kako podpreti kaj takega, ko pa ne vemo niti, ali obstoječi program dosega zastavljene cilje? Se je takšnih prekrškarjev udeležba na delavnicah dotaknila, jih je spremenila, spametovala, so postali bolj zreli, odgovorni, manj objestni? Mar ni nevarno govoriti o spremembi ravnanja udeležencev programov, ne da bi ob tem postregli vsaj s kakšnim podatkom o tem, kako se je ravnanje dokazano spremenilo? V prvi vrsti je torej treba izvedeti, kakšne učinke so imeli dosedanji programi, in to na podlagi konkretnih številk statistike, ne zgolj na podlagi mnenja psihologov, katerih stališča so seveda spoštovanja vredna in jih je zagotovo treba upoštevati in vključiti, nikakor pa ne morejo in ne smejo biti edino merilo. O tej evalvaciji se je veliko govorilo, tudi Vlada jo je izpostavila, prav tako številni poslanci na odboru, ampak zdi se mi, da gre za tako velik in pomemben vidik, da ga moram izpostaviti tudi sam. Pri spreminjanju zakona je ocena izvajanja obstoječega zakona pač nujno potrebna in neizogibna. Kaj če se po evalvaciji ugotovi – čisto hipotetično razmišljam – da je ogromno prekrškarjev povratnikov in da delavnice sploh ne dosegajo želenega namena? Če ugotovimo, da delavnic ni treba nadgraditi, ampak da jih je treba najprej korenito spremeniti in šele potem razmišljati o nadgradnji? Da ne bom omenjal le pesimističnih scenarijev, seveda je povsem mogoče, da bo evalvacija pokazala, da so delavnice odlično oblikovane in da dosegajo svoj namen. Konec koncev tudi podatki o smrtnih žrtvah na naših cestah kažejo, da jih je bilo letos v obdobju od začetka leta do zdaj 10 manj kot v enakem obdobju lani in 33 manj kot leto pred tem. In čisto mogoče je, da gre zasluge za to v določeni meri pripisati tudi tem ukrepom. V primeru takega scenarija glede učinkovitosti delavnic lahko seveda pozdravimo nadgradnjo tudi v smeri, ki jo je nakazal predlagatelj, ampak dejstvo je, da se lahko šele po opravljeni evalvaciji pogovarjamo, kako in na kakšen način širiti in nadgrajevati obstoječe delavnice. To seveda odpre nova vprašanja, med katerimi v oči posebej bode tisto o primernosti in problematičnosti soočanja žrtve in povzročitelja in o posledicah, ki jih lahko ima to na žrtvi. Prepričani smo, da bo Vlada in z njo Ministrstvo za infrastrukturo, ki je, mimogrede, v odličnih rokah, držala obljubo in pripravila predlog, ki bo ukrep izpopolnil in nadgradil. Seveda pa je prva na potezi Agencija za varnost prometa, ki jo ob tej priložnosti pozivamo k čimprejšnji pripravi evalvacije, da bo lahko nato rokave zavihalo še ministrstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Naj takoj na začetku predstavitve stališča Poslanske skupine Desus povem, da bomo podprli predlog sklepa, ki ga je sprejelo matično delovno telo – da predlog novele Zakona o voznikih ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V Poslanski skupini Desus sicer razumemo in podpiramo intenco Državnega sveta, ki želi s predlogom program izobraževalnih delavnic za voznike dopolniti z obvezno 8-urno udeležbo storilca prekrška v delovanju organizacije na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja oziroma dela z žrtvami prometnih nesreč. Trenutno ta program obsega najmanj 6 pedagoških ur skupinskega dela z vsebinami o varnosti cestnega prometa, tveganjih zaradi vožnje pod vplivom alkohola, prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil ali drugih psihoaktivnih snovi, odgovornosti voznikov in psihosocialnih odnosih med udeleženci v cestnem prometu. Prav tako želijo dopolniti program psihosocialnih delavnic, ki trenutno obsega skupno najmanj 17 pedagoških ur, z obvezno 16-urno udeležbo storilca prekrška v delovanju organizacije na omenjenih področjih. Žal pa predlog zakona ni primerno pripravljen, predvsem pa še niso bile izvedene ustrezne evalvacije ukrepov, ki se sicer že izvajajo od leta 2010, in bi bile primerna podlaga za novelo veljavnega zakona. Določene predlagane rešitve bi tudi po naši oceni lahko imele negativne posledice – kot na primer ta, da bi storilec prekrška delal z žrtvami prometnih nesreč, kar bi lahko pustilo negativne posledice prav na teh žrtvah. Moram pa opozoriti na nenavadno dejstvo, in sicer da direktor Agencije za varnost prometa vlaga novelo zakona preko Državnega sveta. Po naši oceni bi bila bolj logična in tudi pravilna pot, da agencija pristopi k pripravi novele zakona skupaj z Ministrstvom za infrastrukturo, ki je za to področje tudi pristojno. Novela bi se seveda pripravila po ustaljenih postopkih, kar pomeni, da bi bil zakon dan tudi v javno obravnavo, s čimer bi zainteresirani in strokovni javnosti omogočili vključitev v pripravo zakona, zakon bi se pred vložitvijo medresorsko uskladil in pripravil v obliki in z vsebino, ki bi bila primerna za sprejetje. Iz razprave na odboru je bilo moč razumeti, da bo evalvacija in priprava druge novele veljavnega Zakona o voznikih pripravljena na tak način, kar v Poslanski skupini Desus vsekakor podpiramo. Kot pa sem napovedal že na začetku, bomo poslanci Poslanske skupine Desus podprli predlog sklepa, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Dušan Šiško. Izvolite.
Podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Veliko je že bilo danes slišati na to temo, tako tudi v Slovenski nacionalni stranki res ne moremo podpreti omenjenega zakona, tako kot sem že povedal na odboru za infrastrukturo. Zakon bi bilo treba celotno urediti. Se pravi, predmetno zakonodajo je treba predvsem uzakoniti, pravične predpise, s katerimi bi sankcije nastale le na vozilu določene vrste in kategorije, s katerim je prekršek narejen oziroma povzročen. Če navedem primer, je tako, da nekdo, ki je profesionalni voznik avtobusa, tovornjaka, pride domov čez vikend, naredi prekršek za odvzem prometnega dovoljenja, potem v ponedeljek ne more nadaljevati svoje službe, ker je profesionalni voznik. V Slovenski nacionalni stranki sigurno ne bomo podprli zakona. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Boris Doblekar. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Lepo pozdrav tudi vsem poslankam in poslancem! Rad bi pozdravil tudi predstavnika Vlade, ki ga danes ni z nami, da bi Vlada dala svoje stališče do predlagane dopolnitve spremembe Zakona o voznikih. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se zaskrbljeno sprašujemo, kako je mogoče, da je koalicija na matičnem odboru, to je Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor, zavrnila Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o voznikih, ki ga je v Državni zbor v obravnavo poslal Državni svet Republike Slovenije. V Poslanski skupini SDS podpiramo predloge sprememb Zakona o voznikih, ki jih je Agencija za varnost prometa preko Državnega sveta vložila v obravnavo in sprejetje v Državni zbor Republike Slovenije, ker je agencija oziroma njen direktor gospod Igor Velov želel, da agencija v želji svojega poslanstva kar najhitreje in takoj z dodatnimi ukrepi naredi več za večjo varnost v prometu, kar je tudi osnovno poslanstvo delovanja Agencije za varnost prometa in je zato tudi ustanovljena in jo zato konec koncev davkoplačevalci tudi plačujemo. V Slovenski demokratski stranki smo trdno prepričani, da so predlagani ukrepi zelo na mestu in jih v celoti podpiramo. Namreč, za voznika, ki mu je bilo odvzeto vozniško dovoljenje in je tudi prenehala njegova veljavnost zaradi izrečenih kazenskih točk zaradi vožnje pod vplivom alkohola, prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil ali drugih psihoaktivnih snovi, je nujno treba skrbno poskrbeti z napotitvijo na rehabilitacijski program. Agencija za varnost prometa oziroma Državni svet predlagata, da se program edukacijskih delavnic, ki trenutno obsega najmanj 6 ur skupinskega dela z vsebinami o varnosti v cestnem prometu, dopolnjuje z obvezno 8-urno udeležbo storilca prekrška v delovanju organizacije na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja oziroma dela z žrtvami prometnih nesreč. Druga sprememba je dopolnitev programa psihosocialnih delavnic, dosedanjih 17 ur, z obvezno 16-urno udeležbo storilca prekrška v delovanju organizacije na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja oziroma dela z žrtvami prometnih nesreč. Kot tretjič pa sprememba določa, da organizacijo določi Javna agencija RS za varnost prometa na podlagi javnega poziva. Vlada Republike Slovenije oziroma koalicija meni, da predlog ni primeren, in pravi, da bo pripravila svoj predlog z ukrepi. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo mnenja, da ni časa za zavlačevanje, ker gre za vprašanje varnosti v cestnem prometu, za manj nesreč in za manj ali nič žrtev posledic prometnih nesreč, ki jih povzročajo vozniki pod vplivom alkohola in psihoaktivnih zdravil in snovi. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo menja, da so dodatni ukrepi za preprečevanje najhujših prometnih nesreč še kako nujni. Naj spomnim na zadnjo tako hudo nesrečo, ko je alkoholiziran voznik do smrti zbil visokonosečo mamico, kasneje pa je za posledicami žal umrl tudi njen v času nesreče še nerojen otrok. Če Vlada oziroma koalicija meni, da predlagani ukrepi za večjo prometno varnost niso primerni za takojšnjo uveljavitev, mora tudi sprejeti odgovornost in nositi posledice tako – po našem mnenju – neodgovornega početja. Stališče Slovenske demokratske stranke je, da bi se morali tako težki kršitelji nujno v rehabilitacijskem programu za čim več časa soočiti z žrtvami najtežjih prometnih nesreč, ki so sicer k sreči preživele, imajo pa zelo hude telesne okvare in težave, ki jih zaznamujejo za celoten preostanek življenja. Menimo tudi, da je poleg denarne kazni in primerne strokovne pomoči vzgoja eden od najpomembnejših ukrepov za večjo varnost v cestnem prometu. Zato v celoti podpiramo predlagane dopolnitve Zakona o voznikih, ker ne želimo, kot to počne koalicija, zgolj zato, ker je predlog prišel iz Državnega sveta, zavrniti niti enega ukrepa, ki bi bil v korist državljanov Republike Slovenije. Še posebej, ko gre za ukrep doseči cilj za zmanjševanje prometnih nesreč in njihovih najhujših posledic. Za konec še enkrat jasno sporočamo, v Slovenski demokratski stranki v celoti podpiramo predlagane dopolnitve Zakona o voznikih, ki jih je v sprejetje v Državni zbor poslal Državni svet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Robert Pavšič. