Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Будь ласка, ввімкніть систему "Рада", реєструємось. [[16:01:00]] В залі зареєстровано 422 народних депутати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питання, реєстраційний номер 7181, про внесення змін до деяких законів України. Будь ласка, у нас залишилось ще 12 хвилин на обговорення. Слово має народний депутат Мироненко. Підготуватися Калінчуку.
Пятый избирательный округ, Крым, Мироненко, фракция Компартии Украины. К чему приведет принятие данного законопроекта? Это каждый может понять, если вспомнит ситуацию в рыбной отрасли. Сторонники капитализма, желающие нажиться на прекрасно развитой при коммунистической направленности рыбной отрасли, обеспечивавшей население Украины рыбой, рыбной продукцией по очень низким ценам, осуществили переход к частной капиталистической банковской системе, приватизации и стали поставлять из-за рубежа рыбу. В частности с прибалтийскими странами было заключено соглашение о льготной для прибалтов доставки рыбы в Украину, что поставило отечественную рыбную отрасль в неравные условия. Вероятно, отдельные работники правительства Украины получали за эти поставки взятки, но в результате "Керчрыбпром", "Югрыбпояс" и другие предприятия океанического рыболовства обанкротились. Океаническое рыболовство почти полностью уничтожено. Оно поставляло где-то 70 процентов рыбы на наш отечественный рынок. Рыбколхозы, рыбокомбинаты, добывающие рыбу в азово-черноморском регионе оказались на грани банкротства. Зарубежные поставщики, господствуя на нашем рынке, установили, как мы все видим, огромные цен. Пойдите на рынок, кто сомневается, в магазины пойдите, и вы увидите, что это так. Предприятия, добывающие рыбу в Азово-Черноморском регионе надеялись, что после вступлении Литвы, Латвии, Литвы, Эстонии в Евросоюз будет ликвидирована эта своеобразная зона свободной торговли, обеспечивающая зарубежным поставщикам льготы. И ущерб отечественному производителю. Но не тут-то было. Правительство вот сейчас предлагает данный законопроект, который улучшают, улучшают, но в принципе-то, изменить его в лучшую сторону окончательно не возможно, потому что сама концепция закона отвратительна, она не соответствует интереса отечественного товаропроизводителя, который должен производить мясо, рыбу, поставлять на рынок и другую сельскохозяйственную продукцию. Вы же посмотрите, сделайте вывод, пожалуйста, те, кто настаивает, Терехин и другие, на принятие этого законопроекта. Социалистическое или коммунистическое, так прямо скажем, сельское хозяйство поставляло в 3,7 раза больше рогатого скота на отечественный рынок, свинины - в три раза. А сейчас? Мы видим страшный упадок. Миллион тонн недопоставки на отечественный рынок мясной продукции, и вы куда ведете? Вы, фактически, повторяете все тот же ущербный путь. Мы предлагаем, коммунисты, предлагаем обеспечить реальную поддержку сельского хозяйства. Это - обеспечить создание государственных банков, которые обеспечивали бы сельскому хозяйству доступный процент, это прекращение приватизации, реальная поддержка сельского хозяйства.
Слово має Калінчук Василь, фракція Народної партії, підготуватися Ратушному.
Калінчук, Одещина, фракція Народної партії. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Не помилюся, якщо скажу, що серед народних депутатів України цього скликання є люди, які віддали сільському господарству більшу частину свого життя. І те, що в галузі відбувається сьогодні, нам, звичайно, болить. Нам зрозумілі всі благі наміри нового уряду стабілізувати становище на продовольчому ринку, особливо в частині недопущення росту цін на м’ясо та м’ясопродукти. Уряд прагне зробити все, аби народ України не сказав: "Прийшли нові люди - і вже за короткий час життя погіршилося". Ось чому цей у потрібно підтримати. В той же час, при підготовці цього законопроекту для розгляду в сесійному залі народні депутати разом з урядовцями, науковцями та фахівцями врахували цілий ряд чинників, щоб в котрий раз за рахунок інтересів українського селянина ми не підтримали виробника закордонного, і про це говорила народний депутат Ващук. Це гріх, що, маючи такі землі і таких працьовитих людей в Україні, до потреби недовиробляємо значну кількість тонн м’яса, а багато дірок на продовольчому ринку знову хочемо залатати за рахунок імпорту. З такою практикою треба покінчити раз і назавжди. Створення прецеденту дуже приваблює діяти аналогічно і далі. Ми ж повинні цим законопроектом передбачити такі митні заборони, які б створили рівне конкурентне середовище і для власного, і для закордонного товаровиробника. Крім того, прийнятий проект сприятиме виключенню випадків митного тарифу та зменшення митної вартості. По-друге, чи є стовідсоткові гарантії, що на наш ринок потрапить високоякісна продукція? Не сумнівайтеся, що повезуть все підряд. Тому, в першу чергу, ми повинні подбати через санітарну, ветеринарну служби завозити на нашу територію тільки доброякісну продукцію. Фракція Народної партії вітатиме будь-які кроки уряду задля відродження нашого сільського виробництва, маю на увазі, на достатньому для забезпечення продовольчої безпеки рівні. Але для цього потрібно конкретні заходи, які дадуть можливість через рік - півтора забезпечити належний рівень вітчизняного виробництва. Давайте перестанемо робити з наших людей перевізників зрештою закордонного сала, а в достатку вироблятиме його у себе, адже ми маємо найцінніший скарб - золоті роботящі руки наших селян, які за мінімум затрат спроможні нагодувати свій народ. Тому, підтримуючи представлений урядом законопроект, ми на майбутнє повинні зробити все можливе для виробника продукції харчування власними товаровиробниками в достатній кількості і високої якості. Дякую за увагу.
Михайло Ратушний, будь ласка, мікрофон. Ну ясно. Він віддає свій час. 6 хвилин.
Да, передаю свій.
Іван Заєць, 6 хвилин.
Іван Заєць, фракція Української народної партії. Шановні народні депутати! Чи маємо ми дивуватися бажанню уряду переглянути митні тарифи? Ні. Бо кожен уряд, який прагне здійснювати ефективне економічне управління, зобов’язаний час від часу вчиняти такі дії. Зовнішні і внутрішні умови господарювання досить швидко змінюються, отож слід реагувати на ці зміни вчасно і кваліфіковано. Але такі зміни не повинні бути частими, щоб не понижувати можливості бізнесу, а також вони мають бути дуже прорахованими, обгрунтованими і носити комплексний характер. При цьому, до кожного митного тарифу має бути особливий підхід. Що ж нам пропонує міністр? Досить радикальне оновлення системи митних тарифів, через що вже на кількох напрямках забезпечені серйозні провали. Для прикладу слід хоч би взяти збільшення митного тарифу та акцизу на ввезення вживаних автомобілів з Європейського Союзу, що по суті паралізувало і цю підприємницьку діяльність. І цю ситуацію негайно треба виправляти. Я привів цей приклад, щоб ми сьогодні не рубали з плеча, а опиралися на вже одержаний досвід. Чим обгрунтовує уряд пропозицію зменшити митні тарифи на продукцію сільськогосподарського походження? Я вже другий раз слухаю міністра і чую одне і те саме, що багато продукції проникає через вільні економічні зони, а тому немає надходжень, а тому є велика корупція. Це справді так. Але така відповідь нас, народників, не задовольняє, бо ми ще хочемо задати кілька запитань. Яким чином ці зміни підвищують чи знижують конкурентозданість національного виробника? Чи ці зміни покращують умови на створення власного внутрішнього ринку виробництвом національним чи навпаки? Чи ми захищаємо сьогодні національного виробника? От оці питання постійно мають бути у полі зору нашого уряду, і якщо ми будемо так думати, то ми будемо робити дуже виважену економічну політику. Ми свідомі того, що треба швиденько наповнювати сьогодні бюджету і для цього треба знизити митні тарифи, але при цьому треба думати, як ця політика швидкісна вплине на стратегічні рішення. Чи не відкриємо ми ринок, чи не заблокуємо ми створення внутрішньої, цілісної, повноструктурної, економічної системи. Я думаю, якщо ми будемо так огульно йти, то ми наробимо великої біди. Тому сьогодні вже треба думати про те, як урівноважити ці рішення нашого уряду. І одним з таким механізмів є дуже простий механізм - це квотування. І вже сьогодні представники фракції Української народної партії [[це Асадчев і інші]] подали законопроект про квотування імпорту. І якщо б ми одночасно прийняли Закон про квотування імпорту, якщо б уряд визначив у яких обсягах ми можемо допустити імпорт по тій чи іншій номенклатурі, от тоді б це було в інтересах нашого виробника, в інтересах внутрішнього ринку і в національних інтересах. Отже, шановні народні депутати, я хочу звернутися до вас з пропозицією все-таки включити у порядок денний питання про квотування імпорту і прийняти цей законопроект. У противному випадку ми будемо мати досить погану ситуацію. Ми повинні розуміти, що особливо вразливим є сільське господарство. І особливо вразливими є ті позиції, які пов’язані із великим циклом виробництва, це, наприклад, та сама м’ясна продукція великої рогатої худоби чи якісь інші речі. Зруйнувати сільське господарство можна дуже швидко, а підняти його так швидко не можна. Тому не треба сьогодні нам тут наводити приклади на якихось екзотичних продуктах. Нам треба сьогодні більше говорити про такі позиції, які є суттю нашого сільськогосподарського виробництва - це м’ясо, це, наприклад, цукор, це інші продукти. І якщо ми будемо справді підходити із таких позицій, то ми лібералізуємо свою економічну систему, ми дамо можливість задіяти такий потенціал, який раніше не використовувався. Якщо ж ми будемо іти о так просто огульно, не продумано, то ми завдамо великої шкоди нашому сільськогосподарському виробникові. Сьогодні треба дуже зважений рішення. Отже, шановні народні депутати, я закликаю вас у першому читанні прийняти цей законопроект, а поки буде готуватися законопроект до другого читання, то можна буде обов’язково і треба буде прийняти законопроект про квотування продукції. Ми будемо квотувати продукцію, будемо продавати квоти і ці квоти будемо, виручку від цих квот будемо посилати на підтримку нашого національного виробника. Якщо ми хочемо його спасти, то давайте спасати, а зараз я передаю слово, те що у мене залишилося, Черняку.
Мікрофон Черняка, ну, будь ласка, одна хвилина Черняку. Ну, тому що одна, час вичерпаний.
Шановні народні депутати, в стані важких розумів я піднявся на цю трибуну. В чому суть проблеми, в чому корінь проблеми, в чому больова точка проблеми? в тому, що в нашій економічній політиці відсутні стратегічні рішення. І саме відсутність стратегічних рішень веде до того, що Уряд діє методом гасіння лісових пожеж. Десь пожежа виникла - її гасять, виникла ще десь - її гасять. Тому потрібна стратегія, потрібна концепція. І потрібні стратегічні рішення передбачувані і в тому числі потрібно
Так, шановні колеги, ще одна хвилина є, бо одну хвилину Іван Заєць віддав, ще одна хвилина, будь ласка, мікрофон.
В зв’язку з цим, я по темі, я б сказав так, що в Україні відсутня митна політика. В нас є діючі специфічні ставки, Уряд то підвищує ставки, то знижує. Верховна Рада втручається - вакханалія відбувається, немає економічної політики, ми не знаємо, що буде далі? Чи Уряд підвищить мито, чи він його знизить. Хай він нам скаже, які його наміри на перспективу, хай скаже виробникам, експортерам, імпортерам. Тоді ми зможемо нормально працювати. От проблема полягає у чому. До чого я все-таки вас закликаю? Я вас закликаю заплющити очі, натиснути кнопку "за" і думати про Україну. Дякую.
Шановні колеги, у нас є проект постанови. Перед голосуванням з мотивів. Одну хвилиночку. У нас є проект постанови про неприйнятність проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо митного тарифу. Автор проекту постанови Микола Рудьковський. Відповідно до Регламенту він має право на три хвилини для виступу, обгрунтування свого проекту. Після того з мотивів визначимося голосуванням.
