Голосуємо. Мудро. [[Шум у залі]] Щоб концепцію не змінювати, треба перерву, а потім голосуємо. Колеги, прошу заходити в зал, приготуватися до реєстрації для участі у вечірньому засіданні. [[Шум у залі]] Обговорюємо. Так. Я поясню вам логіку. Подивіться, цей законопроект: зараз виступи від голів фракцій, потім від депутатів. Наступний законопроект теж має більше ніж 100 позицій і теж повна процедура. І тому я дуже прошу, колеги, під час обговорення лаконічно обговорювати, щоб ми змогли в цей визначальний день, коли ми визначили пріоритетом вступ у НАТО, підкреслити позитивними і хорошими голосуваннями. Так, пане Руслан? Будь ласка, готуємося до реєстрації. 16.00, і я прошу провести реєстрацію народних депутатів. Будь ласка. [[16:01:16]] 358. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, нагадаю, зараз в нас розділ "Виступи від фракцій". Тому я прошу представників фракцій провести запис на виступ від фракцій. Прошу провести запис. Будь ласка. Від "Блоку Петра Порошенка" Буглак Юрій Олександрович. Передає Князевичу. Князевич, я прошу вам слово і прошу лаконічно. Будь ласка. [[Шум у залі]] Як вирішить виступаючий.
Дякую, шановний пане Голово. Я, як завжди, буду лаконічний, спробую принаймні. Я хочу зараз виступити від імені фракції. Я мав нагоду до перерви як співавтор законопроекту і як голова комітету виступати. Я думаю, що цей раз озвучу позицію фракції. Фракція повністю підтримує той законопроект, який внесений мною, зі значком "д", зважаючи на те, що це єдиний законопроект, який належним чином, по-перше, відповідає вимогам Конституції, яку ми рік тому змінили в частині статусу Конституційного Суду. І друге – це законопроект, який є найбільш пропрацьований. Справді, основу цього законопроекту розробляла ще Рада з питань судової реформи. Протягом року працювали визначні фахівці, юристи, але ми потім успішно, на превеликий жаль, в сесійній залі провалили той законопроект. Зараз ми намагаємося якимось чином вирівняти ситуацію і вдихнути нове життя в цей законопроект, прийнявши його за основу. Дуже сподіваюся, що достатньо буде голосів в сесійній залі для того, щоб ми продовжили цей поступ, розпочали справжні реформи Конституційного Суду. У разі, якщо цього не відбудеться, саме руками парламенту буде зупинена ця реформа. І тут багато виступаючих дорікали Конституційному Суду, що він належним чином не може здійснювати конституційне судочинство зараз. Напевно, це і правда, але давайте будемо об’єктивними: тут є і велика толіка нашого з вами недопрацювання і відповідно відповідальності. Тому сесійна зала не може уникати цієї безкінечної відповідальності. Друзі, якщо ми не приймемо цей законопроект, ми не втечемо від цієї історії, ми змушені будемо щоразу до нього повертатися, тому що це наш конституційний обов’язок: на виконання зміненої Конституції прийняти спеціальний, в новій редакції Закон про Конституційний Суд. Зважаючи на ці обставини, я просив би вас підтримати цей законопроект. І, в свою чергу, не вже як автор законопроекту, а як голова комітету, я обіцяю, що в комітеті ми під час розгляду до другого читання пропрацюємо його таким способом, щоб максимально врахувати застереження тих фракцій, які виявили бажання за нього голосувати. І я дуже сподіваюся, що невдовзі на цій сесії ми вже будемо мати готовий прийнятий в цілому Закон "Про Конституційний Суд", який дасть можливість вперше розпочати справжній добір нових суддів Конституційного Суду і перезапустити його діяльність. І друге, що найважливіше, на новій конституційній основі відповідно до нового закону Конституційний Суд буде здійснювати ті повноваження, в тому числі нові повноваження, які належить здійснювати вперше йому. Йде мова про конституційну скаргу, інші повноваження. Думаю, що саме цей закон може бути запорукою того, що ми можемо нарешті побачити в Україні новий Конституційний Суд. Тому від імені фракції прошу підтримати законопроект 6427-д. І фракція, в свою чергу, буде підтримувати його одноголосно. Дуже дякую.
Дякую. Івченко передає слово Сергію Власенку. Будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Ну тут сьогодні під час. до обіду часто згадувалося засідання 11 квітня цього року, коли в тому числі завдяки активним діям депутатів фракції "Батьківщина" ми спромоглися довести абсолютну ганебність попередньої редакції Закон "Про Конституційний Суд", в якому. який можна було сміливо назвати не Законом "Про Конституційний Суд", а законом про зарплати суддям Конституційного Суду та інші пільги суддям Конституційного Суду. Це той закон, яким пропонувалося там по 320 тисяч гривень зарплат виплачувати суддям Конституційного Суду і це була ключова. одна із ключових. одним із ключових завдань цього законопроекту. Тому 11 квітня Верховна Рада вчинила абсолютно правильно, тому що, виступаючи перед цим голова комітету сказав, що завдяки тому рішенню вони частину негативу повикидали із цього законопроекту, який ми розглядаємо. Але у мене в руках законопроект 6427-д, який ми сьогодні розглядаємо. Він був зареєстрований лише вчора. Жодних висновків ГНЕУ під нього немає. Його комітет розглядав, ще не маючи номера цього законопроекту. Тобто порушуючи всі можливі норми Регламенту, цей законопроект протягувався до сесійної зали, прикриваючись заявами черговими про реформи, там про ще щось. Я думаю, що український народ добре бачив реформу на газовому ринку, яку ви провели уже. Український народ бачить, що ви хочете зробити з пенсійною реформою. Український народ ще відчує, на жаль, на собі, якщо буде прийнятий Закон про так звану медичну реформу. Але по суті, насправді в цьому законі нічого не змінилось. Це не є закон, це не є закон Князевича, це не є закон Алєксєєва. Це є Закон Петра Олексійовича Порошенка, давайте говорити чесно і відверто. Цей закон точно не має ніякого відношення до депутатського корпусу, цей закон не має ніякого відношення до незалежного Конституційного Суду, тому що незалежність Конституційного Суду не здобувається тими процедурами, тими процедурами, які зазначені в цьому законі. Але на той же час, коли група народних депутатів внесла дійсно необхідний законопроект про конституційну скаргу, реєстраційний номер 6426, який вирішував лише питання конституційної скарги, який вирішував ті питання, які в першу чергу необхідні громадянам, то цей закон було відкладено, цей закон нікого не хвилює із більшості в цій залі. А натомість нам знов пропонують якісь корупційні речі, закладені в цей законопроект. Сюди знов запхали вибори Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, сьогодні знов запхали сюди механізми корупційного впливу з боку Президента на суддів Конституційного Суду, саме на тих суддів, які підтримували узурпацію влади Януковича, які приймали вже закони, уже, пробачте, рішення на користь Порошенка в цьому складі. Тому ми повинні скерувати наші зусилля, перше.
Будь ласка, 10 секунд. Колеги, але надалі я не буду давати час, бо ми просто не встигнемо пройти порядок денний. Будь ласка, пане Сергій.
Ми повинні скерувати наші сили на Закон про конституційну скаргу і на забезпечення якісного оновлення складу Конституційного Суду. Дякую.
Від "Народного фронту" Помазанов Андрій Віталійович. Передає слово Леоніду Ємцю. Будь ласка, пане Леонід.
Леонід Ємець, фракція "Народний фронт", місто Київ. Шановні колеги, цей парламент зобов’язаний українському народу, який обрав його представляти інтереси саме українського народу в єдиному законодавчому органі. Цей парламент зобов’язаний право на страйк, передбачений Конституцією України, прямо передбачено. Цей парламент зобов’язаний інше, прямо передбачене Конституцією України право на всеукраїнський і місцевий референдуми. І цей парламент зобов’язаний українському народу право на конституційну скаргу. Нагадаю, що сьогодні це право є узурповане народними депутатами, Президентом і Верховним Судом України. Тому що лише ці органи мають право звернутися до Конституційного Суду з питанням, чи відповідає закон Конституції України. І ми в цьому парламенті нещодавно внесли зміни до Конституції України, яким розширили цю можливість і дали можливість кожному українському громадянину звернутись до Конституційного Суду з питанням, чи відповідає той закон, по якому приймалося рішення по його судовому спорі, Конституції України, чи може бути прийняте рішення по закону, яке суперечить Конституції України. І сьогодні кожен український громадянин має право дізнатися цю інформацію і відповідь отримати від Конституційного Суду України. Так, у нас Конституція це норма прямої дії. І українські громадяни уже мають право звертатися з конституційною скаргою до Конституційного Суду України. Але інша норма Конституції України говорить про те, що у нас державні органи діють в межах і в спосіб визначений Конституцією і законами України. А тому спосіб якраз і має визначити Закон про Конституційний Суд. Спосіб яким Конституційний Суд розглядатиме конституційну скаргу. І це питання мало б бути вирішене Законом про Конституційний Суд. На жаль, при минулому розгляді цього закону, дійсно, тут з’явилося ряд позицій в законі, які не мають ніякого відношення до конституційного процесу. Вочевидь це викликало питання і незадоволення серед депутатів Верховної Ради, які, на жаль, в тому числі і позбавили український народ права звертатись з конституційно скаргою. Так, я та інші депутати запропонували окремий механізм конституційної скарги, але, на жаль, на жаль, він не буде ефективним в тій мірі, в яким це можна було б вирішити новим Законом про Конституційний Суд. Тому що розглядати конституційну скаргу усім складом Конституційного Суду це вочевидь сприятиме ускладненню цього процесу. Ми маємо передбачити процедуру і регламенти, які спростять розгляд конституційної скарги, зроблять це ефективним. Тому що цих скарг передбачаємо не один десяток і навіть не одну сотню. І цей закон, який сьогодні пропонується до розгляду, очевидно, з врахуванням тих пропозицій, які почули від народного депутата Одарченка, має.
Будь ласка, 10 секунд.
Очевидно, має бути прийнятий за основу, доопрацьований з усіма цими цінними зауваженнями. Очевидно, в ньому має бути залишено виключно питання Конституційного Суду. І цей закон має бути.
Дякую. Писаренко Валерій Володимирович від трибуни, будь ласка.
