Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:29]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 423 народних депутати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами домовлялися, точніше погоджували пропозицію, яка була обговорена на Погоджувальній Раді, що зараз ми розглянемо питання про можливість розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо гармонізації національного кримінального законодавства із Конвенцією ООН проти корупції [[реєстраційний номер 9533, 9533-1]]. Домовилися, що будемо розглядати це питання за процедурою включення законопроекту до порядку денного, тобто доповіді і обговорення: 2 – за, 2 – проти. Зрозуміла пропозиція? Зрозуміла. Тоді слово має Віктор Дмитрович Швець. А потім буде виступати Юрій Кармазін.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Практика свідчить, що правильні рішення проходять випробування часом. На початку жовтня ми всі в залі мали ґрунтовну дискусію щодо реформування кримінального законодавства. В результаті парламент ухвалив рішення про гуманізацію так званих економічних злочинів, не торкнувшись питання про гуманізацію законодавства в сфері службової діяльності. І це була помилка. Адже, для цього були всі підстави і в першу чергу юридичного характеру. І саме тому профільний комітет Верховної Ради пропонував внести зміни до статті 365 Кримінального кодексу України. Що змінилося з цього часу? Виявляється, що досить багато і в той час же нічого. Численні останні події на міжнародній арені вперто свідчать про те, що українська влада загнала себе в глухий кут і не знає зараз, як вийти з цього глухого кута. Недолугі дії окремих керманичів та виконавців з правоохоронної та судових систем, які повністю підконтрольні Адміністрації Президента, призвели до того, що український народ зупинився за крок до Угоди про асоціацію з цивілізованим світом. Ми всі зупинились за крок від шансу на демократію, на верховенство права та на людські умови життя. На 21-му році життя незалежної України наша держава, як ніколи близько підійшла до того моменту, коли вона може повернутися в лоно європейських цивілізованих країн. Тобто саме сьогодні, шановні колеги, ми можемо о цю.
Віктор Дмитрович, давайте таким чином, зараз Юрій Кармазін по своєму законопроекту, а ви тоді рішення комітету. Іде так? Ну, будь ласка, тоді чотири хвилини, давайте зразу, потім.
Шановні колеги, в зв’язку з тим, що регламент дуже швидко сплинув, я хотів би сказати, що мій законопроект, він пропонує абсолютно цивілізований і юридично виважений механізм вирішення цього надзвичайно складного політичного питання, яке зараз створилося в Україні. Наше переконання полягає в тому, моє як автора законопроекту, полягає в тому, що чиновники повинні нести кримінальну відповідальність лише в тому випадку, якщо в їх діях при прийнятті управлінського рішення є ознаки корупції, тобто якщо він особисто мав вигоду від цього, мав особистий інтерес. У будь-якому іншому випадку управлінське рішення чиновника не підлягає кримінальній відповідальності, це політичне рішення, і на цьому треба ставити крапку. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув законопроект номер 9533 і 9533 зі значком "1" і ухвалив більшістю голосів рішення: рекомендувати Верховній Раді України ухвалити рішення про прийняття законопроекту номер 9533 у першому читанні, тобто основу. Ми сподіваємося, шановні колеги, що вчорашній виступ Президента, нарешті, дасть вам можливість проголосувати за те, щоб Україна Новий рік зустріла з абсолютно виваженими, правильними юридичними рішеннями, які дозволять розрубати цей ганебний вузол, який створила влада, посадивши Юлію Тимошенко за грати. Дякую за увагу.
Дякую. Вікторе Дмитровичу, дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Валерій Кальченко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Іван Кириленко буде виступати. Наступним – Володимир Карпук.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Я очевидець чи не найбільшого гучного нині у світі судового процесу, від першого дня і до нинішнього. Тому як і мої товариші глибоко переконаний, все, в чому обвинувачують Юлію Тимошенко і що їй інкримінують, не має одних правових підстав. Вона абсолютно невинна, не доказано судом, ні зловживання службовим становищем, ні перевищення нею будь-яких повноважень, ні особистої користі, тим більше корупції. А тому особисто Юлія Тимошенко потребує звільнення не по декриміналізації статей Кримінального кодексу, а по невинуватості. Це говорять всі, хто був у суді і хто є там зараз, це авторитетно говорить все світове співтовариство. Декриміналізація відповідних статей потрібна не Тимошенко, потрібна Україні. На превеликий жаль, це інквізиторська стаття кочує з кодексу в кодекс уже багато десятиліть і є рудиментом нашої правоохоронної, судової системи. Це гільйотина в руках будь-якої влади, у будь-який період для того, щоб розправлятися з неугодними. Тому для того, щоб в Україні не було війн політичних еліт, треба негайно переглянути ці статті, як цього вимагає Конвенція ООН ще від 2003 року і яку Україна ратифікувала, але не привела у відповідність своє законодавство. Політичні рішення повинні мати політичний суд, це суд виборця на виборах, така позиція, зокрема Ангели Меркель і інших політиків світу. Переслідування за політичні рішення повинні бути негайно припинені в Україні, починаючи від скасування середньовічних статей Кримінального кодексу. Я був автором першого законопроекту з цих питань разом зі своїм колегою Віктором Швецем. Наша фракція наполегливо і послідовно кілька місяців відстоювала включення до порядку денного і розгляду, і позитивного голосування по цьому законопроекту. На жаль, нас не почули представники більшості, вони нас не підтримали як цей законопроект так і ряд інших. Сьогодні є ще один шанс відновити справедливість і таки стати на цивілізований шлях розвитку. Чи ви чуєте нас колеги? Та почуйте нас нарешті.
Володимир Карпук передає право на виступ Руслану Князевичу.
Шановні колеги! Кілька разів ця тема вже підіймалася в сесійному залі, і щоразу, коли ми педалювали питання необхідності включення до порядку денного щодо криміналізації законопроектів, нам у відповідь лунало: ви шукаєте виключно політичний шлях вирішення ситуації, давайте шукати правовий. І тільки тепер, коли запропоновано єдино можливий правовий шлях, починається дискусія чи не варто все ж таки повертатися до політичної площини. Тому що справді сталася серйозна конституційна колізія, суть якої полягає в тому, що 1 липня цього року ми ратифікували в цій залі, а отже, відповідно стали частиною українського законодавства Конвенція ООН проти корупції, яка говорить, що тільки тоді, коли в діях посадовця є особистий інтерес, проти нього може бути застосована кримінальна відповідальність. Це означає, що в даній ситуації порушений конституційний принцип примату міжнародного права внутрішнім законодавством, оскільки норми Кримінального кодексу відверто суперечать міжнародній конвенції, яку ратифікувала Україна. І тому ми маємо ситуацію, коли насправді зараз діє норма конвенції, а не норма кодексу. Ми нічого не робимо, ми просто технічно приводимо норми відповідного кодексу у відповідність до норм конвенції. Зважаючи на ці обставини, якщо ви вже говорите, що треба шукати правовий шлях, то давайте голосувати, бо це Конвенція ООН, навіть не європейська, вдумайтесь, а ООН, глобального характеру, яку ратифікувало вже більше 180 країн. Якщо ми не хочемо бути поруч з європейськими цивілізованими країнами, давайте хоч будемо поруч з країнами Африки, Азії, Латинської Америки, які давним-давно це питання вже вирішили. Дякую.
Володимир Олійник, фракція Партії регіонів.
Я хочу звернутися до всіх декриміналізаторів 365 статті. Почитайте уважно "Голос України" статтю колишнього Голови Верховної Ради Василя Маляренка з цього питання, Суду, я перепрошую. Почитайте і ви побачите, що він прямо вказує, що ви штовхаєте Україну до правового хаосу, ви практично можете породити свавілля чиновників. Бо якби стояло питання про декриміналізацію, лібералізацію тих статей, де відповідальність за які несуть прості громадяни, ще можна було б розуміти. Але коли всупереч статті 19 Конституції України, де чітко прописано, що всі посадові особи повинні діяти на підставі закону, в межах закону і в спосіб, визначений законом, ви хочете декриміналізувати цю статтю, то ви повинні знати про правові наслідки. А вони дуже прості. Якщо таку статтю декриміналізувати, то любий міліціонер, не працівник ДАІ, прийде до вас і буде питати ваші праві, посвідчення і він каже, це ж не в моїх інтересах, я так хочу, але він не має права, бо описана компетенція. Ви зіткнетесь зі свавіллям чиновників на місцях, коли прийдете реєструвати свій бізнес, а він придумає вам сотні причин і буде відмовляти, і скаже: це ж не мій інтерес і не третіх осіб. Але в цей час його рідні, близькі, знайомі будуть працювати, бо це не можна інколи піймати чиновника за руку, що він, зловживаючи службовим становищем, це робить в інтересах третіх осіб. Тому ця стаття вона є робочою. Верховний Суд роз’яснив, що вона є діючою і стимулюючою, зупиняє всіх чиновників, щоб вони не творили свавілля в українському суспільстві. А тому наша фракція не буде голосувати за включення цього питання до порядку денного.
Шановні колеги, хто ще з фракцій, хто не виступав, наполягає? Ні. Шановні колеги, як ми й домовлялися, прошу уваги, я поставлю на голосування пропозицію про готовність Верховної Ради України розглядати питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо гармонізації національного кримінального законодавства із Конвенцією ООН проти корупції [[реєстраційні номери 9533, 9533-1]]. Прошу голосувати. [[16:15:35]] За-156 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0 , "БЮТ - "Батьківщина" – 98, "Наша Україна - Народна самооборона" - 52, комуністів - 0, "Реформи заради майбутнього" - 1 , Народна Партія – 0, позафракційні - 5. Отже, шановні колеги, прошу проводити консультації і домовлятися щодо необхідних 226 голосів. Оголошується до розгляду проект Закону про Державний бюджет України на 2012 рік [[реєстраційний номер 9000]]. Доповідач – міністр фінансів Федір Олексійович Ярошенко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про Державний бюджет України на 2012 рік є головним фінансовим документом країни, за яким ми продовжуємо виконання стратегічних завдань держави та сприяємо подальшому захисту інтересів кожного громадянина. І сьогодні я хочу представити на ваш розгляд доопрацьований та підготовлений до другого читання проект Закону про Державний бюджет України на 2012 рік. При доопрацюванні проекту Державного бюджету України на 2012 рік до другого читання враховано: бюджетні висновки Верховної Ради України, пропозиції народних депутатів, доручення Президента України та уряду. Опрацьовано більше 1300 поправок та пропозицій. Отримані зауваження є надзвичайно цінними для нас, оскільки дозволяють вдосконалити бюджетну політику держави, зробити її оптимальною, максимально орієнтованою на потреби громадян. Під час роботи над законопроектом до другого читання головною нашою метою було збереження збалансованості та цілісності державного бюджету. Ідеологічна основа та пріоритети доопрацьованого бюджету на 2012 рік залишаються незмінними, вони повністю відповідають програмі економічних реформ Президента і стратегічного курсу уряду. Шановні народні депутати, шановний Голово! Неможна не згадати про ті зміни, що відбулись у світі з моменту представлення проекту Державного бюджету на 2012 рік до першого читання, зокрема: уповільнилися темпи розвитку світової економіки, загострилася боргова криза в окремих країнах єврозони та США, та виникли нові виклики пов’язані з ціною на енергоносії. Ми зобов’язані були врахувати ці фактори, і тому відкорегували основні прогнозні показники економічного та соціального розвитку України на 2012 рік. За рішенням уряду був прийнятий поміркований макропрогноз. За рішенням уряду було поміркований макропрогноз, переглянуто на консервативний. Реальний ВВП знижено до 3,9 відсотки, номінальний – 1 трильйон 500 мільярдів. Уточнений макропрогноз також враховує результати проведених консультацій з представниками світової спільноти. Завдяки спрямованості на розвиток, Україна зберігає помірний рівень росту ВВП, в той час як темпи росту економік найбільших європейських сусідів скорочує. Шановні колеги, ще раз хочу наголосити, основні параметри бюджету безпосередньо пов’язані з економічним зростанням нашої держави. Тому при доопрацюванні Державного бюджету на 2012 рік до другого читання, внаслідок корекції основних прогнозних макропоказників знижено дохідна та видаткова частина бюджету. Щодо доходів. По зведеному бюджету вони становлять 424 мільярда, що на 4,2 мільярда менше, ніж у першому читанні. Скорочення відбулося за рахунок змін планових показників по податку на доходи фізичних осіб, акцизного збору та ПДВ. Не зважаючи на скорочення показників з першого читання, ну, порівняно з 2011 роком, доходи зведеного бюджету зростуть на 43,4 мільярди гривень – це 11,4 відсотка, державного бюджету на 32 мільярда гривень – 10,6 відсотка, місцевих бюджетів на 11,6 мільярда – 14, 6 відсотка. Уряд продовжує політику зниження податкового тиску на економіку. Частка податкових надходжень до ВВП зменшиться на 0,5 відсоткових пункти до 19,1 відсотка. Щодо видатків. Ключовими факторами, які вплинули на перерозподіл видаткової частини бюджету стали скорочення доходів державного бюджету на 2,8 мільярди гривень, збільшення трансфертів Пенсійному фонду на 7,5 мільярдів гривень, прийняті рішення уряду щодо суттєвого підвищення рівня соціального захисту чорнобильців на 1,8 мільярди гривень. І тому для забезпечення збалансованості бюджету у наступному році нами прийнято рішення про скорочення капітальних видатків бюджету на 9 мільярдів гривень. В цілому видатки зведеного бюджету у 2012 році складатимуть 461,7 мільярди гривень, що на 3,2 мільярди гривень менше ніж у першому читанні та на 35 мільярдів більше порівняно з 2011 роком. Незважаючи на погіршення світової економіки та складність задач, які треба вирішувати, Президентом та урядом продовжується політика щодо підвищення соціальних стандартів і збільшення видатків соціального характеру. Так які ж переваги отримають громадяни від бюджету 2012 року? Розмір прожиткового мінімуму в середньому на одну особу зросте на 128 гривень, що майже в 2 рази більше чим темпи прогнозу зростання споживчих цін. На 14 відсотків підвищиться рівень мінімальної заробітної плати, на 25,6 зростуть оклади працівників бюджетної сфери, на 2,9 мільярди гривень більше порівняно з поточним роком передбачено у 2012 році соціальних виплат на допомогу одиноким матерям, інвалідам з дитинства, при народженні, по догляду за дитиною, на дітей-інвалідів. Передбачена виплата, надбавка в розмірі 20 відсотків посадового окладу усім педагогам, медикам, фармацевтам. Будуть здійснені виплати допомоги на оздоровлення. Пенсіонерам зросте розмір мінімальної пенсійної виплати в середньому на 10 відсотків. На 20-30 відсотків в середньому збільшиться розмір пенсії та пенсійних виплат інвалідам війни, дітям війни, членам сімей загиблих, померлих, осіб-учасників війни і бойових дій. Суттєво, більше, ніж у два рази підвищаться пенсії чорнобильцям-ліквідаторам. При цьому, вперше за рахунок гарантованих мінімальних пенсійних виплат прив’язано до розміру прожиткового мінімуму і збільшено майже вдвічі. Нехай це не великі фінансові збільшення. Проте, для кожного окремого громадянина вони є досить істотними. Багато завдань в наступному році потрібно вирішити у сфері освіти, охорони здоров’я, науки та культури. Динаміку фінансування соціальних видатків по галузям ви бачите на слайді. Ми усвідомлюємо, що без серйозних структурних змін неможливий і якісний розвиток важливого економічного чинника – людського капіталу. Шановні народні депутати! Шановний Голово! Поряд з підтримкою соціального вектору бюджету в наступному році суттєва увага буде приділена створенню умов для стимулювання розвитку регіонального сектору економіки. Інвестиційний ресурс від надання податкових індульгенцій суб’єктам господарювання становитиме більше 45 мільярдів гривень. Галузевий розподіл видатків розвитку показаний на слайді. Загальний ресурс, який у 2012 році буде спрямований на підтримку реального сектору економіки, становитиме більше 120 мільярдів гривень. Шановні колеги! Щодо боргової політики дефіциту державного бюджету. На відміну від безконтрольного нарощування обсягів державного боргу за два роки тому ми здійснюємо запозичення на основі ґрунтовних планів. Це дало змогу зупинити зростання рівня співвідношення державного боргу у ВВП і відійти від небезпечної межі, за якою сьогодні опинились деякі країни Європи. Загальний обсяг державного боку складе 27,6 відсотків до ВВП. В подальшому планується його зменшення до 25,3 у 2013 році і 24,3 у 2014 році відповідно. Дефіцит державних фінансів передбачено в обсязі 37,1 мільярдів гривень або 2,5 відсотків ВВП. Величина дефіциту, яка закладена на наступний рік, не ляже важким тягарем на фінансову систему України і не призведе до непередбачуваних витрат в цілому. Що стосується регіональної політики, шановні народні депутати. Питома вага місцевих бюджетів в обсязі видатків зведеного бюджету збільшується до 45,4 відсотка. Загальний обсяг видатків місцевих бюджетів – 193 мільярда гривень. Обсяг видатків, що враховується при визначенні міжбюджетних трансфертів – 116,1 мільярда гривень. Загальний ресурс інвестиційного розвитку територій – 14 мільярдів гривень. Місцевому самоврядуванню, керівникам регіонів надано реальні важелі впливу для забезпечення доходів своїх бюджетів. Саме від успішності їх дій залежить розвиток конкретного міста чи села, а у підсумку добробут населення. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прийняття Закону "Про Державний бюджет на 2012 рік" сьогодні дає змогу країні увійти в наступний рік з оптимальними та збалансованими фінансовими показниками. І вже з перших днів нового року, 2012, продовжити роботу щодо виконання.
