Fru talman! Larry Söder har frågat statsrådet Anders Ygeman om han anser att regeringen som ägare kan förlänga livslängden och stoppa för tidig avveckling av Ringhalsreaktorer och hur han ser på att planera för ny och effektiv kärnkraft i Ringhals. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Riksdagen har beslutat att Vattenfall AB, som äger Ringhals, affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen, och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Styrelsen i Vattenfall AB har beslutat att Ringhalsreaktorerna 1 och 2 ska avvecklas baserat på en affärsmässig bedömning . Denna bedömning står sig fortfarande , även efter en kortare tid av högre elpriser.
Fru talman! En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår framtida välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Med detta sagt borde målbilden vara klar för Sveriges riksdag och regering: ett stabilt och leveranssäkert system med kärnkraft, vattenkraft och solenergi, som samtidigt minimerar importen av energi. I detta läge och med den målbilden står svensk elmarknad inför en mindre chock 2019 och 2020. Då planeras Ringhalsreaktorerna 1 och 2 upphöra att producera el. Då ska man ha i minnet att dessa två reakto rer förra året producerade ca 8 procent av svensk elförbrukning. Ringhals hade under 2018 även ett produktionsrekord, vilket vi som svenska konsumenter ska vara oerhört tacksamma för. Detta var i ett läge då vi som nation samtidigt importerade relativt mycket energi från Ryssland. Importen från Ryssland motsvarade ungefär två mindre kärnreaktorer. Detta kan inte vara ett önskvärt läge för Sverige. Detta påvisar den problematik som finns, och den kommer att öka i omfattning när vi i förtid stänger två reaktorer i Ringhals. Bristen på energi kommer att öka dramatiskt, vilket ökar importen från andra länder. Det är nu tio år sedan förbudet mot nybyggnation av kärnkraftverk avskaffades. Trots det stänger vi i dag fullt fungerande reaktorer utan en plan för hur energiförsörjningen ska tillgodoses. Kristdemokraterna vill värna de kärnkraftverk som finns. Kärnkraft är en utsläppsfri, leveranssäker och produktiv energikälla. Sverige ska inte bli beroende av att importera smutsig kolkraft. Det som vi förlorar genom att stänga två reaktorer på Ringhals är kompetenskraft som vi mycket väl skulle kunna behöva i ett längre perspektiv i Sverige. Vi förlorar en stor del av dagens personalstyrka som är ca 1 300 personer. Vi förlorar även möjligheten att leverera en stabil och leveranssäker el som vi är i stort behov av nu och i framtiden. Min uppfattning är att man bör driva dessa reaktorer så länge som det är möjligt och ekonomiskt försvarbart och att samtidigt planera, projektera och byta ut dessa två äldre reaktorer mot nya generationsreaktorer. För att klara detta behövs kompetens som finns på plats, långsiktighet och förståelse av ett alternativ, för möjligheten att klara de framtida energibehoven står inte mellan kärnkraft och vind och sol utan mellan kärnkraft och importerad energi som är producerad av fossilt bränsle. Jag noterar att statsrådet i sitt svar hänvisar till aktiebolagslagen och säger att det är styrelsen som fattar besluten kring bolagens inre strategiska beslut, vilket förvisso är sant. Men som storägare av ett bolag är det nog oerhört ovanligt att man även avhänder sig möjligheten att påverka besluten. Jag skulle nog vilja sträcka mig så långt som att säga att det är unikt om så är fallet. Jag tror inte att Vattenfalls styrelse är utan påverkan från sin storägare vad gäller med vilken inriktning bolaget ska arbeta. Jag förstår om statsrådet tycker att frågan är obekväm och därför hänvisar till aktiebolagslagen. Men jag kan ställa frågan lite annorlunda: Hur avser regeringen att klara av att leverera den el som svenska hushåll och företag behöver i framtiden, om man nu blint fortsätter avvecklingen av kärnkraften? Hur tänker den svenska regeringen klara av leveranssäkerheten, med tanke på att möjligheten att bibehålla robustheten i systemet försvinner i samband med kärnkraftens avveckling?