Шановні колеги! Хочу підтримати всіх минулих виступаючих в єдиному. Хочемо ми чи не хочемо, рано чи пізно нам прийдеться ухвалити закон, зміни до Закону про Конституційний Суд. Це буде або нова редакція, або зміни. Після реформи, яка відбулась минулого року, конституційної реформи, ми з вами зобов’язались зробити зміни до основних законодавчих актів, які регулюють судову систему. Вже пройшов рік після змін до Конституції. І найважливіші закони ще до сьогодні не ухвалені. Я говорю і про Закон про Конституційний Суд, і про закони, які сьогодні також є в порядку денному, це процесуальні закони. Закон про Конституційний Суд сьогодні дійсно вирішує дуже важливе питання. Він запускає механізм конституційної скарги. Сьогодні вже 96 конституційних скарг є в Конституційному Суді. Але ми з вами бачили, як проходив закон, який ми ухвалювали 11 квітня. І тут дуже багато про нього говорили. Я хочу застерегти своїх колег. Якщо такий же самий підхід буде до ухвалення законів, як 11 квітня, то і результат буде саме такий. Треба обговорювати те, що ми ухвалюємо і треба дискутувати. Треба находити вірний і єдиний вірний шлях. Тому що, коли протягують, проштовхують і намагаються "через коліно" ухвалити те, що потрібно одній чи двом політичним силам, це не буде діючим механізмом, це не буде механізмом, який буде працювати надовго, тому що рано чи пізно його скасують або рішенням суду, або наступним законом. Тому у мене пропозиція до всіх колег: нам потрібно підходити дуже серйозно до ухвалення змін про Закон "Про Конституційний Суд", але нам потрібно це робити всім разом, нам треба дивитися, де ми з вами виграємо, а де програє суспільство, де програють судді Конституційного Суду. Тому що сьогодні у нас з’явилися якісь шаблони, які всі виходять і повторюють: велика зарплата, хтось контролює і таке інше. Давайте зробимо єдиний механізм. Те, що ми сьогодні зробимо із Закону "Про Конституційний Суд" відповідно на довгі роки вперед буде формувати і обличчя нашої держави. Ми побачимо чи може Конституційний Суд працювати чесно, відкрито і в першу чергу незалежно. Нам потрібно побудувати чесний і незалежний Конституційний Суд. До цього я всіх закликаю і наша фракція буде працювати над цим законом. Дякую.
Дякую вам. Балицький Євген Віталійович.
Прошу передать слово Нимченко Василию Ивановичу.
Німченко Василь Іванович, "Український вибір – Право народу" в "Опозиційному блоці". Шановні колеги, перше, що я хотів би сказати, що стосовно цього законопроекту крутиться все кругом грошової винагороди суддів і матеріально-технічного забезпечення роботи суддів. Я хочу вам сказати, шановні колеги, це не моя цитата, це цитата вже всім відома, що "немає більш продажного правосуддя, чим дешеве правосуддя". Тут нам сьогодні доповідали про те, що зроблено все, щоб запрацював Конституційний Суд. Мені дуже прикро чути ці слова від поважного мною голови Комітету правової політики, які внесли цей законопроект, який був визнаний нікчемним 11 квітня. В силу діючого Регламенту, шановні колеги, цей законопроект не може бути. не може вноситись на розгляд на цій сесії. Що тут незрозуміло? Те, що сьогодні ми побачили. Ребята. Те, що сьогодні ми побачили по медичній реформі, те, як вів себе головуючий не те, що ламав через коліно, хребти ламав нормам закону і нормам Регламенту. То сподіватись на те, що тут будуть дотримані процедури, в мене ніяких надій немає. Але йде питання про інститут захисту прав і свобод громадян. Статус Конституційного Суду передбачає повноваження. забезпечення дії конституції і захист прав і свобод громадян. То скажіть, будь ласка, на якій такій підставі формулюються цей інститут, уменшуючи права, права і обсяг прав Конституційного Суду і як це співвідноситься з 58 статтею Конституції? Це просто знущання над суддями, це просто припіднесення суспільство дискредитуючих і дискримінуючих фактів. З цього почалось, спеціально була введена норма в законопроект під 500 тисяч заробітної плати типа. Ми мовчимо, що десь на залізній дорозі мільйон 200, ми мовчимо, що геологи отримують 400, тому що це.
10 секунд, будь ласка.
І тому я хотів би, шановні колеги, що цей законопроект, він сирий, він не може бути предметом розгляду, тим більше, прийняття. Спасибі за увагу.
Фельдман Олександр Борисович від "Волі народу". Отже, колеги, виступи від фракцій завершені. Ще. Перепрошую, так, ще не виступала "Самопоміч" і не виступала Радикальна партія. Але по хвилині, добре, по хвилині. По дві хвилини, добре. Дві хвилини Олена Сотник. Дві хвилини Олег Ляшко. Будь ласка, по дві хвилини.
Дякую. Колеги, я змушена вас розчарувати, але неможливо прийняти жодне легітимне рішення не в легітимний спосіб. Я недаремно питала авторів цих законопроектів з приводу того, а що у нас відбувається на сьогоднішній день з Регламентом? Ми його дуже грубо зараз порушуємо, тому що, насправді, місяць тому ми відхилили проект, який фактично зараз розглядається в ідентичній редакції, лише змінено декілька статей. Але не це головне. Головне - це довіра. Можна приймати тисячу законів про Конституційний суд, але, якщо ви не відновлюєте довіру до цієї інстанції, жодний закон не виправдає недовіру суспільства. Тому я звертаюся до адвокатів даного законопроекту, які дуже ратують за його прийняття. Я вам пропоную перш за все звільнити за порушення присяги двох суддів Конституційного суду Бауліна і Вдовіченка, які на сьогоднішній день залишаються суддями, які мали безпосереднє відношення до прийняття рішень про узурпацію влади. Я вам пропоную завершити кримінальні провадження з приводу узурпації влади, і, нарешті, передати їх в суд, щоб були винесені вироки. І тільки після того, коли буде відновлена довіра до цієї інституції, ми будемо говорити про належне законодавче врегулювання. А що стосується скарги. Я абсолютно підтримаю, що конституційна скарга є дуже важливим інструментом. "Самопоміч", щоб дати можливість людям звертатися і захищати свої права, реалізувати своє конституційне право за новою редакцією, підготувала відповідний закон разом з "Батьківщиною", і в тому числі Леонідом Ємцем, який тут виступав, ми пропонуємо, він включений до порядку денного, прийняти цей закон, дати можливість громадянам звертатися до Конституційного суду, а Закон про Конституційний суд, розробляти відповідно до законодавства і забезпечити легітимну процедуру.
10 секунд, будь ласка.
І не забути про тих, хто допоміг Януковичу узурпувати владу і притягнути їх до відповідальності. Дякую.
Олег Валерійович Ляшко, дві хвилини, від Радикальної партії.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда не голосує за Закон про Конституційний Суд. Я хочу українцям пояснити, чому ми не голосуємо за цей закон. Сьогодні в складі Конституційного Суду досі, на четвертому році після Революції Гідності, працює шестеро суддів, які в 2010 році незаконно скасували Конституцію, допомогли Януковичу узурпувати владу. Ці судді є суб’єктами кримінального провадження про захоплення Януковичем, однак вони продовжують відправляти так зване правосуддя конституційне, обслуговуючи вже нинішню владу. І мені найбільш прикро, в мене болить серце, коли я бачу як ці повії, хвойди в мантіях, які обслуговували Януковича, сьогодні з таким же захватом обслуговують нинішню владу. Люди без честі, без совісті, без громадянської відповідальності і нам пропонують, щоб ми цим людям по встановлювати по 200, по 300 тисяч зарплати в місяць, потім вони вийдуть на пенсію і будуть отримувати 90 відсотків від зарплати. В мене просте питання: чому роботяга в селі і в місті повинен отримувати копійки за свою зарплату, а судді продажні, які обслуговують інтереси влади, повинні отримувати по 200 тисяч. Наша команда цю несправедливість підтримувати не буде. І ще одне. У Законі про Конституційний Суд у "Прикінцевих положеннях" вносяться зміни до порядку обрання Уповноваженого з прав людини. Сьогодні влада хоче узурпувати вплив на цю надзвичайно важливу правозахисну інституцію, хочуть скасувати порядок голосування бюлетенями, щоб кнопкодавили у парламенті, як сьогодні, за так звану медичну реформу. Ми вам, паразити, цього не дозволимо!
І, колеги, від "Волі народу" одна хвилина Молоток і переходимо до виступів від депутатів. Будь ласка, депутат Молоток.
Шановний головуючий, шановні присутні! Група "Воля народу" буде підтримувати цей закон, він ще недосконалий і його потрібно доробляти, і ми будемо звичайно підтримувати його в першому читанні. Але я хочу сьогодні звернутися до громади, до всіх громадян, сьогодні 8 червня народився наш земляк, який є тричі Героєм Радянського союзу, Іван Микитович Кожедуб, він народився в селі Ображівка Шосткінського району на Сумщині. Ця видатна людина, ім’ям якого названі парки і сквери, і вулиці. І герої живуть, доти їх пам’ятають, ми пам’ятаємо Івана Микитовича. Я передаю вітання селу Ображівка і всім мешканцям з таким видатним святом. Дякую.
Дякую. Отже, прошу провести записи на виступи від народних депутатів. Хто з народних депутатів бажає взяти участь в обговоренні, прошу записатися. Будь ласка, проведіть запис. Ларін Сергій, Ларін Сергій. Німченко.
Я тут. Пане головуючий, я.
Я скажу дві речі. Перша річ. Положіть карточку в пульт. Друга річ, депутата Ларіна в залі немає. Не можна бігти до мене з вереском, що неперсональне голосування і записуватись на виступ, коли депутата немає в залі. Це і є подвійні стандарти. Але я піду назустріч, і я дам слово Німченку для виступу. Це лишень для того, щоб всі побачили справжнє моральне обличчя і подвійні стандарти. Будь ласка, включіть Німченку. Ларіна немає, Ларін записався, Ларіна в залі немає. Німченко.
Німченко, "Опозиційний блок". Я в порядку продовження тієї інформації, яку я надав сьогодні, я все-таки хотів би повернутися до того, що стоїть за тим, що за два дні три законопроекти відносно Конституційного Суду? Хто стоїть за тим, хто вводить правовий нігілізм в діяльність комітетів? І я хотів звернути увагу на те, що великий юрист України Леонід Петрович Єськов, перший голова Конституційного Суду, який стояв у джерел конституційності нашого суспільства побачив як відносяться до цього глобального питання, яке потрібно вирішувати, особливо Комітету правової політики. То я вам скажу, він би прикро був би вражений і не вижив би, мабуть. Така, на жаль, наша доля, що на сьогоднішній день править балом не правова основа, а доцільність, що править балом – вигода. І ще я хочу сказати вам, на кінець, того ж стосовно Конституційного Суду, зверніть, будь ласка, увагу тут говорили про те, що він запущений, що треба його запустити та він запущений, він запресований. Тут кричать про кримінальні справи, тут кричать про щось інше, але я вас буду дуже просити, дуже буду просити, давайте ми ввійдемо в правове поле. Чи є потреба в українського народу на те, щоб функціонував цей суд, він 33-й в Європі? А на сьогодні ми його "порвали". Ми – це законодавці, ми – це державні мужі, которие собі позволяють порушувати принцип поділу влади на законодавчу, виконавчу та судову. І тому внесення цього законопроекту, це черговий крок на те, щоб взагалі правосуддя у нас було знищено, щоб його не було. Кому це на руку? Чи це Банковій, чи Грушевського? В любому випадку це не на користь народу. Ми завжди про народ забуваємо. Шановні законотворці, шановні представники українського народу! Ми тут зібрались на те, щоб виконати ті цілі, до яких прагне наш український народ. А ми до чого ідемо? Ми захищаємо їхні права? Ми просто знищуємо інституції правового захисту суспільства і громадян в цілому. Спасибі.
Семенуха Роман Сергійович, будь ласка.
Прошу передати Сидоровичу Руслану.
Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Ще раз. Наша фракція не буде голосувати за цей законопроект. Але нам потрібно розуміти дуже чітко, що зараз розглядається у сесійній залі. Чи потрібен Україні Конституційний Суд? Однозначно, що потрібен. Чи отримає Україна Конституційний Суд прийняттям цього закону? Ні. Вона отримає будівлю, на якій буде написано: "Конституційний Суд". У нас є велика проблема з довірою до судової влади. Але ще більш серйозніше у нас дискредитовано в корінь конституційне судочинство. Легалізацію змін до Конституції іншими своїми рішеннями, довіра до цієї інституції є підірвана абсолютно повністю в корінь. Що потрібно зробити для того, щоб повернути довіру до цієї інституції? Потрібно забезпечити такі правила добору кандидатів на посади суддів Конституційного Суду, які будуть справжніми сторожами того Основного закону, який охороняє найфундаментальніші права українських громадян і української Конституції. Без адекватного конкурсу, який зможе збалансувати процедуру обрання цих суддів у Верховній Раді, яка є політичним органом, у Президента, який теж є політичним органом, у суддівській владі, до якої немає достатньо довіри, сенсу голосувати за цей закон немає жодного. Наступна дуже важлива річ. Прошу звернути увагу, хто має на сьогоднішній день у відповідності до цього законопроекту право звертатися до Конституційного Суду. Це Президент, Верховна Рада, Кабінет Міністрів, Уповноважений з прав людини. Ми навіть фізичним особам, слава Богу, вже надаємо можливість звернутися з конституційною скаргою. Єдині органи місцевого самоврядування у нас залишилися сиротою. Вони нікому нецікаві і нікому не потрібні. Ми не даємо їм можливості звернутися з відповідною скаргою до Конституційного Суду і тим самим ставимо в абсолютно повністю в нерівні умови. Цей законопроект містить і ще ряд інших теж важливих недоліків. Це так само є перехідний елемент положень, які тим особам, які вже подали конституційну скаргу, гарантовану Конституцією, пропонує просто повернути. Тому приймати Закон про Конституційний Суд можна лише в тому випадку, якщо ми, перше, забезпечимо достатньо прозору й зрозумілу процедуру. Друге, забезпечимо права органів місцевого самоврядування відстоювати свої інтереси по захисту прав Конституції у Конституційному Суді. Дякую.
Будь ласка, наступне слово народному депутату Абдулліну. Передає слово Євтушку. Просимо, будь ласка, пане Сергію.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, яке має на сьогоднішній день завдання український парламент, розглядаючи законопроекти про Конституційний Суд? Звичайно, це відновити довіру насамперед до цього великого поважного органу, до цієї великої інституції. Чи можемо ми розуміти, що на сьогоднішній день такими законопроектами, які навпаки узурповують владу Президентом України, іншими суб’єктами владних повноважень центральних органів влади в Україні право призначати суддів? Звичайно, що ні. Тому ми сьогодні говоримо, покликання, ухвалення даного законопроекту лише в одному: узурпувати владу у Суді Конституційному, допризначити, докомплектувати ще п’ятьма суддями Конституційного Суду для того, аби скасувати земельну реформу. І ми це сьогодні розуміємо. Тому що "Батьківщина", коли провели ми всеукраїнський з’їзд разом з фермерами і вирішили піти до Центральної виборчої комісії, аби дати все ж таки "зелене світло" для проведення Всеукраїнського референдуму, аби запитати в українських громадян, чи готові вони продавати сільськогосподарську землю, то знайшлися псевдоактивісти – вибачте! – які подали до Адміністративного суду, який є також кишеньковий і керується з Адміністрації Президента, і заблокували це рішення. Я також хочу сказати, що на сьогоднішній день, можливо, і прописані певні засади проведення конкурсу, але не прописаний порядок, як будуть обиратися і призначатися судді до цієї великої інституції. На сьогоднішній день ми також можемо згадати, що де би ми не перебували, ми чітко маємо розуміти, що підміна понять, а саме зараз Руслан Князевич цим займається, говорячи про конституційну скаргу, що нібито в цьому законопроекті є можливість громадян звертатися до Конституційного Суду, він говорить і про те, що в цьому законопроекті прописані величезні заробітні плати, тобто господарська вся діяльність, спеціальні квартири і всі інші моменти, де може впливати Адміністрація Президента на призначення. Я також хочу сказати, що моїми колегами з парламенту, а саме Сергієм Власенком, із "Самопомочі" Оленою Сотник, тим же Леонідом Ємцем зареєстрований законопроект 6426, де виключно говориться про конституційну скаргу, натомість у порядку денному на розгляді питання цього і цього Закону немає. А це свідчить про те, що під ці прекрасні світлі речі про конституційну скаргу, про можливість звертатися до суду простому українцю вносяться і ті речі, які можуть впливати на призначення суддів, можуть впливати на їхню подальшу непрозору діяльність. Тому "Батьківщина" категорично проти таких процесів, і ми брати участі в таких голосуваннях не будемо.
Будь ласка, зараз слово народному депутату пані Тетяні Юзьковій. Просимо вас.
Шановні колеги, фракція Радикальна партії, безумовно, розуміє необхідність проведення якісної судової реформи, але ми не будемо голосувати за цей проект закону з наступних підстав: не можна добрі справи робити в такий спосіб, не можна порушувати Регламент, надаючи на розгляд парламенту в тій же сесії законопроект, який вже був відхилений і відповідає змісту та формі майже весь. Це по-перше. По-друге, навіть доцільність щодо можливості громадян України до конституційного судочинства в частині можливості подачі конституційної скарги спростовують "Прикінцеві положення" цього законопроекту, оскільки у разі його набуття чинності конституційні скарги, які були вже подані на підставі набуття чинності Конституції, змін до Конституції України, мають бути повернуті цим громадянам протягом місяця. За таких обставин ми не зможемо підтримувати цей законопроект. Більше того, знову до законопроекту внесені такі зміни, які виключно посилання на одну норму: статтю 208 Регламенту Верховної Ради України, - є спроба змінити порядок обрання Уповноваженого з прав людини Верховної Ради України на тому етапі, коли він вже доходить свого завершення. Тому ми наполягаємо на якісній судовій реформі і в якісний порядок відповідно до Регламенту України.
Дякую. Шурма Ігор Михайлович, будь ласка. Одарченко зараз. Одарченко передав Голубу. Перепрошую, Голуб. Включіть мікрофон.
Дякую. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Шановні колеги, тут голова Комітету з питань правової політики та правосуддя казав про те, що він би й не дуже сильно хотів пережити чорний для нього день 11 квітня цього року. Але хочу сказати шановному пану голові, що він твердо став двома ногами на цей шлях. І пояснюю чому. Почнемо, насправді, з законопроекту так званого великого, якого підписали більшість членів Комітету з питань правової політики та правосуддя 6427-д. Основні законопроекти 6427 і 6427-1 були внесені в порядок денний сесії у цей вівторок 6 червня в 13.30. Зазначений законопроект зареєстровано виключно вчора. Відтак цей законопроект не може бути розглянутий, тому що він навіть не включений в порядок денний сесії. це перше порушення, яке стосується. Друге порушення. Шановні колеги, стаття 94 Закону "Про Регламент Верховної Ради України" передбачає, що Апарат Верховної Ради України не повинен реєструвати законопроекти, які. предметом розгляду які вже бути на цій сесії. Йдемо далі. Стаття 107 Регламенту Верховної Ради України говорить про те, що не можуть розглядатися сесійною залою законопроекти, предмет якого повторює по суті раніше відхилений законопроект. Стаття 100 частина друга Закону "Про Регламент Верховної Ради України" передбачає терміни внесення альтернативних законопроектів. Якщо ми вважаємо, шановний Андрій Володимирович, і ви неодноразово сьогодні підкреслили, що це альтернативний законопроект, то основний законопроект 6427 був зареєстрований 4 травня 2016 року. Зазначений законопроект зареєстрований тільки вчора. В 14-денний термін, який передбачений частиною другою статті 100-ю, сплив 18 травня 2017 року. Шановні колеги, я вас закликаю мати повагу до себе, бо зараз відбувається ні що інше, як знищення інституційне парламентаризму в Україні. Бо мені важко представити, що би було в іншому парламенті європейської країни, які були б так ганебно попрані положення Регламенту Верховної Ради України. І ще одне. Тут кажуть багато про забезпечення внесення змін до Конституції щодо конституційної скарги. Шановні колеги, давайте проголосуємо законопроект Власенка, Ємця і Сотник, який передбачає конституційну скаргу. І не будемо придумувати велосипед, і не будемо робити злочин, бо те, що зараз відбувається, це буде злочин проти українського парламентаризму. Дякую.
Дякую. Виступи від народних депутатів завершені. Хочу тільки наголосити, що законопроект 6427-д, це доопрацьований. Два законопроекти були внесені, розглянуті комітетом, а комітет вніс доопрацьований. І це є цілковито в праві комітету профільного, як він і зробив, і запропонував депутатом його на розгляд. Колеги, зараз заключне слово автора комітету Одарченка, голови комітету, і переходимо до голосування. Тобто через 3-4 хвилини відбудеться прийняття рішення. І я прошу всіх запросити в зал і Секретаріат Верховної Ради, і голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка, Одарченко, заключне слово.
Шановні друзі, дуже прикро дійсно, що ми приймаємо такий важливий законопроект, який є основою взагалі законності в Україні з серйозними порушеннями Закону про Регламент. Я хотів би зупинитися на ще одній темі, яка мало обговорювалась тут при розгляді законопроектів, – це відкритість судових засідань. Законопроект, який пропонує комітет, він передбачає закриту процедуру розгляду конституційних скарг. Шановні колеги, що це таке? Конституційна скарга буде розглядатися начебто в такому робочому порядку, в закритому режимі, людина по суті не може знати ні аргументів, ні які позиції висловлювали судді. Наш законопроект пропонує повну відкритість діяльності суду. Всі справи розглядаються виключно в відкритих судових засіданнях. І я не розумію опонентів, які прикриваються фразами про те, що Суд Конституційний – це такий квазісуд, і тому пропонують, що справи розглядались в кабінеті без участі сторін. Шановні колеги, ще раз повторюю, світовий досвід показує, що відкритість процесів є найбільшою гарантією справедливих рішень. Що стосується навантаження, то Конституційний Суд у нас найменше навантажений із усіх судів. І я думаю, що відкритий розгляд не буде для них ніякою проблемою. Шановні друзі, з метою оптимізації роботи Конституційного Суду нами пропонується замість двох сенатів, як записано в проекті більшості, створити шість судових колегій, що по три судді в кожній, які будуть вирішувати питання відкриття провадження у справі та підготовки справ до провадження. Конституційні скарги будуть розглядати колегії в складі п’яти суддів замість сенатів із дев’яти суддів. Конституційні подання та звернення в суд розглядатимуть суд в повному складі. Тож повний склад суду зможе розглядати рішення колегії суддів. Ключовим елементом нашого проекту є те, що процес розгляду конституційних проваджень жорстко врегульований не регламентом, внутрішнім документом суду, а саме цим законом. Його учасники мають право і обов’язки, існує процедура відводу упереджених суддів, регулюється порядок надання пояснень та представлення доказів. Шановні колеги, і ще наостанок. В нашому законопроекті чітко встановлюється заробітна плата судді Конституційного Суду на рівні заробітної плати народного депутата. Ми вважаємо, що це абсолютно ясний і чіткий критерій для суспільства. Натомість для того, щоб підкупити суддів, щоб вони приймали незаконні рішення, комітет пропонує встановити заробітну плату на рівні 120 тисяч гривень.