Завершуйте, будь ласка. Дякую. Шановні колеги, якщо є запитання до міністра фінансів, прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Іван Попеску.
Дякую. Шановний пане міністре! Коли ми обговорювали в першому читанні проект України про Державний бюджет на 2012 рік, ви сказали, що ми одночасно будемо приймати і Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік. Нам сьогодні роздали також і ці таблиці. Скажіть, будь ласка, вони між собою узгоджуються? І те, що було запропоновано в програмі в третій колонці від комітету разом з комітетом міністрів, воно буде враховано? Якщо так, тоді є сенс голосувати і підтримувати. Дякую.
Безумовно, так. Я хочу, шановні народні депутати, у зв’язку з тим, що я чуть перебрав час, шановний пане Голово, я хочу внести деяку репліку. Я хотів, якраз ви задали дуже таке питання, хотів внести, часу не вистачило. Хочу внести пропозицію, що в нас іде розвиток національних проектів. І у державному бюджеті у нас передбачено, який сьогодні ми розглядаємо, 200 мільйонів гривень видатків. Я вношу доповнення до проекту рішення, який буде прийнятий сьогодні, частину такого тексту, у Прикінцевих положеннях доповнити пунктом наступного змісту: "Кабінету Міністрів України за результатами оцінки виконання бюджету за два місяці 2012 року внести пропозиції Верховній Раді щодо джерел фінансування забезпечення реалізації національних проектів". Обсяг таких сум, які потрібно передбачити, складають 1,4 мільярда гривень. Дякую.
Петро Мельник, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Федір Олексійович, я підтримую, дійсно, щодо реалізації національних проектів збільшення видатків на мільярд 400 – це слушна пропозиція. Але, мені здається, слушна пропозиція буде і щодо реалізації Податкового кодексу у зв’язку з введенням в дію у 2012 році ряд норм документу, зокрема податкових накладних, податку на майно, багатьох інших положень. Виникає гостра необхідність у сталому фінансуванні Державної податкової служби. Я думаю, що потрібно було б передбачити збільшення все-таки фінансування податкової служби для якісного обслуговування платників податків. І друге питання. Мені здається, що Київська столична область має право мати свій кардіологічний центр. Ми передбачили 10 мільйонів гривень, але, я думаю, цього замало, потрібно було б збільшити мінімум до 30 мільйонів гривень і розпочати будівництво цього центру. Дякую за увагу.
Дякую, Петро Володимировичу. По першому питанню щодо фінансування Державної податкової служби. Ці пропозиції розглядається Мінфіном, і коли ми будемо переглядати бюджет 2012 року, ми будемо розглядати і вносити зміни щодо фінансування окремих програм Державної податкової служби, а також і Київської області.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний Федоре Олексійовичу, ми з вами на комітеті говорили, я задав питання, я хочу, щоб відповідь на це п питання почули і радіослухачі. Прикінцеві положення Закону про бюджетфактично є норми сумнозвісного Закону 9127, про який уряд з мітингувальниками домовлявся, що він не буде пропущений як закон. Але ви цим законом знову-таки даєте можливість уряду в ручному режимі визначати рівень фінансування по соціальних видатках. На скільки це відповідає Конституції? Тому що з цього приводу є рішення Конституційного Суду, який забороняє законом про бюджет зупиняти соціальні закони? Чи відповідає це? І друге питання. Ви говорите, 1 мільярд 400, а що, тоді на 1 мільярд 400 збільшуються доходи бюджету на національні проекти? Звідки взявся цей ресурс: 1 мільярд 400?
Я дякую за запитання. Ну, по першому питанню. Дійсно, ці норми відповідають Конституції. Стаття 95 Конституції чітко передбачає, що видатки, які робляться з Державного бюджету, вони визначаються виключно законом про Державний бюджет. Тому тут немає ніяких протиріч, і в "Прикінцевих положеннях" нормально виписана норма. Що стосовно національних проектів, то це загально обраховані проекти, національні, але ми їх не включили в проект фінансування. А коли за підсумками двох місяців ми будемо переглядати бюджет у зв’язку з переглядом ціни на газ, у нас вивільниться ресурс – і ми переглянемо, запропонуємо вам внести зміни до Закону про Державний бюджет на 2012 рік зміни, які б дозволили профінансувати національні проекти в повному обсязі, як це робиться Національним агентством по інвестиціях. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Валерій Баранов, голова Комітету з питань бюджету. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Бюджетний комітет розглянув сьогодні доопрацьований урядом законопроект та відмічає наступне. У процесі доопрацювання законопроекту уряд уточнив основні прогнозні показники на 2012-2014-ті роки. Ці зміни та уточнення, озвучені міністром фінансів, я не буду їх повторювати. Згідно із статтею 158 Регламенту Верховної Ради Комітет з питань бюджету після подання урядом законопроекту про Державний бюджет, підготовлений до другого читання, готує висновок щодо врахування в цьому законопроекті бюджетних висновків Верховної Ради. Оперативне вивчення стану врахування урядом бюджетних висновків законопроекту свідчить про таке: щодо частини першої, з 42-х пунктів, які ми з вами пропонували, враховано 38, враховано частково три пункти і не враховано один. Щодо частини другої, із семи пунктів, враховано два, враховано частково два і не враховані три пункти – щодо опрацювання питання врегулювання погашення заборгованості із різниці в тарифах на теплову енергію, послуги з водопостачання та водовідведення; пункту п’ять – щодо перегляду розподілу субвенцій на придбання медичного автотранспорту та обладнання для закладів охорони здоров’я; пункту шість – щодо збільшення субвенцій на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку на суму 692,85 мільйони гривень за розподілом за територіями со 113-и пропозицій враховано частково тільки чотири. Щодо частини третьої, з 12-и пунктів виконано окремі пункти, зокрема, подано законопроекти про Державну програму приватизації, про внесення змін до бюджетного кодексу щодо створення Державного фонду регіонального розвитку при об’єднанні територіальних громад, з урахуванням того, що уряду доручено надавати Верховній Раді інформацію про стан і реалізацію цієї частини в шестимісячний строк, тобто 20 квітня 2012 року. Крім того, Головою Верховної Ради Литвином Володимиром Михайловичем пропонувалося скасувати депутатські пільги і бюджетними висновками Верховної Ради було доручено це врегулювати. За підсумками розгляду зазначеного питання Комітет з питань бюджету ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді доопрацьований урядом законопроект про Державний бюджет на 2012 рік, за номером 9000, прийняти у другому читанні та в цілому як закон, з урахування пропозицій бюджетного комітету, що викладені у листі, подані і вам роздані. Для стенограми. Додатково виникала необхідність врахувати такі пропозиції. Передбачити бюджетну програму за кодом 2209150 "Створення сучасного інноваційного парку в галузі інформаційних та інших високих технологій" з видатками розвитку в сумі 35 мільйонів гривень. Збільшити видатки споживання за кодом 0111090 "Висвітлення діяльності народних депутатів через засоби телебачення і радіомовлення, та фінансова підтримка газети "Голос України" та журналу "Віче" на суму 4 мільйона 750 тисяч гривень. Збільшити перерозподіл субвенцій на придбання медичного автотранспорту та обладнання для закладів охорони здоров’я. Збільшити обласним бюджетам: Запорізькій області – на 40 мільйонів, Донецькій – на 50, Луганській області – на 40 мільйонів [[у них було запропоновано 0]] за рахунок зменшення для обласного бюджету Харківської області на 130 мільйонів. Такі пропозиції передбачаються за рахунок додаткового зменшення на відповідну суму видатків на державний фонд регіонального розвитку. Ще я хотів додати, що виступаючий переді мною міністр фінансів казав про реалізацію національних проектів. Його формуліровки після слів "щодо джерел фінансового забезпечення реалізації національних проектів" треба вставити слово "інвестиційних та національних проектів". Прошу підтримати прийняття законопроекту про Державний бюджет на 2012 рік у другому читанні та в цілому як закон з пропозиціями бюджетного комітету і додатковими пропозиціями, озвученими мною. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, запитання. Я перепрошую. Три хвилини у нас на запитання. Запишіться, будь ласка. Григорій Калетнік, будь ласка, запитання.
Дякую. Я хотів запитати, попросити вас про те, що у нас з 1 січня нове фінансування. І я подивився, що бюджетні призначення на аграрні вузи перекинуті іншому розпоряднику коштів, а вони підпорядковані Міністерству аграрної політики і продовольства. Скажіть, будь ласка, чи зможемо ми це врегулювати з 1 січня, щоб не було перерви з фінансуванням аграрних вузів.
Я думаю, що оскільки у нас після нового року буде перегляд бюджету, то цю пропозицію вашу треба буде розглянути, ви її нам надайте у письмовому вигляді, будь ласка.
Народний депутат Бобильов, група "Реформи заради майбутнього".
Будь ласка. Немає? Чорноволенко, "Наша Україна – Народна самооборона".
Пане Баранов, до вас запитання як до голови бюджетного комітету. Дивіться, от ми подивилися висновки бюджетного комітету щодо законопроекту і в них побачили, є така пропозиція щодо збільшення обсягу субвенцій різним містам і районам. Так от вашому рідному Бердянському району 12 мільйонів, це більше ніж більшості областей, а в цілому ваші рідній Запорізькій області вона стоїть на найпершому місці серед інших областей, принаймні в десятки разів більше, ніж скажімо в Дніпропетровській. І кажуть, що саме там буде ваш округ мажоритарний до Верховної Ради, то чи не є це порушенням закону і підкупом виборців. Дякую за увагу.
Я хочу вам відповісти, що я ніколи не жив у Бердянському районі, я з міста Бердянськ, тому ви помилилися. А всього у нашому проекті закону 113 територій і районних рад отримують допомогу на соціально-економічний розвиток.
Гасюк Петро, "Реформи заради майбутнього".
Зняв? Тоді Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Вельмишановні доповідачу! Я хочу запитати, сьогодні у нас буде можливість прийняти ще Державну програму економічного розвитку "Україна на 2012 рік", оскільки ви пам’ятаєте, коли в першому читанні обговорювали питання про бюджет, ми говорили, що ці два документи вони є між собою узгодженими? Якщо так, то тоді, які у нас є можливий варіант проголосувати ще і за програму?
Уряд нам подав проект бюджету, який ми з вами оговорюємо, а ми з вами програму соціально-економічного розвитку приймали у першому читанні, тому у нас до другого читання такої програми ще немає.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Скажіть, будь ласка, чи передбачається бюджетом збільшення видатків на капіталовкладення щодо будівництва шкіл в сільській місцевості? Дякую за увагу.
Ця проблема в нас записана у субвенції на соціально-економічний розвиток і в нас на наступний рік передбачена субвенція ще 2 мільярди, яка не розподілена на капітальні видатки. Там можна вносити свої пропозиції і розглядати в наступному році.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступити від фракцій. Проводиться запис на виступи від фракцій. Будь ласка, виведіть прізвища. Зварич, Болдирєв, Матвєєв, Камчатний, Яворівський. А тепер прошу записатися народних депутатів з розрахунку ще 15 хвилин на виступи народних депутатів. Будь ласка, записуйтесь. Прошу вивести прізвища народних депутатів, які записалися на виступи. Так, всі бачите, шановні колеги, переходимо до виступів. Роман Зварич.
Прошу передати слово Арсенію Яценюку.
Арсеній Яценюк. Наступним буде виступати Юрій Болдарєв або хто від фракції.
Шановний народ України! Почну з риторичного запитання, де прем’єр Азаров і весь склад Кабінету Міністрів України при розгляді основного фінансового документу держави? Відповідь дуже проста: їм самим соромно за той закон, який внесений до парламенту сьогодні. Короткий аналіз макроекономічних показників. Чинний уряд запропонував ріст економіки на рівні майже 4 відсотків, на противагу 5,5, який вони обіцяли ще місяць тому. Проте Світовий банк і Міжнародний валютний фонд, які набагато краще вміють рахувати ніж Прем’єр Азаров і весь український уряд, сказали про те, що економіка зросте максимум на 2,5 відсотки. З огляду на це опозиція констатує, що доходи бюджету мінімум на 6 мільярдів гривень уже надуті. Друге. Єдина правка опозиції, яка була врахована в цьому проекті бюджету, це скоротити розкрадання бюджету через так звані непрозорі бюджетні гарантії. В першому проекті уряд пропонував 15 мільярдів гривень, зараз вони лишили тільки 5 мільярдів на розкрадання під свої програми. Але чому в даному проекті не передбачено жодної фрази про те, куди планують відправити цих 5 мільярдів? У них великий досвід як витрачати бюджетні кошти. Нагадаю, на Євро-2012 ця влада відправила 10 мільярдів доларів США. За ці гроші можна було збудувати не чотири стадіони і дві дороги, а можна було відбувати країну, а не тільки їхні приватні угіддя. Третє. Приватизація. В даному проекті бюджету на приватизацію вони поклали всього-на-всього доходів тільки 10 мільярдів гривень. І це не дивно, вони продають державні об’єкти самі собі за копійки. Вони списали тим об’єктам державної власності, які вони хочуть купити за 10 мільярдів гривень, тільки в цьому році 24 мільярда гривень, які ці компанії повинні були заплатити до бюджету і віддати ці кошти платникам податків у вигляді освіти, медицини. Наступне. Фонд оплати праці. Хочу чітко сказати, що на наступний рік уряд запланував зменшення загальної заробітної платні українців, вслухайтесь на яку цифру, на 16 мільярдів гривень. Таким чином українці недоотримують відповідну заробітну платню. Далі – це саме цікаве. Це витрати на владу. За два останніх роки вони збільшили на себе витрати на 6 мільярдів гривень, вслухайтесь в цю цифру, це більше ніж освіта і медицина. І в цьому бюджеті вони знову збільшили: на Президента плюс 15 мільйонів гривень, на всі органи державної влади, також загалом плюс 6 мільярдів за два останні роки. На малий і середній бізнес зате вони дали по півтори гривні на кожне підприємство і на кожного підприємця. І останнє, так як часу мало. На польоти.
Мікрофон, будь ласка.
на польоти для вищих державних чиновників чартерами вони передбачили 188 мільйонів гривень. Ми скинемось вам всім на квиток в одну сторону, летіть звідси і ми тоді зможемо змінити країну без вас.
Дякую. Юрій Болдирєв передає право на виступ Владиславу Лук’янову, оскільки він. 2 виступи – 6 хвилин.
Шановні громадяни України, ми зараз чули виступ від людей, які 5 років демонстрували як керувати країною. Ми бачили, як вони друкували гроші по 100 мільярдів на рік, ми бачили як вони обвалили курс гривні з 4,5 до 10-11 і як тоді він поступово знижувався до 8 гривень. Ми бачили, як ці люди, які зараз радять, як керувати економікою, як вони розкрали державний бюджет. Як був розкрадений золотовалютний запас держави. Як борги держави зросли, зовнішній борг зріс майже втричі за півтора року їхнього "царювання" в державі. Зараз ми бачимо, як "газова удавка" угоди, яку уклала ця команда, утискає і розвиток держави, утискає можливість держави відроджуватись. І це ці люди, які намагаються повчатись. Я можу проаналізувати рівень зростання економіки з 2002 року по відсоткам. Ми бачили, що 2003-2004 рік, економікою керував Прем’єр Віктор Федорович Тимошенко. [[Шум у залі]] Ми бачимо, що Віктор Федорович Янукович, на відміну від Тимошенко домагався найбільших показників росту. Ми бачили, що у 2003 році.
Прошу уваги!