Fru talman! I en färsk rapport från Svenskt Näringsliv, som släpptes för en vecka sedan, har man sammanställt de färdplaner för fossilfrihet och klimatneutralitet som ett antal branscher presenterade förra året. Sammanställningen går ut på att se hur mycket el och bioenergi som behövs ytterligare om man ska kunna uppnå målen i dessa färdplaner. Resultatet i rapporten och bedömningen för ett fossilfritt 2045 är att det behövs mer el, från dagens 140 upp till 200 terawattimmar, och mer biodrivmedel, från dagens 87 till 162 terawattimmar. Att ha en gemensam planeringsram när det gäller el är en förutsättning för näringsliv, samhälle, elproducenter, elnät med flera att effektivt kunna planera sin verksamhet. Delar statsrådet bedömningen att en planeringsram på 200 terawattimmar elproduktion till 2045 är rimlig? I debatten kring kärnkraft hörs nästan alltid att den är för dyr och att den inte har någon framtid. Enligt färska siffror från Vattenfall kostade el från Forsmark förra året 22,6 öre per kilowattimme och el från Ringhals 22 öre. Elpriset i elområde SE3, där kärnkr aften ligger, var förra året 44 öre. Ringhals gjorde alltså en krona i vinst för varje krona elen kostade att producera. Om kostnaden för utsläppsrätter fortsätter att ligga över 20 euro per ton kommer Ringhals och Forsmark att vara mycket lönsamma att driva framöver. Om vi därtill lägger kärnkraftens livslängd är erfarenheten från bland annat USA, som har kärnkraftsreaktorer liknande de vi har i Sverige, att kärnkraftsreaktorerna har en livslängd på 80 år, kanske ännu längre. Om Sverige behåller kärnkraftsreaktorerna till 2060-talet i stället för till 2040-talet kan all ny förnybar energi användas till att eliminera fossil energi. Att sedan vänta till 2050-talet med att bygga nya reaktorer ger oss också tid att utveckla nyare och billigare reaktorer än vad marknaden just nu erbjuder. I dag har vi ingen aning om hur effektutmaningen ska mötas utan kärnkraft. Det finns idéer, men inga är prövade. En ytterligare fördel med att förlänga driftstiden är att kostnaden för slutförvaret blir billigare per kilowattimme producerad el. Håller ministern med om att det är rimligt att som i USA köra dagens reaktorer till 2060-talet i stället för till 2040-talet som i dag planeras? Ringhals 1 och 2 ska nu skrotas efter inte ens 40 år. Dessa bör köras till minst 2030-talet varefter bedömning kan göras om de kan köras i ytterligare 10 eller 20 år. Kan ministern svara på om Vattenfall gjort en bedömning att köra Ringhals 1 och 2 till 2030-talet?
Fru talman! Denna diskussion blir helt obegriplig om man inte sätter in den i ett sammanhang, i en kontext. När jag under förra mandatperioden blev utsedd till energiminister fick jag i uppdrag att titta på hur vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för den svenska elförsörjningen. Ett sätt att göra detta var att närma sig riksdagens partier för att se om vi kunde komma överens om energipolitik som håller över tid. Jag tog tag i den uppgiften, och vi tillsatte en energikommission där alla riksdagens partier ingick. Detta skedde under en orolig tid med låga energipriser i såväl Sverige som Europa, och det blev extra angeläget när både Eon och Vattenfall, det vill säga ägarna till samtliga svenska kärnkraftsreaktorer, vintern 2015/16 meddelade att om det inte skedde förändringar i förutsättningarna för kärnkraften såg de inte framför sig att de kunde investera i den oberoende härdkylningen, som ju är ett absolut krav för att kunna driva någon som helst kärnkraft i Sverige efter december 2020. Detta gällde samtliga tio reaktorer som då var igång i Sverige. Vi tog gemensamt tag i frågan, och Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och Centerpartiet nådde en uppgörelse, det som sommaren 2016 blev energiöverenskommelsen. Den omfattar produktion, överföring och marknadsfrågor, ja, allt det som är vårt elsystem. Den är till stort gagn för vårt land. En av de många åtgärder vi vidtog för att försäkra oss om att alltid ha hållbar el till konkurrenskraftiga priser var att göra situationen för kärnkraften betydligt bättre än den var innan. En åtgärd, som inte minst Kristdemokraterna drev på för, var att ta bort den så kallade effektskatten eller kärnkraftsskatten. En annan åtgärd var att göra om regelverket för avfallshanteringen så att den blev jämnare över åren och att göra om i placeringsregelverket så att man inte behövde höja så mycket som om man bara hade investerat i säkra statspapper i ett läge då det inte fanns några räntor att hämta i statspapper. Detta gjorde sedermera att både Vattenfall och Uniper, som blev ägare av Oskarshamn efter delningen av Eon, beslutade sig för att investera i oberoende härdkylning för de sex reaktorer de trodde kunde vara lönsamma, det vill säga Oskarshamn 3, Ringhals 3 och 4 och Forsmark 1–3. Detta gjordes på helt marknadsmässiga grunder, för en viktig del av uppgörelsen var ju att kärnkraften ska verka på precis samma villkor som allt annat. Att ta bort den politiska träta som har funnits i 40 års tid är bra och en styrka för vårt land. Kan man driva kärnkraft i Sverige? Ja, det bestämmer ägarna helt utifrån marknadens förutsättningar, vilka vi gemensamt förbättrade under förra mandatperioden. Vad kan regeringen göra i detta läge? Anledningen till att jag tar upp Vattenfall är att ledamöterna mycket väl vet att riksdagen har beslutat att Vattenfall ska bedrivas affärsmässigt och göra affärsmässiga bedömningar. Larry Söder kommer med ett antal fakta som inte stämmer. Sverige har sedan 2013 varit en strukturell elexportör; vi exporterar vartenda år. Även efter att R 1 och 2 läggs ned kommer Sverige att fortsätta att vara en elexportör. Det är viktigt att komma ihåg.
