Шановні депутати! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:02:17]] Зареєструвалося -314 В сесійній залі зареєструвалося 314 народних депутатів. Ви будете 315-й. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питань порядку денного. Розглядається проект Постанови про перейменування селища міського типу Пересічна Дергачівського району Харківської області (реєстраційний номер 1204). Я прошу, голова комітету Давид Важаєвич Жванія.
Шановні народні депутати України! Харківська обласна рада звернулася до Верховної Ради України з поданням про перейменування селища міського типу Пересічна Дергачівського району Харківської області на селище міського типу Пересічне. Перейменування села ініційовано у зв’язку з тим, що при оформленні офіційних документів для жителів села міського типу Пересічна свідоцтв при народженні паспортів громадян України, технічних паспортів на будівлі, державних актів на землю тощо. Використовувалась назва Пересічне. Так виникали розбіжності між офіційною назвою села і сільської ради і документами, які завірені неофіційною печаткою. В наслідок цього жителі населеного пункту позбавлені можливості складання цивільно-правових угод, припинена діяльність із приватизації земельних ділянок, оскільки у зазначених документах назва населеного пункту не відповідає офіційному обліку адміністративно-територіальних одиниць Харківської області. Питання по перейменування селища міського типу Пересічна підтримане територіальною громадою на місцевому референдумі, погоджено відповідно до законодавства, розглянуто і схвалено Пересіченською селищною, Дергачівською районною та Харківською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України перейменувати селище міського типу Пересічна Дергачівського району Харківської області на селище міського типу Пересічне. Просимо народних депутатів підтримати зазначений проект постанови (реєстровий номер 1204) і прийняття його за основу та в цілому. Дякую. Дякую.
Сідайте. Шановні депутати, є необхідність обговорювати? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1204) про перейменування селища міського типу Пересічна Дергачівського району Харківської області для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[16:05:31]] За-267 Проти – 0. Утрималось – 1. Не голосувало – 84. Рішення прийнято. По фракціях. "Партія регіонів" – 121, "Батьківщина" – 49, "УДАР Віталія Кличка" – 29, "Свобода" – 30, Компартія – 23, позафракційні – 15. Розглядається проект Постанови (реєстраційний номер 1205) про перейменування села Мазинки Переяслав-Хмельницького району Київської області. Керівник комітету Давид Важаєвич Жванія, прошу.
Шановні народні депутати України! Київська обласна рада звернулась до Верховної Ради України з поданням про переіменування села Мазинки Переяслав-Хмельницького району Київської області на село Мазінки. Переіменування села Мазинка ініційовано його жителями у зв’язку з тим, що з 60-х років минулого століття при оформленні офіційних документів, свідоцтв про народження, паспортів громадян України, державних актів на землю, технічних паспортів на будівлі і цивільно-правових угод тощо використовувалась назва, яка не відповідає офіційному обліку адміністративно-територіальних одиниць Київської області. Внаслідок цього жителі населеного пункту позбавлені можливості складання цивільно-правових угод, припинено діяльність з приватизації земельних ділянок. Питання про перейменування села Мазинки підтримано територіальною громадою на загальних зборах громадян, погоджено відповідно до законодавство, розглянуто і схвалено Мазінською сільською Переяслав-Хмельницького району та Київською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України, згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України, перейменувати село Мазинки Переяслав-Хмельницького району Київської області на село Мазінки. Просимо народних депутатів підтримати зазначений проект (реєстраційний номер 1205) і прийняти його за основу та в цілому. Дякую.
Є потреба обговорити? Прошу народний депутат. Міщенко, народний депутат. Включіть мікрофон. Сергій Міщенко, прошу.
Шановні колеги! Оце приклад того, що, на жаль, коли міняли назву села, одну літеру російську "и" не змогли перевести на українську "і" з крапкою. Оце знання української мови. І 10 років люди не можуть оформити спадщину, не можуть оформити інші цивільно-правові угоди, ні приватизувати, ні продати землю. Взагалі нічого не можуть із-за того, що люди, які сидять в чиновницьких кабінетах не можуть нормально перевести з російської на українську мову назву села. І тому я вдячний комітету за те, що за 10 років, за три скликання 6 разів відфутболювали це село і не могли ми тут у Верховній Раді проголосувати. Тому я всіх прошу підтримати. Це мій округ і я все-таки думаю, що це село все-таки з завтрашнього.
Дайте закінчити.
Я думаю, що все-таки люди завтра подякують нарешті тим бюрократам, які довели до того, що Верховна Рада в одній літері розбирається. Дякую.
На жаль, на жаль, в одній літері, але це наша робота.
Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1205) про перейменування села Мазинки Переяслав-Хмельницького району Київської області для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[16:10:05]] За-310 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 59. Рішення прийнято. Розглядається проект Постанови (реєстраційний номер 2722) про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми розвитку українського книговидавництва, книгорозповсюдження та перспективи підтримки книгочитання в Україні" (15 травня 2013 року). Доповідає голова комітету В’ячеслав Анатолійович Кириленко. Як будемо розглядати, за скороченою процедурою? Прошу проголосувати за цю пропозицію. [[16:11:22]] За-199 Проти – 6, утрималось – 47, не голосувало – 120. Рішення прийнято. Прошу, В’ячеслав Анатолійович.
Дякую, шановний пане Голово. В’ячеслав Кириленко, фракція "Батьківщина", Партія "За Україну!" Шановні виборці, шановні колеги, вам пропонується проект Постанови під назвою "Проблеми розвитку українського книговидавництва, книгорозповсюдження та перспективи підтримки книгочитання в Україні". Із пропозицією провести такі парламентські слухання 15 травня цього року. Всі ми розуміємо, що ця проблема є вкрай важливою і вона є навіть не стільки гуманітарною, як економічною. Оскільки книговидавництво, книгорозповсюдження – це і поліграфія, це і видавничі потужності, це і робочі місця, і це, звичайно, врешті-решт, конкурентоспроможна або ні українська культура. Бо кінцевий споживач – це читач, а читачів, на жаль, в нашій країні активних читачів стає з кожним роком все менше. Не в останню чергу, бо такою є політика державної влади. Уже зараз у нас менше однієї книги видається на одного громадянина в Україні. А, до речі, у розвинених країнах світу цей показник від 5 до 10 книг на одного громадянина. А у нас менше однієї – на одного українця. Цю ситуацію треба виправляти через комплекс економічних і гуманітарних рішень від підтримки книго розповсюдження і відтворення мережі – магазин для книги, до створення прийнятних умов для наших видавців, які не витримують конкуренції. Бо конкуренція недобросовісна з боку іноземних видавців. І уже 85 відсотків цього ринку, книжкового ринку окуповано або контролюється іноземними видавцями, практично з усіх країн, які з нами межують. Цю ситуацію треба виправляти, а от як, пропоную обговорити на парламентських слуханнях 15 травня. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте. Від комітету, прошу, Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський, голова підкомітету з питань книговидання та книго розповсюдження. І, звичайно, Київ, Троєщина. Шановні колеги, питання, яке Комітет з питань культури і духовності і автор Кириленко виносить на обговорення і на слухання у Верховній Раді, є надзвичайно важливим і надзвичайно болючим. Річ у тому, що Україна за ці роки, скотилася в таку книговидавничу яму, інакше просто не назвеш, що навіть ні з ким порівняти. Якщо поляки сьогодні мають десь 3,5-4 книжки на 1 душу, на 1 поляка, якщо росіяни сьогодні мають десь 3,6 книжки на кожного сьогоднішнього росіянина, то ми, українці, не маємо навіть однієї книжки на громадянина, який мешкає в Україні. Ми маємо колосальну проблему, коли фактично сьогодні закриті майже всі сільські бібліотеки, які, як би там не було, яка б там література не була, цікава, більш цікава, менш цікава, але все-таки функціонували бібліотеки. Сьогодні вони майже всі, на всіх цих бібліотеках поіржавіли давним-давно замки, давним-давно не поступає жодної книжки з державного бюджету, які закуповує держава саме до українських бібліотек. І тільки Фонд Біла Гейца, нам вдалося, у попередньому скликанні, з ним вийти на певні контакти, і він має фонд, який почав трішки модернізувати українські бібліотеки, але тільки ті, де є світло, де є тепло, а в них, десь у двох третинах цього всього немає. Ми маємо колосальну проблему сьогодні і в тому, що фактично з Росії завозиться колосальна кількість контрабандної літературної книжки, яка має величезні пільги в Росії. І конкурувати українська книжка з собою, сьогодні з російською на нашому ринку фактично майже не може. Я не кажу про те, що фактично позакривані сьогодні в усіх.
Дайте закінчити.
В районних центрах фактично закриті майже всі книгарні і купити книжку неможливо. Через це тема ця дуже важлива і для майбутнього України, для її народу, для її поколінь, для її дітей це вкрай важливо. Через те, ми просимо підтримати це рішення, і провести слухання, за результатами яких ми можемо після цього уряду порадити якісь дуже конкретні й важливі речі.
Дякую. Співдоповідь секретар Комітету з питань культури і духовності. Марія Василівна Матіос. Прошу.
Марія Матіос, фракція "УДАР Віталія Кличка". Шановні колеги, я не маю жодного сумніву, що сьогодні парламент у повному складі підтримає постанову комітету про проведення парламентських слухань: "Про стан і проблеми українського книговидавництва, книгорозповсюдження та підтримку книгочитання в Україні". Я розумію, що у нас як у парламенту немає жодних мотивів, щоб проігнорувати сьогодні цю важливу суспільну тему. Вдумаємося в ці цифри. В Україні щороку видається менше однієї книги на душу населення і жодної перекладеної української книжки іноземною мовою за державного сприяння. Це не нормальна ситуація у сучасному цивілізаційному світі. В той же час за 15 останніх років в Україні видано українською мовою більше 250 книжок французьких авторів за сприяння французької держави і посольства Франції в Україні. Думаю, що під час парламентських слухань: "Про стан українського книговидання та книгорозповсюдження" ми всі разом як парламент зможемо дати адекватні і тверезі оцінки українському книжковому ринку, і зможемо розумно подумати над тим, як повернутися до модерної і динамічної політики у гуманітарній сфері? Ми розуміємо, що людина без книжки – це дика людина і Хрещатик без книгарні – це печера, а не головна вулиця столиці. І саме через це, я розумію, і прошу від авторів цієї постанови, прошу весь парламент підтримати постанову про слухання, парламентські слухання про стан книговидання в Україні.