рівень зростання економіки становив 6 відсотків. Ми бачимо, що у 2004 році економіка зростала на 7 відсотків з гаком. Але вже в 2005 році, коли ця команда, яка може тільки обіцяти і брехати людям в очі, обвалила рівень зростання до 2 відсотків, але люди розуміють. І у 2006 році команда Партії регіонів знову повертається до управління економікою. І ми бачимо, що рівень зростання економіки знову підвищився до більше ніж 5 відсотків. 2007 рік - рівень зростання економіки 7 відсотків. 2008-2009 рік - ми бачимо, країна знаходиться в стані руйнації. 2009 рік - економіка обвалюється на 15 відсотків. Зрізуються заробітні плати, зрізуються надбавки вчителям і лікарям. Ми бачимо, що економіка знаходиться на межі руйнації. І тільки в 2010 році, коли знову команда Партії регіонів отримала підтримку громадян України, ми змогли переломити криву падіння з мінус 15 відсотків до 5 відсотків зростання економіки. 2011 рік - ми бачимо, що економіка продовжує відновлюватися. Ми бачимо, що знову зростає виробництво. Бачимо, що збільшується експорт, збільшується виробництво як з натуральних показників, так і збільшується показники притоку зовнішніх інвестицій. Ми бачимо, що ця команда вміє працювати. Але питання: в чому ж відмінність? А відмінність дуже проста. Минула команда кожного місяця брала запозичення на рівні одного мільярду з гаком. Ця команда погашає ці видатки, погашає державний борг. І кожний місяць замість заборгованості, яку нарощувала Тимошенко і її команда. Уряд Азарова сплачує зовнішніх боргів на мільярд доларів, або 8-9 мільярдів гривень ми сплачуємо кожного місяця по старим боргам цієї команди. Що стосується бюджету на 2012 рік, ми бачимо, що бюджет зроблено на консервативній непопулістській основі. Ми зберегли всі соціальні стандарти, зберегли збільшення виплат чорнобильцям, афганцям, пенсіонерам, на 10 відсотків збільшується пенсія, це в той час, коли криза вирує в суміжних країнах з Україною. Подивіться на стан економіки в європейських країнах, на стан економіки в Греції, Італії, Іспанії. Ми бачимо, що зменшуються видатки на соціальні напрямки. Але в Україні на наступний рік на 25 відсотків збільшуємо заробітну платню бюджетникам, на 20 відсотків збільшуємо заробітну платню вчителям, лікарям. Збільшуємо видатки на всі соціальні програми. При цьому нам вдалося зберегти рівень зростання економіки на рівні 5 відсотків. І я впевнений, що є команда, яка може працювати, а є люди, які можуть тільки брехати в очі своїм виборцям. Вибір за вами і порівнюйте.
Валентин Матвєєв, фракція комуністів. Алла Александровська, фракція комуністів. Наступним буде виступати Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Уважаемые народные депутаты, можно было бы ограничиться одной единственной фразой, сказав, что фракция коммунистов не будет голосовать за предложенный проект Закона о Госбюджете на 2012 год. Но все же я объясню нашу позицию. И не вам, уважаемые коллеги, вам она известна. Я хочу объяснить нашу позицию тем гражданам Украины, кто с тревогой или с ожиданием ждут принятия этого важнейшего Закона Украины. Первая позиция, основная и главная. В Законе о Госбюджете заложена норма, позволяющая правительству самостоятельно определять, кому какую социальную помощь и поддержку оказывать, а может быть, и не оказывать. То есть, это та же норма пресловутого законопроекта 9127, которая возмутила практически всю Украину. Снова правительство оставляет за собой право, исходя из имеющихся финансовых ресурсов госбюджета, определять, сколько выплачивать чернобыльцам-ликвидаторам и пострадавшим, детям войны, им предусматривается ежемесячная выплата – 57 гривен вместо 246, как требует закон. Это коснётся и военных пенсионеров. Это, конечно, коснётся милиционеров, которые имеют право на льготы по оплате жилищно-коммунальных услуг. И это касается статей 12, 13, 14, 15, 16 Закона Украины о статусе ветерана войны и гарантий их социальной защиты. Кстати, чтобы знали ветераны. В законопроекте 9127 речь шла об ограничении выплаты только к 9 мая и о санаторно-курортном лечении. А сейчас речь идёт о регулировании абсолютно всех видов льгот, положенных им по этому закону. Не нашли поддержки в бюджете и предложения фракции коммунистов о необходимости выделения в бюджете средств на исполнение судебных решений, принятых в пользу пенсионеров. Не выделено 456 миллионов гривен для проведения компенсационных выплат наследникам умерших, которые имели вклады в бывшем Сбербанке Советского Союза. Всё это свидетельствует, что продолжается политика экономии на социальных программах. Эта экономия коснётся практически всего народа Украины, а не только тех, о ком я сказала. Потому что предложенный правительством уровень прожиточного минимума в течение года растёт более медленными темпами, чем будут расти потребительские цены. Уровень, рост минимальной заработной платы, прожиточный минимуму будет 7,7 процентов. А потребительские цены будут расти – 7,9 процентов. Об этом свидетельствует также и то, что при доработке проекта госбюджета, не смотря на снижение прогнозного размера валового внутреннего продукта на 5 миллиардов, прибыли предприятий планируется увеличить на 11 миллиардов. А вот фонд оплаты труда будут уменьшать на 16 миллиардов. Таким образом, богатые продолжают богатеть, а бедные – беднеть. Мы такую политику не поддерживаем.
Тарас Чорновіл. Наступним буде виступати Володимир Яворівський. Сергій Соболєв.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Нам сьогодні дійсно випадає достатньо складний вибір щодо прийняття Закону про Державний бюджет. Ми можемо поставити собі питання: "Це хороший бюджет? Ми всі ним задоволені?" Я думаю відповідь буде однозначна, що ні, він не є достатньо хорошим і не задоволені напевне ним всі, включаючи і владу, і опозицію. Але в кінцевому рахунку, коли кожен з нас буде вирішувати, голосувати чи не голосувати, в кожного будуть якісь свої відповідні мотиви: які йому поставлять питання, які йому дадуть аргументи, яким чином відповідати на питання голосувати чи не голосувати за цей закон. У влади і опозиції вони можуть бути різними: комусь просто сказали, хтось вірить в унікальні прекрасні показники, хтось не голосує, тому що це не наш бюджет і нам, мовляв, треба продемонструвати принцип, чим гірше, тим краще. Я наведу окремі нюанси, окремі аргументи, які є у нашої фракції. Рішення ми приймали не відразу, не легко. Остаточне рішення було прийняте тільки на останньому засіданні фракції, буквально годину назад. І так, пункт перший. Це є той факт, що ми повинні до нового року прийняти це рішення, ми повинні до нового року остаточно визначитись з бюджетним процесом. Ми не повинні кидати країну на зимовий період, на період, коли і проблеми з постачанням газу, і тощо, в вир бюджетного хаосу. Другий момент. В документі, який нам зараз вже остаточно розданий, є достатньо чітка аргументація і достатньо чітка деталізація бюджетних програм і статей, які можна перевіряти, контролювати в ході року. Третє. Ми можемо з впевненістю сказати, що є достатні джерела, з яких можна взяти ще кошти для того, щоби покращити, збільшити і доходну, і видаткову частину? Можна намалювати багато: можна офшори згадати, можна згадати витрати на владу, тощо. Якщо хтось вірить, що ми зараз доб’ємося, щоб ці гроші були повернуті в бюджет і за рахунок них зробити, тоді давайте зриваємо бюджетний процес. Всі розуміють, і ті, хто проти бюджету, розуміють, що ні копійки зараз, на жаль, з тих кіпрських, інших офшорів не повернеться. Нам доводиться, нам, парламенту, безпосередньо, не тим, хто ті гроші вивозив, а кожному депутату, оперувати тими грошима, які є. Другий момент. Це фактор по соціальних видатках, по тих витратах, які ми зобов’язані забезпечити. Хотілося б, щоб виконано було все, що передбачено законом. На превеликий жаль, всі це знали, і всі, хто голосували за ті закони, що цього зробити буде неможливо, немає на це коштів. Сьогодні ми добилися, у тому числі і наша фракція, що реальні витрати не тільки не зменшуються відносно показників минулого року, але і частково зростають, реалістичність інших показників тощо. При всіх інших негативних нюансах нас переконує: за цей бюджет, очевидно, ми зобов’язані проголосувати. Наша фракція буде голосувати. На жаль, зараз вийшов, я тільки, Володимире Михайловичу, якщо можна, останній аргумент наведу, мій особистий аргумент. Два роки назад, коли був уряд Юлії Володимирівни Тимошенко я сидів у цьому секторі фракції регіонів, але голосував за бюджет, внесений урядом Тимошенко, маючи до нього ті самі претензії, які я маю сьогодні до бюджету, внесеного урядом Азарова. Я тоді навів ті самі аргументи. Які я для себе от тут зараз виписував, частину озвучив, частину не встиг. Я тоді, пригадую, як права частина залу мені аплодувала за те, що я підтримав той бюджет. Мені б дуже хотілося б, щоб сьогодні, маючи колосальну критику і претензії до цього бюджету, хтось з правої половини залу виступив і сказав на його захист, тому що інакше поступити неможливо. Дякую за увагу. Підтримаймо.
Сергій Соболєв, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Зарубінський.
Шановні колеги, ви знаєте, пройшло два з половиною місяці після розгляду бюджету у першому читанні. Що змінилося? Основ грошово-кредитної політики немає. Чи не так, пан Ярошенко? А як ви взагалі планували бюджет, не маючи основ грошово-кредитної політики? Які показники інфляції, ВВП, про що ви взагалі кажете? За два з половиною місяці не змогли зібрати спільне засідання з Національним банком України. По-друге. Ви гарантували чорнобильцям, афганцям, пенсіонерам, інвалідам, що ви не будете чіпати пільги. Що ми бачимо у Прикінцевих положеннях? Вже не 16, а 24 категорії пільговиків тепер будуть залежати від того, з якої ноги прокинувся пан Ярошенко чи пан Азаров, є гроші у бюджеті чи їх немає. Саме тому для мене абсолютно очевидно, ви надури мільйони наших громадян, бо ви свідомо у Прикінцевих положеннях заклали норму, по якій тепер фінансування буде відбуватися всіх соціальних програм не згідно з законом, а згідно з тим: є у вас кошти в бюджеті чи немає. А чи є у вас кошти в бюджеті? Давайте подивимося, які захищені статті вашого бюджету, на що йдуть ключові зростання. 400 відсотків – вдумайтесь! – на 400 відсотків зростає заповідний фонд спеціальних територій. Це там, де ви будете полювати разом з Януковичем? На 156 відсотків зростають видатки на утримання Генеральної прокуратури, 154 відсотків – перевезення вищих посадових осіб держави, 148 відсотків – апарат Міністерства соціальної політики. До речі, на 13 відсотків зростає дефіцит Пенсійного фонду, а апарат Пенсійного фонду на утримання йде на 1 мільярд гривень більше – рівно в 2 рази. 137 відсотків – внутрішні війська. От політика, яка буде проводитися цим урядом під час цього бюджетного року. Ви не виплачуєте пенсії інвалідам, ви обмежуєте виплати всім соціальним категоріям – а вони не вимирають. Ви їм допомогу на поховання збільшуєте – а вони не вимирають. Ви тоді вирішили цим бюджетом остаточно добивати людей?! Тому наша фракція, без сумніву, за цей бюджет голосувати не буде, бо фактично це бюджет остаточного знищення українців, це бюджет, в якому фактично жоден із малозабезпечених не знайде відповідь на запитання, як йому вижити. І тоді, панове регіонали, ви не будете помилятися після року цього бюджету, ви не будете плутати прізвище Януковича, бо його прізвище буде Віктор Федорович Каддафі і доля його буде точно така. Дякую!
Шановні колеги, слово має Олег Зарубінський. Я закликаю народних депутатів триматися в певних рамках. Ми ж у Верховній Раді! Наступним буде виступати В’ячеслав Кириленко.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, забавна ситуація: коли є намагання вирішити внутріполітичні процеси, то весь час можна спостерігати апелювання, заклики до міжнародного Європейського співтовариства, тобто воно має чинити тиск, воно має вводити санкції, тобто повна орієнтація на Європу. Коли мова йде про економічні проблеми і економічні тенденції, робимо вигляд чи бодай деякі мої колеги, що ми знаходимося в вакуумі і можна вирішити питання в середині України, не зважаючи на загальноєвропейські, загальносвітові тенденції. Це ефемерно, це неправда, це дихотомія, це прагнення показати країну в чорно-білому кольорі, про це я трошки пізніше скажу. І тому, очевидно, коли ми розглядаємо бюджет 2012 року ми не можемо не враховувати те, що відбувається в світі. І коли федеральний канцлер Німеччини Ангела Меркель сказала, що криза, яка сьогодні є в Європі, є найбільшою кризою після Другої світової війни, вдумаємося, 66 років пройшло і такої кризи не було, то, очевидно, і Україні треба думати над тим, як не зробити і не піти по шляху тої ж самої Греції, не піти по шляху деяких інших потужних європейських країн, які сьогодні мають державний, підкреслюю, суверенний борг два трилліони євро. Ніхто про це не говорить, робиться вигляд, що цього немає, що ми знаходимося в вакуумі, так зручніше – намагатися показати політику і економічну, і бюджетну в чорно-білому кольорі, але вона не така. Якщо нинішній бюджет представляти тільки в чорному кольорі, то відповідно треба сказати, який бюджет був білого кольору чи, може, 2005 року, чи 2007 року, чи 2009 року. Да немає бюджету, який б сподобався всім, більше того немає ніколи в жодній країні бюджету, який сподобається більшості населення. Тому що бюджет має собою являти сенс взаємовідносин між тим, що держава зібрала і тим, що держава видає, які в держави витрати. Всі інші тут істерики, надриви і так далі – це суто політика, абсолютно не експертна оцінка. І мені здається, оця не експертна, абсолютно політична, я би сказав, ідеологізована позиція по відношенню до бюджету породжується цікавою пропозицією, про яку я недавно прочитав. Виявляється, на наступних виборах, на наступних виборах має бути так, щоб в бюлетені було: о це є влада, а це є опозиція і вибирайте. Ні, шановні, це хитрий трюк, насправді, має бути так. Сьогоднішня влада, вчорашня влада. І, дійсно, ті люди, які не були при владі, – вони можуть критикувати, а не ви, шановні. Дякую.
В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна". Наступним буде виступати Анатолій Гриценко.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!". Дуже погано, що немає в уряді, в ложі уряду нікого, окрім міністра фінансів. Це означає, що уряду або начхати на бюджет, або на Верховну Раду. Одне із двох. І перше, і друге – погано; і перше, і друге – не демократично. Але я про інше. Мене здивувала одна гумористична фразу у Пояснювальній записці: вдалося зберегти соціальну спрямованість бюджету. Інакше, як гумором, назвати це неможливо. Я не буду про всю соціалку в бюджеті говорити, але про деякі речі. От дивіться, пенсійна реформа імені Тігіпка, якого, до речі, тут немає. Дефіцит бюджету Пенсійного фонду – порядку 60 мільярдів гривень. Де пенсійна реформа? Чому знову бюджет повинен вкачувати в Пенсійний фонд 60 мільярдів гривень, а пенсії при цьому практично не підвищуються? А я вам скажу чому. Тому що всі номенклатурні пільгові пенсії лишилися, уряд боїться їх чіпати, а знову хоче зекономити на простих звичайних трудових пенсіонерах. Дуже дбають про ветеранів, кажуть в уряді. Я вам доповідаю, хоча це має робити правдиво уряд. Допомога до Дня Перемоги одноразово на кожного ветерана війни в наступному році буде баснословно велика, на думку уряду, – аж 130 гривень на одного ветерана війни. Оце вам ще одна соціальна спрямованість. Наступне. Дивіться "Прикінцеві положення". Зупиняється дія 13 законів, які стосуються мінімум 15 категорій людей малозабезпечених. І знову зупиняються пільги чорнобильцям, військовим пенсіонерам, дітям війни, сільським лікарям, ветеранам війни, ветеранам праці. А номенклатурі зупиняються? Ні. А силовикам видатки зменшуються? Ні. А може Президент на себе менше видатків у річищі загальної економії і економічної кризи передбачає? Ні. Я вам скажу: понад 25 мільярдів гривень видатки лише на силовиків. А на чорнобильські квартири знаєте скільки? 50 мільйонів гривень всім людям, які стоять на черзі по чорнобильській черзі. А на утримання Президента – півтора мільярди гривень. От вам ще одне свідчення соціальної спрямованості цього бюджету. Тому наша фракція голосувати за такий бюджет не може, оскільки він б’є по кожній простій людини, по тій, яка живе із зарплати, із пенсії, із соціальної допомоги. Цим людям бюджет не вирішує нічого. А от олігархам, які контролюють цілі галузі, він дає додаткові мільярди, абсолютно не в річищі політики економії у зв’язку із фінансовою кризою. Тому ми називаємо цей бюджет "бюджетом олігархів і силовиків" і голосувати за нього не будемо. Дякую за увагу.
Анатолій Гриценко, "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Сергій Гордієнко.