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep dober dan vsem skupaj! Najprej en popravek. Matični odbor zakona ni zavrnil, ampak je odločil, da še ni pripravljen za nadaljnjo obravnavo – zakaj? Zakon o voznikih v 53. členu predpisuje, da se mora voznik, ki mu je bilo izrečeno prenehanje veljavnosti vozniškega dovoljenja, udeležiti ustreznega rehabilitacijskega programa, če je bilo ugotovljeno, da so razlogi za odvzem vožnje pod vplivom alkohola, prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil in drugih psihoaktivnih snovi. Vsebina programa je odvisna od stopnje tveganja uživanja navedenih substanc. Državni svet predlaga, da se program edukacijskih delavnic, ki so namenjene manj problematičnim kršiteljem, torej kršiteljem, pri katerih je bilo ugotovljeno, da ne sodijo med tiste tvegane uživalce dovoljenih in nedovoljenih snovi, razširi z udeležbo v delovanju organizacije na področju prometne varnosti, vzgoje in izobraževanja oziroma dela z žrtvami prometnih nesreč, ki bi jo določila javna agencija na podlagi javnega poziva. Predlagatelj predlaga tudi razširitev udeležbe programov psihosocialnih delavnic, ki so namenjene hujšim kršiteljem, torej kršiteljem, pri katerih je bilo ugotovljeno, da sodijo med bolj tvegane uporabnike dovoljenih in nedovoljenih snovi, na 16 ur udeležbe v delovanju navedene organizacije. V Poslanski skupini LMŠ se pridružujemo mnenju Vlade, da predlog spremembe zakona ne obravnava vseh programov enakovredno, saj spremembe za tretji program, tako imenovani program zdravljenja, ki je namenjen ljudem, odvisnim od alkohola, niso predvidene. Problematičen je tudi tisti del predloga, ki se nanaša na konfrontacijo z žrtvami prometnih nesreč. Poraja se skrb, da bi žrtvam prometnih nesreč podaljšali ali ponovno vzbudili travme, ki so ostale kot posledica tragičnega dogodka. Kakršnikoli ukrepi, ki bi zagotavljali večjo ali dodatno varnost v cestnem prometu in ki bi zmanjšali število žrtev zaradi posledic vožnje pod vplivom alkohola ali drugih psihoaktivnih substanc, so dobrodošli in seveda nujni. A vendar smo v Poslanski skupini LMŠ mnenja, da bi lahko sredstva iz tega predloga bolje uporabili za še bolj intenzivno ozaveščanje ter obveščanje o pravilih obnašanja in varni udeležbi v cestnem prometu na vseh ravneh izobraževalnega procesa. Predlog zakona, ki ga je vložil Državni svet, seveda vsebinsko podpiramo, vendar pa odpira preveč vprašanj, ki bi jih bilo treba obravnavati celostno. Vsebuje številne pomanjkljivosti oziroma pomisleke, ki sta jih v svojem mnenju izpostavili tako Vlada tako tudi Zakonodajno-pravna služba. Pri pripravi izboljšav se morajo uskladiti različni nosilci tematike in tudi pristojno ministrstvo ter Agencija za varnost prometa. Podpiramo Vlado oziroma pristojno ministrstvo, da nadgradi oziroma dopolni obstoječi predlog glede na izsledke evalvacije edukacijskih in psihosocialnih delavnic, ki ravnokar poteka. Glede na vse ugotovitve, ki sta jih izpostavili Vlada in Zakonodajno-pravna služba, ter vse napore, povezane s povečanjem prometne varnosti, je aktualni predlog po našem mnenju neprimeren za nadaljnjo obravnavo. Se pa vsekakor zavzemamo za to, da bo dopolnjen predlog čim prej pripravljen za obravnavo v Državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Prometna varnost in varnost udeležencev v prometu se v zadnjih letih v trendu sicer izboljšujeta, a smo vseeno vsakodnevno soočeni in informirani o stanju v prometu, ki je še vedno dokaj zaskrbljujoče. Navkljub vsem ukrepom, ki jih imamo, smo še vedno priča visokim številkam v prometnih nesrečah na naših cestah. Za večino teh nesreč so odgovorni alkoholizirani udeleženci v prometu ali pa udeleženci, ki so pod vplivom prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil ali drugih snovi. Največ prometnih nesreč zakrivijo udeleženci, ki spadajo v starostno skupino med 25. in 34. letom starosti, ti udeleženci pa žal povzročijo tudi največ nesreč s smrtim izidom. Številke in podatki o prometnih nesrečah ter smrtnih izidih so zaskrbljujoči in terjajo zavedanje od slehernih udeležencev v prometu, da je vsaka žrtev, še zlasti pa smrtna žrtev nesprejemljiva. Predlog zakona, ki ga je vložil Državni svet, si za cilj postavlja izobraževanje in usposabljanje voznikov, to pa naj bi vodilo k povečanju varnosti v cestnem prometu. V naši poslanski skupini pozdravljamo vsakršno zavzetost in aktivnost, ki želi prispevati k zmanjšanju prometnih nesreč in k zvišanju prometne varnosti na slovenskih cestah. Po mnenju predlagatelja zakona naj bi rešitve glede razširjenosti obveznosti oseb, ki so bile napotene na rehabilitacijski program, pripomogle k izboljšanju prometne varnosti. Predlagatelj si je te rešitve po našem mnenju zastavil ambiciozno, vendar imamo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predvsem pomisleke glede njihove dorečenosti. Kot je že bilo izpostavljeno na matičnem odboru s strani poslancev in Vlade, so te rešitve, ki jih predlaga Državni svet, pomanjkljive in v precejšnji meri nedefinirane. Največ vprašanj in pomislekov se poraja pri vsebini 53. člena, ki se nanaša na udeležbo udeleženca v rehabilitacijskih programih. Glede teh rešitev se Poslanska skupina Socialnih demokratov strinja z ugotovitvami Vlade, ki pravi, da ta predlog zakona ne ureja vseh odprtih vprašanj, ki so bila izpostavljena ob natančni preučitvi predloga. Vlada Republike Slovenije je zapisala v svojem mnenju, da se zavezuje, da bo po evalvaciji učinkov izvajanja edukacijskih in psihosocialnih delavnic pripravila predlog, ki bo nadgradil obstoječe ukrepe in tako posledično zmanjšal delež alkoholiziranih povzročiteljev prometnih nesreč ter število voznikov, ki vozijo pod vplivom prepovedanih drog, psihoaktivnih zdravil ter snovi. Socialni demokrati zato ocenjujemo, da so natančne evalvacije ključ do kasnejših sistemskih in celovitih sprememb. Ne smemo pa pozabiti tudi drugih aktivnosti, ki pripomorejo k izboljšanju stanja na naših cestah, kot so informiranje, izobraževanje, ozaveščanje tako mladih kot tudi starejših, izkušenejših vodnikov. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sklep Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor, da Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o voznikih ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVI ZAKONA O UVELJAVLJANJU PRAVIC IZ JAVNIH SREDSTEV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnitev obrazložitve predloga zakona dajem besedo predstavnici ministrice, in sicer Bredi Božnik, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovano predsedstvo, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci ter ostali gostje, lepo pozdravljeni! Na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti smo pripravili novelo Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Zadevo imate danes pred sabo. Z novelo pa se pravzaprav predlaga umik masovnega avtomatičnega informativnega izračuna za letne pravice, to je za otroški dodatek, subvencijo vrtca, državno štipendijo, subvencijo malice in kosila, ki naj bi se začel izvajati septembra 2019 in ga nadomeščamo z mehkim prehodom z uvedbo mesečnega preverjanja izpolnjevanja pogojev za nadaljnje prejemanje letnih pravic od meseca decembra dalje oziroma ohranitev izdaje informativnega izračuna le v primeru, ko bo informacijsko omogočena avtomatizacija postopkov. V letu 2018 so potekala intenzivna proučevanja in testiranja za nadgradnjo informacijskega sistema centrov za socialno delo za zagotovitev podpore masovnemu, avtomatičnemu informativnemu izračunu za letne pravice in za izdajanje informativnih izračunov za vse pravice iz javnih sredstev na način, da bi bila zagotovljena dva cilja. In sicer razbremenitev posameznikov, to je vlaganja vlog za podaljšanje veljavnosti letnih pravic, in pa razbremenitev centrov za socialno delo, to je z avtomatizacijo izdajanja informativnih izračunov za podaljšanje veljavnosti letnih pravic. Ugotovljeno je bilo, da omenjenih ciljev v tem trenutku ni mogoče doseči v celoti, saj so bila v postopkih implementacije ugotovljena visoka tveganja vsebinske, časovne, tehnične in objektivne narave kot posledica kompleksne zakonodaje, ki ureja postopek priznavanja pravic iz javnih sredstev, in objektivna tveganja glede dostopnosti do podatkov iz virov, iz katerih centri za socialno delo pridobivajo podatke, potrebne za odločanje. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je na podlagi ugotovljenih tveganj ugotovilo, da bi le-ta lahko povzročila negativne posledice tako za upravičence, saj pravica ne bi bila pravočasno priznana, kot tudi za centre za socialno delo, na katere bi se obračali nezadovoljni upravičenci. Pomembno je poudariti, da predlog novele s 1. januarjem 2019 ohranja ključno prednost, ki jo je prinašala prejšnja novela, ZUPJS-G, to je tako imenovano razbremenitev strank, ki jim od decembra dalje ne bo več treba vlagati vlog za podaljšanje pravice, kot so otroški dodatek, subvencija vrtca, državna štipendija, subvencija za malico, subvencija za kosilo, saj bo o podaljšanju pravice odločil center za socialno delo po uradni dolžnosti. Postopki za priznavanje pravic se že postopoma avtomatizirajo in ocenjujemo, da se bodo prvi informativni izračuni začeli izdajati predvidoma v drugi polovici leta 2019. Predlagam, da s strani ministrstva vložen predlog zakona potrdite, s čimer boste zagotovili, da se bo prehod na nov sistem podaljševanja letnih pravic iz javnih sredstev s strani centrov za socialno delo po uradni dolžnosti opravil kvalitetno, z manj problemi, z manj zaostanki in tudi in predvsem lažje za tiste, ki bodo vodili postopke odločanja o letnih pravicah iz javnih sredstev. V skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti predlaga, da se tretje branje zakona opravi na isti seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Levica, Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev je sistemski procesni zakon. Način, na katerega se s tem zakonom ravna zadnjih 8 let, pa je nedopusten. Od leta 2010, ko je bil zakon sprejet, je bil zakon noveliran že sedemkrat. Zadnje spremembe, torej zakon ZUPJS-G iz leta 2017, popravljamo danes. Na prvem mestu je za to potrebno opozorilo, ki ga je navedla že Zakonodajno-pravna služba. Ta pravi, da je zakon treba urediti tako, da bo pregleden, jasen in nedvoumen. S tem bomo zagotovili pravico do socialne varnosti ter upoštevali načelo osebnega dostojanstva oseb, ki so se znašle v socialni stiski. Sprememba, ki jo potrjujemo danes, pa k temu ne bo pripomogla. Pripomogla bo zgolj k temu, da socialno ogroženi in ostali prejemniki javnih sredstev ne bodo še dodatno oškodovani. Zakaj danes obravnavamo ta zakon? Zato, ker je prejšnja Vlada z ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Anjo Kopač Mrak sprejela zakon, ki se ga ne da izvrševati. Sprejela, predlagala in spisala je zakon, nas prepričala, da bodo s tem razbremenjeni tako uporabniki kot centri za socialno delo, hkrati pa se ni niti preverilo, koliko je to sploh izvedljivo. Gre za neodgovorno vedenje, za katerega je neposredno odgovorna Anja Kopač Mrak, in za to vedenje je bila nagrajena z novo funkcijo. Zdaj smo torej v situaciji, kjer spreminjamo zakon, ki ni v veljavi še niti eno samo leto. Zato se nam postavljajo tudi številna vprašanja. Najprej: Zakaj se ni že pred sprejetjem ZUPJS-G preverila možnost avtomatiziranega izdajanja informativnih izračunov? Potem: Če je pridobivanje podatkov s strani virov omejeno, zakaj se temu ne posveti več pozornosti in ne nameni dodatnih kadrovskih in finančnih virov? Če po drugi strani obstajajo objektivna dejstva, ki onemogočajo pridobivanje podatkov, se sprašujem, ali ta objektivna dejstva niso obstajala tudi pred sprejetjem novele ZUPJS-G. In ne nazadnje: Kaj vse skupaj pomeni za samo delo Državnega zbora, saj smo pred slabim letom dni zakon podprli prav vsi poslanci? Odgovore na to smo že na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide terjali od državne sekretarke, slišali pa smo, da se nič ne bo spremenilo, da gre samo za spremembo v imenu, da bo informativni izračun preprosto postal odločba, da gre za mehkejši prehod na avtomatizacijo in tako naprej. Verjamemo, da je rešitev, ki je na mizi, ustrezna in da bo v največji meri zavarovala stranke. Hkrati pa je treba izraziti resen dvom glede razbremenitve centrov za socialno delo. Razbremenitev CSD-jev je bila navedena kot razlog pri predlogu prejšnje novele. Kot razlog je navedena tudi ob trenutni predlagani spremembi. Ob branju predlogov človek dobi občutek, da karkoli ministrstvo stori, razbremenjuje centre za socialno delo. Verjetno je na mestu utemeljen dvom, da to ni tako. Vsak dan namreč poslušamo o tem, kako centri odločajo samovoljno, kako so odobritve in neodobritve pravic iz javnih sredstev odvisne od muh posameznikov, od prijateljskih vezi in tako dalje. S pritožbami na ministrstvu zaostajate kar za dve leti. Ko ste soočeni s tem podatkom, se izgovarjate, da je 90 % pritožb neutemeljenih. Ampak to ni res – 90 % pritožb je mogoče bilo neutemeljenih dve leti nazaj, z aktualnimi podatki pa ne razpolagate, ker pritožb ne rešujete pravočasno. Reorganizacija centrov je zdaj domnevno izvedena. Tudi s tem, tako kot praktično z vsem, kar počnete, ste domnevno razbremenili CSD-je. Zanima me, kako. Ker govorimo o kompleksnem zakonu, bo seveda razprava zaplavala v vse mogoče vode, sploh kar se tiče sprememb Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Zakon bomo v Levici podprli, saj je to v tem trenutku najbolj odgovorno dejanje. Hkrati pa bi želeli, da v prihodnje tudi predlagatelji in ministrstvo postopajo bolj odgovorno in se ne poigravajo z zakonodajnim procesom ter z ljudmi, ki to poigravanje čutijo na lastni koži. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Blaž Pavlin. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji že dolgo opozarjamo, da je zakonodaja na področju uveljavljanja pravic iz javnih sredstev, starševskega varstva in družinskih prejemkov ter socialnovarstvenih prejemkov tako zapletena in nejasna, da to presega že vse meje. Kot da odgovorni gladko preslišijo vsa opozorila pravnikov, še posebej naše Zakonodajno-pravne službe. V neštetih določbah številnih zakonov se še pravniki težko znajdejo, kaj šele, da bi jih razumeli navadni državljani. Strinjamo se z njimi, da je nujno ta zakon urediti na bolj pregleden, jasen in nedvoumen način. Novela, ki jo obravnavamo danes, žal ne popravlja tega nevzdržnega stanja. Nasprotno. Ta novela odpravlja načrtovano ureditev avtomatičnih informativnih izračunov pravic iz javnih sredstev, še preden bi ta bila uvedena. Kaj naj si ob tem mislimo? Da je prejšnja ministrica preveč lahkomiselno in brez ustreznih podlag šla v uvajanje novega sistema. Da je bila to le ena od predvolilnih obljub, ki se je zdaj razblinila. Da nova ekipa ministrstva za delo kar prehitro obupa. Načrtovani datum uvedbe avtomatičnih informativnih izračunov je bil namreč 1. september 2019. Bivšo ministrico smo že v času uvajanja opozarjali, da je načrt avtomatizacije sicer všečen, ni pa dobro domišljen in načrtovan in da zastavljenega na tak način ne bo mogla izvršiti. Žal smo imeli prav. Besedilo je zelo zapleteno in predstavniki ministrstva doslej niso jasno povedali, v katerih primerih se bo odločalo z odločbo, v katerih pa z informativnim izračunom, in kakšna bo obveznost upravičencev. Bojimo se, da bo zmeda sedaj še večja. Na takšne igre z upravičenci do javnih sredstev, ki so večinoma socialno šibki, upokojenci, družine in invalidi, ne moremo pristati, zaradi tega smo vložili tri amandmaje, ki črtajo določbe, ki odpravljajo uvedbo avtomatičnih informativnih izračunov. Priporočamo, da jih sprejmemo in ustavimo poslabšane ureditve pravic iz javnih sredstev, ki jih prinaša ta zakon. Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati bo glasovala proti zakonu.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! Predsedujoči! Novela Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki je danes pred nami, predvideva umik masovnega avtomatičnega informativnega izračuna za letne pravice iz javnih sredstev, ki naj bi se začel uporabljati 1. septembra prihajajočega leta. Predlagatelji so namreč ocenili, da je tovrstni izračun po vzoru informativnega izračuna dohodnine za informacijski sistem prevelik zalogaj in tako ne bi vzdržal povečane obremenitve zaradi hkratnega večjega števila elektronskih podatkovnih poizvedb. Tako se s predhodno določenim centrom za socialno delo kot skrajni rok za začetek izdaje informativnih izračunov določa 1. 1. 2022. V Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek predlagani noveli ne bomo nasprotovali, bomo pa vseeno izrazili nekaj kritike na račun predlagatelja. Predstavnica ministrstva je na obravnavi predloga zakona na matičnem delovnem telesu povedala, da zasledovanih ciljev ni mogoče doseči v celoti, kajti v postopkih so bila ugotovljena visoka tveganja, ki so vsebinske, časovne, tehnične in pa objektivne narave. Naj vas spomnim, da so bili že v letu 2017 ob sprejemanju novele ZUPJS, ki je informativni izračun uvedla, izraženi podobni pomisleki. Takrat so se namreč oglasili tudi nekateri zaposleni na centrih za socialno delo in opozorili na težave, ki bi lahko nastale zaradi številnih poizvedb v podatkovne baze, in so predlagali, da se sistem pravočasno testira in preizkusi. Na to je opozoril tudi Državni svet. Tukaj moram izraziti razočaranje, da se zadeve niso lotili počasneje in bolj premišljeno. Strinjam pa se, da bi vztrajanje pri neki rešitvi, za katero vemo, da je praktično obsojena na propad, povzročilo kaos tako pri zaposlenih kot pri uporabnikih. Slednji bi tako posegli v socialno varnost in jo popolnoma po nepotrebnem ogrozili. Zato postopno nadgradnjo sistema podpiramo. Bi pa ob tej priložnosti opozoril še na eno stvar, na to je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. In sicer Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev je temeljni zakon, ki je najranljivejšim skupinam prebivalstva, tistim, ki so se znašli v socialni ali ekonomski stiski, zagotovil pravico do socialne varnosti, ki je tudi ustavna pravica. In ta zakon je bil do sedaj spremenjen oziroma noveliran že sedemkrat. Sedemkrat, in v tem času očitno ni nihče pomislil, da vsaka sprememba zakona, ki je že tako zahteven za razumevanje, pomeni poseg v pravno varnost. Eno izmed ključnih načel sprejemanja in spreminjanja socialne zakonodaje je načelo osebnega dostojanstva, ki je tudi v samem jedru ustavnega reda Republike Slovenije. Tega načela ne smemo nikakor spregledati. Človekovo dostojanstvo je temeljna vrednota, ki prežema ves pravni red, tako v konkretnih postopkih kot tudi pri sprejemanju predpisov. Zato upam, da bo ta vlada, naša vlada, imela malo več posluha za pripombe javnosti, navsezadnje tudi Zakonodajno-pravne službe, ki na to opozarja že nekaj časa. Mi bomo zakon, kot sem že rekel, podprli. Gospa državna sekretarka je prav tako rekla, da cilj ostaja isti, samo pot do njega se malo podaljša. Upam, da je res tako in da bomo do leta 2022 na ta cilj zares prispeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva! Prvi centri za socialno delo in s tem socialno skrb države so bili pri nas postavljeni že pred več kot 50 leti, kar je dobro, saj nam to pove, da smo socialna država. Ni pa dobro, da se sama organizacija in način dela v vsem tem času praktično nista posodabljala. Centri so v vseh teh letih dobivali vedno nove in nove naloge, tako s strani države kot s strani lokalnih skupnosti. Strokovni sodelavci so se začeli utapljati v papirologiji, terensko delo pa je praktično zamrlo – za katerega se mi zdi, da je osnova za delo z ljudmi. Vendar ni dovolj, da državljanom in državljankam, ki so potrebni takšne ali drugačne pomoči, samo v ustavi, z zakonom in na listu papirja neke odločbe zagotavljamo neke pravice. Pristen stik z neko osebo, ki je usposobljena za to, da lahko pomaga, je vreden več kot tisoč odločb. Reorganizacija centrov za socialno delo je bila težko pričakovana in precej časa smo čakali nanjo. Končno smo leta 2017 uspeli novelirati zakonodajo, da bi se način dela socialnih služb bolj približal ljudem in hkrati olajšal delo strokovnim sodelavcem. Ti bi se zaradi manj administrativnega dela lahko dejansko posvečali posameznikom, ki potrebujejo takšno ali drugačno pomoč. V Demokratični stranki upokojencev smo pri pripravi reorganizacije zavzeto sodelovali in smo na koncu tudi dali zeleno luč zakonodaji, ki je pomenila pravno podlago za izvedbo posodobitve dela na centrih za socialno delo po vsej Sloveniji. Načeloma naj bi kompletno nova modernizirana podoba in način delovanja centrov zaživela dokončno v vseh svojih ciljih že prihodnje leto. Žal se je izkazalo, da ne bo tako. Pa ne iz vsebinskih razlogov, ampak iz razlogov, ki so popolnoma tehnične narave, ali če hočete, zaradi težav kompleksnega informacijskega sistema. Zataknilo se je pri prehodu na popolnoma avtomatiziran pristop k odločanju o pravicah iz javnih sredstev. Aktualna ministrica nam je podrobno in odkrito predstavila težave in posledice slabo zgrajene avtomatizacije. V Poslanski skupini Desus razumemo, da bi bilo tveganje, če bi silili z uveljavitvijo avtomatiziranih informativnih odločb, tako kot je bilo v načrtu, preveliko in da bi se riziko bremena pravočasnosti in pravilnosti dodeljevanja otroških dodatkov, socialne pomoči, štipendij, varstvenih dodatkov, vrtčevskih subvencij in drugih pravic prevalil na same upravičence. Zato predlog odloka masovnih izračunov pravic, kar je namen te novele zakona, podpiramo, saj ne želimo slabe volje ljudi niti ne želimo, da bi imeli uslužbenci na centrih polne roke dela s pritožbami, ker izračuni zaradi nepopolnega delovanja informacijskega sistema ne bi bili pravočasni in pravilni. Škodo zaradi nezadostnega delovanja informacijskega sistema bi utrpeli ljudje, tega pa v naši poslanski skupini vsekakor ne želimo. Predlog zakona bomo poslanci Desusa podprli, ne bomo pa podprli predloženih amandmajev. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Suzana Lep Šimenko. Izvolite.
