Шановні колеги, прошу зареєструватись. Прошу включити систему „Рада”. [[16:01:59]] В залі зареєстровано 417 народних депутатів України. Вечірнє пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами зупинились на розділі розгляду законів з пропозиціями Президента України. Що, Сергій Григорович? З процедури розгляду? Будь ласка, з процедури розгляду Сергій Григорович Міщенко.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги! Я хочу нагадати, що, коли в першій половині дня ми розглядали законопроекти відносно подолання вето Президента чи інших процедур, ми зняли 3 законопроекти від нашого Комітету правової політики, а потім повернулися до законопроекту 5090, 5010, вибачаюсь, відносно підвідомчих справ, пов’язаних з соціальними виплата. Але багато депутатів не зрозуміло, про що йшла мова, тому що він стояв першим перед тими законопроектами, які знімалися. Тому, Олександр Володимирович, я прошу повернутися до розгляду цього законопроекту. Я бачу, що в залі є достатня кількість голосів, щоб проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Немає заперечень щодо такої пропозиції? На голосування ставлю пропозицію народного депутата Міщенка щодо повернення до розгляду законопроекту 5010 у зв’язку з тим, що відбулося пересування, там, під час розгляду в нас на один проект. Прошу визначатися. [[16:04:09]] За-272 Повертаємося до розгляду. Оскільки у нас відбулося і представлення і з’ясування питань, процедури, передбачені Регламентом для розгляду цього проекту всі дотримані. Ми переходимо до ухвалення рішення. Першою ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення даного законопроекту. Прошу визначатися щодо відхилення законопроекту. [[16:04:56]] За-6 Пропозиція не підтримана. Ставиться на голосування пропозиція про подолання вето Президента України на Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвідомчості справ, пов’язаних із соціальними виплатами”, реєстраційний номер 5010. Прошу визначатися. [[16:05:33]] За-342 Вето подолано. Оскільки три наступних законопроекти за рішенням Верховної Ради розгляд перенесено на наступний пленарний тиждень, ми переходимо до розгляду наступного розділу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації щодо відповідальності покупців об’єктів приватизації. Реєстраційний номер 4275. Доповідає виконуючий обов’язки голови Фонду державного майна Парфененко Дмитро Миколайович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати.
А, секундочку, секундочку, будь ласка. Шановні колеги, на ранковому пленарному засіданні ми ухвалювали рішення про розгляд за скороченою процедурою проектів, які розглядаються у першому читанні. Якщо немає зараз інших пропозицій, то ми продовжимо на вечірньому засіданні розгляд за скороченою процедурою. Немає заперечень? Є заперечення, будь ласка, Михайло Миколайович Папієв.
Дякую. Шановний Олександре Володимировичу, сьогодні в розгляді будуть два законопроекти – 3155 і 3155-1. Це проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо надання статусу державного службовця медичним, педагогічним і науково-педагогічним працівникам. Це дуже такий важливий законопроект, який має суспільне значення і вагу. І прохання: розглянути ці законопроекти за повною процедурою розгляду.
А щодо інших заперечень немає?
Немає.
Шановні колеги, ми можемо поставити на голосування тільки скорочену процедуру. Повна у нас гарантується Регламентом. Тому ми на ранковому засіданні прийняли рішення щодо розгляду того, що ми розглядали, по-перше. Зараз, якщо немає заперечень, ми розглядаємо все знов за скороченою за винятком двох проектів. Ми не маємо права тут зараз ухвалювати рішення. Немає заперечень, щоб за скороченою окрім двох проектів? Немає. Прошу, будь ласка, скорочену процедуру, доповідайте.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект, спрямований на підвищення відповідальності покупців об’єктів приватизації за взяті на себе зобов’язання, а також за забезпечення високих соціальних стандартів для працівників підприємств, що приватизуються, у післяприватизаційний період. Даним законопроектом вносяться зміни до базового законодавства з питань приватизації. Зокрема запроваджується обов’язкове включення до договорів купівлі-продажу об’єктів приватизації зобов’язань покупця щодо виконання ним умов колективного договору, недопущення виникнення заборгованості і сплати заробітної плати, забезпечення своєчасної та в повному обсязі сплати податків та обов’язкових платежів до бюджету. Термін дії зобов’язань, порядок здійснення контролю за їх дотриманням визначається Кабінетом Міністрів України. У разі невиконання або неналежного виконання покупцем умов, визначених договором купівлі-продажу, державні органи приватизації матимуть право відмовитись від договору. В такому випадку державний орган приватизації повідомляє покупця про відмову від договору і з дати такого повідомлення договір вважається розірваним. Приватизований об’єкт, включаючи земельну ділянку, повертається в державну власність на умовах, в порядку та в строки, визначені договором купівлі-продажу, для цього передбачено затвердження Кабінетом Міністрів України типового договору купівлі-продажу. Покупець для відстоювання своїх прав та позицій має право оскаржувати в суді рішення державного органу приватизації про відмову. Зазначене положення також відображено в проекті закону. Ще раз підкреслюю, даний законопроект спрямований на підвищення відповідальності покупців в процесі приватизації і на збереження високих соціальних стандартів для працівники підприємств в післяприватизаційний період. Прохання підтримати.