Дякую. Бажаючі виступити є по цьому питанню? Два – за, два – проти, прошу записатися від фракцій. Фракція Віталія Кличко, "УДАР", Геращенко, прошу.
Шановні колеги, я сподіваюся, що всі ми усвідомлюємо, що саме народні депутати України повинні демонструвати приклад того, що українська політична еліта має бути освіченими людьми, і в першу чергу підтримувати це питання книговидання, у питаннях того, що ми маємо читати з вами книжки. Для того, щоб і ми, і наші виборці могли читати українську книжку, вона має бути доступною. В першу чергу, мова йде і про дитячу літературу, яка сьогодні є абсолютно недоступною для більшості українців, тому що вона вартує стільки, скільки батьки не можуть собі дозволити купити дитині книжки. Україна втрачає репутацію країни, однієї з країн, де найбільше читають, в Європі. І ми можемо втратити ціле покоління людей, які люблять книжку. Тому насправді ті політичні сили, партії, які люблять приводити приклад тут Росії, мають згадати тут про те, як Російська Федерація підтримує своє книговидання, які там є пільги для видавництва дитячої книги, для видавництва сучасної літератури, для видавництва класики. Ми маємо згадати той високий пласт української літератури, яка сьогодні має дійти до читача, ми маємо з вами, всі буваємо в округах, згадати, що в сільських бібліотеках шкільних діти не бачили нової книжки ще за. десять років не оновлюються ці фонди. Чому? Тому що вона є недоступною. І насправді, це честь сьогодні для нас підтримати такі слухання, підтримати це не лише проголосувавши за проведення таких слухань, а й потім проголосувати за постанову, яка буде сформована за підсумком цих слухань, щоб підтримати українське книговидання і взяти тут кращий досвід країн Заходу, Росії для того, щоб підтримати саме українську книжку. Дякую за увагу.
Прошу фракція Партії регіонів, Ганна Миколаївна Герман.
Дорогі друзі! Думка про проведення в парламенті слухань про розвиток українського книговидання, безперечно, слушна. І, безперечно, Партія регіонів, фракція Партії регіонів буде її підтримувати. Для нас це дуже важлива справа, ми багато робили, робимо і будемо робити для розвитку української книжки і для поширення українського книговидання. Але парламентські слухання не повинні стати, знаєте, такими плачами над долею, гіркою долею України, українців і української книжки, не повинні стати, знаєте, та ким приводом для того, щоб обзивати Хрещатик печерою, а киян дикими людьми. Я думаю, що це мають бути слухання, на яких ми намалюємо, накреслимо чіткий план розвитку української книжки, доступу до книговидання талановитих людей і з тим, щоб Кабінет Міністрів, усі інші органи виконавчої влади могли наприкінці року чітко відзвітувати нам про виконання цього плану. Я закликаю саме до таких дій і саме до такого сценарію, і запевняю вас, що наша фракція переконливо буде підтримувати цю хорошу ідею. Дякую за увагу.
Фракція об’єднання "Свобода", народний депутат Мирний.
Прошу надати слово Ірині Фаріон. Дякую.
Включить Ірину Фаріон.
Починайте, починайте. Шановні колеги! Отже, Партія регіонів, підготуйтеся, взяли, будь ласка, ноту "фа". Молодці! Взяли ноту "фа". Блискуче. Отже, шановні колеги, звертаюся до всіх вільних, а не рабів, очевидно, вам відомо, що ті, що читають книги, керують тими, які дивляться телевізор. Думаю, що ви хочете, власне, належати до першої категорії. При нагоді я хочу вам нагадати, що Нестор Літописець сказав, що книги – це ріки, які омивають тіло держави. На тому я, напевно, закінчу свої інтелектуальні спогади, бо частина дикунського залу захлинається від цих думок. І лише наголошу на дуже важливому контексті цієї проблеми, яка має винятково політичний характер. Відповідно до надзвичайно важливих даних Українського національного комітету Міжнародної торгової палати, сьогодні на теренах України абсолютно безборонно функціює 50 відсотків російськомовної, російської продукції, яка стосується книжок і брошур, 32 відсотки охоплюють газети і журнали. Ставлю риторичне запитання: чи 4 мільйони українців у Росії, яких начебто офіційно так називають – 4 мільйони, забезпечені бодай би однією газетою чи українською книжкою? Тому сьогоднішній стан, який стався з українським книговиданням трактую винятково як російську окупацію в країні. І зовсім не треба називати це "Русским миром", тому що "Русский мир" – це і є "Український мир". У 1712 році, нагадаю, у нас вкрадено цю назву. Тому, якщо ми не відвоюємо простору для української книжки, ми не відвоюємо своєї духовної незалежності. Думаю, що ми проголосуємо за цю постанову. Партія регіонів, голосніше, голосніше, будь ласка!
Фракція Компартії України, Гордієнко, народний депутат.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний головуючий, шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! Я хотів би привернути вашу увагу до того, по кому і по чому ллються такі крокодилячі сльози. Все те, що пов’язано з українською книгою, у нас було. І я хотів би привернути увагу доповідачів, співдоповідачів до тих мільйонних тиражів, які були за часів радянської влади, і до тієї цікавості до книжки, коли багато з вас не могли навіть отримати підписного саме видання. Я хотів би сьогодні запитати всіх, хто ініціював ці парламентські слухання, а фракція Компартії України буде їх сам е підтримувати, чому саме за час, коли ви перебували у владі по черзі то в опозиції найбільш нищівного удару нанесено по нашому книговиданню і книго розповсюдженню. Ви скажіть мені, де ділися за ці 20 років видавництва, які були у нас: і дитячі, і наукова, і технічна, і академкнига, і інші. Ви скажіть, хто причетний до того, що була просто вкрадена саме мережа книго розповсюдження, бо в кожному районі і в більшості сіл були саме магазини, де реалізовувалася ця книжка. Ви скажіть саме про ціну на книжку, яка була за часів радянської влади і ціну сьогоднішню. Чи може батько без роботи купити дитині книжку? Тоді читалися, бо саме писалося про життя. Сьогодні пишуть такі твори, на превеликий жаль, що нікого не можна примусити їх саме читати. Тому, шановні, фракція Компартії буде підтримувати саме ці парламентські слухання. Але давайте подивимося, що вони дадуть. Більшість парламентських слухань, які провели, стан справ у тих галузях ще.
Шановні депутати! Обговорення закінчено. "Батьківщина" не виступала? Одну хвилину вам. Прошу, Томенко.
Шановні колеги, зрозуміло, що наш колега В’ячеслав Кириленко запропонував постанову і позиція фракції – серйозно, фундаментально, професійно підійти до ситуації на цих парламентських слуханнях. Я лише хотів додати ще один надзвичайно важливий сегмент, і я думаю, що уряд мусив би нам зібрати інформацію на парламентські слухання і подати інформацію про стан з бібліотеками. Я щойно. днями отримав звернення від Броварської районної бібліотеки, де місцева влада, мер міста пересилає її в село, тому що це вигідне приміщення можна продати. Нам сьогодні треба зупинити. До речі, ми маємо постанову про мораторій на закриття і виселення бібліотек. Це єдиний соціальний культурний український ресурс, який ми мусимо захистити, – бібліотеки. І друга позиція. Володимире Васильовичу, ми маємо законопроект, який до цих пір не поданий, проголосований конституційною більшістю, де ми звільняли від тендерних закупівель бібліотеки, які могли б купувати книжки за набагато меншою ціною. Подання Міністерства культури Президент заветував, ми мусимо повернути в зал і проголосувати цей закон.
Шановні депутати, ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2722) про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми розвитку українського книговидавництва, книгорозповсюдження та перспективи підтримки книгочитання в Україні" (15 травня 2013 року) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[16:29:23]] За-344 Проти – 0, утрималось – 0, не голосувало – 46. Рішення прийнято. По фракціях. "Партія регіонів" – 154, "Батьківщина" – 74, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 35, Компартія – 26, позафракційні – 20. Вноситься на розгляд проект постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти. Стан і шляхи поліпшення" (23 жовтня 2013 року). Доповідає голова Комітету з питань науки і освіти Лілія Михайлівна Гриневич. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати. Хто за те, щоб розглядати за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[16:30:30]] За-188 Доповідайте.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги депутати! Ми запропонували цим проектом провести у жовтні 2013 року парламентські слухання про доступність та якість загальної і середньої освіти. Згідно соціологічних досліджень, сьогодні українські громадяни вважають в більшості своїй, майже 70 відсотків, що якість загальної і середньої освіти постійно падає. Але сьогодні про це говорять також і вчителі, про це говорять батьки, по це говорять експерти. Сьогодні у нас є всі підстави говорити, що загальносередня освіта знаходиться у глибокій кризі. Це зв’язано з абсолютно маргінальним ставленням уряду до цієї сфери, що виражається в неймовірно недостатньому фінансуванні. І фактично органи місцевого самоврядування полишені напризволяще в ситуації, до якої їх підштовхують щодо оптимізації мережі навчальних закладів. Зокрема на цей рік, за даними обласних державних адміністрацій, планується знову до закриття 143 навчальні заклади. Проте, це закриття спонукається не тим, щоб дітей переводити в кращі умови навчання, до кращої якості освіти. А лише одним чинником. Економія на українських дітях. Ціла низка інших проблем у цій сфері. Це застарілий зміст освіти і разом з тим втручання чиновників і зокрема міністра освіти в зміст освіти. Разом з тим, ми маємо абсолютно недбале ставлення до вчителя. Ми маємо відсутність єдності у діях всіх гілок влади щодо системи освіти, недостатня участь.
Дайте ще хвилину.
недостатня участь і важелі громадськості щодо впливу освіти. Тому я закликаю всіх депутатів проголосувати за цю постанову так само одноголосно, як це зробив Комітет з питань освіти і науки, розуміючи абсолютну нагальність цього питання.
Дякую. Бажаючі обговорювати є в залі? Немає. Немає? Прошу депутатів записатися для обговорення. Два – "за", два – "проти". Прошу, народний депутат Зелик.
Прошу передати слово Олександру Сичу.
Прошу передати.