10 секунд. Будь ласка, завершіть.
і пенсію на рівні 60 тисяч гривень. Це взагалі суперечить нинішньому рівню життя українських людей. І коли їхня пенсія обкладається.
Дякую вам. І заключне слово голова Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевич Руслан Петрович. І через 2 хвилини відбудеться голосування, прошу всіх заходити в зал і приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, пане Руслан.
Дякую. Шановні колеги, ну, не хотілось вже говорити знову про заробітну плату, але мушу прореагувати. Друзі, це мені нагадує аукціон, кожен виступаючий виходить, той 200 тисяч, 300, хто більше, мільйон, 5, 7. Ну, почитайте законопроект і ви чітко там побачите норму, яка прив’язує нас до "Перехідних положень" Конституції і Закону "Про судоустрій", де чітко написано про те, що судді Конституційного Суду в утриманні прирівнюються до суддів Верховного Суду. Це ж ми разом з вами приймали Конституцію. Фракція "Батьківщина", саме завдяки вашим голосам нам вдалося змінити Конституцію, ми за це вам вдячні. Але давайте і далі разом проводити ті ідеї, які ви з нами підтримали в життя. Це перше. Друге. Тут виступала представник фракції однієї і сказала, що на заваді прийняття рішення на користь цього законопроекту є те, що в цьому законопроекті передбачається необхідність повернення авторам конституційної скарги назад на доопрацювання. Справа в тім, що це вимога Конституції, адже в Конституції чітко написано, що скарга може бути подана тільки в порядку, визначеного Законом "Про Конституційний Суд". І в цьому законі виписаний новий порядок, який встановлюється, до цього його просто не було. І люди через незнання того, що немає закону, просто в довільній формі писали ці скарги, а вони мають бути за формальними ознаками правильно написані, щоб Конституційний Суд не повинен був їх відфутболювати і залишати без розгляду. Це навпаки на користь людей ця норма, бо вони за спрощеною процедурою зможуть повторно звернутися, суд не може відмовити їм у прийнятті такої до розгляду скарги і це збереже їхню конституційну скаргу. Друзі, якщо тільки це стає на заваді голосування, то я думаю, що це точно предмет дискусії в комітеті до другого читання, де ми знайдемо прийнятний компроміс. Просив би вас все ж таки, зважаючи на надважливу місію парламенту в цьому питанні, одноголосно, максимально віддавши на користь прийняття в першому читанні цього законопроекту, долучитися до роботи в комітеті до другого читання, вносити правки, які ми будемо розглядати. І, я сподіваюся, що, зважаючи на попередній досвід, нам все ж таки вдасться досягнути того компромісу, який уможливить прийняття закону в цілому і відкриє дорогу до зміни і в цій надзвичайно важливій царині правової. правового життя. України. Дуже дякую і прошу підтримати в першому читанні.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. Обговорення завершене. Прошу усіх народних депутатів зайняти робочі місця. І хочу повідомити, що рішення комітету є, щоб ми прийняли за основу 6427-д об’єднаний. Але спочатку я поставлю на голосування 6427-1 народного депутата Одарченка в послідовності і потім вже поставлю 6427-д. Колеги, чи зрозуміла логіка? Перший буде Одарченка – 1, а потім буде комітетський – "д". Зрозуміла логіка? Я поставлю їх в послідовності один і другий. Отже, першим я ставлю на голосування проект Закону про Конституційне провадження (номер 6427-1) народного депутата Одарченка. Хто його підтримує, прошу проголосувати. [[16:50:54]] За-45 Рішення не прийнято. Не встигли. І тепер я ставлю на голосування об’єднаний узгоджений законопроект, який поданий комітетом, його комітет вносить як за основу прийняття. І я ставлю на голосування проект Закону про Конституційне провадження 6427 депутатський, об’єднаний, узгоджений комітетом, який комітет просить прийняти за основу, лишень за основу, колеги. Всі правки ми зможемо внести до другого читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати 6427-д, компромісний законопроект. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[16:51:56]] За-216 [[Шум в залі]] В мене є сигнал про неперсональне голосування депутатом Колєсніковим. Прошу надавати мені дані. Колеги, зараз 216, рішення не прийнято. Я поставлю раз на повернення, колеги. І я ставлю пропозицію повернутися до проекту Закону про Конституційне провадження (6427-д). І прошу використовувати тільки персональне голосування. Прошу проголосувати за повернення 6427-д. Прошу голосувати. [[16:52:54]] За-217 Колеги, увага! Я ставлю пропозицію повернути в комітет на доопрацювання на повторне перше читання і прошу підтримати цю пропозицію. Я прошу підтримати пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про Конституційне провадження (6427-д). Прошу підтримати, прошу проголосувати. Давайте об’єднаємося і підтримаємо, колеги, в комітет на доопрацювання. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:53:42]] За-267 Рішення прийнято. Колеги, увага, я прошу зараз в залу уваги. У нас в залі є висока концентрація, і в мене є пропозиція, у нас є законопроект, це є друге читання, проект Закону про Фонд енергоефективності. Від того закону залежить, від того закону залежить матеріальна допомога для України на суму, якщо я не помиляюсь, 120 мільйонів. Я прошу зал підтримати пропозицію, щоб ми зараз перейшли до розгляду цього законопроекту, він є наступний, через один. І я прошу зал підтримати цю пропозицію, колеги. Я прошу проголосувати і прошу підтримати. Отже, колеги, хто за те, щоб зараз ми перейшли до розгляду проекту Закону про Фонд енергоефективності (5598), прошу підтримати, прошу проголосувати. Підтримайте, колеги, він через один, він через один. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Підтримайте, колеги. [[16:54:53]] За-226 Рішення прийнято. І я запрошую, це теж друге читання, і я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Рябчина Олексія Михайловича для доповіді проекту Закону про Фонд енергоефективності (номер 5598). Прошу доповідати.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина, голова підкомітету з енергоефективності та енергозбереження. Шановні народні депутати колеги! Робоча група в Комітеті з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки опрацювала пропозиції народних депутатів, які надійшли до проекту Закону України про Фонд енергоефективності. Отже, вашій увазі представлена порівняльна таблиця для другого читання до тексту, прийнятого в першому читанні. Від народних депутатів України надішли 315 пропозицій, враховано або редакційно, або частково, або по суті 228, відхилено 87. За результатами роботи Комітет України з ПЕК на своєму засіданні 24 травня 2017 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про Фонд енергоефективності у другому читанні та в цілому як закон в редакції, затвердженій на засіданні комітету, з можливістю техніко-юридичного опрацювання. Так от вчора було засідання Комітету житлово-комунального господарства, які доопрацьовують два дотичних до цього законопроекту пропозиції про енергоефективність будівель та облік, і в них надійшли на адресу нашого комітету технічні узгодження, які я також прошу врахувати, якщо Верховна Рада проголосує до другого читання. Прошу підтримати опрацьований варіант законопроекту і прийняти у другому читанні та в цілому як закон. І можу сказати, що цей законопроект надасть нам можливість залучити 120 мільйонів євро, а це більше ніж 3 мільярди гривень безповоротної допомоги з Європейського Союзу, Європейська комісія та уряду Німеччини, це також додаткове джерело наповнення бюджету. Тому що фонд буде працювати по білому і підрядники задіяні в роботах по термомодернізації житла, будуть платити податки в бюджет, це поштовх для розвитку малого та середнього бізнесу, це нові робочі місця, це розширення можливостей для створення та фінансування діяльності ОСББ, зменшення енергоспоживання в країні і, саме головне, зменшення сум в платіжках українців за комунальні послуги. Тому пропоную голосувати за нього і переходимо до процедури другого читання.
Дякую, шановний колего. Переходимо до поправок, я прошу, колеги, налаштуватися. 1-а. Рябчин. Не наполягає. 2-а. Лубінець. Не наполягає. 3-я. Сажко не наполягає. 4-а. Рябчин. Не наполягає. 6-а. Сажко. Не наполягає. 7-а. Сажко. Не наполягає. 19-а. Лубінець. Не наполягає. 20-а. Сольвар. Не наполягає. 21-а. Розенблат. Не наполягає. 22-а. Демчак. Не наполягає. 23-я. Бєлькова. Не наполягає. 25-а. Бабак. Не наполягає. 27-а. Голубов. Не наполягає. 28-а. Лубінець. Не наполягає. 29-а. Сольвар. Не наполягає. 30-а. Богдан. Не наполягає. 31-а. Розенблат. Не наполягає. 32-а. Сажко. Не наполягає. 37-а. Лубінець. Не наполягає. 39-а. Лубінець. Не наполягає. 40-а. Сажко. Не наполягає. 41-а. Сажко. Не наполягає. 44-а. Сажко. Не наполягає. 46-а. Лубінець. Не наполягає. 47-а. Сольвар. Не наполягає. 48-а. Лубінець. Не наполягає. 53-я. Голубов. Не наполягає. 57-а. Лубінець. Не наполягає. 58-а, Сольвар. Не наполягає. 60-а, Пташник. Не наполягає. 61-а, Бєлькова. Не наполягає. 65-а, Демчак. Не наполягає. 66-а, Пташник. Не наполягає. 69-а, Сажко. Не наполягає. 88-а, Сажко. Не наполягає. 91-а, Бабак. Не наполягає. Так, рухаємося далі, шановні колеги, 95-а, Бабак. Не наполягає. 97-а, Сажко. Не наполягає. 99-а, Сольвар. Не наполягає. 102-а, Лубінець. Не наполягає. 103-я, Розенблат. Не наполягає. 104-а, Бєлькова. Не наполягає. 106-а, Лубінець. Не наполягає. 110-а, Сажко. Не наполягає. 118-а, Сажко. Не наполягає. Далі: Сажко, 127-а, не наполягає. 130-а, Сажко. Не наполягає. 133-я, Сажко. Не наполягає. 134-а, Сажко. Не наполягає. 144-а, Бєлькова. Не наполягає. Так, шановні колеги, 156-а, Сажко. Не наполягає. 164-а, Сажко. Не наполягає. 165-а, Лопушанський. Не наполягає. 166-а, Бабак. Не наполягає. 167-а, Бєлькова. Не наполягає. Рухаємося далі: 189-а, Рябчин. Не наполягає. 195-а, Бабак. Не наполягає. 196-а, Рябчин. Не наполягає. 197-а, Сажко. Не наполягає. 201-а, Демчак. Не наполягає. 202-а, Сажко. Не наполягає. 203-а, Бєлькова. Не наполягає. 216-а, Сажко. Не наполягає. 218-а, Розенблат. Не наполягає. Бабак, 223-я. Не наполягає. 224-а, Бєлькова. Не наполягає. Сажко, 226-а. Не наполягає. Сажко, 237-а. Не наполягає. Демчак, 239-а. Не наполягає. 240-а, Сажко. Не наполягає. 243-я, Демчак. Не наполягає. 244-а, Сажко. Не наполягає. 246-а, не наполягає, Бабак. 259-а, Демчак. Не наполягає. 261-а, Бєлькова. Не наполягає. 264-а, Лопушанський. Не наполягає. Розенблат, 267-а. Не наполягає. Бабак, 270-а. Не наполягає. Рябчин, 275-а. Не наполягає. Сажко, 283-я. Не наполягає. Сажко, 284-а. Не наполягає. Рябчин, 292-а. Не наполягає. Каплін, 295-а. Не наполягає. Лопушанський, 302-а. Не наполягає. Колеги, ми підходимо до кінця законопроекту я дуже прошу заходити до сесійної зали. 308-а, Демчак. Не наполягає. 309-а, Рябчин. Не наполягає. 313-я, Сажко. Не наполягає. Це була остання правка, варто тільки подякувати комітету і депутатам, які так гарно попрацювали до другого читання над законопроектами і зробили консолідований варіант. Шановні колеги, я прошу заходити до сесійної зали, зараз відбудеться надзвичайно важливе голосування у другому читанні проекту Закону про Фонд енергоефективності, який входить до пакету з чотирьох законопроектів, який є частиною наших зобов’язань і спільної співпраці з Європейським енергетичним співтовариством і Європейським Союзом. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали всіх справжніх реформаторів і депутатів, які відстоюють енергетичну незалежність України, і зараз ми будемо голосувати за цей важливий законопроект. Пане Рябчин, я думаю, що ви можете також повертатися на ваше місце, ви хочете з трибуни голосувати. Добре. Добре, ми даємо одну хвилину пану Рябчину слово і переходимо до голосування.
