Добрий ранок, шановні колеги. Займайте свої місця. Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця, підготуйтеся до реєстрації. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації, починаємо нашу роботу. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до реєстрації, починаємо нашу роботу. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Шановні колеги, починаємо реєстрацію. Прошу зареєструватися. [[10:09:46]] Зареєстровано 371 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас сьогодні три іменинники. Це Сергій Іонушас. Є в залі? Я не бачу Сергія Костянтиновича. [[Оплески]] Олена Криворучкіна. [[Оплески]] І Роман Соха. [[Оплески]] Шановні колеги, я вас вітаю, я вам бажаю успіхів, здоров’я, наснаги та досягнення тих цілей, реалізації тих цілей, які ви перед собою і перед вами були поставлені людьми. Дякую. Зі святом ще раз. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю з 10 години проводиться "година запитань до Уряду". У засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Олексій Валерійович Гончарук та члени Кабінету Міністрів України. Прошу привітати. [[Оплески]] На Погоджувальній раді було визначено тему "години запитань до Уряду". Члени Кабінету Міністрів України будуть відповідати на запитання щодо врегулювання конфлікту на сході України, тарифної політики в України: стан і перспективи. Депутатські фракції політичної партії "Слуга народу", політичної партії "Опозиційна платформа – За життя", політичної партії "Європейська солідарність", політичної партії "Голос", керуючись частиною шостою статті 229 Регламенту Верховної Ради України, заздалегідь письмово повідомили Кабінет Міністрів України щодо запитань, які будуть поставлені під час "години запитань до Уряду". Відповіді на запитання, які надали депутатські фракції та групи. відповідати на запитання, які надали депутатські фракції та групи, будуть міністр оборони України Андрій Павлович Загороднюк та заступник міністра закордонних справ України Василь Миронович Боднар, та перший заступник міністра енергетики та захисту довкілля Віталій Миколайович Шубін. Згідно з вимогами частини четвертої статті 229 Регламенту пропонується наступний порядок денний "години запитань до Уряду". По кожній темі відводиться по 10 хвилин членам уряду для доповіді на письмове запитання від фракцій і груп та по 5 хвилин для відповіді на усні запитання від фракцій і груп, які не подали письмове запитання. Доповідач відповідає на одне письмове або усне питання від кожної фракції і групи, письмові запитання обов’язково зачитуються та оголошується депутатською фракцією, яка його подала. На запитання народних депутатів з визначеної теми до членів Кабінету Міністрів України відвести до 30 хвилин. Надавати по одній хвилині на кожне усне запитання та по 2 хвилини для відповіді на нього. Шановні колеги, переходимо до розгляду запитань до Уряду від депутатських фракцій і груп. На запитання щодо врегулювання конфлікту на сході України відповідає міністр оборони Андрій Павлович Загороднюк. З місця. Андрій Павлович, я думаю, що краще з місця, да, тому що у вас є співдоповідач, це заступник міністра закордонних справ України Василь Миронович Боднар. Зачитуєте питання, від якої фракції та відповідайте. По 5 хвилин на вас і на вашого колегу для відповіді.
Дякую. Добрий день усі присутні! Значить, зачитую запитання, які надійшли до нас. Запитання від депутатської фракції "Європейська солідарність": Як уряд бачить практичний механізм розведення військ? Зокрема, за яких умов розпочнеться відведення українських підрозділів? Відповідь. За результатами засідання тристоронньої контактної групи 1 жовтня 19-го року в Мінську було досягнення домовленостей щодо виконання заходів з відведення. з відновлення розведення сил і засобів на ділянках в районах населених пунктів Золоте та Петрівське. Розведення сил і засобів має здійснюватися при проведенні моніторингу зі Спеціальною моніторинговою місією ОБСЄ, а також під контролем Спеціального центру контролю та координації синхронно і дзеркально з обох сторін та повинно бути завершено протягом 3 діб. Передумовою початку розведення сил і засобів від лінії розмежування має бути підтвердження Спеціальної моніторингової місії ОБСЄ відсутності порушень режиму припинення вогню на вказаних ділянках тривалістю не менше 7 діб. Інше запитання, друге запитання. На підставі чиєї інформації буде визначатися відсутність обстрілів? Підтвердження верифікації відсутності порушень режиму припинення вогню на вказаних ділянках повинно здійснюватися Спеціальною моніторинговою місією ОБСЄ з урахуванням інформації щодо обстрілів, яка надається командуванням Об’єднаних сил та Спеціальним центром контролю та координації. Наступне питання. Чи будуть враховуватися обстріли зі стрілецької зброї? Відповідь. Відсутність порушень режиму припинення вогню на ділянках розведення передбачає в тому числі відсутність обстрілів зі стрілецької зброї. Наступне питання. Чи підготовлені відповідні позиції, куди мають відводитися українські військовослужбовці? Якими будуть умови перебування військовослужбовців на цих позиціях? Підрозділам, які розгорнуті в межах ділянок розведення, визначені завдання щодо організованого та поетапного зайняття рубежів і позицій поза межами їх ділянок розведення. Відновлення фортифікаційних споруд здійснюється інженерними підрозділами. Чому відновлення? Тому що ми вже були на цих позиціях у 2016 році, вони були підготовлені в 2016 році, зараз закінчується їх відновлення. Крім того головним управлінням оперативного забезпечення організована доставка та видача матеріальних засобів з польових складів для забезпечення будівництва фортифікаційних споруд в районах відведення військ. Ми говоримо зараз тільки про дві ділянки. Відведення буде проводитися поетапно, заздалегідь підготовлені позиції з підготовленою системою траншей та ходів сполучення, обладнанням укриттями для особового складу, місцями для його проживання, а також створеними належними умовами для виконання бойових завдань. Я персонально був на цих ділянках двох і мав можливість засвідчитися у підготовці позицій. Наступне питання. В разі необхідності повернення підрозділів Збройних Сил України на попередні позиції як швидко зможе відбутися передислокація та яким чином, як швидко і за які кошти відбуватиметься відновлення інженерних конструкцій? Відповідь. Порядок виконання завдань силами і засобами, які входять до складу Об’єднаних сил, визначено планом застосування Об’єднаних сил, що передбачає дії за різних умов обстановки. За результатами роботи Президентом України, Верховним Головнокомандувачем сил України та міністром оборони на лінії зіткнення прийнято рішення щодо створення модульних містечок для проживання особового складу, і першу поставку конструкцій модульного типу заплановано здійснити у грудні 2019 року. Яким чином. Наступне питання. Яким чином відбуватиметься захист цивільного населення від дій ДРГ обстрілів, чи зможуть підрозділи поліції виконувати невластиві їм функції? Захист цивільного населення у зоні відведення буде здійснюватися у відповідності до чинного законодавства та забезпечуватися представниками Національної поліції та інших сил безпеки у взаємодії з військово-цивільними адміністраціями. Підрозділи Збройних Сил будуть утримуватися в готовності до негайного реагування на порушення домовленостей щодо відведення військ та у разі відновлення обстрілів займуть позиції, відповідно визначених планів. Я можу продовжувати?
Да, ще 30 секунд.
Які суми. Наступне питання. Які суми Міністерство оборони за нинішніх обставин вважає критично необхідними для переозброєння Збройних Сил? На даний час існуючий стан справ дозволяє забезпечити потребу Збройних Сил в озброєнні та військовій техніці з урахуванням відновлення існуючих зразків. Але, звичайно, що застарілі. більша частина зразків озброєння є застарілими. Подальші перспективи в переозброєнні будуть залежати від результатів проведення оборонного огляду, який зараз проводиться, Збройних Сил, та визначення обрису майбутніх Збройних Сил. Ця робота зараз активно ведеться.
Уточнююче запитання? Юрій Анатолійович Бойко, хвилина, уточнююче запитання.
Шановний пане міністр, скажіть, будь ласка, два уточнюючих запитання. Звідки взялося 7 днів по припиненню війни. по припиненню обстрілів? І що це за інформація, що якщо будуть відведені війська, то в нас залишається 30 місць, яка гуляє в пресі, в засобах масової інформації, це правда чи це черговий фейк, щоб заборонити відведення військ і припинити мирний діалог, який почався? Дякую.
Шановний депутате, дякую вам за відповідь. вибачте, за запитання. Значить, передумовою, ще раз, передумовою початку розведення сил і засобів від лінії розмежування має бути підтвердження Спеціальною моніторинговою місією ОБСЄ відсутність порушення режиму не менше 7 діб. Наразі ця умова не виконується тою стороною зі сторони бандформувань, які продовжують обстріли регулярно. Зокрема вчора ми мали обстріл в районі розведення в Золотому. Щодо іншого. Ми зараз не говоримо взагалі про інші ділянки, ми говоримо тільки про дві ділянки. Всі інші ділянки, це питання, яке буде вирішуватися в майбутньому. Зараз ми взагалі це питання не коментуємо. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді надається заступнику міністра закордонних справ України Василю Мироновичу Боднару, на відповіді на запитання. Але прохання по запитанню від кожної фракції, від кожної, і називати, яка фракція задала це запитання в письмовій формі. Дякую.
Доброго дня, шановні народні депутати! Запитання від фракції "Європейська солідарність". В оприлюдненій "формулі Штайнмайєра" йдеться, що Україна бере на себе зобов’язання прийняти Закон про особливості місцевого самоврядування на постійній основі. Але попередня ВРУ прийняла закон терміном на 3 роки. Чому зараз йдеться про закон на постійній основі? Чи не стане це початком федералізації України? Відповідь. Так звана "формула Штайнмайєра" визначає лише механізм введення в дію закону, що визначає певний особливий статус окремих районів. Діючий на сьогодні закон введений, значить, він був введений в дію ще в 14-му році і продовжений до 31 грудня 19-го року. Філософія цього закону передбачала з самого початку, що він діятиме лише протягом 3 років. Зараз переговорна вимога, яка озвучується російською стороною в Мінську, це запровадження особливого статусу на постійній основі, але визначатиметься він законом, який прийматиме Верховна Рада. Тобто закон, який будете розробляти ви, і впроваджуватиме Україна. Друге питання. Чому в контексті розведення війсь в Золотому не піднімають питання про відкриття там КПВВ і чи буде відкрите КПВВ в Золотому? Як ви знаєте, що рішення про відкриття в Золотому КПВВ було прийнято ще в 2016-му році. І українська сторона жодним чином не відходила від цієї переговорної позиції, натомість продовжує наполягати на тому, щоб КПВВ було відкрито. Але, як ви знаєте, російська сторона почала пакетувати відкриття КПВВ в Золотому з відкриттям КПВВ в Щасті. Це не передбачено жодною із домовленостей. І тому на сьогодні ми так само залучаємо партнерів по "нормандському формату" для тиску на російську сторону для того, щоби виконати відповідну домовленість і запровадити КПВВ в Золотому. Що стосується Закону про амністію, на якому етапі розробка Закону про амністію і потрапить. чи буде під неї хто потрапляти. Як ви знаєте, що є два терміни, про які ми говоримо на сьогодні. Перше – це недопущення переслідування та покарання осіб, учасників подій в Донецькій та в Луганській областях в 14-му році, саме в 14-му році, і це записано в Мінських домовленостях. А друге – мова йде про амністію. У Мінських домовленостях, у всьому пакеті, йдеться про недопущення переслідування осіб, які брали участь у подіях в Донецькій і Луганській областях в 14-му році. І варто нагадати, що на виконання пункту 6 Мінського протоколу від 5 вересня 14-го року Верховна Рада України проголосувала внесений Президентом України відповідний закон про недопущення переслідування і покарання осіб. Але він так і залишився в статусі законопроекту, оскільки не був підписаний і переданий відповідно до законодавства на підпис Президенту. Важливо, що у статті 5 зазначеного законопроекту міститься вичерпний перелік статей Кримінального кодексу України, злочини за якими не підпадають під дію Закону про недопущення переслідування. Стосовно амністії ми продовжуємо, необхідно дотримуватися наступної позиції, що на сьогодні Україна вже ухвалили всі законодавчі акти, необхідні для здійснення в рамках правового поля амністії в контексті виконання Мінських домовленостей Відповідно до Закону України "Про застосування амністії в Україні" повне або часткове звільнення відбувається від покарання вже визнаних у вчиненні злочину або кримінальних справах, стосовно яких розглядається в суді, може розглядатися лише після обрання легітимних органів влади на окупованих територіях, тобто після відновлення суверенітету України. Рішення про застосування або незастосування амністії ухвалюється судом. І, звичайно, під амністію не попадають злочини, які відповідно до міжнародного законодавства, включно із злочинами щодо геноциду, проти людства і воєнними злочинами. Також не підпадають під амністію особи, які вчинили злочин по збиттю малайзійського боїнга. І хотів би нагадати, що зараз це питання для дискусії. Ми повинні зараз винести на обговорення саме це питання, оскільки воно суспільно значиме і надзвичайно подразливе для суспільства. Я мав можливість в цьому переконатися під час поїздок по регіонах України. Дякую. Наступне питання. На якому етапі перебуває розробка Закону про особливості місцевого самоврядування на окупованих територіях? Чи цей закон буде пролонгацією існуючого? Як ви знаєте, про закон я вже сказав, значить, а розробка нового закону – це пріоритет і прерогатива Верховної Ради України. Яким чином бачить Україна повернення до принципів "спочатку – безпека", "нічого не погоджено, поки все не погоджено"? Хочу вас запевнити, що ніхто з українських представників на переговорах в "нормандському форматі" та на консультаціях в Мінську не відходив від нашої принципової лінії: першочергове має бути розв’язання безпекових питань, передусім деескалація в зоні конфлікту, виведення російських військ і найманців, озброєнь, бойовиків, створення зон безпеки, в тому числі в прикордонних районах. Після чого ми підтвердили позицію України, висловлену ще на від 15-го року на Паризькому саміті "норманського формату" і зокрема стосовно "формули Штайнмайєра". Найсвіжіший приклад цьому – це чітка позиція Леоніда Даниловича Кучми, представника України в ТКГ з питань завершення розведення сил і засобів у Золотому і Петрівському. "Формула Штайнмайєра", ще раз наголошую, не є самостійним інструментом, вона діє.
Дайте завершити 10 секунд. Уточнююче – Іонова Марія. Геращенко Ірина Володимирівна.
Дякую. Уточнююче запитання до міністра оборони. Що у нас відбувається з розмінуванням поблизу тих зон, де відбувається зараз будівля місту, реконструкція в Станиці Луганській і таке інше? І кілька уточнюючих запитань до пана Бондаря. Ви абсолютно справедливо зауважуєте, що ще в 16-му році України відкрила КПВВ "Золоте". Але у нас в Мінську, і я як учасник цих переговорів можу це підтвердити, дуже чітко розведення військ в Золотому було прив’язано в пакеті до відкриття КПВВ "Золоте". І зараз ми понижуємо наші ставки, коли ми не знаємо. не прив’язуємо це. У мене до вас уточнююче запитання: чому ми в "нормандському форматі" і в Мінську не виставляємо пакет розведення в Золотому до дати відкриття там КПВВ "Золоте"? І відкинути Щастя, тому що, дійсно, це ніде, ніколи не піднімалося. І, вибачте, будь ласка, це єдине у нас буде автомобільне КПВВ на Луганську область. Це надважливе гуманітарне питання. І друге. Ви говорите, що по "формулі Штайнмайєра" не йдеться про.
10 секунд.
Не йдеться, що це тільки рамкова угода. Але там дуже чітко записано, що на постійній основі починає працювати цей закон, в той час як в законі у нас записано 3 роки.
Дякую.
Абсолютно зрозуміло. Дуже дякую вам за запитання. Ви як ніхто знаєте, що саме відбувалося в Мінську в той час. І зрозуміло, що ми ставимо зараз. Прив’язка залишається така сама. Має бути розведення і відкриття, ніякого Щастя не може бути в абсолюті. Ми. Я продовжую наполягати саме на цій позиції. Але розведення в трьох місцях – це передумова до проведення саміту в "нормандському форматі". Точно так само, що стосується проведення переговорів і взагалі "формули Штайнмайєра". "Формула Штайнмайєра" стосується зараз, погодження самого терміну, це відкриття дороги до переговорів. Натомість в законі має бути прописано час і термін дії. І закон розроблятимете, в тому числі і ваша фракція, і ви матимете можливість вставити те положення, яке ви вважаєте за доцільне, щоб термін дії закону регулювався відповідними часовими рамками. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово для запитання надається представнику фракції політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Соболєву? Івченку Вадиму Євгеновичу.
Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я хотів звернутися до Прем’єр-міністра і до Голови Верховної Ради. Ви знаєте, рішення комітету в середу, аграрного комітету, про те, що засідання буде проходити сьогодні в 2:30, за 10 хвилин була розіслана есемеска, і якимось чином аграрний комітет сьогодні провів своє засідання і погодив, напевно, закони про ринок землі. Я хочу до вас звернутися як до керівників держави. Це чутливе питання для України, українців, фермерів і аграрного сектору. У нас є легітимне рішення комітету, на 2:30 ми прийдемо на цей комітет. І я просив би вас як керівників дати доручення, щоб депутати, в тому числі і "Слуги народу", і безпосередньо керівник комітету провів це засідання в 2:30. Це буде правильно. І давайте за спиною українців не проводити такі рішення. Повірте, це буде збуджувати суспільство. Дякую.
Дякую. Але я так розумію, що питання повинні задавати все ж таки з погодженої тематики, колеги. Тому відповіді на це питання поки що уряд не буде надавати. Шановні колеги, слово для запитання надається представнику групи "За майбутнє" Батенку Тарасу Івановичу.
Шановний Прем’єр-міністре України! Ми знаємо про те, що зараз, найближчим часом буде засідання уряду, яке буде визначати соцекономрозвиток. Пане Прем’єр-міністре України! Питання щодо уряду, який буде визначати залишки коштів стосовно соцекономрозвитку по цьому року. І ми вже бачимо сьогодні непропорційний розподіл цих коштів соцекономрозвитку по депутатах, відповідно до того, хто як голосує в парламенті і хто як не голосує в парламенті. Шановний Прем’єр-міністре України, якщо ми побачимо факти підтвердження того, по депутатах Верховної Ради, які отримують з соцекономрозвитку, які протирічать підходу єдності України і відповідно вибіркового принципу по своїх округах, повірте, що ми будемо скеровувати свої запити і в НАБУ по вас і по міністру фінансів, і в ДБР стосовно упередженості і стосовно зловживання вашим службовим становищем. Дякую.
Дякую.
Колеги, можу прокоментувати. З приводу соцеконому. Рішення про те, яким чином він має розподілятися, приймає комісія відповідна в Раді. В уряді ми можемо лише затвердити рішення цієї комісії. Це потрібно просто розуміти. Зараз, на цей момент, ми жодних рішень на цю тему не приймали. Я прошу вас попрацювати з колегами в комісії для того, щоби ту позицію, яку ви запропонуєте нам з Верховної Ради, ми могли розглянути і підтримати. Ми за те, щоби розподіл відбувався справедливо. Тому що не можна дискримінувати людей в різних частинах і куточках України. Ми підтримуємо, насправді, цю позицію. Але на рівні комісії ви маєте між собою домовитись. Будь ласка, народні депутати, те, що ми від вас отримуємо, те ми і затвердимо. Дякую.
Дякую. На запитання щодо тарифної політики в Україні, її стану і перспектив відповідає перший заступник міністра енергетики та захисту довкілля Віталій Миколайович Шубін.
Доброго ранку, шановні депутати! Питання від "Опозиційної платформи - За життя". Що планує зробити уряд для модернізації шахт і підтримки вугільної галузі та відповідно збереження позицій України в енергетичній незалежності, а також робочих місць шахтарів, адже під загрозою закриття та на кінець року знаходиться 28 шахт із 33 існуючих? Чи готовий уряд розглянути поправки нашої фракції до проекту Закону "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з цього питання? Чи будуть внесені зміни до бюджету поточного року щодо вирішення проблеми із погашення заборгованості по виплаті заробітної плати шахтарям всього 1 мільярд гривень? Відповідь. Шановні депутати, сьогодні уряд робить все можливе для того, щоб шахтарі отримали заробітну плату та заборгованість. 12 жовтня 2019 року уряд схвалив виділення 1 мільярда гривень на виплату заробітної плати та погашення заборгованості перед шахтарями. Урядом ініційовано внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2019 рік" за статтею "Реструктуризація вугільної галузі". Я сподіваюся, що законопроект буде сьогодні підтримано комітетом та проголосовано, та прошу вас, народні депутати, підтримати цей законопроект. Також хочу проінформувати вас, що ми розпочали аудит всіх державних шахт, наразі ми з’ясовуємо, які можливі перспективи розвитку галузі, і будете ви додатково проінформовані. Дякую. Наступне питання "Слуги народу". У програмі діяльності Кабінету Міністрів України зазначається про справедливу та прозоро сформовану вартість енергетичних товарів. Які кроки передбачені для створення, для досягнення зазначеної мети? Шановні депутати, сьогодні ми маємо створити прозорі ринкові умови, що забезпечать розвиток конкуренції. Ні для кого не секрет, що паливно-енергетичним комплексом зазвичай ніхто не займався, ми 28 років використовували своє надбання, яке мали, всі енергетичні системи зношені, генератори зношені, і сьогодні у нас не дуже гарна ситуація. Ми повинні розуміти, що енергетичні товари – це в першу чергу звичайний ринковий товар. На ринку має бути багато покупців та багато продавців, ні в кого не має бути неможливості диктувати свої ціни за своїм якимось бажанням. Крім того, паливно-енергетичний сектор має чітко реагувати на світові тенденції щодо зниження вартості електричних ресурсів. На наступні два місяці нашою головною метою є впровадження енергетичних ринків в Україні. Ви всі знаєте, що зараз проходить дуже швидкий розвиток і розгляд законопроектів, які відповідають Третьому енергетичному пакету. Це наша головна мета на наступні три місяці. Ми маємо забезпечити прийняття відповідного законодавства та нормативно-правових актів, що дозволять Україні поєднатися з енергетичними системами Європи. Дякую. "Голос", питання. "Яка програма конкретних дій уряду, по пунктах, для прозорого та простого підключення громадян і окремо малого, середнього бізнесу до електромережі?" Шановні депутати, вам всім відомо, що 20 вересня 2019 року Президент видав Указ про невідкладні заходи щодо забезпечення економічного зростання, стимулювання розвитку регіонів та запобігання корупції. Відповідно до цього указу зацікавленим центральним органам доручено вжити заходів щодо забезпечення спрощення процедури приєднання. З метою напрацювання пропозицій нами направлено запити до всіх існуючих зацікавлених сторін. Наразі ми чекаємо відповіді, вони будуть всі зібрані і направлені до Національної комісії регулювання електричної енергетики країни. Оскільки саме комісія є відповідальною за зміну правил. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, тиша в залі. Не чутно, що доповідає заступник міністра. [[Шум у залі]] Колеги, будь ласка, тиша в залі. Я можу запросити. Ви наполягає, щоб я запросив до трибуни? Віталій Миколайович, колеги, просять, якщо ви не заперечуєте, щоб ви все ж таки вийшли до трибуни, бо не досить зручно. Віталій Миколайович, народні депутати звернулись з проханням, щоб все ж таки ви вийшли до трибуни, щоб було більш зручно.