Вельмишановний пане Голово, вельмишановні колеги народні депутати! Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода", безперечно, підтримає проект постанови про проведення таких слухань. Сьогодні та ситуація, яка склалася в загальній середній освіті не дає підстави говорити ані про її якість, ані про її доступність. Фінансування загальної середньої освіти просто є мізерним. Сьогодні держава не виконує свої зобов’язання щодо фінансування тих повноважень, які делегуються місцевому самоврядуванню. Тільки що поцікавився у своїх колег по Івано-Франківській області, фінансування освіти в бюджеті області на захищені статті, себто зарплату, нарахування, комунальні послуги, харчування становить майже 95 відсотків. Майже немає коштів на бюджет розвитку, а це ремонт, реконструкція, придбання навчального обладнання. А якщо ще говорити сьогодні про проблему малокомплектних шкіл, про горезвісну оптимізацію, я вже не кажу про відсутність кореляції між державним стандартом освіти і навчальними програмами, про пробіли у фінансуванні закладів для обдарованих дітей, про вихолощення української історії і культури у програмах навчальних загальних середніх шкіл. І все це відбувається на тлі агресивного розгулу українофобії, яку ми спостерігаємо і в цьому залі, антисоціальної політики, узурпації влади, нищення будь-яких основ демократії. Що ми можемо отримати на виході? На виході можемо отримати диктатуру в ожебраченому, зденаціоналізованому і неосвіченому суспільстві. Борони Боже, нас і наших внуків від такої долі. Тому ми однозначно підтримуємо цей проект. Слава Україні!
Фракція "Батьківщина", народний депутат Яворівський.
Шановні колеги, я не можу не передати слово видатковому українському досліднику антиукраїнської діяльності Дмитра Табачника – Миколі Томенку.
Прошу.
Шановні колеги, хочу привернути увагу вас до проблеми, перш за все доступності освіти. На сьогоднішній день, і ми зранку говорили про таку сумну історію, яка появилася я в листі Мінфіну в січні 2013 року про фактичну рекомендацію зліквідувати позашкільну освіту. Фактично це продовження так званої концепції оптимізації освіти, яка сьогодні опанувала генеральну лінію уряду і Міністерства освіти. І ця система є надзвичайно небезпечна і шкідлива. Тому перша тема, яку на таких парламентських слуханнях ми мусимо обговорити – це зрозумілі механізми, інструменти того, коли громада сільська іде на закриття сільської школи. Тут уже два роки я переконую депутатів, проголосувати мій законопроект, яким запропонувати наступний механізм. Теоретично і практично школу сільську ми можемо закрити лише за згоди сільської громади. Не сільської ради, а загальних зборів села, селища або міста. Це єдиний механізм неконфліктний, коли ми можемо вийти з цієї ситуації. Друга проблема пов’язана, власне, з інтелектуальним потенціалом цієї системи освіти – вчителями. Під тиском і громадськості, і профспілок уряд нарешті прийняв Постанову про тарифікацію. І вчителям буде дораховано до заробітних плат з 1 січня, хоча ця сума не є такою, як в Генеральній угоді між міністерством і профспілками. Тому закликаю уряд тут бути послідовними і заплатити вчителям ту суму, на яку вони заслуговують з 1 січня 2013 року. І звісна річ – якість. Сьогодні ми не можемо допустити тих експериментів, які проводить Міністерство освіти над школярами, над навчальними програмами. Я розумію, що Дмитро Табачник, в нього є своя місія, він хоче довести, що він важливий міністр освіти, оскільки займається антиукраїнською політикою. Але це не означає, що ми мусимо потурати такій антиукраїнській політиці його на цій посаді. Будемо підтримувати.
Фракція Компартії України, Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. З самого початку я хотів би всім радіослухачам, телеглядачам, своїм колегам сказати, що фракції Компартії України буде підтримувати проведення таких парламентських слухань. Але я хотів би зауважити на наступному, що так, на жаль, саме доводиться констатувати, що в Україні йде активне скорочення мережі шкіл, погіршуються умови навчання у школах, сьогодні погіршується матеріальне забезпечення тих, хто здійснює саме цей навчальний процес. І коли сьогодні опозиція, також, саме "ллє сльози", говорячи про негативні дії влади, я хотів би нагадати. Бюджет 2008 року, за який голосувала сьогодні. саме тоді, його вносила, і голосувала за нього нинішня опозиція, він скорочував, вносив зміни до 112 соціальних законів, в тому числі і учительських законів. Але декілька саме речей прагматичних. От я хотів би привернути увагу до стану освіти, там, за кордоном. Зокрема я приїхав із саме Придністров’я, там живе понад 100 тисяч наших українців. Кількість шкіл катастрофічно не вистачає і працює лише школа у Бендерах, і ще декількох місцях. Підручники, якими забезпечуються ці школи, на один порядок і на один темп відстають від програм, які є тут, в Україні. Я хотів би подивитися, щоб ви всі уважно подивилися на матеріальну базу тих шкіл, які за кордоном, але де проживають українці і громадяни України. Давайте ми звернемо увагу на те, чому не поширюються програми, зокрема "Шкільний автобус", на тих українців і тих громадян, і їхніх дітей, які живуть за кордоном, це також має бути предметом парламентських слухань. Дякую.
Останній, я прошу фракція "УДАР Віталія Кличка", Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР". Безумовно, коли ми говоримо про якість освіти, ми повинні говорити і про престижність професії викладач або вчитель. Про яку якість і про яку престижність праці викладача ми можемо говорити, коли сьогодні працівники цієї бюджетної сфери у нас отримують найнижчі зарплати в Україні? Більше того, хочу звернути увагу на одне, шановних народних депутатів України, державний бюджет на 2013 рік був ухвалений наприкінці минулого року. З 1 січня вчителі мали отримати підвищену заробітну плату згідно нового рівня мінімальної заробітної плати. Необхідне підвищення Кабінет Міністрів України ухвалив лише 27 березня 2013 року. Тобто три місяці всі працівники бюджетної сфери: вчителі, лікарі, працівники соціальної сфери, науковці отримували заробітні плати в старому розмірі. Ніяк іншим, як халатність і безвідповідальність Кабінету Міністрів - це назвати не можна. Тому ми підтримуємо цю постанову. Але, Володимире Васильовичу, питання і прохання до вас, от дивіться, я це питання піднімав минулий раз, фракція "УДАР" внесла проект Постанови про проведення парламентських слухань щодо наслідків пенсійної реформи. Сьогодні ми розглядаємо п’ять інших варіантів парламентських слухань. Наша постанова була зареєстрована значно раніше ніж ці п’ять постанов. Чому її вже другий раз не виносять на засідання Верховної Ради. Я просив би дати доручення апарату і на четвер поставити пропозицію фракції "УДАР" (це номер 2501) про проведення парламентських слухань про пенсійну систему. Тим більше, що позитивне рішення комітету на це є.
На четвер будемо включати. Одна хвилина фракція Партії регіонів, Чечетов.
Уважаемый Владимир Васильович, уважаемые коллеги! По большому счету, по сути, проблема, действительно, есть, ее можно было вынести на рассмотрение на парламентские слушания. Но есть чисто процедурный момент: мы всегда утверждаем график проведения парламентских слушаний в начале сессии, на текущую сессию, когда утвержден график работы на сессию. Здесь уже речь идет о том, что утверждаются парламентские слушания на следующую сессию, на которую мы не имеем график работы. Завтра появятся парламентские слушания, постановления о проведении на 15-й год, на 16-й, а потом, может быть, и на следующую каденцию уже будут формировать план проведения парламентских слушаний. Поэтому мы просим перенести рассмотрение этого постановления на сентябрь месяц, когда мы проголосуем и утвердим график работы следующей сессии. Спасибо.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови 2771 – про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти. Стан і шляхи поліпшення" 23 жовтня 2013 року, для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[16:44:46]] За-199 Проти – 2, утрималося – 58, не голосували – 123. Рішення не прийнято. По фракціях: Партія регіонів – 17, "Батьківщина – 75, "УДАР Віталія Кличка" – 31, "Свобода" – 35, Компартія України – 27, позафракційні – 14. На розгляд вноситься проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасний стан, шляхи і перспективи реформи у сфері охорони здоров’я. Пропонується 5 червня 2013 року. Доповідати буде голова комітету Бахтеєва Тетяна Дмитрівна. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати. За скороченою процедурою? Прошу голосувати. Рішення прийнято. [[16:46:04]] За-202 Проти – 48, утрималось – 10, не голосували – 126. Рішення прийнято. Доповідайте.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Ініціатива щодо проведення парламентських слухань на тему: шляхи і перспективи реформу сфері охорони здоров’я України, належить дев’яти народним депутатам України всіх п’яти депутатських фракцій, які працюють в Комітеті з питань охорони здоров’я. наш комітет на своєму засіданні 13 березня 2013 року розглянув цей проект постанови і прийняв одноголосне рішення: рекомендувати Верховній Раді України провести такі слухання 5 червня 2013 року. Шановні колеги, відсутність реформи медицини протягом всіх років Незалежності України призвела до того, що наші громадяни живуть на 12 років менше ніж європейці. В Україні найвищі темпи скорочення чисельності населення в Європі. Сьогодні реформа відбувається у пілотних чотирьох регіонах, інші 23 регіони також здійснюють заходи щодо реформування медицини. Для усіх країн світу медична реформа є дуже складним процесом і навіть у таких країнах як США, Німеччина, Іспанія, Франція під час її проведення відбувалися мітинги як громадян, так і медичних працівників і кожен раз критика опозиції, не стала винятком і Україна. З огляду на це, існує потреба у обговоренні перших результатів реформування медицини, пов’язаних з ними проблем та шляхів її подолання. Позитивний досвід, який є у пілотних регіонах, має бути поширений на всю Україну. Негативний досвід, помилки мають бути виправлені. Саме в цьому і полягає суть пілотного проекту. Шановні колеги, завдяки парламентським слуханням будуть отримані нові, додаткові пропозиції щодо вдосконалення законодавчого забезпечення медицини. Ми зможемо оформити ці пропозиції.
Прошу дати закінчити.
парламентских слушаниях. Прошу підтримати рішення комітету усіх фракцій парламенту і спільно працювати над тим, щоб Україна нарешті подолала демографічну кризу, щоб кожну годину в Україні народжувалося не 52 дитини, як зараз, а як мінімум 100, щоб тривалість життя українців була не 69 років, як зараз, а як мінімум 80, як це є в цивілізованих країнах. Цю важливу мету ми зможемо досягти, лише працюючи разом, спільно і конструктивно. Дякую за увагу. Бажаю всім міцного здоров’я. І прошу підтримати цю постанову.