Дякую. Колеги, прошу заходити в зал зараз буде прийняття рішення.
Ще раз, шановні колеги, під стенограму, що ми будемо голосувати за Закон 5598, прийнятий у другому читанні та в цілому як за закон у редакції, затвердженій на засіданнях комітету з можливістю техніко-юридичного опрацювання та з технічними правками, які затверджені на засіданні Комітету ЖКГ 8 червня 2017 року, які затверджені нашим Комітетом паливно-енергетичного комплексу, і щиро дякую за підтримку. Це дуже важливий закон, який зможе розблокувати нам фінансування, яке буде з Європейського Союзу, яке буде подано в бюджет, і це гроші, які підуть українським громадянам, людям, які об’єдналися в об’єднання співвласників багатоквартирних будинків, дасть їм можливість скоротити платіжки за тими тарифами, які зараз є. Голосуємо для людей.
Дякую, колеги. Прошу заходити в зал. Ми завершили обговорення. Фактично, комітет провів дуже ґрунтовну, системну роботу. Всі правки були враховані, і ми маємо змогу вийти на позитивне голосування. Я прошу тільки всіх зайняти свої робочі місця. Ми переходимо до голосування. Будь ласка, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про Фонд енергоефективності. Пане міністр, допоможіть! Допоможіть! Будь ласка, одну хвилину, міністр, віце-прем’єр Зубко, поки депутати заходять в зал. Будь ласка, одну хвилину.
Шановні колеги, я дуже прошу сконсолідувати зал саме навколо цього питання – це питання надання технічного і фінансового інструменту для того, щоби підтримати впровадження енергоефективності в країні, особливо в житловому секторі багатоповерховому. Це дасть можливість зекономити, практично, при витратах наших українських родин на модернізацію житлових будинків до 50 відсотків, це дає можливість зняти бар’єри до зовнішньої підтримки і фінансування енергоефективності в країні. І саме головне, я хочу подякувати всім депутатам, які працювали над цим законопроектом, які потратили дуже багато і про інвестували свого часу і своїх нервів, експертам, які працювали, Раді підтримки реанімаційного пакету реформ, Європейському Союзу, партнерам, які долучилися до розробки цього закону, і саме головне, які надалі будуть підтримувати як фінансово, так і технічно впровадження інструментів для того, щоб зменшити витрати на енергоспоживання наших споживачів. Дякую і прошу сконсолідуватися навколо цього питання.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про Фонд енергоефективності (номер 5598) у другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Давайте разом злагоджено проголосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Голосуємо! [[17:06:21]] За-278 Закон прийнято. Отже, колеги, переходимо до наступного розділу. Другий розділ – це є в нас перше читання. Два закони першого читання. [[Шум у залі]] Не баламутьте мене! Перше читання. Уважно читайте документи, матеріальну частину, будь ласка. І ми переходимо до проекту Закону про внесення змін до розділу ІI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України (6382). І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Колеги, підтримайте, щоб ми дійшли до блоку питань податкової політики. Ми сьогодні і так надто затягнули розгляд питань. [[17:07:17]] За-168 Дякую. 168 – за. Рішення прийнято. І доповідач від комітету, і автор, я тому надаю 3 хвилини. І я запрошую голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, в липні минулого року ми з вами прийняли металургійний закон, яким тимчасово, на рік, підвищили вивізне мито на металобрухт з 10-ти до 30-ти євро. Це було зроблено для зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку з метою першочергового забезпечення потреб оборонної промисловості та відбудови інфраструктури. Вже за перші 8 місяців дії цього металургійного закону ми змогли ліквідувати критичний дефіцит сировини, збільшивши поставки металобрухту на українські металургійні заводи на 30 відсотків, одночасно наростити бюджетні надходження від експортного мита на металобрухт в півтора рази, не допустити скорочення понад 20 тисяч робочих місць на українських металургійних підприємствах, зберегти майже півтора мільярда доларів Сполучених Штатів валютної виручки України надзвичайно цінного українського експорту. Законопроект 6382, який ми зараз з вами розглядаємо, продовжує дію підвищеного експортного мита на металобрухт ще на два роки. Ми отримали численні листи підтримки від галузевих асоціацій, у тому числі від Ліги оборонних підприємств України, Асоціації виробників озброєння військової техніки, Металургпром, Федерації металургів та інших. Головне науково-експертне управління підтримує законопроект за основу. Я хочу наголосити, що цей законопроект відповідає світовій практиці. Наприклад, в Китаї діють більш, ніж вдвічі вищі вивізні мита на металобрухт – 40 відсотків. В Казахстані діє повна заборона на експорт металобрухту з країни для забезпечення внутрішніх потреб. Загалом понад 20 країн світу мають ті чи інші обмеження або заборони на експорт металобрухту. Я хочу окремо наголосити для наших шановних міжнародних партнерів, що це тимчасове підвищення вивізного мита на металобрухт, яке ми пропонуємо законопроектом.
Будь ласка, я сказав, три хвилини. Включіть одну хвилину ще.
тимчасове підвищення вивізного мита на металобрухт, який ми з Олегом Ляшком, фракцією Радикальної партії, нашими однодумцями пропонуємо парламенту, повністю відповідає міжнародним зобов’язанням України в рамках СОТ, оскільки підпадає під статтю ХХІ Генеральної угоди з тарифів і торгівлі СОТ "Винятки з міркувань безпеки". Одразу після погодження Комітету промислової політики і підприємництва цього законопроекту я звернувся до Прем’єр-міністра Володимира Борисовича Гройсмана щодо проведення офіційної нотифікації країн-членів СОТ та СОТ і проведення необхідних консультацій. Це повністю відповідає тій процедурі, яка встановлена міжнародним законодавством. Прямий позитивний ефект для українського бюджету від дії цього закону – понад мільярд гривень на рік. Прошу підтримати пропозицію Комітету промполітики і підприємництва прийняти цей закон в першому читанні за основу та в цілому з техніко-юридичним опрацюванням для того, щоб українська.
20 секунд.
Для того, щоб українська армія була з озброєнням, українські металурги – з сировиною, українці – з роботою і зарплатою, а країна – з податками і валютними надходженнями. Така політика потрібна країні.
Дякую. Колеги, я вам пояснюю. Галасюк доповідає і від комітету, і як автор, і тому це 4 хвилини. Я пробував зекономити, дав 3 хвилини, але довелось додати, щоб він закінчив свою доповідь. Отже, колеги, я прошу зараз провести запис: два – за, два – проти, будь ласка. Ігор Лапін, "Народний фронт", будь ласка.
Шановні колеги, є пропозиція все-таки підтримати своїм позитивним голосуванням цей нормальний законопроект. І "Народний фронт" просить також всіх долучитися. Покиньте свої справи нагальні, тому що у нас нема нічого більш важливого, ніж прийняття законів. Дякую.
Євлахов Анатолій Сергійович, "Блок Петра Порошенка".
Прошу передати слово Юрію Солов’ю.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Сумщина і Покуття. Шановні колеги, кожна країна в економічному розвитку вибирає свій шлях: або залишатися сировинною країною, такою як, для прикладу, є Росія, або бути країною, в якій виробляється кінцевий продукт. Для прикладу, такі як Сполучені Штати чи Німеччина, чи той же Китай. Я вважаю, що якщо Україна хоче мати хороше майбутнє, то наша стратегія розвитку української економіки однозначно повинна бути спрямована на те, щоб Україна відходила від країни, яка виробляє виключно і експортує сировину, а переходила до країни-виробника кінцевого продукту. Я хочу назвати тільки приклад Закону про заборону експорту лісу-кругляка, який аналогічний даному закону, який підвищує експортні мита на металобрухт. Ці два закони дають десятки тисяч новостворених робочих місць вже сьогодні в економіці. Тому закликаю проголосувати в цілому за даний законопроект. Дякую.
Дякую вам. Матвієнков Сергій Анатолійович, "Опозиційний блок".
Матвиенков, 57 округ, "Оппозиционный блок". Уважаемые коллеги, история Закона про металобрухт это история развития и нашей промышленности, и история развития парламента и поддержки парламентом промышленности. Мы помним все времена, когда боролись с тем, что практически тянули люки с улиц, когда практически были забиты наши порты металлоломом, когда из страны вывозили до 5-6 миллионов тон лома ежегодно. И тогда парламент, независимо от их политических взглядов, мнений, единогласно выступил на защиту собственного товаропроизводителя и принял решение о том, чтобы ввели экспертное мито и остановили этот беспредел, который творился в стране. Каждый товаропроизводитель в первую очередь защищает собственного товаропроизводителя, собственную страну, собственные рабочие места, и это естественно, это, наверное, нормально. К сожалению, на сегодняшний день мы имеем негативную тенденцию на рынках. У нас экспорт упал з 63 миллиардов практически до 43 миллиардов за последние годы. В структуре экспорта 45 процентов занимает сельхозпродукция, никогда такого не было. У нас металлургия всегда была базовой отраслью. 10 процентов внутреннего валового продукта, 25-26 процентов валютных поступлений давала металлургия. Поэтому на сегодняшний день нужно предпринять все усилия для того, чтобы поддержать этот экспортный потенциал, для того, чтобы поддержать собственного товаропроизводителя. Кроме того, это не только рынки, это не только то, о чем я говорил, это и социальная сфера. Металлургия – это локомотив, который может за собой тянуть ремонтников, коксохимиков и другие базовые, так сказать, отрасли нашей экономики. Поэтому я предлагаю данный законопроект принять в цілому для того, чтобы он мог показать, что, действительно, мы заботимся в первую очередь о собственном товаропроизводителе. Спасибо.
Яценко Антон Володимирович.
Шановні колеги, ну як кажуть, благими намерениями вымощена дорога в ад. Насправді, Україна має зобов’язання свої перед Євросоюзом і СОТ. І тому цей закон є грубим втручанням у взаємовідносини між малим і середнім бізнесом та, скажемо так, повністю нівелює цей ринок. І це дасть можливість фактично крупним олігархічним оцим заводам диктувати свої ціни на металобрухт. Тому, на мою думку, на жаль, цей закон підтримувати не можна. Дякую.