Fru talman! Jag håller givetvis med statsrådet om att säkerheten är oerhört viktig, och de investeringar som behöver göras i reaktorerna ska göras. Men beslutet fattades kanske innan vi förändrade effektskatten. Statsrådet säger i sitt svar att bedömningen kvarstår, men som Camilla Brodin sa i sitt anförande fungerar det faktiskt i dag att driva kärnkraften med vinst. Jag tror alltså att man kanske har en lite annan bild i dag och kan fatta andra beslut. Statsrådet säger att ägarna bestämmer på affärsmässiga grunder. Ja, och ägarna är i detta fall staten och regeringen, som i sin vishet styr över detta. Därför är det viktigt att veta hur regeringen ser på framtiden. Verkligheten kommer i fatt oss vare sig vi vill det eller inte. Redan i dag missar vi företagsetableringar på grund av att vi inte kan garantera energileverans, och behovet kommer att öka avsevärt i framtiden. Vårt fokus borde därför vara att klara av detta både nu och i framtiden. Sol och vind är jättebra, och vi ska bygga mer och se till att ha mycket mer av den typen av energi. Men vi kommer att behöva energi också en regnig, kall, molnig eller mörk dag. Vi behöver också energi för att alla svar för att klara klimatet verkar vara att vi ska använda mer energi i form av elbilar, elcyklar, elflyg med mera. Vi kommer alltså inte att använda mindre energi i framtiden, utan väsentligt mer. Den stora frågan borde alltså vara hur vi klarar av att leverera denna energi miljövänligt och säkert. Jag menar att kärnkraften har en roll att spela i Sverige även i framtiden, och jag tror att man ska försöka förlänga den tid som Ringh als 1 och 2 kan drivas och därefter ersätta dem med andra reaktorer. Allt fler rapporter påvisar energibrist och leveransproblem. Hur vi ska lösa detta är något som bör göra även regeringen orolig inför framtiden. Ska vi klara leveranssäkerheten har vi bara två alternativ: en leveranssäker och uppdaterad kärnkraft eller import från andra länder, vilket faktiskt smutsar ned vår miljö. Statsrådet hänvisar till den affärsmässiga bedömningen som styrelsen har gjort och att den fortfarande står sig. Gäller det även om man tar bort de subventioner som finns för andra energislag? När det gäller nettokostnaden är kärnkraften oslagbart kostnadseffektiv. Kan regeringen i form av storägare förklara den nya situationen för Vattenfall, det vill säga att kärnkraften behövs i dag, i morgon och i framtiden för att klara leveranssäker och miljövänlig el? Finns det en möjlighet att regeringen visar sin önskan att Ringhals i framtiden ska producera mer energi än vad man klarar av i dag och att avvecklingen därmed stoppas och en framtida ökning planeras? Jag såg till min glädje att Vattenfall verkar arbeta med en framtidsbild där kärnkraften behövs även framöver. Så tolkar jag samarbetet och satsningen med Uppsala universitet för att säkra högkvalificerad kompetens långt in på 2040-talet. Enligt min mening har regeringen, som är storägare i Vattenfall, till dags dato på alla sätt försökt avveckla kärnkraften i Sverige. Ska jag som riksdagsledamot tolka detta som en omsvängning av regeringen och att man nu stöder kärnkraftens fortsättning och eventuella utbyggnad efter 2040?