Дякую, Дмитро Михайлович. Співдоповідь Бондар Олександр Михайлович.
Шановний Олександр Володимирович, шановні народні депутати, Комітет економічної політики розглянув урядовий законопроект, який передбачає розривання договорів купівлі-продажу в разі невиконання умов, так би мовити, в односторонньому порядку за ініціативи. в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів, за ініціативи Фонду держмайна України. Слід наголосити, що під час обговорення даного законопроекту на засіданні комітету виникла гостра дискусія щодо положення проекту, яким органам приватизації надається право відмовити. договору купівлі-продажу об’єктів приватизації у разі невиконання або неналежного виконання покупцем умов, визначених договором купівлі-продажу. І наслідком такої відмови, за проектом, є повернення приватизованого майна у державну власність. Члени комітету дійшли до висновку і прийняли рішення, що під час другого читання будуть внесені зміни до проекту, де дана норма буде застосовуватись лише за умови невиконання покупцем такої умови договору як виконання умов колективного договору угоди, а також своєчасне та в неповному обсязі сплати податків, зборів, обов’язкових платежів. Тобто підтримати в першому читанні, але суттєво доопрацювати в другому читанні цей законопроект. До речі, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку підтримує прийняття поданого законопроекту за основу, з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Хочу нагадати, що цей законопроект уряд подавав в період початку фінансової кризи, коли нагальними стояли питання виплати заробітних плат, інших колективних договорів для того, щоб примусити власників їх виконувати. Я від себе хочу сказати, як професіонал, що ця норма не зовсім демократична, порушує певні норми чинного законодавства, що такі рішення все ж таки треба приймати через суд. Тому комітет пропонує підтримати в першому читанні і доопрацювати суттєво в другому. Дякую за увагу.
Записуємося на обговорення, два – „за”, два – „проти”. Смітюх Григорій Євдокимович.
Дякую, Олександр Володимирович. Шановні народні депутати, моя особиста думка, що цей законопроект, безперечно, що він потрібен країні. Але цей законопроект, на мій погляд, він запізнився майже на 15, а може і на всі 20 років. Тому що основна частина об’єктів різного характеру і соціального, і побутового характеру, і промислового характеру, і промислового характеру, і агропромислового характеру, вони вже сьогодні приватизовані, вони мають одного, або перепродані десятки разів і безперечно, що ця приватизація ніколи не відбувалася в тому плані, що держава виконувала свою основну функцію, це контроль за виконанням приватизаційних всіх цих питань. І я не пам’ятаю, щоб Фонд державного майна хоча б раз сказав, що за винятком Криворіжсталі скандальна історія, щоб хоча б раз в той, чи інший спосіб держава повернула за невиконання своїх зобов’язань, які були укладені при приватизаційних умовах, щоб держава повернула ці об’єкти в державну власність. І жаль, що не вернула, тому що у нас цілі галузі, особливо якщо брати агропромисловий комплекс, це цукрова галузь наприклад майже вся знищена, або порізана, як говорять, обладнання і здане на металобрухт і тощо. Тому я рахую, що безперечно, ця норма чи цей законопроект, яким вносяться зміни до діючого законодавства, вони потрібні в наш час. Але не може Фонд державного майна в односторонньому порядку змінювати умови або реприватизувати, або повертати в державну власність. Є на це судовий відповідний орган і процедура і так далі. Я би рахував слідуючим чином, що Фонд державного майна повинен ініціювати зміни в діюче законодавство. І в приватизаційних умовах. які виписувати, повинні виписувати чітко і ясно, що якщо по тим чи іншим нормам. положення цього договору в процесі приватизації власник не виконує – тоді автоматично Фонд державного майна повинен подавати до суду, і в судовому порядку його, так сказати, повертати до держави. Якщо ця норма не передбачається, то я рахую, що це буде зловживання, з одної сторони. А з другої сторони, не зовсім демократично, і не відповідає конституційним нормам.
Завершуйте, будь ласка.
порушує права власників. Тому я рахую, що цей законопроект треба повернути на доопрацювання. Дякую.
Бевз Валерій Ананійович.
Слово Мармазову, прошу.
Євген Васильович, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Наша специальная комиссия контрольная Верховной Рады по контролю за приватизацией рассмотрела этот проект закона, который был внесен и разработан по инициативе Кабинета Министров. Безусловно, такой закон нужен. Потому что у нас, действительно, неразбериха в контроле за выполнением договорных обязательств – у нас нет четкой программы в этом направлении. А нужно сказать фонд контролирует где-то свыше 2,5 тысячи вот таких договоров купли-продажи. И сначала всей приватизации – это с 1992 года вернули через суды, где-то двести с чем-то предприятий. Нужно сказать, что в этом законе есть положительные моменты. Прежде всего, это выполнение коллективного договора, это действительно хороший момент. Положительный момент здесь, что нужно установить конкретные строки, там не более пяти лет на внедрение прогрессивных технологий. Но, к стати нужно добавить и не менее пяти лет по социальным программам и экологии. Но, большой минус в этом законе, а в этом собственно и все ягодки – это все цветочки, а ягодки в том, что даются громадные полномочия Кабинету Министров в лице Фонда держмайна в одностороннем порядке разрывать договора купли-продажи. Что это такое? А это прямой путь к ручному управлению и, безусловно, прямой путь к коррупции. Желаешь ты, чтобы мы не разорвали с тобой договор, как говорится – неси. Так что комиссия считает, что этот проект сейчас ни в коем случае нельзя принимать, ни в коем случае. И мы считаем, что этот проект закона нужно перенести на первое чтение, положительное оставить, но ни в коем случае не допустить, чтобы в законе был односторонний разрыв договора купли-продажи. Спасибо.