Дякую, зараз. Я не чув вас, вибачте.
Дякую.
Чутно? Питання, "Європейська солідарність". Чи підтримує уряд зміни до законодавства, які відкрили відновлення постачання електроенергії з Росії? Чи підтримує уряд зміни до законодавства, які перекривають таку можливість? Шановні депутати, історично так склалося, що наші енергетичні системи поєднані. Вони існують як одна єдина енергетична система, і лише частина України, Бурштинський енергоострів, має поєднання з енергетичною системою Європи. Це наша ціль. Наша ціль – повністю поєднатися з енергетичною системою Європи, і це підтверджено відповідними документами-зобов’язаннями, які Україна на себе взяла. Але сьогодні це технічно неможливо. Всі повинні розуміти, що незалежно від того, є правка до закону чи немає, технічний імпорт існує. Це технологічні перетікання, які регулюються відповідними технічними угодами між операторами енергетичних систем Росії та України. Ми вживаємо всіх заходів щодо найскорішого від’єднання від енергетичної системи Росії, але це сьогодні неможливо. Я сподіваюся, що за наступні 3 роки ми зможемо з вами створити технічні й економічні передумови для поєднання з Європою. Питання поєднання з. – сьогодні один з найголовніших пріоритетів уряду. Дякую. Так у мене запитання закінчилося.
Одну хвилину. Слово для запитання надається представнику фракції політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Хто? Бєлькова Ольга Валентинівна.
Дякую, пане Голово. В продовження цього запитання хочу вас поінформувати, що нещодавно група депутатів, які опікуються податковою та економічною політикою всього парламенту, мали зустріч з підприємцями. І питання номер один від підприємців було таке. Коли нарешті вирішиться питання нормальної ціни підключення до електромереж? Також підприємців промислових, і це підприємства, де працюють тисячі українських робітників, вони цікавляться, що саме Міністерство енергетики і екології планує зробити найближчим часом для того щоб знизити ціну електроенергії для того, щоб наша промисловість стала більш конкурентоздатною в порівнянні з європейськими країнами? Дякую.
Дякую за запитання дуже слушне. Але ви ж, я впевнений, знаєте, що питання зміни правил та вартості – це в першу чергу питання до незалежного регулятора – Національної комісії регулювання, що. національної комісії, вона є незалежною. Міністерство не може і Кабінет Міністрів України не має впливу на комісію, тому дійсно ми здійснюємо і робимо напрацювання, і будемо виходити з ними для того, щоб було поліпшення в цій частині. Дякую.
Дякую. Слово для запитання надається представнику депутатської групи "За майбутнє". Тарас Іванович Батенко чи хто? Батенко? Тарас Іванович Батенко.
Шановні друзі, в мене питання, знову ж таки, до Прем’єр-міністра України, до уряду в цілому з чого ми почали, потім продовжити. Перше питання – це початок опалювального сезону, який має розпочатися в Україні. Критична ситуація у Львівській області по двох містах. Я не можу про це не сказати, тому що фактично закрите питання по Смілі, уряд знайшов вирішення. Місто Новий Розділ і місто Новояворівськ, ще кілька днів і люди будуть виходити блокувати міжнародні траси. Прохання до уряду України знайти кошти резервного фонду і визнати цю ситуацію як надзвичайну ситуацію регіонального масштабу, допомогти вирішити облдержадміністрації це питання, розрахуватися з боргами працівників і обнадіяти людей і дати людям тепло. Дякую.
Дякую. Ми приймемо інформацію до відома, і запевняю вас, будемо робити все, щоб опалювальний сезон в місті Новояворівськ та Новий Розділ люди мали тепло і світло, всі були задоволені. Дякую.
Уточнююча відповідь, Бабак, Альона Бабак, міністр.
Шановний народний депутате, уряд сьогодні працює активно з губернатором Львівської області по вирішенню цього питання. Сьогодні губернатор буквально зараз скликає комісію надзвичайних ситуацій і будуть визнавати дійсно в місті Новий Розділ ситуацію як таку, що є, має загрозу бути техногенною катастрофою регіонального рівня. Відповідно до цього рішення вже є домовленість про скликання дуже швидке обласної ради з метою виділення коштів на підтримку людей, які не отримували заробітну плату в минулому опалювальному сезоні. І для того, щоби люди погодилися вийти на цей об’єкт, працювати на цей об’єкт. З інших комунальних підприємств області будуть бригади технічні направлені на підтримку, на те, щоб вирішити технічні проблеми, які є в цій ситуації. Також будуть врегульовані питання постачання електричної енергії з Укрзалізниці. Тобто, шановний народний депутате, дякуємо вам за те, що ви звернули увагу на цю проблему. Ми активно працюємо і дуже сподіваємося на швидке вирішення цієї ситуації. Люди будуть з теплом.
Дякую. Шановні колеги, зараз будуть запитання від депутатів. Є 30 хвилин. Я пропоную наступним чином: у нас є представники міністерств, по 10 хвилин для кожного. Зараз я попрошу записатись на запитання до першого заступника міністра енергетики та захисту довкілля Віталія Миколайовича Шубіна. Добре? Прошу записатися на виступи від народних депутатів. Регламент – 10 хвилин. Констанкевич Ірина Мирославівна, депутатська група "За майбутнє".
Передаю слово Ігорю Гузю.
Ігор Гузь.
Ігор Гузь, Волинь. Значить, шановні друзі, шановний уряд і пан Гончарук! До речі, я його не бачу. Де пан Гончарук? У нас зараз питання є до уряду. Де Прем’єр-міністр дівся? Розкажіть, будь ласка. Десь є Прем’єр-міністр?
Прем’єр-міністр є. Він вирішує питання стосовно виплати заробітної плати шахтарям.
У нас зараз питання до уряду. І я хочу, щоби Прем’єр-міністр знайшов годину, за місяць.
Ігор Володимирович, я вибачаюсь. Ігор Володимирович, я вибачаюсь, що я вас перебиваю. Але запитання в рамках тих тем, які були визначені. Є заступник міністра, він зараз стоїть, будь ласка, до нього. Це передбачено Регламентом.
Додайте мені час. Час додайте мені.
Добре. Але в межах питань. Добре? Дякую.
Пане Дмитро, це день уряду. І якщо Прем’єр-міністр не може знайти годину побути тут і послухати, це ганьба. Я прошу привести сюди Прем’єр-міністра. Тепер питання по суті, до представника Кабінету Міністрів. У мене в окрузі декілька днів страйкують шахтарі. Їм з червня місяця не заплатили заробітної плати. Я вас хочу запитати, де міністерство, де заступники міністра? Чому ніхто не їде до страйкуючих шахтарів, а ви ховаєтесь тут, в Києві? Я вимагаю, сьогодні, беріть машину, а треба, сідайте зі мною, їдемо до цих людей, які не отримали зарплату за червень, липень, серпень, вересень і жовтень. Ви ховаєтеся, як ховався Насалик. Закінчите тим самим. Я вимагаю, ваше міністерство терміново реагувати на проблематику шахтарів в Нововолинську. Дякую.
Колеги, я ще раз. Я розумію, ми всі – великі політики, але питання в межах тематики, яка була визначена, так само і від вашої групи, на жаль, не надійшло питань чомусь до уряду в письмовій формі. Я думаю, що це буде коректно і правильно. Дякую.
Шановний народний депутат! Я можу відповісти?
Відповідайте, будь ласка.
Мене чутно? Добре чутно? Давайте, по-перше, розмовляти конструктивно, тому що ці гасла ні до чого не призводять. [[Шум у залі]] Послухайте мене, будь ласка! Ви слухали. [[Шум у залі]] Сьогодні. зараз Прем’єр-міністр вирішує питання сплати шахтарям 1 мільярда гривень. І якщо ви дуже уважно слухали мій виступ, ви розуміли, що сьогодні ми звернулися до вас з тим, щоб ви прийняли закон відповідний. Ви, це ваша відповідальність! Сьогодні цей закон має бути тут проголосовано. Розумієте? А ви кажете, що Прем’єр-міністра немає, міністерство не звертає уваги. Якби ви слухали, ми з 12 жовтня працюємо, ми знаємо про проблематику. Ми. [[Шум у залі]] Якщо ми будемо там, то питання не вирішиться. Розумієте?
Шановний заступник міністра, я вибачаюсь, але так, ну, з народними депутатами теж не треба. Я думаю, що народні депутати знають свої обов’язки згідно Регламенту і передбачені Конституцією. Тому давайте шанобливо ставитися і до. народні депутати до заступників міністра, і перші заступники міністра до народних депутатів. Дякую.
Шановні депутати і депутатки, я прошу вибачення. Дійсно, це питання дуже важливе. Ми вже знаємо, що до Києва збираються мітинги, і ми вживаємо заходів, щоб цього не сталося. Але не потрібно провокувати нас, тому що, дійсно, ми працюємо "24 на 7", щоб шахтарі отримали заробітну плату. Ми розуміємо всі проблеми. І я вас запевняю, що ми робимо все для того, щоб люди отримали заробітну плату.
Шановні колеги, будь ласка! Шановні колеги, будь ласка, тиша в залі! Ігорю Володимировичу, Прем’єр-міністр зараз на консультації з представниками. [[Шум у залі]] Ігор Володимирович, ви хотіли бачити Прем’єр-міністра. Народний депутат Гузь, народний депутат Гузь! Колеги, будь ласка! [[Шум у залі]] Ігор Володимирович, ви час бачите? Є Прем’єр, всі на місці – бачите? Все, давайте трошки заспокоїмось. Дякую. Дякую всім. Шановні колеги! Юрій Камельчук! Шановні колеги, будь ласка, будь ласка, дякую всім і за тишу в залі. Федина Софія Романівна, фракція "Європейська солідарність".
Федина Софія. Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко.
Дякую. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", північ Одещини. Ви не відповіли на наше запитання, яке подала наша фракція щодо імпорту електроенергії з Російської Федерації. Нащо ви розповідаєте дурниці про перетікання? Чомусь ніяких перетікань не було ні у 18-му році, ні в 17-му, ні в 16-му. Останній раз імпортувалась електроенергія з Російської Федерації в 15-му році і то тому, що вона йшла через територію України в окупований Крим. З тих пір ніяких закупівель електроенергії в Російській Федерації не було. Чому прийшли ви і працюєте "24 на 7" на кого – на Російську Федерацію? І відразу почалася купівля електроенергії для комерційних потреб. Назвати вам назви компаній, які зараз купують електроенергію? Що ви робите? І відповідайте по суті на питання.
Гарне і слушне запитання. По-перше, я хочу повідомити, що ви, напевно, шановний народний депутат, недобре проінформовані, тому що технічні перетікання існують. Це безперервний процес, який ми не можемо зупинити. Вибачте, я можу дати окрему довідку стосовно цього і стосовно обсягів. Є відповідні міждержавні контракти між операторами систем. Це перше. Друге. Дійсно, є імпорт, але це питання ринку. І це, по-перше, питання до Верховної Ради, оскільки Кабінет Міністрів не приймає законодавства. І якщо законодавець визначив, що є можливість імпортувати, то ринок відкрився, і відповідно гравці на ринку відреагували. Ми спостерігаємо певні навіть позитивні речі від цих речей. Тому, якщо у вас є дійсно бажання розібратися з питанням імпорту, я вас запрошую до міністерства, ми покажемо вам всі контракти, ми покажемо вам вартість навіть технологічних перетоків, покажемо за 15-й, за 10-й, 11-й, 12-й до 19-го року всі зміни, ми вам все покажемо. І ви зрозумієте, що. І ви все зрозумієте.
Дякую. Требушкін Руслан Валерійович. Включіть, будь ласка, мікрофон Требушкіна.
Добрий день! Шановний заступник міністра, запитання таке. Дійсно, склалася така ситуація із заборгованості шахтарів на Донеччині. І той мільярд, який ви плануєте зараз виплатити, його не вистачить для того, щоб розрахуватися з шахтарями. Що ви плануєте з цього приводу робити? І по 2020 року, що ви плануєте зробити для того, щоб вугільна галузь почала розвиватися, а не стагнувати? Дякую.
Шановний народний депутате, дійсно, ми розуміємо, що 1 мільярд гривень не вирішує питання комплексно, це лише там 80 відсотків заборгованості. І це питання в подальшому також буде вирішуватися. Тому дякую, що ви нам нагадуєте, це дуже слушно тримати це питання для першочергового врегулювання. Стосовно бюджету на 2020 рік, то, напевно, це потрібно до профільних міністерств, які розуміють цифри, з тим, щоб розуміти. Я хочу вас запевнити, що зараз міністерство здійснює аудит. Останні 5 років вони не були дуже гарними для вугільної галузі, дуже негарними були. Розповідати вам про те, як все занедбано, що шахти всі там, що можна було вкрасти, вкрадено, і що вугілля у нас не дуже гарної якості і воно не дуже ринкове. Ми його не можемо продавати до інших країн і заробляти на цьому кошти. Тому питання розвитку галузі воно значно ширше за просто розвивати або не розвивати. Ми маємо більше 20 шахт, які збиткові. Вартість тонни вугілля видобутку сьогодні фінансується тими ж шахтарями і сім’ями. Це потрібно? Питання до вас. Якщо ви скажете, що це потрібно, то ми будемо підтримувати галузь. Дякую.
Дякую. Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Іоффе.
Іоффе Юлій Якович.
Шановний доповідач, от невиплата заробітної плати шахтарям – це наслідки тієї політики, яка проводиться до державних шахт України. Їх залишилось 33. Зараз не працює вже 8. По моїм розрахункам, досвіду у мене в цьому достатньо – 30 років підземного стажу, я побачив, коли подивився плани гірничих робіт, що в наступному році залишиться 5. Це дуже прості розрахунки, щоб зрозуміти, скільки треба вкласти, бо на всіх цих шахтах є промислові запаси для того, щоб шахти існували і давали прибуток. Скажіть, будь ласка, чи є такі розрахунки по кожній з 33 шахт?
Дякую за запитання, шановний народний депутат. Дивіться, я сьогодні вже двічі наголошував на тому, що ми зараз проводимо аудит. Дійсно, є 30, більше ніж 30 шахт, які належать державі, Державному фонду майна і міністерства. Питання в тому, що не у всіх є поклади, які потребують розвитку. Але це питання вже безпосередньо висновків. Дійсно, є в Україні шахти, і їх понад 10, які мають перспективи розвитку і добування гарного і потрібного нам вугілля. І я вас запевняю, що ці шахти будуть працювати. Зараз ми шукаємо формулу, яким чином зробити галузь беззбитковою, тому що я думаю, що українцям вже набридло постійно фінансувати вугільну галузь, оскільки вона на себе не заробляє. Це вже факт. Вона не заробляє на себе там останні 10 років. І дуже дивно, що приватні шахти на себе заробляють, а державні не заробляють. І ми це питання маємо вирішити. Дякую.
Дякую. Час для запитань вичерпано. Я дякую. Для запитань від народних депутатів запрошується міністр оборони України Андрій Павлович Загороднюк. Андрій Павлович, будь ласка. Прошу записатися народних депутатів України на виступ. Фріз Ірина Василівна, "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Михайлу Забродському.
Михайло Віталійович Забродський. Включіть, будь ласка, мікрофон Забродському.
Шановний пане міністр оборони! Слава Україні! Три питання, які хвилюють і військовослужбовців Збройних Сил, як я вважаю, і просто небайдужих людей. Перше з них стосується стану продовження будівництва гуртожитків. Ми зараз багато чуємо, навіть з відкритих джерел, що близько 184 об’єктів вже призупинено.
Я вибачаюся, ви могли б голосніше говорити, дуже погано чути.
Будівництво більше ніж 184 об’єктів вже призупинено. Чи планується в цьому році продовження цього будівництва? І якщо так, то які терміни ставить перед собою, як завдання, Міністерство оборони для того, щоб цей процес був закінчений? Пане міністр, наступне питання одразу стосовно переходу, точніше призупинення переходу, на нову систему харчування. Чи буде продовжений цей процес, і чи буде наступна динаміка, і, відповідно, терміни виконання цих заходів в цьому році? І третє питання стосується більш бюджетної сфери. Ми знаємо, що протягом останніх років систематично підвищувалося грошове забезпечення.
Дайте 10 секунд завершити.
для військовослужбовців, які виконують завдання у складі ВВС. Чи заплановано продовження підвищення таких виплат на 2020 рік? Дякую.
Дякую дуже. Так, по першому питанню. Ви абсолютно праві, дійсно, ми призупинили на дуже короткий термін, ми не призупинили будівництво, ми призупинили фінансування наступних кроків, тому що ми підняли проекти і дуже багато з них не продовжували будівництво. Тобто вони були заморожені, підрядники пішли, і там взагалі не ясно було, як воно взагалі фінансувалося і як воно. Ми зробили такий невеликий аудит, ми точно вже визначили перелік, який продовжується, і далі по ним робота пішла. У нас є перелік, який ще знаходиться в такому підвішеному стані, це десь тиждень ще. І є точно такий, де ми не будемо продовжувати, де ми передаємо в правоохоронні органи матеріали щодо просто, підрядники витратили кошти, щось зупинилося, і вони просто пішли з об’єктів. І такі, звичайно, продовжувати ми не будемо. Ми скоріш за все будемо розривати договори і передавати іншим підрядникам. Щодо другого питання. Я абсолютно підтримую всіма руками нову систему харчування. Як ви знаєте, вона розроблялася в тому числі за моєю участю, в Офісі реформ, і тому, звичайно, що ми за неї, але вона заблокована рішенням суду. Зараз ми подаємо всі апеляції і шукаємо юридично правильний вихід для того, щоб не зупинити її. Ми будемо намагатися робити все можливе для того, щоб вона продовжувалася. В кожну частину, коли я приїжджаю, я задаю питання, всі – "за". А щодо бюджету, це питання зараз обговорюється тому що я, чесно кажучи, не хотів би зараз на нього відповідати, тому що воно складне. Ми зараз якраз вирішуємо, яким чином це зробити так, щоб ми не розпорошували бюджет, тому що наше головне завдання на наступний рік – це розвиток. Хоча звичайно, що є інфляція, є там всі ці чинники і тому трохи згодом ми зможемо чітко сказати, кому і як буде підвищуватися. Дякую.
Дякую. Плачкова Тетяна Михайлівна.
Доброго дня! Прошу передати слово Наталії Королевській.
Наталія Юріївна Королевська.
Шановний пане міністре, коли вас призначали на посаду, я до вас ставила питання та прохання щодо військового збору. Ми просимо вас розібратися, куди були витрачені мільярди гривень військового збору, та просимо вас ініціювати на 2020 рік відміну цього збору. Тому що сьогодні немає прозорої системи використання цих коштів, а кожна людина в нашій країні сплачує ці гроші. Це перше питання. Друге питання. На сьогодні заборгованість заробітної плати не тільки у наших шахтарів, хоча це, безумовно, неприпустимо. Сьогодні заборгованість уже є в учителів, у медиків. А найяскравіший приклад – це заборгованість "Укроборонпрому". Тому просимо вас терміново розібратися. І третє питання, це Слов’янський курорт. Ви обіцяли також.
10 секунд дайте, будь ласка.
Слов’янський курорт, ви обіцяли розібратися. Тому що військові повинні звідти бути передислоковані. На сьогодні поки що, на жаль, жодного рішення з цього приводу.
Дякую. Пане міністре, можете відповідати.
По Слов’янському курорту. Давайте ми зробимо окрему зустріч з депутатами, яких цікавить це питання. Питання вивчалося, і я можу просто окремо поговорити з цього приводу. Щодо "Укроборонпрому". Він не підпорядкований Міністерству оборони. Я знаю про заборгованості, у нас великі проблеми. ми – клієнт "Укроборонпрому", ми не акціонер "Укроборонпрому". І у нас є також великі питання до ефективності діяльності деяких підприємств, по деяких навіть є кримінальні справи, ви про це, мабуть, чули і так далі, ми розбираємося з тим, яким чином вони виконують наші завдання. Ми дуже сподіваємося, що нове керівництво наведе там лад. Зараз ми бачимо, там йдуть зміни, і деякі з них позитивні, і сподіваюсь. Але ми не можемо відповідати за стан в "Укроборонпромі". Щодо витрачення взагалі всіх бюджетних коштів, то, дійсно, ми проводимо цілий ряд перевірок зараз. Було їх нецільове використання, були. нами направляються матеріали до правоохоронних органів зараз кожний день, практично. Я не можу коментувати це зараз. Але готовий поговорити з цього питання. Я коментувати не буду.
Святослав Іванович Вакарчук.
Прошу передати слово, будь ласка, Сергію Івановичу Рахманіну. Дякую.
Сергій Іванович Рахманін.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановний Андрію Павловичу, по-перше, користуючись нагодою, хочу запросити вас від імені колег на засідання Тимчасової спеціальної комісії, вчора утвореної, яка буде опікуватися питаннями відновлення територіальної цілісності та державного суверенітету. Сподіваюся, що ви не відмовитесь перейти на засідання нашої комісії, я думаю, що дату ми погодимо. А тепер два дуже коротеньких питання. По-перше, як відомо, в бюджеті, на жаль, заплановано набагато менше грошей на модернізацію, закупівлю і обслуговування техніки і озброєнь, ніж хотіло Міністерство оборони. Яким чином ви будете латати ці дірки? І друге питання. Збройні Сили, точніше, армія чисельністю 75 тисяч проїдає приблизно 75 відсотків оборонного бюджету. Я знаю, що ви збиралися поступово скорочувати Збройні Сили. Чи можете поділитися планами, яким чином, в якій послідовності і якими етапами це буде відбуватися?