Fru talman! Jag tackar ministern för en del svar på de frågor jag ställde tidigare. Ministern talade om energiöverenskommelsen, vilken vi båda är en del av, och jag är glad över att vi kommer att fortsätta med. Den innehåller visst utrymme för tolkning av kärnkraftens förlängning eller inte, men i genomförandegruppen är vi överens om att vi ska ha 100 procent förnybar energi plus kärnkraft. Så mycket mer har vi inte diskuterat. Vi kan jämföra de olika energislagen , och jag ska komplettera bilden lite grann , eftersom vi pratar mest om kärnkraft . V indkraft i Sverige, inklusive allt , kostar i dag 40 – 50 öre . S olen ergi kostar ungefär det dubbla , fast nu har vi elcertifikaten som gör att vi har kommit ganska långt i arbetet . A tt stänga Ringhals 1 och 2 ger en ökad kostnad på 18–28 öre, eller från 22 öre upp till 40 öre, om vi räknar så. För 12 terawatt, som Ringhals 1 och 2 producerar , blir det ungefär 2– 3 miljarder per år . Man kan också lägga till kostnaden för minskad effektbalans , minska d svängmassa med mera, plus kostnaden för att installera oberoende härdkylning , som ministern nämnde tidigare , som är lite mindre än 500 miljoner per reaktor . Om vi ska jämföra kostnader tror jag att det är bra om vi har med oss detta. Med a ll kärnkraft som tillverkas och produceras har Sverige haft ett produktions rekordår . Stort tack till alla som har arbetat med den na fråga på kärnkraftverken , på SKB och på myndigheter na! H åller ministern med om att stängningen av Ringhals 1 och 2 kommer att innebära en kostnad sökning för elproduktionen med 2–3 miljarder ? V em ska betala för detta, om inte el kunderna ?
Fru talman! Man försöker få till en politisk diskussion här om en fråga som vi i grund och botten är överens om. Denna riksdag har en igt beslutat att Vattenfall ska dr ivas affärsmässigt . Regeringen kan inte frångå riksdagsbeslutet. Det är inte frivilligt, utan vi följer de t naturligtvis . Det ta innebär att Vattenfall gör sina ekonomiska bedömningar . O m en kärnkraftsreaktor i Sverige inte har oberoende härdkylning efter nästa år får d en inte drivas vidare . Detta har branschen och vi i politiken varit helt överens om , för vi vill ha så säkr a kärnkraftverk som möjligt . Detta uppfattar jag att vi är överens om . Något annat som jag tycker är väldigt konstigt är att man jämför äpplen och päron . Det är klart att i nvestering ar i ny produktion och investeringar i gammal , redan etablerad produktion , som kanske till och med är avskriven sedan lång tid tillbaka , är helt olika saker . O m vi tittar på ny investeringar i kärnkraft , som länder som Finland, Frankrike, Storbritannien, USA med flera gör, kan vi konstatera att nästan alla projekt har dragit i väg – över 1 krona per kilowattimme . Det fins ka exemplet började med en prognostiserad kostnad på 3,2 miljarder euro och är nu uppe på i runda tal 9 miljarder euro. I Frankrike är det något liknande . I Storbritannien drog sig Hitachi ur ett projekt och tog kostnader på närmare 25 miljarder för en tid sedan . I USA har Westinghouse gått i konkurs därför att de inte riktigt lyckades hålla kostnaderna för nya projekt nere. Med detta vill jag inte säga annat än att det är upp till mark nad en själv att besluta . O m någon vill bygga ny kärnkraft i Sverige är det möjligt enligt den energi överenskommelse vi har gjort. A tt kärnkraften kommer att leva vidare efter 2020 var en del av energiuppgörelsen . Det var därför vi gjorde de förbättringar s om vi gjorde. Här pågår en ganska o saklig debatt , tycker jag . Vad händer när Ringhals 1 och 2 stänger? E n sak som är tydlig är att Sverige fortsatt kommer att vara nettoexportör av elektricitet . Energimyndigheten räkna r med att vi kommer att fortsätta att exportera kring 14 – 20 terawattimmar . Den stora utmaningen för oss är de begränsningar i överföring som finns inom landet och också mellan Sverige och andra länder . Ä ven detta är en del av energi uppgörelsen: att vi steg för steg ska göra förbättringar och lösa problem en. D etta skapar effektproblem de kallaste vinterdagarna eller vinterveckorna därför att det då efterfrågas mycket m er el av värmeskäl, framför allt i södra Sverige, där elvärme är vanligt . Går det att lösa detta? Absolut ! Hur ska vi göra det ? Jag tror att vi ska jobba precis som vi gjorde under d en förra mandatperioden: tillsammans . Vi sätter oss ne d och fortsätter att jobba med de verktyg v i har för att se till att svenska elkunder , oavsett om det är industrin , hushållen eller för den delen transportsektorn , n är denna bli r alltmer elektrifierad , alltid har tillgång till den el de behöver till konkurrenskraftiga priser . Är det möjligt att göra detta? A bsolut ! Vi har de bästa förutsättningarna. Ä r det gjort ? Ja , delvis , men absolut inte hela vägen. Därför är det viktigt att vi tillsammans fortsätter att jobba och löser problemen. Fru talman! Ägaren har på ekonomiska grunder beslutat att det inte är möjligt att investera i Ringhals 1 och 2. Det skulle man ha behövt göra betydligt tidigare. Och nej, Larry Söder, det är inte sant att beslutet togs före energiuppgörelsen . B eslutet fattades för alla när man visste hur förutsättningarna för kärnkraften var . Beslutet kom alltså efter att man visste att effektskatten skulle tas bort.