Будь ласка, від фракції, яка не записалась, "Блок Литвина", Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу, Олег Зарубінський "Блок Литвина". В принципі тут питання дуже просте. Якщо той, хто приватизував той, чи інший об’єкт, не виконав умови всієї приватизації, то очевидно він має позбутися цього об’єкту, чи не так? А в іншому разі ті, хто приватизував величезну кількість об’єктів в Україні і не виконують свої зобов’язання, перш за все питання пов’язані з соціальною інфраструктурою, а це всполшь и рядом таке відбувається тобто те, що дає вигоду, з цим працюють, а якщо там мова йде про дитячі садочки, якщо там мова йде про профілакторії і так далі, все це викидається, цим ніхто не займається. Хіба це правильний підхід? Єдине, що я думаю, що при доопрацюванні або підготовці до другого читання, треба буде, в тому числі і суб’єктам законодавчої ініціативи якимось чином вирішити юридичну колізію, яка тут виникає, бо в Конституції України, стаття 67, сказано, що сплата податків та обов’язкових зборів є конституційним обов’язком, ви це розумієте. А тут.
Будь ласка, завершуйте.
А тут получається, що у зв’язку з цією законодавчою пропозицією, що ви вносите, що це дає підстави для розриву договору, а тут сказано «інші каральні заходи», тому я думаю, що цю юридичну проблему треба буде вирішити. Але якщо приватизатор не виконує, я ще раз хочу сказати, умови приватизації, він очевидно не заслуговує на те, щоб користуватися і мати прибуток з цього об’єкту – це правильно. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації щодо відповідальності покупців об’єктів приватизації [[реєстраційний номер 4275]]. Прошу визначатися. [[16:19:30]] За-139 Рішення не прийнято. Пропозиція народного депутата Мармазова направити його на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи з повторним винесенням на повторне перше читання. Пропозиція ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:20:02]] За-169 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах]] [[реєстраційний номер 4410]]. Доповідає заступник Міністра економіки Пятницький Валерій Тезійович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати, запропонований до вашої уваги законопроектом передбачається, виключити у Законі України „Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах” норму щодо обов’язкової зміни коду УКТЗЕД готової продукції при переробці давальницької сировини, і узгодити окремі положення законів з чинним законодавством України. Перше. Щодо виключення норми стосовно обов’язкової зміни коду УКТЗЕД. Зведенням дій 1 січня 2002 року нової редакції Закону про операції з давальницькою сировиною в зовнішньоекономічних відносинах, де операція з давальницькою сировиною визначена, як операція перероблення сировини в результаті технологічного процесу із зміною коду за УКТЗЕД на переробному ринку України виникла ситуація, що спричинила припинення діяльності деяких українських товаровиробників, в тому числі малих і середніх підприємств. Кодифікація товарів побудовано таким чином, що у багатьох випадках, коли під час глибокої переробки давальницької сировини в готову продукцію зміна коду згідно з УКТЗЕД не відбувається. Значна кількість процесів переробки – є наукомісткими, високотехнологічними, а окремі - навіть унікальними. Зазначене стосується підприємств таких галузей, як кольорова металургія, наприклад, переробка титану губчатого, порошок титану, або інші титанові вироби. Хімічне виробництво інертних газів високої частоти, переробка, обробка алмазної сировини.Автомобільна промисловість. Наприклад, бронювання легкових автомобілів. Біотехнологічне виробництво – виготовлення біоімплантатів з анатомічних матеріалів. Легка промисловість. Виготовлення одягу з крою. Електротехнічна промисловість. Деревообробна промисловість і тощо. Водночас, крім вимоги щодо зміни коду УКТЗЕД чинний закон містить достатньо інших критерій в здійсненні давальницьких операцій. А саме: сировина замовника на конкретному етапі переробки, а також на заключному має бути основним з матеріалів і її вартість має.
Будь ласка, завершуйте. У нас скорочена процедура.
не менш як 20 відсотків загальної вартості готової продукції. При цьому обов’язковим є попереднє здійснення поставки виконавцю давальницької сировини. Крім цього чинним законом надано право Кабінету Міністрів, враховуючи економічний інтереси, обмежувати або змінювати умови здійснення окремих давальницьких операцій. Крім того, в законопроекті пропонуються деякі технічні зміни, які випливають із внесених до цього часу змін в українське законодавство. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Співдоповідь голова підкомітету Плотніков Олексій Віталійович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань економічної політики на своєму засіданні 06 липня 2009 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах]]. У цьому законопроекті міститься ряд положень, які пов’язані з розвитком практики зміни відповідних кодів зовнішньоекономічної діяльності, зокрема доповнюється ряд статей цього закону, у тому числі стаття 13. Це стосується різних галузей національної економіки, тобто продукції різних галузей національної економіки, там починаючи від сільського господарства і закінчуючи продукцією металургійної промисловості. Головне науково-експертне управління Верховної Ради в цілому дало позитивні результати цього законопроекту, хоча там у цьому зауваженні певні також мають місце. Враховуючи все це, Комітет з питань економічної політики рекомендував підтримати цей законопроект на засіданні Верховної Ради. Я ще раз підкреслюю, що це була думка Комітету з питань економічної політики. Спасибі.