Дякую. Дякую дуже за запитання. Я з великою готовністю. тобто я готовий брати участь у комісії, у будь-яких комісіях, які створює Верховна Рада з питань, які відносяться до нашої компетенції. Звичайно, з цього питання також. Тому скажіть мені, будь ласка, коли вона буде засідати, і я на неї прийду персонально. Якщо можна, тільки завчасно. Щодо бюджету. Як ви знаєте, ті цифри, які були опубліковані, вони попередні. Бюджет зараз переглядається. Мабуть, ви чули з преси, що є пропозиція щодо бюджету в 136 мільярдів – 136,6, і там велика частина цього бюджету йде саме на модернізацію та закупівлю нового озброєння. Саме з цим питанням ми виходили на керівництво країни. Ви знаєте прекрасно, що в нас цілий ряд напрямків, цілий ряд спроможностей знаходиться в дуже поганому стані. І ми абсолютно чітко розуміємо, що на це потрібні досить серйозні кошти. І це основне. до речі, це основний наш зараз пріоритет – це закрити ці прогалини в цих спроможностях. Тому, ну, ми сподіваємося, що скоро ви побачите новий бюджет і ви будете задоволені тим відсотком, який виділяється на озброєння та військову техніку. В тому числі закордонну, тому що деякі з них не виробляються в Україні, в тому числі і приватну, тому що деякі з них не виробляються державними підприємствами. Тобто ми маємо зробити такий баланс. Скорочення Збройних Сил наразі ми не плануємо. Дякую.
Дякую. Михайло Миколайович Папієв, "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую. Шановний пане міністр, я привертаю вашу увагу. Подивіться, це у вівторок Голова Верховної Ради особисто роздавав фракціям побажання українських дітей. І от тут на першій позиції є відновлення миру. Ви сьогодні не дали відповідь Юрію Анатолійовичу Бойку стосовно оцього фейку, який розганяється, що буцімто при відведенні військ 30 населених пунктів буде в "сірій" зоні, що вони непідконтрольні будуть. Але от мене цікавить одне, от що б ви відповіли цій дитині, яка хоче відновлення миру, і чітко сказали, так Україна виконає домовленості по відведенню військ чи ні? Скажіть, будь ласка, лаконічно і бажано двома словами – або так, або ні. Дякую.
Наразі планується розведення на двох ділянках. На цьому ми ставимо крапку поки що в коментарях щодо розведення. Інші розведення ми не. зараз не робимо. Звичайно, як європейська країна ми маємо намагатися мирних рішень, а як Міністерство оборони ми маємо працювати щодо посилення спроможності наших Збройних Сил, тому що коли наші Збройні Сили будуть відповідати загрозам, то шанси на мир будуть набагато вищими. Дякую.
Дякую, Андрій Павлович. Дякую вам. Для виступу запрошується заступник міністра закордонних справи України Василь Миронович Боднар. Вадим Володимирович Пристайко, міністр закордонних справ. Прошу записатися народних депутатів на запитання. Запишіться, будь ласка. Збій системи. Іонова буде друга виступати. Бєлькова Ольга Валентинівна. Соболєв Сергій. Соболєв? Соболєв Сергій Владиславович. Далі – Іонова. Ольга Валентинівна. Соболєв.
Соболєв, "Батьківщина". Це питання, власне, і до профільного міністра, і до всього уряду. Як стало відомо буквально цими днями, компанія російського олігарха, який є під санкціями Європейського Союзу, Сполучених Штатів і України, пана Дерипаски, поставляє в Російську Федерацію, маючи митний пост прямо на підприємстві, унікальну продукцію, яка використовується для військово-промислового комплексу Російської федерації. Це Глухівський кар’єр, який поставляє таку продукцію. Скажіть, будь ласка, яка реакція уряду на цю публікацію, і що буде зроблено для того, щоб це припинити негайно? Дякую.
Да, пане міністр.
Шановний народний депутат, дуже дякую за запитання. Для того, щоб мати на нього конкретну відповідь чітку, мені треба розібратися і. ми з вами зв’яжемося і розкажемо, що ми знаємо з цього приводу і що робить український уряд з цим. Дякую.
Дякую. Слово надається – Іонова Марія Миколаївна, "Європейська солідарність".
Так, дякую. Шановний пане міністр, під час відповіді на запитання ваш заступник зазначив, що українські представники ніколи не відходили від принципової лінії під час переговорів нормандського формату. Але я хотіла би нагадати, що 12 липня в Парижі відбулися консультації у нормандському форматі на рівні дипломатичних радників лідерів "нормандської четвірки", де, на жаль, були погоджені всі правові рамки, включаючи "формулу Штайнмайєра", місцеві вибори і амністію. На той час радником пана Зеленського були ви. Я хотіла би зазначити, що ні в 2015-му, ні в 2016 році українська сторона ніколи не погоджувала і не підтримувала жодних формул без безпекових кроків. То моє питання: чи ви як радник отримали директиви від пана Президента Зеленського, чи все ж таки команда Зеленського була обіграна в Парижі 12 липня? Дякую.
Дякую вам за запитання. Не погоджувала українська сторона в липні ніякі питання, про які ви назвали. "Формула Штайнмайєра" дійсно обговорювалась, але ніяких амністій, ніякі інші питання, які ви назвали, не були погоджені. Що стосується "формули Штайнмайєра". Ви пам’ятаєте, звідки взялася взагалі ця формула, коли було погоджено на рівні глав держав про те, що треба шукати вихід, який був запропонований знайти міністром закордонних справ. Два міністри закордонних справ Франції і Німеччини взяли на себе зобов’язання сформулювати, тому що два інших міністра відмовились це робити. В результаті був народжений лист Фабіуса і Штайнмайєра, який в нашому суспільстві називається в широкому підтексті "формулою Штайнмайєра" Другого вересня цього року була ця формула погоджена в короткому вимірі, який всім відомий зараз в Україні як "формула Штайнмайєра", і передбачає зв’язок між проведенням локальних виборів і вступом в силу спеціального статусу для окремих регіонів Донецької і Луганської областей. Ця формула зав’язана на два закони, якими ці закони будуть, так і буде вона виконуватись. Ви пам’ятаєте, що обов’язковими умовами для того, щоб провести вибори, що стосується першої частини виборів, є безпекові умови, які будуть створені на території, де будуть проводитися вибори. Включаючи відведення важкого озброєння, відведення збройних формувань іноземних, розпуск незаконних військових формувань і контроль за кордоном. Про це не один раз говорилось. І останній раз навіть, коли було підписано. написаний лист керівнику ОБСЄ СММ і представникам в тристоронній контактній групі, і другим Президентом України Кучмою, це було чітко зазначено, які є передумови української сторони для взагалі можливості у проведенні будь-яких місцевих, нагадую, виборів на території окремих регіонів.
Дякую. Слово для запитання надається Бабенку Миколі Вікторовичу.
Прошу передати слово Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановний пане міністре, скажіть, будь ласка, ви спілкуєтеся із світовою спільнотою, з іноземними інвесторами, з нашими донорами. Скажіть, будь ласка, чи не ставлять там питання про все ж таки об’єднану сьогоднішню тему шахтарів в Луганській і Донецькій областях, Волинській області, про те, що сьогодні склади не забиті своїм українським вугіллям, про те, що сьогодні чомусь ми веземо із-за океану вугілля в нашу державу, з Америки, з пустелі практично? Скажіть, будь ласка, чи знають там за кордоном, що держава Україна може залишитися без тепла і також військові в буферній зоні по "формулі Штайнмайєра"? Це все залежить від вугільної галузі.
Дякую, Сергію.
Шановний народний обранець, я розумію вашу біль, я відчуваю вашу відповідальність за шахтарів. І повірте мені, в уряду так само є відповідальність перед всіма нашими громадянами, нашими компаніями, включаючи наших шахтарів. Але відповідаючи чітко на ваше запитання "ні" у розмовах з іноземними представниками, вони не обговорюють з нами питання, в якій важкій ситуації знаходиться зараз вугільна галузь. Вони розраховують, що це наше з вами завдання забезпечити діяльність і наших теплових станцій і те, щоб наші люди були зігріті. Дякую.
Дякую. Сухов Олександр Сергійович, позафракційний.
Шахову прошу передати.
Кому?
Шахову, Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановний пане міністре, скажіть, будь ласка, чому не роз’яснюється ситуації "формули Штайнмайєра" для українського народу? Я сам з Луганщини, вся наша команда з Луганської області. Сьогодні люди, які проживають практично в буферній зоні, налякані. Їх не цікавлять вибори на тій території, їх цікавить мир, їх цікавить, як вони будуть жити після розведення військ, чи не будуть гинути сьогодні мирні мешканці сотнями або тисячами. Дякую.
Шановний народний обранець, те, що ми з вами зараз робимо – це і є ця запізніла реакція українського уряду на ті безпекові вимоги і ті безпокові проблеми, які постали перед нашим народом. Ми заборгували вам зокрема і нашому народу пояснення, що український уряд робить всі останні 5 років. Зараз новий уряд намагається чесно говорити з вами, що таке "формула Штайнмайєра", що таке. яким чином ми намагаємося принести мир на цю землю. Ця дискусія складна. Я не можу з вами погодитись, що взагалі не роз’яснюється, але очевидно, що цього робиться недостатньо. Я вже не знаю, мені здається, що слово "Штайнмайєр" стало одним із самих популярних в українській мережі. Але очевидно цього робиться недостатньо. Ми і маємо пояснити людям, яким саме чином, йдучи тими Мінськими домовленостями, яким вже 5 років, уряд намагається навести. принести мир на нашу територію. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Ще є час. Батенко Тарас Іванович, депутатська група "За майбутнє".
Шановний пане міністре, в мене питання в контексті військової загрози, яку ми сьогодні бачимо і спостерігаємо, особливо в контексті масштабних військових маневрів Росії на кордоні з Білорусією. Військові приготування Росії явно не до миру з Україною. І ми чуємо про велике бажання домовитися з Російською Федерацією з боку України в рамках мінських контактних переговорних груп. Пане міністр, які конкретні кроки ви бачите з боку Російської Федерації стосовно їх готовності домовитися з Україною сьогодні чи завтра? Дякую.
Дякую. Це дуже серйозне питання. Скоріш за все його треба було задати міністру оборони, який був переді мною, він міг би фахово вам відповісти. Але я абсолютно поділяю з вами занепокоєння, ми так само спостерігаємо за тим, що відбувається. Не тільки ми, наші партнери в НАТО, в Європейському Союзі, ведеться чітка робота, ведуться спостереження і супутникові, і розвідувальні для того, щоб зрозуміти, яка насправді загроза, що насправді хочуть досягнути русские, коли проводять ці маневри. Скільки з баз, яких побудували для проведення навчань, залишається? Скільки солдат, які сили залишаються? Яким чином підключається, наприклад, Міністерство надзвичайних ситуацій, військові підрозділи залізничні, Міністерство внутрішніх справ Росії? Куди переміщуються і наскільки швидко і оперативно відбувається це переміщення? Чи створює це загрозу для нас і на яких ділянках? Це все не залишається без аналізу нашого. Що стосується Мінських домовленостей, я ще раз хочу нагадати, 5 років – це не зараз, ми не придумали з вами, зараз не уклали, ми вимушені рухатись тим шляхом, який 5 років тому був начертаний нашою попередньою владою. Що стосується чи наскільки ми чітко усвідомлюємо і яким чином ми принесемо мир, і що ми для цього робимо. Наша задача профінансувати і допомогти наших Збройним Силам розвинутись достатньо для забезпечення нашої безпеки. Це дуже складно реалізувати, але над цим зараз працює і уряд український зокрема. Дякую. Що стосується, наскільки ми відчуваємо, вибачте, наскільки ми відчуваємо, що Росія готова рухатись. Саме для цього Президент України Зеленський зараз намагається зробити все можливе для проведення зустрічі в "нормандському форматі". Ми сподіваємося, що наступного місяця ця зустріч відбудеться, і ми з вами станемо свідками готовності просуватися на всіх чотирьох напрямках, які начертані в Мінських домовленостях. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, час для запитань до уряду вичерпано. Я хотів би подякувати і Прем’єр-міністру і уряду за відповіді на запитання. "Година запитань до Уряду" завершена. Дякую. Шановні колеги, надійшла заява від двох депутатських фракцій щодо перерви на 30 хвилин. Оголошую перерву на 30 хвилин, до без десяти дванадцять. Дякую.
Шановні колеги, ми продовжуємо свою роботу. Я зараз зачитаю запити, які надійшли від народних депутатів України. [[Шум у залі]] Дуже дякую за увагу, я попрошу себе вести не шумно. Перерва вже завершилася. Отже, надійшли запити народних депутатів України: Від Вікторії Гриб до Прем’єр-міністра України щодо ризиків припинення виробництва електричної та теплової енергії "ДТЕК Луганська теплова електростанція". Івана Шинкаренка та Олександра Ткаченка до Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Генеральної прокуратури України стосовно перевірки фактів неналежного проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Кабінету Міністрів України, Національної поліції України, Міністерства енергетики та захисту довкілля України, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Генеральної прокуратури України щодо вжиття дієвих заходів реагування для припинення незаконного будівництва на території Дунайського біосферного заповідника. Олександра Ткаченка до Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства фінансів України стосовно вжиття дієвих заходів для забезпечення фінансування оплати праці працівників закладів охорони здоров’я Білгород-Дністровського, Татарбунарського та Кілійського районів Одеської області. Олександра Качури до Голови Верховної Ради України щодо оновлення веб-сайту Верховної Ради України. Івана Шинкаренка та Олександра Ткаченка до Кабінету Міністрів України, Міністерства інфраструктури України, Міністерства фінансів України, Державного агентства автомобільних доріг України, Одеської обласної державної адміністрації стосовно забезпечення фінансування для проведення ремонту автомобільних доріг загального користування у Татарбунарському та Кілійському районах Одеської області. Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України, міністра оборони України, міністра фінансів України щодо включення жителів військового містечка в кількості 1418 осіб до розрахунку горизонтального вирівнювання податкоспроможності Делятинської об’єднаної територіальної громади Івано-Франківської області. Дар’ї Володіної до Державної податкової служби України щодо надання інформації з питань, пов’язаних із здійсненням депутатських повноважень. Владлена Неклюдова до Генерального прокурора України щодо проведення ефективного досудового розслідування по кримінальним провадженням, пов’язаним з розкраданням бюджетних коштів. Костянтина Касая до Заступника начальника з експлуатаційного утримання Служби автомобільних доріг у Полтавській області щодо стану доріг в Полтавській області. Іванни Климпуш-Цинцадзе до міністра розвитку громад та територій України, Генерального прокурора України, Київського міського голови щодо можливого незаконного будівництва Житлового Комплексу "Signature", за адресою: Мечникова, 11А та житлового будинку Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінформ", за адресою: вул. Мечникова, 7Б, що призводить до обвалу сусідніх житлових будинків та загрози життю їх мешканців. Андрія Лопушанського до Прем’єр-міністра України про включення заходів до Державної програми розвитку регіону українських Карпат на 2020 - 2022 роки щодо безпеки гірського туризму. Михайла Бондаря до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо проблеми фінансування медичних препаратів, які фінансуються по відповідній державній програмі, зокрема інсуліну в Буському районі Львівської області. Михайла Бондаря до начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області, першого заступника прокурора Львівської області, начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області щодо сприяння у відновленні документів учаснику бойових дій на сході, переселенцю Постолу Сергію та встановлення обставин отримання паспорту громадянина України та закордонного паспорту сторонньою особою на його ім’я. Олексія Жмеренецького до прокурора Хмельницької області щодо розслідування зловживань керівництва Полонської об’єднаної територіальної громади Хмельницької області. Олексія Мовчана до директора державного підприємства "Національні інформаційні системи", міністра юстиції України щодо доступу до публічної інформації Єдиного державного реєстру у формі відкритих даних. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України, міністра юстиції України про кількість дітей, народжених сурогатними матерями. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України, міністра закордонних справ України про міждержавні відносини з питань визнання законності сурогатного материнства, прав дітей, генетично споріднених громадянам іноземних держав, народжених сурогатними матерями в Україні. Ігоря Колихаєва до міністра інфраструктури України щодо забезпечення бюджетного фінансування робіт з ремонту дороги загального користування державного значення (територіальна) Т-22-07, яка проходить через Високопільський район Херсонської області. Ігоря Колихаєва до міністра розвитку громад та територій України, міністра енергетики та захисту довкілля України, міністра фінансів України щодо забезпечення в повному обсязі державного фінансування робіт з реконструкції комплексу очисних споруд питної води по вулиці Промисловій, 27 в селищі міського типу Нововоронцовка Херсонської області. Єлізавети Богуцької до Генерального прокурора України щодо неналежного здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Володимира Іванова до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, міністра охорони здоров’я України, голови Херсонської обласної державної адміністрації, голови Херсонської обласної ради щодо необхідності розробки обласної цільової програми "ЗДОРОВ’Я ХЕРСОНЦІВ", а також виділення додаткового державного фінансування для належного забезпечення заходів зі слухопротезування жителів Херсонської області. Володимира Іванова до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, міністра фінансів України щодо необхідності врегулювання окремих питань з підготовки бюджетних установ Іванівського району Херсонської області до нового опалювального сезону. Арсенія Пушкаренка до Генерального прокурора України щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12018100010005890, що стосується розкрадання коштів, виділених на будівництво очисних споруд Оріхуватських ставків Голосіївського парку міста Києва. Людмили Марченко до голови Тернопільської обласної ради про реалізацію завдань і заходів Державної цільової програми розвитку Тернопільського аеропорту на період до 2023 року. Людмили Марченко до директора Тернопільського обласного комунального підприємства "Фірма "Тернопільавіаавтотранс" про реалізацію завдань і заходів Державної цільової програми розвитку аеропортів на період до 2023 року. Володимира Арешонкова до міністра фінансів України про відновлення фінансування об’єктів соціально-економічного розвитку окремих територій. Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо загроз стабільному проходженню опалювального сезону. Ірини Констанкевич до міністра соціальної політики України щодо відшкодування витрат на лікування громадянам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України щодо виокремлення управлінь соціального захисту населення в окремі структурні підрозділі з прямим підпорядкуванням Міністерству соціальної політики та недопущення скорочення штатної чисельності працівників. Олеся Довгого до міністра розвитку громад та територій України про необхідність вжиття невідкладних заходів щодо недопущення зриву опалювального сезону в місті Світловодськ Кіровоградської області. Олеся Довгого до Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо необхідності забезпечення лікарськими засобами імуносупресивної терапії. Дмитра Костюка до міністра оборони України щодо відновлення роботи Новоград-Волинського військового шпиталю. Владислава Бородіна та Сергія Северина до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо безперебійного забезпечення препаратами інсуліну хвору дитину. Наталії Піпи до Львівського міського голови щодо перегляду детального плану території у районі вулиці Липова Алея, міста Львів. Павла Фролова до голови Антимонопольного комітету України про вжиття заходів із протидії зловживанням монопольним становищем з боку окремих суб’єктів підприємницької діяльності та забезпечення економічної конкуренції на ринку електроенергії України. Павла Фролова до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів з підготовки і проведення Всеукраїнського перепису населення та реалізації механізму електронного перепису населення в Україні. Олександра Качури до Голови Служби безпеки України, міністра оборони України, міністра внутрішніх справ України щодо надання інформації про знаходження добровольчих формувань на території Операції об’єднаних сил. Григорія Мамки до Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо перевірки фактів протиправної діяльності службових осіб Акціонерного товариства "Укрзалізниця" та інших юридичних осіб приватного права. Софії Федини до міністра внутрішніх справ України щодо знищення та пошкодження зелених насаджень, осквернення та руйнування пам’ятника, спорудженого в пам’ять тих осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції. Ігоря Негулевського до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо дії наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України "Про результати розгляду питань щодо ліцензування" від 4 квітня 2018 року №19-Л в частині видачі ліцензії Товариству з обмеженою відповідальністю "Миколаївбудцентр". Ігоря Негулевського до Кабінету Міністрів України, Державного агентства автомобільних доріг України, міністра інфраструктури України щодо проведення ремонтних робіт автомобільних доріг загального користування державного значення Миколаївської області. Ольги Саладухи до Прем’єр-міністра України, директора Фонду соціального захисту інвалідів, міністра охорони здоров’я України, міністра соціальної політики України, міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, міністра фінансів України щодо реалізації Порядку забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення і виплати грошової компенсації вартості за самостійно придбані технічні та інші засоби реабілітації, переліків таких засобів у 2020 році. Петра Павловського до заступника голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо отримання інформації у зв’язку із розглядом законопроекту щодо обігу земель сільськогосподарського призначення. Юлії Яцик до міністра енергетики та захисту довкілля України, голови Державної інспекції ядерного регулювання України, президента державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" щодо надання інформації та вжиття заходів. Юлії Яцик до Прем’єр-міністра України, виконуючого обов’язки голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заступника голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, голови Запорізької обласної державної адміністрації, голови Запорізької обласної ради щодо припинення незаконного будівництва та подальшої заборони будівництва полігону твердих побутових відходів в межах міста Василівка Запорізької області. Артема Дубнова до міністра юстиції України щодо неправомірних дій арбітражного керуючого. Петра Павловського до виконуючого обов’язки голови Державної фіскальної служби України щодо отримання інформації про розмір орендної плати та користування земельними ділянками сільськогосподарського призначення. Сергія Северина до Прем’єр-міністра України щодо ремонту аварійних ділянок автомобільної дороги державного значення Т-04-08 Павлоград – Токмак. Сергія Северина до Прем’єр-міністра України щодо ремонту аварійних ділянок автомобільної дороги державного значення Т-04-01 Дніпро–Мелітополь. Групи народних депутатів (Нікітіної, Штепи та інших. Всього 4 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів на розробку проектно-кошторисної документації капітального ремонту аварійної ділянки територіальної автомобільної дороги Т-04-01 Дніпро-Васильківка – Покровське – Гуляйполе – Пологи – Мелітополь кілометрів 168+888 – кілометрів 187+291 (18,4 кілометри). Андрія Лопушанського до Прем’єр-міністра України щодо проведення робіт для повноцінного відновлення залізничного сполучення Хирів–Загуж. Олександра Дануци до Прем’єр-міністра України про обмеження строків розрахунків за договорами поставки продовольчих товарів до торгівельних мереж шляхом прийняття відповідної постанови Кабінету Міністрів України в рамках статті 271 Господарського кодексу України. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України щодо невиплати допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку платникам Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності. Олександра Гереги до міністра фінансів України щодо збільшення фінансування на лікувальні засоби для осіб, які постраждали на рідкісні (орфанні) захворювання. Сергія Штепи до Запорізького міського голови щодо необхідності невідкладного фінансування капітального ремонту доріг по вулицях Мирна, Богуна та Раєвського в місті Запоріжжя. Сергія Штепи до міністра охорони здоров’я України щодо недопущення закриття Обласного клінічного ендокринологічного диспансеру. Тараса Батенка до голови Львівської обласної державної адміністрації, голови Львівської обласної ради щодо перегляду рішення про ліквідацію (шляхом приєднання) Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради "Львівська обласна психіатрична лікарня "Заклад". Марії Мезенцевої до міністра закордонних справ України стосовно проблеми збільшення кількості відмов у наданні студентської візи іноземним студентам та заходів, які вживаються для її подолання. Марії Мезенцевої до Голови Служби безпеки України стосовно причин збільшення кількості відмов у наданні студентської візи іноземним студентам. Дмитра Нальотова до голови правління Акціонерного товариства "Полтавагаз" щодо забезпечення безпечного та стабільного газопостачання споживачам багатоквартирного житлового будинку. Дмитра Нальотова до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо безпідставного припинення газопостачання споживачам багатоквартирного житлового будинку. Антона Кіссе до Прем’єр-міністра України щодо збереження Болградського району Одеської області, як самостійної адміністративно-територіальної одиниці у процесі адміністративно-територіальної реформи. Геннадія Вацака до Кабінету Міністрів України щодо проведення ремонту дороги М-21. Геннадія Вацака до акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо залізничного сполучення. Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України, міністра фінансів України щодо завершення будівництва загальноосвітньої школи I-III ступенів в селищі Битків, Надвірнянського району Івано-Франківської області. Ірини Борзової до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо вжиття невідкладних заходів захисту прав споживачів електроенергії з нарахування подвійної оплати за спожиту електроенергію Акціонерним товариством "Вінницяобленерго" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Енера Вінниця". Степана Кубіва до Прем’єр-міністра України щодо необхідності невідкладного скасування реєстрації транспортних засобів юридичних осіб військовими комісаріатами. Степана Кубіва до міністра юстиції України щодо необхідності невідкладного впровадження чіткого порядку визначення штрафів в сфері захисту конкуренції. Соломії Бобровської до міністра енергетики та захисту довкілля України стосовно походження кам’яного вугілля на центральній збагачувальній фабриці "Червоноградська" міста Червоноград Львівської області. Олександра Бакумова до Харківського міського голови, прокурора Харківської області, начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо захисту прав інвесторів (пайовиків) житлового комплексу "Перспектива Радужна" в місті Харкові. Олександра Бакумова до міністра освіти і науки України, директора Харківського інституту фінансів Київського національного торговельно-економічного університету щодо визначення балансової належності житлового будинку за адресою: місто Харків, провулок Руставелі, 11. Сергія Литвиненка до голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо термінового вжиття необхідних заходів стосовно ситуації з вибухами у гранітному кар’єрі, що знаходиться у селі Вири Сарненського району Рівненської області. Олександра Куницького до голови Національної поліції України щодо проведення перевірок на стаціонарних постах патрульної поліції на предмет дотримання законодавства України при встановленні дорожніх знаків "СТОП-КОНТРОЛЬ" та штучних перешкод, що звужують проїзну частину дороги в зоні поста та суттєво ускладнюють дорожній рух. Марини Бардіної до голови Київської міської державної адміністрації щодо заміни аварійних сходів у Подільському районі міста Києва. Марини Бардіної до голови Київської міської державної адміністрації щодо освітлення підземного переходу на бульварі Дружби Народів у Голосіївському районі міста Києва. Лариси Білозір до Міністерства розвитку громад та територій України щодо розробки Методики оцінки спроможності об’єднаних територіальних громад. Лариси Білозір до Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства розвитку громад та територій України, Вінницької обласної державної адміністрації щодо надання статусу лікарні інтенсивного лікування першого рівня комунальному некомерційному підприємству "Шаргородська центральна районна лікарня". Вячеслава Рубльова до голови Національної поліції України, виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції України, Генерального прокурора України щодо спричинення екологічної небезпеки. Дар’ї Володіної до виконуючої обов’язки начальника Головного управління Державної податкової служби в Одеській області щодо надання інформації з питань, пов’язаних із здійсненням депутатських повноважень. Оксани Савчук до Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики України щодо забезпечення соціального захисту пільгових категорій населення сіл, які приєднуються до територіальних громад міст обласного значення. Оксани Савчук до міністра охорони здоров’я України щодо затвердження переліку лікарських засобів для лікування рідкісних (орфанних) захворювань. Олександра Горенюка до начальника головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області щодо можливого незаконного функціонування закладів з продажу алкогольних напоїв у Суворівському районі міста Одеси. Олексія Жмеренецького до голови Антимонопольного комітету України щодо тривалого розслідування антиконкурентних узгоджених дій під час процедури закупівлі. Олексія Кучеренка до Прем’єр-міністра України щодо стану будівництва підстанції "Кремінська" та альтернативних схем постачання палива для Луганської теплової електростанції. Олександра Федієнка до голови Київської міської державної адміністрації щодо встановлення плати за доступ до інфраструктури об’єктів доступу для розташування технічних засобів телекомунікацій у місті Києві. Групи народних депутатів (Чорного, Нестеренка та інших. Всього 8 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо недопущення зупинки Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" у жовтні 2019 року. Павла Мельника до міністра фінансів України щодо внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", інших нормативно-правових актів стосовно вирішення проблеми недофінансування основних напрямів кошторисно-бюджетного фінансування Запорізької області у 2020 році. Павла Мельника до міністра фінансів України щодо вирішення проблеми втрат у 2020 році місцевих бюджетів у зв’язку з позбавленням надходжень від частини акцизного податку з виробленого в Україні та ввезеного на митну територію України пального. Володимира Ар’єва до голови Національного агентства України з питань запобігання корупції щодо недопущення потенційного конфлікту інтересів під час здійснення процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, які здійснюють головний військовий прокурор Віктор Чумак та заступник Генерального прокурора Віталій Касько. Сергія Лабазюка до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України щодо доцільності окремого та ґрунтовного регулювання, професійно-технічної та фахової передвищої освіти, як окремих напрямів. Анни Скороход до Директора Національного антикорупційного бюро України, голови Національного агентства України з питань запобігання корупції щодо перевірки фактів зловживання службовим становищем колишньої голови Богуславської районної державної адміністрації Ірини Старенької. Миколи Кучера до Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики України щодо необхідності фінансування на забезпечення житлом дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам. Мар’яни Безуглої до міністра внутрішніх справ України щодо деяких питань стихійної торгівлі в Оболонському районі міста Києва. Ігоря Кісільова до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України щодо фінансування видатків за бюджетною програмою "Утилізація твердого ракетного палива". Народні депутати, шановні, це всі запити. Оголошується перерва до 12 години 30 хвилин. Дякую.
Шановні народні депутати, на правах головуючого, продовжується перерва на 15 хвилин. Шановні лідери фракцій, прохання на 5 хвилин зібратися в Голови Верховної Ради. Шановні лідери фракцій, 5 хвилин – зібратися в Голови Верховної Ради. Дякую.
Шановні колеги, ми зараз починаємо, вірніше продовжуємо, наше засідання. Прошу зайняти свої місця. Я дуже сподіваюся, що ми швидко і все встигнемо.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь та займіть свої місця. У нас достатньо непростий сьогодні день, п’ятниця вийшла. п’ятниця і 13-е, хоча і 17-е. Продовжуємо нашу роботу. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. У нас відбулась зустріч з представниками різних політичних партій та груп, представлених у Верховній Раді України. Досягнена домовленість про те, щоб продовжити нашу роботу і внести зміни в порядок денний сьогоднішній нашого пленарного засідання. Перше. Шановні колеги, я зараз з голосу це озвучу, будь ласка, послухайте мене. Перша позиція. Ми розглядаємо проект Закону про Державний бюджет на 2020 рік. Друга. Ми розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу (реєстраційні номери 2239, 2239-1) і законопроект про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" (реєстраційний номер 2283). Два останні законопроекти, в принципі, як і Закон про Державний бюджет України на 2020 рік, будуть розглядатися в першому читанні. Скажіть, будь ласка, чи немає заперечень щодо такого порядку денного? Я зараз дам всім виступити. [[Шум у залі]] Ні, Геращенко. Хвилина з мотивів.
Шановні колеги, ми звертаємо увагу керівництва Верховної Ради України на те, що це ваша задача – правильно організувати роботу парламенту. Сьогодні відбулося, і ми хочемо звернутися до всіх українців, фактично, два таємних засідання ключових комітетів – це з аграрних питань і бюджетних. На яких розглянуто було питання, які зараз намагаються внести в порядок денний, зокрема внесення змін до Закону про бюджет 2019. Так само законопроект, що стосується газотранспортної системи, він, дійсно, є надзвичайно важливим для країни, і це є наші серйозні переговори з європейським товариством, але це неприпустимо, коли подібні закони вносяться в порядок денний хвилина в хвилину. І ми хочемо звернутися до керівництва парламенту, до уряду, до пана Коболєва. З усією повагою до вас, ми готові співпрацювати в таких важливих питаннях, але має бути організована робота парламенту. Фракції мають право вивчити закони, подати альтернативні, виборці мають право знати, про що йдеться в цих змінах до бюджету 2019, чи немає там корупції, лобізму.
Дякую, Ірино Володимирівно. Я хотів би, дійсно, звернутися до наших колег з уряду, щоб законопроекти та пропозиції. я розумію, що вони дуже важливі, але надходили б все ж таки раніше до парламенту України для того, щоб ми встигали ознайомитися з цими законопроектами, внести необхідні правки і долучитися до цього важливого для держави процесу. Тим більше, що більша частина народних депутатів в загальному розумінні підтримує ці ініціативи. Шановні колеги, перше. Я зараз дам слово, але нам треба продовжити наше засідання. І друге. Це внести зміни до порядку денного, саме ті, які були запропоновані. Скажіть, будь ласка, чи підтримуєте ви такий порядок денний? Шановні колеги, підготуйтесь до голосування, будь ласка. [[Шум у залі]] Ні, почекайте, у нас дуже мало часу, Сергій Владиславович. В нас дуже мало часу, я дам, ну, я обіцяв, що я дам слово. Треба продовжити нашу роботу, проголосувати порядок денний той, який я тільки що зачитав, після цього я дам, як ми і домовлялися. Добре? Але я прошу всіх підтримати, тому що це була спільна позиція. [[Шум у залі]] Юлія Володимирівна. Ні, ну. Добре. Я тоді продовжу засідання на 15 хвилин, щоб ми випадком не вийшли за межі. Даю слово, 3 хвилини, була пропозиція від двох фракцій зробити перерву із заміною на виступ. Юлія Володимирівна Тимошенко, 3 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, мова іде зараз про продаж сільськогосподарської землі, власне, про цю тему ми і хотіли би поговорити. Ви знаєте, що сьогодні 73 відсотки громадян України проти продажу землі і 81 проти продажу землі іноземцям. В той же час більше 70 відсотків хочуть проводити на цю тему референдум. Це дуже серйозний сигнал від суспільства. Минуле засідання аграрного комітету відбувалося дуже бурно. Туди прийшли представники громадських організацій аграріїв. Ви знаєте, 151 місцева рада прийняли рішення про те, щоб ні в якому випадку не приймати закони про продаж землі, вимагають продовжити мораторій і після того з’ясувати, як зробити так, щоб Україна залишилася із землею. Але всупереч усім рішенням, сьогодні відбулося засідання, не засідання – зібрання аграрного комітету. Призначений комітет був на 14:30, і збиралися прийти члени комітету, представники громадськості, але вночі зібрали тільки тих членів комітету, які є прихильниками продажу землі. І о 9 годині ранку, нікому не повідомляючи з тих, хто є опонентами, провели засідання і провели закон, який дає право. не закон, а провели рішення про підтримку законопроекту, який дає право продавати землю іноземцям і дає право продавати більше двохсот десяти тисяч гектарів землі в одні руки. Зрозуміло, що сьогодні треба це поправити. Я хочу подякувати Голові Верховної Ради, який зібрав лідерів фракцій. Ми проговорили це питання дуже детально і ми знайшли порозуміння. Ми не вважаємо, що сьогодні відбувся аграрний комітет, тому що це було просто зібрання депутатів. І Голова Верховної Ради погодився з тим, що реальне засідання комітету буде проведено на наступному тижні із залученням громадськості, із залученням усіх, хто може пояснити, чому сьогодні не можна продавати 72 відсотки території землі, території нашої країни, – це сільськогосподарська земля. Дорогі друзі, я думаю, що це стосується всіх нас. Це не влада і опозиція. Нам треба з вами дуже обережно до цього ставитися, не можна продавати сьогодні сільськогосподарську землю. Оренда, наведення порядку в цьому секторі, виростити наших фермерів приблизно півтора мільйона, як в Польщі, – а після цього вже думати про те, що робити з землею. А поки – тільки оренда. Я дякую за розуміння і фракції "Слуга народу", і Голові Верховної Ради, що ми знайшли вихід з цього. Дякую дуже.
Дякую. Шановні колеги, 3 хвилини, 3. хвилину, хвилину. Одну хвилину. Одну хвилину.
Шановні колеги, шановні громадяни України, безумовно, депутатська група "За майбутнє" підтримує рішення, що не враховувати сьогоднішнє засідання комітету, яке обізвали вже зібранням, бо продаж української землі це є єдиний виклик, який сьогодні найрішуче стоїть перед Україною, перед українським суспільством. Це єдиний актив, який не приростає. Це найбільше багатство України. І бездумно вночі приймати рішення впопыхах як продавати іноземцям землю в Україні, вибачте, це не методика, яка має бути в парламенті. Тому ми підтримуємо, що має бути публічне обговорення, публічне засідання, і тільки так публічно приймати рішення, що далі буде з українською землею. Бо вирішується долі тисяч, десятків тисяч фермерів, які будуть або власниками на цій землі, або підуть в нікуди, вирішується доля громадян України, пенсіонерів, їхньої майбутнього, скільки буде коштувати ця земля, чи залишиться вона в руках українців, чи вона піде по руках. Дякую. Наша позиція така: публічні обговорення. Дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, ми, дійсно, домовились, що наступне засідання комітету відбудеться, але через тиждень, на наступному пленарному тижні. Шановні колеги, до мене підходили тільки що колеги з бюджетного комітету, Олександр Трухін, включіть, будь ласка, мікрофон. У нас є ще одне питання, 2144, воно є в порядку денному. Включіть, будь ласка, мікрофон. Дякую.
Добрий день! Дуже велике прохання додати до розгляду сьогодні законопроект 2144, тому що він є системно пов’язаний з бюджетом України 2020, і без цього законопроекту неможливо розглядати текст бюджету. Дякую.
Дякую. Тобто тоді пропонується розглянути чотири законопроекти. 2144, він був в порядку денному, і він необхідний для того, щоб далі розглядати законопроект про Державний бюджет. Далі: проект Закону про Державний бюджет на 2020 рік (2000). Наступний законопроект 2239, 2239-1, це анбандлінг так званий. І проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" (2283). Скажіть, будь ласка, чи будуть зауваження з цього питання? Ні. Ви вже говорили про це, Ірина Володимирівна. Шановні колеги, я пропоную. Я зараз дам слово. Шановні колеги, я пропоную продовжити нашу роботу до. Нам треба проголосувати за цей порядок денний вищезазначений? Да. Шановні колеги, я прошу підготуватись до голосування за порядок денний, який тільки що був мною озвучений. Матеріали вам були. Необхідні матеріали вам були роздані. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Я прошу підтримати народних депутатів, тому що це була спільна позиція, якої ми зараз досягли.
Крім 19-го року, да, там є момент. Але це лише 25 відсотків від того, що ми сейчас розглядаємо. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:40]] За-285 Проти – 0, утрималися – 41. Рішення прийнято. Шановні колеги, я пропоную продовжити ранкове засідання Верховної Ради України до того, як ми опрацюємо весь порядок денний, який тільки що був запропонований, до кінця розгляду питань порядку денного. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:00:19]] За-300 Проти – 2, утрималися – 23. Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Даю слово, да. Святослав Іванович Вакарчук. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Рахманіну слово.
Рахманін Сергій Іванович. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги. Дякую, Дмитре Олександровичу. У нас періодично виникають проблеми через одні й ті самі причини. І я щиро сподіваюсь, я і колеги мої по фракції, і колеги взагалі по парламенту сподіваються, що це востаннє таке буде. Давайте все-таки починати вчитися повазі до Регламенту, щоб законопроекти вносилися відповідно до Регламенту, щоб надавався час для подання альтернативних законопроектів відповідно до Регламенту, для того, щоб порядок денний був такий, який він вноситься. Тоді у нас не виникатимуть такі проблеми і не будемо гаяти час на довгі перемовини, і для того, щоб у нас не було, справді, сумнівних комітетів, дивних зустрічей, які подаються за проведення комітетів. Давайте все-таки поважати один одного, поважати Регламент і поважати разом парламент. І це стосується і уряду, і Президента, і деяких наших колег, які чомусь не поважають орган, в якому працюють. Дякую.
Дякую, Сергій Іванович. Насправді, парламент останнім часом працює і в межах запропонованого порядку денного, якщо відбуваються зміни, то вони відбуваються з урахуванням Регламенту, ми не порушуємо Регламент. І, дійсно, я не можу не підтримати вашу позицію, я звертаюсь до наших колег, що все ж таки, ще раз повторюю, ініціативи від різних гілок влади надходили до парламенту згідно діючого законодавства. Дякую. Слово надається з мотивів Бойку Юрію Анатолійовичу, хвилина.
Дякую. Шановний пане спікер, шановні народні депутати, я хочу сказати, що сьогодні ми всі стали заручниками ультиматуму уряду і його непрофесійної роботи. Тому що в такому режимі готувати надзвичайно важливі закони – це просто шлях в нікуди. І ми тримаємо. і підтримуємо зміни до порядку денного, і підтримуємо зміни до бюджету 2019 тільки з одного резону – тільки для того, щоб шахтарі отримали мільярд гривень з заборгованості зарплати, яку вони чекають, тому що людям просто нічого їсти на шахтах, ні з чого зробити "тормозок", коли вони спускаються в шахту. І заради цього ми підтримуємо законопроект 2019. Але на майбутнє ми вимагаємо, щоб робота була планова і враховувались закони, які подають фракції, не тільки монобільшості, а також наші. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (реєстраційний номер 2144). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:04:02]] За-246 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра Джигиру Юрію Анатолійовичу. Юрій Анатолійович.
Вітаю, колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України, який розроблено з метою врегулювання питань, пов’язаних з підготовкою проекту Закону про Державний бюджет на 2020 рік зі змінами до законодавства. Тобто це його інтегральна частина, прийняття якого дозволить розглядати надалі проект бюджету на 2020 рік і його проваджувати. Реалізація цього законопроекту покращить адміністрування платежів; забезпечить наповнення бюджетів різних рівнів; забезпечить стабільне та своєчасне фінансове забезпечення сфери освіти та охорони здоров’я; удосконалить управління видатками соціального спрямування щодо надання пільг, житлових субсидій населенню на оплату послуг ЖКГ; придбання твердого палива та скрапленого газу. Також забезпечить збалансованість державного бюджету, сприятиме запровадженню кращої практики реалізації стадії бюджетного процесу, підвищить ефективність виконання бюджету та забезпечить стабільність функціонування бюджетної системи. Прошу підтримати.
Дякую, шановний колего. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбиту Юрію Михайловичу.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати і запрошені, Комітет з питань бюджету 16 жовтня розглянув урядовий законопроект 2144 про внесення змін до Бюджетного кодексу, який є системно пов’язаним із законопроектом 2000 "Про Державний бюджет на 2020 рік". Отже, для забезпечення узгодженості правових норм і дотримання збалансованості бюджету такі законопроекти належить розглядати, доопрацьовувати та приймати взаємоузгоджено. У Комітеті з питань бюджету проаналізовано законопроект з урахуванням отриманих висновків Головного науково-експертного управління та Асоціації міст та звернуто уваго, що окремі положення законопроекту є дискусійними або не узгоджуються з нормами Бюджетного кодексу, а тому порушені у законопроекті питання потребують подальшого доопрацювання і врегулювання до другого читання, про що детально зазначено у листі висновку комітету. Зокрема, серед проблемних питань законопроекту варто відмітити таке. По-перше, зменшення обсягу Державного фонду регіонального розвитку, а також розширення випадків, визначення нових бюджетних програм та надання права уряду здійснювати окремі перерозподіли, бюджетних асигнувань без парламентського контролю. По-друге, включення до видатків державного бюджету на вищу освіту видатків на підготовку кадрів у приватних закладах вищої освіти та передбачення видатків на нові соціальні допомоги без попереднього законодавчого унормування таких допомог у базовому законі. По-третє, закріплення на постійній основі цільового спрямування внесків на регулювання, які сплачуються суб’єктами господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг на забезпечення діяльності НКРЕКП. Слід відмітити, що у комітеті на розгляді також перебувають інші законопроекти щодо змін до Бюджетного кодексу, тому залежно від їх стану, їх розгляду і прийняття положення законопроекту 2144 можуть потребувати уточнень для узгодження правових норм. Окремо звертаємо увагу народних депутатів, що не можуть бути розглянуті вже надіслані на даний час пропозиції до законопроекту 2144 окремими листами або у складі пропозицій до законопроекту 2000, оскільки відповідно до статті 116 Регламенту комітет має право опрацювати пропозиції народних депутатів, які будуть подані лише після прийняття.
Дайте 10 секунд завершити.
Лише після прийняття законопроекту за основу. Таким чином, з метою врегулювання окреслених у висновку питань Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді законопроект 2144 прийняти за основу.
Дайте договорити.
Дякую.
Ще раз проговоріть, рішення комітету останню фразу скажіть.
Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді законопроект 2144 прийняти за основу, доручивши його доопрацювати та внести на розгляд Верховної Ради в другому читанні. Дякую.
Дякую. Прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти. Павленко Ростислав Миколайович, "Європейська солідарність".
Ростислав Павленко, "Європейська солідарність". Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко.
Дякую. Гончаренко Олексій, "Європейська солідарність", північ Одещини. Шановні друзі, є велике питання до цього законопроекту, давайте пройдемось по них. Перше. Законопроект пропонує визначити Державний фонд регіонального розвитку в обсязі не більше одного відсотка. Хочу нагадати зараз, не менше одного відсотка. Відчуваємо різницю, правда? Я думаю, що це є надзвичайно важливо розвиток регіонів України і Державний фонд регіонального фонду з конкурсним відбором проектів, які фінансуються з державного бюджету. Нащо ж ми робимо такі зміни? Більше того, це ставить під ризик всю систему планування та розподіл коштів ДФРР. Бо ці конкурси проводяться в період, який передує плановому. Друге. У нас сьогодні написано в Бюджетному кодексі, що має бути державна підтримка сільськогосподарських товаровиробників на рівні не менше одного відсотка, а знов пропонується зробити, не більше одного відсотка. Знов наступ на сільськогосподарських виробників, і це вже далеко не перший. В проекті бюджету немає взагалі згадки про село. До речі, шановний пан Прем’єр-міністр, я взагалі звертаюсь до вас! Шановний пан Прем’єр-міністр, я звертаюсь до вас! Шановний пан Прем’єр-міністр, нарешті, чує, дякую. Ви в проекті бюджету на 2020 рік не запланували жодної гривні підтримки селу, крім програми купівлі землі сільськогосподарського призначення. Закон, про що ми ще не прийняли, а немає ні на теля, ні на садівництво, ні на закупівлю техніки фермерами. Все, що роками завжди було в державному бюджеті, ви нічого не залишили, а в Бюджетному кодексі пропонуєте зробити замість не більше не менше. Асоціація міст України висловила низку зауважень до цього, в цілому я пропоную колегам не голосувати за це в цій редакції.
Дякую. Цабаль Володимир Володимирович, фракція "Голос".
Прошу передати слово Совсун Інні.
Ще раз, кому?
Інна Совсун.
Інна Совсун, включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги, пане Прем’єр-міністр, колеги з уряду! Фракція "Голос" на загал готова підтримувати той проект закону, який зараз розглядається в першому читанні. Але разом з тим, я хочу звернути увагу на необхідність деяких коригувань у підготовці документа до другого читання. Зокрема, проектом закону передбачається, що з освітньої субвенції не буде здійснюватися фінансування шкіл, кількість учнів яких становить менше 30 осіб. Я розумію, що намагається зробити уряд, вирішивши проблему малокомплектних шкіл. Але я би дуже хотіла звернути увагу на те, що у нас є школи в високогірних районах, і дуже необхідно перевірити, чи немає, чи не підпадуть під це школи у високогірних районах, які з об’єктивних причин, які неможливо вирішити, за визначенням завжди будуть меншими і будуть менше від 30 осіб чи тим паче менше 50 осіб, що так само пропонується проектом закону так само з 22-го року школи, менше 50 осіб не фінансувати. Тому я би дуже просила, щоб уряд звернув увагу на проблему високогірних шкіл, адже вони з об’єктивних причин не можуть бути більшими. І дуже важливо було б внести ці правки у підготовці документа до другого читання. В усіх інших ми загал готові підтримувати цей проект закону в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Віктор Васильович Бондар.
Прошу передати слово Тарасу Батенку. Дякую.
Шановні колеги, ну, ми бачимо, переглядаючи проект Бюджетного кодексу України на 2020 рік як позитивні, так і негативні сторони цього законопроекту. До позитивних ми приписуємо поняття фахової передвищої освіти, де передбачаються джерела її фінансування, відповідна термінологія вноситься правильна до Бюджетного кодексу. Акцизний податок ми забираємо місцевих доходів 13 відсотків, але ми його компенсуємо ліцензіями на виробництво пального, на право оптової торгівлі пальним. Це є все позитиви. Але так само є і негативне, на яке ми звертаємо увагу, де ми бачимо. ми відносимо до негативів включення залишків коштів власних надходжень бюджетних установ до джерел формування спеціального фонду Державного бюджету України. Таким чином тепер бюджетні установи реально будуть отримувати менші надходження з державного бюджету, ніж раніше, і надмірно будуть залежати від мінливого фактору власних надходжень. Ми виключаємо Комітет з питань бюджету, який би займався, впливав на перерозподіл видатків державного бюджету на централізовані заходи між адміністративно-територіальними одиницями, і, очевидно, ДФРР. Те, що я погоджуюсь з колегами, коли ми прописуємо, що Державний фонд регіонального розвитку в нас визначається не більше 1 відсотка прогнозованого обсягу доходів загального бюджету, я вважаю, що це вдарить нас по багатьох проектах регіонального масштабу по Україні. Тому в даний момент ми просимо уряд підтримати норму, яка дозволить ДФРР встановлювати в межах не менше одного відсотка, як є це до сьогоднішнього часу. В такому випадку наша депутатська група "За майбутнє" готова підтримати проект Закону про Бюджетний кодекс України на 2020 рік у першому читанні. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний пане Голово, шановні колеги! Розглядаючи зміни до Бюджетного кодексу України, я хотів би звернути увагу, що запропонований перелік інституційно не вирішує проблеми бюджетної політики, які були запропоновані в бюджеті на 2020 рік. Всі ті недоліки, які були там визначені, вони не враховані в даних змінах до Бюджетного кодексу. Більше того, ми бачимо, вже колеги про це сказали, зменшення до одного відсотка фінансування сільгоспвиробників, а також Фонду регіонального розвитку, що також призведе до зменшення реальних фінансових надходжень, Ще один важливий момент. Тут вказується, що пропонується перейти до грошової форми надання пільг та житлових субсидій населенню, але проект бюджету на 2020 рік – це продукт того Бюджетного кодексу. І що ми в ньому бачимо? Ми бачимо, що там іде зменшення фінансування субсидій на оплату і на обмеження комунальних послуг з 55 до 47 мільярдів гривень. За цих умов ми бачимо, що ці зміни не відображають і не корелюють з тим проектом бюджету, який був поданий, який сьогодні будемо розглядати у першому читанні. Ну, і найважливіший момент, безумовно – визначення ресурсної бази наповнення бюджету. Наповнення бюджету у нас ресурсна база зміни до податкового. до Бюджетного кодексу, що аж 383 мільярди гривень в дохідній частині бюджету, який буде запропонований – це нові запозичення і в цьому, в цих змінах до Бюджетного кодексу немає жодної норми, яка б вирішувала і врегульовувала питання запозичення і навпаки надходження, збільшення надходжень. Так само питання Пенсійного фонду – збільшується дефіцит і відповідно сума видатків на покриття дефіциту Пенсійного фонду. Ми не бачимо цих моментів в даних змінах і тому "Опозиційна платформа – За життя" не буде підтримувати зміни до Бюджетного кодексу, адже вони в глобальному масштабі не вирішують питань бюджетної політики на 2020 рік. Дякую.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович з мотивів. І прошу підготуватися до голосування, шановні колеги.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ну, неможливо підтримувати те, над чим 5 років працювали. Ми працювали над децентралізацією, от представте собі Вінницька область, забирають, через те, що забирають акциз у місцевих бюджетів з області і з усіх об’єднаних територіальних громад 460 мільйонів, а дають по перерозподілу 25. Колеги, яка це децентралізація? Ви проводите повну централізацію через Бюджетний кодекс. Друге – аграрії. Я хочу нагадати кожному, ми як влада обіцяли аграрію, коли скасовували спецрежим, що ми йому будемо давати підтримку не менше, ніж один відсоток, а то навіть і більше. А зараз ви що робите? Ви зробите люфт з нуля до там декількох відсотків, але при цьому ви не впроваджуєте норму, що один відсоток підтримки піде на аграрний сектор. При цьому що ви знекровили, ми як влада фактично знекровила аграрний сектор, забравши спецрежим і забравши всі форми підтримки малому і середньому бізнесу. Колеги, одумайтесь! "Батьківщина" не буде підтримувати Бюджетний кодекс.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Голови фракцій, запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Готові голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (реєстраційний номер 2144). Готові голосувати? Прошу підтримувати та проголосувати. [[14:20:04]] За-264 Проти – 27, утримались – 41. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. По фракціям покажіть, будь ласка. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про Державний бюджет України на 2020 рік (реєстраційний номер 2000). 2000, да. Дві тисячі, якщо вам так буде краще. Шановні колеги, переходимо до розгляду проекту Закону про Державний бюджет України на 2020 рік (реєстраційний номер 2000) у першому читанні. Відповідно до статті 157 Регламенту Верховної Ради України розгляд питання проводиться за процедурою повного обговорення. Відповідно до Регламенту пропонується наступний порядок розгляду цього питання: доповідь заступника голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету Трухіна Олександра Миколайовича щодо основних. щодо висновків і пропозицій до законопроекту та результатів його розгляду – до 5 хвилин; відповідь представника комітету на запитання – до 3 хвилин; виступи Голови Рахункової палати Валерія Васильовича Пацкана – до 5 хвилин; виступ заступника міністра фінансів України Джигири Юрія Анатолійовича – до 4 хвилин; відповіді на запитання – до 3 хвилин; виступи представників депутатських фракцій і груп – до 18 хвилин; виступи народних депутатів – до 9 хвилин; виступ Прем’єр-міністра України Олексія Валерійовича Гончарука – до 3 хвилин. Після цього прийняття рішення. Немає заперечень? Дякую. Шановні колеги, обговорення у першому читанні проекту Закону України про Державний бюджет України на 2020 рік. Вибачте, вибачте. Шановні колеги, слово для доповіді надається заступнику голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету Трухіну Олександру Миколайовичу.
Шановні колеги, до вашого розгляду законопроект 2000 разом з доповненнями до листа комітету від 16.10.2019 № 0413/3-290, що розданий вам. Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати і запрошені! Комітетом з питань бюджету здійснено підготовку законопроекту до державного бюджету на 20-й рік. До розгляду в першому читанні відповідно до статті 156 Регламенту комітет ґрунтовно опрацював законопроект з врахуванням висновків Рахункової палати і ГНЕУ. Проект бюджету на 20-й рік підготовлено з урахуванням урядового законопроекту 2144 щодо змін до Бюджетного кодексу. Отже, такі законопроекти належить розглядати і приймати разом. У листі висновку комітету наведено узагальнений аналіз положень і показників законопроекту, включаючи порівняння поточного року та оцінку норм Бюджетного кодексу та іншого законодавства. При підготовці законопроекту до першого читання бюджетний комітет за участю Міністерства фінансів та Рахункової палати опрацював 2176 поправок народних депутатів і комітетів, які узагальнені у таблицю пропозицій. Але більшість пропозицій не відповідали регламентним вимогам щодо дотримання їх збалансованості. Окремі народні депутати додали лише формально збалансовані пропозиції до державного бюджету на наступний рік. За попередньою оцінкою для врахування поданих пропозицій загальна потреба у бюджетних коштах становить близько 1,9 трильйони гривень. За підсумками проведеної роботи комітетом підготовлено проект Постанови Верховної Ради щодо висновків та пропозицій до законопроекту та таблицю суб’єктів законодавчої ініціативи. Загалом комітетом пропонується врахувати повністю або частково 772 пропозиції та відхилити 1404 пропозиції. Насамперед пропонується підтримати: По-перше, пропозиції щодо уточнення або виключення окремих положень законопроектів для узгодження з нормами Бюджетного кодексу та здійснення розподілу нерозподілених видатків на національну безпеку і оборону з урахуванням рішення РНБО та державні капітальні вкладення на підставі вирішення пропозиції міжвідомчої комісії. По-друге, врахування окремих пропозицій переважно соціального спрямування щодо додаткових видатків державного бюджету у таких сферах: як медицина – на придбання ліків та лікування громадян за кордоном; культура – на державну підтримку кінематографії та реалізацію нових культурних проектів "Зшивання країни – проект мобільності серед школярів"; розкриття туристичного потенціалу України та створення Музею сучасного мистецтва України; здійснення заходів з патріотичного виховання молоді. Та інші дуже нагальні речі: розвиток Малої академії наук, розвиток спорту, модернізація бази олімпійської підготовки спортсменів, розвиток спорту серед осіб з інвалідністю та їх фізкультурно-спортивною реабілітацією. По-третє, збільшити видатки на реалізацію державних інвестиційних проектів і здійснення природоохоронних заходів. Та передбачити субвенції місцевим бюджетам на створення і ремонт спортивних комплексів при школах, соціально-економічний розвиток територій, будівництво та ремонт спортивних басейнів, палаців спорту, компенсації оплати праці працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл. Водночас пропонується доручити уряду до другого читання ретельно опрацювати питання щодо збільшення доходів з урахуванням уточнених прогнозних макропоказників та прийняття Верховною Радою у вересні-жовтні профільних законопроектів, покращення адміністрування податків і зборів, внесення законодавчих ініціатив з питань оподаткування, підвищення державних соціальних стандартів, насамперед прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, встановлення нових збільшених розмірів допомоги при народженні дитини, належного фінансового забезпечення оплати праці педагогічних працівників. Вчора комітет додатково розглянув окремі пропозиції та подав відповідні рішення у додатковому листі висновки, який роздано. Поряд з цим, є ще одна додаткова пропозиція, яку пропонується підтримати, а саме: до доручень уряду включити відповідні до поданих пропозицій поправки за номерами 1344, 1345, 1346, положення щодо збільшення видатків загального фонду Національної академії правових наук. У зв’язку з цим пунктом 2.20 частини другої бюджетних висновків доповнити новими підпунктами такого змісту: "2.20 за бюджетної програмою "Наука і організаційна діяльність президії Національної академії правових наук України" (код 6581020) за бюджетною програмою "Наука і науково-технічна діяльність у сфері законодавства і права" (65810440). Враховуючи вищезазначене, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді прийняти за основу та в цілому підготовлений комітетом проект Постанови 2000-П щодо висновків та пропозицій.
Дайте продовжити, будь ласка.
З уточненнями у поданому додатковому листі висновків комітету та пропозиції, озвучені щойно мною. Дякую.
Дякую.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Я завершив.
Завершили, так? Вельмишановні колеги, до співдоповіді запрошується Голова Рахункової палати. Є, так? Секундочку. Я перепрошую, бо Дмитро Олександрович вийшов. Будь ласка, зараз відповіді представника комітету на запитання – до 3 хвилин. Прохання записатися на запитання. Після цього підготуватися, виступ Голови Рахункової палати Валерія Васильовича Пацкана – до 5 хвилин. Будь ласка, на виступ із місця. Народний депутат Мамка.
Прошу передати Колтуновичу.
Прошу передати кому?
Колтунович.
Шановний доповідачу! Я хотів би звернути. Я тут знаходжусь. Шановний доповідачу, Колтунович. 228 правок до проекту бюджету на 2020 рік. Я хотів би запитати у вас насамперед питання, яке стосується фінансування Національної академії наук і галузевих академій наук, зокрема Національної академії аграрних наук України. Є питання недофінансування. З одного боку, люди ходять і працюють 2-3 робочі дні на тиждень. Це питання, яке не може бути в нормальній цивілізованій країні. Адже якщо ми не фінансуємо науку в Україні, то ми технологічно відстала країна від усіх передових країн світу. Чому Мінфін, бюджетний комітет і уряд в цілому визначають для себе таку політику, політику деінтелектуалізації? Це перше питання. І друге. Я від вас не почув, які конкретні макроекономічні параметри були змінені, якщо можна, назвіть кілька в проекті до першого читання? Дякую.
Дякую вам за ваше запитання. По-перше, більшість ваших правок, які ви подавали, були не збалансовані та не відповідали нормам бюджетного планування та формування бюджетної політики. Це по-перше. Тому вони не могли бути враховані. І то була позиція не тільки робочої групи, а і Мінфіну. Тому, якщо вам буде детально цікаво, ми можемо приділити цьому час і розглянути ці всі ваші пропозиції, я вам можу обґрунтовано надати відповідь чому і, дійсно, з чим вони не корелювалися. Щодо вашого питання, щодо підтримки розвитку освіти в Україні. Я хочу зазначити, що пункт 122.10, зверніть увагу на роздану вам постанову, 122.11, 122.12, 122.13 та 122.14 стосуються освіти. Також, я вибачаюся. Щодо науки, гроші, котрі були не передбачені в проекті першому бюджету, котрий був поданий нам до Верховної Ради, враховані додаткові кошти на розвиток.
Дайте 10 секунд завершити.
Тому наука і в Академії аграрних наук України гроші враховані. Якщо ви не знайшли у проекті постанови, я вам потім зможу показати, в якій частині.
Дякую. Будь ласка, народна депутатка Зінкевич Яна Вадимівна, політична партія "Європейська солідарність". Будь ласка.
Яна Зінкевич, "Європейська солідарність". Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Гончаренко, північ Одещини.
Дякую дуже. Пане Олександре, в мене наступне питання. Ми всі бачили, що уряд подав проект бюджету, де повністю відсутня підтримка села, фактично, по всіх важливих програмах, напрямках – і садівництво, і тваринництво, і закупівля техніки, і так далі. Я хотів би подякувати бюджетному комітету за те, що при розгляді тих правок, які подавала в тому числі наша фракція "Європейська солідарність" і я особисто, це питання було розглянуто і внесено в так звані доручення уряду, щоб вони розглянули можливість поновлення цих програм і передбачення фінансування на них. Я хотів би почути вашу позицію щодо того, чи необхідно нам довести це питання до кінця при подальшому розгляді питання бюджету і повернути підтримку українському селу? Дякую.
Дякую вам за слушне запитання. Дійсно, ми разом з вами опрацьовували це все на робочих групах. Дійсно, було дуже багато різних думок щодо цієї позиції. Але я хочу зазначити для колег, що також разом з колегою, котрий задавав запитання, ми передбачили і збільшення за програмою, котра зазначена в пункті 122.8, можете передивитися, 122.17.18 щодо АПК. І окремо АПК і охорона природи 122.44, такі програми і 22.20.4. Але, якщо ми з вами будемо розглядати це все в комплексі, ми вважаємо, що уряд сьогодні, котрий ми вибрали, повинен сформувати чітку позицію підтримки, те ядро, з яким він бачить розвиток сільського господарства. І при розгляді між першим та другим читанням ми зможемо з вами разом на робочій групі долучитись до цього питання. Дякую.
Дякую, Олександр Миколайович. Все, запитання до ас вичерпані. Дякую. Слово для доповіді надається Голові Рахункової палати Валерію Васильовичу Пацкану – до 5 хвилин.
Дорого дня, шановний Дмитро Олександрович! Шановні народні депутати, члени уряду! Рахункова палата здійснила експертизу проекту Закону про Державний бюджет на 2020 рік і затвердила відповідні висновки та пропозиції, які направила Верховній Раді. Україні потрібне стрімке економічне зростання, як через державний бюджет можна цьому посприяти? Перше. Загальновідомо, що значна частина економіки перебуває в тіні. Щороку за різними схема з України виводяться кошти, співрозмірні з прямими іноземними інвестиціями, які уряд планує залучити. Насамперед необхідно поліпшити умови адміністрування податків і зборів, щоб стало вигідно працювати легально і залишати кошти, зароблені в Україні. Лише один приклад. Минулого року ми провели аудит ефективності адміністрування надходжень до державного бюджету від реалізації пального. Виявилося, що за два роки обсяг тіньового ринку бензину та дизпалива міг становити до 4,6 мільйона тонн, а бюджет недоотримав акцизного податку на суму до 20 мільярдів гривень. Ми надали конкретні пропозиції і рекомендації Державній фіскальній службі, як покращити цю роботу із адміністрування цього акцизу. Тішить те, що результат. вже внесено відповідні зміни до Податкового кодексу. Друге. Останніми роками економіка зростає за рахунок торгівлі, тоді як промисловість, особливо переробна промисловість, де виробляться продукція з високою доданою вартістю перебуває в стагнації. Як наслідок, сформувалася небезпечна тенденція зменшення в загальному обсязі продаж частки споживчих товарів, вироблених на території України. Тобто щороку ми втрачаємо власний внутрішній ринок, який більше наповнюється імпортними товарами. Необхідно шукати і запроваджувати інструменти, які би стимулювали, не вивозити сировину з нашої держави, а переробляти її тут. Третє. Кредитування. Держава тривалий час, запозичуючи значні кошти для фінансування бюджету, створювала умови, коли банкам ставало вигідніше вкладати ресурси не в реальну економіку, а в державні цінні папери. Рахункова палата вітає і підтримує уряд в тому, що необхідно зменшувати дефіцит Державного бюджету, скорочувати обсяги облігацій внутрішньої державної позики і знижувати їх дохідність. Це в подальшому сприятиме розвитку кредитування. Щодо дохідної частини бюджету. За нашою оцінкою, є можливість станом на сьогодні збільшити дохідну частину Державного бюджету на 2020 рік на 20,8 мільярда, а саме рентна плата за користування надрами – 15,2 мільярда гривень і податку на додану вартість із ввезення на митну територію товарів на 5,6 мільярда гривень. Лише за експертними висновками 10 відсотків виведення з тіні митних товарів – це 5,6 мільярда гривень. Відповідно порахуйте 20-30 і так далі відсотків. Крім того про наявні доходи, додаткові резерви свідчать ряд наших аудитів. Зокрема цього року ми провели аудит щодо надходжень єдиного збору, який справляється в пунктах пропуску через державний кордон. Рахункова палата пропонує скористатися досвідом країн Європи і запровадити справляння єдиного збору з легкових автомобілів з іноземною реєстрацією. За нашою оцінкою це дасть можливість додатково залучити до державного бюджету близько 2,4 мільярда гривень. Крім того, аудит ефективності використання коштів Спеціального фонду Державного бюджету України Державною службою з безпеки на транспорті показав можливість збільшення доходів бюджету за рахунок посилення заходів габаритно-вагового контролю, зокрема сплати штрафів за порушення в цій сфері. До того ж, народні депутати, ви ж прийняли 11 вересня даний законопроект. Ще один важливий момент. В основі соціальної складової державного бюджету є розмір прожиткового мінімуму. Рахункова палата неодноразово зазначала про проблеми визначення цього показника. Запропонований прожитковий мінімум в 1,7 рази менший від його фактичного розміру, а за оцінкою експертів удвічі менший рівня абсолютної бідності. Фізіологічний мінімум.