Шановні колеги! Якщо ми говоримо про те, що в країні є Основний закон – Конституція, то за цей документ не можна голосувати. На сторінці 36-37 всупереч Конституції, всупереч рішенню Конституційного Суду зупиняється дія цілого ряду законів. Ми не маємо права піднімати руки "за", або тиснути на кнопку "за", це я думаю всім зрозуміло. Що означає те, що записано на цих сторінках? Соціальні виплати будуть здійснюватися в порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного бюджету. Простими словами, що це означає? Вийде сюди Микола Янович Азаров і скаже, як він говорить уже другий рік, наші попередники оставили нам руину, денег в бюджете нет и платить нечем. Ми це чули тут вже неодноразово. Що це означає? Це означає, що понад 10 мільйонів громадян України 36-ти категорій позбавлені права, якщо буде проголосований цей антиконституційний закон, позбавлені права піти в суд і звернутися за захистом свого права, навіть в "кірєєвський суд". Їм забороняється , а вони це право мають згідно Конституції. Що ще означає оцей допис антиконституційний? Це означає, що "Донбасс гонит порожняк". За підписом Азарова Ніколая Яновича і за підписом Червонописького і Андрєєва, голів двох громадських організацій, який очолює "Союз Чорнобиль" і афганців, було взято зобов’язання пунктом 1, що уряд відмовляється законом робити оце. Азаров збрехав афганцям і чорнобильцям, люди, які йшли в вогонь, на радіацію і на кулю, оцим документом, тут підпис Азарова. Тігіпко збрехав цим людям, який проводив переговори і я був присутній в міністерстві, коли ці переговори проводилися. Я думаю, що повинні зупинитися, йдеться не тільки про чорнобильців, афганців, а вчителів, шахтарів для Донбасу, Луганська спеціально кажу і для Донецька, і для Львівщини. Медики, сільські вчителі, пенсіонери, ветерани всіх категорій, ветерани праці, жертви нацистських переслідувань, усіх антиконституційно позбавляють їхніх прав. Я не популіст, ніхто не звинуватить. Замість того, щоб за два роки міністр соціальної політики Сергій Тігіпко вніс чесний закон, впорядкував пільги, вони ішли антиконституційним шляхом. Тому опозиція не повинна голосувати і, впевнений, що буде негайне звернення до Конституційного Суду, щоб скасувати цей закон. Дякую.
Слово має Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Волинець.
Шановний головуючий, шановні громадяни України, всіх, хто слухав, вивчав і мав доступ до цього законопроекту, хочеться плакати, але плакати хочеться не від щастя, а плакати хочеться від горя. Дійсно, це бюджет 2012 року – бюджет нещастя, я ще раз підкреслюю, я хочу сказати, що це бюджет наступу на соціальні права, програми і соціальну сферу нашої держави. Я ще і ще раз привертаю увагу, так як мої колеги до частини 3 "Прикінцевих положень" законопроекту Закону України "Про Державний бюджет на 2012 рік". Це із-за цього штурмувалася Верховна Рада афганцями, чорнобильцями, дітьми-війни – все, за що стоять сьогодні і мерзнуть у палатках під Кабінетом Міністрів, на майданах і площах у регіонах України ті ж афганці, які ціною свого життя рятували світ від атому, який вийшов з-під покори, сьогодні воно "не митьем, так катаньем" протягується в бюджеті 2012 року. Ми, комуністи, чесно і принципово саме вам заявляли, що плюючи на всякі меморандуми, ви повелися на ту вудку і пішли домовлятися з урядом. Ми казали, що не буде ніякої домовленості, не митьем, так катаньем будуть протягнуті ті положення, які не дадуть вам права отримувати того, що ви заслуговуєте. Я також хочу сказати, що це бюджет нижчення соціальної сфери. На прикладі Полтавської області наводжу. На заклади охорони здоров’я Полтавської області на 2012 рік виділяються кошти, які забезпечують лише на 63 відсотки до потреби. Я задаю собі питання і задаю всім полтавчанам: що робити регіональній владі? Що робити працівникам закладів охорони здоров’я? Що робити простим громадянам? Влада буде агітувати оптимізовувати мережу закладів охорони здоров’я, будуть скорочуватися заклади і будуть скорочуватися робочі місця в них. А громадянам України необхідно напевно помитися, одягти чистий одяг і не сподіватися на те, що вони отримають медичну допомогу, а потихеньку йти до кладовища. Це гірко, але це так. Фракція Компартії України ні за яких умов не проголосує за бюджет, який нищить соціальні пільги і соціальну сферу нашої держави. Дякую.
Слово має Петро Цибенко, право на виступ передає колега Волинець, фракція комуністів. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці, шановні громадяни України. Окремо хочу звернутись до ветеранів, як голова ради Організації ветеранів України. Для фракції Компартії України абсолютно очевидно, що бюджет формується, у тому числі, за рахунок обкрадання найбільш знедолених верств населення: пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Підходи законопроекту 9127, про це сьогодні вже говорилось, записані у Державному бюджеті України. Більше того, відповідаючи сьогодні на запитання з залу, міністр фінансів заявив, що невиконання чинних, а значить ніким не скасованих законів прямої дії, це конституційна норма. І це заявляє державний службовець, за умови, що Конституційний Суд України уже декілька разів приймав рішення про неприпустимість обмеження законів прямої дії Законом про державний бюджет. Друге, про що я хотів сказати. З державного бюджету зникла бюджетна програма щодо забезпечення автомобілями інвалідів війни і інвалідів чорнобильців. Шановні колеги, в черзі на отримання автомобіля по цій програмі стоїть біля 80 тисяч чоловік. Щорічно державним бюджетом виділяється на ці цілі від 80 до 110 мільйонів гривень. Справді мало, але це давало можливість щорічно інвалідам війни і інвалідам-чорнобильцям придбати близько 3000 автомобілів. Зараз такої можливості позбавили інвалідів, а значить прирекли їх до вимирання в чотирьох стінах. Наступне. Протягом жовтня-листопада місяця, Кабінет Міністрів України "розмахував" перед населенням України меморандумом, який вони підписали з чорнобильцями і який вони підписали із ветеранами Афганістану. Так от, я хочу сказати тим ветеранам Афганістану, які мене зараз слухають, що цей державний бюджет порушує і цю домовленість. Бо 20 відсотків збільшення разової виплати до 5 травня не виконується, замість цього, збільшення складає 8 відсотків. А якщо взяти в абсолютних цифрах розмір виплати до того, що це має бути передбачено законом, то це навіть зменшується. І я хочу сказати ще про одне. На превеликий жаль, так ставиться влада не лише до ветеранів, пенсіонерів та інвалідів, так влада ставиться і, до речі, до науки, до того, що має складати майбутнє нашої країни. Бо ті суми, жалюгідні суми, які сьогодні закладені в бюджет, вони не йдуть не в яке порівняння з тими потребами, які є сьогодні. Отже, я ще раз наголошую, фракція Компартії України голосувати за цей документ не буде.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я прошу міністра, якщо є заключне слово? Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні присутні, ну, по-перше, сьогоднішній розгляд проекту Державного бюджету на 2012 рік свідчить, що всі стурбовані задля того, щоб прийняти збалансований, правильний бюджет, і щоб він виконувався. За 20 років незалежності нашої держави ви бачили надзвичайно багато бюджетів. І дуже багато, я дуже вдячний народним депутатам, які про це казали, що жодний бюджет, ну, він практично був завжди не відповідав тим побажанням, які лунали в цьому залі. Ви знаєте, коли наша держава працювала без бюджету. Рік починався і закінчувався, коли приймали бюджет. Тобто практично даже виключно заробітна плата в повному обсязі не фінансувала. Ви знаєте, коли приймали рішення, приймали бюджет, надуті були доходи, надуті були видатки і в той час, коли не було виконання доходної частини бюджету, приймали секвестр бюджету або зводили видатки на четвертий квартал і не фінансувалися ці видатки. І громадяни нашої держави, ну, практично не були забезпечені тими нормами, як це було передбачено законом. І ви знаєте, дуже свідчать результати уряду, коли очолював Віктор Федорович Янукович. Бюджети, які приймалися, які приймалися і подавалися урядом Януковича, вона абсолютно були збалансовані, і вони виконувалися по всім напрямкам. І ці бюджети, щоб ви знали, вони завжди затверджувалися вами в парламенті, звіти про виконання бюджету за 2003 рік, за 2004 рік. І затверджені звіти про виконання, про бюджет і за 2010. Решта бюджетів, які виконувались, з парламенту вони уходили на розгляд Генеральної прокуратури. Тому бюджет, який сьогодні поданий урядом, він абсолютно збалансований. Ясно, що грошей ніколи багато не буває, їх завжди недостатньо. Але уряд виходив з того, що всі видатки, які передбачаються, вони повинні бути збалансованими. Тому сьогодні лунали думки такі, що казали, що-от на владу передбачено 6 мільярдів гривень. Я хочу вам сказати, що на владу передбачено збільшення 55 мільйонів гривень, в той час як соціальна видатки збільшені на 105 мільярдів. По макропоказниках, вдумайтесь, уряд розробив три сценарії. Перший – це консервативний, поміркований і оптимістичний. І виходячи з цих умов, уряд балансує свої, так сказати, зобов’язання перед суспільством. І сьогодні я вам доповідав, що бюджет внесений на консервативному сценарії. І в нас абсолютно збалансовано і ніяких, я думаю, проблем не буде. Ми будемо наполягати на те, щоб економіка нашої держави розвивалася, доходи населення зростали і в нас все більше було видатків для того, щоб захистити бідні слои, верстви населення і уникнути.
Дякую. Дякую. Щоб тут ще депутати не передумали, Федір Олексійович. Шановні народні депутати, я прошу уваги. Я зараз поставлю на голосування пропозиції про прийняття законопроекту в другому читанні і в цілому як закон проекту Державного бюджету з урахуванням тих висновків, які напрацьовані комітетом, і з урахуванням уточнення, про яке сказав міністр фінансів щодо Агентства з питань національних проектів, а також, шановні колеги, прошу уваги! Пропонується, я розширено зараз доведу до вашого відома, доповнити розділ "Прикінцеві положення" проекту Закону "Про Державний бюджет України на 2012 рік" пунктом 4 такого змісту, що стосується пільг народних депутатів України: Зупинити дію статті 20 щодо виплати колишнім народним депутатам матеріальної допомоги у розмірі заробітної плати працюючого народного депутата на період його працевлаштування та 50 відсотків заробітної плати у разі неможливості працевлаштування. Частина п’ята. Щодо виплати матеріальної допомоги на оздоровлення в розмірі подвійної місячної заробітної плати. Частина восьма. Щодо виплати грошової допомоги у розмірі 12 місячних посадових окладів працюючого народного депутата у разі виходу на пенсію. Третє речення абзацу 7 частини 12. Щодо права безоплатного проїзду на території України 1 раз на рік залізничним, водним, повітряним або автомобільним міжміським транспортом народному депутату, який вийшов на пенсію. Перше речення абзацу 9 частини 12. Щодо забезпечення після виходу на пенсію путівками для лікування, забезпечення транспортом для поїздки в лікарню, поліклініку та інших потреб, у зв’язку з оздоровленням та лікування. Абзац перший частини 13. Статті 21 щодо права народного депутата України у разі дострокового припинення повноважень Верховної Ради України на отримання одноразової грошової допомоги в трикратному розмірі його місячної заробітної плати та на безкоштовний проїзд і безкоштовний провіз майна до місця проживання народного депутата та членам його сім’ї. Статті 23 щодо права на безкоштовний провіз ручного багажу у межах норм провозу ручного багажу та безкоштовне паркування автомобіля. Частина 5 та 6. Статті 30 щодо обов’язкового державного страхування життя і здоров’я народного депутата. Частини 7 статті 33 щодо забезпечення путівками для санаторно-курортного лікування. Частини 6 статті 34 щодо виплати помічнику-консультанту народного депутата України одноразової грошової допомоги в розмірі тримісячної заробітної плати у заробітної плати у випадку звільнення на підставі дострокового припинення повноважень народного депутата. Статті 35, щодо виплати одноразової грошової компенсації витрат для створення належних житлових умов. Шановні народні депутати, ви всі говорили про необхідності бути з людьми. Я ці пропозиції повідомив керівникам фракцій. ([[Шум у залі]]) Тому, шановні колеги, не хочете – не голосуйте. І я вважаю, що нам треба прийняти це рішення, тому я ставлю на голосування. ([[Шум у залі]]).пропозицію про прийняття проекту Державного бюджету у другому читанні і в цілому як закон, з урахування в тому числі доповнень, про які я щойно оголосив. І у зв’язку з відповідними доповненнями і уточненнями доручити комітету разом з юридичним управлінням в техніко-юридичному плані опрацювати і підготувати на підпис, в разі прийняття рішення, Державного бюджету на 2012 рік. Прошу голосувати. ([[Шум у залі]]) Шановні колеги, не кричіть, голосуйте хоча би за скасування своїх пільг. Давайте, не кричіть! [[17:26:07]] За-250 Закон прийнято, дякую. ([[Шум у залі]]) По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 190, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 10, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 18, Народна Партія – 20, позафракційні – 12. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду наступного питання: проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013 і 2014 роки. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Плотніков Олексій, будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Відповідно до Постанови Верховної Ради від 22 вересня 2011 Комітет з питань економічної політики приготував проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2011 рік та основні напрямки розвитку на 2013 і 2014 роки для розгляду у другому читанні. Комітетом виконано поставлену задачу, опрацьовано понад 200 пропозицій і поправок суб’єктів права законодавчої ініціативи, більшість з яких враховано повністю, редакційно або частково. Оскільки державна програма є документом, що визначає розвиток країни на 2012 рік, то вона відповідно до діючого законодавства пов’язана і скоординована з Державним бюджетом на 2012 рік, що і було зроблено комітетом при доопрацюванні документа до другого читання. Враховуючи певні ризики, які впливають на розвиток країни, комітетом відпрацьована низка пропозицій, які мають позитивно вплинути на економіку України та максимально мінімізувати можливий вплив кризових явищ. Комітет з питань економічної політики на засіданні 20 грудня 2011 року розглянув підготовлений до другого читання проект Закону України про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрямки розвитку на 2013 і 2014 роки [[реєстраційний номер 9159]] та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його у другому читанні ат в цілому.
Шановні народні депутати, зараз нам треба приймати рішення. Я прошу вас, на робочі місця поверніться. Комітет пропонує прийняти документ у другому читанні і в цілому як закон. Немає заперечень? [[Шум у залі]] Є заперечення. Поправки давайте. Будь ласка, мікрофон Яценюка.
Шановні колеги, ця програма соціально-економічного розвитку стосується Закону про державний бюджет, який щойно прийнятий. Я хочу підтримати позицію, яку висловила більшість, яка накінець-то нагадали, що опозиція вносила закон про скасування депутатських пільг. Но тільки ви чисті шахраї. Ви шахраї, тому що ми хотіли внести пропозицію щодозупинки виплати Адміністрації Президента, Кабінету Міністрів України і всьому складу Верховної Ради України. Що ж ви, Володимир Михайлович, не дали нам слово? Що ж ви так поспішили при прийнятті цього закону? Я думаю, що, по-перше, ви порушили Регламент. А, по-друге, шановні колеги, ви ж не перетворюйте парламент уже в повний безкоштовний цирк. Це що за прийняття законів на мільярдні кошти, якими ви розпоряджаєтеся, як з власної кишені?!
Будь ласка, Олександр Єфремов.
Вы знаете, я не могу не ответить на этот цинизм. Вот этот оратор, который сейчас со штанов пытался выпрыгивать, как он ломал у себя в кабинете, будучи спикером парламента, всю нашу фракцию, всех депутатов, чтобы голосовали за законопроекты, в том числе за Государственный бюджет, который депутаты даже не видели! А сегодня прикрывается, то, что не проголосовал за отмену льгот, не проголосовал, потому что не хотел голосовать, начинает выдумывать какие-то другие истории. В конце концов, совесть надо иметь!
Шановні колеги, оскільки до мене було адресоване звернення і звинувачення, я просив би шановного колегу трошки зупинитися і оцінити свою роботу насамперед. По-друге, що вам заважало прийняти відповідне рішення? І, по-третє, законопроекти лежать відповідні, не розглядаються, але треба було починати, очевидно, з Верховної Ради України. І рішення прийняли, і я дякую, що підтримали. І тепер не шукайте пояснень, чому ви не хочете відмовитися від пільг і привілеїв, проти яких ви виступаєте. І не демонструйте свою позицію! Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон. [[Шум у залі]] Це друге читання, друге читання. Заспокойтеся! Розберіться. програми соціально-економічного. проекту Закону про Державну програму економічного, соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013-2014 роки (реєстраційний номер 9159). Прошу голосувати. [[17:32:11]] За-245 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 188, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" - 5, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 12. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо процедури встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги [[реєстраційний номер 8641-д]]. Доповідач – Ігор Лисов. Будь ласка.
Шановні колеги, Верховною Радою 18 листопада цього року було прийнято у першому читанні за основу законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо процедури встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги. Необхідність прийняття цього законопроекту обумовлена Загальнодержавною програмою реформування і розвитку житлово-комунального господарства на 2009-2014 роки. Законопроект передбачає внесення змін до Законів України: про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності та про житлово-комунальні послуги. Даним законопроектом пропонується скоротити до 15 днів процедуру встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги. Зокрема, пропонується запровадити порядок доведення до споживачів інформації про перелік житлово-комунальнім послуг, структуру цін з обговоренням їх необхідності при врахуванні відповідної позиції територіальних громад.
Так, шановні колеги.
Комітет прийняв рішення: запропонувати Верховній Раді прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління підписало цей документ без зауважень.
Йдемо по поправках. Хто наполягає на поправках своїх? Володимир Лещенко? Ні, ні, є, є.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, в Конституції записано, що Україна – демократична держава. Тобто всі питання вирішуються демократичним шляхом. Так от до прийняття цього законопроекту трудящі наші, прості люди, брали участь у формуванні тарифів. Зараз же цим законопроектом припиняється така їхня участь. Тепер тільки будуть органи влади вирішувати і тільки говорити, що отакий тариф. Тому я запропонував абзац "актів, якими встановлюються ціни, тарифи на житлово-комунальні послуги" виключити. Дякую.