Бажаючі прийняти в обговоренні є? Прошу записатися, депутатів записатися прошу: два – "за", два – "проти", по дві хвилини. Прошу, Кілінкаров Спірідон, фракція партії комуністів. Прошу включити мікрофон Спіріної.
Глубокоуважаемые депутаты, я хочу подчекнуть главное и основное. [[Шум у залі]] Ну, "УДАР", вы перед людьми не позорьтесь, пожалуйста! Люди хотят реформу, изменить. Где же ваша. На сегодняшний день очень важно учитывать то, что наши конституционные права – они нарушены. Сама по себе реформа она учитывает нарушение прав человека. Первое. В том, что закрываются стационары. Второе. В том, что люди, которые сегодня переучиваются и платятся сумасшедшие деньги государством, это люди свыше 55 лет. То есть идут затраты на людей пенсионного возраста. Мы должны четко понимать и экономически обосновать реформу. Коммунистическая партия поддерживает проведение слуханий, потому что они должны в конце-концов четко отчитаться, регионы (что произошло, какие негаразды) для того, чтобы улучшить обстановку и людям, нашим людям, дать возможность жить, получать полноценную медицинскую помощь. А вы, свободовцы, вместо того, чтобы поддержать, вы против людей!
Об’єднання "Свобода". Леонов.
Прошу передати слово Святославу Ханенку.
Прошу передати.
Шановні колеги! Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" підтримує запропонований проект Постанови про сучасний стан, перспективи і шляхи розвитку системи охорони здоров’я. [[Шум у залі]] Сучасний стан охорони здоров’я ми характеризуємо як катастрофічний як з точки зору задоволення потреб в якісній і доступній медичній допомозі пацієнтам, так і з точки зору соціального і матеріального статусу медичних працівників, а також умов їх професійної діяльності. [[Шум у залі]] Те, що зараз відбувається в Україні в сфері реформування охорони здоров’я – це авантюрна, безсистемна, хаотична робота, яка призводить до погіршення ситуації. Тому ми вважаємо, що відверта професійна розмова, незаангажована на парламентських слуханнях має привнести в процес реформ конструктив і перспективу. [[Шум у залі]] Ми сподіваємося, що в цих слуханнях приймуть участь, повноцінну відверту участь, як медичні працівники, так і представники об’єднань пацієнтів. Разом з тим ми переконані у тому, що політична сторона у цьому процесі має бути мінімізована. Ми маємо спільними зусиллями домовитись про те, як одна із найчутливіших сфер життєдіяльності українців буде організована в інтересах переважної більшості українського суспільства. Я сподіваюсь, що спільними зусиллями на цих парламентських слуханнях ми введемо ситуацію з глухого кута. Слава Україні!
Фракція "Батьківщина", Черноволенко, народний депутат.
Прошу передати слово Роману Ілику.
Роману Ілику передається слово.
Роман Ілик, фракція "Батьківщина", 121 виборчий округ. Шановний пане Голово! Шановні колеги депутати! Сьогодні Янукович передав привіт для Богатирьової і Акімової. Ми сподіваємося, що цей привіт – це є швидка, а, можливо, і невідкладна відставка міністра, як її зокрема, так і уряду в цілому. За що не візьметься сьогодні ця так звана влада і уряд, воно викликає відразу колапс в Україні. Сьогодні реформа охорони здоров’я зводиться до того, що проблеми з хворою голови перекладається на здорову. Сьогодні всі проблеми, які є в охороні здоров’я, перекладаються на місцеві бюджети, а місцеві бюджети, як відомо, є пусті. І сьогодні яскравим прикладом того, як відбуваються реформи, в охороні здоров’я є, власне, оці експерименти, які відбуваються у чотирьох так званих пілотних округах. В народі ці пілотні округи охрестили вже, як експерименти над людьми. Тому, я думаю, що дуже доцільно було би доцільно послухати на цих парламентських слуханнях, як сам е відбуваються ті експерименти. Адже сьогодні реформа в охороні здоров’я – це ще і реформа "швидкої". До чого вона сьогодні призвела дуже добре знають люди особливо ті, які мешкають у сільській місцевості. Сьогодні реформа так звана в лапках санітарно-епідеміологічної служби привела до того, що вже сьогодні у народі жартують, що контрольні функції, передані для ветеринарів, називають службу "академією скотарства". Оце сьогодні і є ті реформи, які продукує Партія регіонів разом з комуністами. Тому закликаємо підтримати ці слухання.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", депутат Розенко.
Прошу передати слово Іоновій Марії.
Передайте слово.
Доброго дня! Я хочу сказати, що фракція партії "УДАР" буде підтримувати проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасний стан, шляхи і перспективи реформи у сфері охорони здоров’я України". Хочу сказати, що, на жаль, реформа охорони здоров’я зараз більше у нас питань, ніж рішень. І я не буду перераховувати ту кількість проблематичних питань, які у нас зараз є щодо цієї реформи. Хочу сказати, що на комітеті всі одноголосно підтримували теж про проект Постанови про проведення парламентських слухань. На жаль, попереднє питання, що стосується освіти, провалили більшість. Але є важливі дуже такі питання для держави. І питання охорони здоров’я, це загальнонаціональний інтерес. І тому ми маємо голосувати без усіляких політичних складових. Дякую.
Одна хвилина, Партія регіонів, народний депутат Журавський.
Шановні колеги! У цьому залі багато людей, які мають серйозні питання до керівництва Міністерства охорони здоров’я. І до деяких керівників на регіональному рівні. І тому ми повинні підтримати ці парламентські слухання, висловити певні претензії до тих, хто не справляється з покладеними на них обов’язками. Є зауваження і скарги щодо певних недоліків реформи, щодо випадків закриття медичних закладів та скорочення медичних працівників. До речі, хотів би сказати, що в Програмі Президента України немає жодного слова про закриття лікарень. Є вимога реалізації медичної реформи. Тому наша фракція буде підтримувати ці парламентські слухання. Дякую.
Позафракційний народний депутат Ляшко, хвилина. І будемо приймати рішення.
Олег Ляшко, Радикальна Партія. Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Хочу довести до вашого відома, що завтра на сесії Київради планується так звана оптимізація медичних закладів мережі в місті Києві, внаслідок якої завтра пропонується закрити 23 лікарні по Києву. На моїй рідній Чернігівщині десятками закриваються лікарні, на Дніпропетровщині, Вінниччина, Харківщина, по всій Україні. Тобто так звана медична реформа, яку проводив уряд Азарова, і втілює міністр Богатирьова, це не медична реформа, а це медичний геноцид української нації, мета якої позбавити людей можливості отримувати належну медичну допомогу. Тому парламент має проголосувати за проведення слухань, щоб по-перше, зупинити цей медичний геноцид. І звертаюся до вас з проханням. завтра у Верховній Раді розглядатиметься законопроект про мораторій на закриття лікарень.
Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2560) про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасний стан, шляхи і перспективи реформи у сфері охорони здоров’я України". Пропонується 5 червня провести. Для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів визначатися. [[16:59:34]] За-359 Проти – 0, утрималося – 0, не голосували – 40. Всього 399. Рішення прийнято. Вноситься на розгляд проект Постанови (реєстраційний номер 2502) про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення". Комітет внесе пропозицію по даті розгляду. Як будемо розглядати? Прошу проголосувати за розгляд по скороченій процедурі. Прошу проголосувати. [[17:00:34]] За-210 Рішення прийнято. Доповідає народний депутат України Кондратюк Олена Костянтинівна. Прошу.
Шановні народні депутати, метою цих парламентських слухань є проведення широкого обговорення і вироблення дієвих механізмів у сфері забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків. За роки незалежності було проведено кілька парламентських слухань, під час яких обговорювалися питання рівних прав та можливостей в Україні. Останнє було у 2006 році. А це значить, що впродовж останніх семи років ця проблема на рівні парламенту достатньо не обговорювалася. Це при тому, що більшість чоловіків в цьому залі і на найвищих державних посадах в один стверджують, що вони європейці і всіма силами готові підтримувати європейські рішення щодо представництва жінок в органах влади. На жаль, по факту це не призвело до відчутного збільшення представництва жінок у Верховній Раді діючого скликання. Чинне законодавство гарантує жінкам та чоловікам України рівні права та можливості. По факту, приховуючись за традиціями, ці права постійно порушуються і ігноруються. Ця ситуація є не тільки в Україні. І саме тому більшість європейських країн ввели квоти для представництва жінок в органах влади. А бізнес в свою чергу задекларував збільшення присутності жінок серед найвищого керівництва компаній до 40 відсотків у скорому часі. Має бути соромно, що Україна держава, яка гарантує євроінтеграційні стремління не виконує свої зобов’язання ні перед громадянами України, ні перед Європейським Союзом у питанні гендерної рівності. Насправді держава Україна дискримінує жінок у оплаті праці. Не забезпечує рівне представництво жінок у владі та на керівних посадах. Не залучає жінок у політику, а навпаки всіляко перешкоджає цьому, а також не бореться з домашнім насильством. Особливо важливо під час слухань у колі представників державних органів, громадських організацій та експертів, обговорити державну програму забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків на період до 2016 року.
Закінчуйте.
прийняття цієї програми заплановане на травень цього року. Всі ці питання потребують обговорення під час парламентських слухань. Тому, прошу підтримати авторів цієї постанови, а також дякую Комітету з прав людини за підтримку нас.
Дякую. Співдоповідає голова Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Валерій Васильович Пацкан. Прошу.