Дайте завершити.
Фізіологічний мінімум для життя людини визначено за міжнародними критеріями ООН – це 5 доларів на день для країн Центральної та Східної Європи. Втішить те, що, народні депутати, ви прийняли постанову про парламентські слухання, які відбудуться 18 грудня щодо. постанови про проведення парламентських слухань щодо прожиткового мінімуму. Сподіваюсь, при підготовці цих парламентських слухань ви візьмете до уваги звіт Рахункової палати щодо стратегії подолання бідності. Хочу лише вам за такий акцент запевнити, що Нобелівська премія з економіки цьогоріч присуджена саме за наукові розробки з подолання бідності. Нам на це треба вкрай вважати і з цим треба щось робити. Останній месседж. Планування видатків. Тут з цієї трибуни вже одноразово говорилося про планування видатків на наступний рік, наявні ресурси ще й необхідно ефективно планувати. Щорічне зростання рішень Кабміну про перерозподіл бюджетних коштів свідчить про недоліки планування, 2017 рік їх було 77, 2018 рік – уже 99, про цю проблему ми постійно говоримо. Я дуже хочу, щоби наступний бюджет був для людей і Президент, і уряд заявляли про такі позиції. Залежить від вас, народні депутати, зараз перше читання, збалансований бюджет на наступний рік дасть можливість розвитку нашої держави і розвитку економіки. Дякую.
Дякую.
А питання?
Ні, немає питань. Шановні колеги, до. Не передбачено Регламентом запитання до Голови Рахункової палати. Шановні колеги, до виступу запрошується заступник міністра фінансів України Джигир Юрій Анатолійович – до 4 хвилин. Після цього.
Дякую, колеги. Я коротко. 15 вересня ми подали до Верховної Ради проект держбюджету на 20-й рік, який був збалансованим та реалістичним. З того часу працювала робоча група, дуже активно опрацьовувала дуже багато поданих правок фракціями та народними депутатами. Основною задачею робочої групи при опрацюванні проекту Держбюджету у Верховній Раді було збереження, власне, балансу його показників та забезпечити реалістичність його виконання. Критично необхідно зазначити, що проектом постанови, в якій виписані висновки бюджетного комітету, пропонується збільшити доходу загального фонду Державного бюджету на 17,8 мільйонів гривень, зокрема, за рахунок: додаткових надходжень по частині чистого прибутку і дивідендах в сумі 6 мільярдів. Варто зауважити, що це потребує збереження нормативу відрахування на рівні 90 відсотків. Додаткових надходжень від оренди держмайна в сумі 1,6 мільярда, додаткових надходжень від внутрішнього ПДВ на 1,1 мільярд гривень та імпортного ПДВ – на 5,6 мільярда гривень. Також передбачений ресурс як додаткові надходження від НБУ в обсязі три з половиною мільярди гривень. Цей показник потребує позиції Національного банку. Проектом бюджетних висновків передбачено ряд доручень уряду відповідно до пропозицій народних депутатів, комітетів, фракцій, груп для їх опрацювання при підготовці проекту Держбюджету на 20-й рік до другого читання. Одним з таких доручень є збільшення показників дохідної та видаткової частини проекту Держбюджету з урахуванням уточнення основних прогнозних макропоказників економічного та соціального розвитку на наступний рік. Наразі уряд працює над уточненням основних прогнозних макропоказників економічного розвитку. Таким чином після прийняття урядом рішення щодо уточнення макропоказників на 20-й рік можливо буде обрахувати уточнені показники бюджету на 20-й рік, зокрема показники дохідної частини. Мінфін спільно з урядом, разом з уповноваженими представниками бюджетного комітету Верховної Ради готовий опрацювати пропозиції народних депутатів, комітетів, фракцій, груп з урахуванням пріоритетів, визначених Президентом України і планом пріоритетних дій уряду для визначення напрямів збільшення видаткової частини Державного бюджету в межах балансу його показників на 20-й рік. Дякую за увагу. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись народних депутатів на запитання до заступника міністра. Регламент – 3 хвилини. Герасимов Артур Володимирович, "Європейська солідарність".
Артур Герасимов, "Європейська солідарність". Прошу передати слово Мустафі Джемілєву. Дякую.
Мустафа Джемілєв. Мікрофон, будь ласка, включіть. А, карточки нема. Вставте, будь ласка, карточку. Джемілєв. Включіть, будь ласка, мікрофон. Включений у вас мікрофон?
Да-да. Шановний заступник міністра, як відомо, після окупації Криму єдиний в світі кримськотатарський канал АТR був закритий окупантами і став вещать на території Криму з материкової частини України цілодобово на трьох мовах: української, російської і на мові корінного народу. Це, зрозуміло, на діяльність цього каналу з бюджету щорічно виділялось близько 45 мільйонів гривень, хоча цих коштів було явно недостатньо, і доводилося вишукувати допомогу також з інших джерел. В проекті бюджету 2020 року на діяльність цього каналу не передбачено жодної копійки, в результаті чого цей канал може бути закритий. На цю тему я направляв листа до бюджетного комітету, де просив за програмою 251120.
10 секунд.
До передбачених там 20 мільйонів гривень додатково дайте 55 мільйонів гривень на реконструкцію будівництва начальних закладів.
Колеги, я вибачаюсь, ну, так теж не може бути, щоб тільки. Телеканал АТR, фінансування телеканалу АТR.
Ну, ми до другого читання будемо опрацьовувати всі висновки, що подані народними депутатами і зведені бюджетним комітетом, і будемо пропонувати рішення в межах балансу.
Дякую. Павліш Павло Васильович, політична партія "Слуга народу". Включіть, будь ласка мікрофон.
Дякую. Скажіть, будь ласка, мені тут не далося можливості запитати у представника бюджетного комітету, але мені повідомляли, що пункт 2.5.4, який значиться у висновках, я сейчас зачитаю оце: "Розглянути можливість збільшення доходів проекту Державного бюджету на 2020 рік щодо податку на додану вартість за рахунок законодавчого унормування, звільнення від оподаткування експорту зернових та технічних замість оподаткування за нульовою ставкою". Якщо ми говоримо, що ми підтримуємо сільське господарство, то яким чином ми його підтримуємо, якщо ми забираємо в них 18 відсотків від їхнього доходу? Скажіть, будь ласка.
Тобто всі ресурсні пропозиції, які підтримав бюджетний комітет, я вже згадував. Було надано ряд пропозицій по потенційно додатковому ресурсу через зміни в адмініструванні та регулюванні податку на додану вартість. Ці пропозиції задекларовані, сформовані у висновках комітету, ми їх будемо розглядати при підготовці до другого читання.
Андрійович Зиновій Мирославович. А, все, шановні колеги, час вичерпано – 0 хвилин. Вибачте. Дякую, пане заступнику. Шановні депутати, прошу записатись представників депутатських фракцій і груп на виступ.
Як передбачено Регламентом. Королевська Наталія Юріївна, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя" категорично не підтримує цей проект бюджету на 2020 рік. І головна причина тому, що ми пропонували вам альтернативну пропозицію, коли поставити в голову бюджету головне завдання на 2020 рік – це вирішення проблем людей, це захист людей, це підтримка економіки, це соціальний захист тих, хто сьогодні цього потребує. Але ж, на жаль, що пропонує сьогодні уряд цим бюджетом? Це прожитковий мінімум у 72 долари, це мінімальну пенсію – 58 доларів, це мінімальну заробітну плату – 167 доларів, скорочення витрат на субсидії, недофінансовану освіту та медицину. Ну, вибачте, це все продовження знущань над народом, які були розпочаті ще за попередньою владою. Ми ініціювали відміну реформи охорони здоров’я. Ми ініціювали перегляд пенсійної реформи. Ми ініціювали перегляд освітньої реформи. На жаль, уряд цього не хоче. Вони хочуть продовжувати реформи Супрун, вони хочуть продовжувати політику Гройсмана, вони не хочуть сьогодні зробити зусилля для того, щоб бюджетом 2020 року захистити людей, надати баланс між людською безпекою та військовою безпекою. Ну, не можна, коли ви знайшли гроші на все, на всі "шкурняки", які тільки можна, але ж, на жаль, ви не знайшли грошей для того, щоб сьогодні захистити людей. "Опозиційна платформа - За життя" вам запропонувала, де сьогодні додатково взяти 260 мільярдів гривень, за рахунок чого сьогодні можна дати прожитковий мінімум людям 5 тисяч 569 гривень, мінімальну пенсію у 4 тисячі 500 гривень, мінімальну заробітну плату – 7 тисяч 713 гривень. На 22 мільярди ми запропонували підняти витрати на освіту, на 30 мільярдів дофінансувати медицину, зберегти в повному обсязі державні субсидії на сплату жилищно-коммунальных послуг, ми вам запропонували алгоритм як сьогодні зменшити людям тарифи. На жаль, ви цього сьогодні не хочете робити. Тому ми закликаємо вас сьогодні не приймати цей бюджет, а відправити цей бюджет уряду на доопрацювання. Не можна сьогодні приймати бюджет не боротьби з бідністю, а боротьби з бідними, тому що ви пропонуєте відібрати у людей останнє. Ми проти цього проекту бюджету. Дякуємо.
Дякую. Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, слово Володимиру Цабалю, з трибуни.
Цабаль Володимир Володимирович.
Цабаль Володимир, фракція "Голос". Шановні колеги, з одного боку, Комітет з питань бюджету плідно попрацював над тими поправками, які були подані народними депутатами. І завдяки цим поправкам були суттєво збільшені надходження до бюджету, які в результаті розгляду в комітеті, були направлені на частину дуже важливих для українців речей. Такі, як збільшення фінансування закупівлі ліків, такі, як розвиток культури, цифровізація, а також збільшення деяких соціально важливих видатків для населення України. З іншого боку, багато важливих речей, багато важливих пріоритетів, які були позначені і Президентом, і урядом, поки що недостатньо відображені в цих змінах, які пропонуються. Зокрема, я хочу звернути увагу на одну річ, це фінансування освітньої галузі, збільшення зарплати вчителям. Як ми знаємо, і попередній уряд хотів це збільшення зробити, була постанова попереднього уряду, була обіцянка Президента. Також були поправки від народних депутатів, від комітету на збільшення на 5,1 мільярда доларів це фінансування. Такі речі враховані, на жаль, поки що не були. Через те існує, з одного боку, як я сказав, є позитивні речі і є речі, які хотілося б ще доопрацьовувати. І найголовніше. Ми у фракції завжди казали, у фракції "Голос", що ми готові підтримувати новопризначений уряд в тих позитивних реформах, які вони будуть робити. Але, на жаль, під час розгляду проекту бюджету я не побачив, якщо чесно, достатнього залучення уряду в цю роботу. Через те ці напрацювання, які вийшли, вони вийшли не завжди системними. І вони не завжди відображають ті пріоритети Президента і пріоритети уряду, які були до цього оголошені. Так, напрацьовані поправки приближають трохи, приблизять трохи бюджет до Програм дій уряду, але вони приблизять, наблизять тільки на третину. Через те фракція "Голос" утримується від голосування за бюджетні висновки, і ми надіємося, що, опрацьовуючи ці висновки, уряд врахує також багато пріоритетів, які поки що не були враховані по різним причинам. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується Гончаренко Олексій, фракція "Європейська солідарність".
Гончаренко Олексій, північ Одещини, "Європейська солідарність". Дуже шкода, шановні друзі, що ми обговорюємо бюджет без присутності Прем’єр-міністра. Спочатку не було Прем’єр-міністра, коли ми задавали питання, зараз нема знову Прем’єр-міністра, коли ми обговорюємо бюджет, який подав уряд. Я не знаю, про що ми тоді спілкуємо і з ким? Дуже хотілося все-таки. О, чудово, повернувся пан Прем’єр-міністр. Дивіться, читаючи цей бюджет, у мене є просте до вас питання. Скажіть, ви Прем’єр-міністр державного зразка чи як доктор філософії недержавного? Бо я не розумію, що це взагалі за бюджет. Нам казали, буде завершена епоха бідності. Ми всі це почули. Шановні громадяни України, я звертаюся до вас. В цьому бюджеті не передбачено у першому півріччі взагалі зростання мінімальної пенсії. От яка є, така і залишається – 1 тисяча 630 гривень. А з другого півріччя на 100 гривень піднімають всього. Мінімальна заробітна плата – 4 тисячі 173. Піднімають до 4 тисячі 723 гривні. Це 12 відсотків. Нам скажуть, ну, більше не можемо. А як же злочинні попередники, наприклад, у бюджеті на 2017 рік ми прийняли збільшення мінімальної заробітної плати тоді на 100 відсотків. Змогли зробити. А чого ж зараз вам заважає, всього 12 відсотків при інфляції 7,4 відсотка? Це боротьба з бідністю? Освітяни. Є діюча постанова уряду від липня місяця, яка передбачає нову тарифну сітку для освітян, яка передбачає збільшення зарплат освітян від 20 до 70 відсотків. Ця постанова не відмінена цим урядом. Якщо вона вам не подобається, відміняйте її. Вона не відмінена, ви маєте її виконувати. Яке тут закладено на виконання? Скільки, як ви думаєте, гривень закладено на виконання в цьому проекті бюджету? Нуль. Фактично, на жодну реальну гривню зарплата освітян не буде підвищуватись. Це після розмов про 4 тисячі доларів зарплати від Зеленського і його команди. Що це за бюджет? У мене ще одне до вас просте питання. А що у нас з допомогою селу? Я вже про це декілька разів сказав, вперше в історії України ми маємо бюджет, в якому немає жодної програми на реальну допомогу селу. Ні на тваринництво, ні на техніку, ні на бджолярство, ні на хмелярство, ні на садівництво, ні на що, ні на що! Нам село не потрібне? Маленькі пріоритети, маленьке питання дуже показове. Телеканал АТR, яке ми маємо боротися за Крим, у нас, що змінилася стратегія? Де телеканал АТR в бюджеті? Його немає. Треба, безумовно, такі речі виправляти. Я підводжу риску. Кінець епохи бідності не настає. Оце є новина. А вам пан Прем’єр-міністр хочу сказати. Я подарував вам книжку "Як керувати урядом". Судячи з усього, за два тижні ви не знайшли час її почитати, і тому вам кол від українських вчителів.
Дякую. Тимошенко Юлія Володимирівна. Юлія Володимирівна.
Дорогі друзі! Нас вчора журналісти всіх лідерів фракцій, практично всіх лідерів фракцій, питали, а скажіть, будь ласка, яка у вас стратегія розвитку країни на найближчі рік, 5 років, 10 років, 30 років? І лідери фракцій вчора звітували про це перед суспільством. І після того, як прозвітували, журналістка сказала, що я зрозуміла, що зі стратегією у вас туго. Я можу сказати, що бюджет на наступний рік це і є ключова стратегія змін в країні на наступний рік. Бажано б на 3 роки, но реально на рік. І тому ми всі добре знаємо, що від всіх органів влади люди очікують якихось фундаментальних, філософських навіть змін в тому, як ми плануємо життя країни на наступний рік. І ви знаєте, що, ну, ви всі знаєте, що подали "бюджет Гройсмана". Але його можна змінити. Його можна реально зробити красивим, таким як потрібно сьогодні кожній людині. А те, що зараз ми збираємося подати як пропозиції до бюджету нового на 2020 рік, зберігають повністю старі підходи до формування життя країни на рік. От в чому питання. І тому, перше, що ми пропонували. Ми пропонували, дорогі друзі, якщо у нас швидкий прийом законів, давайте приймемо один з перших законів, це два, вірніше, про деофшоризацію країни. Ми разом з Європейським Союзом відпрацювали ідеальну модель, де ніхто не зможе працювати з офшорами. Це перший рік – плюс 67 мільярдів до доходної частини, це нам достатньо тижня, щоб це зробити. Але це не враховано. Друге. Що ми не побачили суттєвого збільшення доходів від легалізації потоків товарів через митницю. Третє. Ми не побачили з вами нового підходу до детінізації економіки з точки зору нової податкової системи. Ви розумієте, що 49 відсотків в тіні економіки. З чого вона складається? Офшори – раз, неправильна податкова система – два і три – митниця. От ключові три складові, і ми можемо мати зовсім іншу доходну частину бюджету, і швидко, це недовго робити. І тому невраховані ці речі. Крім того, ви знаєте, що падає курс. вірніше, зміцнюється курс гривні, зменшуються видатки по зовнішнім запозиченням. Треба в доходну частину це вкладати. Тут стара система тарифів і зменшення субсидій, тут мінімальний прожитковий рівень, не врахований навіть для пенсій і мінімальних заробітних плат, тут немає жодних кроків по інвестиційній правильній політиці держави, тут немає іншої політики по охороні здоров’я, там залишається реформа Супрун, ну, ми то цього з вами не підтримуємо. Все це.
Давайте 30 секунд завершити.
Тому, безумовно, таку редакцію ми підтримати не можемо. Ми дали викладення повне по доходам і видаткам, як зробити реальний прагматичний, але інший бюджет. Тому давайте зараз. безумовно, наша фракція не підтримує, но реальний бюджет давайте зробимо іншим. Ми готові співпрацювати.
Дякуємо. Білозір Лариса Миколаївна. Ігор Палиця, депутатська група "За майбутнє".
Доброго дня, шановні колеги! Безумовно, ми підтримуємо бачення стосовно бюджету всіх наших колег в парламенті, які виступали перед цим з цієї трибуни. Бюджет недолугий, бюджет не для людей, бюджет не для України і не для українців. В нас була довга дискусія в групі, підтримувати бюджет у першому читанні чи не підтримувати. І я вам скажу, що ми дійшли до думки і закликаємо, колеги, вас, підтримати бюджет у першому читанні. Якщо ми зараз його повернемо уряду, уряд нічого з ним не зробить. Уряд не самостійний, уряд нам весь час розповідає про якісь нові зовнішньоекономічні чи зовнішньополітичні запити, що нам треба ще зробити. Ми не дочекаємося нормального бюджету для українців від уряду. Тому, щоб не затягувати час, група "За майбутнє" буде голосувати за бюджет у першому читанні тільки для того, щоб парламент отримав його до себе, бюджетний комітет разом з депутатами почав над ним працювати. І ми разом з вами, разом із фракцією "Слуга народу", всі разом зробили бюджет для України і для українців. І на завершення я хочу звернутися до Міністерства фінансів, звернутися до бюджетного комітету: те, що сьогодні відбулося з розподілом соціально-економічних грошей, це недобре і негарно. І дорогі мої друзі і колеги, я пропоную в подальшому ділити соцеконом, якщо така стаття є і фінансова можливість дозволяє, пропорційно на кожен мажоритарний округ, незалежно від того, хто в якому комітеті. Не відносьтеся по-скотськи до своїх товаришів колег, які не знають, що відбувається, і які не приймають участи в бюджетному розподілі. Я не хочу казати, розпилі. Давайте один до одного відноситися з повагою і ми завжди готові один одному протягнути руку і підтримати. Дякую.
Дякую, Ігор Петрович. Прошу записатися народних депутатів на виступи від депутатів. Скорик Микола Леонідович, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні громадяни України! Моя колега з фракції "Опозиційна платформа – За життя" Наталя Королевська, виступаючи від фракції, чітко сказала, що наша політична сила не планує підтримувати зазначений законопроект щодо бюджету на 2020 рік. Тому є декілька причин. Перша причина – ми надали більше 200 правок до бюджету, фактично це був альтернативний варіант бюджету. Жодна з цих правок не прийнята. Я категорично не згоден з колегою, який на запитання щодо наших правок від іншого мого колеги пана Колтуновича сказав, що ці правки були незбалансовані, це абсолютно не так, ці правки стосовно підвищення доходів і видатків нашого бюджету на 260 мільярдів наша фракція дала абсолютно, посилаючись на чіткі джерела звідки ці гроші можна взяти. В першу чергу ми вважаємо, що досить серйозний плюс нам дало би зняття блокади з тимчасово неконтрольованих територій, підприємств, які знаходяться на тимчасово неконтрольованих територіях і дало б серйозний плюс до надходжень до державного бюджету. Крім того, в бюджеті абсолютно відсутні стимули для розвитку національної економіки, для стимулювання національного експорту, для пожвавлення споживчого ринку і внутрішнього споживчого попиту, – це в першу чергу підвищення соціальних стандартів. З цієї трибуни вже називалися чіткі цифри, ті цифри, без яких не може існувати будь-яка людина, це прожитковий мінімум, він має бути не нижчий, ніж 5 тисяч 569 гривень. І якщо цього немає, від цього мають бути розраховані всі інші показники. Один такий серйозний момент. Ви закладаєте 4,4 мільярда гривень на здешевлення сільськогосподарських кредитів. При цьому ви плануєте їх, ці кошти спрямувати на те, щоб начебто фермери могли отримувати кредити на участь у ринку землі, який ви плануєте відкрити буквально, я думаю, що плануєте це зробити на наступному тижні. Це абсолютно хибна політика, тому що на сьогоднішній день кредитна ставка Національного банку на рівні шістнадцяти з половиною відсотків і ставки кредитів не нижче 21 відсотка – вони практично не дають можливості отримувати нормальні кредити. І ці гроші абсолютно не допоможуть розвитку сільськогосподарського сектору. А ваш посил про те, що це начебто надасть 1 відсоток зростання ВВП, абсолютно хибний, тому що за рахунок зростання. за рахунок продажу землі добиватися 1 відсотка зростання ВВП – це абсолютно хибна політика. "Опозиційна платформа – За життя" ні в якому разі не планує підтримувати цей бюджет.