Записуємося два – за, два – проти. Осика Сергій Григорович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, що я думаю по цьому законопроекту. Якщо він буде проходити на друге читання, я хотів би пригорнути увагу до дуже важливої обставини. Може ідея по деяких товарах з більш малою глибиною переробки, не ставленням коду і нормально. Але її не можна поширювати на всі товари, бо інакше ми розкриємо дуже велику дірку для сірого і чорного імпорту. Якщо товар лише завозиться для переробки, то готовий товар має отримувати конкретний код „Z”. Якщо ми робимо якісь виключення, то ми маємо їх чітко поставити у законі. Дякую.
Смітюх Григорій Євдокимович.
Дякую, Олександр Володимирович. Шановні колеги, моя особиста думка, я думаю, що підтримає наша фракція, Партія регіонів, що цей закон не можна підтримувати і от із яких причин. Безперечно, що в період особливо економічної кризи, яка охопила, і наша Україна находиться, і наші підприємства находяться сьогодні в такому тяжкому стані, безперечно, що Міністерство економіки і інші міністерства, які відповідають за той чи інший напрямок економічного розвитку і Україні, повинні сприяти або своєчасно робити ті чи інші зміни до законів, які полегшили б або надавали можливість завантажувати наші підприємства. На самом ділі цей законопроект, на мій погляд, не дає можливості скористатися такою нагодою для того, щоб наші робітники мали роботу, і наші підприємства процвітали, а, наоборот, вони деякі. Тому моя особиста думка, як би з давальницькою сировиною тою, що пов’язана, ввезена на переробку на Україну, треба дивитись уважно і треба механізм відпрацьовувати, щоб не було зловживань, але треба сприяти цьому процесу. Що стосується української сировини, наприклад, соняшника, то безперечно, що держава повинна робити все, щоб заборонити вивіз сировини з України, а таким образом створювати додаткові можливості і механізми для того, щоб будувалися підприємства, будувалися на Україні якісь переробні підприємства, створювали робочі місця і поглиблювали, так сказать, економічну доцільність тієї чи іншої роботи у переробці нашої сировини, щоб Україна не була придатком сировинним, а щоб Україна була країною, яка робить високотехнологічне або високопереробні технологічні процеси любої сировини, у тому числі аграрного сектору. Тому я просив би цей законопроект повернути на доопрацювання. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету щодо прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах]] [[реєстраційний номер 4410]]. Прошу визначатися. [[16:28:44]] За-116 Рішення не прийнято. Олексій Віталійович, які пропозиції є? Немає ніяких пропозицій, да? Є пропозиція на доопрацювання з наступним повторним першим читанням. Пропозиція ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:29:17]] За-122 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо пільгового режиму оподаткування послуг з окремих видів туризму]], реєстраційний номер 5346. Надійшов лист від голови комітету Сергія Анатолійовича Терьохіна з проханням зняти з розгляд законопроект 5346. Пропозиція щодо відкликання цього законопроекту ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:30:17]] За-222 Рішення не прийнято. Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, доповідайте проект закону. Немає Сергія Анатолійовича. Будь ласка, з процедури Олександр Сергійович Єфремов.
Уважаемый Александр Владимирович, учитывая то, что часть депутатов сейчас там собрались и проводят совещание в коридоре, мы сейчас их попросим и есть предложение вернуться и переголосовать данный законопроект.
Олександр Сергійович, наскільки тут ми будемо знаходитися в регламентних межах. [[Шум у залі]] Будь ласка, мікрофон Олександра Сергійовича Єфремова.
Александр Владимирович, я думаю, это будет полностью соответствовать Регламенту. А если брать классика, который у нас вел долгие годы парламент, который говорил: «Все, что принимает парламент, это правильно».
Шановні колеги, в тому разі. Да, Іван Григорович. Будь ласка, мікрофон Кириленка Івана Григоровича. Іван Григорович Кириленко просив слова. Будь ласка, Олег Ляшко.
Дуже дивно бачити отакий правовий нігілізм. Голова регламентного людина комітету, людина, яка має першим у цьому залі стояти на сторожі Регламенту, перший же його і порушує: мовляв, давайте не звертати увагу на Регламент, от силою більшості. Так Регламент, Олександре Сергійовичу, - це закон України, це закон. І давайте не амбарні замки на суди вішати, чи завтра на Верховну Раду, як ви хочете повісить, а давайте дотримуватися вимог закону. Дякую.