Шановні народні депутати, я вдячний народному депутату Черняку, який красномовно пояснив суть цього законопроекту. Але давайте ми не будемо закривати очі на те, що пробують зробити з Україною. Якщо ми цей закон приймемо, я повторюся можливо, у порівняні з минулим моїм виступом, ми фактично дамо можливість в Україну ввезти без обмежень польську картоплю, болгарський лук, перець, огірки та помідори, турецькі інші товари. Ми наповнимо бразильський ринок американськими і бразильськими ніжками буша і так далі. Ми маємо одну можливість ліквідувати українського сільськогосподарського товаровиробника. Якщо ми цей закон у такому виді приймемо, да ми сідали за стіл переговорів і говорили, домовилися по м’ясу птиці, давайте окремо виокремимо це і приймемо. Але тут знімається імпортне мито на каву і чай. Питається, на 97 відсотків, чому, чим ви будете наповнювати бюджет, я запитую, це підакцизний товар. Знімається мито на продукцію не лише тваринного і овочевого, на муку, на зерно і всі вироби із цієї продукції. Я запитую, кому цей закон вигідний, українському товаровиробнику однозначно не вигідний. А при тому, якщо буде зростати ціна на паливно-мастильні матеріали, а вона зараз уже зросла, яку ціну на продукцію сільськогосподарський товаровиробник буде мати? Я запитую тих, хто колись був в аграрній партії. Ви ж розумієте, що з вересня продукцію ніхто убирати не буде, якщо ми знімемо імпортне мито. Польська картопля буде на 30 відсотків дешевше української. Кукурудзу українську ніхто сіяти не буде. Зараз Міністерство економіки прийняло індикативну ціну на цукровий буряк і на цукор - 1900. В результаті цього люди перестали сіяти цукровий буряк. Давайте приймемо цей закон - і в Україні вже ніхто не буде випускати м’ясо. Ніхто цим питанням не буде займатися, бо будуть знати, що з-за кордону привезуть. Я вважаю, потрібно проголосувати за неприйнятність. Уряд хай разом з комітетом зробить те, на що ми можемо погодитися. Ми захистимо українського товаровиробника і матимемо наповнений український ринок. Жодна держава Європи не наповнювала свій ринок за рахунок імпорту. І Україні цього, аграрній, сільськогоподарській державі, яка має такі землі.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги, одну хвилиночку. Ми завершили обговорення питання. Зараз заключне слово міністра, він просить одну хвилину. Після того з мотивів, і потім буде голосування. З мотивів запишемося. Будь ласка, Сергій Терьохін, міністр з питань економіки та євроінтеграції. Вже не євроінтеграції, з питань економіки.
Да, без євроінтеграції. Дякую, Володимире Михайловичу. А я хотів би почати з деяких реплік стосовно останнього виступу. По-перше, не Міністерство економіки встановлює індикативні ціни, а Кабінет Міністрів за поданням Міністерства аграрної політики України. Це перше. По-друге. У цьому законопроекті ведеться розмова не про зниження мит ще раз, а про впорядкування їх. Я вам повторюю, що 91 відсоток у минулому році за два місяці цього року м’яса і м’ясних продуктів ввозився в Україну з нульовою ставкою мита і без сплати податку на додану вартість. Це був злочин проти національного виробника. Ми цей злочин прибрали, коли прибрали ці пільги. Одначе, виникла інша ситуація, за якою є по деяких позиціях мито до 360-380 відсотків. Тому це не дає, це - забороняюче мито, яке не дає насичувати наш ринок, який має дефіцит 430 тис. тонн на рік. Тому, шановні народні депутати, шановний пане Головуючий, цей закон, я ще раз хочу звернути вашу увагу, був відізваний, він пройшов після того дуже прискіпливу процедуру узгодження з Комітетом з питань аграрної політики, з Комітетом з питань фінансів, було проведено багато засідань. На останньому з них більше 400 представників було виробників і переробки. Погоджені всі позиції. З урахуванням того, Володимире Михайловичу, з урахуванням того, що сказала Катерина Тимофіївна Ващук з трибуни, от з тими зауваженнями уряд пропонує прийняти цей законопроект в першому читанні і в цілому і нарешті закрити диспропорції на ціновому ринку. Альтернатива одна, що динаміка зросту цін на споживчі товари при збільшенні реальних доходів населення тільки за два місяці - за січень і лютий на 26 відсотків буде збільшуватися. І будуть наші пенсіонери ходити на ринки і будуть отримувати кожного тижня на 4-6 відсотків зросту цін. Тому є прохання підтримати аграріїв, переробників і позицію урядову. Ну і на останнє. Я б із задоволенням запросив пана Рудьковського замість того, щоб він писав такі постанови про неприйнятність, до уряду, ми вже вас бачили з хрюшками, коли ви ходили там з козочками. Тому, будь ласка, ми вас запрошуємо з задоволенням, ще раз приймемо вас у гості. Дякую.
Шановні колеги, одну хвилиночку! Микола Миколайовичу, я все бачу. Давайте таким чином, шановні колеги, я прошу вас, оскільки дуже важливе питання і прийняти треба відповідальне рішення, з мотивів п’ять хвилин. Запишіться, будь ласка. А після того. Запишіться, будь ласка. [[Ш у м у з а л і]] Та ні, не записані. То виступи були, шановні колеги. Ми ж закінчили виступи. Запишіться, будь ласка. Репліка Рудьковському, оскільки прізвище було згадано. Я просив би більше прізвищ не згадувати. А потім Чубаров Рефат.
Шановний Сергію Анатолійовичу! Я вас поінформую, що я просто не ходив ніколи до Кабінету Міністрів ні з хрюшками, ні з чим. Я працював як народний депутат в той час, тому що працювала Верховна Рада. А те, що громадяни Київської і Чернігівської області приїхали до Кабінету Міністрів, щоб привернути вашу увагу, що потрібно займатися національним товаровиробником, то ми їм, соціалісти, вдячні за те, що вони звертають вашу увагу. І ви сіли, в кінці кінців, з депутатами і почали находити компроміс. Але шукали погано, Сергій Анатолійович. Поки що закон цей приймати не можна, бо він лише компромісний в деяких м’ясних частинах, і їх можна окремо виокремити і прийняти. Подайте окремий закон. А в овочах і всіх інших продуктах - це злочин проти українців, які трудяться на землі. Як каже моя бабка, "ішачать". Давайте їм хоч в чомусь будемо їм допомагати і на них звертати увагу. Спасибі.
Рефат Чубаров, фракція "Наша Україна". Андрій Поліїт буде виступати.
Дякую. Володимир Михайлович, передаю слово колезі Степану Хмарі. Степан Ількович Хмара, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Хмара, фракція Української народної партії. Шановні народні депутати, шановні урядовці! Безперечно, що головний інструмент захисту ринку - це є квотування. І як хтось думає, що це вплине на купівельну спроможність наших громадян, то глибоко помиляється. І тому не можна приймати цей закон, поки уряд не погодиться чітко піти на квотування, бо інакше ми відкриємо наш ринок для безконтрольного імпорту продукції з-за кордону. І, таким чином, і в перспективі це вдарить і по наших споживачах, не лише по виробниках. Тому я ще раз прошу дуже відповідально віднестися до цього питання.
Андрій Полііт, фракція комуністів. Петро Симоненко.
Андрей Полиит, фракция Компартии Украины. Прошу передать слово Петру Николаевичу Симоненко.
Будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Перше: фракція комуністів голосувати за цей ганебний проект закону не буде. По-друге, ми з вами є свідками, як уряд Ющенка, націоналістів і соціалістів показав свою антинародну сутність і нездатність сьогодні забезпечити реалізацію захисту національних інтересів. По-третє, це політика на знищення малого і середнього підприємництва, це зменшення надходжень до бюджету, тобто фінансування закордонного товаровиробника, це зростання безробіття, це не зменшення, а, навпаки, зростання цін на внутрішньому ринку, це звозить будуть різний мотлох з-за кордону для реалізації на внутрішньому ринку, це зростання інфляції мінімум до 30 процентів по завершенню року. Тобто фракція ще раз наголошує і закликає: не голосувати ні в якому разі, бо це злочинний проект закону. Дякую.
Леонід Ісаєв, фракція "Регіони України".
Прошу передать слово коллеге Потапову Василию Ивановичу.
Василь Потапов, мікрофон, будь ласка.
Владимир Михайлович, ну, можно со всем согласиться то, что говорят коллеги, но у меня более конкретный вопрос. Мы сегодня с Сергеем Анатольевичем договорились, вот процедура была подготовки этого документа такова, что очень многое из того, что мы договаривались на встрече с импортерами, просто не реализовано. Для того чтобы не занимать время, я хотел бы просто предложить, чтобы те замечания, которые сегодня есть, если мы будем ставить на голосование, Министерство экономики в лице Сергея Антольевича все-таки ушло. И если можно, четыре минуты, то есть десяток секунд передать коллеге Пеклушенко.
Пеклушенко, 20 секунд, будь ласка.
Уважаемые коллеги, учитывая, что вопрос очень острый, я предлагаю его отложить на время, пригласить министра сельского хозяйства, заслушать его мнение и после обсуждения принимать решение.
Василь Надрага, фракція Народної партії.
Уважаемые коллеги, фракция народной партии была одним из основных работников и инициаторов, которые настояли на том, чтобы приняли тот законопроект, который сегодня обсуждаем, потому что мы ходили с квотуванням к Кабинету Министров и все остальное, но этот документ сегодня есть документ компромисса. Он нормально защищает нашего товаропроизводителя и дает возможность завести качественную сельхозпродукцию на наш потребительский рынок. А те, кто льет крокодильи слезы на предмет того, что мы здесь слышали, в том числе и представители Социалистической фракции, я хочу одно сказать. Мужики, можно свинью водить по Киеву, что вы и делали. Лучше сходите к своему министру АПК и спросите почему он поддерживает этот законопроект. Спасибо.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України.
Садовий, фракція Соціалістичної партії. Прошу слово передати Миколі Мельнику.
Микола Євтихійович Мельник, мікрофон, будь ласка.
Як сказав депутат Черняк, у нашому уряді відсутня стратегія. Ми можем также намагатися говорити то, що ми розуміємо, що є чимала кількість грошей сьогодні і їх треба з чимось зв’язати. Ми розуміємо, що уряду треба нагодувати людей дешевим м’ясом, але не за свого товаровиробника. Ми саме найбільше боїмося, що товаровиробник сьогодні втратить ще більше поголів’я. Пока ми тут ведем розмову навколо цього законопроекту, на Україну завезено сьогодні 120 тисяч тонн фаршу і, коли я вчора дзвонив до Скомаровського і запитався, яким образом цей фарш завезені до нас на Україну. Він мені говорить, що наші кордони прозрачні, я не можу сказати з Білорусії стежки і дороги і. з Росії. То ви мені скажіть, пока ми будем.
Шановні колеги, з мотивів ми обмінялись думками. Я хочу, шановні колеги, з вашого дозволу. Я все бачу, Ігор Михайлович. З вашого дозволу зліквідувати свою провину, оскільки, коли ми обговорювали законопроект, я пропустив Ігоря Шурму і він не мав можливості виступити. 1 хвилина, будь ласка, мікрофон. Та, ні, я думав, що він вийшов.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Сьогодні тут в залі розглядається питання продовольчої безпеки України. Сьогодні кожен, хто проголосує за зниження мита - це є зрадник інтересів національного товаровиробника, який працює на сільськогосподарський царині. Уряд не тим займається, замість того, щоб зробити нульові ставки на кредити для підтримки тваринництва, для закупівлі нових технологій, нового обладнання, змушують опускати ціни на мито. Завтра буде питання здоров’я, оскільки ми будемо їсти весь непотріб те, що з Європи завезеться сюди. Я єдине, за що би проголосував, це за нульову ставку на ввіз моркви, аби її було стільки, щоби кожному урядовцю дали по пучку моркви, щоб вони згадали, що вони обіцяли людям у період помаранчевої революції. І то хрумкотіння би їм нагадувало, що їхні обіцянки і дії - це різні речі. Дякую.