Будь ласка, комітет.
Комітет розглянув вашу пропозицію і вважає редакцію, яку подав законопроект, таку, яку може прийняти Верховна Рада.
Ставиться на голосування поправка 3 Володимира Лещенка. Прошу визначатися. [[17:35:31]] За-27 Поправка не підтримана. Так хто ще наполягає на своїх поправках? Ні, немає. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закону проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо процедури встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги [[реєстраційний номер 8641-д]]. Прошу голосувати. [[17:36:09]] За-247 Рішення прийнято. Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України стосовно повноважень органів державної влади щодо встановлення вимог до інвестування активів. Прохання розглядати це питання від комітету за скороченою процедурою. [[17:36:47]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник голови Державної комісії з регулювання ринків фінансів і послуг Андрій Литвин. Будь ласка. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроект, що пропонується на ваш розгляд, розроблений на виконання Національного плану дій на 2011 рік [[щодо впровадження програми економічних реформ на 2010-2014 роки]]. Метою законопроекту є підвищення ефективності державного регулювання нагляду в системі накопичувального пенсійного забезпечення шляхом запровадження вимог до управління ризиками, пов’язаними з інвестуванням пенсійних активів, а також вимог до якості активів, якими представлені страхові резерви. Реалізація законопроекту дозволить двом регуляторам ринків небанківських фінансових послуг, а саме: Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку своєчасно вживати ефективних заходів щодо недопущення необґрунтовано ризикової діяльності суб’єктів не державного пенсійного забезпечення з інвестування пенсійних коштів та коштів страхових резервів. Це у свою чергу має забезпечити виконання на державними пенсійними фондами та страховиками своїх зобов’язань перед споживачами фінансових послуг, позитивно позначиться на фінансовій стійкості пенсійних фондів та страховиків. Шановні народні депутати! В законопроекті зазначені старі назви регуляторів небанківських фінансових послуг, оскільки даний проект закону був підготовлений, поданий до Верховної Ради та зареєстрований у парламенті ще до набуття чинності Закону про національні регулятори. Це технічна редакційна неточність не впливає на зміст та спрямованість законопроекту і вона цілком може бути відкоригована підчас підготовки законопроекту до другого читання. Враховуючи викладене, просимо підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякуємо також. Віталій Хомутиннік, голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Комітет на своєму засіданні розглянув законопроект 9027, внесений Кабінетом Міністрів України про внесення змін до деяких Законів України стосовно повноважень органів державної влади щодо встановлення вимог до інвестування активів. Метою законопроекту є забезпечення виконання не державними пенсійними фондами та страховими компаніями своїх зобов’язань та посилення захисту майнових інтересів споживачів фінансових послуг. Законопроектом передбачається надати Національній комісії, що здійснює регулювання у сфері ринків фінансових послуг, право встановлювати єдині вимоги до якості обсягів та рівня кредитного рейтингу, активів, у яких розміщуються кошти страхових резервів. Це дасть можливість значно поліпшити якість страхових резервів як страхових компаній та і активи не державних пенсійних фондів. Тобто, ті вимоги будуть діяти тільки на ті цінні папери, які проходять відповідний рейтинг та на ті банки, які рекомендуються, в тому числі, національною комісією з точки зору їх надійності. Тому комітет розглянув даний законопроект і рекомендує прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, якщо є потреба обговорювати законопроект, прошу записатися. Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати, дійсно це слушна пропозиція, але як на мій погляд це пропозиція тільки перший крок для того, щоб удосконалити систему рейтингів та визначення ризиків. Цю функцію, яку сьогодні ми делегуємо саме уповноваженому органу, тобто, визначати оці всі максимальні обмеження, вимоги тощо, саме нормативними актами уповноваженого органу. Можливо на цьому етапі це можна зробити, але ми повинні пам’ятати, що наступним кроком повинно бути те, що ми на законодавчому рівні повинні критерії цих ризиків визначити і зафіксувати. І тоді, мені здається, це буде наше вже кінцеве рішення щодо правильної постановки цього питання. Адже, розміщення страхових резервів, особливо пенсійних накопичень – це тема, яка може в разі невдалої її реалізації призвести до недовіри наших українців до фінансових інститутів, тому ми повинні бути обережні. Моя пропозиція – підтримати в першому читанні, дати можливість комісії, уповноваженому органу, підготувати ось такі критерії і потім визначити, якщо вони це зроблять вдало, можливо залишити, а якщо потрібно буде винести це на законодавчий рівень, визначити ці критерії, зробити другий крок. В першому читанні можна підтримати цю законодавчу ініціативу. Дякую.
Каплієнко Володимир. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект. І в принципі ми могли б підтримати його і в цілому, не тільки в першому читанні. До речі, я тим самим виношу таку пропозицію до зали. Безумовно, позитив є. І ми кажемо про правильну реалізацію і надтермінового плану графіку реформ за напрямком пенсійна реформа, яка передбачала саме створення такого інструменту, коли ми починали контролювати страхові компанії, які керуються на сьогоднішній день не зрозуміло якими вимогами. Держфінпослуг в цьому випадку повинен виконати всі зобов’язання, які на нього покладаються, на відмінно. Володимире Михайловичу, вносимо пропозицію: давайте ставити в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Давайте таким чином, я поставлю на голосування за основу, якщо не буде заперечень, ми поставимо на голосування і в цілому. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України стосовно повноважень органів державної влади щодо встановлення вимог до інвестування активів [[9027]]. За основу. [[17:44:01]] За-272 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тут прозвучала пропозиція від Володимира Каплієнка. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, якщо зараз буде ставитися в цілому, то тоді прохання уточнити назви в тексті законопроекту по національних регуляторах, відповідно до прийнятого вже Закону щодо національних регуляторів. Не державна комісія, а національна комісія відповідно до вже прийнятого закону.
Шановні колеги, з урахуванням цього уточнення, немає заперечень щоб поставити на голосування? Ставлю на голосування пропозицію про схвалення проекту закону як закон [[реєстраційний номер 9027]] з уточненням, про яке сказав щойно доповідач. Будь ласка, прошу голосувати. [[17:45:12]] За-270 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про систему депозитарного обліку цінних паперів. Разом з тим, є лист від комітету з проханням перенести цей законопроект для того, щоб узгодити позиції з іншими законодавчими актами. Це реєстраційний номер 9428, 9428-1. Я поставлю цю пропозицію на голосування, щоб Верховна Рада визначилась. Ставлю на голосування пропозицію про відтермінування розгляду проекту Закону про систему депозитарного обліку цінних паперів на підставі звернення комітету. Прошу голосувати. [[17:46:14]] За-48 Рішення не прийнято. Тоді пропозиція друга: розглянути питання за скороченою процедурою. [[17:46:35]] За-232 Рішення прийнято. Доповідач – голова Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку Тевелєв Дмитро Михайлович, а також народний депутат Терьохін Сергій Анатолійович. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд пропонується проект Закону України про систему депозитарного обліку цінних паперів, який розроблено на Комісії з цінних паперів та фондового ринку на виконання Національного плану дій щодо впровадження програми економічних реформ. На сьогодні депозитарна система України працює відповідно до норм Закону про Національну депозитарну систему, що був прийнятий ще в 1997 році. Протягом останніх років в законодавстві України сталися значні зміни. Було прийнято Закон України "Про цінні папери та фондовий ринок", про акціонерне товариство, іпотечні облігації та інші. В той же час норми Закону України "Про національну депозитарну систему" не відповідають в повній мірі зазначеним законодавчим змінам і не можуть в повному обсязі забезпечити надійну та прозору діяльність депозитарної системи. Тому на сьогодні є необхідним здійснення реформування системи депозитарного обліку, з метою її адаптації до змін в законодавстві України та приведення у відповідність до тенденцій на світових фінансових ринках і в міжнародних стандартах депозитарного обліку цінних паперів. Законопроектом пропонується визначити правові засади функціонування депозитарної системи. Встановити порядок реєстрації та підтвердження прав власності на емісійні цінні папери у системі депозитарного обліку. А також порядок здійснення розрахунків за цінними паперами. Законопроект передбачає створення централізованої депозитарної системи, шляхом поєднання дій єдиної центрального депозитарію та депозитарних установ. Уніфікує принцип, порядок здійснення і діяльності учасниками депозитарної системи та взаємодії між ними. Законопроектом встановлено уповноваження центрального депозитарію, вимоги до його статутного капіталу та управління. Чітко визначені функції депозитарних установ. Передбачено порядок та принципи взаємодії центрального депозитарію та депозитарних установ. Прийняття проекту Закону про систему депозитарного обліку усуне існуючі прогалини в законодавстві. Треба зазначити, що.
Завершуйте, будь ласка.
подвійних реєстрів, що є підставою для рейдерських атак. Даний законопроект можна розглядати як один із кроків на шляху інноваційного розвитку фінансового сектору економіки. Дякую за увагу.
Дякую. Дякую. Так. Терьохін Сергій Анатолійович. Немає. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, комітет розглядав обидва законопроекти. Перший - це 9427 за авторством Кабінету Міністрів України і другий альтернативний під реєстраційним номером 9428-1 народного депутата Терьохіна. Комітет вийшов з пропозицією перенести по можливості ці законопроекти, щоб знайти, як можна поєднати дві концепції запропонованих авторами. Але, якщо прийнято рішення розглядати дані законопроекти, я думаю, що як вирішить зал, якщо буде прийнятий за основу законопроект Кабінету Міністрів, то, мені здається, ми б могли врахувати позиції альтернативного законопроекту при доопрацюванні в другому читанні. Тому на визначення залу ми як комітет, я думаю, що розглянемо будь-який законопроект, який буде прийнятий за основу і доопрацюємо з урахуванням позиції в альтернативних проектах. Дякую.
Шановні народні депутати, хто бажає взяти участь у обговоренні, запишіться, будь ласка. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Карпук передає право на виступ Станіславу Аржевітіну.
Шановні народні депутати, було б правильно, якби ми розглядали два законопроекти, тому що в Терьохіна є теж дуже багато слушних пропозицій, які поділяє в тому числі науково-експертне управління. Щоб ви зрозуміли, про що йде мова, депозитарна діяльність – це облік всіх цінних паперів на Україні. Тобто, хто володіє цією інформацією, ви розумієте, володіє всім в Україні. Тому питання є непростим, я хотів би на це звернути увагу. Я буду голосувати, щоб ми сьогодні прийняли в першому читанні законопроект, тому що, що стосується депозитарної діяльності, у нас ця тема зайшла занадто далеко з точки зору такої підпільної конкуренції. Ми маємо державний, Національний державний депозитарій, ми маємо ще один державний в стінах Національного банку депозитарій, ми маємо ще два депозитарії, тобто чотири, які фактично конкурують. В той же час ми маємо сьогодні дуже багато прогалин. Наприклад, сьогодні в нашій державі зовсім непідконтрольна система обліку як самих цінних паперів, так і система депозитарного обліку. Сьогодні в нашій країні на законодавчому рівні ми так і не змогли захистити інсайдерську інформацію. Сьогодні депозитарії між собою не розподілили, хто ж повинен розмежовувати адміністративну та технологічну функцію між всіма учасниками депозитарної системи. Порушено правила вертикальності. Я глибоко переконаний, щоб усунути і побудувати нормальну модель депозитарної діяльності в нашій країні, ми повинні централізувати депозитарну систему. Ми повинні визначити один центральний державний депозитарій, який буде формувати всі правила гри. Мова йде щодо адміністративного та технологічного характеру ведення депозитарної діяльності. Я переконаний, що не менше 60 відсотків власності цього депозитарію повинна бути держава. Адже це інформація про власників всієї країни. Захистити таку інформацію може тільки держава. Тому я за те, щоб ми прийняли в першому читанні і до другого читання взяли до уваги також пропозиції Терьохіна. Дякую.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію щодо прийняття за основу законопроектів, в порядку їх реєстрації. Ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про систему депозитарного обліку цінних паперів, [[реєстраційний номер 9428]] [[урядовий]] Прошу голосувати. [[17:53:55]] За-267 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про енергетичну ефективність будівель. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:54:31]] За-234 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Одарченко, автор законопроекту. Немає. Будь ласка, тоді Майборода Сергій від комітету.
Уважаемые народные депутаты! Комитет рассматривал законопроект на своем заседании 7 декабря этого года, однако решения не принял и просит определиться народных депутатов Украины путем голосования. Необходимо взвесить такие выводы. Главное научно-экспертное управление отмечает, что законопроект нуждается в существенной доработке, поскольку его реализация в предложенном законопроектом виде не может обеспечить надлежащего решения указанной цели. Собственно минимальные требования к энергетическим характеристикам зданий в проекте закона не определяются. А статьей 12 установлено, что эти требования, а также методики их установления утверждаются Кабинетом Министров. Это приводит к тому, что весь законопроект носит декларативный характер. Комитет по вопросам Регламента, депутатской этики и обеспечения деятельности Верховной Рады отметил несколько нарушений нормотворческой техники во время подготовки и представления законопроекта. В частности относительно отсутствия финансово-экономических обоснований. Комитет по вопросам бюджета предлагает направить законопроект субъекту права законодательной инициативы на доработку. Поскольку законопроект имеет влияние на доходную и расходную части бюджета. Комитет по вопросам промышленной регуляторной политики и предпринимательства рекомендует вернуть законопроект автору на доработку. Комитет по вопросам топливно-энергетического комплекса, ядерной политики и ядерной безопасности предполагает законопроект отклонить. Кабинет Министров Украины законопроект не поддерживает. Поскольку в законопроекте не определено кем, для кого и на каких условиях предоставляются услуги по проведению энергетического аудита и энергетической паспортизации зданий, а также не определены пути достижения энергосбережения в здании. Прошу определится.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні цього питання? Немає. Тоді я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу, якщо не буде підтримана пропозиція, то тоді законопроект буде відхилений, або Верховна Рада може повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про енергетичну ефективність будівель [[реєстраційний номер 6426]]. Прошу визначатись. [[17:57:23]] За-4 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо впровадження процедури "електронний реверсивний аукціон"]] [[реєстраційний номер 8633]]. Комітет і автор пропонують розглянути питання за скороченою процедурою. Я цю пропозицію ставлю на голосування. [[17:58:01]] За-230 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Ірина Горіна. Співдоповідач – Антон Яценко. І від комітету також? Значить 4 хвилину у вас.
Уважаемые Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, сфера госзакупок всегда является вопросом очень тонким и чувствительным, и, несмотря на то, что полтора года назад мы приняли новый закон, который прошел очень серьезное обсуждение и доработку Президента, прошел экспертную оценку и экспертов международных организаций, Мирового банка, Комиссии по адаптации законодательства Украины с европейским, тем не менее вопросы коррупции и вопросы того, что чиновники тем или другим образом влияют на госзакупки, остался открытым. Поэтому, предложенный мной законопроект, его необходимость и важность продиктована, как внешними, так и внутренними факторами. К внешним факторам относится то, что Украина идет в Европу, и адаптация к законодательству европейскому просто необходима в этом тонком и важном вопросе, потому что система электронных закупок в Соединенных Штатах работает с 1998 года, все европейские страны ужев середине прошлого десятилетия перешли на эту систему. Даже наши соседи-россияне уже 7 лет имеют такой закон. К внутренним факторам, безусловно, относится то, что система электронных закупок является очень коррупционной сферой, и чиновники, которые имеют возможность влиять в ручном режиме решать, кто будет победителем в тех или других торгах, должна быть прекращена. Сама процедура занимает 75 дней, что является очень длинным и таким, ну, на бизнес и на систему накладывающим очень тяжелым тягарем. Безусловно, любое конкурентное преимущество тех или других уменьшено тем, что все происходит подковерно. Система реверсных аукционов, которая предлагается этим законопроектом, максимально отодвигает чиновника от бизнеса, от того, кто будет оказывать товары, работы предлагать, услуги и другие виды, которые закупаются замовником. Потому что все будет происходить в системе он-лайн в Интернете на специальных площадках, которые будут отбираться Министерством экономики по конкурсу. Все можно будет видеть и контролировать любому желающему: и участнику и неучастнику этого процесса. И, безусловно, то, что конкуренция здесь гораздо расширится, время, которое будет проходит госзакупки по этому варианту, нами предложенному, всего 28 дней, заказчик никаким образом не будет видеть, кто и как участвует в этом процессе. И реверсный аукцион предлагает способ снижения цены от первоначально заявленной. И по данным, которые обработаны нами и предложены статистикой разных стран, экономится бюджетных средств от 20 до 30 процентов. Это первое чтение. Нами была проведена большая работа. Законопроект был внесен в начале года. Мы провели десятки круглых столов и конференций в разных экспертных сообществах, работали с Мировым банком и с Европейской комиссией по адаптации законодательства. Мы учли очень много поправок и предложений. Нам сделали замечания научно-экспертное управление Верховной Рады, и мы обязательно учтем это ко второму чтению. Висновок положительный дал Кабинет Министров. Я прошу поддержать законопроект в первом чтении. Положительно, единогласно проголосовал за это решение и Комитет по экономической политике. Прошу поддержать. Спасибо.