Дотримуємося вимог закону. Оскільки доповідач відсутній, переходимо до обговорення проекту без його представлення. Будь ласка, записуємося: два – „за”, два – „проти”, - обговорення проекту 5346. Прошу. Ландік Володимир Іванович, будь ласка.
Спасибо. Ландик, Партия регионов. Вы знаете, странно очень, когда коалиция, которая, правда, не существует, выдвигает законопроект і сама его не хочет голосовать, еще и нам ставит что-то в упрек. Вы почитайте этот закон: освобождение детей, которых оттправляют на санаторно-курортное лечение, освободить путевки от ПДВ – это святое. Поэтому Ефремов вам и сказал: то, что делается именно для детей – это правильно. И считаем, что его надо проголосовать.
Народний депутат Камчатний, будь ласка.
Камчатний, "Блок Юлії Тимошенко". Я дякую вам, Олександре Володимировичу, що ви тут сказали, ні доповідача нема, взагалі процес пішов, як то кажуть. Тому давайте ж рухатися далі, якось в правовому руслі. Сьогодні Президент України Героя дав черговому герою в лапках. [[Шум у залі]] А що ви не знаєте, кому? Омельченку. Сьогодні дав Омельченку. То взагалі, що відбувається в державі? Які ПДВ обговорювати? Рятувати країну треба.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування. Від фракції був виступ народного депутат Камчатного. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про податок на додану вартість” [[щодо пільгового режиму оподаткування послуг з окремих видів туризму]], реєстраційний номер 5346, внесений народним депутатом Терьохіним. Прошу визначатися. [[16:35:44]] За-170 Рішення не прийнято. Які пропозиції будуть? [[Шум у залі]] Будь ласка, пропозиція, народний депутат Яворівський.
Шановні колеги, ну, почитайте, почитайте проект, проект цього закону про внесення змін про податок на додану вартість. Очевидно, він вносився дуже давно депутатами. І стоїть дата тимчасово на період з 1.12.09 по 28.02.10. Та до 28.02 він не буде ще підписаний Президентом. Через те я не знаю, тут треба негайно внести якісь уточнення, поправки, на який період. Ми голосуємо „за”, звичайно, він дуже потрібний цей законопроект. Він звільняє фізичних осіб до 18 років від ПДВ. Але ж дати абсолютно смішні. Скажуть, що ми тут що.
Щоб були не смішні і щоб треба зняти, як каже народний депутат Ляшко, потрібно було б проголосувати за цю пропозицію, яка ставилася на голосування. Зараз ця пропозиція на голосування вже не ставиться. Ставиться пропозиція про направлення на доопрацювання з повторним розглядом у першому читанні. Прошу визначатися. [[16:37:15]] За-151 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. З мотивів запишіться, будь ласка. Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, вы смотрите, какой подлог делается в этом законе. Посягают на святая святых – хотели ограбить детей. [[Шум у залі]] Пропонуется в этом законе призупинити дію положень, згідно з якими звільняються від оподаткування ПДВ операції з поставки путівок на санаторно-курортне лікування, оздоровлення та відпочинок на території України фізичних осіб віком до 18 років. Вы видите, что хотели призупинити дію закону, в соответствие с которым лишены, мы ПДВ не брали. То есть вернуть ПДВ на детей. Вы ж читайте закон. Терехин же никогда не делает закон во благо.
КириленкоІван Григорович.
Прошу передати слово народному депутату Ляшку.
Дякую. Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні громадяни України, закон, про який ідеться щодо пільгового режиму оподаткування послуг з окремих видів туризму. Для людей, які захопились захопленням влади в країні – неконституційним, розшифровую: йдеться про те, щоб путівки для дітей віком до 18 років звільнити від сплати ПДВ. Партія регіонів, яка впродовж півроку розказувала, як вона дбає про малоімущих, сьогодні не проголосувала за цей закон і це означає, що мільйони дітей українських з малозабезпечених сімей позбавлені можливості через Партію регіонів поїхати у відпустки, бо у них не вистачить грошей, щоб заплатити за ці відпустки. Ганьба Партії регіонів!
Мойсик Володимир Романович.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Прошу передати слово колезі Карпуку Володимиру.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”, Партія „Наша Україна”. Шановний Олександр Володимирович, я прошу вашої уваги до формування на Погоджувальній раді порядку денного, адже ми кожен день переносимо розгляд законопроектів, які включені до порядку денного. Сьогодні виключені з порядку денного законопроекти 1343-1, 4332, 4817, які не розглядалися на комітеті. В той же час слідкуючи за роботою Верховної Ради попередні скликань, це були винятки, коли не приходили доповідачі чи співдоповідачі від комітетів в сесійну залу, коли розглядалися ті чи інші законопроекти. Сьогодні ми вперше зустрічаємо, коли немає ні доповідача, ні співдоповідача, і немає налаштованості на ефективну роботу. Тому я прошу, щоб включалися ті законопроекти, які потрібні.
Сміттюх Григорій Євдокимович.