Najlepša hvala za dano besedo. Spoštovani poslanci koalicije, eden izmed izzivov v vaši koalicijski pogodbi je, da bomo postali družba znanja in sodobnih tehnologij, da bomo imeli internet ultra visokih hitrosti in prenosov podatkov na celotnem ozemlju države, birokratski in administrativni postopki bodo sledili digitalizaciji, z digitalizacijo in poenostavitvijo postopkov bo omogočeno, da se bodo javni uslužbenci v večji meri posvečali dejanskim problemom in bodo imeli dovolj časa za komunikacijo in iskanje rešitev za ljudi. To so stavki iz vaše koalicijske pogodbe, spoštovani poslanci. Danes pa je pred nami zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki se nanaša na narejeno spremembo iz leta 2017. V letu 2018 ste namreč intenzivno proučevali in testirali nadgradnjo informacijskega sistema, ki naj bi omogočila izdajanje informativnega izračuna. Ugotovili ste, da avtomatizacije postopkov ni mogoče narediti v roku, saj je pridobivanje podatkov s strani virov omejeno. Zato predlagate umik avtomatičnega informativnega izračuna za letne pravice iz javnih sredstev, ki naj bi se začele uporabljati 1. septembra 2019, torej čez devet mesecev. Na izzivu, da bomo postali družba sodobnih tehnologij, torej padete že na samem začetku. Prav tako z digitalizacijo ne bo omogočeno, da bi se zaposleni na centrih za socialno delo posvečali dejanskim problemom in iskali rešitve za ljudi, saj se bodo še naprej ukvarjali z administracijo in birokracijo. Neverjetno je, da so v državni in javni upravi tako velik problem informacijski sistemi in da zaradi slabih informacijskih sistemov, ki bi danes morali biti vse, zaostajamo. Celo več, zaradi slabih informacijskih sistemov in medsebojne nekompatibilnosti pri nas stojijo postopki, delajo se velike zamude, študentje ne prejmejo štipendij v roku. Zaradi slabih informacijskih sistemov niti iz evropskega proračuna ne prejmemo evropskih sredstev, ki bi jih sicer lahko. Resnično neverjetno je, da se to dogaja v Sloveniji, in to v letu 2018, in da se ravno zaradi slabih informacijskih sistemov hromi ves sistem. Danes seveda želite, da se zaradi tega, ker nekdo nečesa ni naredil, spremeni zakon. To je neresno, to je neodgovorno in v današnji dobi je to tudi popolnoma nesprejemljivo. V Slovenski demokratski stranki vašega predloga zakona ne bomo podprli. Podpiramo pa amandmaje Nove Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Jerca Korče. Izvolite.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Spoštovani! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Resnično verjamem, da se vsi poslanci tako kot tudi vsi državljani strinjamo, da so informatizacija, avtomatizacija in poenostavitev ter pohitritev postopkov v tem času nujne, in temu ostajamo zavezani tudi v koalicijski pogodbi. Vendar pa je še vseeno bolj nujno, da k avtomatiziranim procesom, sploh v primerih, ko govorimo o avtomatičnem pridobivanju pravic iz javnih sredstev, kot so v tem primeru otroški dodatek, državne štipendije, znižano plačilo vrtca, subvencije za malice, subvencije za kosila, postopamo še s posebno skrbnostjo. Gre namreč za najranljivejše skupine in skrb ter odgovorno ravnanje morata biti v takih primerih na vrhu prioritet vsake politike. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve ter enake možnosti je s prenovo na področju centrov za socialno delo želelo poenostaviti sistem tako, da bi se uvedel informativni izračun. Res je bila že decembra 2017 sprejeta novela ZUPJS-G, ki bi se za mesečne informativne izračune začela uporabljati s 1. januarjem 2019, za masovne avtomatične informativne izračune pa s 1. septembrom 2019. Ministrstvo je na podlagi pregleda trenutnega stanja ugotovilo, da tega na presečne datume ni možno izpeljati. Sistem namreč pridobiva podatke iz kar 38 virov in več kot očitno je, da je bila datumska napoved dobronamerna, vendar pa, kot izkazuje realno stanje, očitno preveč optimistična. Ker avtomatizacija ni zagotovljena, je Vlada Republike Slovenije v zakonodajni postopek vložila novelo zakona, s katero se predlaga umik masovnega avtomatičnega informativnega izračuna za letne pravice in nadomestitev z mehkim prehodom v uvedbo mesečnega preverjanja izpolnjevanja pogojev za nadaljnje prejemanje letnih pravic s strani centra za socialno delo po uradni dolžnosti. Torej osnovni cilj razbremenitve strank ostaja dosežen, saj bodo pristojni organi izdajali odločbe po uradni dolžnosti. Na področju socialne zakonodaje se na žalost pogosto srečujemo z nedelujočimi informacijskimi sistemi ter dolgotrajnimi postopki pred uradnimi organi. Pri tem smo državljani oziroma državljanke praviloma nemočni in lahko le čakamo na odločitev pristojnega organa. Znani so namreč primeri, ko mladi čakajo na svoje odločbe za štipendije tudi po pol leta. Slednje se nam vsekakor zdi nedopustno in država mora ukrepati, da prepreči takšne situacije. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca smo in ostajamo zagovorniki debirokratizacije, poenostavitve postopkov ter razbremenitve delovanja socialnih delavk v smeri več terena in manj papirologije. Kljub temu pa z visoko stopnjo razumevanja sprejemamo povsem objektivne razloge, ki so pripeljali do tega, da avtomatizacije ni mogoče povsem uveljaviti v skladu s sprejeto novelo. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca ocenjujemo, da je predlog zakona treba sprejeti, saj bi v primeru nesprejetja za državljane nastala velika škoda, povzročili oziroma nastal bi lahko kolaps in zavlekli bi že tako dolge postopke pridobivanja pravic iz javnih sredstev. Zato bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev v naši poslanski skupini podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovana sekretarka, kolegice in kolegi! Današnja razprava o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev se nanaša na spremembe in dopolnitve zakonskih določb, ki opredeljujejo avtomatiziran postopek pridobitve informativnega izračuna. V letošnjem letu so potekala intenzivna proučevanja in testiranja za nadgradnjo informacijskega sistema, ki bi omogočil izdajanje informativnega izračuna na način, da se stranke razbremenijo vlaganja vlog za podaljševanje veljavnosti letnih pravic iz tega zakona in da se razbremeni delo v centrih za socialno delo pri reševanju vlog in podaljšanju veljavnosti pravic. V tem času preizkušanja in testiranja se je ugotovilo, da avtomatizacije postopkov zaradi izjemno kompleksne vsebine določb ZUPJS ni mogoče zagotoviti v predvidenem času. Pridobivanje podatkov s strani virov je omejeno, prav tako dnevni izpadi virov onemogočajo pridobivanje podatkov na način, da se omogoči masovni avtomatični informativni izračun. Če avtomatizacija postopkov ne bo zagotovljena, pomeni, da je obveznost izdajanja informativnih izračunov preložena na CSD-je, ki s predlagano ureditvijo postanejo tudi pritožbeni organ. Vlada je na podlagi pridobljenih informacij sprejela odločitev, da se zaradi prevelikega tveganja, občutljivosti problematike in velikega števila ljudi, ki bi jih lahko morebitne težave pri izplačilu pravic doletele, popolna avtomatizacija postopkov uvaja postopno. Predstavljeno nam je bilo, da se v sistem zajema vrsta podatkov iz 38 različnih zunanjih virov. Gre torej na nek način tudi za objektivno dejstvo, na katerega MDDSZ nima vpliva, čeprav si danes v tem neverjetnem razvoju informacijske tehnologije kar težko predstavljamo, da sistemi ne delujejo. Ne glede na povedano, bomo Socialni demokrati novelo Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev podprli. Socialni demokrati menimo, da se je treba na ugotovljeno stanje odzvati, zadevo urediti na način, da sledimo zastavljenemu cilju, to je razbremenitev strank in razbremenitev dela v CSD-jih, ob tem pa zagotoviti, da ljudje, ki so morda celo odvisni od teh sredstev, ta sredstva pravočasno dobijo. Predlagana ureditev omogoča pravilno in varno nadgradnjo avtomatizacije postopkov za priznavanje letnih pravic. Pri postopkih o priznavanju pravic iz javnih sredstev pa je primarno treba slediti osnovnemu cilju narave teh pravic, to je zagotoviti varstvo najbolj ranljivim in socialno ogroženim osebam. To pa trenutno še vedno zahteva določeno stopnjo individualizacije postopkov. Socialni demokrati pričakujemo, da se bo sistem uspešno nadgradil v roku in tudi izvedel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavil Jani Möderndorfer. Izvolite.
Dober dan vsem skupaj. Jaz vam obljubljam, da vas ne bom mučil s temle branjem, ker smo zdaj že sedemkrat eno in isto stvar slišali, kako se bomo vsi borili za stališča, ki jih poda vsaka poslanska skupina. Mislim pa, da je največkrat izrečena beseda pri tej točki masovni informativni izračun, kar si državljani sploh ne predstavljajo, sploh ne vejo, kaj to pomeni. Gre za obljube, ki jih je dajala ministrica v prejšnjem mandatu. Gre za dohodninski obrazec oziroma odločbo, ki jo je dobil vsak državljan; in na koncu naj bi se pojavile vse dajatve, ki jih je uveljavil davčni zavezanec, da si bo znal predstavljati, kaj in na kakšen način državljani plačujemo te davke. In to je bilo tako popularno in tolikokrat povedano in tolikokrat na nek način predstavljeno ob sočasnem sprejemanju odločitev o reorganizaciji centra za socialno delo, da je bilo vsem to zelo všeč. Vsi priznamo. Ampak že takrat je bilo kar nekaj vprašanj, ali bo ta informativni izračun oziroma ti podatki, ki se bojo zajemali iz različnih bazenov, podatkovnih baz, dejansko res uresničljiv glede na to, da vemo, kako država deluje; kot en velik dinozaver in mastodon ter se dostikrat sama s seboj ne zna pogovarjati. Sam trdim, da je to izvedljivo. Če je Google naredil marsikaj, da z eno, dvema besedicama, ki jih vpišeš, iz celega spletnega spektra pobiraš različne podatke, imamo mi v naši državi problem narediti tak algoritem, ki bi pobral te podatke in bi dal to informacijo lahko na enem mestu. To vprašanje je dobila bivša ministrica in izjavila je naslednje: »Izvedeno bo toliko zadostno financiranje, da se vse možne napake odpravijo tako, da bo lahko šla produkcija v polno s predvidenim datumom.« To so bile njene besede. Ker je bilo to vprašanje še enkrat postavljeno, ali bo to res narejeno, je zatrdila, da težave so v informacijskih službah, ampak da načeloma ne vidi več ovir. Danes smo pred dejstvom, da na eni strani poslušamo očitke, da stvar ne funkcionira, da je katastrofa, da je vse zanič, da celo predlagajo amandmaje, s katerimi želijo, da se dejansko zgodi kolaps sistema. Mimogrede, predlagali so tri amandmaje, morali bi jih najmanj deset, se pravi, da jim sploh ni v interesu, ker točno vejo, da to ne bo sprejeto; ampak to počnejo samo z enim razlogom – da bojo lahko danes razpravljali. Po drugi strani pa imamo odločitev, ki nekako vsem ne ustreza. S kislim in grenkim priokusom podpiramo to spremembo samo zaradi ene stvari, zato da tisti, ki je uporabnik socialnih prejemkov, dejansko ne bo oškodovan oziroma da bo zadeva funkcionirala. Čaka pa ministrico nova naloga, zelo velika naloga, da se prenovi kompleten zakon. Mislim, da bo šele takrat prava diskusija in razprava, kajti mislim in prepričani smo tudi v Poslanski skupini Stranke modernega centra, da se bo veliko tem odprlo, kako bi se stvari lahko izvedle boljše. Vendar na koncu, ne glede na vse, je vprašanje, ki je vedno zanimivo. Kdo je kriv? In to vprašanje je treba jasno razčistiti. A je to ministrica, ki ni vedela ali je vedela, kaj se v resnici od zadaj dogaja? Ali je to informacijski sistem, za katerega vemo, kdo ga v tej državi ureja? Milijone in milijone mečemo vsak mandat v razne oblake, informacijske sisteme in tako naprej. In sem prepričan, da še vedno nimamo čisto kompatibilnega sistema v državi in da bi še vsak rad malo po svoje na svojem vrtu razvijal svoj sistem. Ali bomo to vprašanje razrešili zaradi tega zakona ali ne, ne vem; moral pa se bo vsak zamisliti, tisti, ki sprejema odločitve. In danes odločamo o stvari, ki je zelo pomembna in je bila odločilna tudi za našo ministrico, da je to potezo potegnila. Ali je to tudi stvar Državnega zbora, pa bomo povedali vsi skupaj. Mi bomo to podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 19. 11. 2018. V razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite, gospod Tonin.