Доброго дня, шановні колеги, добрий день, шановний Голово, шановні виборці! Комітет Верховної Ради з питань прав людини і національних меншин та міжнаціональних відносин на своєму засіданні 20 березня розглянув постанову забезпечення рівних прав та можливостей жінок та чоловіків, проблеми і дії механізмів їх вирішення, внесений народними депутатами Кондратюк, Пацкан, Геращенко і Бережна (2502) та рекомендував Верховній Раді України провести такі парламентські слухання. Мета проведення цих слухань – це проаналізувати реалізацію державної політики у сфері забезпечення рівних прав та можливостей забезпечення жінок та чоловіків. Прошу вашої уваги, що такі парламентські слухання проводились останній раз в 2006 році, тобто 7 років назад, і напрацювалось багато питань і проблем, які потрібно і необхідно вирішити. Для чого необхідні такі парламентські слухання? По-перше, турбує те, що понад 3 роки тому закінчилась програма Кабінету Міністрів України про утвердження гендерної рівності в українському суспільстві, тобто суспільство майже 3 роки вже не працює без цієї програми. По-друге, поки передавались повноваження з Комітету з прав сім’ї та молоді до комітету Міністерства соціальної політики, було втрачено рік і багато є прогалин, саме у цій галузі. Третє. Наша держава не виконує заключних зауважень та рекомендацій комітету ООН. Отже, такі слухання є предметом серйозної дискусії в рамках парламентських слухань. Підсумовуючи зазначене, хочу підкреслити, що думка комітету співпадає з позицією ініціаторів слухань щодо актуальності проведення парламентських слухань з даної тематики. Комітет ухвалив рішення рекомендувати.
Дайте закінчити.
проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань: "Забезпечення рівних прав та можливостей жінок та чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення", внесених народними депутатами: Кондратюк, Пацкан, Геращенко і Бережна (№ 2502) і провести їх 9 жовтня 2013 року. Прошу підтримати дані слухання. Дякую за увагу.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2502) про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних прав та можливостей жінок та чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення". Провести 9 жовтня для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:06:58]] За-213 Проти – 2. Утрималось – 50. Не голосували – 127. Рішення не прийнято. По мотивам. По фракціях, я прошу: Партія регіонів – 26, "Батьківщина" – 75, "УДАР Віталія Кличка" – 36, "Свобода" – 32, Компартія – 29, позафракційні – 15. По мотивам голосування. Прошу, Терьохін, по мотивам голосування.
Шановні колеги, на жаль, в нашій країні існує таке ганебне явище, як сексизм, коли людина однієї статі має менше прав і менше повноважень, ніж людина іншої статі. От дивіться, нещодавно, в минулому році. "щодавно" Азаров сказав, що не місце жінок у державному управлінні. Уявіть собі! Напевно, він сплутав, що жінка і чоловік мають мати рівні права. Напевно, він сплутав, що в них різняться лише ерогенні зони. Тому давайте все-таки вернемося до цього питання, і я думаю, що ми всі дружно проголосуємо.
Прошу по мотивам голосування Ірина Геращенко.
Шановні колеги, коли мова йде про гендерну рівність, чомусь дуже багато людей, що це піднімають питання тільки виключно феміністки, яких не цікавлять питання родин, сім’ї. Це не є так. Я хочу сказати, що сьогодні уряд розробляє державну програму відносно гендерної рівності в Україні, і було б дуже важливо, щоб парламент тут теж сказав своє слово. Більше того, ми з вами дуже багато говоримо про євроінтеграцію. Це – одна із складових євроінтеграції: рівні можливості чоловіка і жінки не лише будувати родину, але й будувати кар’єру і поєднувати все це. Більше того, в рамках головування України в ОБСЄ це є одна з наших важливих програм, це одне з наших важливих зобов’язань. І, чесно кажучи, отаке неголосування сьогодні зали про таку важливу тему, вона так само свідчить про ставлення насправді чоловіків, яких більшість у цьому залі, до теми гендерної рівності. Я хочу наголосити, що серед авторів є представники найбільших політичних фракцій, і звернутися до Партії регіонів з проханням підтримати це питання. Це є наша пропозиція для уряду – разом допрацювати цю важливу програму, це – наше зобов’язання перед міжнародними організаціями і питання євроінтеграції. Я звертаюся до Голови Верховної Ради з проханням повернутися до цього.
Дякую, дякую. [[Оплески]] Є пропозиція, є пропозиція повернутися до голосування. Прошу, давайте Олександра Сергійовича послухаємо і проголосуємо за повернення.
Уважаемые коллеги! [[Шум у залі]] Наши специалисты, когда давали предложения, они руководствовались только следующим, что мы на следующей сессии уже планируем, на следующую, с осени, да. Мы не против самих слушаний, мы против того были, чтобы эту работу не планировать слишком далеко, иначе возникают проблемы какие-то и мы потом эти проблемы не можем рассмотреть. Мы согласны вернуться назад и мы поддержим это решение. Только единственная просьба: мы не можем поставить, у нас нет графика работы на следующую сессию, мы дату не ставим, а мы проголосуем, чтобы в каком-то месяце рассмотреть. Мы не можем поставить 9 жовтня, объясняю: почему. У нас нет еще плана работы на следующую сессию. Да, поэтому мы можем определить только месяц работы, согласно Регламента, тогда это будет правильно. Договорились? Договорились. Я прошу коллег поддержать.
Прошу фракція комуністів, Петро Миколайович Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Буквально коротко, уважаемые коллеги, фракция коммунистов проголосует за то, чтобы вернуться к рассмотрению этого вопроса. Но я хочу привлечь ваше внимание к совершенно к другому. А разве мы с вами не знаем, в каком состоянии сегодня вот та проблема, которую предлагается вынести на обсуждение – равенство в правах между мужчиной и женщиной? Больше всего безработица между женщинами, женщина меньше всего заработную плату сегодня оплачивает, по сути дела, одинокая мать не пользуется той государственной поддержкой, которая нужна была бы. Многодетные семьи страдают, матери-героини не окружены тем вниманием в государстве, кроме того, что знак выдают, больше ничего, практически, не оказывается конкретной помощи. Поэтому я привлекаю ваше внимание к другому сейчас, я привлекаю ваше внимание к тому, что надо не забалтывать проблемы, а сегодня делать то, что надо чтобы реально женщина была уважаемая у нас в обществе, а не говорить о слушаниях, которые каждый раз превращаются в очередную болтовню. Вот поэтому я еще раз призываю действовать, а не заниматься разговорами.
Прошу, народний депутат Журавський.
Шановні колеги, у мене прохання до всіх: давайте переголосуємо проект Постанови щодо парламентських слухань, що стосується освіти. Це буде правильно. Ми всі вчимося: і наші діти, і онуки вчаться. Підтримайте, будь ласка. Так само зробимо, про що говорив Олександр Сергійович Єфремов, щодо рівності між чоловіками і жінками. Прошу!
Шановні народні депутати, є пропозиція повернутися до розгляду по двох питаннях: по парламентських слуханнях по освіті і повернутися по забезпеченню рівних прав і можливостей жінок і чоловіків. Можна повернутися? Можна поставити на голосування? Ставлю на голосування: повернутися до розгляду проекту Постанови (2502) про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків: проблеми і дійові механізми їх вирішення". Прошу народних депутатів проголосувати за повернення. [[17:14:30]] За-357 Проти – 0. Утримались – 2. Не голосували – 39. Всього – 398. Рішення прийнято. Шановні народні депутати, давайте визначимося, як пропонує комітет. Верховна Рада буде працювати. Ми будемо третю сесію з вами проводити. Давайте приймемо рішення провести ці слухання 9 жовтня і знімемо питання. Давайте. народний депутат Сас. І Олександр Сергійович. Прошу.
Дякую, Володимир Васильович. Сергій Сас, "Батьківщина". Володимир Васильович, я хотів попросити вас звернути увагу на те, що було сказано Олександром Сергійовичем Єфремовим. Ми не можемо сьогодні встановлювати конкретну дату на наступну сесію, тому що нема календарного плану. Тому ми в даному випадку можемо затвердити проведення слухань на місяць, в даному випадку на жовтень, а потім скорегуємо це, щоб комітети могли готуватися до цих слухань. Дякую.
Слушна пропозиція. Ставити на голосування? Ставиться на голосування постанови (реєстраційний номер 2502) про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення" розглянути в жовтні місяці для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:16:43]] За-365 Проти – 0, утрималися – 1, не голосували – 31. Всього – 397. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 157, "Батьківщина" – 84, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 35, Компартія – 30, позафракційні – 20. Коли ми чуємо один одного, всі рішення приймаємо. Йдемо далі. Ми домовилися повернутися до розгляду проекту Постанови (2771) про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти: стан і шляхи поліпшення". Є пропозиція повернутися до розгляду. Ставлю на голосування. Прошу депутатів визначатися. [[17:17:52]] За-348 Проти – 0, утримався – 1, не голосували – 48. Рішення прийнято. По фракціях. "Партія регіонів" – 150, "Батьківщина" – 80, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 34, Компартія – 29, позафракційні – 20. Є пропозиція у жовтні тоже розглядати будемо? У якому місяці? В Регламенті написано, як правило, один раз в місяць як правило. Давайте розглянемо це питання у вересні. Що голова комітету? Прошу ваші пропозиції. Вносьте пропозицію.
Шановні народні депутати, тут вийшла така ситуація, що двоє парламентських слухань у жовтні. Але, на жаль, у загальній середній освіті ми на вересень не можемо робити слухання, тому що якраз формується вся статистика на початок навчального року. І крім того, є багато організаційних питань у освіти у вересні. Тому ми просили у жовтні це саме зробити, наприкінці жовтня.
Ви просили у жовтні? Прошу, народний депутат Сас. Пропозиції.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, стаття 223 частина друга говорить про те, що парламентські слухання проводяться у сесійний період, як правило, не більше одного разу на місяць. Як правило, так. Якщо Верховна Рада у даному випадку прийме інше рішенняенгламенті’, то тоді, я думаю, що можна відійти від цієї норми. Якщо не буде згоди на жовтень, можна провести в листопаді, я думаю, так?