Зараз від "Батьківщини" Іван Кириленко. По хвилині, добре, колеги? По хвилині. Іван Кириленко. Кіраль, Кіраль, так.
Шановні колеги! Наша фракція однозначно буде підтримувати цей законопроект. Нам треба по краплі видавлювати з себе, вичавлювати це принизливе звання, яке Україна має – сировинний придаток. Друзі, не металобрухт експортувати треба. Краще вироби з металу, високу додану вартість. Свого часу уряд Тимошенко і цей зал вистояв в шаленій боротьбі з експортерами насіння соняшнику. Ми зберегли мито і мали на початку двохтисячних один маслопереробний завод, зараз десятки! І експортуємо не насіння, а олію. Маємо мільярди доларів в казну, маємо чим підтримати наш платіжний баланс, золотовалютні резерви. Маємо десятки тисяч робочих місць. Це робочі місця, це експорт не металобрухту, а металу, а ще краще не металу, а виробів. І у нас повинна бути сильна позиція на переговорах з нашими партнерами по СОТ. Україна воює. Україні метал потрібен. Дякую. Ми підтримаємо цей законопроект.
Дякую. Кіраль, будь ласка. А потім – Марія Іонова.
Фракція "Самопоміч" буде підтримувати також цей законопроект. Але підтримувати з важким серцем. Розуміючи, що ми таким чином, не експортуємо сировину, залишаємо і тут, сприяємо розвитку вітчизняного виробництва. Але ми також розуміємо, хто в першу чергу скористає з цих переваг. Так, це великий бізнес. Це підприємства, власниками яких є Ахметов, Коломойський і інші. І тому ми також хотіли би закликати цей зал з таким самим захватом підтримати ці ініціативи щодо перегляду, аналізу інвестиційних зобов’язань, які виконували. А чи виконали вони, ці власники цих підприємств, коли вони приватизовувались? Тому давайте будемо послідовними, думати також про людей, про громаду і так само активно підтримувати ті законодавчі ініціативи, які сприяють розвитку в тому числі і малого, і середнього бізнесу, як ми підтримуємо великий бізнес в цій країні. Дякую.
Дякую вам. Колеги, зараз ще Марія Іонова, якій я обіцяв хвилину. Ще не виступала Радикальна партія. Через 2 хвилини ми переходимо до прийняття рішення, тому я прошу всіх запросити в зал, через 2 хвилини буде прийняття рішення. Будь ласка, Марія Іонова, 1 хвилина.
Від імені Комітету з питань євроінтеграції я би хотіла зазначити, що предмет регулювання зазначеного законопроекту охоплюється міжнародно-правовими зобов’язаннями, що визначаються, як Угодою про асоціацію, так і членством України в СОТ в частині визначення ставок вивізного (експортного) мита на металобрухт. Але цей законопроект встановлює розмір ставок, які не відповідають розміру ставок, встановлених саме зобов’язаннями України на цей період. Тому прийняття даного законопроекту на цьому етапі без проведення таких консультацій пов’язано з ризиками виникнення нових торгових подразників та суперечок у стосунках з Європейським Союзом та членами СОТ, та порушення Україною саме міжнародних зобов’язань, які вони взяла на себе. Тому я би просила не підтримувати даний законопроект.
Колеги, заключний виступ від Радикальної партії. Ляшко, так? Олег Ляшко і переходимо до прийняття рішення. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. До тих, хто агітує не підтримувати національну металургію. Поїдьте в Кам’янське, де Дніпровський металургійний комбінат 15 тисяч людей 2 місяці без роботи, тому що не працює підприємство, немає сировини. А водночас поїдьте у Маріуполь, де "Азовсталь", де "Ілліча" чи в Запоріжжя, де завдяки нашому з вами закону завантажені склади і є сировина. Ми повинні захищати національні інтереси України. Гірничо-металургійний комплекс – це становий хребет української промисловості. Досить Україну перетворювати на сировинний придаток! Досить, як бомжі голожопі, побираться по всьому світу! Робочі місця – для українців, зарплати – для українців, розвиток вітчизняної металургії, вітчизняної промисловості, вітчизняної економіки – запорука майбутнього нашої рідної країни!
Колеги, переходимо до прийняття рішення. І я прошу усіх зайняти робочі місця. Прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до розділу ІI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (номер 6382) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:21:29]] За-260 Закон прийнятий. Переходимо до наступного закону. Це проект Закону про внесення змін до статті 97 Закону України "Про Національну поліцію" щодо виплати одноразової грошової допомоги поліцейському (5650). Колеги, закон короткий і простий. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Прошу підтримати. Колеги, підтримайте, закон дуже простий, але разом з тим дуже важливий. [[17:22:05]] За-164 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Геращенка Антона Юрійовича.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, шановний український народ. В 2015 році ми прийняли Закон про Національну поліцію. Це великий системний закон, але, коли ми його приймали, то було дуже багато невеличких помилок, які потрібно виправляти. В 2014 та в першій половини 15-го року, біля 1400 співробітників тодішнього Міністерства внутрішніх справ отримували поранення, втрачали кінцівки, контузії на фронті в АТО. Із-за того, що вони числилися в Міністерстві внутрішніх справ, а зараз багато з них хто перейшов в Національну поліцію, із-за колізії в законодавстві між назвами Міністерство внутрішніх справ, співробітник поліції і співробітник Міністерства внутрішніх справ, у нас є питання, що біля 1400 осіб не можуть отримати плату з бюджету, яка передбачена для тих, хто втратив здоров’я захищаючи нашу країну. Є люди, які вже більш року не отримають плату і компенсацію, ті що втратили кінцівки, око і таке інше. Я спілкувався з представниками "Батьківщини", Радикальної партії Олега Ляшка, "Блока Петра Порошенка", "Самопомочі", і я чую про підтримку цього закону. Тому прошу проголосувати за основу та в цілому. Це технічний законопроект, який захистить права 1400 захисників України. Дякую.
Дякую. Я прошу провести запис, два – за, два – проти. Будь ласка. Це була доповідь і від автора, і від комітету, це була доповідь. Кіссе Антон Іванович, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Наша депутатская группа поддерживает предложенный законопроект. Прошу поддержать.
Бондар Михайло, "Народний фронт", будь ласка.
Бондар Михайло, 119-й виборчий. Будь ласка, передайте слово Миколі Величковичу.
Шановні колеги, звертаюся до вас з тим, щоби ми всі підтримали цей законопроект, його чекають багато тих хлопців, які в 2014 році пішли на фронт і які зараз, пройшовши переатестацію, ніяк не можуть отримати матеріальні виплати, це багато якраз хлопців, які служили в добровольчих батальйонах. "Народний фронт" буде голосувати однозначно "за". Закликаю всіх депутатів також це зробити.
Дякую. Кишкар Павло Миколайович, будь ласка.
Наполегливо прошу колег підтримати законопроект. Давайте спільно проголосуємо, це саме той законопроект, який може всіх об’єднати. Дякую.
Колеги, заключний виступ зараз буде, тому я дуже прошу усіх запросити в зал і приготуватись до голосування. Будь ласка, і секретаріат Верховної Ради, і голів фракцій прошу запросити депутатів в зал. Від Радикальної партії Вовк Віктор Іванович. Передає слово Лінькові, будь ласка.
Дмитро Лінько, Радикальна партія. Наша політична сила принципово підтримує всі законопроекти, які посилюють нашу обороноздатність, які підтримують наших військовослужбовців. Ті добровольці, які першими пішли захищати нашу країну, вони дуже часто були неоформленими, не мали потрібних документів, але вони взяли зброю в свої руки, щоби захистити країну, дуже багато з них й досі не оформлені як учасники бойових дій, не отримують допомоги. Боєць мого батальйону, де я служив, Максим Клокун, який втратив ногу, досі не отримав навіть довідки про те, що він учасник бойових дій, не кажучи вже про майбутні якісь пільги. Тому потрібно приймати цей законопроект, потрібно приймати всі законопроекти, які посилюють підтримку наших військовослужбовців. Також хочу наголосити, що давно потрібно вирішити питання надання громадянства добровольцям, які мають іноземне громадянство, які служили в нашій і захищали нашу країну. Тому що багато з них, на жаль, зараз знаходяться під загрозою депортації в країни і, наприклад, в країну Росію, де їх будуть переслідувати за це. Тому підтримаємо наших військовослужбовців-добровольців.
Дякую, колеги. Обговорення завершене, я прошу зайняти робочі місця, ми переходимо до прийняття. Будь ласка, від "Батьківщини" ще не було слова. Будь ласка, Ігор Луценко. Луценкові одна хвилина.
Прошу передати колезі Мельничуку слово.
Будь ласка, Мельничук включіть мікрофон, Сергію Мельничуку включіть слово. Включіть мікрофон. Ігор Луценко передав слово Мельничуку, будь ласка.
Я хочу звернутися до міністра внутрішніх справ, до радників міністра, які були тільки що на трибуні. В Луганському СБУ у червні 2014 року був вбитий Олександр Решетняк. Ви, до вас особисто, як до помічника, до радника міністра, я до Геращенка звертаюсь, зверталася дружина загиблого. Вона до цих пір не отримала ніяких компенсацій, вона живе зараз незрозуміло де, і тільки волонтери їй допомагають. Прошу звернути на це увагу і допомогти сім’ї, і визнати людину, яка загинула, міліціонера, який отримав посвідчення, надати йому відповідну шану. Дякую.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 97 Закону України "Про Національну поліцію" щодо виплати одноразової грошової допомоги поліцейському (№ 5650) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:29:04]] За-235 Закон прийнято. І, нарешті, ми переходимо до питань податкової та митної політики, колеги. І перше питання в цьому блоці це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" (№ 5624). Колеги, я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, за скорочену, голосуємо. [[17:29:42]] За-172 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Горвата Роберта Івановича, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Робер Горват, мажоритарний округ номер 68, місто Ужгород, "Блок Петра Порошенка". Сьогодні ми з вами розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" щодо посилення адаптаційної спроможності та поетапного запровадження в Україні міжнародних екологічних вимог до транспортних засобі (№ 5624). Чинний Закон України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" передбачає поетапне запровадження європейський екологічних стандартів у нашій державі. Минулого року почав діяти "Євро-5", а з 1 січня 2018 року має діяти вже стандарт "Євро-6". Середній період між впровадження чергового екологічного стандарту в ЄС ставив 5 років. Це передусім пов’язано із забезпеченням стабільності і функціонування автомобільної промисловості та ринку транспортних засобів. Тому введення "Євро-6" з наступного року фактично унеможливить ввезення до України легкових авто, вантажівок, спецтехніки і машин швидкої допомоги і так далі старше 2015 року випуску, що спричинить значне подорожчання автомобілів для наших громадян та транспортної галузі в цілому. Законопроектом номер 5624 пропонується внести зміни до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" щодо можливості ввезення в Україну виробництва та реєстрації після 1 січня 2018 року транспортних засобів, які вироблені в Україні або ввезені на митну територію України до 31 грудня 2019 року включно та мають чинний сертифікат або інший документ про підтвердження відповідності, виданий згідно із законодавством України, який підтверджує, що конструкція даного транспортного засобу відповідає екологічним нормам не нижче рівня "Євро-5". Відповідно введення екологічного стандарту "Євро-6" відтерміновується на два роки. Реалізація законопроекту номер 5624 дозволить адаптуватися виробництву та ринку транспортних засобів до поетапного запровадження в нашій країні вимог екологічної безпеки і збереження сталого імпорту вживаних транспортних засобів, забезпечить стабільні податкові надходження до Державного бюджету приблизно.