Dober dan, poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Kaj ta naš amandma predlaga? Da enostavno črtamo to, da se odpovemo informativnemu izračunu, poenostavljeno povedano, oziroma informativnemu izkazu, kako in kaj bodo stvari tekle. Ker se nam zdi neverjetno, da je vlada prišla z zakonom, kjer predlaga, da se avtomatični informativni izračun pravic ukine iz zakona, čeprav imajo do uvedbe še eno leto časa. Prav ste slišali. Od danes pa do takrat, ko naj bi se to uvedlo, je še leto dni časa in ministrstvo že danes ugotavlja, da tega ni zmožno narediti. Če obrnem zgodbo na glavo, v času tiste naše vlade, saj veste, je bila dohodnina kar precej zahtevna stvar, ko smo si pisali, sami vlagali izračune in tako naprej. In ko se je naredil takrat informativni izračun dohodnine, ki smo ga avtomatsko dobili na dom, je takrat marsikdo govoril o tem, da je to nemogoče, da stvari ne bodo funkcionirale, da ne bodo dobre. Veliko je bilo nasprotnikov tega, ampak to se je naredilo, danes je to standard, s tem smo vsi zadovoljni, da dobimo od države mi informativni izračun. Ko se je nekaj podobnega želelo narediti pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, pa zdaj tole. Številni razpravljavci so danes že povedali, da je ta sistem izjemno zakompliciran. In ko si starš, vsak dan niti ne veš, do katerih pravic si upravičen, kaj ti pripada, kaj ti ne pripada, moraš imeti svetovalca, da ti vse razložijo, katere detajle, za kaj vse lahko zaprosiš, na kaj ne. Skratka, ni neke jasnosti. Zato je bil predlog, da bi dobili informativni izračun teh pravic, izjemno koristen. Vsi smo se ga veselili in to pozdravljali takrat, ko se je ta stvar sprejemala; danes pa nekdo pride in reče: Sicer imamo še eno leto časa do tega, ampak danes ugotavljamo, da to ni možno in da tega ne bomo storili. Meni se zdi to noro in neverjetno. Če kaj, potem bi od vlade, ki je obljubljala debirokratizacijo, drugačne pristope, odpravljanje birokratskih ovir in drugih neumnosti, potem bi od vlade, ki je zdaj prevzela vse dolžnosti, pričakoval, da se usede in da v tem letu napne vse sile, da tisto, kar je zapisano v zakonu, lahko tudi realizira. Ne pa, da leto dni pred uveljavitvijo tega kapitulira, da reče: Ne gremo se, to je prezahtevno. Živimo v svobodnem svetu, živimo v svetu digitalizacije in občutek imam, če bi se resno lotili tega projekta, čeprav je zahteven, težek; se strinjam z vsemi tistimi, ki ste dejali, da je stvar komplicirana, težka in zahtevna. In ravno zato bi morala biti izziv, da najdemo način v tem letu dni, ko je še časa, do tega, da se to uveljavi, da bi našli način, kako vendarle spraviti v življenje te informativne izračune. In če boste podprli naš amandma, ki je danes pred vami, boste dejansko prispevali k temu, k resnični debirokratizaciji. S podporo našemu amandmaju prispevate k temu, da bo vlada prisiljena, da v enem letu najde rešitve; ne da obupa, ne da se vda in reče, da to ni možno; ampak je dolžna v enem letu najti rešitev za informativne izračune. In mislim, da so informativni izračuni potrebni. Morda tiste, ki imate že nekoliko starejše otroke, ki ste že izven tega, ta problematika ali pa ta tematika niti ne zadeva. Poslanci, ki imamo nekoliko mlajše otroke, smo v te zadeve bolj vpeti, se družimo ali srečujemo tudi s starši, ki se dnevno s temi stvarmi ukvarjajo; in vsakdo jamra in se pritožuje, da moraš biti resnično ekspert, da razumeš vse stvari, kaj je treba in kaj ne. Zakaj je tako, zakaj ne. In še enkrat pravim, informativni izračun bi tukaj bil pravi pristop, prava pot k debirokratizaciji, velika pomoč staršem. Zdi se mi nesprejemljivo, da leto dni, preden bi se to moralo zgoditi, vlada obupa in reče: Ne grem se več. Nam se to enostavno ne zdi sprejemljivo in to je razlog, zakaj smo ta amandma vložili. Ne gre za nič ideološkega, ne gre za nič pretirano političnega, gre samo za debirokratizacijo in normalizacijo države do te mere, da našim državljanom poslovanje z državo čim bolj olajšamo in ga poenostavimo. In v današnjem svetu je leto dni časa dovolj, da bi našli rešitve, kako ta problem rešiti. Vabim vas, da vsi skupaj ta amandma podpremo in s tem tudi celotno vlado prisilimo k temu, da v tem letu dni, ki ga ima še na razpolago, najde rešitev, da se bodo ti informativni izračuni v praksi tudi zgodili.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Zdaj vas je več. Prosim, da se prijavite. Prijavljeni so štirje. Besedo ima Jani Mederndorfer. Izvolite.
Möderndorfer, čisto zares. To, kar je govoril spoštovani kolega Tonin, bi seveda, če bi to prvič poslušal, kupil za suho zlato. Ampak kolega, ti dobro veš, da ste predlagali absolutno premalo amandmajev, če bi res hoteli udejanjiti to, kar si rekel. Bi morali spremeniti najmanj deset členov, če bi hoteli popolnoma zaustaviti cel postopek. To je prva stvar. Druga stvar, jaz bi to tudi takoj podpisal, kar si rekel, ker sem besen. Besen sem na to, da me je nekdo dve leti, več kot dve leti, nazaj zavajal in mi razlagal o popolnoma isti stvari, o kateri danes govorimo, da bo stvar funkcionirala. Tretjič. Besen sem, da imamo tako zanič informatike v državni upravi. Če vsepovsod drugje po svetu lahko naredijo ne vem kakšne algoritme, imamo pri nas probleme z zajemanjem iz različnih baz podatkov. In vse to, kar so počeli dve leti, ker praktično bi zdaj morali že testirati in testiranje bi moralo že delovati v smislu, da gre samo še za pripravo, kako bo 1. septembra naslednje leto stvar zafunkcionirala. Ne funkcionira niti v tej fazi! Je nemogoče pričakovati in ne verjamem, da tudi če bi na silo danes tukaj sprejeli neko odločitev, da prisilimo državo, da v enem letu nekaj deluje; bi na koncu kratko potegnili samo tisti prejemniki, ki bi ta denar morali dobiti, ker stvar ne bi funkcionirala. Zato se je ministrstvo odločilo, da bo stvar šla bistveno počasneje, kar se tiče priprav, da ne bo potem kakršnihkoli nesporazumov. In to je ves srž nerazumevanja ali pa drugačnega pogleda na stvar. Drugače pa se v osnovi, kolega Tonin, strinjam in mislim, da oba stojiva na istem stališču. Nesprejemljivo je, da stvar v dveh letih ni bila postavljena. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Tonin. Izvolite.
Rad bi samo pojasnil, ker me je spoštovani poslanec Möderndorfer razumel narobe. Dejal je, da če bi si mi to resnično želeli, da pride do birokratizacije, potem bi morali vložiti ne amandma na tri člene, ampak na deset. Poslanec Jani Möderndorfer je že precej časa poslanec in on ve, da ko sprejemamo zakone in ko so neki amandmaji sprejeti, potem na koncu pride tudi ugotovitev, ali je zakon usklajen. In če ni usklajen z vsemi stvarmi, potem mora vlada pripraviti uskladitvene amandmaje. V tem ni problem, da če mi nismo vseh členov amandmirali, da potem ta zakon ne bi bil ustrezen, ker vlada bi to ugotovila in bi morala ona pripraviti uskladitvene amandmaje. To je ena pot, kako lahko pridemo do rešitve. Druga pot je pa še bolj preprosta, da enostavno ta zakon zavrnemo in smo na istem, kot smo bili pred letom dni. Imamo več možnih rešitev, kako ta zaplet rešiti. Bistveno pa se mi zdi, da vsi poslanci v tej dvorani jasno povemo, da na to ne pristajamo, da naša vlada obupa na neki točki, ko naleti na težavo, da to ni pravilen pristop. Če gre cel svet v debirokratizacijo, v poenostavljanje postopkov, da pa ob dejstvu, ko imamo še leto dni časa, da ta problem rešimo, se usedejo dol in rečejo: Ne gremo se več. To se nam zdi nesprejemljivo. Podpora našim amandmajem bi bilo zelo jasno sporočilo zakonodajne veje oblasti, nas – poslancev, da na njihov pristop, na njihovo obupavanje ne pristajamo. Tudi zato sem dal prej primerjavo z informativnimi izračuni pri dohodnini. Takrat sem bil v tej hiši piarovec in vem, kakšna so bila kontramnenja in težave, da kaj bo to, cel svet bo narobe, vse v državi bo šlo narobe, ker bodo informativni izračuni prihajali; ampak danes so standard in smo vsi zadovoljni, da je tako. Ko se bodo uvedli ti informativni izračuni, bodo najverjetneje tudi težave, bodo problemi, ampak bistveno je, da jih rešujemo. Sem pa vesel, da sva tukaj s poslancem Möderndorferjem na isti liniji, da isto razmišljava; samo še isto pot najdeva, pa bo problem rešen.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Ljudmila Novak. Izvolite.