Давайте підтримаємо комітет. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2772) про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти: стан і шляхи поліпшення", провести слухання в жовтні місяці. Прийняти за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:20:54]] За-367 Проти-0. Утрималось-0. Не голосувало-31. Рішення прийнято. На розгляд вноситься проект Постанови (реєстраційний номер 2712) про проведення парламентських слухань на тему: "Українська трудова міграція: стан, проблеми та шляхи їх вирішення". Розглянути 3 липня 2013 року, доповідати буде голова підкомітету Богдан Михайлович Бенюк. Як ми будемо розглядати? Ставлю цю пропозицію про обговорення за скороченою процедурою на голосування. Прошу голосувати. [[17:22:00]] За-184 Проти-60. Утрималось-80. Не голосувало-143. Рішення прийнято. Прошу, Богдане Михайловичу, доповідайте, 2 хвилини.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Мабуть, ця проблема, яка існує з приводу наших українських співгромадян, які проживають і працюють за територією нашої держави, це непросте питання. І розуміємо, що всі проблеми, які пов’язані з нашою трудовою міграцією, вони неймовірно є складні. І допомогти нашим співгромадянам - це наша громадянська позиція, це наш обов’язок і це як депутатів Верховної Ради України першочергове правило, яке ми повинні з вами сьогодні тут оформити офіційно. Без сумніву, для того, щоб дізнатися про всі проблеми, які існують в трудовій міграції України, а ми знаємо також, що це близько., українців у світі проживає, 20 мільйонів українців. Із них кожного року від 2 до 10 мільйонів наших співвітчизників працюють за кордоном. І ті проблеми, які пов’язані з економічними питаннями, з соціальними питаннями – це неймовірно ті речі, які на часі і їх треба, без сумніву, розглянути. Пропонуємо парламентські слухання провести 3 липня 2013 року. Не слід забувати, що разом, що Україна разом із своєю діаспорою та трудовою міграцією становить потужний український цивілізований простір не лише в гуманітарному, а й економічному розумінні. За інформацією Національного банку України обсяг приватних грошових переказів з-за кордону 2011 року становив більше 7 мільярдів доларів. Відношення обсягів грошових переказів до ВВП майже не змінилося порівняно з попереднім роком і становить 4,3 відсотки. Це неймовірні є показники і ми розуміємо, що доля наших співгромадян, наших українців зараз залежить від цієї, панове, громади. Я думаю, що здоровий глузд переможе, що ми ці слухання проведемо обов’язково і українці.
Дати закінчити? Дайте закінчити.
Я вибачаюся. І українці, наші громадяни, які живуть за теренами нашої країни, без сумніву, складуть дяку нам, депутатам Верховної Ради. Дякую.
Є необхідність обговорювати? Нема. Прошу записатися від фракцій. Прошу фракція об’єднання "Свобода", Іллєнко.
Прошу передати слово Ігорю Мірошниченку.
Прошу, Ігорю Мірошниченку.
Шановні народні депутати, це надзвичайно важливе питання. Мені як представнику Всеукраїнського об’єднання "Свобода" минулого місяця було доручено від імені нашої фракції відвідати українських трудових мігрантів Іспанії. І я вам скажу, що на сьогоднішній день це надзвичайно болюче питання. Питання повернення коштів, які заробляють наші трудові мігранти в Україну. Вони підтримують свої сім’ї і отримують проблему подвійного оподаткування. Бо вони платять податки в країнах, де вони змушені працювати і в рідній країні, куди вони надсилають кошти. Я хочу зауважити, що сьогодні трудові мігранти – це один з головних інвесторів в українську економіку. І сьогодні ми маємо почути їх і допомогти зробити все, аби вони могли без податків інвестувати в українську економіку кошти зароблені за кордоном. Є надзвичайно велика проблема для українських трудових мігрантів – легалізації майна, яке нажито за кордоном. Сьогодні вони не з власної волі і не з власної ініціативи змушені працювати за кордоном. Але вони дуже хочуть повернутися додому, на рідну країну, в рідну країну, на рідну Батьківщину. І саме проблеми в законодавстві дуже часто не дозволяють їм такої можливості це зробити. Вони не можуть перевезти, легалізувати того майна, яке нажили за кордоном. І тому ці парламентські слухання надзвичайно важливі для мільйонів українців, які сьогодні живуть за кордоном, але мріють про нормальні умови, на яких вони зможуть повернутися додому, працювати і на українську економіку, і примножувати багатство нашої країни. І насамкінець хочу зауважити просту деталь. Народний артист України Богдан Бенюк удостоєний від частини залу звання фашист. Оце їхнє ставлення і їхня шана до українців, до народних артистів і до українського мистецтва. Дуже.
Шановні депутати, а хто це свистів, назвіть прізвища, давайте проголосуємо і на троє суток його за двері відправимо. Назвіть прізвище, хто свистів! [[Шум у залі]] Хто це свистів? Партія регіонів, Ярослав Сухий, я прошу.
Шановні колеги, справа в тому, що проблематика української трудової міграції, вона є надзвичайно важливою в циклі комплексної проблеми суспільно-трудових відносин, в умовах ринкових трансформацій. І не така вона проста ця тема, як може здаватись комусь на перший погляд. Я би пропонував автору законодавчої ініціативи, автору пропозиції цієї, спочатку це питання розглянути на комітетських слуханнях з тим, аби наробити матеріал, які би. Ви поставили тут липень, це ж воно залишається буквально декілька місяців, ми не встигнемо по-нормальному підготуватися до цього питання. Ви подивіться, мільярди доларів до нас ідуть на Україну від наших заробітчан, люди там працюють тяжко, але люди не спішать сюди на Україну. Для того, щоб люди повернулися на Україну, їм не потрібно закривати вихід, шляхи еміграції, а навпаки створити нормальні умови роботи тут. І саме головне, розібратися з концепцією реформування системи оплати праці, яку ми поки що тільки задекларували. Якщо ми не піднімемо фонд оплати праці, ми не зрушимо з місця цю страшну проблему. А люди їдуть туди не ледачі, люди їдуть туди ті, які хочуть заробити, бо не мають можливості створення тут. І все частіше народ України задається питанням: чому український чоловік себе комфортно в плані заробітної плати почуває в Іспанії, і в Італії, в Росії і у Великобританії – кругом, повсюди, крім України? Та тому, що ми тільки задекларували концепцію реформування системи оплати праці і далі не пішли. Я пропонував би, такі слухання провести спочатку в комітеті, провести так звані комітетські слухання на цю тему. Дякую.
Фракція "Батьківщина", Томенко.
Шановні колеги, йдеться про надзвичайно серйозну соціальну проблему, і ви знаєте, при всій повазі до всіх комітетів Верховної Ради, у нас на засідання комітетів чи на комітетські слухання приходять чиновники середньої ланки і ті чиновники, які ні на що не впливають і нічого не вирішують. Цю проблему треба нам вирішувати незалежно від цього питання. Але я переконаний, що таке питання, яке поставлено, яке доповідав Богдан Бенюк, це питання парламенту, питання, де взагалі тут мусить бути присутній і міністр. як зараз у нас в народі кажуть, Міністерства зборів з громадян і доходів для влади. Так, от це міністерство і керівники уряду повинні бути присутні і повинні сказати, що ми шануємо і поважаємо тих людей, які є найбільший інвестор української економіки., а не шукає механізму, як обкласти їх додатковим податком, коли вони повертають гроші для того, щоб навчати дітей, будувати тут будинки і піднімати українську економіку. Бо цю соціальну групу зробили ледь не найбільшою, яку треба контролювати, що вони не відомо чим за кордоном займаються. Сім’ї розбиті тому що чи матері, чи батьки поїхали рятувати ці сім’ї в умовах неіснуючої реальної економіки. Друга позиція. Міністерство закордонних справ повинно нас поінформувати, коли як з Португалією і деякими іншими країнами повинні бути підписані двосторонні угоди, щоб наші люди не ховалися там після роботи, були соціально-захищеними і були впевнені, що вони працюють на країну, яка поки що лише створює умови для їхньої роботи. Тому абсолютно очевидно, що ця тема розмови керівництва уряду, парламенту і громади, і представників громадських організацій, які захищають інтереси наших людей, що працюють у світі. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати цю ініціативу, щоб такі парламентські слухання відбулися і відбулися на найвищому рівні.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", Розенко, прошу.
Прошу передати слово Валентину Наливайченко.
Передати слово.
Валентин Наливайченко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Шановні депутати! Ми закликаємо всіх припинити імітацію розмови взагалі про трудових мігрантів з України, а перейти до конкретної допомоги та захисту людей, які мільйонами, наші українці, змушені залишати нашу державу та ще й дискримінуються власним урядом. Відтак від нас конкретні пропозиції на слухання. Перше, повернути право громадянам України, які тимчасово працюють за кордоном, голосувати на виборах без жодних виключень та обмежень, у тому числі, на мажоритарних округах. Питання номер два, до Митного та Податкового кодексу внести необхідні зміни, які уможливлюють безподаткове і вільне повернення людей, майна, заробленого за кордоном, та коштів. Третє, обов’язково на парламентських слуханнях заслухати і керівника уряду, і міністра профільного, тут ми підтримуємо, вся опозиція спільно, чому так байдуже і так непрофесійно ставиться уряд до підтримки українців за кордоном. Конкретні питання, скільки хоча б одна українська школа підтримана за кордоном, скільки хоча б одна українська бібліотека підтримана за кордоном, скільки хоча б один законопроект від уряду про створення робочих місць в Україні, в яких областях і на яких конкретно підприємствах. Тому фракція "УДАР Віталія Кличка" для того, щоб перестати базікати, а щось зробити для людей, для людей праці у нашій державі, вважає ці слухання надзвичайно важливими, але за результатами цих слухань – відповідальність уряду, конкретних профільних міністрів і Прем’єр-міністра, та законопроекти для людей. Дякую всім за увагу.
Хвилина, фракція комуністів, Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Я вас информирую, уважаемые коллеги, что при коммунистах в Украине советской было 27 миллионов рабочих мест. Сегодня менее 10 миллионов рабочих мест. Во-вторых, фракция Компартии проголосует за проведение этих слушаний для того, чтобы услышать ответы на вопросы, почему на территории западных областей Украины более всего повыезжало в так называемую "трудовую миграцию". Так, где националисты у власти и где больше всего они вопят о патриотизме, а патриотизм, оказывается, заключается в том, как выгнать своего украинца с территории Украины. Далее. Мы, естественно, хотели бы услышать, а почему здесь представлены собственники всех крупнейших заводов в парламенте и почему мы должны слушания проводить? Почему у нас сегодня уровень заработной платы 300 евро у металлурга по сравнению с 3000 евро в Западной Европой? Вот на эти вопросы надо отвечать, но это никогда мы не получим ответ на этот вопрос по одной простой причине, что интересы простых тружеников, их жизнь, их условия не интересуют. Интересует сегодня, как обворовать, ограбить, в том числе и как выгнать его за пределы Украины.