30 секунд.
Даний. Приблизно 3 мільярди гривень щорічно. Даний законопроект підтримується Асоціацією міжнародних автомобільних перевізників України (АСМАП), оскільки нові екологічні норми практично унеможливлять ввезення вживаних вантажних автомобілів. Комітет з питань бюджету зазначає, що прийняття законопроекту 5624 матиме позитивний вплив на показники та призведе до збільшення дохідної частини бюджету. Комітет з питань євроінтеграції підтримує законопроект, Міністерство інфраструктури, Міністерство фінансів України, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України у своїх висновках підтримують прийняття даного.
Ні, досить! Будь ласка, сідайте. Це і так був сольний виступ, шановний колего. Будь ласка, слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань податкової та митної політики пані Южаніній. Пані Ніно, прошу вас до слова. Шановні колеги, давайте послухаємо профільний комітет зараз. Прошу вас.
Шановні колеги, шановна головуюча! На своєму засіданні 22 березня 2017 року Комітет з питань податкової та митної політики розглянув даний проект Закону. Він невеликий за обсягом і досить зрозумілий за змістом. Проектом пропонується перенести термін введення стандарту екологічної безпеки "Євро-6" з 1 січня 2018 року на 1 січня 2020 року. Прийняття цього законопроекту також дозволить нашим громадянам придбавати більш дешеві автомобілі 2010 року зі сплатою зниженого акцизного податку протягом 2018 року. На сьогодні це питання придбання вживаних авто є досить чутливим, тому що один рік використання знижених ставок буде досить позитивно сприйнято суспільством. Законопроект, як сказав автор, підтриманий урядом, ГНЕУ, підтримується комітетом. І на своєму засіданні комітет рекомендував прийняти даний законопроект в цілому як закон. І прошу доручити комітету та Головному юридичному управлінню Апарату Верховної Ради України здійснити техніко-юридичне опрацювання прийнятого закону. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є пропозиція зразу проголосувати цей законопроект, тому що дуже багато в нас ще важливих стоїть. Отже, будь ласка, я прошу залу сконцентруватися. І ставлю на голосування законопроект. Наполягають на обговоренні? Наполягають на обговоренні. Пане Вікторе, якщо наполягають, я поставлю обговорення, не треба кричати. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, - на обговорення. Будь ласка, обговорюємо законопроект. Будь ласка, народний депутат Рибак, я прошу вас до слова.
Прошу передати слово Оксані Продан.
Будь ласка, Оксані Продан включіть мікрофон.
Шановні колеги, цього законопроекту чекають тисячі перевізників України. Тому я дуже прошу зараз всіх проголосувати за цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Кодола.
Олександр Кодола, Чернігівщина, 209 виборчий округ. Наша політична фракція "Народний фронт" підтримує ухвалення цього законопроекту за основу і в цілому. Я думаю, що він дуже гарно лягає з тим законопроектом, який ми прийняли, про зменшення акцизу. Тому голосуємо "за" і закликаємо весь зал підтримати. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, народний депутат Долженков.
Шановний громадяни України! Цей законопроект очікують не лише перевізники, а й весь український народ, мабуть, який доведений до стану зубожіння. Тому що за ці 3-4 роки панування чинної влади фактично у нас рівень купівельної спроможності населення дуже стрімко впав. Середня заробітна плата та середня пенсія не дотягують 100 доларів, відповідно купівельна спроможність населення на дуже низькому рівні, воно просто не може собі дозволити дорогі імпортні товари внаслідок 300-відсоткової девальвації гривні. Якщо в 2013 році був 8 гривень долар, то зараз більше 26. І звичайно, ця коаліція, а ми, звичайно, їй допоможемо виправити цю ситуацію, хоча би ту крихту, яку надають зараз депутати тому населенню, яке взагалі не спроможні придбати дорогі автівки з екологічними вимогами Євро-6, звичайно, ми підтримуватимемо. будемо підтримувати пропозицію щодо голосування законопроекту за основу і в цілому, але, на жаль, це не призведе до підвищення купівельної спроможності населення. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено. Будь ласка, і давайте ми переходимо до голосування. І я ставлю на вимогу профільного комітету. Ще фракція "Народний фронт" виступила, народний депутат Кодола. А від фракції "Батьківщина" не було депутата, тому я одну хвилину надаю Крульку народному депутату.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Безумовно, що в тій соціально-економічній ситуації, в якій опинилися українські громадяни, цей законопроект є просто необхідним. Тому що цей законопроект надасть можливість громадянам купити автомобіль для своїх потреб за ціною, яка буде для нього підйомною. Безумовно, нам би хотілося, щоби громадяни їздили на автомобілях категорії "Євро-6" з вищою екологічною безпекою, але для цього потрібно підвищувати соціальні стандарти, для того треба міняти, змінювати систему економічної ситуації в Україні. Потрібно підвищувати можливості для того, щоб люди могли оформити власний бізнес і заробити свої кошти, щоби мати можливість купувати ті автомобілі по тих стандартах, які сьогодні існують в Європейському Союзі. Тому це відтермінування на два роки видається логічним. І я вважаю, що його сьогодні потрібно підтримати. Дякую.
Позиція зрозуміла. Шановні колеги, на вимогу, на пропозицію, вірніше, профільного комітету ми ставимо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів" щодо посилення адаптаційної спроможності та поетапного запровадження в Україні міжнародних екологічних вимог до транспортних засобів (реєстраційний номер 5624) за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[17:39:15]] За-243 Дякую, шановні колеги. Наступний законопроект 4646 і 4646-1 у нас має доповідати міністр фінансів Данилюк. Але за нашою інформацією, він зараз. Уже з’явився, будь ласка. Шановний міністре, ми запрошуємо вас на трибуну для того, щоби ви презентували і доповіли в сесійній залі законопроекти відповідні про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні щодо удосконалення деяких положень. Запрошуємо вас. Я перепрошую. Ми ставимо зараз на підтримку, дякую, що підказали, пропозицію за скороченою процедурою розглянути ці два законопроекти. Прошу підтримати скорочену процедуру. [[17:40:38]] За-152
До слова запрошується. Рішення прийнято, 152. До слова запрошується міністр фінансів Данилюк Олександр Олександрович. Будь ласка.
Шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні". Метою законопроекту є приведення норм національного законодавства з бухгалтерського обліку у відповідність з положеннями законодавства Європейського Союзу, підвищення прозорості фінансової звітності та покращення інвестиційної привабливості національного бізнесу. Законопроект передбачає переведення Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність" у відповідність з положеннями Директиви 34, що створить умови для подальшої імплементації норм європейського законодавства у законодавстві України. Розширення сфери застосування міжнародних стандартів фінансової звітності шляхом законодавчого закріплення їх обов’язкового застосування великими підприємствами та підприємствами, які здійснюють видобуток корисних копалин загальнодержавного значення, що сприятиме інвестиційній привабливості національної економіки. Встановлення для цілей складання фінансової звітності критеріїв віднесення підприємств до мікропідприємств, малих, середніх та великих підприємств згідно із зазначеною директивою. Прийняття законопроекту забезпечить: 1) гармонізацію законодавства України у сфері бухгалтерського обліку із законодавством Європейського Союзу та виконання зобов’язань України відповідно до Угоди про асоціацію у відповідній частині; 2) підвищення рівня якості фінансової звітності в Україні, що в свою чергу надасть змогу зміцнити довіру інвесторів національних також/та іноземних до фінансової звітності вітчизняних підприємств. Законопроект розроблено Міністерством фінансів у співпраці зі Світовим банком, депутатським корпусом та експертами. Прошу підтримати проект Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні". Дякую за увагу.
Дякую, пане Олександр. До доповіді запрошується Продан Оксана Петрівна. Є, так? Будь ласка, пані Оксана.
Шановні колеги, наш законопроект напрацьовувався в комітеті у відпов. робочою групою, яка була створена за рішенням комітету. І вносили його депутати як профільного комітету, так і інших комітетів, з різних фракцій і груп. Наш законопроект значно ширший і він, що дуже важливо, має на меті максимально захистити платників податків, максимально захистити підприємства, які ведуть бухгалтерський облік. Додатково в позитивах, крім основного законопроекту, в нашому законопроекті передбачається уточнення терміну "первинний документ", це те, що потрібно для всіх бухгалтерів всіх підприємств. Так само додатково ми визначили те, чого чекають багато років, – це виключення незначних недоліків з відповідальності за порушення в бухгалтерському обліку. Ми визнаємо, зменшуємо кількість тих підприємств, які становлять суспільний інтерес, разом з тим робимо максимально прозорими відносини в паливно-енергетичному секторі, так само в частині звітності. Даємо визначення "чистий дохід від реалізації продукції". Уточнюємо ведення методологічних рекомендацій, це те, що стосується різних галузей виробництва. Уточнюємо відповідальність власників підприємства за ведення бухгалтерського обліку. І визначаємо чіткий перелік показників, які підлягають відображенню в бухгалтерському обліку. Якщо ми приймемо редакцію урядову за основу, тоді ми не зможемо доповнити всіма цими нормами законопроект до другого читання без порушення Регламенту Верховної Ради. Саме тому я прошу вас підтримати депутатський законопроект альтернативний для того, щоб ми до другого читання доопрацьовували законопроект без порушення закону нами з вами прийнятого. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Щойно ви почули суть законопроектів 4646 і альтернативного 4646-1. Підтримуючи в цілому мету законопроекту народні депутати України, члени комітету під час обговорення на комітеті висловили ряд зауважень, зокрема, щодо складання малими та середніми підприємствами звіту про управління, що може ускладнити роботу бухгалтерської служби, оскільки такий звіт не є складової фінансової звітності. Тим паче, що директива містить дещо пом’якшуючі положення з цих питань. Тому доцільно при прийнятті законопроекту в першому читанні врахувати положення директиви. Також були зауваження щодо суб’єктів, які повинні формувати консолідовану фінансову звітність, складання якої регламентується національними положеннями бухгалтерського обліку або міжнародними стандартами фінансової звітності. На думку депутатів, а саме закон повинен містити посилання на складання консолідованої звітності тільки у відповідності до стандартів обліку. Головним науково-експертним управлінням Верховної Ради України до законопроектів надано ряд зауважень та зазначено, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект про внесення змін до Закону України про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні (4646), може бути прийнято за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій та конструктивних пропозицій законопроекту (4646-1) при розгляді законопроекту до другого читання. Враховуючи викладене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення змін до Закону України про бухоблік та фінансову звітність (№4646), внесений Кабінетом Міністрів України, за основу і з урахуванням пропозицій підтриманих на засіданні комітету. Озвучу їх під стенограму. У пункті дев’ять законопроекту (реєстраційний номер 4646) частину сім статті 11, яка викладена у новій редакції доповнити абзацом такого змісту: "Від подання звіту про управління звільняються мікропідприємства та малі підприємства".
Будь ласка, продовжіть на 30 секунд.