Шановні колеги! Прошу уваги! Відповідно до Регламенту першим вноситься на голосування проект постанови про неприйнятність проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо митного тарифу]]. Реєстраційний номер 7181/П , про неприйнятність. [[16:32:03]] За-125 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 0, комуністів - 54, Регіони України - 27, Народна партія - 0, СПУ- 24, Блок Тимошенко - 0, Українська народна партія - 1, СДПУ(о) - 15, Єдина Україна - 3, Демократична Україна - 0, ПППУ - 0,Союз - 0 Демократичні ініціативи - 0, НДП, позафракційні - 1. Шановні колеги! Тепер ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо митного тарифу]]. Реєстраційний номер 7181. За основу, шановні колеги, тільки за основу. [[16:33:02]] За-211 Рішення не прийнято. По Фракціях: "Наша Україна" - 80, Комуністів - 1, "Регіони України" - 7, Народна партія - 28, СПУ - 1, Блоку Тимошенко - 26, Українська народна партія - 19, СДП (о) - 0, "Єдина Україна" - 6, "Демократична Україна" - 0, партія "Промисловці, підприємці України - 5, Демократичні ініціативи - 13, "Союз" - 11, позафракційні - 14. Що? Шановні колеги, щоб зберегти демократичну чистоту. Я ставлю на голосування: хто за те, щоб повернутися до розгляду питання - проект Закону про внесення змін до деяких законів України, щодо митного тарифу? Реєстраційний номер 7181. Повернутися. [[16:34:06]] За-224 Рішення не прийнято. По Фракція, будь ласка: "Наша Україна" - 85, Комуністів - 0, "Регіони України" - 7, Народна партія - 28, СПУ - 0, Блоку Тимошенко - 26, Українська народна партія - 23, СДП (о) - 0, "Єдина Україна" - 0, "Демократична Україна" - 0, партія "Промисловці, підприємці України" - 9, Демократичні ініціативи - 13, "Союз" - 11, позафракційні - 16. Я прошу тоді Комітет профільний разом з Урядом провести додаткові консультації, щоб ми визначилися. На повторне перше? Не, є пропозиція на повторне перше, шановні. Так, пропозиція Комітету, будь ласка. Ну, шановні колеги, якщо не приймається рішення ми ж голосували на повторне перше читання, ми можемо направити, поставить на голосування. Ну, чому? Будь ласка, мікрофон, ну, ми ж голосували, коли пропозиція Комітетів була ми весь час ставили, шановні колеги, на повторне перше. Будь ласка.
Шановні колеги, все-таки проблема є, вирішувати її треба. Звичайно, не найкращий шлях зниження митних ставок, але є такі товари, які справді вимагають зниження митних ставок, - це ті, які не виробляються в Україні, але вони є продуктами харчування. І це все відображено у нашому законі. Тому давайте ми все-таки відправимо цей закон на доопрацювання. Ви всі були певні, ще раз перечитали останній варіант, бо дуже у багатьох народних депутатів перший варіант, і вони сьогодні путаються, не бачачи різниці між останнім і першим. І дати його на повторне перше читання з тим, щоб ми його прийняли у такому вигляді, який би не зашкодив вітчизняному сільському товаровиробнику.
Шановні народні депутати, я зараз поставлю на голосування, щоб Верховна Рада визначилася із рішенням щодо. Прошу уваги. Про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо митного тарифу]] [[реєстраційний номер 7181]]. Хай Верховна Рада визначиться, щоб у нас все було демократично. [[16:36:56]] За-252 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 84; комуністів - 0; "Регіони України" - 2; Народна партія - 31; СПУ - 0; Блок Тимошенко - 24; Українська народна партія - 24; СДПУ(о) - 0; "Єдина Україна" - 14; "Демократична Україна" - 19; Партія промисловців і підприємців України - 9; "Демократичні ініціативи" - 13; "Союз" - 12; позафракційні - 20. Шановні народні депутати, ставиться на голосування. Одну хвилиночку, відмініть. Станіслав Іванович Гуренко мікрофон. Ні, шановні колеги, яка перерва, ви що?
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, шановні наші виборці. Володимире Михайловичу, я віддаю вам належне, але я хотів би, щоб ті, хто будуть доопрацьовувати на повторне друге.
Перше.
Ну, перше повторне. Щоб вони мали на увазі, що зараз, сьогодні, нині, наш уряд провадить політику беззастережного протекціонізму імпорту. І в той же час душить своїх експортерів, які, до речі, дають більше 60 відсотків ВВП. Що ми тут схвалюємо? Що ми тут схвалюємо? Давайте подумаємо, що оті, хто плачуть за шматочок м’яса для пенсіонерів, чим вони завтра будуть пенсію сплачувати? Я думаю, що зайшли вже дуже далеко. І треба сюди запросити Юлію Володимирівну, і хай вона пояснить врешті з цифрами в руках, що ж воно буде? А так ми дуже далеко зайдемо, просто посадимо свою економіку. Вона вже сідає. Спасибі за увагу.
Шановні колеги, три фракції відповідно до Регламенту Верховної Ради просили оголосити перерву. Це фракції - "Демократична Україна", фракція Партії промисловців і підприємців України і "Регіони України". Шановні колеги, давайте таким чином домовимося. Якщо є якась заява, зробіть, але перерву робити не будемо, бо треба працювати нам. Будь ласка, Нощенко з заявою.
Нощенко, 160 виборчий округ, "Демократична Україна", виборчий блок Володимира Литвина. Шановні виборці, шановні радіослухачі. Сьогодні оголошено штормове попередження у місті Києві. Північні райони Чернігівської і Сумської області уже сніговий покрів 25 сантиметрів. Але непокій в українські сім’ї прийшов разом із штурмовим повідомленням Національного банку про пониження офіційного курсу гривні щодо іноземних валют. Я, не всі даже народні депутати знають, що сьогодні долар стоїть п’ять гривень і п’ять копійок, сто євро - 659 гривень, що відповідно на 0,14 і 0,20 за ніч наша гривня відповідно стала міцніша. Що завтра? Це дійсно вартість гривні, як заявляє уряд, чи завтра буде знову пониження? Перш за все, захвилювалися експортери, і численні дзвінки свідчать про те, що вони абсолютно праві: їхні довготривалі угоди, укладені по курсу Національного банку, а не по ринковому курсу. Великий сумнів у нас у порядочності імпортерів, яким на руку такі дії Національного банку. І великий сумнів, що вони добровільно відмовляться від прибутків і в подальшому. У мене як у члена бюджетного комітету є велика тривога за стан бюджету, його дохідної частини у частині доходу від прибутків підприємств, на економічний стан якого вплинуть ці дії. Сьогодні уже стало звичним, ну якщо говорити про те, що українець-пенсіонер сьогодні став на 3-4 долари багатшим на місяць у перерахунку цих дій, то уже стало звичним, що пересічна українська сім’я і українець на чорний день зберігає свої заощадження в валюті. Ну, не вірять вони міністру економіки, щоб здати валюту в обмінні пункти. Не вірять просто. Як їм бути, тому що вони стали бідніші на ці долари? Сьогодні слухи породжуються ще відсутністю будь-якої інформації. Я хочу сказати, на сайті Національного банку пусто, прес-реліз останній за грудень-місяць. І пропозиція. Фракція і депутатські групи "Демократична Україна", "Регіони", промисловців і підприємців пропонують запросити у 17.30 міністра фінансів або його заступника, голову Національного банку або його заступника, щоб вони з цієї трибуни пояснили українському народу, народним депутатам о динаміці їх.
Так, дякую. Шановні колеги, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік" [[щодо підтримки виробництва продукції тваринництва]], реєстраційний номер 7205. Прошу голосувати про включення до порядку денного. [[16:43:07]] За-229 Рішення прийнято, питання включено до порядку денного. Що? Рудьковський, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, тільки що виголошена заява, дійсно, потребує уваги. Я вас прошу, дайте протокольне доручення, хай зараз зв’яжуться з міністром фінансів і головою Національного банку. Національна валюта укріпилася на 5 відсотків, це веде до мільярдних збитків наших експортерів, це - скорочення прибутків підприємців і доходів до бюджету. Хай міністр фінансів підтвердить, що доходи бюджету не скоротяться, хай голова Національного банку не скаже, що завтра національна валюта буде 5,50 і хто на цьому заробить. Будь ласка, дайте доручення і викличте їх сюди негайно, сьогодні.
Шановні колеги, прошу уваги! Пропозиція прозвучала від трьох фракцій, пропозиція підтримана, я так розумію, фракцією Соціалістичної партії в особі Миколи Рудьковського. Тому давайте таким чином, може поставимо: поставив я на голосування цю пропозицію, щоб заслухати інформацію завтра першою міністра фінансів, а також голову Національного банку, щоб у них була можливість підготуватися, і завтра після виголошення запитів, після виступів, тобто десь орієнтовно об 11-й годині ми послухаємо інформацію. Немає застережень? Я ставлю на голосування про включення до порядку денного інформації міністра фінансів, а також голови Національного банку з приводу ситуації. на фінансовому ринку, да? З приводу проблем, пов’язаних з національною валютою. Так, да? Будь ласка, прошу голосувати. [[16:45:15]] За-344 Я так бачу, згоду міністра економіки також бути присутнім при обговоренні цього питання. Будь ласка, по фракціях.
Володимире Михайловичу, буквально одна репліка.
Зараз, по фракціях ми скажемо. "Наша Україна" - 61, комуністів - 56, "Регіони України" - 48, Народна партія - 25, СПУ - 27, Блок Тимошенко - 9, Українська народна партія - 16, СДПУ(о) - 22, "Єдина Україна" - 13, "Демократична Україна" - 19, Партія промисловців і підприємців України - 13, "Демократичні ініціативи" - 10, "Союз" - 12, "Позафракційні" - 13. Я прошу Секретаріат підготувати відповідні письмові звернення до керівників названих установ. Будь ласка, пояснення одну хвилину.
Дякую. Мені треба 15 секунд. Володимире Михайловичу, відповідно до статті 100 Конституції України єдиною інституцією у цій країні, яка відповідає за дотримання стабільності національної валюти, є, я вам нагадую, Національний банк України. На жаль, уряд був теж доволі сильно здивований вчорашніми результатами торгів. Тому ми можемо слухати тут кого завгодно, але першим, хто має розповісти про мотивацію курсоутворення, є голова Національного банку. Хочете Мінфін, хочете Мінекономіки, Мінагропром давайте запросимо - ми можемо посидіти рядочком за головою Національного банку.
Дякую. Шановні колеги, тому я хочу ще раз уточнити, що ми прийняли рішення завтра заслухати інформацію голови Національного банку України і міністра фінансів України з питань курсової політики. Так? Будь ласка, мікрофон Гуренка Станіслава Івановича. Доповідачів прошу підготуватися.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Ну, Сергій Анатолійович - він дуже досвідчений дипломат, і я думаю, що він правий, але відсотків на 30. Нам треба, щоб був тут міністр фінансів, який би сказав, а що ж буде з бюджетом від цієї курсової різниці. Сергій Анатолійович знає, на який показник був розрахований курсовий бюджет. На 5 і 3, так? 5 і 3. Це вже ви потім перекрутили на 5 і 1. А зараз 5 05. Так що буде з бюджетом? Це дуже важливе соціальне питання. Це прибутки бюджету. Це прибутки місцеві в тому числі, місцевих бюджетів. Тому не треба тут, треба, щоб був шановний професор Пинзеник, народний депутат, і доповів тут яка його точка зору на всі ці ужимки і прижки, як казав Іван Андрійович Крилов. Дякую.
Шановні колеги, ми включили до порядку денного проект закону про внесення змін до закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік" [[щодо підтримки виробництва продукції тваринництва]]. Доповідач - Ващук Катерина Тимофіївна. І він комітету Комітету з питань бюджету Супрун Людмила Павлівна. Прошу підготуватися. Будь ласка. А, Кирильчук. Євген Кирильчук, да.