Дякую, Олександр Володимирович! Я хочу відповісти пану Ляшко, по-перше, це ваш однопартієць вніс законопроект і не прийшов на доповідь його. Це перше питання. Друге питання. За останні роки, сьогодні податкова інспекція громадянам України і підприємцям, які експортують продукцію заборгувала понад 20 з лишнім мільярдів гривень. Ось на це питання треба відповісти, і на це питання коли комплексно відповісти, тоді треба зрозуміти, що це самий кримінальний податок і його давно треба змінити. То у мене питання до вас, а чому ж ви не змінили, або не відмінили цей податок повністю, коли ми мали можливість більшість коаліції. Отак, як питання принципово ставити в комплексі, тоді можна його розглядати, а не говорити те, що комусь якісь пільги надати. Дякую.
Камчатний Валерій Григорович.
Я вибачаюся, я не записувався, але якщо я записався, передаю Ляшку слово.
Шановний колега депутат, ми зараз пропонуємо законопроектом, який ми тут розглядаємо, надати пільги не комусь, а нашим дітям. Це тим дітям, які, на жаль, позбавлені уваги держави. І ми маємо надати цю підтримку, щоб вони сьогодні поїхали і в „Молоду гвардію”, і в „Артек”, і в інші оздоровчі заклади, діти із сімей селян, із сімей робітників, із сімей шахтарів і всіх інших категорій населення, які потребують державної підтримки. Тому я думаю, хватить тут ізголяться у красноречие, Олександр Володимирович, давайте поставимо на голосування повернутися до розгляду цього законопроекту і підтримати його. І не вилучити те, про що казав колега Яворівський, норму до 28.02, щоб з нас не сміялись.
Білорус Олег Григорович.
Я думаю, що все-таки треба було б повернутися, мова йде про дітей, бо половина не зрозуміли, видно або не читали, або не розуміють української фразеології і треба надати депутатам можливість виправити помилку, і проголосувати за дітей неймущих сімей. Я не вірю, що вони поїдуть в „Артек” чи в „Молоду гвардію”, дай боже, щоб вони поїхали на Азовське море, але й для цього треба ПДВ з путівок знімати.
Виступи з мотивів голосування завершено. Шановні колеги, я хочу повернутися до початку розгляду цього питання, оскільки проект закону був внесений народним депутатом України Терьохіним, членом фракції "Блок Юлії Тимошенко", який підписав лист з проханням зняти з розгляду законопроект як такий, що втратив актуальність. Це для того, щоб була ясність, зрозумілість і, щоб не дуже тут проводили вправи в демагогії. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо рибопромислової діяльності у водах за межами юрисдикції України]] [[реєстраційний номер 4344]]. Доповідає міністр аграрної політики Мельник Юрій Федорович.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні народні депутати! Необхідність даного законопроекту зумовлена тим, що чинна редакція закону передбачає ліцензування тільки рибальства, яке здійснюється на промислових ділянках рибогосподарських водойм, крім внутрішніх ставків, тобто виключно в водах під юрисдикцією України. В той же час переважна частина сировини видобувається українським риболовним флотом у водах поза межами юрисдикції України у відкритому океані та у виключних морських економічних зонах іноземних держав. Україна є однією із сторін Угоди про виконання положень конвенції Організації Об’єднаних Націй з морського права, яке стосується збереження транскордонних рибних запасів та запасів далеко мігруючих риб і управління ними, яка прямо вимагає від держави прапора, здійснювати контроль за такими суднами у відкритому морі за допомогою риболовних ліцензій, дозволів або дозвільних свідоцтв. Практика ліцензування запроваджена більшістю країн, судна яких здійснюють рибальство в океані, зокрема: Сполученими Штатами, Австралією, Новою Зенландією, ЄС. Таким чином введення обов’язкового ліцензування рибопромислової діяльності суден під Прапором України, які працюють у водах за межами юрисдикції України, поруч уже з запровадженим ліцензуванням цієї діяльності у внутрішніх водоймах дасть можливість державним органам управління забезпечити належний контроль за діяльністю суден під прапором держави і попереджати здійснення недозволеного рибальства, а також здійснювати моніторинг, контроль та нагляд за такими суднами, їхніми промисловими операціями, передбачивши певні умови такого контролю в ліцензійних умовах. Прийняття закону України сприятиме підвищенню авторитету України як країни, що дотримується положень раніше укладених угод, запровадженню більш дієвого контролю з боку держави за діями рибальських суден під Прапором України, підвищенню взаємної відповідальності судновласників та державних органів з управління водними живими ресурсами також забезпечить безперешкодну торгівлю рибою та морепродуктами на зовнішніх ринках і унеможливить браконьєрський промисел. Просимо підтримати цей законопроект, дякую.
Сідайте, будь ласка, Юрій Федорович. Ляпіна Ксенія Михайлівна, співдоповідь.