Середні підприємства мають право не відображати у звіті про управління нефінансову інформацію. Друге. У частині один статті 12, яка викладена у новій редакції, доповнити такими словами: "Відповідно до національних положень стандартів бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності". Щодо альтернативного законопроекту 4646-1, про який тільки що доповідала наша колега Продан Оксана Петрівна, комітет готовий всі конструктивні пропозиції, які ми напрацьовували разом з нею.
Дякую. Врахувати до другого читання, сказала голова комітету, що всі пропозиції альтернативного будуть внесені. Колеги, будь ласка, прошу провести запис: два – за, два – проти. І якби була загальна підтримка, можливо лаконічно, можливо, ми ще один законопроект зможемо розглянути. Не встигнемо, так? Добре, тоді вступайте. Оксана Продан, будь ласка.
Шановні колеги, цей законопроект, насправді дуже потрібний і перша редакція, і друга редакція дуже потрібні сьогодні для бухгалтерів. Питання тільки в тому, чи ми з вами готові свідомо йти на порушення Регламенту. Тому що за статтею 116 Регламенту першу редакцію законопроекту основну неможливо зробити такою позитивною для бізнесу, як альтернативний. Тому я закликаю голосувати за альтернативний законопроект. Дякую дуже.
Будь ласка, до слова запрошується від "Самопомочі" Зубач Любомир, будь ласка.
Будь ласка, Тетяні Остріковій передайте.
Шановні колеги, безумовно, сучасний бухгалтер це стратегічно важлива посада на будь-якому підприємстві. Саме бухгалтер впливає на фінансову політику, саме бухгалтер визначає фінансову культуру і взагалі культуру складання, і подання фінансової звітності. Сучасний бухгалтер розбирається в усіх сферах суспільного життя, він знає багато законів, він знає "Z", він знає облік, він працює із складними електронними системами, в тому числі із системами податкової. Тому ми повинні з вами новому бухгалтеру, сучасному, дати новий європейський закон, який відповідає євродирективам про бухгалтерський облік. Зазначений законопроект конче необхідний і його очікує також багато наших айтишників. Тому що саме цим законопроектом рахунок-фактура прирівнюється до первинного документу. І, нарешті, скасовуються не потрібні застарілі радянські реквізити: як місце складання, дата складання, через які завжди були претензії у податкової при перевірках, і неможливо було ні перерахувати валюту, ні отримати валюту. Але до недоліків зазначеного законопроекту слід віднести те, що запропоновані критерії віднесення підприємств до мікро, малих, середніх та великих не узгоджується з положеннями Господарського кодексу. Це конче необхідно виправити до другого читання, щоб не виникало різнотлумачень при застосуванні законодавства. Також окремо потребує узгодження текст закону з вимогами Бюджетного кодексу України, що додати оприлюднення консолідованої фінансової звітності підприємства. В законопроекті пропонується до 1 червня, в той час як в Бюджетному кодексі – не пізніше 1 квітня. Наша фракція, безумовно, буде підтримувати цей закон, який спрямований на виконання Європейської директиви, і урядовий, і депутатський. Дякую за увагу.
Дякую. Колеги, заключний виступ. Я прошу всіх запросити в зал, через дві хвилини відбудеться голосування. Я прошу голів фракцій і секретаріат Верховної Ради. І зараз від "Опозиційного блоку" Долженков Олександр, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Дуже шкода, що вказані системні, дійсно, доленосні для податкового, бухгалтерського, фінансового обліку законопроекти розглядаються в останню чергу за дуже короткий проміжок часу. Адже без перебільшення хочу сказати, що цей законопроект містить досить далекі. має досить далекі наслідки. Чому? По-перше, він запроваджує додаткові види фінансової звітності. Так, вони передбачені в директиві. Але ця директива за своїми нормами, за своїм змістом вона має певні альтернативні положення, вона надає право вибору. Тобто в тій редакції, яку запропонувало Міністерство фінансів України, на жаль, вибрано більш жорсткі вимоги для платників податків. Я не знаю, чим саме керувалося Міністерство фінансів, але як вони говорять, це представники європейської спільноти. Зі свого боку, я плекаю надію, що до другого читання ми, дійсно, доопрацюємо цей законопроект. Дуже добре, що комітет підтримав ті пропозиції, які були нами спільно вироблені, які стосуються дрібного бізнесу щодо лібералізації введення ними фінансової звітності. Що стосується критерії, то ми не можемо говорити, що ці критерії не узгоджуються з Господарським кодексом, як попередній доповідач говорив. Адже ці критерії відповідають директиві, але, на жаль, ці критерії взяті Міністерством фінансів більш жорсткі, тому що до малих підприємств можуть відноситися підприємства з більшим розміром активів, з більшим розміром балансу, чого не було зроблено Міністерством фінансів. Але для держав, членів європейської спільноти, допускається можливість збільшення зазначених критеріїв. Тому ще раз зазначаю, що, фактично, це призведе до ускладнення фінансової звітності, але це є вимогою європейської спільноти. В мене дуже велике прохання. Доопрацювати.
Будь ласка, 10 секунд.
Дякую. Доопрацювати зазначений законопроект не з урахуванням жорстких вимог директиви, а з тих більш м’яких вимог, які допускаються до тих країн, які намагаються уніфікувати своє.
Дякую. Отже, колеги обговорення завершене. Зараз я поставлю на голосування поетапно: спочатку 4646, його пропонує підтримати комітет, а потім 4646-1. Комітет просить підтримати 4646 за основу. І голова комітету пообіцяла, що всі положення 4646-1 будуть в ході доопрацювання до другого читання враховані. Тому, колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу зайняти робочі місця. І я прошу приготуватися до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні (щодо удосконалення деяких положень) (№ 4646) за основу, колеги, лишень за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:55:15]] За-181 Я ставлю наступний законопроект, альтернативний: 4646-1, народного депутата Продан Оксани Петрівни. За основу, так, Ніна Петрівна? Так? Отже, я ставлю зараз на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (№ 4646-1) за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Комітет теж допускає прийняття його за основу, так? Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. [[17:56:09]] За-182 Будь ласка, Ніна Петрівна, одна хвилина. Порадьте нам. Включіть мікрофон Ніні Петрівні Южаніній.
Шановні колеги, я вас дуже прошу проголосувати тоді з рішення відправити на доопрацювання в комітет.
Колеги, ми зможемо об’єднатися навколо цього рішення? Давайте об’єднаємося гуртом, щоб не знищувати законопроект, в комітет на повторне перше читання. Я прошу, колеги, усіх зайти в зал. Пропозицію. давайте ще Віктор Пинзеник дасть пропозицію. Працюємо? Будь ласка, Віктор Пинзеник, одна хвилина.
Шановні колеги, якщо ми направимо два законопроекти на повторний розгляд, ми будем знов мати проблему в залі при голосуванні. Тому у мене наступна пропозиція: відправити в комітет і узгоджений законопроект один внести на розгляд Верховної Ради. Знайти спільну позицію авторів і тоді не буде проблем з голосуванням в залі. Я прошу таку пропозицію підтримати.
Дякую. Отже, колеги, давайте об’єднаємося навколо пропозиції, щоб відправити в комітет на повторне перше читання. Не виходіть, колеги! будь ласка, голосуємо. Прошу приготуватись до голосування. І я ставлю на голосування пропозицію проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень) (4646 і 4646-1) направити в комітет на повторне перше читання. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Це компромісна пропозиція: два законопроекти в комітет на доопрацювання. Колеги, давайте підтримаємо, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Давайте разом підтримаємо, щоб ми не втратили законопроект. [[17:58:10]] За-198 Остання – суб’єкту законодавчої ініціативи. А чи є принципова позиція? Давайте підтримаємо, суб’єкту законодавчої ініціативи. Колеги, я зараз поставлю цю пропозицію, давайте її підтримаємо. Отже, я ставлю наступну пропозицію останню на голосування. Я дуже прошу зал об’єдналися, щоб ми не втратили законопроекти обидва. І я ставлю на голосування, щоб законопроекти 4646 і 4646-1 були повернуті суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Я прошу проголосувати і прошу підтримати. Підтримайте, колеги, щоб ми не втратили законопроект, суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо. Прошу проголосувати. [[17:59:10]] За-211 Колеги, у нас ще є одна хвилина. Будь ласка, 30 секунд, Ніна Петрівна. Будь ласка, включіть мікрофон Южаніній.
Шановні колеги! Я прошу все-таки повернутись до голосування і направити на доопрацювання в комітет два законопроекти. У нас тим більше вже є доопрацьована повна версія з усіма поправками і з пропозиціями, які є в альтернативному. Крім того, ми вже доопрацювали багато норм для того, щоб їх зробити більш м’якими для застосування нашими суб’єктами господарської діяльності. Якщо ми втратимо зараз, взагалі, цей закон ми будемо ще півроку його чекати від уряду після доопрацювання. Це взагалі неможливо.
Колеги, є велике прохання, в комітет на доопрацювання. Олександра! Включіть мікрофон ще, якщо це додасть голосів, будь ласка, Олександра Кужель. І лишайтесь на місцях, не розходьтесь, колеги, будь ласка. Олександра Кужель.
Шановний Андрій Володимирович, я вам дякую. Але хочу сказати, що це причина голосування позиції комітету пані Южаніної. На жаль, уже стало культурою прийняти законопроект будь-який, а на друге читання вносити ті статті, яких нема в першому читанні. Я була на обговорені в комітеті цих законопроектів. Законопроект в авторстві Оксани Продан, де і я в цій групі, він є більш фаховий. А Мінфін проспав, коли працював комітет разом з людьми. Но тільки тому, що це урядовий, комітет прийняв рішення підтримати урядовий, але во втором чтении мы все учтем. Якщо ми будемо виконувати регламент, у нас не буде такої ситуації. Будемо голосувати за кращі закони, а не за урядові. Готуйтесь, працюйте і не спите.
Ви підтримуємо в комітет на доопрацювання, пані Олександро? В комітет на доопрацювання підтримуєте? Два, так, два. Отже, колеги, ми найшли компромісну позицію. Будь ласка, займіть робочі місця, займіть робочі місця. Зараз я поставлю на голосування. І ставлю на голосування пропозицію, щоб два законопроекти, і 4646, і 4646-1 були направлені в комітет для підготовки на повторне перше читання. Це об’єднуюча спільна пропозиція. Прошу підтримати. Прошу голосувати. Голосуємо, колеги. Давайте підтримаємо. Давайте гарно завершимо день. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[18:01:57]] За-225 Ще раз поставлю, ще раз. Колеги, займіть місця. Я ставлю, по-перше, повернутись до цієї пропозиції. Будь ласка, колеги, один голос. Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до проектів закону 4646 і 4646-1. Голосуємо, колеги, будь ласка, кожен голос має значення. Голосуємо. Прошу підтримати. [[18:02:29]] За-233 Рішення прийнято. І тепер 4646 і 4646-1 на повторне перше читання повернути в комітет. Колеги. На доопрацювання, так. На доопрацювання в комітет. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати всіх. Прошу проголосувати. [[18:02:59]] За-226 Рішення прийнято. Я бажаю успішної роботи на доопрацювання. Сьогодні був важкий і непростий день, але ми прийняли багато важливих рішень, зокрема стратегічний напрям на НАТО. І дякую всім колегам за активну, плідну роботу сьогодні в залі. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10-й годині прошу всіх прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую. До побачення.