Шановні колеги, даний законопроект передбачає дозволити ввезення товарів, які підпадають під групу 1 24, тобто м’ясо і інші продукти у країну, але за слідуючою квотою. Запровадити на 2005 з 1 травня поквартально встановлення квот на ввезення в Україну на яловичину, свинину, м’ясо та харчові субпродукти квоту, що не перевищує 300 тисяч тонн. Яловичина морожена - 50 тисяч тонн, свинина - 50 тисяч тонн і м’ясо свійської птиці - 200 тисяч тонн. При тому, квота реалізовується за кошти за слідуючою ціною. Яловичина морожена - 100 євро за 1 тонну, свинина свіжа - 150 євро за тонну, м’ясо свійської птиці - 160 євро за тонну. Крім цього, ввезення зазначеної продукції здійснюється тільки м’ясопереробними підприємствами. Також передбачається стягнення плати за реалізацію квот на ввезення даних видів товарів: на яловичину - не менше 300 євро за одну тонну, на свинину - 450 євро на одну тонну і на птицю - 480 євро на одну тонну. Надходження від реалізації квот на ввезення товарів передбачається розділити слідуючим чином: 50 відсотків коштів спрямувати на фінансову підтримку виробництва продукції тваринництва, а 50 відсотків коштів зарахувати на збільшення видатків для компенсації Пенсійному фонду різниці між сумою страхових внесків, яку сплачують селяни до Пенсійного фонду. Ось такий законопроект. Це позитив тут те, що чітко встановлюється квота, яка продається. Митна ставка достатньо висока, це дозволяє наповнити український ринок продуктами м’яса і м’ясопереробки, але обмежує її кількість, тобто те, про що говорили сьогодні народні депутати. Можна прийняти цей законопроект у першому читанні і доопрацювати ті норми, які не влаштовують окремих народних депутатів, і вони подавали свої зауваження. Дякую.
Прошу записатися на запитання, будь ласка, 3 хвилини. Євген Гірник, фракція "Наша Україна", будь ласка.
Прошу передати слово депутату Кармазіну.
Я дякую колезі Гірнику. Юрій Кармазін, партія захисників Вітчизни. Шановна Катерино Тимофіївно! Скажіть, будь ласка, а чи не бачите ви, що фактично цей закон дуже співпадає з попереднім законом. По-перше. І, по-друге. Що у Законі про Державний бюджет зроблено не тільки це порушення, яке зараз ви пропонуєте ліквідувати, що ще є порушення, які фактично поставили наших сільських товаровиробників на коліна. Я так би виразився. Вони вважають, що проти них влаштований геноцид. Пального нема, ніяких дотацій нема, вони подвійний податок зараз платять, а ми всі позиції в цьому Законі не передбачені, але треба вносити ці зміни в Закон про держ.
Дякую за запитання. Цей законопроект практично альтернатива законопроекту, який подав в Кабінет Міністрів відносно митного тарифу. Альтернатива народних депутатів, які пропонують не просто відкрити кордони, встановивши митні ставки, які ми з вами старались виправити, збільшити довести до такого рівня, або продукція вітчизняного товаровиробника була конкурентною. А цей законопроект обмежує кількість ввезення продукції. За торішній рік в Україну ввезено 380 тисяч продукції м’ясної. Тобто м’яса різних видів. За деякими даними це 450 тисяч, ми пропонуємо, цей Закон це не я автор пропонує 300 тисяч тон і при тому високі ставки митні. Ви бачите, що євро, 1,5 євро на кілограмі - митні ставки. І плюс реалізація квоти за окрему плату. А ці кошти спрямувати на підтримку тваринництва і пенсіонерів. Ось така ідеологія даного законопроекту. Це фактично альтернатива урядовому.
Володимир Йосипович Матвєєв, Фракція комуністів.
Владимир Матвеев, Фракция компартии Украины. Прошу передать депутату Лещенко, Фракция компартии Украины.
Володимир Лещенко, будь ласка.
Володимир Лещенко, Фракція комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановна Катерина Тимофіївна, Ви маєте великий стаж депутатської діяльності і, на скільки пам’ятаю, це завжди Ви підтримували будь-які пропозиції уряду, урядів, різних урядів і попереднього, і нинішнього, і так далі. І ми знаємо, до чого це призвело, до знищення практично аграрного сектору. У тому числі тільки що ви підтримували урядовий законопроект без квот, а повністю було відпущено, а тепер доводите нам, що з квотами. Так, скажіть нам, будь ласка, який же ви з них підтримуєте? І друге. Там передбачена компенсація у цьому законопроекті Пенсійному фонду, ну сільськогосподарським товаровиробникам. Так у Законі про бюджет уже передбачена ця компенсація. А це що буде вже зверху компенсація чи що це таке? Дякую.
Шановний колего народний депутат, ми завжди підтримували мудрі рішення, ніколи не підтримували того, що йде на шкоду, ви це добре знаєте, дуже добре. І коли говорити сьогодні про наші зауваження, ми завжди говорили про те, що економічно, фінансово не забезпечена аграрна політика веде до критичних наслідків. І всі наші законопроекти, які розроблені мною, колегами від нашої фракції, саме на це були спрямовані, і ви про це дуже добре знаєте. А відносно цього законопроекту, це депутатський законопроект, його розробили депутати нашої фракції, я допомагала їм його розробити. А відносно урядового працювала, шановний колего, постійно у комісії. І саме завдяки цій праці абсолютно змінений митний тариф. І ви це могли замітити. Немає ставок просто у відсотках, а є і в євро, комбіновані, вони саме захищають селянина. А відносно за компенсацію. Ви знаєте, що навіть із добавкою до бюджету компенсовується те, що платиться селянам сьогодні лише на 60 відсотків, 40 не хватає. Ви ж у Комітеті аграрному, ви маєте це знати. І от саме цим ми можемо доповнити.
Дякую. Час вичерпано. Євген Іванович Кирильчук від бюджетного комітету, будь ласка. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Учора засідав Бюджетний комітет і розглядав питання, яке винесено на обговорення і включено до порядку денного. Бюджетний комітет повністю погодився із визначенням, яке зробило наше експертне управління, що даний законопроект у такому вигляді не може бути підтриманий. Аргументи серйозні, тому що тут основна увага сконцентрована на квотування ввезення м’ясопродукції. Але, поскільки залишаються переважно старі розміри мита, то цей законопроект не може бути прийнятий. Крім того. Обов’язково розміри мита повинні узгоджуватися із урядом, так вимагає чинне законодавство. Уряд також не підтримує даного законопроекту. Цей законопроект не погоджений з митно-тарифною радою Кабінету Міністрів. І що характерно, він суттєво впливає на розміри доходної і видаткової частини бюджету. Через те ідеологія цього закону як будто би добра, тому що частину коштів, які надійдуть до бюджету, мають бути виділені на датування тваринницької галузі. Однак у такому стані його приймати не можна. Через те Бюджетний комітет одноголосно проголосував за те, щоб цей проект відправити на доопрацювання. Дякую.
Запитання, будь ласка, до нашого колеги. Запишіться, прошу три хвилини на запитання. На табло. Сергій Соболєв, будь ласка.
Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, виходячи з даного законопроекту, встановлення квот як єдиний механізм, який пропонується врегулювати за рахунок цього законопроекту. Чи вирішує проблему, перш за все, знищення чи принаймні зменшення контрабанди? По-друге, чи встановлені ті доходи, які нібито з’являться від продажу квот, як дійсно дохідна частина бюджету, яку далі можна буде направляти на розвиток сільського господарства? Прокоментуйте.
Ваші обидва запитання взаємопов’язані. Безумовно. якщо в минулому році у доповіді міністра економіки майже мільйон тонн ввезено м’яса контрабандним методом, то втрати були названі - не менше трьох мільярдів. Якщо б навіть на половину зменшити мито і проконтролювати ввезення, то ми б спокійно мали півтора мільярди в доходну частину від мита і 500 млн. від податку на добавлену вартість. І, безумовно, тоді б нам отут можна було б приймати рішення про направлення частини цих коштів на підтримку тваринництва. Але гарантувать квотами, що буде знищена контрабанда, сьогодні цього ніхто не зробить, тому що практично ті, хто ввозив те м’ясо контрабандним методом, і ті, хто його пропускав, поки що на кордоні одні й ті ж. Так що проблему цим зняти неможливо.
Георгій Пономаренко, фракція комуністів.
Прошу передати Ользі Гінзбург.
Ольга Гінзбург, будь ласка, мікрофон.
Спасибі. Євгене Івановичу, ось я з таким непорозумінням це все слухаю, не можу зрозуміти. Ну, люди, які весь приймали участь у протягуванні при розвалі колгоспів, при Земельному кодексі, знову з цими законами виходять. Ми вже знаємо результати цієї праці. Ви мені скажіть, будь ласка, чи вони знають, що куриця може вирости за чотири місяці? Що порося можна вигодувати за сім місяців? Чи вони знають, що сьогодні селянин продає за п’ять гривень вирощене порося в селі? Чи вони це знають? Чому не можна сьогодні цих циплят завезти і виростити своїх курей за шість місяців і дати ж тим людям на фермах? Чи виростити порося чи те ж теля. Це дуже просто. Всі ці люди - нормальні люди на землі це знають. Ні, нам треба завезти звідкись, щоб свого не вирощувати. Ви скажіть, чи це не вред державі, чи не треба сюди Турчинова підключати?
Хороше ваше запитання, але треба повернутися трошки хоча б на рік назад. В минулому році у зв’язку із ростом контрабандного ввезення, практично, наполовину зменшилося поголів’я худоби в Україні. Для того, щоб його відновити і цей ресурс уже дав на ринок м’ясо, то треба деякий час, для великої рогатої худоби хоча б півтора року, для свиней - рік. Скажіть, де знайти ту точку балансу, щоб забезпечити продуктами харчування своїх людей і зберегти або дати можливість нарощувати поголів’я худоби у країні? Безумовно, що бройлерами або качками можна все за два, за три місяці дещо поправити. А велику рогату і свинину треба мінімум рік-півтора. Через то оцей рік можна було б правильно уряду підкреслити, що ці квоти вводяться до певного нарощування поголів’я в Україні. Або це мито. Тоді було б людям зрозуміло, нашим слухачам і тим, хто вирощує цю худобу.