Дякую. Тарас Іванович. Віктор Васильович Бондар.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги! Ми підійшли зараз, у першому читанні розглядаємо проект Державного бюджету на наступний рік. Напевне це найважливіший документ, який кожен рік має прийматися, бо він визначає, яка буде стратегія розвитку держави хоча б на такий короткий період, як наступний рік. Сьогодні головні питання, які стоять і які озвучують люди, мали би бути почуті у вигляді відповіді саме в проекті бюджету. Що людей турбує? Ми всі знаємо, хто обирався в округах. В першу чергу сьогодні найболючіше питання – це лікування. Куди не приїдеш, постійно піднімаються питання немає коштів, не вистачає медикаментів, не вистачає фінансування на місцях і не вистачає фінансування національних інститутів, які лікують важкі хвороби, онкологію і так далі. Ми внесли правки, які дають можливість профінансувати ці заходи, профінансувати потужні програми лікування дитячих захворювань, інфаркти, інсульти – ці програми профінансувати додатково, онкологію – ці програми профінансувати. Бо це людей турбує. Друге. Людей турбують тарифи. Ми неодноразово говорили, виступали і сьогодні внесли правки, і пропонуємо замість того, щоб просто субсидію роздавати, включити в наступний бюджет потужні програми енергозбереження. Дайте на місця людям кошти, вони проведуть заміну вікон, дверей, утеплення будинків, заміну котельного обладнання. Комунальні підприємства так само мають зробити. Тоді ми не будемо тарифи піднімати, будемо знижувати вартість витрат, які несуть сьогодні споживачі. Третя частина. Що найбільше турбує сьогодні людей? Робота. Ми пропонуємо програми підтримки якраз нових робочих місць. Мають бути програми підтримки малого бізнесу, коли ти не під 20-25 відсотків отримуєш кредит на купівлю обладнання нового під виробництво, а щоб ти мав можливість державну підтримку взяти і отримати, купити нове сучасне обладнання під запуск робочих місць. Якщо ти створюєш в підприємстві 100 робочих місць, це один рівень підтримки, 500 робочих місць – другий рівень підтримки, більше 2 тисяч робочих місць – це має бути абсолютно третій рівень підтримки. Отакі програми мають бути до другого читання підготовлені, враховані, тоді в Україну почне повертатись молодь. І останнє – програма підтримки іпотеки. Тобто можливість у молоді купити житло в кредит. Ці програми держава має підтримувати і якось стимулювати і показувати в проекті бюджету. Якщо ви не будете це робити, далі молодь буде тікати, бо нема підтримки бізнесу, нема підтримки де жити і нема ніяких перспектив. Тому ми пропонуємо ці правки врахувати і наступних до другого читання якраз їх розглянути. Ще раз повторюю, лікування програми потужні, програма підтримки промисловості, програма підтримки енергозбереження, програма підтримки створення нових робочих місць. Дякую.
Дякую, Віктор Васильович. Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати України! Я хотів би сказати і звернути увагу наших слухачів і присутніх на тому, що номінальне зростання доходів і видатків, яке заплановане у 2020 році, нівелюється інфляційно-девальваційними процесами. Ми порахували з урахуванням кумулятивного індексу цін промислової продукції, порахували, що в цінах 13-го року, якщо ми будемо порівнювати, то 20-й до 19-го року падіння на 14,5 відсотка. Що це означає? Що на 14,5 відсотків зменшуються реальні доходи бюджету, а відповідно і видатки на 2020 рік. Безумовно, влада на 74 гривні піднімає мінімальну пенсію, на 550 гривень – мінімальну заробітну плату. Але яка ситуація? Ситуація, для прикладу, Академії наук. Я чому приводив цей приклад? Тому що той самий фонд оплати праці не стимулює і не збільшує реальні доходи працівників наукової сфери. Люди працюють замість 3 робочих днів лише 2 робочі дні. І таких прикладів у державних установах тисячі. Що стосується бюджетної децентралізації, також хотів би звернути увагу, що в реальних показниках ми маємо падіння доходів місцевих бюджетів. Більше того, якщо ми беремо доходи місцевих бюджетів і міжбюджетні трансферти, ця цифра також падає навіть у номінальних показниках. Я уже не кажу про те, що реальні показники зменшуються. Ну, і найголовніше, що я не побачив і чого немає в програмі Кабінету Міністрів, і в результати немає в проекті бюджету, – комплексної програми модернізації промисловості. Ми промислова країна, ми не сировинна країна, ми промислова і у нас 17,5 відсотків ВВП, це добувна і переробна промисловість. Ми маємо стимулювати переробну промисловість. І тому я наполягаю на тому, що до другого читання мають бути програми, передбачене відповідне фінансування щодо стимулювання промисловості в Україні. І на завершення я хочу звернути увагу на антисоціальну норму щодо зменшення субсидій. Зменшення обсягів субсидій, виділених коштів на субсидії означає, що зменшується кількість домогосподарств, які будуть отримувати ці субсидії. І тут питання навіть не у верифікації, не в інших моментах, а насамперед у тому, що зменшиться кількість домогосподарств. Ми це бачили тоді, коли зменшувалася кількість субсидій з 71 мільярда гривень до 55. І це саме буде відбуватися і в наступному році, коли буде зменшена цифра з 55 до 47,6 мільярда гривень. І, що найголовніше, що це ті сім’ї, які живуть за межею бідності, це ті люди, які виживають на мінімальні фіксовані доходи. Тому наша пропозиція все-таки повернути хоча б на минулорічний обсяг виділених коштів для того, щоб люди могли б мінімально покрити вартість комунальних послуг. Дякую.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Шановні колеги, я зараз надам слово для заключного слова, вибачте за тавтологію, Прем’єр-міністру України. Але прошу голів фракцій запросити народних депутатів до зали підготуватись до голосування. Надаю слово Прем’єр-міністру України Олексію Валерійовичу Гончаруку.
Шановний Голово, шановні народні депутати, я хочу нагадати загальний контекст, ми з вами почали працювати дуже недавно. Протягом перших двох тижнів ми повинні були внести проект бюджету відповідно до закону. Ми це зробили. Після цього комітет бюджетний, тобто депутати, опрацьовували пропозиції. Ми на цьому етапі втручатися в бюджет не можемо. Сьогодні я вам дякую за готовність і прошу вас підтримати пропозиції ваших колег до бюджету. Зараз наші колеги завершують підготовку макропрогнозу на наступний рік. Тобто ми зрозуміємо з вами, скільки грошей у нас реально буде, тому що немає сенсу ділити те, чого немає. Ну, наше завдання зараз – зрозуміти реалістичну статтю доходів і до 2 листопада подати з урахуванням всього того, що ви сказали, нормальний і справжній документ, який ми зможемо дискутувати до другого читання. Це для розуміння загального контексту. Ми вже з вами зробили багато для детінізації економіки. Ви проголосували два важливих законопроекти по боротьбі з контрабандою. З 1 листопада ми очікуємо, що повноваження перейдуть до нової створеної митниці. Ви ж підтримали ряд законопроектів, спрямованих на те, щоби стало менше "сірої" економіки. Просто вони працюють не отак, не одразу. Це важливо розуміти. Зараз у вас на розгляді знаходяться законопроекти 1209 і 1210, які по суті є законопроектами про деофшоризацію і про по суті боротьбу з олігархами. Тому ми на правильному шляху, колеги. Але треба пам’ятати, що країну розвалювали десятками років. А у нас з вами поки що пару тижнів роботи. Тому я прошу вас підтримати цей документ, який підготовлений вашими колегами в бюджетному комітеті. Це пропозиції нам, уряду, ми їх врахуємо. Більше того, ми почули всі ті пропозиції, які про енергозбереження важливі, про інфраструктурні проекти. Все це буде враховано. Ми чесно подивимося, скільки в нас грошей і разом з вами продискутуємо, як їх найефективніше витратити. Я вам дуже дякую і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, обговорення у першому читанні проекту Закону України про Державний бюджет України на 2020 рік завершено. Зараз ми переходимо. З мотивів – Трухін. Почекайте, зараз, поки колеги займають свої. Він від комітету. Він від комітету. Все. Шановні колеги, ми зараз голосуємо за основу, а після цього будемо голосувати за прийняття постанови в цілому. Це ми не голосуємо бюджет в цілому, ми приймаємо постанову. Просто щоб ви всі розуміли. Шановні колеги, даю слово Трухіну Олександру Миколайовичу від комітету. Хвилина з мотивів.
Дякую. Ще раз хочу зазначити, що Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді України за основу та в цілому підготовлений комітетом проект Постанови 2000 щодо висновків та пропозицій до законопроекту з уточненнями у доданому листі від комітету, який був мною озвучений, протягом моєї доповіді. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Відповідно до статті 157 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування підготовлений Комітетом з питань бюджету проект Постанови (реєстраційний номер 2000-П) про висновки та пропозиції до проекту Закону України про Державний бюджет України на 2020 рік для прийняття за основу. Готові голосувати? Готові голосувати? Шановні колеги, прошу. Готові? Заходьте, будь ласка. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:20:20]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, по фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 236, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 0, позафракційні – 2. Відповідно до статті 157 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2000-П) про висновки та пропозиції до проекту Закону України про Державний бюджет України на 2020 рік для прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками. Шановні колеги, було запропоновано до розгляду в комітет більше 2 тисяч правок, враховано майже 800. Ні, у вас був великий досвід, Олексій Олексійович, і раніше, і зараз, тому ми переходимо до голосування. Я розумію, да. Шановні колеги! Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Дякую. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:22:04]] За-255 Дякую. 255 – за. Шановні колеги, я думаю. По фракціям покажіть, будь ласка. Політична партія "Слуга народу" – 235, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 0, позафракційні – 2. Шановні колеги, я від вашого імені хотів би звернутись до уряду врахувати всі ті пропозиції, які надійшли від народних депутатів та були опрацьовані в комітеті. Я сподіваюсь на збалансовану, коректну позицію наших колег, і що в бюджеті на 2020 рік будуть враховані інтереси народу України. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам до розгляду запропонований проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу. Для того, щоб включити до порядку денного пленарного засідання, нам необхідно проголосувати та набрати 226 голосів. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та. за включення в порядок денний. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:23:45]] За-292 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, нам необхідно скоротити наполовину строки внесення альтернативних законопроектів згідно статті 50 частини третьої. Теж необхідно отримати підтримку в 226 голосів народних депутатів України. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:24:20]] За-270 Шановні колеги, пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні, також необхідно 226 голосів підтримки. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:24:49]] За-268 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:25:15]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Жупанину Андрію Вікторовичу. Дайте 4 хвилини, тому що він і доповідає як автор і співавтор і альтернативного, і.
Шановні колеги, 9 квітня 2015 року було прийнято Закон "Про ринок природного газу". Даним законом передбачено, що оператор газотранспортної системи повинен отримати ліцензую на здійснення такої діяльності, що передбачає незалежність та відокремлену роботу такого оператора. Згідно із статтею 23 та 27 Закону України "Про ринок природнього газу" затверджено дві моделі відокремлення оператора транспортування газу. Перша модель, яка була затверджена Кабінетом Міністрів України Постановою №840 від 18 вересня 2019 року, передбачає модель Independent System Operator, тобто незалежний оператор системи. Що означає Independent System Operator? Це означає, що Фонд державного майна України передасть газотранспортну систему України на праві господарського відання державній компанії, яка буде створена на базі компанії "Магістральні газопроводи України", яка буде підпорядкована Міністерству фінансів України. Також модель Independent System Operator передбачає, що повноваження Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України будуть відокремлені в частині управління газотранспортною системою України. Окрім цього, за Кабінетом Міністрів України залишаться повноваження щодо прийняття найважливіших рішень щодо діяльності оператора газотранспортної системи України. Чому важливим є прийняття того закону, який ми сьогодні розглядаємо? По-перше, без прийняття цього закону ми не пройдемо сертифікацію оператора газотранспортної системи, таким чином ми не матимемо незалежного оператора. По-друге, неприйняття цього законопроекту може зірвати процес переговорів, які наразі відбуваються між Україною та Російською Федерацією щодо продовження контракту щодо транзиту російського газу через територію України. І, по-третє, нам потрібно показати європейському співтовариству та європейським партнерам, що ми виконуємо свої зобов’язання, які передбачені Третім енергетичним пакетом, а також Законом України "Про ринок природного газу". Даний законопроект було уже підтримано Кабінетом Міністрів, "Укртрансгазом", "Нафтогазом", Енергетичним Співтовариством. Буквально сьогодні ми отримали листа від Енергетичного Співтовариства, яке закликає нас прийняти даний законопроект і розглянути його в тих строках, які нам дозволені Регламентом. Ми від імені комітету розглядали даний законопроект на комітеті під час нашого вчорашнього засідання. У нас були доволі жваві дискусії щодо нього. Ми розуміємо, що законопроект потребує доопрацювання. Наскільки я розумію, було погоджено, що буде створена робоча група, після якої буде проведено ще одне засідання комітету і законопроект буде доопрацьований. Це надзвичайно важливо законопроект. Ніхто не говорить про відчуження або про здачу національних інтересів. Мова йде про створення незалежного оператора, який буде відповідати тим вимогам, які діють в межах Енергетичного Співтовариства. Тому рекомендується прийняти законопроект 2239-1 (альтернативний) в редакції авторів цього законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую, Андрій Вікторович. Прошу записатися: два – за, два – проти від комітетів. Від фракцій, вибачте. Устінова Олександра Юріївна.
Прошу передати слово Юлії Клименко.
Ще раз. Юлії Клименко. Юлія Леонідівна. Клименко включіть, будь ласка.
Колеги, ми розуміємо, для чого цей законопроект, ми розуміємо, що при прийняття цього законопроекту дасть нам більш тверду позицію в переговорах з Європейським Союзом і з Російською Федерацією для транзиту газу, що забезпечить нас транзитом на наступний рік і пізніше, а це, я вам хочу сказати, біля трьох мільярдів доларів нашого. доходів нашого бюджету. Тому партія "Голос" і фракція "Голос" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні, але ми вас дуже просимо прибрати правку, яка запропонована комітетом, і вона роздана в наших матеріалах, що стосується контролю над оператором газотранспортної системи. Розділення "51 на 49" категорично неприйнятно. Просимо забрати цю правку, і ми дамо відповідно свої правки до другого читання. Інакше ми. 10 секунд.
10 секунд.
Інакше в другому читанні ми не готові голосувати за цей законопроект навіть при тому, що є важлива ситуація в країні. Дуже дякую.
Дякую. Герус Андрій Михайлович.
Дякую. Ми, дійсно, готові цю правку прибрати, яка була з голосу на комітеті, і сьогодні проголосувати цей законопроект в редакції автора законопроекту, тобто без цієї правки. І те, що ми хочемо зробити, я сподіваюся, весь зал це підтримує, це між першим і другим читанням внести правку, де 100 відсотків компанії, яка є власником газотранспортної системи, буде належати тільки державі або державній компаній, 100 відсотків акції якої також у власності держави у вигляді Міністерства фінансів. Тобто ми забезпечимо стовідсоткову власність держави, і я думаю, це питання буде знято.
Дякую. Королевська Наталія Юріївна, я так розумію.
Шановні колеги, дійсно, дуже важлива ситуація в країні. А важлива вона, тому що, на жаль, п’ять хвилин тому ми проголосували за бюджет України, де ми чомусь не побачили незалежного уряду, правильних тарифів, не побачили додаткових субсидій для людей, пенсій та заробітних плат. Чомусь ми це питання з вами не поставили уряду: як людям сьогодні вижити на пенсію 58 доларів, не зменшуючи тарифи? Зараз ми говоримо Independent System Operator. Це дуже важливо, так, але ще більш важливо сьогодні бачити незалежний уряд, який би працював для кожного громадянина в нашій країні. А ми бачимо поки що незалежного Коболєва, який отримує сумасшедшие заробітні плати, премії і все інше. А люди всі сплачують за ці тарифи, за його заробітні плати, за ту ситуацію, яка зараз склалася в країні. Тому ми наполягаємо на тому, щоб у першу чергу ми хочемо почути тарифну політику уряду, в першу чергу ми хочемо побачити, як сьогодні людям сплатять субсидії, як людям дадуть нормальні тарифи, нормальні пенсії, а після цього ставити в таку позицію сьогодні парламент, що – все, караул, приймайте, тому що ми там щось десь не врятували. Свого часу Юрій Бойко разом з Віктором Медведчуком приїхали і показали, що є бажання сьогодні і готовність підписувати контракт з Росією, є можливість отримати сьогодні скидку, що можна сьогодні дати людям нормальну ціну на газ. І не треба зараз маніпулювати цією ситуацією. Ми не підтримуємо це рішення, і вважаємо, що таке рішення сьогодні в нашій країні неприпустиме. Дякуємо за увагу.
Дякую. Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні колеги, шановні українці, от ви знаєте, я дванадцять років працюю в українському парламенті, але такого бардака і хаосу не бачила ніколи. Коли народні депутати України не просто від тільки опозиції, а й більшості, отримують один порядок денний, а по ходу дня з’ясовується, що порядок денний буде абсолютно інший. І що законопроект, який належить до енергетичної безпеки країни, який, дійсно, є надзвичайно важливим для нашого уряду і для держави для того, щоби посилити переговорчі позиції влади, виноситься, по суті, з голосу, коли у нас бардак з комітетами, бардак з керівництвом, не розписуються вчасно пункти порядку денного. Це потрібно припинити, бо це погано закінчиться і для парламенту, і для країни. І ми ще і ще раз звертаємося до відповідальних за цей бардак. Це керівництво Верховної Ради, це уряд, який має цьому безладу покласти край. Ми – державники, і тільки тому наша політична сила сьогодні так само підтримала те, що потрібно цей закон розглянути, законопроект, в першому читанні, виключно в першому читанні, просто для того, щоби посилити переговорчі позиції влади, яка наступного тижня згадала, що вона в понеділок їде на важливі переговори. Друзі, заглядайте у ваші календарі іноді. Я не знаю, там діджитал-календарі, письмові календарі, але і дивіться на ваш графік. Це, дійсно, дуже важливий законопроект, який наближає нас до Енергетичного Співтовариства, він відповідає нашим європейським зобов’язанням. І він є принциповим в контексті відокремлення видобутку газу і транспортування природнього газу. Але наша політична сила категорично проти всіх спроб лобізм впихнути в цей закон. І ми вимагаємо підтримати позицію вже озвучену нашими колегами по "Голосу" в тому числі, поставити на голосування законопроект в редакції авторів без всяких лобістських поправок, які намагалися впихнути туди під час засідання комітету. Дякую за увагу.
Герус Андрій Михайлович, хвилина – з мотивів від комітету. Да, Юлія Володимирівна, я бачу, обов’язково я дам слово. І позиція щодо яку редакцію ми розглядаємо.
Шановний головуючий, шановні колеги, дійсно, були деякі застереження з приводу законопроекту і з приводу того, яка може бути власність відповідно газотранспортної системи. Тому ми пропонуємо зараз в першому читанні підтримати в тій версії автора початковій, яка була, а до другого читання пропонується правка, де ми заборонимо: перше – приватизацію, друге – концесію, третє – оренду і четверте – управління третіми сторонами, що не є державою. І крім того, пропонується також, щоб 100 відсотків власності компанії, яка управляє цією газотранспортною системою, було у держави. Не так, як було раніше, не менше ніж 51 відсоток, а саме зробити 100 відсотків. І цю правку ми будемо реєструвати між першим і другим читанням. Відповідно, я так розумію, на це буде консенсус залу.
Дякую. Юлія Володимирівна Тимошенко. Дякую, Андрію Михайловичу. Колеги, пропустіть, будь ласка, Юлію Володимирівну. Вас багато. Я дивлюсь, фракція "Слуга народу" поповнюється представниками "Європейської солідарності".
Шановні друзі, мова іде про газотранспортну систему. Я дам всього дві цифри для того, щоб ми зрозуміли, з чим ми взагалі маємо справу. Наша газотранспортна система друга за потужністю на європейському континенті і вона має унікальні природні газові сховища, які, в принципі, безцінні. Для того, щоб побудувати цю газотранспортну систему з нуля, треба 300 мільярдів євро, це три ВВП країни. Ну, на всяк випадок, щоб ми відчували масштаб. І крім того, вона приносить нам доходів 3 мільярди доларів щорічно. Це всі видатки, які йдуть на оборону країни. По розміру це одне і те саме. Можу сказати, що вже десь 15 років на цю систему іде полювання. Полювання дуже просте: її ніхто не збирається за 300 мільйонів євро купувати, але її хочуть привласнити через управління системи розпорядження прибутком і доходом в 3 мільярди доларів. Розумієте, куш непоганий. Тому наша позиція дуже проста: да, треба виконати.
Дайте завершити, будь ласка.
Треба виконати зобов’язання, які у нас є по енергетичному пакету з Європейським Союзом і відділити газотранспортну систему від НАК "Нафтогазу", щоб їх не банкрутували і перехресно не субсидувалися. Це потрібно, але це може бути тільки державне підприємство, яке заборонене до приватизації, управління, концесії і будь-яких інших маніпуляцій. Трубу завантажити природним газом ми як Україна з вами зможемо – це LNG-термінали Одеська і Миколаївська область і збільшення видобутку нашого газу. Ми можемо заробити вдвічі більше на експлуатації нашої газотранспортної системи. Я хочу подякувати фракції "Слуга народу" за те, що сьогодні вранці, коли ви зібралися, ви по-державницьки віднеслися до цього питання, і ви теж прийняли рішення, що ніякої приватизації, концесії, управління і так далі. В першому читанні ми не будемо голосувати. Але в другому, якщо будуть ці правки, ми проголосуємо разом з вами і захистимо нашу унікальну стратегічну власність. Дякую.
Дякую. Слово надається Прем’єр-міністру України Гончаруку Олексію Валерійовичу. І, шановні колеги, після виступу Прем’єр-міністра переходимо до голосування.
Колеги, ситуація наступна. Ми зараз маємо контракт з Російською Федерацією на транспортування газу в Європу. Це дає нам можливість, дійсно, мати дохід у розмірі приблизно 3 мільярдів доларів. Це правда. І це надзвичайно важливий актив, який ми не повинні втратити. У нас є ситуація, коли цей контракт закінчується в кінці цього року. Росіяни хочуть не продовжувати цей контракт на тривалий термін. Для цього в тому числі вони будують свої потоки, про які ви дуже добре знаєте. Це не економіка, це політичні дії Російської Федерації для того, щоб створити на нас тиск, на Україну. Ми в Україні заінтересовані в тому, щоб отримати наступний довгостроковий контракт гарантований. Для цього нам потрібна підтримка європейських партнерів, тому що ми разом знаходимося в переговорах. Для цього ми повинні привести нашого оператора цієї системи до європейських правил і починати укладати угоду з росіянами на європейських правилах. Це, як сказала Юлія Володимирівна, передбачає розподіл транспортування від видобування і від торгівлі. Про це цей законопроект. Нам дуже важливо сьогодні ухвалити його в першому читанні для того, щоби на наступному тижні їхати на переговори з росіянами з сильною позицією. Після цього, в другому читанні, до другого читання ми з вами всі необхідні правки проговоримо і внесемо. Це не про приватизацію, оренду, концесію газотранспортної системи, вона заборонена зараз Законом про приватизацію, і не йдеться про концесію, не йдеться про оренду газотранспортної системи.