Ксенія Ляпіна група „За Україну”. Дійсно, цей законопроект складений з метою виконання Закону України про ратифікацію Угоди про виконання положень Конвенції Організації Об’єднаних Націй з морського права від 10 грудня 1982 року, який стосується збереження транскордонних рибних запасів та запасів далекомігруючих риб і управління ними. Одночасно він також приводить наше законодавство у відповідність до вимог законодавства Європейського Союзу у частині ліцензування діяльності суб’єктів господарювання, що здійснюють рибо-промислову діяльність у водах за межами юрисдикції України. Депутати Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва розглянули цей закон на засіданні 9 вересня 2009 року, пропонують ухвалити цей законопроект, але за основу, оскільки під час обговорення цього законопроекту виникло кілька серйозних зауважень, зокрема оскільки цей законопроект фактично не додає новий вид ліцензування, а уточнює той вид ліцензування, який вже є, тільки розширяє його щодо вод поза межами юрисдикції України, постає питання що робити зі статтею 14 Закону про ліцензування, власне в який вносяться зміни, а ця стаття говорить про те, що ліцензія фактично дозволяє діяльність на території України. Таким чином і Науково-експертне управління, і народні депутати задають питання, що з точки зору юридичної є досить сумнівним питання без корекції статті 14 розповсюдити цей вид ліцензування за юрисдикцією України тобто є необхідність уточнити і розширити формулювання цього закону. Крім того, звертають увагу на те, що є і спеціальні дозволи на спеціальне використання риби і інших водних живих ресурсів і.
Завершуйте, будь ласка.
відповідно питання ліцензування і видачі відповідних дозволів. Іншими словами ми пропонуємо прийняти цей закон за основу, і серйозно доопрацювати його до другого читання. Дякую.
Записуємось на обговорення. Два – «за», два – «проти». Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні народні депутати, і шановні наші виборці. Безперечно, в сьогоднішньому цьому хаосі, який відбувається сьогодні на внутрішніх і на зовнішніх морях України, особливо із тим варварством, з яким сьогодні виловлюється риба, безперечно, що є велика потреба якось все-таки ці речі унормувати. Але, ну, чесно кажучи, я тут зголошуюся із пані Ксенією, яка щойно виступала, я не бачу, ми що, будемо видавати наші оці внутрішні ліцензії, які ми видаємо нашим риболовецьким там артілям, державним структурам і таке інше, будемо їх видавати для того, щоби дозволяти їм поза межами української юрисдикції, щоби вони виловлювали там? Я не розумію, наскільки вони будуть чинними, як вони будуть діяти, хто буде це все робити, і як це буде виглядати? Але, я не знаю, може, давайте все-таки підемо тим шляхом, щоби в першому читанні цей законопроект прийняти, але ні в якому випадку не приймати його сьогодні в цілому. Над ним треба буде ще поміркувати. Хай комітет, бо нікого сьогодні з комітету фактично немає, ну, крім Ляпіної, яка доповіла. Все-таки, мабуть, над ним треба потрібно попрацювати, і внормувати. Бо я боюся, щоб просто це не був просто папірець, який ми приймемо. Дякую.
Смітюх Григорій Євдокимович.
Дякую, Олександр Володимирович. Я рахую, що цей законопроект є запропонований паном Мельником, Міністром аграрної політики потрібно підтримати, але тільки в першому читанні. Чому в першому читанні? І чому його треба обговорити? І чому треба висловити точки зору? На мій погляд те, що нас на сьогоднішній день в харчовій галузі Україна сама не забезпечує промисловим видобутком і вирощуванням, і виробом рибної продукції для населення України. Це, безперечно, впливає на здоров’я населення України, тому що ви знаєте, що складова частина харчового раціону нашого громадянина повинна складати певну кількість, в тому числі і рибної продукції, в тому числі морського, так сказати, походження. І на мій погляд, Україна втратила значні можливості, коли вона мала самий один з великих флотів, риболовецьких флотів, і, на жаль, вона не тільки втратила, але вона і сьогодні неспроможна відродити цей флот. І, безперечно, це питання треба обговорити в цілому більш ширше, тому що можливості країни, яка втрачає шляхом не вилову риби в наших економічних, так сказати, розподіленні квот являється недостатком, наслідком в цілому в цій галузі. Тому моя пропозиція, що це питання треба обговорити більш ширше, більш глобальніше. І я підтримую ту ідею, щоби цей законопроект прийняти в першому читанні для того, щоб можна було зробити відповідні висновки і надати інформацію депутатам, що взагалі твориться у нас в цій галузі, яку квоту ми добуваємо, скільки риболовецьких суден ходить під прапором України, яка продукція іде на український ринок, а яка іде поза межами України для того, щоб ми зрозуміли. що є на самому ділі в цій галузі. Дякую за увагу.
Обговорення завершено. Фракція, яка не записувалась - одна хвилина. Народний депутат Заєць Іван Олександрович.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати! Я думаю, що розгляд цього законопроекту – це лише привід для більш серйозної дискусії. Справа в тому, що ми, дійсно, мусимо узгодити наше законодавство з міжнародними механізмами. І тут я погоджуюсь з Ксенію Ляпіною, яка говорить, що треба прийняти цей законопроект в першому читанні і треба потім уже зняти ці всі юридичні невідповідності. Але ми давайте подивимося, розглянемо такий технологічний ланцюжок. Справа в тому, що у нас дуже багато суден сьогодні виловлюють рибу поза межами наших вод, будемо так казати. Є певні риболовецькі зони. І ми можемо ці риболовецькі зони просто втратити, якщо наше законодавство не буде відповідати міжнародному законодавству, міжнародним нашим зобов’язанням. Ми вже і так багато втратили міжнародних риболовецьких зон. Це перше. Друге питання – це питання переробки.