Fru talman! Det som jag har försökt få fram här är att kärnkraften kan leverera e l varje dag , v ilket andra energislag inte kan göra . Och vi behöver e l varje dag . D et är kostnadseffektivt med kärnkraft , vilket Camilla Brodin på visade i sitt anförande . El bristen gör att vi borde se kärnkraften som självklar i framtiden . V i behöver Ringhals 1 och 2 även ett tag efter 2019 – 2020 för att kunna bygga ut kärnkraften . Jag noterade att statsrådet sa att om någon vill bygga kärnkraft i framtiden är det upp till de m och att det är marknaden som bestämmer om det finns möjligheter . K an statsrådet säga a tt Vattenfall, även om regeringen och staten är storägare , har möjlighet att med regeringens goda minne planera och bygga ny kärnkraft i Sverige, och att det bara är ekonomiska förutsättningar som gäller för Vattenfalls styrelse , vilket statsrådet har påpekat ett antal gånger här? Betyder detta att Vattenfall, om de vill bygga ny kärnkraft i Sverige, har möjlighet att göra det med regeringen s goda minne? D et skulle vara intressant att veta om det är så . Jag tackar ministern för en bra debatt . J ag tycker att dessa frågor är viktig a, också för svenska företag . Det var intressant att ha näringsministern här för att diskutera dem.
Fru talman! Tack, Larry Söder! D et klart att det ta är c entral a och viktiga frågor , och j ag är glad att vi jobba r tillsammans . M ånga av de investering ar som behöv s, oavsett om det gäller överföring , ny el produktion eller effektivisering , tror jag blir mycket lättare att göra om företagen v et vad som gäller , inte bara under denna och under nästa mandatperiod utan under lång tid framöver . M ånga av de kostnader som är förknippade med investeringarna är så stora att man inte nöjer sig med ett besked som håller i en eller två mandatperioder . Det mest centrala för oss alla är att vi alltid l ö ser elförsörjningen. D et är sant och bra att mer och mer i vårt samhälle kommer att elektrifieras . Vi har goda förutsättningar att kunna klara av detta. Vi har ett stort el överskott i dag . Det kommer vi fortsätta att ha. V i har utmaningar när de t gäller kraften i system et, det vill säga när det gäller effekten. Dessa är möjliga att lösa . Det går inte av sig självt, men det är möjligt. När det gäller frågan om Vattenfall har möjlighet att investera precis som alla andra är svaret j a . D e ska enligt riksdagens beslut a gera på precis samma sätt som andra. O m riksdagen ändra r beslutet är det klart att förutsättningarna ändras. Här vill jag påpeka att Vattenfalls ledning gång på gång har påpekat att kostnadsbilden för ny kärnkraft är sådan att det inte är aktuellt. Detta baserar man på att nästan alla proje kt i vårt närområde i v ästvärlden har dragit iväg med kostnader på hundratals miljarder . D å blir det inte försvarbart . Om det skulle ske en teknisk förändring, vilket man aldrig kan utesluta , förändras i bil d en igen , men så motiveras det utifrån de förutsättningar vi känner till i dag . Sedan vill jag påpeka något. D et låter som att det vore enkelt att bara säga att Ringhals 1 och 2 ska fortsätta, men f aktum är att man i så fall skulle behöva t u mma på säkerhetskraven . Det tror jag inte att någon av oss i grund och botten vill göra. Det vore inte bra för kärnkraften , och det vore inte bra för Sverige.