10 секунд.
Дякую.
І про строки підготовки.
Колеги, йдеться про те, щоби завершити переговори, складні для нас дуже переговори, без жодних гарантій. Але завершити переговори і отримати довгостроковий контракт.
Дайте завершити, будь ласка, Прем’єр-міністру.
Я вам дуже дякую. Вибачте, будь ласка. Просто це дуже важливо. Це стратегічна історія. Так от, нам важливо закінчити переговори з росіянами і мати максимально сильну позицію, щоб мати максимальні шанси на досягнення успіху в цих переговорах. Ми готові поділитися з вами інформацією про стратегію переговорів, про те, що ми збираємося робити, але, звичайно, не з трибуни Верховної Ради. Ми думаємо, що треба поговорити про це, можливо, в трошки більш такому робочому режимі. Але нам дуже важливо в найближчі 10 днів, до 1 листопада, мати змінене законодавство, яке дозволить нам пройти сертифікацію нашого оператора до кінця року. Я хочу нагадати вам, що це мало бути зроблено багато років, тобто це не робилося протягом багатьох років. Ми зробили це в уряді, за два тижні прийняли модель, через 10 днів, буквально 15, запропонували вам перший законопроект, 10 днів проговорили правки. З цим пов’язана швидкість, з якою ми зараз працюємо. Тому, друзі, у нас з вами єдина ціль і єдина мета. Я дуже прошу підтримати вас цей законопроект в першому читанні в редакції автора. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, про це вже було багато разів сказано, але я ще раз повторю, це була позиція багатьох фракцій озвучена і керівництвом фракцій на зустрічі, яка сьогодні відбулася. Ми приймаємо цей важливий законопроект, даючи змогу Кабінету Міністрів мати серйозну позицію на міжнародних перемовинах, в першому читанні, звісно. Але про це говорили і представники політичної партії "Слуга народу", і "Батьківщина" про те, що принциповим для нас є, що вона не продається, не віддається в приватизацію, концесію, оренду або управління. Це було зазначено, і я сподіваюся, що всі це почули. Дякую вам, колеги. Я сподіваюся все ж таки на підтримку всіх політичних сил, які сьогодні є в залі. Шановні колеги, ставлю на голосування питання про прийняття за основу з урахуванням пропозицій комітету та необхідними. [[Шум у залі]] Ні, почекайте, тут треба розібратися, комітет сказав, що вони цю правку прибирають. Чи ми повинні в редакції автора? В редакції, добре. Шановні колеги, ще раз, ставлю на голосування для прийняття за основу в редакції автора з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу (реєстраційний номер 2239-1). Правильно все? Тире один. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:46:02]] За-286 Проти – 18, утрималося – 19. Дякую, рішення прийнято. Одну хвилину. Олексій Валерійович, 30 секунд.
Да, дякую. Колеги, дивіться, я вже сказав про те, що ця робота, вона мала проводитися роками. Ми дуже в скороченому режимі зараз, на жаль, працюємо, цей режим диктується переговорами. Нам дуже важливо до 1 листопада мати проголосований цей закон до другого читання. Це означає, що нам потрібна скорочена процедура, якщо я правильно розумію.
Да.
Але ми готові сьогодні, в будь-який інший день, в будь-яких форматах проговорювати, давати всі матеріали, це не наша забаганка, це вимога процедури сертифікації.
Я прошу не розходитись, народних депутатів.
У нас, колеги, для розуміння, нам станом на 31 грудня потрібен сертифікований оператор. Процедура сертифікації триває близько 2 місяців, там вона жорстко регламентована. Тому я прошу дуже сильно підтримати скорочену процедуру, і ми підемо з вами в дискусію по суті. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, згідно пропозиції, яка надійшла від Прем’єр-міністра України, ставлю на голосування. По фракціям покажіть минуле голосування. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 2239-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:48:01]] За-260 Проти – 15, утримались – 39. Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. 224 – "Слуга народу", "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 3, "Батьківщина" – 10, "За майбутнє" – 9, "Голос" – 10, позафракційні – 4. Дякую, шановні колеги. Переходимо до наступного питання, але прохання не розходитись, нам треба декілька голосувань. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" (реєстраційний номер 2238). Нам необхідно проголосувати для включення вищезазначеного проекту до порядку денного пленарного засідання, необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:49:07]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам необхідно скоротити наполовину строки внесення альтернативних законопроектів згідно статті 50 частини третьої, 226 голосів так само. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:49:36]] За-244 Шановні колеги, нам необхідно зараз проголосувати за те, щоб застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні законопроекту реєстраційний номер 2283. Прошу підтримати та проголосувати. Почекайте. Там більш важливі справи тоді. [[Оплески]] Шановні колеги, ставлю. Шановні колеги, ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:50:38]] За-240 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[15:51:02]] За-244 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра фінансів України Джигирі Юрію Анатолійовичу.
Ще раз дякую, колеги. Я дуже коротко основні риси поданого законопроекту. Уряд подає на розгляд парламенту законопроект щодо змін до бюджету на 2019 рік. Основні зміни. Великий блок змін, вони технічні, вони направлені на те, щоб забезпечити реорганізацію міністерств. Ряд міністерств у нас організаційно зливаються, і нам треба це відобразити в бюджеті 2019 року вже зараз. Це великий блок змін, який ви бачите в розданих документах. З критичних: збільшується фінансування на реструктуризацію вугільних шахт на 1 мільярд гривень, це дозволить забезпечити вчасну виплату заробітної плати шахтарям; збільшуються видатки на сектор національної безпеки та оборони на 1,4 мільярда гривень – це на підняття грошового забезпечення військовослужбовців, на вирівнювання рівня зарплат між секторами сил оборони і на доплати військовослужбовцям в зоні АТО та операції Об’єднаних сил; збільшуються на 500 мільйонів видатки резервного фонду для забезпечення ліквідації наслідків надзвичайних ситуації. Відбувається перерозподіл в межах соціальних програм. За пропозицією Міністерства соціальної політики певну економію по одним соціальним програмам, де сформувалися невитрачені кошти через те, що зменшується контингент отримувачів, перерозподіляються кошти в межах соціального бюджету, перерозподіляються кошти на чорнобильців – 354 мільйони та 787 мільйонів на реабілітацію осіб з інвалідністю. Збільшується програма життя для внутрішньо переміщених осіб та учасників антитерористичної операції сумарно на 500 мільйонів. Через низьке використання коштів за програмами підтримки АПК та їх фінансування пропонується зменшити на 750 мільйонів за пропозицією Міністерства економічного розвитку по цим програмам ці кошти не будуть використані. Зменшуються видатки по фонду Президента на 800 мільйонів гривень.
10 секунд, завершуйте, будь ласка.
І дві найпринциповіші також зміни, які варто наголосити, це через укріплення гривні в нас відбулося коригування як по доходній частині, по податках, по доходам.
10 секунд, завершуйте, будь ласка.
і економія по державному боргу. Ці суми в обсязі приблизно 20 мільярдів там зменшення доходів, там зменшення видатків відображені в цих змінах для того, щоб збалансувати бюджет. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань бюджету Крульку Івану Івановичу. Немає Івана Івановича?
Я думаю, що ні, вас не уповноважував комітет, якщо я не помиляюсь. Да. Одну хвилину почекаємо. Трухін. Трухін Олександр, прошу вас. Як у футболі, у нас заміна.
Але в когось червона карточка, я так розумію.
Шановні колеги, дуже вибачаюсь, давав прес-конференцію. Дякую за те, що дали можливість. Дякую, що дали можливість зробити доповідь щодо цього законопроекту. Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати і запрошені, Комітет з питань бюджету сьогодні в межах відведеного, обмеженого часу розглянув урядовий законопроект про внесення змін про Закон про Державний бюджет на 2019 рік за номером 2283, який надійшов до комітету лише сьогодні вранці. Згідно з пояснювальною запискою, законопроект розроблено для забезпечення вирішення найважливіших соціальних питань та ефективного використання коштів державного бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України проаналізувало законопроект у стислий термін, не заперечуючи проти прийняття законопроекту, водночас висловлює щодо нього зауваження, зокрема щодо відсутності розрахунків та належних пояснень. Під час розгляду законопроекту членами комітету зазначено про необхідність додаткового доопрацювання законопроекту, зважаючи на наявність у ньому значного обсягу змін до положень і показників Закону про Державний бюджет на 2019 рік. Враховуючи зазначене та необхідність оперативно врегулювати порушені у законопроекті питання, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді законопроект номер 2283 за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу, доручивши його доопрацювати до другого читання з урахуванням зауважень і пропозицій, скоротивши строк їх подання наполовину. Дякую.
Дякую. Олександр Миколайович, дякую вам. Прошу записатись: два – за, два – проти від фракцій. Необхідне обговорення? Необхідно чи ні? Ні. Шановні колеги, я прошу тоді підготуватись до голосування. Необхідно, да? Добре. Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти від фракцій. Наполягають 3 фракції, тому. Івченко Вадим Євгенович. Я не бачу. Юлія Володимирівна Тимошенко. З місця, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, зміни до бюджету 2019 року. Безумовно, наша фракція підтримує виділення 1 мільярда шахтарям, підтримує виділення грошей на житло атошникам і так далі. Но те, що ми не можемо зараз підтримати, це те, що всі ці зміни робляться за рахунок того, що скорочуються всі видатки на допомогу, на дотації селянам, фермерам і так далі. І те, що ми бачимо, ще скорочується і 800 мільйонів гривень на освіту. Крім того, не можна також ні за яких обставин реалізацію зазначених додаткових видатків здійснювати за рахунок економії на субвенції, на допомогу сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, особам, які не мають права на пенсію, а також людям з інвалідністю, дітям з інвалідністю, ми з них знімаємо і додаємо. Наша пропозиція така. Ви знаєте, що за рахунок зміцнення курсу гривні у нас зменшився обсяг боргу в гривнях, які треба виплачувати. По нашим розрахункам це приблизно до 100 мільярдів гривень. Тут в цьому законопроекті враховано тільки 23 мільярди зменшення видатків по державному боргу. Ми пропонуємо на друге читання збільшити якраз додаткові можливості і ресурси за рахунок скорочення виплат по державному боргу за рахунок зміцнення гривні до того обсягу, який потрібен для виконання цього закону. Но не чіпати аграріїв, фермерів, дітей-інвалідів, сім’ї багатодітні і так далі. Субсидія всім цим сім’ям з дітьми – це не можна. Тому ми пропонуємо зараз утриматися, а друге читання врахувати наші пропозиції, прибрати те, з кого не можна знімати, і прийняти цей законопроект в цілому з іншою доходною частиною.
Дякую, Юлія Володимирівна. Ткаченко Максим Миколайович.
Доброго дня, колеги! Ткаченко Максим, Луганщина, фракція "Слуга народу". Я звертаюсь до усіх депутатів нашої фракції та також до абсолютно усіх депутатів цього парламенту для того, щоб підтримати цей законопроект, 2283, тому що для мене як для представника Луганщини це дуже важливі зміни в бюджеті. І вся Луганщина, і шахтарі чекають на ці гроші, чекають їх родини, їх діти. І ми з усією нашою командою багато робимо і зробили. І вчора Олексій, Прем’єр, дякуємо йому також за підтримку, і Мінфіну дякуємо за те, що великою командою сьогодні цей законопроект попав все ж таки на порядок денний. Дякую всім, хто приймав у цьому участь, і запрошую всіх зараз підтримати у першому читанні і підтримати в цілому. І саме дякую за те, що в цьому законопроекті є виділення 1 мільярда гривень шахтарям, а також ще є такі гроші як 300 мільйонів на льготні кредити для внутрішньо переміщених осіб та будівництва житла для переселенців. Дякуємо. І прошу всіх підтримати цей законопроект.
Лозинський Роман Михайлович, "Голос".
Прошу передати слово Володимиру Цабалю.
Володимиру Цабалю. Володимире Володимировичу, вам слово. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, ми вітаємо Кабінет Міністрів, що він цього разу зібрав всі зміни, які пропонуються до бюджету на 19-й рік в один закон, а не виносив це різними перерозпреділеннями, різними додатковими законами. Це дуже добре, ми дуже це вітаємо. Ми також вітаємо, що є в цих змінах дуже багато позитивних речей, які ми підтримуємо: це і про житло для внутрішньо переміщених осіб збільшення фінансування, це і збільшення зарплат для військовослужбовців, це і економія на державному боргу, це і зменшення видатків по фонду Президента. Ми всі ці зміни вітаємо. Але, шановний Кабінет Міністрів, шановний Прем’єр-міністре, майте, будь ласка, повагу до народних депутатів. Ми хочемо мати можливість вивчити всі зміни, не тільки ті, що були озвучені тільки що з трибуни, а всі 900 програм, які на 31 сторінці, щоб мати можливість по кожній зміні розуміти, де є добрі речі, а де є погані. Звідки нам знати, що Міністерство фінансів озвучувало все, всі речі, а не тільки хороші речі. Ми хочемо мати цю можливість. Дуже велике прохання хоча би давати 2 дні на вивчення всіх цих речей. Через те, що такої можливості вивчення не було, я думаю, що ми, фракція "Голос", утримаємося від голосування за цей проект закону. Дякую за увагу.
Дякую. Геращенко Ірина Володимирівна. Гончаренко Олексій Олексійович.
Дякую. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", північ Одещини. Ну, по-перше, на жаль, Голова Верховної Ради став на шлях порушення Регламенту. Є така книжка "Регламент Верховної Ради України". Я так розумію, що далі треба нести освіту в маси, і тому після виступу подарую пану Разумкову обов’язково Регламент, щоб він почитав, який він порушив при розгляді проекту бюджету на 2020 рік. Тепер про 2019 рік. Значить, що це можна сказати. Нам так, знаєте, якось очень скромно представник Міністерства фінансів сказав, у нас там просто мінус 20 мільярдів. Друзі, а це називається урізання бюджету. Тобто ми дочекалися уряду технократів, і що вони нам пропонують – урізати державний бюджет. Ну, ви знаєте, урізається багато речей: допомога дітям, сім’ям з дітьми на 1 мільярд 100 мільйонів, багато чого ще. Но є люди, яким не можна їм нічого урізати. Це взагалі проект бюджету "про 11 друзів Зеленського". Хто друзі Зеленського – Баканов? Будь ласка, півмільярда гривень плюс – на СБУ. При загальному урізанні бюджету на СБУ – плюс, Управління державної охорони – плюс. Гончарук, я так розумію, ще один друг Зеленського. На секретаріат Кабміну, на господарський відділ – плюс 150 мільйонів. Пане Гончарук, на що вам не вистачає, на ще один самокат? Про що йде мова? Це в нас бюджет, який нам пропонується, це насправді є просто якесь знущання над людьми. Просто це перерозподіл державних видатків і фінансів на "друзів Зеленського", на репресивну систему, на своє проїдання і нічого на людей, на допомогу соціальну – нічого. За такі зміни голосувати не можна, тільки червона кнопка. А з усіх інших спитає народ. Дякую.
Дякую Олексію Олексійовичу. Я вибачаюсь, але ви, як завжди, не виконуєте обіцянки, навіть Регламент не подарували. Причому в незалежності від того, в якій політичній силі ви є. Дякую, в мене є. Дякую. Але результат вже теж є. Дякую. Я думаю, що в мене менше було часу, але знаю я її краще. Дякую. Михайло Олексійович Папієв. Ой, вибачте. Михайло Миколайович Папієв. Вибачте.
Дякую. Шановні народні депутати України! Шановні громадяни України! Михайло Папієв, "Опозиційна платформа - За життя". Ви знаєте, я розчулився сьогодні, коли доповідав Комітет з питань бюджету, який сказав що ми сьогодні отримали закон, сьогодні зібралися і сьогодні проголосували на комітеті висновок, і сьогодні треба голосувати в залі. Я хотів би сказати громадянам України абсолютну правду. Як називаються дії уряду, який скорочує і доходну частину бюджету, і видаткову частину бюджету? Тобто це має бути сором для любого уряду. І наша фракція абсолютно не підтримувала би ці зміни до Закону про Державний бюджет України і всі ті "хотєлки", які забили урядовці в цей законопроект, але одна позиція, тільки одна позиція переконує нас голосувати, і ми будемо голосувати. Це видатки, 1 мільярд, на виплату заробітної плати шахтарям, які працюють на державних шахтах. Тому наша фракція підтримає цей закон з огидою. Дякую.
Дякую. Шахов – хвилина. І, шановні колеги, після цього переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина. Дуже вдячний і Кабінету Міністрів України, який почув не тільки Луганщину, Донеччину, Волинь, взагалі міста шахтарські, мамок, які з дітьми ходили по магазинах і записувалися в амбарні книги, ще раз повторюю. Але головне, щоб ці гроші отримали шахтарі. Бо рік тому проголосували, в бюджет внесли зміни у п’ятницю 13-го на 1,5 мільярда гривень, а шахтарі своїх грошей так і не побачили. Тому ще раз закликаю Кабінет Міністрів України після того, коли Верховна Рада внесе правки і проголосує за 1 мільярд гривень шахтарям, щоб виплатили все ж таки ці гроші. І далі. Не буває, сьогодні говорили за село, сьогодні говорили за всі області і так далі, кожен з вас практично був на Луганщині, в бюджеті 2020 немає грошей на дороги в Луганську область, ями, як могили, немає сьогодні грошей на дітей-сиріт, яких сьогодні лишили.
Дякую, Сергій Володимирович. Дивіться, саме тому пропонує комітет скоротити строки підготовки до другого читання, щоб вирішити в тому числі і це питання, яке ви тільки що підняли. І про це говорив представник, так само, ваш колега з Луганщини Максим Ткаченко. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" (реєстраційний номер 2283). Прошу підготуватися до голосування. Колеги, голосування, будь ласка, підготуйтеся. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:10:43]] За-273 Дякую. За – 273. Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується скоротити наполовину строки підготовки до другого читання. Я поставлю на голосування все ж таки цю пропозицію. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2283. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:11:25]] За-266 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 227, "Опозиційна платформа – За життя" – 17, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 0, позафракційні – 9. Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз я даю хвилину Третьяковій Галині Миколаївні. Після цього даю Олені Костянтинівні, слово для зачитування оголошень.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий, шановний народ України! Я хочу надати вам інформацію, щоб ви спокійно працювали в округах наступний тиждень, щодо законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання статусу та соціальних гарантій окремим особам із числа учасників антитерористичної операції (реєстраційний номер 2045-1). Мова йде про надання статусу учасника бойових дій добровольцям, які з перших днів російської агресії стали на захист незалежності та територіальної цілісності нашої України. Законопроект підписаний трьома фракціями: "Слугою народу", БЮТом, "Батьківщина" та "Голосом". Авторами є Тищенко, Василенко, Третьякова, Цимбалюк та інші народні депутати. Аналогічний за змістом законопроект не приймався 4 роки попередньою Радою скликання. Ми його будемо розглядати в перший вівторок на нашому першому тижні пленарного засідання. Президент визначив цей законопроект як першочерговий. Тому, щоб ви мали цю інформацію, бо законопроект суспільно дуже важливий.
Ні. Шановні колеги, ми його. Що? Шановні колеги! Добре, я дам зараз. Шановні колеги, цей законопроект буде одним із перших, який ми будемо голосувати 29 жовтня. Я хотів би звернутися до Апарату врахувати це питання під час підготовки пропозицій до Погоджувальної ради. З мотивів – Герасимов. Я не бачу. Фріз Ірина Василівна.
Щиро дякую. Дякую за це оголошення, яке зробила пані голова. На жаль, ми не дочекалися сьогодні розгляду зазначеного законопроекту, хоча лунали такі чутки, що його буде внесено з голосу. Разом з тим, я б хотіла зазначити, що було, фактично, створено прецедент у середу на засіданні профільного комітету, коли було переглянуто рішення комітету щодо голосування за зазначений законопроект 2045-1 за основу та в цілому. Сьогодні відбулося засідання Тимчасової спеціальної комісії з питань статусу для ветеранів і було ухвалено одноголосно рішення: рекомендувати Раді голосувати за зазначений законопроект за основу та в цілому. Щиро дякую і сподіваюсь на те, що ми не будемо розтягувати процедуру і ухвалимо це рішення одразу.
Дякую. Даю слово. Я почув. Даю слово Олені Костянтинівні.
Шановні колеги, пару надзвичайно важливих оголошень. Ви знаєте, що щороку в жовтні в усьому світі, а також і в України відзначається День боротьби із захворювання на рак молочної залози. Саме тому мушу привернути увагу до цього захворювання і до цієї надважливої проблеми в Україні. Міжфракційне об’єднання "Рівні можливості" роздало вам сьогодні і інформаційні матеріали, і рожеві стрічки, зокрема, щоб відразу привернути увагу із питань промоцій ранньої діагностики цього важкого захворювання. Я дякую всім, хто доєднався до цієї акції. [[Оплески]] Дякую, колеги. І наступні оголошення. Відповідно до статті Закону України "Про Регламент Верховної Ради" оголошується про створення депутатського об’єднання "Інтелектуальна Україна". Головою такого міжфракційного об’єднання обрано народного депутата України Стефанчука Руслана Олексійовича. Вітаємо з цим. Наступне оголошення про створення міжфракційного депутатського об’єднання "За прискорену євроінтеграцію українського бізнесу". Головою цього об’єднання обрано народного депутата обрано Люботу Дмитра Валерійовича. Теж вітаємо. А також про створення міжфракційного депутатського об’єднання "За Хмельниччину". Головою нового об’єднання обраного народного депутата України Монастирського Дениса Анатолійовича. Це всі оголошення.
Шановні колеги, я вам хотів подякувати за сьогоднішню роботу понаднормову. Я вважаю, що ми зробили сьогодні важливі речі. Побажати нашим колегам, які працюють в регіонах наступного тижня, плідної праці. І хочу подякувати ще раз. Не забувайте картки. Оголошую закритим вечірнє засідання Верховної Ради України. Ранкове, вибачте, це ще ранкове засідання Верховної Ради України. Всім дякую.