Обговорення закінчено. Не кричить, я прошу. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2712) про проведення парламентських слухань на тему: "Українська трудова міграція: стан, проблеми та шляхи її вирішення", провести 3 липня 2013 року. Для прийняття за основу і в цілому, в липні місяці. Прошу голосувати. [[17:36:15]] За-346 Проти – нуль, утримались – 1, не голосували – 48. Рішення прийнято. По фракціях: Партія регіонів – 141, "Батьківщина" – 82, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 36, Компартія – 30, позафракційні – 19. Вноситься на розгляд проект Постанови про внесення зміни до Додатку до Постанови Верховної Ради України (№ 11-VII від 25 грудня 2012 року) "Про комітети Верховної Ради України сьомого скликання" щодо предметів відання. Доповідає Кожем’якін, голова комітету, прошу.
Доброго дня, шановні колеги! Я доповідаю не як голова комітету, а як член комітету і народний депутат, який спільно зі всіма членами комітету приймав рішення щодо підготовки цього законопроекту щодо його внесення до Верховної Ради, обговорення і прийняття рішення. Але, на жаль, у нас так вийшло, що сьогодні авторами законопроекту залишилася тільки частина менша комітету – це 5 народних депутатів від меншості. Всі наші колеги з більшості, які були авторами цього ж законопроекту, вони в один момент, не буду казати, щось, як кажуть, забоялися, але відкликали свої підписи. Можливо, авторитет пана Ківалова, який сьогодні очолює Комітет верховенства права, якому перейшло оце питання відання щодо кримінального-процесуального законодавства, яке все життя було у комітеті, який сьогодні очолюю я, тобто законодавчого забезпечення правоохоронних органів, тому що КПК він ділиться не тільки на судову систему і судове слідство, а ще й досудове слідство, тобто має відношення до МВС, ГПУ, а також податкової міліції. Тому у зв’язку з тим, що справжнім офіцерам, як кажуть, дуже прикро покидати поле бою, тому я залишився під цим проектом автором. І хочу вибачитися перед колегами з меншості. Вибачте, що я витрачаю сьогодні ваш час, але, ну, вона винесена, ця постанова, і ми повинні її розгялнути. Між нами кажучи, хотів би почути аргументи пана Ківалова, тому що, крім того, що він каже, що десь щось встиг, підписав тихенько у когось під коліном, ну, це не аргументи. Мені здається, що фракція "Батьківщина" підтримає, а всі інші нехай голосують так, як їм підказує юридична практика. Дякую.
Дякую. Я прошу керівнику комітету, Макеєнку Володимиру Володимировичу прошу слово.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, повідомляємо, що комітет не розглянув проект Постанови Верховної Ради України про внесення зміни до Додатку до Постанови Верховної Ради України за номером 11-VII від 25.12.2012 року "Про комітети Верховної Ради України сьомого скликання" щодо предметів відання, внесений народним депутатом України Кожем’якіним (за номером 1191). Водночас до комітету надійшло рішення Комітету з питань верховенства права та правосуддя від 3 квітня 2013 року про зазначений проект постанови, в якому рекомендується Верховній Раді України відхилити його. З огляду на зазначене, пропонуємо Верховній Раді України визначитися щодо проекту постанови Верховної Ради України за номером 1191.
Є необхідність обговорювати? Немає. [[Шум у залі]] Я не бачу. Прошу записатися від фракцій для обговорення. Куренной, фракція Віталія Кличка, народний депутат. Не бере слово.
Прошу слово передать Роману Чернеге.
Прошу передати. Я прошу Роману Чернеги передати. Ви кому передаєте.
Роман Чернега, фракція "УДАР Віталія Кличка". Шановні колеги, фракція "УДАР" по цьому питанню буде утримуватися.
Я прошу, фракція "Батьківщина", Ілик, народний депутат. Я прошу, об’єднання "Свобода", Черняков.
Я прошу передати слово Олегу Махніцькому.
Я прошу, щоб сказав слово Ківалов, керівник комітету. [[Шум у залі]] Включіть Ківалова! Ви довго думаєте, шановні.
Уважаемые Владимир Васильевич, уважаемые коллеги! Прежде всего, я хочу сказать о том, что я категорически не поддерживаю этот проект и хочу ответить пану Кожемякину и аргументировать, почему я не поддерживаю именно его проект постановления. Во-первых, закон определяет уголовное производство, как досудебное расследование и судебное разбирательство, как совокупность процессуальных действий в связи с совершением деяний, предусмотренных законом Украины об уголовной ответственности. Это означает, что все стадии уголовного производства связаны между собой. Более того, разделение может привести к дублированию законопроектной работы и подготовки несогласованных по стадиям уголовного производства законопроектов. Во-вторых, в данном случае нельзя использовать опыт работы предыдущих созывов, поскольку новый, я подчеркиваю, новый Уголовно-процессуальный кодекс Украины значительно расширяет судебный контроль за деятельностью органов досудебного расследования. Кодексом вводится новый институт следователя-судьи. Сейчас просто невозможно выделить вне судебной стадии уголовного производства, что подчеркивает абсурдность идеи пана Кожемякина разделения предметов ведения комитетов. В-третьих, хочу напомнить, что действующее постановление было внесено представителями всех депутатских фракций, все были согласны с действующей редакцией. [[Шум у залі]] Более того, 6 марта на заседании комитета мы создали отдельный подкомитет по вопросам уголовно-процессуального законодательства. Председателем этого подкомитета была избрана представитель оппозиции народный депутат Ирина Купрейчик. [[Шум у залі]] Подытожив, хочу отметить, что для работы над совершенствованием действующего уголовно-процессуального законодательства не нужно менять предметы ведения комитетов. Достаточно с использованием действующих регламентных процедур действительно работать над внесением изменений в действующее уголовно-процессуальное законодательство. Так же отметив, что мы рассматривали этот проект постановления на заседании нашего комитета 3 апреля этого года. И все члены нашего комитета, в том числе и представители оппозиции приняли единогласное решение.
Дякую. Я прошу, Черняков, об’єднання "Свобода".
Прошу надати слово Олегу Махніцькому.
Прошу, Махніцькому.
Олег Махніцький, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Ну, дійсно, в попередніх скликаннях цей предмет відання був розділений і відносився частково до комітету з питань забезпечення. Але не забуваймо, який був в минулих скликаннях, діяв Кримінально-процесуальний кодекс. Це був сталінсько-брєжнєвський Кримінально-процесуальний кодекс, який надавав безмежні повноваження слідчим органам. А суд виконував тоді лише формальну функцію. Тепер, з розвитком Кримінально-процесуального законодавства і вимог Європи і судової реформи суд основне положення займає, основне становище в системі судоустрою. Сам термін "кримінальний процес", його синонім є "кримінальне судочинство", яке в себе охоплює дії, спрямовані на досягнення правосуддя. І слідча функція є лише допоміжною. І тому слідчі органи повинні діяти лише в інтересах правосуддя. Дійсно, на комітеті створено підкомітет з питань Кримінально-процесуального кодексу який очолює депутат від опозиції. Тому наша фракція, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" буде утримуватися. Дякую.
Хвилина голові комітету і будемо приймати рішення.
Шановні колеги, шановний пан Ківалов, я вислухав вашу аргументацію. Хочу сказати наступне. Все, що ви сказали, ви повинні звернутися не до автора одного Кожем’якіна, до всіх авторів, які були попередні. Це і члени вашого комітету. І от лист пана Олійника, а він, як відомо, фронтмен у вас з юридичних питань і людина, яка авторитетна. І він написав те ж саме, що сказав я у своєму виступі. Більше того, він пише, що такий розподіл є об’єктивно обумовленим правовою природою Кримінально-процесуального кодексу. Ви розповідайте йому. Це перше. І друге. Не присилайте мені питання по КПК в комітет, щоб я відповідав, а потім направляв до вас. А то так ви забрали, мені пишете, а потім відповідаю. І не машіть дуже сильно рукою, а то вітер.
Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1191) про внесення зміни до Додатку до Постанови Верховної Ради України № 11-VII від 25.12.2012 року "Про комітети Верховної Ради України сьомого скликання" предметів відання для прийняття за основу. Прошу голосувати народних депутатів. [[17:48:27]] За-82 Проти – 10, утримались – 129, не голосували – 163. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 2, "Батьківщина" – 70, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" - 0, Компартія – 0, позафракційні – 10. Переходимо до розділу першого читання. І перш ніж перейти я продовжую роботу на 15 хвилин. На розгляд вносяться проект Закону (реєстраційний номер 2143) про внесення змін до Господарського та Цивільного кодексів України щодо обмеження максимального строку подання вимог кредиторів. Є пропозиція розглянути по скороченій процедурі. Хто за це рішення, прошу проголосувати. [[17:49:46]] За-171 Рішення прийнято. Доповідає перший заступник Міністра юстиції Інна Іванівна Ємельянова. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до двох кодексів: Цивільного кодексу та Господарського кодексу. На що він спрямований? На сьогоднішній день встановлена лише мінімальна межа строку щодо пред’явлення вимог кредиторів, це 2 місяці, а максимальної межі не існує. Так от, закон пропонує внести зміни, як я сказала, до двох кодексів, до Цивільного і Господарського, і встановити чітко, що мінімум встановлюється 2 місяці пред’явлення вимог кредиторів і максимум 3 місяці. Це звичайно, у нас встановлення цього критичного строку, воно у нас кореспондується законодавством багатьох країн. Ми аналізували законодавства багатьох європейських країн, це і Великобританії, і наших сусідів Литви, Естонії, скрізь існує чітко визначений, встановлений максимальний термін, немає такого необмеженого строку, як було визначено у нас. Це дозволяло б разом з тим всім органам, які здійснюють перевірку, зокрема там податковим, пенсійним і таке інше, різним фондам затягувати проведення перевірки і таким чином у нас був необмежений строк процедури задля того, щоб припинити діяльність юридичної особи. Прохання підтримати вказаний законопроект в першому читанні, він надзвичайно важливий. Дякую.
Дякую. Сідайте. Співдоповідає Голова Комітету з питань економічної політики Іванчук Андрій Володимирович. А де він є? Я прошу, ви ж тільки тут були. Прошу.
Доброго дня, шановні депутати. Пропонується на розгляд сесійної зали проект Закону України про внесення змін до Цивільного та Господарського кодексів України щодо обмеження максимального строку подання вимог (реєстраційний номер 2143 від 31.01.2013 року). Даний законопроект внесений урядом. Ми його 6 березня розглянули на комітеті, комітет прийняв одноголосно рішення підтримати. Даний законопроект направлений на те, щоб внести зміни до статті 105 Цивільного кодексу та до статті 60 Господарського кодексу України. Цими змінами пропонується зменшити максимальний строк подання вимог кредиторів до юридичних осіб з шести до трьох місяців. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України даний законопроект прийняти в першому читанні за основу. Дякую. Прошу зал підтримати.