Seveda je Nova Slovenija s temi amandmaji skušala narediti tisto, kar je lahko naredila, ker nismo mogli povsod dati amandmajev, ampak samo na te člene. Vsekakor smo pa s temi amandmaji želeli povedati, da se ne strinjamo s takšnim načinom reševanja problemov. Če je še eno leto časa za uveljavitev tega informativnega izračuna, potem ne morem verjeti, da v tem času ne bi mogli pripraviti ustreznega programa. Prehitro osmo obupali. Dejstvo pa je, da smo prav na področju prejemanja teh prejemkov iz javnih sredstev stvari tako zakomplicirali, da se ljudje ne spoznajo več. Državljani že tako imajo probleme, ker se vsak dan s tem ne ukvarjajo, vidimo pa tudi, koliko problemov je na centrih za socialno delo, na to nas že več let opozarja Varuh za človekove pravice. Tudi posebno sejo smo imeli na to temo, ker ministrstvo z dveletnimi zaostanki rešuje pritožbe oziroma jih obravnava na drugi stopnji. Tako odrekamo pravico našim državljanom, da dobijo odgovore v zakonitem roku, hkrati pa ugotavljamo, da v tem času že doštudirajo, končajo šole oziroma ne morejo zaprositi za nadaljnje štipendije, ker še niso dobili odgovora na svojo prejšnjo pritožbo. Ko smo v prejšnjem sklicu sprejemali ta zakon, nas je ministrica prepričevala, kako bo to dobro, da bo to veliko lažje za uporabnike. Mi smo sicer že takrat ugovarjali, da bo stvar zakomplicirana, pa na koncu vseeno vsi skupaj želimo, da bi bila uporaba lažja, bolj pregledna za uporabnike; zato smo večinsko zakon podprli v upanju, da bo res prinesel to, kar je bilo obljubljeno. Sedaj pa ugotavljamo, da bo ministrstvo obupalo. Verjamem, da se je nakopičilo toliko problemov, da sedanja ekipa težko rešuje vse nakopičene probleme; in zato je morda še najlažje nekaj preložiti ali pa odložiti. Glede na vse to, kako smo stvari zakomplicirali pri prejemanju teh prejemkov, pa se mi zdi nujno potrebno, da pa vendarle postopek izračuna takšne informacije postane avtomatiziran, kajti tudi na ta način bodo centri imeli manj dela, državljani pa bodo bolje informirani. In res bi bilo še najbolje, da bi zakon v celoti zavrnili in se stvari lotili na novo. Sama bi takoj podprla zakon, ki bi predvideval poenostavitve postopkov.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Moram reči, da sem danes ob tej razpravi o tej noveli zakona izjemno žalosten, tudi ogorčen. Strinjam se s kolegom Janijem Möderndorferjem, trenutno ga ni, ga ne vidim; rekel je, da je besen. Ja, danes, gospe in gospodje, je spet poteptana socialna država. Danes se spet z uveljavitvijo tega zakona – napovedali ste sprejetje, da ga boste podprli, mi ne – spet krši 2. člen slovenske ustave, da je Republika Slovenija pravna in socialna država. Ali res, gospe in gospodje? Ali je država socialna, če na primer ima na eni strani 3 milijarde evrov denarja za socialne transfere, ampak najranljivejše skupine državljank in državljanov do tega denarja ne morejo, ker je sistem tako kompleksen, tako zapleten, tako nerazumljiv, kot ste sami navajali. Samo ponavljam in rezimiram za vami, nekaterimi poslanci, ki ste predstavljali stališča svojih poslanskih skupin. Še naprej, kolega Jani Möderndorfer je vprašal za govornico, kdo je kriv. Navadno se to v tej državi in v tem parlamentu ne sprašujemo, ampak čas je, dragi kolegice in kolegi, da se vprašamo, jaz bom malo bolj diplomatsko obrnil; kdo je odgovoren, kdo bo odgovarjal, kdo bo sankcioniran za to. Mi nimamo politične moči, smo opozicija. Ampak zaradi tega, ker ni odgovorov na ta vprašanja, ker ne zaupamo, oprostite, tej vladi in tej koaliciji, v kateri sedi kompletna prejšnja vlada, zato smo zapustili pogajanja. In zaradi tega včeraj gospod Šarec toči krokodilje solze, ker smo šli ven, ker nismo in ker ne zaupamo. Ampak toliko svobode nam pa dovolite, da se o tem odločamo sami. In če sem pri svobodi, gospod Jani Möderndorfer, mi smo svobodni, svobodno se odločamo, ali bomo vložili amandmaje, ali jih ne bomo vložili. Da bi jih morali deset namesto tri, kolega Tonin je razložil za tiste, ki pač še ne poznate parlamentarne procedure, kako zadeva gre. Jaz tukaj branim njegovo sedanjo ministrico iz vrst SMC, ki ji ni enostavno, drugače bi najbrž bila tukaj. In težko proti svoji bivši kolegici reče, da nas je zavajala. Ja, tudi nas v Novi Sloveniji. Zakaj? Ker smo vlekli analogijo, aha, informativni izračun za socialne pravice z informativnim izračunom dohodnine. Bili smo zraven, ko smo ga delali. Bili smo zraven, ko nam ga je predstavil pokojni dr. Andrej Bajuk. Ali si kdo danes upa glasovati o umiku informativnega izračuna dohodnine? Nihče. Ker je komfort, ker dobim informativni izračun, potrebujem tri minute, da ga preletim, ga dam v arhiv in država vse ostalo opravi namesto mene; razen razliko moram sam doplačati, če mi to pokaže informativni izračun. In smo analogno pričakovali pa smo rekli – to pa je nekaj dobrega, kar ministrica predlaga. In kaj smo ugotovili? Bil je, oprostite izrazu, predvolilni nateg; pa ne nas – poslancev; najranljivejših socialnih skupin, ki so rekli: No, vendar bomo enkrat dobili nek papir, kjer bo pisalo, kakšne pravice mi pripadajo. Pa tudi sam želim za javnost povedati, kaj pa je ta informativni izračun, berem s portala Ministrstva za delo: »Konec leta 2017 je bila sprejeta novela Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki daje pravno podlago za začetek izdajanja tako imenovanih informativnih izračunov, s katerimi bi bili vsi prejemniki pravic in subvencij po Zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev že pred izdajo odločbe seznanjeni z vsemi za odločitev pomembnimi dejstvi in tudi z višino posameznih pravic, ki jim pripadajo po veljavni zakonodaji. Zakon predvideva tudi uvedbo avtomatičnega informativnega izračuna.« In zdaj vi s tem zakonom ta avtomatični informativni izračun, ki so ga najranljivejše skupine, tisti, ki so na robu te družbe, najbolj čakali, umikate. Jaz moram tu informatike – kdorkoli že to dela, nobenega ne poznam – vzeti v bran. Mi imamo v Sloveniji generalno dobre informatike, imamo dobre fakultete, na tem področju pa res imamo dobre fakultete, ki izobražujejo izjemne inženirje, po domače rečeno softveraše. In ne njih napadati! Če vi natančno ne znate definirati problema, ga noben programer ne bo znal sprogramirati; delal sem na tem četrt stoletja. Da nekdo pravi: Ja, 38 različnih virov podatkov, baz podatkov, veste, to je velik problem. Jaz ne razumem, kje je problem. Da je premalo baz, da je 38 preveč?! Lepo vas prosim! Ne farbati ljudi. Pa da sistem, kot mediji poročajo, mrkne zaradi reorganizacije centrov za socialno delo. Lepo vas prosim! Nekoč sem bil v gospodarski korporaciji, 6 tisoč 500 zaposlenih, čez božično-novoletne praznike smo zamenjali hardver in softver. To je bilo v času mainframov, dinozavrov, ker je bilo to 8 ton opreme; pa ne bom zdaj o zgodovini, glejmo naprej. A kako bomo gledali naprej, če so nekatere polna usta o tej birokratizaciji! Dragi ljudje, dejanja štejejo, ne leporečje in populizem. In res sem razočaran. Ko gre za socialna vprašanja, tako sem razočaran, da ne vem, kaj naj rečem ljudem, ki pridejo iz neke male vasi k meni v poslansko pisarno, mi prinesejo neko odločbo, ki je tako komplicirano zapisana, da se jaz moram skoncentrirati, da potem to temu, ki je komaj čakal, da dobi nekaj fičnikov, razložim, da v odločbi piše, da ne bo dobil, ker ima neko krpico zemlje. Pa pustimo, to je zdaj druga stvar. Ali je možno, kolegice in kolegi, da mi danes ta zakon zavrnemo? Ali smo mi Državni zbor; ali smo mi podaljšek Vlade, ki kimamo Vladi? To je zdaj ključna odločitev, to je ključno vprašanje. Če bo vlada rekla: Veste, ne gre, informatika in tako naprej. Ja, ja, seveda, saj razumemo, da ne gre, to je kompleksno. Ali res? Kolega Jani je govoril o Googlu. Mi iz Nove Slovenije ne bomo problematizirali, če boste dobro plačali dobre informatike, ki bodo to rešili, ampak v roku. Torej je nekdo ta zakon prinesel v Državni zbor in je sam vedel, da ne bo uresničljiv; ker je pa pač fino nekaj obljubit. No, pa dajmo vsi nekaj obljubljati! Če smo že pri sociali, pa dajmo za veliko družino 5 tisoč evrov na mesec! Dobro se sliši, kajne? Kdo pa tega ne bo podprl. Ko bo pa rebalans ali proračun, pa bomo rekli – Veste, ne gre, zdaj so itak volitve mimo, pa dajmo to zmanjšati ali pa umakniti, kot zdaj, ko ta zakon določa umik informativnega izračuna. In še to, če zdaj jaz pravilno razumem, bomo imeli nek hibrid – malo bo avtomatičen izračun, malo bo pa ročno. In tudi ta reorganizacija centrov za socialno delo, imel sem upanje, da ena od koalicijskih strank v prejšnjem mandatu tega ne bo podprla, kar bi pomenilo, da zakon ne bo šel skozi. Potem so jim, po mojih informacijah, zagotovili neko dobro kadrovsko zasedbo. Potem so pa rekli – No, če bo pa naš, potem pa zakon podpremo. Nedopustno, nedopustno, gospe in gospodje. Jaz bom seveda naše amandmaje podprl, zakona pa ne.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo. Dragi kolegice in kolegi! Kakor je bilo že rečeno, bomo mi ta zakon podprli, ker ne vidimo druge poti. Drugače pa se strinjam z razpravljavci, prišlo je do ene šlamastike, ki ni v čast niti Državnemu zboru, prvenstveno rečem vladi, ampak tudi nam v državnemu zboru, ker kar naprej neke stvari vlagamo in flikamo te zakone ter naredimo dejansko zelo nepregledno zadevo. In kakor je govoril kolega, potem se jaz kot univerzitetni diplomirani pravnik po osnovni izobrazbi težko znajdem in še vodim odbor za delo, družino. Se ne znajdem popolnoma, sem moral dobro naštudirati, da sem razumel. Zdaj pa postavimo te vzorce, ki se sproti malce spreminjajo, nekaj dodajamo, okoli 7 novel je bilo; in te vzorce damo informatikom in potem se jim zadeva ne izide. In moram malce povedati, da je malce razumljivo, ni pa opravičljivo, da pred sprejetjem prejšnje novele nismo sistema prej testirali. Zadeva za tako občutljivo skupino ljudi, na kar se nanaša in čemu so namenjeni ti denarji, mora funkcionirati, ker tukaj smo zato, da skrbimo in pripeljemo, da je država urejena in pravična. V tej zadevi nam malce drsi in ne izpolnjujemo svoje naloge, ko govorimo o odgovornosti. Jaz odgovornosti ne vidim kot kolega Horvat v tem smislu, da bi nekoga na kol pribili in iskali krivca na vsak način. So, nekateri niso bili odgovorni v tem smislu, da niso bili kos svoji nalogi, niso znali narediti zadeve in rešiti problemov na način, da bi zadeve delovale. In zamislimo se tudi malo nad sabo, ko nekaj vlagamo s strani, nekaj sprejmemo in ne ter potem pričakujemo [[…]]Moramo včasih malo bolj poslušati tudi pravno stroko, da nam pove, da stvari niso usklajene, ekonomijo, da zadeva ne gre skupaj. Na koncu je res politično odločanje, ampak bodimo tako odgovorni, da tudi ko sprejemamo zakone ter ko sprejemamo novele in novele na novelo in novele na novelo, da je za pričakovati od predlagatelja, da razen tega, da bo sistem začel delovati v nekem času, ki nam ga obljublja; jaz upam, da veliko prej kot leta 2022, to bi morala biti obveza, ker do 2022 je zdaj toliko prostora, da to mora biti obvezno narejeno. Ampak vzporedno sem prepričan, da moramo poenostaviti osnovni zakon; in to nam bo pomagalo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Prijava teče. Prijavljeni so trije. Besedo ima Jerca Korče.