Так, шановні колеги, якщо є потреба висловитися щодо цього законопроекту, прошу записатися. [[Шум у залі]] Ну, зараз виступлять, а тоді будемо. Володимир Каплієнко, будь ласка, мікрофон.
Володимире Михайловичу, шановні колеги, ви знаєте, я навіть здивований, що я єдиний в цьому залі, хто хоче висловитися позитивно по цьому законопроекту. Знаєте, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект навіть в тому вигляді, в якому він є. Безумовно, він має позитивні і це перший позитивний крок на тлі скорочення витрат на. в системі держаних закупівель. Безумовно, досвід відповідний закордонний є і Європа, не тільки Сполучені Штати, як посилалася сьогодні пані Горіна, мають зиск з електронної закупівлі, в тому числі і реверс, через проведення реверсних аукціонів, а зокрема, і Європа, і Австралія, які проводять такі процедури, які на сьогоднішній день втілені в життя. Через позитивні речі, які тут визначені, ми хочемо звернути увагу на наступне: перше, безумовно, це відкрите, відкрите публічне проведення аукціонів, яке додає кожному громадянину України, як фізичній або юридичній особі прийняти участь в цьому. Безумовно, скорочення строку на проведення державних закупівель, фактично, в три рази, з 75-и до 28-и діб – це перший і рішучий крок вперед. Безумовно, приймемо*** цей законопроект. Щодо недоліків. Процедура, на наш погляд, підлягає більш докорінному вивченню. Друге питання – забезпечення, в тому числі і фінансове, його доволі тяжко забезпечити через такий інструмент. Тому я думаю, цей законопроект, в принципі, треба доопрацювати в другому читанні і вивести його на той рівень, з яким його заявили суб’єкти законодавчої ініціативи. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде приймати цей законопроект 20-ма голосами в першому читанні. До другого доопрацюємо разом. Дякую.
Шановні народні депутати, ніхто більше не наполягає на виступі? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо впровадження процедури "електронний реверсивний аукціон"]] [[реєстраційний номер 8633]]. Прошу голосувати. [[18:04:40]] За-239 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу. Народний депутат Забарський – доповідач і співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Гриценко. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:05:18]] За-228 Рішення прийнято. Владиславе Валерійовичу, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! До вашого розгляду пропонується проект Закону України про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу. Необхідність прийняття цього закону обумовлено складним фінансовим станом, в якому знаходяться підприємства оборонно-промислового комплексу, які входять до складу концерну, створено рік тому, Укроборонпром. Такий стан визваний і значною мірою пов’язаний з. завантаженням та оборонним замовленням, негативним чином на діяльність зазначених підприємств позначилося поетапне та планове скорочення кількості озброєння військової техніки. На сьогодні через значну заборгованість під питання стає не тільки виробнича діяльність, а і саме існування цих підприємств. Вже є приклади відключення цих підприємств від мережі постачання. Наприклад, завод Малишева, всім відомий, вже періодично відключається від мережі електропостачання. Хочу зазначити, що цим законом передбачена часткова реструктуризація заборгованості, яка в цих підприємствах. Всього така заборгованість складає 15 мільярдів гривень. Пропонується списати і реструктуризувати, в основному це штрафи, пені перед цільовими фондами в розмірі 759 мільйонів. Я дуже прошу вас підтримати цей закон у першому читанні і прошу долучитися до підготовки його до другого читання, бо цей закон дуже важливий і він дозволить нам зберегти і оздоровити фінансову діяльність підприємств оборонно-промислового комплексу, що дуже важливо для оборонної здатності нашої держави. Прошу підтримати.
Дякую. Співдоповідач голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Гриценко. Будь ласка Анатолій Степанович.
Шановні колеги! Рішення нашого комітету: рекомендувати відхилити Верховній Раді відхилити цей законопроект. Я наведу аргументи. Насправді це законопроект, який під прикриттям турботи про оборонні підприємства, благословляє безвідповідальність, корупцію, крадіжки. Підприємства оборонного комплексу не просто доведені до такого стану, їх хтось довів і відповідальність має прізвище хто їх довів. І ті люди повинні або піти під суд, або покрити збитки, люди з конкретними прізвищами незалежно від того вони в Кабінеті Міністрів чи на рівні керівників підприємств. Тому що для кожного підприємства, кожного року затверджується фінансовий план, профільним міністром і міністром фінансів. А йдеться про 1,9 мільярди гривень, це вкрасти з кожної сім’ї по 150 гривень для того, щоб покрити чиюсь безвідповідальність. Ось про що йдеться. І при тому у пояснювальній записці брехливо записано, що видатків з бюджету не треба. І при тому, що міністр фінансів проти цього законопроекту, Нацбанк категорично проти цього законопроекту, і тим не менше тим, хто лобіюють безвідповідальність, корупцію і лобізм, вони пропонують списати 1,9 мільярди. Перед ким? Перед бюджетом, перед фондами бюджетними, перед приватними банками, порушуючи понад десяток законів і Конституцію України. Ось що таке цей закон. За нього не може жодна нормальна людина голосувати. Пропоную, як комітет пропонує, відхилити.
Шановні колеги, хто буде виступати, запишіться. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Забарський, будь ласка.
Я хочу, шановні колеги, тільки дещо підправити в не зовсім точній доповіді. По-перше, справа йде про те, що заборгованість, як. наполягає, яка взагалі складає 15 мільярдів, законом передбачена реструктуризація і списання взагалі 759 мільйонів, взагалі не йдеться про 1 мільярд і так далі. Це по-перше. По-друге, такий стан підприємств, в якому вони зараз знаходяться, обумовлений дуже великими проблемами в цьому комплексі. Ці підприємства є спадщиною соціалістичної системи господарювання. Там є підприємства, які були підготовлені і планувалися виконувати дуже великі завдання, котрі зараз ми не можемо їх завантажити. Ще раз кажу, щодо списання. Наприклад, завод імені Малишева із 559 мільйонів гривень підлягає реструктуризації лише 103 мільйона. "Суднобудівний завод 61 Комунара": з 211 мільйонів - лише 74. Шосткінський казенний завод "Зірка": із 39 мільйонів – лише 50. Тобто, ще раз кажу, що ми таким чином лише оздоровляємо і даємо можливість знову цим підприємствам вирівнятися і починати працювати таким чином як потрібно. Прошу підтримати.
Ніхто не наполягає на виступі? Будь ласка, Олександр Кузьмук.
Шановні колеги, співдоповідач своїм полум’яним виступом трошки десь сказав невірно. Не весь комітет відхилив цей законопроект, ми тільки поділились думками. І я не хотів би, щоб трибуна використовувалась з власною думкою, а не думкою комітету. Частина комітету зовсім іншої думки, ніж про це казав співдоповідач. А проблема в наступному. Треба розуміти, що підприємства оборонно-промислового комплексу, вони зовсім розраховані на інші потужності, які державі необхідні сьогодні, вони скорочені. А фонди, основні фонди, а люди утримувались, і так і з року в рік виникла заборгованість. Сьогодні є шанс покласти цьому кінець. Прошу проголосувати.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будь ласка, Анатолій Гриценко.
Дякую. Я доповів рішення комітету. Рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді відхилити. Це рішення прийнято згідно кворуму. Якби я зараз наводив ті аргументи, які звучали, і ті слова, які звучали, то не вистачило б парламентської лексики від збурення тих депутатів, які розуміють, що означає насправді, а це написано в записці, 1,9 мільярда. Навіть якщо повірити цифрам, які наводить автор, то не можна вірити його ж підписаним словам, що це не потребує видатків з бюджету. Це неправда. Законопроект не погоджений в уряді, уряд його не розглядав, Нацбанк –проти, Мінфін – проти. І плюс, повторюю, з кожної сім’ї 150 гривень для того, щоб покрити чиюсь безвідповідальність. Замість того, що ці люди повернули ці гроші або сіли в тюрму. Якщо влада сильна, хай вона приведе в порядок, а не покриває безвідповідальність тим, щоб всі платили потім, 46 мільйонів людей. Не можна підтримувати цей документ.
Шановні колеги, з урахуванням всіх цих пропозицій, застережень, які прозвучали, прошу виходити при голосуванні. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про заходи спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу [[реєстраційний номер 9346]]. Прошу голосувати. [[18:14:19]] За-249 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про схвалення рішення Президента України щодо направлення миротворчого контингенту для участі України в Місії ООН зі стабілізації у Демократичній Республіці Конго [[9604]]. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:14:50]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – міністр оборони Михайло Броніславович Єжель, співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. 23 вересня поточного року Секретаріат Організації Об’єднаних націй звернувся до України щодо направлення в демократичну Республіку Конго українського вертолітного підрозділу. Збройні сили України спроможні підготувати в стислі терміни та направити до зазначеної місії вертолітний підрозділ у складі 4 бойових вертольотів МІ-24 та чисельністю до 200 осіб, які відповідатимуть вимогам Організації Об’єднаних Націй. Станом на сьогодні, спільно з Секретаріатом Організації Об’єднаних Націй, відпрацьовані основні без пекові, організаційні, логістичні та технічні питання щодо направлення миротворчого контингенту. У разі схвалення цього рішення Верховною Радою України планується: контингент буде розгорнуто в східній частині України, на аеродромах в містах Гома [[основний]], та Бунія [[запасний]]. На цих аеродромах є всі необхідні умови для розміщення, експлуатації, охорони та всебічного забезпечення підрозділу. Основними завданнями миротворчого контингенту будуть: ведення повітряної розвідки, спостереження, проведення заходів стримування, пошуково-рятувальні операції. Оперативне керівництво підрозділів здійснюється командуючим військами Організації Об’єднаних Націй в Демократичній Республіці Конго. Забезпечення контингенту житловими приміщеннями, продуктами харчування, питною водою та пальним під час виконання завдань на території країни було організовано Організацію Об’єднаних Націй. Охорона та оборона місць розміщення підрозділу на аеродромах базування буде здійснюватися визначеними підрозділами у загальній системі оборони військ Організації Об’єднаних Націй, які там дислокуються. Підрозділ буде передислокований до районного виконання завдань в узгоджені з секретаріатом терміни. Його перевезення буде реалізоване та здійснене за рахунок Організації Об’єднаних Націй. Фінансування витрат.
Мікрофон ввімкніть, будь ласка,
Шановні народні депутати, прийняття Закону України про схвалення рішення Президента України щодо направлення миротворчого контингенту для участі України в Місії ООН зі стабілізації у Демократичній Республіці Конго позитивно вплине на зміцнення міжнародного авторитету України, посилить позитив нашої країни як члена організації. Пропоную схвалити представлений проект закону.
Дякую. Гриценко Анатолій Степанович, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановні колеги, рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді відхилити законопроект Президента. Ми розуміємо, що в нинішній злиднях наші солдати поїдуть на будь-яку війну, аби тільки втримати свої сім’ї і забезпечити якось своє життя. Але не можна приймати безвідповідально важливі державні рішення. На засіданні комітету я задав під стенограму питання міністру оборони. "Як сталося так, що документи внесені Президентом, а там прочерки стоять навіть номер і дата указу не вказані. Чи було засідання РНБО? Коли було? Хто був присутнім і як голосували?" Відповідь: "Засідання РНБО відбулося шляхом листування". То єсть орган конституційний на чолі з Президентом перетворили на листонош при обговоренні питання виключної важливості. Тому що Індія забрала своїх вертолітників звідти. Європейці і американці не хочуть туди йти. А ми кидаємо своїх солдат в небезпечну ситуацію. Ставимо бойові завдання, почитайте в записці, вогнева підтримка. Направляємо бойові ударні вертольоти,і вже не вперше, двічі в Кот-д’Івуар, тепер ще до 200 чоловік. Не можна підтримувати таку ситуацію, коли Україну перетворюють по виклику на таксі миротворче. Туди киньте, туди киньте, туди киньте. І після того жодних економічних здобутків, жодних. Солдати втрачають своє здоров’я, втрачають життя, а потім для країни нічого. Повторюю рішення комітету рекомендувати Раді відхилити цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів прошу. Народній депутат Крайній, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Немає.
Є, є, є. Володимир Михайлович, є. Є. Прошу передати слово Миколі Томенку.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би продовжити думку колеги Анатолія Гриценка, висловивши стурбованість, що я не розумію, що в країні робить Рада національної безпеки і оборони. Сьогодні стратегія в галузі забезпечення національної безпеки і оборони є настільки незрозумілою і несформульованою, що ми попадаємо постійно в якийсь просак або прострочується термін перебування нашого контингенту і ми впопихах намагаємося указом, зреагувавши на пропозиції, відправити або пере. продовжити перебування наших військ в Кот-д’Івуарі чи Ліберії. Тепер ситуація з Конго, ну, абсолютно, на мою думку, не підготовлена не тільки з точки зору гарантій для безпеки наших військовослужбовців, не тільки не з розуміння наших національних і економічних інтересів, про які тут не йдеться, а навіть вперше такого роду документ, не міститься період, на який направляється миротворчий контингент. Такого ще не було в нас, коли би ми подавали документи і не знали, скільки вони будуть знаходитися. Ми знаємо тільки, що дія мандату Резолюції безпеки ООН буде до 30 червня 2012 року. От наш контингент буде до 30 чи раніше піде? Чи ще довше буде залишатися? Крім того, я завжди говорю про цю формулу, і я не можу зрозуміти як фінансова складова вирішується. Ми говоримо, що державний бюджет фінансує, а пізніше нам компенсується. От я хотів би, щоб ми хоч один раз послухали, як при ситуації, коли ми направляємо наш контингент, як, в який спосіб нам компенсували ці кошти. Тому що це достатньо не малі витрати. І я думаю, що ми повинні розуміти, що ми гарантуємо життя і безпеку людей, які там знаходяться. Ми маємо національні інтереси. Ми маємо якісь економічні проекти і ми маємо якийсь економічний зиск. На сьогоднішній день ми ставимо під загрозу життя наших військовослужбовців і нічого не отримуємо. Тому що ситуація надзвичайно ризикована. Ситуація надзвичайно непередбачувана. І більшість країн, які там до того часу знаходилися, вивели свої війська. Тому, якщо, Володимир Михайлович, є настрій голосувати, то давайте хоча би пропишемо чітку дату, щоб ми розуміли, на який термін направляються миротворці. А я підтримаю позицію комітету і вважаю, що ми не повинні ухвалювати це рішення.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за дане рішення. А тепер я хочу сказати кілька слів від себе як людина, яка все-таки 2 роки чесно, від дзвінка до дзвінка відбула в армії, і не жаль. Не в українській, а тоді ще в радянській армії. Яка не хоче, щоб людей в погонах розглядали, як інститут благородних баришень. Це є люди, які пішли в армію. Мова йде не про солдатів, які йдуть по призиву. Мова йде про офіцерів, які пішли професійно в армію. Які просяться в ті точки. І дуже часто просяться не тільки через те, що це є єдиний спосіб для них забезпечити собі гідну оплату і забезпечити свої сім’ї. А хочуть туди дуже часто йти через те, що вони ще є мущинами. І вони, мабуть, не дуже би хотіли, щоб за них тут плакалися саме такими гіркими сльозами! Наше завдання і в першу чергу міністерства оборони, перше, вирішити, вирішити питання того, щоб ці документи по їх направленню були дійсно бездоганними. А тут є проблеми щодо термінів тощо. І наше завдання –забезпечити для них, щоб так не було, як було в Косово з нашими, там, правда, не військовими, а поліцейськими частинами, коли вони, наші хлопці попадали під бездарне командування і їх кидали без прикриття на якісь об’єкти тощо. Щоби тут теж було узгоджено всі нюанси командування, відповідальності тощо. При цих умовах, мені здається, треба висловити повагу і вдячність нашим хлопцям, які борються за імідж України врешті-решт в цих дуже небезпечних гарячих точках, які на собі зміцнюють обороноздатність нашої армії, яка сьогодні не може забезпечити ні польотів, ні тренувань, ні навчань нормальних, і які в такий спосіб роблять хоча би достатньо гідним життя своїх сімей. Тому я закликаю проголосувати за це, але дуже просив би, щоб потім ви дали кілька ще, буквально одну хвилину, міністру оборони, щоб він відповів по термінах, на які направляються, раз. І друге, підтвердив, що.
Мікрофон. Будь ласка, завершіть свою думку.
Підтвердив, що стопроцентно тільки добровільне направлення. Мені хотілося, щоб ми це почули офіційно.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Володимир Михайлович, я прошу слово передати справжньому міністру оборони, не оперетковому, Кузьмуку Олександру Івановичу.
Олександр Іванович, будь ласка, ваш мікрофон.