Дякуємо, час вичерпаний, переходимо до обговорення. 15 хвилин на обговорення в нас є. Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Петро Миколайович Симоненко буде наступний.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я хотів би подякувати і народним депутатам Сігалу, Томичу, Буряку і іншим, колективу з 11-ти чоловік, які внесли цей законопроект. Подякувати тому, що вони замислилися, я не говорю про контрабанду, контрабанда - це справа СБУ, прокуратури, митниці. Я говорю про легальні цифри, які є в статистиці. Замисліться, будь ласка, про них, в ці цифри вдумайтеся: в 2001 році було 79 тисяч тонн завозилося м’ясопродуктів. 79. У 2004 -му - 358 тисяч тонн. Різниця - 45 разів. Ви що, шановні, а що зменшилося в Україні? Кількість землі? Люди стали гірші? Та ні, у нас з’явилося нове поняття, з яким уряд старий, Кучма і новий уряд, на жаль, що роблять: засідають і радяться, радяться з так званими імпортерами. І от ми отримали змову імпортерів і банкірів, а разом це все називається - бандити, які добивають це село! Так от, шановні, я хотів би, щоб ми поняття "імпортери" не ставили над поняттям "український народ". І щоб коли наступного разу ви захотіли порадитися, то поїхали ось під Київ, чи на Черкащину, чи куди завгодно, чи в Чернігівщину - от туди поїхали, а не приймали в себе шикарних, розкормлених імпортерів, які щось обіцяють, якийсь "кеш", якийсь откат. Тому цей закон, незважаючи на митно-тарифну раду, незважаючи на все, треба приймати, і треба приймати терміново, тому що згадайте, як ми приймали бюджет. Ми казали: "Ми голосуємо, але нам дадуть отакі, такі далі розрахунки, отаку програму". Ви отримали цю програму? Я її не отримав, ніхто її не отримав. Тому, для того щоб зовсім далі нічого не знищили, тому, щоб не тільки імпортери жили в цій країні добре, а всі громадяни України, давайте приймемо цей закон - він дуже маленький, - і в першому, і в другому читанні. Треба - то й в третьому зразу можемо прийняти. Чому, тому що нам на труби, на все встановлюють квоти, а ми навіть на ту продукцію, яка є відновлювальна, яку з діда-прадіда тут три тисячі років наші предки робили, ми не можемо зробити квоту, бо то, бачите,.зразу підняли. Не треба ніякого., давайте приймаємо - захищаємо свою Україну! Дякую.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Підготуватися Надразі.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Несколько выводов из изучения и рассмотрения данного проекта. Первое. Заявление о борьбе с контрабандой и снижение реально тарифов для тех, кто ранее ввозил контрабанду, это возврат долгов тем, кто финансировал выборы команды Ющенка. Это первый вывод. Второй вывод. Социальная демагогия о снижении цен на мясо - это прекрытие для того, чтобы по сути дела вернуть долги западным политикам и еще раз подтверждает, что у нас пришло антинациональное, антинародное правительство с ориентацией на западного производителя, а не на отечественного селянина. Третье. Это делают воспитанники Кучмы - обратите внимание! - и это вывод, который мы, коммунисты, давно предложили, что с захватом власти осуществляется перераспределение собственности и идет обогащение другой части. К чему это приведет вот эта политика изменений в мытном тарифе, проводимая правительством националистов и социалистов? Во-первых, цены на мясо не будут снижены. Во-вторых, мы должны с вами понимать, что из бюджета будет украдено миллиард гривен, недофинансировано. Это не получат ни селяне, не получат товаропроизводетели. Третье. Мы должны с вами учитывать и то, что сегодня под этим будет завозиться весь "непотриб", будет при глубокой заморозке завозиться гнилое мясо, отдаваться на переработку. Причем, будет производиться некачественная колбаса. При этом завозимое мясо снижается из-за мыта, а цены то на колбасу, как заявила председатель правительства, снижаться не будут. И эта дельта будет оседать как-раз в карманы импортеров, которые будут на этом обогащаться. Я говорю что правительство националистов и социалистов - это сегодня по практическим действиям правительство национальной измены, потому что у селянина сегодня 5 гривен практически закупочная цена в живом весе, а при этом цены на бензин подняли. Минеральные добрива - подняли, запасные части - подняли, технику - подняли. И при этом не говорят, что уничтожают практически селянина. Четвертое. Эта программа вступления в СОТ. Вот это и есть как раз программа национальной измены, перед этим открывают двери, открывают все для уничтожения нашего товаропроизводителя. Мы должны сегодня понимать и то, что практически сегодня идет как раз самое страшное: не отвечается на вопрос: "Что надо сделать?" Мы, коммунисты, предлагаем для того, чтобы решить эту проблему, это первое, надо обязательно ввести сегодня мораторий на рост цен. Во-вторых. Надо обязательно сегодня датировать в полном объеме агропромышленный комплекс и своего товаропроизводителя поддерживать. И третье. Надо сегодня из банков капитал вернуть производителю, то есть, селянину, чтобы далее.
Василь Іванович Надрага, фракція Народної партії. За ним Іван Заєць.
Василий Надрага, Народная партия. Уважаемые коллеги! Я бы попросил сильно громко не кричать, мы все-таки должны уметь один одного слушать. Так вот, дорогие мои, эмоции, которые сегодня переполняют зал, я думаю, можно свести на нет только языком цифр. Давайте обсудим цифры, не концертно-классовые подходы, а цифры. Цифры говорят о том, что [[это данные специалистов]] в текущем году Украина будет потреблять 2,1 миллиона тонн мяса. Это наша внутрення потребность. Внутренний рынок способен произвести 1,8 миллиона тонн. Итого у нас дефицит 300 тысяч тонн мяса. Если оно не будет завезено, то все, кто здесь так громко плачет о ценах, должны четко понимать, этот дефицит будет компенсирован увеличением цены. Потому что в любом случае любой дефицит порождает увеличение цены. Исходя из этой логики, предлагается компенсировать дефицит говядиной на 50 тысяч тонн, свининой на 60 тысяч тонн и птицей на 200 тысяч тонн. Исходя из этой логики, опять же, здесь очень много говорят о защите отечественного товаропроизводителя. Данный законопроект предлагает, чтобы не союзы импортеров и кто-то еще получал эти квоты, а получали исключительно местные товаропроизводители, отечественные мясокомбинаты, которые могут это делать, уважаемые коллеги, ну, не кричите так громко. Вы же не перед закрытыми дверями туалета, а в сессионном зале. Дальше. Говоря об отечественных товаропроизводителях, разговор идет о том, что 50% полученных средств от квот и будет дано на поддержку местного товаропроизводителя. И те, кто задавал вопрос в этом зале о том, что эти деньги не дойдут до нашего гражданина, отвечаю: дойдут, почитайте Закон. 50% суммы идет в Пенсионный фонд. По сему, говоря языком цифр, еще раз повторяю, если есть желание заниматься политикой - одно дело, если есть желание говорить языком цифр, мы должны понимать: существует реальный дефицит, его можно компенсировать импортом, этот импорт должен завести мясокомбинаты, то есть переработчики и соответственно ресурс, полученный от этого импорта, должен уйти, с одной стороны, в Пенсионный фонд, с другой стороны - местному товаропроизодителю. Кто "за" - голосуйте, кто нет - митингуйте дальше. Спасибо.
Іван Олександрович Заєць, Фракція Української народної партії. Підготуватися Черняку. Шановні колеги, я роблю зауваження, я роблю зауваження народному депутату Рудьковському, який порушує регламент розгляду питання. Перше, репліка надається тоді, коли названо прізвище народного депутата, друге, репліка дається тоді, коли завершено обговорення питання. поки що присядьте, будь ласка, Іван Олександрович. Я ще раз наголошую, Ви слухайте те, що я говорю, а не те, що Вам хочеться. Іван Олександрович, мікрофон з місця, будь ласка. Іван Олександрович, без телефону, будь ласка. Ви і так скажете.
Іван Заєць, Фракція Української народної партії. Слава богу, ми наближаємося до моїх пропозицій, які я висловлював при обговоренні питання про зміни митного тарифу. Я нагадаю вам ці пропозиції. Я говорив про те, що ми повинні думати про конкурентноздатність національного виробника, що ми повинні думати не тільки про подолання корупції і хабарництва, але і про формування внутрішнього ринку цілісної повно структурної економічної системи. І я говорив тоді про те, що нам необхідно сьогодні лібералізувати торгівлю, зокрема імпорт. Але на іншому полюсі ми повинні запровадити такі механізми, які захистять нашого товаровиробника, які захистять внутрішній ринок. І таким механізмом є квотування імпорту. І я ще раз і ще раз нагадую і звертаюся до вас народні депутати. Законопроект про квотування імпорту поданий депутатами від фракції Української народної партії. І ми цей законопроект повинні були б сьогодні разом розглядати із цим законопроектом, який доповідала пані Ващук. Інакше немає виходу, бо у тому законопроекті чітко виписано, що повинні бути відкриті торги квотами, що повинні бути визначені органи державної влади, які опікуються цим питанням, що треба зобов’язати Кабінет Міністрів по якійсь формулі вираховувати ці квоти з тим, щоб ми могли зважати на потенціал нашого товаровиробника і зважати на ту ситуацію зовнішню, яку ми сьогодні маємо на інших глобалізованих ринках. Тому я пропоную сьогодні вводити такий механізм негайно. Я не розумію тут тих, хто відкидають цей законопроект, відкидають сам механізм квотування. Ви не забувайте, що ми йдемо сьогодні до Європейського Союзу. І не забувайте про те, що хоч у Європейському Союзі і існують величезні дотації на підтримку сільськогосподарського товаровиробника, але там механізм квот застосовується. І нам треба його застосовувати з тим, щоб потім нам не могли сказати, що ви погіршуєте умови господарювання. Тому позиція нас народників у фракції Української народної партії полягає у тому, щоб прийняти сьогодні закон про квотування імпорту і прийняти закон про реальні квоти на ті чи інші продукти сільськогосподарського виробництва. Інакше ми нічого не зробимо. Ми повинні пам’ятати про необхідність забезпечити конкурентоздатність для сільського товаровиробника. Для цього, коли ми знижуємо квоти на імпорт готової продукції, то ми повинні знижувати квоти і на техніку сільськогосподарську, і таким чином ми будемо підвищувати можливості наших селян відстоювати свої пропозиції. Тому, народні депутати, не треба сьогодні тут гратися у політику, сьогодні треба рятувати.
Володимир Черняк, не бачу. Будь ласка, Ігор Шурма, фракція Соціал-демакратичної партії. З місця мікрофон, будь ласка.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Я би хотів звернути увагу, що чинне законодавство вже містить механізми запровадження імпортних квот на продукцію тваринництва. Про що ведеться мова? Так, Закон України "Про державне врегулювання імпортної сільськогосподарської продукції" від 1997 року у частині нетарифного регулювання імпорту продукції тваринництва визначає, що з метою підтримання конкурентоспроможності вітчизняних виробників продукції тваринництва, Кабінет Міністрів встановлює щорічні квоти на ввезення продукції, що підпадає під визначення першої та другої груп української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та оподатковується ввізним митом за пільговою ставкою, яка дорівнює або перевищує 30 відсотків. А також докладно регламентує порядок проведення аукціонів та інші положення, пов’язані з реалізацією квот. Даний проект пропонує встановити пільгові ставки ввізного мита, відмінні від діючих, встановлених митним тарифом. Таким чином порушується основна вимога Закону України "Про систему оподаткування", згідно з якою механізм справляння податків і зборів обов’язкових платежів пільги щодо оподаткування не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України крім законів про оподаткування. Ним же передбачено, що зміни податкових ставок і механізм вправляння податків і зборів обов’язкових платежів не можуть запроваджуватися Законом України "Про Державний бюджет України" на відповідний рік. Тому даний законопроект доцільно відхилити.
Так, обговорення питання завершено, будемо, шановні колеги, визначатися. Завершимо питання, завершимо питання. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік" [[щодо підтримки виробництва продукції тваринництва]]. реєстраційний номер 7205. Прошу голосувати. [[17:20:40]] За-178 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 4, комуністів - 55, "Регіони України" - 3, Народної партії - 22, соціалістів - 24, блоку Тимошенко - 1, Української народної партії - 21. соціал-демократи [[об’єднані]] - 12, "Єдина Україна" - 0, Демократична Україна - 19, промисловці, підприємці - 9, Демократичні ініціативи - 1, "Союз" - 0, позафракційні - 7. З мотивів запишіться, будь ласка. Запишіться. Так, будь ласка, три хвилини. Кармазін, за ним Гуренко.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни. Шановні народні депутати, можливо, хтось не роздивився, а в цьому законі написано: статтю дев’ять доповнити частинами такими-то. Що головне тут записано? Ввезення здійснюється тільки м’ясопереробними підприємствами виключно з метою подальшої переробки, тобто це - удар по так званим спекулянтам, які називають себе імпортерами. Ми протягуємо руку тільки тим, хто виробляє м’ясо, і ми захищаємо свій ринок. Тому я звертаюся до всіх, хто, можливо, сьогодні не зрозумів суть цього простого, але дуже потрібного для України закону, хто отримав, можливо, якусь вказівку. Я звертаюсь до вас, порадьтесь зі своєю совістю - чи ви з народом України, чи ви все-таки будете виконувати якісь звідкись вказівки поза межами держави України. Тому я прошу голосувати "за".
Будь ласка, Гуренко, фракція комуністів.
Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненку.
Мікрофон, будь ласка, Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні виборці, фракція комуністів проголосувала "за", тільки виходячи з того, що, по-перше, треба обмежити можливість так званих "імпортерів", а це, практично, ті, хто займався до цього контрабандою. Їм нинішній уряд націоналістів і соціалістів дає право легалізувати свої надходження. Ми проголосувати за те, щоб сьогодні люди на власні очі побачили, на що здатні вони, коли обіцяли під час проведення виборів, що вони сьогодні будуть наводити у власності, що вони будуть підтримувати власного товаровиробника, що будуть фінансувати селянина, що буде зростати добробут, що будуть захищатися національні інтереси. Ми проголосували за те, щоб ніхто не спекулював на начебто тому, що Верховна Рада заважає зменшувати ціни на ринку. Це якраз і покаже справжнє обличчя тих, хто прийшов до влади. Це антинаціональна політика і антинародна практика в діяльності уряду.