Najlepša hvala za besedo. Ni problem 1. september 2019, ni problem 2022, katerokoli letnico navajamo, po moji oceni, pa sem toliko mlajša, je problem že leto 2008, 2009, 2010, do danes. Informatizacija v naši državi zastaja popolnoma na vseh področjih in očitno to, kar danes obravnavamo, ni izjema. Kolega se sprašuje, ali smo samostojni ali smo podaljšek vlade. Absolutno smo samostojni. Je pa dejstvo, da je vlada izvršilna veja oblasti, ki nam predstavlja neka objektivna dejstva, lahko jim verjamemo, lahko jim ne, lahko nas prepričajo, lahko nas pa tudi ne. Mene je obstoječe stanje, kot ga je predstavila vladna stran, prepričalo, da bi z uveljavitvijo te novele prišlo do kolapsa. Verjamem, da si nihče ne želi tega, da bi najšibkejši doživeli kolaps zaradi tega, ker smo mi vsilili, da neka novela obvelja in da mora to vlada speljati; čeprav na podlagi dejstev, ki obstajajo, vemo, da je to nemogoče. Po moji oceni je popravek zakona v tem trenutku edina realna opcija, ki jo imamo. Druga opcija oziroma ena še bolj pomembna stvar, ki jo pa imamo, je, da bolj odgovorno vršimo nadzor nad vlado. Tukaj bomo v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca absolutno, tudi po zagotovilih ministrice, pristopali k temu veliko bolj odgovorno, kot so pristopale očitno pretekle vlade, ki tega, kot govorim, že od leta 2007, 2008; ne vem, točno kdaj sem bila jaz že v informacijski dobi, pa država na določenih segmentih še vedno ni. Mislim, da je tukaj iskati osnovni problem, pa ne v tem, ali je kriva prejšnja ministrica, sedanja ministrica; ampak celoten skupek je naredil mozaik tega, kar imamo v naši državi, da procesi niso primerno informatizirani. In danes vlagati amandmaje – popolnoma legitimni, ali so pravilno vloženi ali ne – so druge zadeve, ampak je brezpredmetno. To Poslanska skupina Nova Slovenija še kako dobro ve, da bi s sprejetjem vaših amandmajev res prišlo do nekega kolapsa, če ministrstvo zatrjuje, da ta stvar ni mogoča. Kaj naj naredimo v tem trenutku drugega, kot da verjamemo, da so strokovnjaki na ministrstvu dovolj kompetentni, da nam podajo te informacije, da jim verjamemo in da ravnamo odgovorno. In da zaradi neke površne informatizacije, ki bi se lahko zgodila, ne dopustimo tega, da bi prišli do slabšega stanja, kot je to, da se bomo na žalost še vedno morali vsi državljanke in državljani ukvarjati s papirologijo. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Draga kolegica Jerca Korče, ne vem, zakaj morate iti nazaj, ker vas nekako muči tisti mandat 2004–2008, ko govorite o informatizaciji. Jaz vam lahko o takratni informatizaciji na dolgo govorim, imam pa repliko samo tri minute. Informativni izračun za dohodnino, ki ga verjetno prejemate, ker ste zavezanka, deluje dobro. Takrat smo ga naredili. Tukaj se pa lahko, dovolite, razlikujemo, ali stoprocentno zaupate vladi ali pa mogoče samo 80-procentno. Za to gre. In lahko nam iz vlade govorijo: Ne gre; če tega zakona ne bomo sprejeli, bo kolaps. Treba je narediti. In če smo mi zakon sprejeli, Državni zbor je ta zakon sprejel, ki ga zdaj noveliramo; to pomeni, da ima izvršilna veja oblasti nalogo, da ga izvaja. To je ključno vprašanje. Zdaj pa je vlada rekla: Ne moremo ga izvajati, ker je prišlo do ne vem česa, prosim, Državni zbor, podaljšajte nam, dajte nam odpustek in ga podaljšajte, ali umaknite neko rešitev. To ni korektno. Tukaj se verjetno strinjava. Ni korektno, da vlada pride – katerakoli, prejšnja, predprejšnja – z neko rešitvijo, za katero ve, verjetno je vedela. Ali pa naj nam gospe iz ministrstva povedo, ali so vedeli, ali so imeli podatkovni model, ali so imeli rešitve tudi na tehnični ravni, predno so prišli v Državni zbor in nam rekli – Tako bo, podprimo ta zakon. Ali je bilo takrat vse to narejeno? Vlada ima še verjetno veliko časa, pol ure ima, zato bi prosil, da nam razloži, kje se je zataknilo. Mi moramo to vedeti, da drugič ne bomo vsi skupaj delali teh podobnih napak.
Hvala lepa. Tokrat pa ima besedo poslanka Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa. Nekdo je vedel. Nekdo je to zagotovovedel, ker če ne bi vedel, ne bi to čakalo na mizi nove ministrice prvi dan, ko je stopila v svojo pisarno. Težko zdaj rečem, če je kolega rekel, da je besen, jaz sem take vrste človek, da mnogokrat skočim v luft in imam 300 stopinj. In tukaj sem dobesedno skočila v luft, ker smo v preteklem mandatu znova in znova spraševali, tako kot vi, tudi koalicijski poslanci ter poslušali znova in znova zagotovila, da je vse okej, da bo vse šlo. Bom še enkrat prebrala tisto, kar je bilo izrečeno in podrobno zapisano, izjava bivše ministrice, pa zdaj citiram: »Podobno z informativno odločbo mi že danes testiramo v sistemu zato, da se ne bi karkoli zgodilo. In se torej zavedamo, kako občutljiv in obsežen je informacijski sistem ISCSD, ki je podlaga za izračun teh enoletnih pravic in socialnih prejemkov. Zato se ta testiranja izvajajo že sedaj. Izvedeno bo toliko zadostno testiranje, da se vse možne napake odpravijo, tako da bo lahko šla produkcija v polno s predvidenim datumom.« Skratka, zelo odgovorno glede vseh teh sprememb. In če ste me zdaj pozorno poslušali in če ste takrat pozorno poslušali to, kar je bivša ministrica izjavila, smo seveda temu verjeli. Mogoče res 80-odstotno, mogoče celo 90-odstotno, ampak dovolj, ker smo verjeli v ta dober namen, ker smo verjeli, da je to za vse uporabnike dobro, da smo to potrdili. In ko govorim za vse uporabnike, govorim tudi o vseh nas, ki tukaj sedimo, saj smo danes skupaj ugotovili, da je sistem prezakompliciran. Če je prej bilo v stališču ene od poslanskih skupin, da se je ta zakon, ki ureja najranljivejše, že sedemkrat spreminjal, že zgolj to dejstvo pove, kako je sistem zakompliciran. In marsikdo s fakultetno izobrazbo danes ni sposoben sam razbrati, kaj mu pripada, kako mu pripada, kdaj mora vlagati, kdaj ni treba vlagati. Resnično se je treba tukaj lotiti poenostavitve. To je bilo že izrečeno s strani ministrstva na odboru, da se bo zadeva tukaj uredila; in res mora biti to ena od prioritet. Si pa lahko kar predstavljam, ker dobivam tudi informacije iz posameznih ministrstev, s kakšnimi softveri se srečujejo na posameznih ministrstvih, kako posamezni uradniki vnašajo en in isti podatek po trikrat, da ga imajo res v vseh sistemih. In če se zdaj pogovarjamo, da centri za socialno delo počrpajo podatke iz 38 baz podatkov, česar samo po sebi jaz ne vidim kot problematično; pač pa je problematično verjetno to, da so te baze podatkov v lasti različnih upravljavcev, različnih pravnih oseb, ki nimajo interesa, da pri sebi karkoli spreminjajo z namenom, da bodo globalno poenoteni in nekemu tretjemu organu s tem olajšali pot do podatkov. Si predstavljam, da temu ni tako; in si predstavljam, da bi bilo treba tudi te organe, ki so v okviru državne ali javne uprave, z nekim načinom prisiliti, da to storijo. Kako, to je zopet zdaj na vladi, ne na nas poslancih, da predlagamo, na kakšen način naj te zadeve uredijo. Ampak jaz še enkrat poudarjam, da že ob sprejemanju smo ničkolikokrat opozarjali in spraševali. Tudi Državni svet, državni svetnik je zadnjič lepo povedal, da je tudi Državni svet takrat izražal iste pomisleke in dobil popolnoma enaka zagotovila, kot smo jih dobili mi. Nova ministrica, nova državna sekretarka ne more priti zdaj za zagovornico in kazati s prstom, kdo vse je kriv in kdo ni kriv, ker se to na tak način ne dela. Ampak poslanci pa lahko jasno in glasno povemo, zakaj smo to potrdili in komu smo takrat verjeli. In verjamemo tudi zdaj, da če tega ne potrdimo – in jaz z največjim veseljem tega ne bi potrdila ter bi z največjim veseljem rekla: Ne; tole imate, tole uredite. Popolnoma tako, ampak ne bo šlo tako. In ko smo se pogovarjali o tem, da je še eno leto časa in da dejansko eno leto še ima ministrstvo, da te zadeve uredi, vas opozarjam, kolegi, da si niste dovolj natančno prebrali gradiva. Zakaj? Ker se spreminja tudi 12. člen in v obrazložitvi 12. člena zelo jasno piše: »Z namenom, da bodo lahko centri za socialno delo decembra 2018 po uradni dolžnosti,« torej brez vlog strank, »začeli postopke preverjanja izpolnjevanja pogojev za nadaljnje prejemanje letnih pravic, ki se iztečejo od decembra 2018.« Torej to je tisti rok, ki ga tu lovimo oziroma lovijo, ne pa 1. september 2019. Ker sem še vedno jezna in razburjena zaradi tega in ker bi si še vedno želela, da tega danes na mizah ne bi imeli; in vsi državljani in državljanke bi dobili, kot je bilo že danes rečeno, podobno kot dohodninski informativni izračun tudi tega in bi jasno vedeli, kaj pripada, kaj ne pripada in kako. Kaj reči na koncu? Najraje ne bi; pa je treba, ravno zaradi tega, da vsaj tukaj, če že ne takrat, ko se je zadeva uvajala na ministrstvu, pokažemo neko odgovornost in resnično preprečimo, da bi z januarjem ljudje ostali brez prihodkov, ki jih res, kot mnogi radi rečete, krvavo potrebujejo in kjer si ne morejo privoščiti, da en mesec vmes ostanejo brez tega prihodka. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še poslanka Mojca Žnidarič. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim tudi v mojem imenu! Sama amandmajev Nove Slovenije ne morem podpreti, ker si ne upam privoščiti, da bi sistem 1. septembra naslednje leto kolapsiral in bi vse ranljive skupine ljudi ostale brez pravic in tudi izplačil. Ministrstvo za delo je pojasnilo, da je na podlagi vseh dosedanjih testiranj, kjer so se pokazala visoka tveganja, zelo velik rizik, da se letno podaljševanje teh pravic na podlagi informativnih izračunov verjetno ne bi izšlo. Na podlagi tega zdaj sprejemamo to spremembo, kajti kot je gospa Janja Sluga povedala, bodo centri za socialno delo že s 1. 1. 2019 začeli izdajati mesečne odločbe. Torej centri za socialno delo bodo namesto letnih izračunov pošiljali oziroma izračunavali po uradni dolžnosti mesečne pravice, mesečne odločbe se bodo izdajale. Stranke bodo še vedno razbremenjene, kajti ne bo jim treba dajati novih vlog. Vloge se bodo dale samo ob prvi pravici. Hkrati, kot pravijo, bodo tudi delavci centrov za socialno delo razbremenjeni, torej ne bodo sprejemali novih vlog vsak mesec, tako da ena razbremenitev zagotovo bo. Druga pa bo ta, da ne bo v primeru zrušenega sistema milijon klicev. Če se spomnite, je tri, štiri leta nazaj Zavod za zaposlovanje želel preiti na elektronsko oddajo javnih del. Vse je bilo pripravljeno, zavod ima zelo dober informacijski sistem, testiralo se je več kot leto dni, ampak ko je nastopil tisti dan, ko so se vsi izvajalci ob isti sekundi prijavili v sistem, da bodo oddali naročilo za javno delo, se je sistem zrušil. In še danes žal ne poteka. In v tistem trenutku sem tudi delala tam in vem, koliko je bilo klicev in vsega, zato tega pač ne privoščim delavcem, ki delajo na centrih za socialno delo. Tudi ne gre za primerjavo informativnih izračunov za dohodnino in informativnih izračunov centra za socialno delo. Furs ima svoj informacijski sistem, Ministrstvo za delo pa je odvisno od drugih 38 informacijskih sistemov. In kot razlagajo, ko danes delavci rešujejo odločbe na centrih za socialno delo, dnevno naredijo okoli 60 tisoč klikov oziroma teh povezav. Ko bi reševali v roku treh dni te letne odločbe, bi bilo to na dan 250 tisoč klikov oziroma teh povezav. Danes ne upa nihče trditi, da bo to izvedljivo. Seveda nismo zadovoljni s tem, da gremo en korak nazaj, ampak trenutno si sama in tudi drugi kolegi tega rizika ne upamo privoščiti. Trenutno je ta sprememba te zakonodaje tudi najbolj nujna oziroma najbolj odgovorna. Rekla bi še to, da v tej spremembi dejansko rešujemo tudi to, da bodo centri za socialno delo v prvih treh mesecih leta 2019 po uradni dolžnosti izdali tudi nove odločbe vsem tistim ljudem, ki niso vedli ali pa na kakšen drug način niso dali nove vloge za zvišanje pravic, na primer varstvenega dodatka in podobno. Kajti ugotovilo se je, da je precej ljudi takšnih, ki niso bili seznanjeni oziroma niso dali vlog za zvišano pravico varstvenih dodatkov. Tudi to rešujemo zdaj, zato je nekako nujno, da se res ta zadeva rešuje zdaj in ne naslednje leto. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Odpiram postopek za prijavo. Prijavljen je še gospod Soniboj Knežak. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Moram reči, da nisem imel namena razpravljati, pa vendar nekatere zadeve mi gredo počasi ali na živce ali karkoli, težko je to poimenovati. Zdaj sem še enkrat kolega vprašal, ali smo še pri amandmajih. Ja. Ker iz razprave mojih predhodnikov zdajle je bilo zaslediti vse kaj drugega. Predlagam, da razmislimo vsi, da bomo skrajšali te seje, kjer se bomo hvalili, kaj je kdo pred petimi, osmimi, desetimi leti v tem državnem zboru že naredil, kaj je bilo dobrega narejenega, na kaj so opozarjali, pa se to ni realiziralo. Predlagam, da dodamo eno rubriko – Še pomnite, tovariši? Pa se boste potem izkihali pa povedali vse, kar ste imeli namen pa kaj ste dobrega že naredili, ampak to je past tense. To je zadeva, ki ne daje dodane vrednosti. Sploh pa ne pri današnji razpravi o amandmajih. Kratimo čas, ne vem, ali je tako luštno biti pred kamerami, je to ves čar tega. Toliko okrog tega, ker mi že nekaj časa leži na duši. Amandmajev seveda ne bomo podprli. Tretje, jaz poznam dr. Anjo Kopač Mrak, ki je danes bila že nekajkrat omenjena kot tista, ki vas je zavajala. Celo beremo, kaj je rekla, pa da se bomo spomnili, koliko nas je [[…]]Jaz sem trdno prepričan, ona je odgovorna oseba. Ogromno zadev se je premaknilo na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve v mandatu, ko je ona vodila. Tudi ta zakon je bil dan v proceduro z dobrimi razlogi. In tudi roki, ki jih je postavila, verjetno si ni ona izmislila, da bo IT tehnologija sama določila roke. To se pravi, da so ji verjetno strokovnjaki s tega področja povedali, da je zadeva uresničljiva v tem času, zato je bilo tudi to dano v obravnavo. Sem pa trdno prepričan in ne dovolim, da govorite, da je neodgovorna, da je kogarkoli namenoma zavajala, imejte malo spoštovanja do človeka. Toliko okrog tega. Tisto, kar je vlada naredila, ko je ugotovila, da ima težave, da zadeva ne bo šla, to je tisto, kar so naredili preko ministrstva oziroma zdaj prekladajo, je za moje pojme odgovorno dejanje. Odgovorno dejanje, ker so imeli težavo, ki jo bodo zdaj razrešili. Dva cilja je imel ta zakon, prvega bomo uresničili, kar je zdajle kolegica Žnidarič povedala, da ne bo treba več napovedi vlagati. To danes ni nihče povedal. O vsem drugem smo govorili. Amandmajev ne jaz ne moji kolegi v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 4. člen ter amandma Poslanske skupine Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Nihče. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 6. člen ter amandma Poslanske skupine NSi. Želi kdo razpravljati? Tudi ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 2. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali z glasovanji ob 14.10. (Seja je bila prekinjena ob 13.40 in se je nadaljevala ob 14.10.)
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 2., 3., 4., 5., 9., 10., 11. in 1. točka dnevnega reda. S tem prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslance in poslanke prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o trgu finančnih inštrumentov po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaja k prehodni in končni določbi nista bila vložena, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predloga zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je drugo obravnavo Predloga zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Prisotnih 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor sprejel sklep, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o voznikih v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o voznikih ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Prisotnih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 27. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zbor sprejel sklep, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uveljavljenju pravic iz javnih sredstev v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 19. novembra 2018. Sedaj odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k 1. členu. Glasujemo. Prisotnih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k 6. členu. Glasujemo. Prisotnih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. S tem smo zaključili z odločanjem o amandmajih in zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predloga zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Želite obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Gospod Tonin, izvolite.
Dragi poslanke in poslanci! Tisti, ki resno zagovarjamo debirokratizacijo pa odpravljanje birokratskih ovir, bomo seveda glasovali proti temu zakonu, ker ta zakon želi odpraviti nekaj tistega, kar je predlagala prejšnja vlada, ki je praktično zelo identična sedanji koaliciji, in to je, da bi pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev staršem in vsem ostalim pomagali z informativnim izračunom. Čeprav je do uveljavitve tega informativnega izračuna še leto dni, vlada danes s tem zakonom pravi – Ne grem se več, smo obupali, tega ne bomo storili. Tudi če je težko, ni prav takšen pristop. Tudi če se pojavljajo številne težave, ni prav takšen pristop. Vlada in ministrstvo bi morala napet vse sile, da najdejo način in poti do rešitve, da vendarle čez eno leto informativne izračune imamo. Zato predaja in takšen umik ni prava pot. In z zavrnitvijo tega predloga zakona, kot ga bo Poslanska skupina Nove Slovenije, na nek način prisilite vlado, da mora v tem letu poiskati rešitev, da do informativnega izračuna tudi pride. Pri takih konkretnih zadevah se pokaže, ali smo resnično za debirokratizacijo, tudi v konkretnem primeru, ko gre za resne, oprijemljive stvari; ali pa to vse ostaja zgolj in samo pri besedah. Mi, ker mislimo resno, bomo to pokazali tudi s tem, da bomo glasovali proti temu zakonu.
Hvala, gospod poslanec, za vaše stališče. Še obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dragi kolegice in kolegi. Iz moje razprave je o amandmajih glede zakona je najbrž evidentno, da bom glasoval proti temu zakonu. Dragi kolegice in kolegi, ugotavljam, da nam na obroke umira socialna država. Kakšna birokratizacija? Ravno nasprotno. Ravno nasprotno. In res sem bil vesel, ko smo tukaj sprejemali, mislim, da smo vsi poslanci potrdili ali pa vsaj ni bilo glasu proti, ko je ministrica dr. Mrak prinesla zakon v Državni zbor in smo ga v Državnem zboru lani potrdili. Ljudem iz Pomurja, ki se oglašajo v moji poslanski pisarni, sem lahko razlagal – Poglejte, zdaj pa bo; bo informativni izračun, ker boste pred odločbo videli, katere pravice vam pripadajo. Ker jaz kot poslanec jih ne znam razložit, tako smo zakomplicirali to zadevo. In da se danes izgovarjamo, kdorkoli že, na informatizacijo, lepo vas prosim, v tretjem tisočletju, lepo vas prosim. Najbrž nekdo, ki je ta zakon predlagal, potem ni preverjal, kaj vse ga čaka. To ni korektno. In obžalujem, da se s takšnimi zadevami ukvarjamo. Pred volitvami nekaj obljubimo, potem pa umaknemo. Vem, da tudi ministrici ni enostavno, kar jo je čakalo na mizi, ko je prišla v svojo pisarno; in zdaj mora vse to poslušati. Predlagam, ne smem vas nagovarjati, razumem, jaz bom zakonu nasprotoval. Mi smo Državni zbor, treba je Vladi naložiti, da ni pardona, da mora do rešitev priti, če smo parlament; ali pa smo podaljšek vlade, nič drugega. Hvala.
Hvala, gospod poslanec. In sedaj prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 32. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to so Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 20. novembra 2018, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov: Prvič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Marjana Šarca na poslansko vprašanje gospoda Danijela Krivca v zvezi z globalnim dogovorom o migracijah. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 43. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Drugič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca na poslansko vprašanje gospoda Jožefa Horvata v zvezi z ukrepi na področju davčnega sistema. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Smo pri tretjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Marjana Šarca na poslansko vprašanje gospoda Dušana Šiška v zvezi z odlagališčem radioaktivnih odpadkov v Krškem. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Četrtič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje gospe Andreje Katič na poslansko vprašanje mag. Dejana Kaloha v zvezi s spoštovanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in odgovornostjo. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Petič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve gospoda Boštjana Poklukarja na poslansko vprašanje gospe Alenke Jeraj v zvezi z najdbo posmrtnih ostankov. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Šestič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za izobraževanje, znanost in šport dr. Jerneja Pikala ter ministra za kulturo gospoda Dejana Prešička na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi z LGBT – manjšinam sovražnim priročnikom revije Demokracija. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 68. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 68.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Sedmič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve gospoda Boštjana Poklukarja na poslansko vprašanje gospoda Janija Ivanuše v zvezi z mejno policijo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Osmič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za infrastrukturo mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Borisa Doblekarja v zvezi z investicijami na področju državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Devetič. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za infrastrukturo mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Aleksandra Reberška v zvezi z izgradnjo severnega dela tretje razvojne osi. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, zaključujem 1. točko dnevnega reda. Prekinjam 2. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v četrtek, 22. novembra, ob 9. uri. Želim vam prijeten dan!