Дивно чути при виступах, коли кажуть: "Ви бачите, люди, посилають бойові вертольоти зі зброєю, з боєприпасами для застосування!" Ну, для мене дивно, а навіщо взагалі військові люди при проведенні миротворчих операцій, при підтримці миру! Вони для цього і призначаються. Вони для того і направляються. І повинні до того бути готові. А тепер ситуація. Да, мені також не подобається, і вчора я висловив, позиція Міністерства фінансів. Котрі зауважують, що державним бюджетом не передбачено, в той час коли Президент направляє законопроект у Верховну Раду. Так вибачте, шановні! Забезпечте рішення Ради національної безпеки і оборони і рішення Верховної Ради України. По-друге, да, терміни стислі, але нас ніхто не примушує негайно перекидати туди війська. Будь ласка, проведіть справжню, на ділі, а не на словах, рекогносцировку, відправте оперативну групу, зустріньте війська там і організуйте їх бойову роботу. А наша задача – провести їх, забезпечити і контролювати, в яких умовах вони там знаходяться. Вони правильно там. І добре, що це в Африці. Ми з радістю побігли в Ірак, ми б з радістю побігли в Афганістан, так , слава Богу, що у Європі нічого немає, і нам там не треба бути присутнім, а там ми справимося. Дякую і прошу до 30 червня призначити мандат.
Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, фракція Компартії України за це подання Президента, за цей закон голосувати не буде. Друге. Ми в цьому плані абсолютно послідовні, бо деякі наші колеги голосували раніше, догоджаючи своєму Президенту, посилаючи в одні країни; тепер голосують інші, догоджаючи своєму Президенту, посилаючи в іншу країну. І ті, і інші посилають синів українського народу на війну. Друге, на що я хотів би звернути увагу. Шановні колеги, ви звернули увагу на те, чому виникла ця потреба? А виникла тому, що Індія відкликала свій контингент, свій бойовий вертоліт, який приймав участь у цій місії, відкликала. Чому відкликала? Чи не тому, що вони не хочуть, щоб сини індійського народу гинули на чужій війні? Нам цим теж слід подумати. Третє. Шановні колеги, ми розуміємо, що ми розуміємо, що ми відправляємо наших хлопців на війну. Про це свідчить, власне кажучи, ніхто цього і не ховає, бо чітко записано у документі про те, що кожен із вертольотів, які направляються, матиме п’ять боєкомплектів, тобто мова йде про те, що направляються на війну вертольоти, 200 осіб особового складу і 40 з лишнім одиницьтехніки. Шановні колеги, ще раз підкреслюю: в України сьогодні достатньо проблем, щоб вирішувати чиїсь проблеми на іншому континенті, на іншій війні, направляючи туди наших хлопців. Отже, ще раз підкреслюю, що фракція Компартії України, будучи абсолютно послідовною в цьому плані, не буде голосувати за цей документ. Дякую.
Михайло Броніславович, будь ласка, щодо дати пропозиція прозвучала.
Дата встановлена - до 30 червня. І що стосується другого питання. Однозначно кожний іде добровільно, жодного чоловіка, який би йшов якось примусово, в цьому підрозділі немає.
Так ми можемо зафіксувати: до 30 червня. Да?
До 30 червня.
Дякую. Шановні колеги, з урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про схвалення рішення Президента України щодо направлення миротворчого контингенту для участі України в Місії ООН зі стабілізації у Демократичній Республіці Конго [[реєстраційний номер 9604]]. Прошу голосувати. Нагадую, що комітет прийняв негативне рішення з цього приводу. [[18:29:53]] За-247 Рішення прийнято, тобто закон схвалено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо Державної служби геології]] [[реєстраційний номер 9543]]. Пропозиція комітету: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:30:29]] За-232 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник голови Державної служби геології та надр Гончарук Любомир Михайлович, співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Баранов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін дододатку № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Проектом акту встановлюється перерозподіл загального обсягу бюджетних призначень, передбачених Мінекології та природних ресурсів на 2011 рік шляхом зменшення обсягу видатків на оплату праці на суму два мільйони 613 тисяч гривень з природно-заповідного фонду та збільшення обсягу видатків на оплату праці на ту ж саму суму для Держаної служби геології та надр України в межах одного розпорядника бюджетних коштів – Мінприроди. Необхідність прийняття такого законопроекту, такого закону спричинена тим, що в межах бюджетних призначень на 2011 рік здійснювалося утримання двох служб – Державної геологічної служби Мінприроди та. яка завершує свою ліквідацію, та новоутвореної Державної служби геології та надр України. І встановлено граничної чисельності для цієї служби в 136 державних службовців. Прийняття закону сприятиме уникненню заборгованості з заробітної плати в новоутвореному центральному органі виконавчої влади за рахунок, підкреслюю, зекономлених коштів природно-заповідного фонду. Проект закону погоджено з Міністерством фінансів України, Міністерством економічного розвитку та Міністерством юстиції, а також підтримано бюджетним комітетом. Прохання: підтримати зазначений законопроект в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань бюджету Валерій Олексійович Баранов. Прошу рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати! Бюджетний комітет учора розглянув цей законопроект. Науково-експертне управління головне підтримує його. Міністерство фінансів теж. Комітет підтримав його. Прошу підтримати його і вас. Спасибі.
Шановні колеги, заперечень немає? Я ставлю на голосування пропозицію. Володимир Карпук, одну хвилиночку, зніміть голосування, мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Звичайно, коли є заборгованості із заробітної плати, її треба виплачувати людям. Це зрозуміло. Але насторожує два питання. Перше. Реорганізація або реформування чи адміністративна реформа, про яку так балакали, завершується тим, що створюються нові служби: патронажна для віце-прем’єрів. І реорганізація насправді веде до того, що не вистачає заробітної плати для тих людей, які приходять до нової служби. Це все в системі Міністерства екології. І думаю, можна було б розглядати саме серед бюджетних забезпечення саме цього міністерства. Друге. Виділені кошти в сумі більше на природно-заповідну справу, на ведення кадастру тваринного і рослинного світу Червоної книги не використані. Ніхто впродовж року пальцем не поворушив, щоб ці кошти були витрачені за призначенням. Тому видно, що бюджетної дисципліни в Міністерстві екології немає. Але треба проголосувати, щоб люди отримали заробітну плату. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, очевидно справедлива критика, її треба врахувати. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до додатка №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо Державної служби геології]] [[реєстраційний номер 9543]]. Прошу голосувати. [[18:34:31]] За-271 Рішення прийнято, тобто закон схвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 51 Бюджетного кодексу України [[щодо спрямування видатків на утримання працівників торговельно-економічних місій]] [[реєстраційний номер 9561]]. Комітет рекомендує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. І доповідач – Зозуля Руслан Петрович, будь ласка. [[18:35:06]] За-227 Рішення прийнято.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! На розгляд виноситься проект Закону України про внесення зміни до статті 51 Бюджетного кодексу України [[щодо спрямування видатків на утримання працівників торговельно-економічних місій]], тобто ТЕМ. В даний час згідно з частиною 7 статті 51 Бюджетного кодексу України видатки пов’язані з функціонуванням закордонних дипломатичних установ України, включаючи видатки на утримання їх працівників, крім військових аташе, здійснюється виключно через Міністерство закордонних справ України. Система фінансування торгово-економічних місій, яка існувала раніше, є застарілою, та як показала практика значно ускладнювала виконання обов’язків, які покладають на ці структури. ТЕМ у своїй діяльності відчувала значні труднощі пов’язані з виділенням коштів на їх утримання, матеріально-технічне забезпечення та укомплектування кадрами. Це заважало оперативному виконанню завдань в зовнішній сфері, при цьому самі ТЕМ не мали інформацію щодо фінансування ситуації в якій вони знаходились. В даний час при закордонних дипломатичних установах планується забезпечити, відновити роботу торгівельно-економічних місій з метою підвищення ефективності зовнішньоекономічної діяльності України. Відповідальність за організаційне забезпечення діяльності зазначеної місії пропонує визначити Міністерство економічного розвитку і торгівлі України. Відповідний Указ Президента вже схвалений Кабінетом Міністрів України. Прийняття закону не потребує виділення додаткових коштів із державного бюджету України. За своєю суттю ці кошти передбачаються МЗС як головного розпорядника бюджетних коштів. З прийняттям законопроекту кошти будуть лише перерозподілені між МЗС та Міністерством економічного розвитку, тобто відбуватиметься лише зміна головних розпорядників. Оскільки зазначене питання є надзвичайно важливим для підвищення ефективності роботи ТЕМ, пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 51 Бюджетного кодексу України [[щодо спрямування видатків на утримання працівників торгівельно-економічних місій]] Комітет з питань. прийняти в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Валерій Олексійович Баранов.
Буду лаконічним. Бюджетний комітет підтримує цей законопроект і прошу вас за нього проголосувати.
Шановні колеги, хто заперечує з цього приводу? Є бажаючі виступити? Будь ласка, запишіться, я бачу що є. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Олександр Стоян, будь ласка.
Щось розумне хоче сказати Сухий, тому передаю слово.
Ярослав Сухий мікрофон, будь ласка. Потім Тарас Чорновіл чи хто?
Дякую, Олександр Миколайович. Шановні колеги, я або автора законопроекту не зрозумів, або сам законопроект не можу зрозуміти. Ви ж прекрасно пам’ятаєте, що зовсім недавно, в квітні 2010 року вийшов Указ Президента України про деякі питання представництва економічних інтересів України за кордоном, де чітко сказано: Міністерству закордонних справ забезпечити утворення в складі дипломатичних представництв України за кордоном відділів з економічних питань і зв’язку. То в зв’язку з цим ліквідовувати. можу, ви щось переплутали, може цей закон з 2007 року тут лежав у сесійній залі. Цього робити не можна. Яким чином ми можемо вивести поза межі дипломатичних представництв наші торгово-економічні місії? Колеги, ті що бувають за кордоном, ті, що бувають на виставках промислових, торгових і тому подібне, хто їх обслуговує? Це наші дипломати-економісти, які налагоджують стосунки, які допомагають нам провести, підписати ті чи інші протоколи, ті чи інші контракти. Тому робити цього просто категорично не можна.
Так, будь ласка, хто буде, Володимир Каплієнко, чи Тарас Чорновіл? Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Дуже би хотілося, щоб саме такого типу законопроекти, які врегульовують в кінцевому рахунку розподіл і фінансів повноваження у складі уряду, а Міністерство економіки і в закордонних справ – це уряд, були внесені і представлені Кабінетом Міністрів. Для нас виникає ряд питань. Перше, це ті питання, які тільки що сказав Ярослав Сухий. Другий момент. Як дійсно, фізично вичленити ті місії, як розподілити кошти по оренді, яка є на приміщення, де вони розміщенні, а переважно це в межах, в рамках посольства? Яким чином будуть перераховуватися ці кошти? Яким чином ми зараз будемо по-живому різати бюджет Міністерства закордонних справ? Пояснити ніхто не може. Відпрацювалася схема роботи цих місій в рамках дипломатичних представництв. Президент це запропонував, ми це підтримали. Зараз появляється абсолютно незрозуміла ініціатива, ще раз кажу, неурядова. Ця ініціатива, крім всього іншого, ще не була розглянута комітетом у закордонних справах. Ми не бачимо позиції Міністерства закордонних справ, ми не знаємо, чим це взагалі обернеться. У нас є побоювання, що просто вмруть ці місії, тому що в такому випадку, їм самим треба буде в 5 разів, не в 2, не в 3, або і більше разів, більше коштів для того, щоб забезпечити своє існування. Сьогодні цілий ряд коштів, це є спільне фінансування, яке йде і на самі безпосередньо дипломатичні зносини, і на роботу цих місій, в рамках одного фінансування. За таких умов за це голосувати неможна. Я би дуже хотів, якщо є в уряду консолідована позиція з цього приводу, нехай буде урядовий законопроект, нехай цей законопроект буде представлений і Міністерством економіки, і Міністерством закордонних справ, і тоді ми до нього можемо серйозно прийняти його. А так, в такій ситуації, депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримати цю ініціативу, в принципі, не може. Тому що ми вважаємо, що вона наносить шкоду.
Шановні народні депутати, шановні колеги, тут всі, я думаю, що могли почитати в пояснювальній записці, яку комітет підготував, яку позицію займають міністерства і відомства. Іде відомча боротьба, ми повинні з вами приймати рішення, яке буде давати користь інтересам України. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 51 Бюджетного кодексу України [[щодо спрямування видатків на утримання працівників торговельно-економічних місій]] [[реєстраційний номер 9561]]. Прошу голосувати. [[18:42:08]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, так тут, виходячи з того, що немає що далі тут правити і пропонували.є заперечення, тоді не будемо. Га? Ну, так ми ж прийняли за основу. Є заперечення щодо прийняття його в цілому. Отже, комітету - хай доопрацює і узгодить. Ну, я ж кажу, хай комітет доопрацює і узгодить позиції між міністерствами і відомствами. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію" [[щодо продовження терміну дії]] [[реєстраційний номер 9551]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. І доповідач – знову ж таки Ігор Глущенко. [[18:43:03]] За-227 Рішення прийнято. Ігор Глущенко – доповідач і співдоповідач – голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Віталій Хомутиннік.
Спасибо. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, разрешите воспользоваться случаем и поздравить с трибуны Верховной Рады, Верховного Совета Украины многотысячный коллектив работников топливно-энергетического комплекса Украины с самым светлым профессиональным праздником в нашей стране – Днем энергетика, который отмечается сегодня 22 декабря. Пожелать крепкого здоровья, безаварийной работы и успешного прохождения осенне-зимнего максимума несения нагрузок. Спасибо. Щодо законопроекту [[номер 9581]]. Метою прийняття законопроекту є продовження терміну дії Закону України про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію [[№3319-6 від 12 травня 2011 року]] на 6 місяців до 30 червня 2012 року. Прошу цей законопроект підтримати в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, рішення комітету, Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми прийняли півроку тому законопроект про деякі питання щодо заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію, яким було запропоновано списати борги Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" та інших структур, які займалися транспортуванням природного газу та відповідно до закону. видобутком електричної енергії та її транспортуванням. На сьогоднішній день ми можемо констатувати, що уряд не встиг завершити всі процедури, пов’язані з виконанням цього закону. Він діє до 1 січня цього року, наступного року. Тому пропозиція проста, продовжити на півроку дію закону, який був нами прийнятий. І це, безумовно, нам необхідно прийняти в першому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні, запишіться, будь ласка. І прізвища народних депутатів. Володимир Карпук, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми продовжуємо дію закону про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію. Причому, в обґрунтуванні є те, що за оперативною інформацією, ця заборгованість складає близько 500 мільйонів гривень. Але, яким чином вирішується питання подолання цієї заборгованості? Вводиться цільова надбавка до діючого тарифу. Тобто ще буде підвищення тарифів на електроенергію. Інший момент. Ще що звертає на себе увагу. Тобто іде ланцюг: енергопостачальники – ДП – енергоринок – енерговиробники. Які, енерговиробники, мають заборгованість перед Держфондом, Держрезервом, заборгованість за виплату за вугілля, яке реструктуризовано до 2023 року. Ця заборгованість, також потім постане питання і списання цієї заборгованості. Тобто законопроект не є такий простий, як на перший погляд. І я вважаю, що приймати його без достатнього фінансово-економічного обґрунтування, без висновків Кабінету Міністрів не можна. Дякую.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому. Немає застережень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію" [[щодо продовження терміну дії]]. Реєстраційний номер 9581. Прошу голосувати. [[18:48:03]] За-247 Закон прийнято, дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо питань оподаткування природного газу та електричної енергії" [[щодо продовження терміну дії]] [[реєстраційний номер 9582]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуйте. [[18:48:35]] За-232 Рішення прийнято. Доповідач – Ігор Глущенко. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Метою прийняття законопроекту є подовження на 6 місяців, тобто до 30 червня 2012 року, дії Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо питань оподаткування природного газу та електричної енергії" [[№3320-6]] [[від 12.05.2011 року]]. Враховуючи подовження дії на такий же термін Закону України "Про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ і електричну енергію", який ми щойно прийняли. Дякую. А, прошу прийняти його в цілому. Дякую.
Віталій Хомутиннік, будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Питання аналогічне, але пов’язане з внесенням змін до іншого законопроекту "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо питань оподаткування природного газу та електроенергії". Тому я не буду розповідати про суть, вона зрозуміла. Це взаємопов’язані законопроекти, і також термін дії переноситься на 6 місяців, але вже в Податковому кодексі. Тому рекомендація аналогічна: прийняти в першому читанні та в цілому законопроект. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо питань оподаткування природного газу та електричної енергії [[щодо продовження терміну дії]] [[реєстраційний номер 9582]]. Прошу голосувати. [[18:50:50]] За-245 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо забезпечення оновлення парку автомобілів швидкої медичної допомоги]] [[реєстраційний номер 9560]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Доповідач – Юрій Каракай, будь ласка. [[18:51:19]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Каракай. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Мабуть, найдорожче, що є в житті людини, - це життя його рідних, близьких та громадян тої країни, де він живе. Цей законопроект направлений на вирішення цього питання, бо, на жаль, в нашій країні є багато проблемних питань в галузі охорони здоров’я. А розроблений він в рамках підготовки до проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Євро-2012, бо, підписуючи відповідні установчі документи, Україна брала на себе зобов’язання, в тому числі щодо забезпечення ефективної медичної допомоги, в тому і швидкої медичної допомоги у випадку необхідності. За інформацією Міністерства охорони здоров’я більшість машин швидкої допомоги, які експлуатуються в наших лікарнях, вони практично повністю виробили вже свій ресурс. А конкретно положення законопроекту передбачають тимчасово до 31 грудня 2012 року звільнити від оподаткування акцизним податком та податком на додану вартість операції з імпорту та постачання автомобілів швидкої медичної допомоги [[товарна позиція 8703]], які призначені для використання закладами охорони здоров’я і оплата вартості яких здійснюється виключно за рахунок коштів Державного бюджету та будуть вони використовуватися в лікарняних установах. Передбачаються санкції за нецільове використання цих автомобілів. Компанія, яка буде їх чи установа, вірніше, використовувати, вона повинна буде повернути відповідні податки до бюджету. А після проведення Євро ці машини будуть працювати в Україні і працювати на здоров’я народу України. Дякую.