Олександр Стоян, фракція "Регіони України".
Прошу передати слово колезі Сулковському.
Будь ласка, Павло Сулковський.
Шановні колеги! Ви уважно слухали. І від "Нашої України" від фракції тільки що попереду через одного виступаючого каже: той, хто не підтримав цей проект закону, той проти народу. Ви думаєте, що говорив попередній виступаючий? За Петром Миколайовичем. перед Петром Миколайовичем Симоненком? Значить, фракція "Нашої України", ми зрозуміли, що сьогодні проти народу, якщо не підтримали цю фракцію? Друге, я вибачаюся, я не буду ображати вас, Петро Миколайович, ви на трибуні виступали зовсім навпроти, а фракція проголосувала проти вашого тільки що попереду виступу. Я теж тут не зрозумів. І на завершення, виступала з Волині від Аграрної фракції, сьогодні вони перейменували, яка так каже, що ми тільки виважені розумні рішення пропонуємо на протязі 14-ти років. Але де село, якщо розумні ваші рішення? От чому і змінили фракцію аграрну на.
Шановні колеги, що будемо робити із законом? Хто за те. Репліки після голосування. Хто за те, щоб повернутися до голосування з приводу проекту Закону про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік, прошу голосувати. [[17:25:38]] За-139 Рішення не прийнято. Таким чином, законопроект відхилено. Так, шановні колеги. Репліка - соціалісти, а потім Симоненко. І Кармазін. Тільки ті, хто називали прізвища. Ващук прізвища не називали. Будь ласка, хто від соціалістів? Іван Бокий, хвилина.
Шановні колеги, тут один з ораторів, який звик виступати на підвищених тонах, з придиханням кричав про уряд націоналістів і соціалістів. По-моєму, цей оратор плутається в політологічних термінах, як відомий герой "у трьох соснах". Якщо Тимошенко, Кінах, Рибачук - націоналісти, то наш оратор не інакше як прихильник і духовний син Муна. А якщо по суті, то соціалісти в уряді якраз займають позицію, тверезу позицію захисту вітчизняного виробника, позицію нарощування вітчизняного виробництва, що й видно з голосувань нашої фракції. Що ж до розглагольствовань про уряд націоналістів і соціалістів, то вони означають одне: виборча кампанія почалася, прихильники Муна ловлять людей в свої сіті. Дякую за увагу.
Будь ласка, Симоненко. За ним буде Кармазін.
Симоненко, фракция коммунистов. В нашем выступлении, уважаемые коллеги и уважаемые избиратели, мы показали, к чему приведет эта политика, и именно политика снижения тарифов в угоду зарубежных, ну, то есть, импортеров. Мы показали как ущемляются в правах селяне, как будет разрушено окончательно село, к чему готовит по сути дела правительство Ющенка, а это по-настоящему правительство националистов и социалистов, готовит Украину, особенно после гарантий и обязательств, которые взял на себя Ющенко в Америке. И этому является подтверждение данный проект. Мы также проголосовали уже и потому, чтобы исключить спекуляции в отношении того, что якобы Верховный Совет не дает возможность снижать цены на рынке. И вот давайте сегодня пойдем и посмотрим, сколько об этом говорят. Что, цены на бензин снизили? На дизельное топливо снизили? Нет. До этого правительство Ющенко в 2000 все нефтеперерабатывающие заводы продал российским и другим олигархам. Вот за это. правительство националистов.
Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, фракція "Нашої Україна". Шановні народні депутати! Зараз прозвучав закид в тому числі і мою адресу про те, як хто голосує. Хто як нажимає кнопку - це справа кожного, совісті кожного депутата. Але я хочу сказати тим, хто не розуміє хто продав нафтопереробні заводи. Режим Кучми продав нафтопереробні заводи, і ви це добре знаєте, і ви його тоді підтримували, тому що саме режим Кучми для того, щоб не покарали, не притягнули до відповідальності, загравав таким чином з старшим братом. З старшим братом ще багато хто тоді загравав. А тепер я хочу, щоб ви замислилися. В січні цього року чий уряд був? Ющенка чи Януковича? В січні роки цього в 4 рази більше завезли імпортного м’яса, ніж в січні минулого року навіть. Уявіть собі що робиться. А ви сьогодні перевалюєте все на Ющенка. Я хочу.
Так шановні колеги, заспокоїлись, пішли далі. Так, як ми й домовлялися, ми зараз включаємо питання до порядку денного і розглядаємо з наступного того розділу, який був далі. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону про внесення змін та доповнень до статей 26 та 50 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо компетенції та повноважень місцевих рад]]. Законопроект за номером 7161. Прошу голосувати. [[17:30:23]] За-233 Питання включене. Давайте ми його розглянемо за скороченою процедурою. Будь ласка, 3 хвилини Іванчо Іван Васильович. Підготуватися Оржаховському. Я ще раз наголошую, шановні колеги, ми домовилися про те, що зараз розглядаються розділи "Про включення до порядку денного і розгляду". Дійде до вашого наступного, будемо розглядати, якщо не будемо витрачати часу даремно. Будь ласка, Іване Васильовичу.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Проект закону України про внесення до статей 26 та 50 Закону України "Про місцеве самоврядування в України" обумовлений тим, що на сьогодні у системі місцевого самоврядування сіл, селищ, міст України законодавчо не врегульовано ситуацію одночасної відсутності на своїх посадах з тих чи інших причин сільського, селищного, міського голови і секретаря відповідної ради. Як відомо, згідно з прийняттям Верховною Радою України Закону " Про внесення змін до Закону України про місцеве самоврядування в Україні" у випадку дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови його обов’язки виконує секретар відповідної ради. Однак, в практиці діяльності органів місцевого самоврядування України непоодинокі випадки, коли після дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови достроково припиняються також повноваження секретаря ради. Чинною редакцією Закони про місцеве самоврядування, обрання секретаря сільської, селищної, міської ради має здійснюватися виключно на пленарному засіданні ради. Законом передбачено, що пропозиції, щодо кандидатури секретаря має право вносити виключно сільський, селищний, міський голова. Таким чином, на сьогодні при достроковому припинення повноважень сільського, селищного, міського голови і відсутності секретаря відповідної ради, нема кому керувати радою. І такі випадки сьогодні не поодинокі. Ми виїжджали на місце з практичною, розглядали на практиці роботу Боярської міської ради. Сьогодні депутати шлють телеграми з Сумської міської ради, яка вже 5-ий місяць нічого не працює і не може провести навіть своє засідання. Таким чином, цим законопроектом, ми надаємо право не менше, як одній третині депутатів уносити пропозицію, щодо секретаря відповідної ради і таким чином дальше, згідно закону, таємним голосуванням, як це і передбачено нині законом про місцеве самоврядування, обрати відповідного секретаря, який до виборів міського голови буде здійснювати функції міського голови. З обранням міського голови, відповідно його функції припиняються. Ми вважаємо, що це дозволить зняти ту проблематику, яка на сьогоднішній день є у дуже багатьох радах, як сільських, так селищних, так
Так. Дякую, сідайте. Будь ласка, від Комітету Оржаховський Анатолій Володимирович, 3 хвилини.
Шановний Голово, народні депутати, виборці, довожу до вашого відома, що в комітеті по державному будівництву та місцевому самоврядуванню Верховної Ради України 13 квітня нинішнього року розглянуто проект Закону України про внесення змін та доповнень до статті 26 та 50 Закону України про місцеве самоврядування в Україні, щодо компетенції та повноважень місцевих рад. Реєстр законопроекту 7161, автор народний депутат України - Іванчо. Метою проекту Закону автор визначив необхідність законодавчого врегулювання обрання секретаря ради у разі одночасної відсутності на своїх посадах з тих чи інших причин сільського, селищного, міського голови та секретаря відповідної ради. Пропонується у разі звільнення з посади секретаря ради у випадку відсутності сільського, селищного, міського голови у зв’язку з достроковим припиненням його повноважень сільська, селищна, міська рада із свого складу за пропозицією однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради обирає секретаря ради. Виходячи з наявності проблем у функціонуванні органів місцевого самоврядування та з метою стабільності роботи рад, профільний комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін та доповнень до статей 26 та 50 Закону України про місцеве самоврядування в Україні. При розгляді у першому читанні прийняти в цілому, виключивши з тексту законопроекту пункт другий розділу першого, а саме: у частині перший статті 50-й слова "на строк повноважень ради виключити. Прошу підтримати рішення комітету із зазначеного питання. Дякую за увагу.
Дякую Анатолій Володимирович. Я думаю проблема зрозуміла, шановні колеги. Будемо голосувати? Надрага одна хвилина, будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, по мотивам голосования. Понимаете, тут мы говорим о том, что. устами профильного комитета, что для стабильности работы советов надо дать возможность секретарю совета работать вместо головы. Но вопрос упирается в другом. Мы можем получить ситуацию, когда на второй день городского голову или поселкового снимут с должности, извините, закроют в клетке, еще что-то, а секретарь будет править весь срок полномочий. Никто не говорит о том, что это может быть на месяц, на два. Если бы в законе было выписано, что назначая секретаря и тут же назначают выборы соответствующего головы, то тогда это понятно. А так мы переворачиваем понятие демократии и выборности должностей с ног на голову. Одного выбирают население, а править будет другой. Спасибо. Нельзя с этим соглашаться.
Василю Івановичу, ви напевно прослухали пропозицію комітету, де комітет говорить про те, що саме на строк повноважень ради виключити положення. Тобто буде він виконувати ці обов’язки до обрання голови, не на весь термін. Ми домовилися голосувати. Кармазін, будь ласка. Три хвилини, Кармазін, і будемо голосувати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би вам повідомити, що, і хай знає український народ, що у звільненій Одесі відбулася сесія міської ради сьогодні. Із 85 присутніх депутатів 74 із 85 проголосували за створення виконавчих органів, і повністю нормально працювали, тих, які запропонував новий мер Одеси Едуард Гурвіц. Це я до того, щоб всі були спокійні, що в Одесі все абсолютно спокійно, навіть серед тих депутатів, про яких говорили, що вони не сприймають мера Гурвіца. 74 чоловіка, наголошую. А тепер це стосується до місцевого самоврядування, ви це добре розумієте, бо треба і туди вносити зміни до закону. Я вдячний народному депутату Іванчо за те, що він вніс ці пропозиції. Але я буду просити вас прийняти їх тільки у першому читанні. Тому що я категорично за прийняття частини першої статті 50 доповнення, що коли звільняється секретар у випадку відсутності сільського, селищного, міського голови у зв’язку з достроковим припиненням його повноважень, то сільська, селищна або міська рада від свого складу за пропозицією саме третини, тобто не одного чоловіки, а третини, є якраз та меншість, що позиція люба, але це серйозна частина, серйозна гарантія демократії, свого складу обирає секретаря ради, який працює тільки до обрання міського голови, як правильно сьогодні замітив Адам Іванович Мартинюк. Це зроблено для того, щоб не було безвладдя, по-перше, і для того, щоб весь час не витрачати кошти і не ставати в патову ситуацію, тому що секретаря по чинному закону тільки пропонував Голова, а коли Голови нема, то й нема кому і пропонувати. Тому Іванчо пропонує: хай третина депутатів ініціює і таким чином заміняє собою отого голову як суб’єкт пропозиції. Хіба це не демократично? Це абсолютно демократично. І давайте ми з цим погодимось і давайте ми приймемо. Я не розумію, чому говорять, що це - механізм для усунення міських голів і так далі? Ні, механізм для усунення є один - якщо вони не виконують Конституцію і закони України. Оце механізм тоді включається такий в тому числі, як був включений в місті-герої Одесі, яка сьогодні звільнена від всяких бандитів. Зараз відбувається засідання суду. Я думаю, що воно також нормально відбудеться. Дякую за увагу, прошу прийняти закон пана Іванчо.