Є бажаючі обговорювати? Є бажаючі. Я прошу.
Голосуємо? Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2143) про внесення змін до Господарського та Цивільного кодексів України щодо обмеження максимального строку подання вимог кредиторів для прийняття за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:53:43]] За-315 Проти – 0. Утрималось-0. Не голосували – 60. Всього - 375. По фракціях: Партія регіонів – 137, "Батьківщина – 62, "УДАР Віталія Кличка" – 33, "Свобода" – 34, Компартія – 30, "Позафракційні" – 19. На розгляд вноситься проект Закону (реєстраційний номер 1185) про внесення зміни до статті 59 Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" щодо митного оформлення радіоактивних матеріалів. Як будемо розглядати? [[Шум у залі]] Давайте послухаємо доповідача. Перший заступник голови Державної інспекції ядерного регулювання Гашева Михайла Хазреталійович і будемо тоді голосувати. Які є пропозиції? За скороченою процедурою без обговорення, так ми домовилися. [[Шум у залі]] З обговоренням? Прошу, доповідайте, я поставлю на голосування. Тоді я прошу, за скороченою процедурою. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. [[17:55:25]] За-186 Проти – 27, утрималось – 48, не голосувало 112. Рішення прийнято. Прошу, доповідайте.
Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати! Стисло. До вашої уваги пропонується проект внесення змін до Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку". Це стосується порядку митного пропуску та митного оформлення перевезення радіоактивних матеріалів через державний кордон України. А саме, пропонується доповнити статтю 59 цього закону наступним реченням: "Пропуск радіоактивних матеріалів через державний кордон України та їх митне оформлення здійснюється митними органами за наявності отриманого дозволу на перевезення радіоактивних матеріалів". Необхідність такого доповнення викликана тим, що 1 червня 2012 року набув чинності новий Митний кодекс, яким наведено, що пропуск радіоактивних матеріалів через державний кордон, для цього необхідний дозвіл, якщо це передбачено законами України. Раніше це питання було врегульоване Постановою Кабінету Міністрів України за номером 80 від 2006 року. Теперь це потребує вирішення на рівні закону України, тобто пропонується внесення зміни до статті 59. До речі, такий порядок застосовується і в країнах Євросоюзу, і відповідає вимогам МАГАТЕ. Тому прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Володимир Володимирович Бандуров, прошу.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Михайло Хазреталійович нам детально доповів обставини, які зумовили необхідність прийняття цього законопроекту. Я лише додам, що на засіданні Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки 6 березня цього було прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні проект Закону про внесення змін до статті 59 Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" щодо митного оформленні радіоактивних матеріалів (№ 1185) прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Сідайте. Є необхідність обговорювати? Прошу записатися від фракцій. Прошу, об’єднання "Свобода", Мирний, народний депутат.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Володимир Васильович, шановні депутати! Справа в тому, що проблема, яку піднімає уряд, дійсно має місце. І хочу вам нагадати, що на сьогоднішній день у зв’язку з пробілами у законодавстві України працює декілька, на цьому ринку працює декілька компаній, які займаються оформленням дозвільних документів на імпорт, експорт і транзит радіоактивних вантажів і ядерних матеріалів, а також оформлення митних процедур і доставку радіоактивних матеріалів спеціалізованим автотранспортом, в тому числі і під митним контролем. Узаконення перевірки митними органами дозволу на міжнародне перевезення радіоактивних матеріалів повинно зруйнувати схеми незаконної їх доставки через кордон. З огляду на це наша фракція буде голосувати за прийняття даного законопроект.
Партія регіонів, Колесніченко.
Уважаемые жители Украины и уважаемые коллеги! Мы полагаем, что данный законопроект, безусловно, необходимо поддерживать. И даже несмотря на то, что национал-фашисты нас поддерживают, мы конечно же будем голосовать исключительно в рамках Конституции и действующих законов. Почему? Потому что в данном случае предлагается установить, что пропуск радиоактивных материалов через таможенную границу Украины и их таможенное оформление осуществляется таможенными органами исключительно при наличии и с получением способов информации, информационных технологий разрешение на перевозку радиоактивных материалов в случае их международного перемещения. В данном случае устраняется пробел в законодательстве относительно недопуска утраты контроля за местонахождением количеством и перемещением радиоактивных материалов при осуществлении международных перевозок. Это очень важно. Потому что представьте себе. Группа национал-фашистов нападет на такой груз, возьмет его вдруг и похитит, создаст маленькую ядерную бомбу и уничтожит часть нашей Украины. Так вот, чтобы этого не было, мы должны обеспечить контроль за перемещением радиоактивных грузов, за перемещением национал-фашистов, которые разрушают территориальную целостность нашего государства. Спасибо.
Уже він закінчив. Хватиь! Він уже давно не виступає. Депутат з Троєщини Яворівський.
Правильно, правильно, Володимир Васильович. Я радий, що ви завчили. Володимир Яворівський, Київ, Троєщина, Батьківщина", але й перший голова Комітету з питань Чорнобильської катастрофи, у першому скликанні. Товариство, проблема існує, проблема, звичайно, дуже велика. Ми країна у плані радіаційної безпеки є дуже специфічна. Я хочу нагадати про те, що у 30-кілометровій зоні на сьогоднішній день є 800 так званих тимчасових радіоактивних поховань, куди скидано техніку, вертольоти, танки, машини і тому подібне. Ми маємо рудий ліс, який сьогодні плаває, фактично йде дуже висока радіація. Тобто сьогодні вивозять із зони, розбирають чорнобильські будинки, тобто беруть цеглу, беруть там крокви, розбирають і вивозять сюди за 30-кілометрову зону. Є дуже багато проблем у цьому плані. Ми не будуємо сьогодні сховища для радіоактивних відходів, Росія їх у красноярському сховищі не приймає, хоч воно тоді будувалося всім Радянським Союзом. Через те проблема сьогодні перевезення через український кордон радіоактивних відходів чи елементів, чи металів є, існує, і вона дуже велика. Я вважаю, що цей законопроект потрібно прийняти у першому читанні. Що мене тут насторожує? Я ще раз хочу нагадати про те, що здійснюється дозвол митними органами за наявності отриманого з використанням засобів інформаційних технологій дозволу на перевезення радіоактивних матеріалів. У мене виникає запитання, хто дозволяє?! Який інститут? Чи Національна комісія з радіаційної безпеки, чи ми залишаємо лазівку для великої корупції? Отже, треба в цьому законі чітко указати, хто дає ці дозволи і хто несе за них відповідальність. От тоді в другому читанні, після внесення цих поповнень.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 1185) про внесення зміни до статті 59 Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" щодо митного оформлення радіоактивних матеріалів. Для прийняття за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[18:04:32]] За-319 Проти-0. Утрималось-2. Не голосувало-50. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 136, "Батьківщина" – 63, "УДАР Віталія Кличка" – 36, "Свобода" – 35, Компартія – 30, позафракційні – 19. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення доповнень до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" (щодо скорочення кількості документів для отримання державної допомоги при народженні дитини). Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Ставлю на голосування. Голосуємо. Бажаючих не буде виступити – буде без обговорення. [[18:05:28]] За-214 Проти – 23, утрималося – 31, не голосували – 103. Рішення прийнято. Прошу, Ігор Григорович Калєтнік.
Шановний головуючий, шановні колеги, до початку моєї доповіді я хотів би звернутися до вас, своїх колег народних депутатів, і запропонувати поглянути на результати нашої роботи, зокрема проаналізувати, яким чином потім діють закони, які ми з вами приймаємо в сесійній залі. Чи від цих законів стає легше жити людям або навпаки, створено додатковий бюрократичний бар’єр, зарегламентовано певні питання, а подекуди доведено до абсурду. Не повинно бути так, що підзаконні нормативні акти розширюють повноваження чиновника, встановлюють додаткові переліки документів, які громадянин має зібрати по всіх інстанціях і знести в одне місце. Пам’ятаєте, як в мініатюрі Аркадія Райкіна: "Дайте мне справку о том, о том что мне нужна справка" щодо, власне, законопроекту (реєстраційний 2313). Його суть дуже проста. Основний принцип, який закладається в проекті закону – покладення тягаря збору даних і документів на необхідних для призначення державної допомоги не на батьків, а на органи державної влади. Народження дитини – це завжди велике свято в кожній родині. І не завдання батьків ходити і домагатися від чиновників того, що їм і так належить, тобто матеріальну допомогу. Свій вільний час вони мають присвячувати в першу чергу турботі про дитину, а не спілкуванню з чиновниками. Таким чином, законопроект передбачає максимальне спрощення процедури надання державної допомоги при народженні дитини. Зокрема, ми пропонуємо, щоб батьками до органу соцзахисту подавався лише один документ – заява довільної форми, паспорт одного з батьків і свідоцтво про народження дитини необхідно буде просто пред’явити. Всі подальші дії щодо отримання необхідних даних, у тому числі і реєстрацію місця проживання дитини державні органи здійснюватимуть самостійно в порядку обміну інформацією. На всі процедури органам влади відводиться 10 днів. Після чого орган соцзахисту в цей же строк приймає рішення і обов’язково інформує про нього заявника.
Закінчили? Дайте закінчити.
Законопроектом фактично запроваджується процедура отримання допомоги при народженні дитини за принципом "єдиного вікна". Це усуне бюрократичні перепони і можливі корупційні прояви. Прошу підтримати, шановні колеги, за основу і в цілому. Дякую.
Співдоповідь. Є? На голосування ставити? Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 1026) про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" щодо поліпшення умов виходу. Це я вже слідуючи, я глянув на Міщенко, він так просить розглянути. Я вибачаюсь. Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2313) про внесення доповнень до Закону України "Про державну допомогу сім’я з дітьми (щодо скорочення кількості документів для отримання державної допомоги при народженні дитини) для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[18:09:39]] За-326 Проти – 0. Утрималось – 0. Не голосувало – 45. По фракціях: Партія регіонів – 138, "Батьківщина" – 70, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 35, Компартія – 30, позафракційні - 18. Давайте розглянемо закон Міщенка чи не будемо? Вечірнє засідання оголошую закритим. Завтра запрошую на 10 годин, продовжимо нашу роботу. Дякую всім.