Дякую. Голова комітету Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет розглянув даний законопроект. Ініціатива зрозуміла. Ініціатива соціально направлена, щоб ті автомобілі, які завозяться в Україну в період наступного року, мова йде тільки про спеціалізовані автомобілі швидкої медичної допомоги. Ми маємо оснастити наш парк високоякісною та сучасною технікою для того, щоб бути готовими для проведення в наступному році чемпіонату Євро-2012 на належному рівні, у тому числі з врахуванням того, щоб були сучасні автомобілі. Але у законопроекті є деякі технічні уточнення, і я від імені комітету пропоную прийняти у першому читанні та в цілому, така була рекомендація комітету, але з врахуванням певної позиції, яку я зачитаю для стенограми. Для стенограми зазначаю, що в абзаці другому пункту 1 розділу I законопроекту слова: "імпорту автомобілів швидкої медичної допомоги [[товарна позиція 8703 згідно з УКТЗЕД]] " необхідно замінити словами: "ввезення на митну територію України спеціалізованих транспортних засобів такі, як автомобілі швидкої допомоги товарною позицією 8703 згідно з УКТЗЕД". Та друга позиція. В абзаці другому пункті 2 розділуI після слів: "автомобілів швидкої медичної допомоги [[товарна позиція 8703 згідно з УКТЗЕД]] " замінити словами: " спеціалізованих транспортних засобів такі, як автомобілі швидкої допомоги товарної позиції 8703 згідно з УКТЗЕД". Ці технічні уточнення робляться для того, щоб.
Мікрофон, будь ласка.
Технічні уточнення робляться для того, щоб унеможливити будь-які сумніви у тому, що автомобілі, які будуть ввозитися, не будуть слугувати саме для цього напрямку, тобто для обслуговування саме як швидкими допомогами. Тому ми, порадившись, виписали саме таку редакцію, яка буде на сто відсотків відповідати сутності законопроекту. Дякую за увагу. І з урахуванням цієї пропозиції рекомендація – прийняти за основу та в цілому.
Будь ласка, запишіться, шановні колеги. Будь ласка, прізвища народних депутатів: Володимир Карпук, Ярослав Сухий, потім Каплієнко.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми підтримуємо прийняття цього закону і в цілому з тими технічними поправками, про які говорив голова комітету. Важливість прийняття цього закону не тільки в тому, щоб забезпечити швидкими медичними допомогами Євро-2012, адже, в бюджеті на 2012 рік Міністерство охорони здоров’я просило на ці цілі майже один мільярд гривень, тому що зношеність парку автомобілів швидкої допомоги сягає майже 90 відсотків. Якщо подивитися за 2012 рік, а сьогодні відбулася колегія Міністерства охорони здоров’я, я проглядав, тобто обласні бюджети можуть забезпечити тільки десятком санітарних автомобілів. Кількість їх незначна, потрібно, дійсно, державна підтримка цієї проблеми. В бюджеті на 2012 рік, який сьогодні прийняли, виділено 320 мільйонів гривень на придбання, саме для придбання машин швидкої допомоги. Цієї суми явно недостатньо і тому цей закон буде сприяти тому, щоб забезпечити якраз первинну ланку. Тому що від цього залежить і успіх реформування і охорони здоров’я. Адже ті недоліки, на які вказується при проведенні експерименту в пілотних регіонах, це якраз і є забезпечення швидкими допомога, неможливість виїхати по екстреному виклику. Тому цей закон важливий і треба приймати його, і за основу, і в цілому. Дякую.
Дякую. Ярослав Сухий, мікрофон, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимир Михайлович! Я може скажу зараз не зовсім приємну чи популярну річ. До Євро-2012 Україна з бюджету витратила вже значну суму грошей. Я до цього часу так і не отримав відповідь на запитання: скільки цих бюджетних коштів освоїли наші українські товаровиробники на переоснащення аеродромів, на будівництво стадіонів, доріг і тому подібне? Якщо ці автомобілі будуть закуповувати як десь знову, як одна пані колись була купила і тепер не знаємо, що з ними робити, то це просто буде ганьба. Чому ці автомобілі не можна було б замовити у нас в Україні, українському виробнику? У нас є потужності і можливості випускати їх тут, в цілому я не заперечую, що такий крок потрібен, хоча би тільки тому, що ми на певну суму збільшимо кількість цих автомобілів, і можна, нарешті цій Вінницькій області, над якою зараз знущається Міністерство охорони здоров’я замінять ті старенькі швидкі допомоги, які їздять там ще з 1968 року. Тому в цілому цей закон, безумовно, потрібно підтримати.
Дякую. Володимир Каплієнко, будь ласка.
Щиро дякую, Володимир Михайловичу! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект, але в першому читанні. Я поясню чому. Або ми зараз внесемо з голосу додаткові правки, або ми не будемо підтримувати при голосуванні в цілому. Мова йде про наступне. При всій повазі до цього законопроекту, при всій актуальності щодо реформування в цій галузі, щодо оновлення парку автомобілів, щодо необхідності підтримки тих зобов’язань, які взяли на себе в Україні при підготуванні і проведенні Євро-2012, все ж таки є деякі зауваження, їх чотири, але зупинюсь лише на двох. Перше. Вдумайтесь в текст. До 30 грудня 2012 року звільняється від оподаткування податку на додану вартість операції з постачання, в тому числі операції з імпорту автомобілів і таке інше. Скажіть, будь ласка, а що таке "постачання" і "в тому числі"? Я вам скажу. Я як людина, яка читає закон, це мова йде про будь-які товари, які йдуть на заклади охорони здоров’я, а також автомобілі. Я думаю, що "в тому числі" треба прибрати, тоді ми підтримаємо його. І друге питання. Скажіть, будь ласка, а що це за замовлення відповідних розпорядників бюджетних коштів, за замовленням яких може привезений бути автомобіль, який не має оподаткування по ПДВ щонайменше? То, якщо ми приберемо і це, тоді дійсно цей закон буде направлений на реформування цієї системи, оновлення парку і формування такого парку, який піде виключно на нужди засобів охорони здоров’я, а не на те, щоб оновити інші прилади медичного забезпечення, про які, до речі, тут мова не йде. Тому вносимо пропозицію щодо іншої редакції, підтримуючи редакцію пана Хомутинніка, яка сьогодні лунала, але з вилученням питання операції. в тому числі операції, а також вилучити за замовленням відповідних розпорядників коштів. Дякую. Варто на підтримку.
Дякую. Будь ласка, Віталій Хомутиннік, є. Ви підтримуєте такі пропозиції чи ні, які щойно сказав Володимир Каплієнко для того, щоб приймати в цілому? Ні, тоді доведеться приймати в першому читанні.
А ми можемо тільки прийняти в тій редакції, яка була запропонована комітетом. Ця пропозиція вона погоджена з відповідними міністерствами і відомствами. Пропозиція народного депутата Каплієнка вона зневолює суть цього законопроекту. Тому все ж таки рекомендація: проголосувати в першому читанні та в цілому в тій редакції, яка запропонована. І прохання фракції, яка підтримує по суті цей законопроект, довіритися на фаховий рівень комітету і проголосувати також в цілому за даний законопроект.
Шановні колеги! Як будемо поступати. Я повинен сказати вам, що Кабінет Міністрів просив підтримати цей законопроект для того, щоб завезти в Україну понад 2 тисячі спеціалізованих медичних допомог, автомобілів для спеціалізованої медичної допомоги, тобто швидких допомог. Якщо ми зараз ні, то тоді рішення не буде у нас прийнято. Будь ласка, Володимир Каплієнко.
Ви знаєте, Володимире Михайловичу, от підійшли мої колеги.
Я просто до вашого відома говорю. Приймайте рішення.
От підійшли мої колеги і переконані в тому, що в цьому законопроекті зловживань таких, на які я наголосив, не передбачається. Якщо так, то я виніс свою пропозицію. Якщо залою вона не підтримується, давайте ставити в цілому, щоб ніхто, не дай Боже, не сказав про те, що депутатська група "Реформи заради майбутнього" заперечує цю ініціативу. Будь ласка, ми знімаємо свої зауваження, дякую.
Так що, можна ставити за основу і в цілому? Шановні колеги, я ставлю тоді, якщо зняті всі заперечення, пропозицію про прийняття проекту закону за основу і в цілому про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо забезпечення оновлення парку автомобілів швидкої медичної допомоги]] [[реєстраційний номер 9560]] з уточненнями, які прозвучали від комітету. Прошу голосувати. [[19:03:42]] За-274 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" щодо збільшення видатків на технічне переоснащення вугледобувних підприємств. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Доповідач - Владислав Лук’янов, будь ласка. [[19:04:12]] За-229 Рішення прийнято. Владислав Лук’янов, доповідач, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати і запрошені. Законодавча пропозиція має на меті забезпечення технічного переоснащення державних вугледобувних підприємств. Так законопроектом передбачено збільшення на 1,5 мільярда гривень видатків загального фонду державного бюджету, Міністерства енергетики та вугільної промисловості за бюджетною програмою щодо технічного переоснащення державних вугле- та торфодобувних підприємств. Джерелом компенсації таких видатків визначено податок на додану вартість звезених на територію України товарів. Отже, положення законопроекту є збалансованими за показниками надходжень та витрат державного бюджету. Крім того, під час розгляду даного питання була підтримана пропозиція щодо передачі до загального фонду державного бюджету видатків Державного агентства з управління державними корпоративними правами та майном у сумі 60 мільйонів гривень та надання кредитів з бюджету Міністерству аграрної політики та продовольства із спрямуванням на підтримку технічного оснащення сільськогосподарських підприємств. Разом з тим, законопроект потребує уточнень та виправлення, ну, це ми врахували вже. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 9564 за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, викладених у листі-поданні Комітету з питань бюджету щодо цього законопроекту. Враховуючи зазначене, прошу підтримати пропозицію комітету і проголосувати законопроект в цілому. Дякую.
Валерій Баранов від комітету, будь ласка.
Шановні депутати, бюджетний комітет розглянув закон, проект закону 9564. Головне науково-експертне управління підтримує цей законопроект, мінфін теж підтримує. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, його підтримав. І уже за традицією прошу підтримати його і вас. Спасибі.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні питання? Володимир Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Звичайно, коли ми будемо купувати газ по ціні 416 доларів, то значимість вугільної промисловості, вугілля в енергетичному забезпеченні країни значно зростає. А я хочу акцентувати увагу на тому, що в бюджеті і 2011 року закладені значні суми – 5 мільярдів гривень на переоснащення шахт. На наступний рік в проекті бюджету, не глянув, як прийнято сьогодні, було запропоновано 9 мільярдів. Тобто це значні суми. Ми пропонуємо до кінця бюджетного року освоїти півтора мільярди гривень, це значна сума. Адже, щоби освоїти таку суму, треба і бюджетну програму затвердити, види, переліки робіт, перелік обладнання, яке буде постачатися, тому освоїти таку суму – викликає певні сумніви. Я хочу на цьому акцентувати увагу і привернути і Кабінету Міністрів. Раз ми вже виділяємо, то щоб не виділяли для того, щоб тільки виділити, а щоб ця сума дійсно була освоєна. Дякую.
Народний депутат Турманов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Прежде, чем сказать по сути данного законопроекта, я хотел от имени шахтёров и отрасли поблагодарить депутатов, которые в текущем году дважды поддержали в этом сессионном зале угольную отрасль по финансовому обеспечению угольной промышленности. И благодаря этой поддержке, в этом году, впервые за всю историю независимой Украины, шахтёры работают устойчиво. И в этом году добудут 80 миллионов тонн угля. Это больше на 15 миллионов, чем в 2009 году и на 10, чем в 2010-ом. Я хочу ответить коллеге без обиды. Что он там сказал, большие деньги выделяются. Вы посмотрите бюджет 2010 года и 2011-го. На техническое переоснащение выделено в этом году на следующий год 500 миллионов. А в этом году было выделено 300. Поэтому мы вели разговор и переговоры с Кабинетом Министров. Я очень благодарен бюджетному комитету. Я хочу, чтобы мы погасили те кредиты, которые у нас имеются, в 2010-2011 году мы брали технику. Я хотел бы, чтобы рабочие Свердловского машзавода, которые ремонтируют очень на высоком уровне и качественно горную технику, тоже получили заработную плату. Потому что это деньги. Я просил бы всех поддержать данный законопроект. Это буде хороший подарок накануне Нового года отрасли и шахтерам нашей Украины. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція комітету, якщо нема заперечень, про прийняття за основу і в цілому, з урахуванням пропозицій комітету, проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" щодо збільшення видатків на технічне переоснащення вугледобувних підприємств [[реєстраційний номер 9564]]. Прошу голосувати. [[19:10:36]] За-246 Закон прийнято. Шановні колеги, у нас залишилось до розгляду два з половиною питання. Так що прошу набратись терпіння. Віталій Хомутиннік, про половину питання, там уточнення. При підготовці до підписання закону, з’ясувалося, що там треба проголосувати ще одне уточнення. Прошу уваги.
Колеги, з урахуванням того, що сьогодні у нас дуже багато було проектів, є одне технічне уточнення і прохання підтримати. Законопроект 9345-д, це питання про розподіл ПДВ сільгоспвиробникам по животноводству. Мова йде про те, що з 1 січня має бути розподілення: 70 відсотків – переробники, 30 відсотків – до спеціального фонду. Але з врахуванням того, що залишається тиждень фактично до Нового року, є пропозиція все ж таки прописати у законі, що форма не встановлюється окрема Кабінетом Міністрів чи там Міністерством фінансів, чи Міністерством аграрної політики, а прописати це у тілі закону. Тому, буквально, такий пункт я зачитаю, щоб доповнити до цього закону. Пункт 3 розділуII цього закону 9345-д викласти у такій редакції: "Установити, що до затвердження нормативно-правового акту щодо форми розрахунку розподілу суми компенсації та відомості про виплачені суми компенсації, сільгоспвиробники [[переробні підприємства]] розраховують суми компенсації у порядку, встановленому цим законом, за довільними формами розрахунку та відомостей". Тобто таке технічне уточнення, щоб не ускладнювати роботу Кабінету Міністрів.
Я ставлю на голосування це уточнення. Прошу голосувати. [[19:12:49]] За-241 Уточнення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами" з пропозиціями Президента України від 01.08.2011 року [[доопрацьований]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Бевзенко. Будь ласка. Ми йдемо по поправках, яка тут ще може бути повна процедура?
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! 8 липня поточного року Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами". Закон направлений на підпис Президента України, повернуто ним для повторного розгляду Верховною Радою України із пропозиціями щодо включення в закон окремих положень. 22 вересня Верховна Рада України прийняла рішення направити Закон України в Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на доопрацювання з врахуванням пропозицій Президента України та пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Комітетом розглянуто пропозиції, що надійшли від суб’єктів законодавчої ініціативи та Президента України. За виключенням однієї пропозиції, номер 2, народного депутата України Лук’янчука Руслана, всі вони враховані, та пункт 2 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами" виключено. Більше того, в результаті доопрацювання змінено назву Закону України, яку пропонується викласти в такій редакції: "Про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами, оскільки зміни вносяться лише до статті 151 Земельного кодексу України. З огляду на зазначене, комітет пропонує рекомендувати Верховній Раді України прийняти закон України [[реєстраційний номер 8209]] в новій редакції. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, нам треба проголосувати зараз за нову назву закону. А після того, ми, якщо підтримаєте, будемо ставити на голосування прийняття закону в новій редакції. Ставлю на голосування пропозицію про назву закону: про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами. Прошу голосувати. [[19:15:48]] За-245 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону в новій редакції [[реєстраційний номер 8209]]. Прошу голосувати. [[19:16:13]] За-245 Закон прийнято. І, шановні народні депутати, вноситься пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо кошторисних призначень Держкомстату]] [[реєстраційний номер 9635]] [[урядовий законопроект]]. Прошу голосувати. Про включення до порядку денного. [[19:16:52]] За-269 Рішення прийнято. Оскільки, шановні народні депутати, комітет розглянув цей законопроект, завтра у нас буде можливість обговорити його по змісту і прийняти відповідне рішення. Шановні народні депутати, перелік питань, призначених до розгляду на четвер 22 грудня, вичерпаний. Дякую вам за роботу. І вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми працюємо за розкладом на п’ятницю, з 10-ї години ранку.