Шановні колеги, давайте прислухаємось до голосу відомого юриста Юрія Кармазіна і проголосуємо. Я ще раз наголошую, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття закону за основу і в цілому з вилученням речення "на строк повноважень рад". Виключається "на строк повноважень рад". Тому прошу голосувати з таким вилученням. [[17:41:21]] За-241 Дякую. Дякую, шановні колеги. Я продовжую засідання на 15 хвилин. Вашій увазі пропонується про включення до порядку денного і розгляд питання - проекту Постанови про відзначення 85-річчя з дня народження уславленого льотчика, тричі героя Радянського Союзу Івана Микитовича Кожедуба. Реєстраційний номер 7080. Голосуємо, я дам з процедури, дам. [[17:42:10]] За-255 Шановні колеги, я думаю, тут все зрозуміло. Давайте проголосуємо постанову. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови про відзначення 85-річчя з Дня народження уславленого льотчика, тричі Героя Радянського Союзу Івана Микитовича Кожедуба, реєстраційний номер 7080. Прошу голосувати. [[17:42:45]] За-282 Прийнята постанова. Ну, будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 17, Фракція комуністів - 56 , "Регіони України" - 48, Народна партія - 24, СПУ - 28, Блок Юлії Тимошенко - 8, УНП - 9, СДПУ(о) - 22, "Єдина Україна" - 14, "Демократична Україна" - 19, ПППУ - 11, "Демократичні ініціативи" - 9, "Союз" - 10, Позафракційні - 8. Будь ласка, мікрофон Нощенка увімкніть.
Нощенко Микола Петрович, 160-й виборчий округ. Адам Іванович, спасибі за слово, але я до попереднього законопроекту, який не дали ви мені слово сказати. Я робив застереження, і буду на тому стояти, я маю право внести зміну. На сьогодні ви створили конфлікт між головою і секретарем. Голова сільської ради не може обрати собі секретаря, з яким він повинен добросовісно виконувати у відповідності до закону повноваження. Те, що сказав доповідач, і те, що записано в законі - різні речі. Там немає виписаної позиції про те, що секретар обирається до обрання голови. Це створить конфлікт у апараті сільської [[селищної]] ради. Я прошу не порушувати більше моє право працювати над законами. Дякую.
Дякую. Микола Петрович, напевно, ви трошки неуважно чули, про що йдеться. Ніхто нічого не порушує. Ніяк секретар перед головою бути обраний не може, тому що голову, а точніше, мера міста обирає на виборах народ одразу і раду вибирає. А після того збирається рада і обирає собі секретаря. Так що спочатку обирається голова, а потім обирається секретар. Все відповідно до того, як ви хотіли. Шановні колеги, ставлю на розгляд: про включення до порядку денного і розгляду питання: проект Постанови про звернення Верховної Ради України до глав держав парламентів та урядів країн колишнього СРСР. Законопроект за номером 7171. Прошу голосувати. [[17:45:24]] За-178 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 1, комуністів - 56, "Регіони 3" - 41, Народної партії - 2, Соціалістичної партії - 23, Тимошенко і Української народної партії - нулі, соціал-демократи - 16, "Єдина Україна" - 2, "Демократична Україна" - 17, Партія промисловців і підприємців - 9, "Демініціативи" - 7, "Союз" - 1, "Позафракційні" - 3. Мікрофон Симоненка, будь ласка, як автора постанови. Він автор проекту, має право виступити і аргументувати. Не кричіть! Буде ваша постанова - ви одержите слово.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я хотів би привернути увагу. Може, хтось не зрозумів, про що йдеться, але це звернення до керівників держав у зв’язку з 60-річчям Великої Перемоги. Ми, Верховна Рада, там три речення тільки цього звернення, звертаємося, щоб керівники провели спільний парад перемоги, бо була спільна перемога для наших народів, щоб вони спільно і зініціювали проведення цього параду Перемоги на 60-річчя 9 Травня, і з цим ми звертаємося до них. То я хотів би попросити, Адаме Івановичу, може хтось не зрозумів, якщо буде добра воля, то ще раз поставити на голосування: включати чи не включати, і тоді вже остаточно буде зрозуміло, хто яку займає політичну позицію.
Будь ласка, запишіться, три хвилини, з мотивів. Там на виступи записані, а поки що ми з мотивів. Будь ласка, висвітіть. Беспалий. За ним Полііт.
Прошу передати слово Рефату Чубарову.
Будь ласка, Рефат Чубаров.
Дуже дякую колегу Беспалого. А, шановні колеги, хотів би сказати таке і в тому числі авторам цього проекту. Ми дуже добре зрозуміли, знаєте нашу позицію як ми шануємо учасників Другої світової війни, захисників своєї землі, а хотів би, щоб на цій темі - темі річниці завершення війни, розгрому фашизму - не робили такий піар, не відокремлювали народи. Мені здається, що для нашого парламенту було б більш зрозумілим, якщо б ми звернулися би до керівництва країн незалежних, які виникли на пострадянському просторі, з інших питань, які настільки ж теж актуальні і больові для людей. Я думаю, що було би дуже добре, якщо б ми звернулися і в першу чергу до керівництва Росії, щоб вони допомогли у вирішенні питань, у тому числі і депортованих, що є наслідками Другої світової війни.
будь ласка, Поліїт.
Андрій Полііт, фракція Компартії. Прошу передать слово Петру Степановичу Цибенку.
Будь ласка, мікрофон Цибенка.
Спасибі. Фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, я привертаю вашу увагу до того, що в порядку денному стоїть підряд 2 законопроекти. Один - це звернення до голів держав колишнього СРСР, а інше - до наших колег депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних і так далі. Але проблематика одна. Ми знаходимось напередодні вікопомної події 60-річчя Великої перемоги над фашизмом. Це подія не тільки загальноукраїнського масштабу, не тільки радянського, масштабу Радянського Союзу, а це загальна світова подія. Тому я дуже просив би колег, комітет підтримав і той, і інший законопроект, все-таки включити до порядку денного, розглянути і прийняти ці 2 звернення. Вони дуже на часі у зв’язку з цієї віко., ще раз підкреслюю, подією. Дякую.
Сергій Матвієнков, фракція "Регіони України".
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые друзья! Я бы хотел. чтобы мы отбросили здесь эмоции, какие-то политические взгляды и задумались. Плечом к плечу сражались за победу и русские, и украинцы, гурзины и чеченцы, модловане, белоруссы, все они воевали за одну победу, все они воевали за одну державу. И сегодня все те, кто прошел гарнило войны, им очень тяжело и непонятно понять, что происходит сегодня. Почему происхордят разделы, почему возникли границы, почемы мы начинаем делить единую историю, единую судьбу. И я думаю, что, если бы эти люди в 60-летие Победы те, кто дожил до этого праздника, прошли в едином строю, вспомнив все то, что было отдано ими за эту победу, я думаю, что не было бы ничего в этом крамольного и анти каких-то взглядов каких-то партийного. Я думаю, что этот законопроект нужно поддержать. Как отнесутся руководители государств, это их право, как отнесутся, так сказать, политических сил и движений этих партий, это их право. Но подобная инициатива, я думаю, заслуживает внимания. Спасибо.
Дякую. Хто за те, щоб повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Постанови про звернення Верховної Ради України до глав держав парламентів та урядів країн колишнього СРСР [[реєстраційний номер 7171]], прошу голосувати. [[17:51:12]] За-220 По фракціях. Наша Україна - 0, комуністів - 56, Регіони України - 46, Народна партія - 3, соціалісти - 27, Блок Тимошенко - 0, Українська народна партія - 0, СДПУ(о) - 22, Єдина Україна - 10, Демократична Україна - 19, Партія промисловців і підприємців - 12, Союз - 11, Демократичні ініціативи - 8, позафракційні - 6. Я ставлю про включення до порядку денного. Ми вже виступали, як автор. Я ставлю про включення до порядку денного розгляду питання проекту Постанови про звернення Верховної Ради України до депутатів Автономної Республіки Крим, обласних, міських, районних, селищних і сільських рад, з нагоди підготовки та відзначення 60-річчя перемоги у Великій Вітчизняній війні 41ого-45-их років, реєстраційний номер 7286. Прошу голосувати. [[17:52:38]] За-246 Включено. По Фракціях, будь ласка :"Наша Україна" - 1, Комуністи - 56, "Регіони України" - 47, Народної партії - 26, Соціалістичної партії - 27, Блоку Тимошенко і Української народної партії - нулі, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] - 21, "Єдина Україна" - 9, "Демократична Україна" - 19, "Промисловці, підприємці" - 12, Демініціативи - 13, "Союз" - 11, позафракційні - 4. Шановні колеги, давайте приймемо проект, давайте приймемо постанову, звернення до депутатів Автономної Республіки Крим, обласних, міських, районних, селищних, сільських рад і так далі. Прошу голосувати, голосуємо. [[17:53:38]] За-246 Прийнято Кармазіна мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, ми правильно зробили, що прийняли постанову. Тільки не правильно те, що за основу прийнявши, ми не ставимо: які вилучені, чи які добавлені до постанови. Ця постанова направлена на те, щоб зберігати і шанувати пам’ять про захисників Вітчизни, відновити зруйновані пам’ятники, але в пункті 2, де записано: "повернення вулицям та іншим об’єктам назв, переіменованих в останні роки з політичних мотивів, як те, що несе на собі політичне навантаження", треба зняти, Адаме Івановичу. Це те, що роз’єднує сьогодні країну, те, що роз’єднує, треба прибирати з нашого життя. І залишати тільки те, що з’єднує країну і слугує для миру і спокою в державі. Тому я за те, і голосував за прийняття постанови, але давайте вилучимо оцей пункт, тому що получається негарно. Ми звертаємося до депутатів місцевих рад і разом з тим звинувачуємо їх у тому, що вони щось перейменували. Якось воно негарно виходить.
Дякую. Шановні колеги, опустіть руки, постанова прийнята. Юрій Анатолійович ви маєте рацію, але наша постанова носить рекомендацію для рад місцевих повернутися і розглянути це рішення. Ми ж не зобов’язуємо їх обов’язково прийняти так, як нам хочеться. Кожна сесія буде визначатися відповідно до встановленого закону. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного розгляду проекту Постанови про заслуховування інформації Міністра праці та соціальної політики України щодо стану виконання пенсійного законодавства України протягом січня-березня 2005 року [[реєстраційний номер 7152]]. Прошу голосувати. [[17:55:54]] За-214 По фракціям, будь ласка. "Наша Україна" - 0; комуністів - 56; "Регіони України" - 46; Народної партії - 21; соціалісти. Блок Тимошенко, Українська народна партія - 0; Соціал-демократична партія - 22; "Єдина Україна" - 9; "Демократична Україна - 19; Партія промисловців і підприємців - 12; "Демократичні ініціативи" - 14; "Союз" - 11; позафракційні - 4. Шановні колеги, будьте. Три хвилини. Запишіться, будь ласка. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати, зараз нам пропонується заслухати інформацію міністра праці і соціальної політики щодо стану виконання пенсійного законодавства протягом січня-березня. Тобто за той час, коли при владі не був ні цей міністр, ні цей уряд. Хіба це розумно? Мабуть, це нерозумно. Тому ми і не можемо за це голосувати. Я закликаю народних депутатів, зараз проводиться зважена пенсійна політика. Окрім того, що не відбулося вирівнювання пенсій щодо військовослужбовців, які в різні роки звільнені на пенсію, пішли у відставку, от там ще справедливість не поновлена, і Законом про Державний бюджет ми це не вирівняли, тому що немає ще, не було ресурсу, його треба знайти. Зараз такої потреби в проведенні такої інформації немає, бо якраз передбачені часи, коли цей же міністр не працював на своїй посаді. Дякую.
Будь ласка, Алла Александровська, фракція комуністів. Потапов наступний.
Фракция коммунистов, город Харьков, Александровская. Уважаемые коллеги, уважаемый Адам Иванович. Я считаю, что нам обязательно нужно вернуться к повторному голосованию по внесению в повестку дня этого вопроса. Очень много обращений избирателей по вопросу пенсионного назначения. Сейчас люди в апреле месяце получили пенсию, которую им сказали, что эта пенсия переначислена с учетом последних решений, в том числе Верховной Рады. Люди не понимают этих сумм. Пенсионные фонды не могут объяснить методику расчета. Никакие методические указания до людей не доходят. Эти суммы невозможно подтвердить никакими нормативными документами. Всех интересует вопрос: как же реально сегодня должна начисляться пенсия, как должны быть возмещены вот эти недоплаты за январь, февраль и март? И поэтому нам очень важно, чтобы министр в этом зале ответил на вопросы депутатов, чтобы все граждане Украины услышали, как обстоит дело с решением этого вопроса. Уважаемые коллеги, я вас очень попрошу, давайте вернемся к этому вопросу и внесем его в повестку дня.
Василь Потапов, фракція "Регіони України".
Спасибо, Адам Иванович. Фракция "Регионы Украины", Потапов. Уважаемые коллеги, повестка дня предусматривает информацию. Мне совершенно непонятно и моим коллегам, когда новый уряд претендовал, скажем, популярность, то одним из главных вопросов была тема - это прозрачность. Что плохого в том, что министерство проинформирует сегодня народных депутатов вместе с народными депутатами и всю Украину о той ситуации, которая сложилась сегодня в системе пенсионного обеспечения. Абсолютно нет ничего плохого. Вот когда мы слышим противление подобного рода инициативам, то создается впечатление, что что-то не так чисто и не так прозрачно. И я думаю, что все, кто будут возражать против этой информации, наверняка что-то где-то лукавят и таят. Я думаю, мы сегодня населению должны об этом говорить.
Дякую. Шановні колеги, хто за те, щоб повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного і розгляду проекту Постанови про заслуховування інформації міністра праці та соціальної політики щодо стану виконання пенсійного законодавства України протягом січня-березня 2005 року, реєстраційний номер 7152, прошу голосувати. [[18:00:55]] За-208 Рішення не прийнято. По фракціях: "Наша Україна" - 0, комуністів - 56, "Регіони України" - 40, Народної партії - 25, соціалісти, блоку Тимошенко, Української народної партії - нулі, Соціал-демократична партія [[об’єднані]] - 19, "Єдина Україна" - 9, Демократична Україна - 19, промисловці, підприємці - 12, Дем.ініціативи - 12, "Союз" - 12, позафракційні - 4. Шановні колеги, будьте уважні! Шановні колеги, послухайте, будь ласка. Шановні колеги, я продовжив на 15 хвилин. Ви, мабуть, не звернули уваги. Шановні колеги, послухайте, будь ласка, уважно. Нам потрібно вирішити одне питання, яке зачіпає інтереси школярів. Суть ось у чому: проводиться міжнародний конкурс з української мови імені Петра Яцика. Щорічно в травні місяці 27 кращих школярів нагороджуються відповідною премією. І від цієї премії, на превеликий жаль, відраховуються від учнів податки. Ці податки становлять десь для бюджету 5 чи десять тисяч гривень. Але відповідно закону потрібно, на жаль, потрібно від будь-якого доходу відраховувати податки Тому я пропоную, щоб ми зараз з вами включили до порядку денного і прийняли закон України про внесення зміни до статті четвертої Закону України "Про податок з доходів з фізичних осіб". Я зачитаю, тут два речення: "Підпункт 4.3.5 пункту 4.3 статті 4 Закону України "Про податок з доходу фізичних осіб" [["Відомості Верховної Ради України, 2003 рік, номер 37]] доповнити підпунктом "д" такого змісту: "Сума коштів, яка щорічно виплачується переможцям міжнародного конкурсу з української мови ім. Петра Яцика". І друге: "Цей закон набирає чинності з дня його опублікування". Це реєстраційний номер 7398, про включення до порядку денного і розгляду. Прошу голосувати. [[18:03:39]] За-359 Ми включили до порядку денного. Дякую. 359. Я прошу проголосувати за закон в цілому як закон, я його вам зачитав. Ставиться на голосування: про прийняття в цілому як закону Закон про внесення зміни до статті четвертої Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб", реєстраційний номер 7398. Прошу голосувати. [[18:04:16]] За-359 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Автор закону - Богатирьова. "Наша Україна" - 74, комуністів - 56, "Регіони України" - 48, Народної партії - 22, соціалістів - 25, Блоку Тимошенко - 20, Української народної партії - 17, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] - 22, "Єдиної України" - 12, "Демократична Україна" - 18, Партія промисловців і підприємців - 12, "Демократичні ініціативи" - 12, "Союз" - 12, "Позафракційні" - 9. Так, шановні колеги, є в нас ще 10 хвилин. Вона потім персонально подякує. Шановні колеги, в нас є 10 хвилин. Давайте попробуємо розглянути. У нас там наступне за скороченою процедурою проект закону про внесення змін до закону України про державну підтримку сільського господарства в Україні для збільшення рівня зайнятості сільського населення. Тут 7034, 7034-1. Доповідають Катерина Ващук. Не бачу. Тоді Кузьменко Петро Павлович, будь ласка. 3 хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! 24 червня 2004 року Верховна Рада України прийняла закон про державну підтримку сільського господарства в Україні. Згідно пункту 5 статті 18 вказаного закону, було заборонено з 1 січня 2005 року поширювати дію норм закону про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах на товари, які підпадають під визначення 1 і 24 групи УКТЗет, що привело до зупинки десятки підприємств на території держави, які спеціалізувалися на операціях давальницької сировиною. Причому, спеціалізовані підприємства були зупинені повністю, а значна частина підприємств скоротила обсяги виробництва. Особливо багато таких підприємств в прикордонних зонах України, в тому числі і східної і західної, які завозили сировину з-за кордону та вивозили за кордон готову продукцію. Народними депутатами Ващук та Терьохіним було подано проект Закону номер 7034 від 02.02.2005 року, який повинен був регулювати вказану проблему. Але норми вказаного закону, які були встановлені, що продукція повинна була вивозитися за митний кордон України у термін не більше за 30 календарних днів з дати завершення процедури розмитнення, технічно неможливо, тому що за такий термін не можна завершити виробничий цикл. Тому я подав законопроект номер 7034-1 від 28.02. 2005 року, яким запропонував скасувати положення Закону України "Про державну підтримку сільського господарства в Україні" , яким було заборонено з 1 січня ввезення в Україну товарів, що підпадають під визначення 1 і 24 групи УКТЗ. Але у зв’язку з тим, що під час розгляду вказаних законопроектів, автори законопроекту 7034 погодилися зі зміною норми "30 днів" до "90 днів", я прошу проголосувати за закон 7-34 в цілому, як закон, а мій зняти з розгляду.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Законопроект номер 7034 доповідає Ващук Катерина Тимофіївна. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановні колеги, це законопроект складається з одного пункту, він ідентичний з колегою, коли ми на Комітеті розглядали цей законопроект, ми вирішили їх об’єднати. І ми приймаємо його пропозицію, що для давальницької сировини 30 днів календарних мало. Що сталося? У Законі про операції з давальницькою сировиною в зовнішньоекономічних відносинах ми поширили це на групу товарів 1.24, які підпадають під визначення, як такі, що не ідуть, як давальницька сировина і в нас зупиняється біля 100 підприємств. Цей Закон передбачає дати дозвіл працювати підприємствам на давальницькій сировині, за умови, якщо вона використовується для виробництва готової продукції, що повністю вивозиться за межі митного кордону України у термін, що не перевищує, поправку колеги ми приймаємо, 90 календарних днів наступним за днем закінчення процедури розмитнення. Це правило поширюється на операції з підакцизною давальницькою сировиною та підакцизною готовою продукцією. Тобто це дуже важливо. У нас фактично люди біля ста тисяч робочих місць можуть не працювати цілими місяцями, коли ми не дозволимо це робити. Ми виправляємо допущену нами помилку. Комітет з питань фінансів і банківської діяльності рекомендує цей закон з одного пункту прийняти в цілому як закон.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна увімкніть. З місця, так, будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановна Катерино Тимофіївно, мені дуже приємно, що ви визнали помилку, яку допустили. Тому що, коли я завжди говорю, давайте подивимося, чи закони співпадають між собою чи ні, а Закон про операції з давальницькою сировиною говорять одне, те, про що ви зараз говорили, а інший Закон про державну підтримку сільського господарства говорив інше. Тому саме для урегулювання це зараз і запропоновано вами. Це спасибі, що ви це зробили. Я хочу сказати, що конкретно отримав такі звернення. Наприклад. Жовтневий центр зайнятості населення Миколаївської області інформує, що звільнені люди в зв’язку з тим, що не працювали, в лютому-місяці виплата проведена 202 особам на суму 55 тис. гривень. Це по одному підприємству. І таких підприємств ви називаєте сто. Я думаю, що треба обов’язково якимось чином записати тут було чи доручення уряду в перехідних положеннях, що правило саме, а воно у вас записано - не поширюється на операції з підакцизною давальницькою сировиною, але що повністю вивозиться за межі, щоб забезпечили механізм того, що вивозиться за межі митного контролю. Це - перше. І друге. Там написана така помилкова річ, яка протирічить Конституцію, що закон набирає через 30 календраних днів з моменту його офіційного оприлюднення. Катерина Тимофіївна, я не знаю, чи це - помилка, чи чому ви не оговорились? Ви зняли вже, да? Якщо вже зняли, спасибі, то там має бути написано - з дня офіційного оприлюднення, як це передбачено Конституцією України, інакше то є помилковим рішенням. Я розумію, що зняли. Я просив би все-таки дати і протокольне доручення уряду, щоб він забезпечив контроль за тим, щоб цю продукцію повністю вивозили за межі митного кордону України. І в такому вигляді тоді цей закон навпаки потрібний, а ніяк не буде зруйновувати нашого національного товаровиробника. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович. Будь ласка, мікрофон, одна хвилина, Мироненко Віктор і будемо голосувати.
Пятый избирательный округ, Крым, Мироненко, Украины. Я буду поддерживать законопроект в первом чтении, который декларирует хорошую цель - увеличить за счет давальческого сырья уровень занятости населения Украины. Но хотел бы спросить авторов законопроекта: что мешает вам, уважаемые авторы, поддержать требование Компартии Украины, направленное на системное, комплексное решение ликвидации безработицы, роста экономики? Почему вы не поддерживаете наши предложения по возданию государственных банков, которые инвестировали промышленность, сельское хозяйство под доступный процент, почему вы выступали против наших требований не проводить уничтожение сельского хозяйства, а сейчас, когда обеспечили разрушение сельского хозяйства, обеспечили страшную безработицу, вносите такие законопроекты? Я настаиваю, чтобы вы, если думаете о сельском хозяйстве, промышленности, о населении, ликвидации безработицы, поддержали предложение Компартии Украины. Спасибо.
Шановні колеги, почекайте! Яка процедура? У нас залишилася хвилина для голосування. Шановні колеги, я пропоную підтримати рішення комітету профільного. Тут вам Катерина Тимофіївна його доповідала. Юрій Анатолійович, будьте уважні, я зачитаю, це якраз те, про що ви говорили. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому Закон України "Про державну підтримку сільського господарства України" для збільшення рівня зайнятості сільського населення, реєстраційний номер 77034, внісши до нього погоджені з авторами і Кабінетом Міністрів України правки щодо збільшення з 30 до 90 днів терміну вивезення готової продукції за межі митної території України та введення в дію цього закону з дня його опублікування. Прошу голосувати. [[18:15:12]] За-175 По фракціях. Наша Україна - 4, комуністів - 53, Регіони України - 0, Народна партія - 25, соціалісти - 20, Блок Тимошенко - 2, Українська народна партія - 8, соціал-демократи - 0, Єдина Україна - 14, Демократична Україна - 19, партія промисловців і підприємців - 6, Демократичні ініціативи - 14, Союз - 4, позафракційні - 6. Так, шановні колеги, закон не прийнято, відхилено, на жаль. 18.15, так що ми маємо усі підстави для того, щоб оголосити вечірнє засідання Верховної Ради України закритим. Завтра початок роботи о 10 годині. Завтра, шановні колеги, я вас попереджую, що ми після запитів, виступів від депутатів заслухаємо інформацію міністра фінансів і голови Національного банку України, а потім будемо розглядати законопроекти, які сьогодні не розглянули у другому читанні. На все добре.