Іван Олександрович, будь ласка, завершуйте.
Якби у нас зараз була статистика, то ми би побачили, що дуже багато виловленої риби переробляється не на заводах українських, а поза українськими заводами. І здавалось би зваба така буде, що у нас немає ліцензії, нас не пустять на зовнішні заводи для переробки. Так пише міжнародне законодавство. Але нас не пустять навіть виловлювати ту рибу. Тому я думаю, що треба приймати цей законопроект у першому читанні. Треба серйозну розмову повести по цьому питанню. І врешті-решт зрозуміти, що треба створювати робочі місця в Україні. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[реєстраційний номер 4344]]. Прошу визначатися. [[16:55:15]] За-185 Рішення не прийнято. Ксенія Михайлівна, яка буде пропозиція? Ксенія Михайлівна? Заступник голови Комітету з питань промислової регуляторної політики та підприємництва пропонує повернути цей проект суб’єкту законодавчої ініціативи для доопрацювання з тим, щоб розглянути у повторному першому читанні. Пропозиція ставиться на голосування. [[16:55:59]] За-314 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність" [[щодо удосконалення механізму нормативно-правового регулювання]] [[реєстраційний номер 4768]]. Доповідає генеральний директор Національного космічного агентства Зінченко Олександр Олексійович.
Шановний Олександре Володимирович, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність". Прийняття Закону про внесення змін до Закону України „Про космічну діяльність” дасть можливість усунути невідповідності між нормами Закону „Про космічну діяльність” та чинним законодавством, а також дозволить удосконалити державне регулювання та управління у сфері космічної діяльності і забезпечити більш сприятливі умови для розширення взаємовигідного міжнародного співробітництва у сфері використання космічного простору у мирних цілях. Основні засади космічної діяльності у державі визначаються Законом України „Про космічну діяльність”. Він прийнятий Верховною Радою у 1996 році. Незважаючи на те, закон прийнято вже більше, ніж 10 років, фактично 14, тому він є ключовим нормативним документом в галузі і успішно регулює переважну більшість правових питань. Разом з тим життя іде вперед, і навіть хороші закони потребують уточнень. Зважаючи на виклики, які висуває сучасний стан економіки, та враховуючи те, що фінансова підтримка держави є обмеженою, особливо у бюджетній частині, при виконанні космічних програм взято курс на широке залучення інвестицій, кредитних ресурсів та фінансових ресурсів з інших джерел. Галузь переходить до нового етапу свого розвитку за рахунок комерціалізації своєї діяльності та розвитку міжнародного співробітництва. У зв’язку з цим законопроектом пропонується внесення наступних основних змін до Закону України „Про космічну діяльність”: уточнення назв космічних програм, а також уточнення положень про розроблення концептуальних основ космічної діяльності, включення нового положення про можливість для Національного космічного агентства відкривати свої представництва, введення нові статті: контроль за здійсненням зовнішньоекономічної діяльності, уточнення порядку реєстрації космічних апаратів, запущених у космічний простір, а також уточнення положень щодо порядку вилучення їх з державного реєстру космічних апаратів. Прошу підтримати цей законопроект Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Королевська Наталія Юріївна – співдоповідь.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Комитет промышленной, регуляторной политики и предпринимательства рассмотрел законопроект 4768, и комитет предлагает поддержать данный законопроект и призываем поддержать народных депутатов данный законопроект с целью поддержки украинской космической отрасли и в первую очередь сейчас, в тяжелое, сложное экономическое время, когда мы понимаем, что финансирования бюджетного не хватает в полном объеме, и мы считаем, что сейчас особое внимание обратить на этот законопроект нужно с той целью, что он не привлекает дополнительных средств бюджетного финансирования не влечет за собой дополнительных расходов бюджета. Законопроект 4768 предлагает внести изменения в действующий закон, уточнить понятие «космическая техника», уточнить название «общенациональной государственной программы», уточнить положение разработки концептуальных основ космической деятельности и предложить разработку стратегии национальным космическим агентствам сроком до 20-ти и более лет, разрешить Национальному космическому агентству открывать свои представительства в регионах и странах, перспективных для продвижения на рынки украинской техники и наши технологии, дополнить статьей «Контроль за осуществлением внешнеэкономической деятельности» согласно Закона о разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности, уточнить порядок регистрации космических аппаратов. Главное научно-исследовательское управление Верховной Рады высказало ряд замечаний к данному законопроекту, но в целом поддерживает данный законопроект и считает, что ко второму чтению можно его доработать. Такое же мнение высказывает и Комитет Верховной Рады. Мы знаем, что со времен Советского Союза космическая отрасль всегда поддерживалась в Украине, и для нас это является одним из основных стратегических направлений, конкурентоспособных направлений, в которых Украина достойно представлена сегодня на международных рынках. Мы знаем, что доходы космической отрасли возросли и в 2009 году, и по количеству произведенных пусковых в 2009 году ракетоносителей.
Будь ласка, завершуйте, Наталія Юріївна.
по количеству произведенных пусков в 2009 году ракетоносители украинского производства заняли четвертое место в мире. Поэтому мы считаем, что такую отрасль, которая сегодня конкурентоспособная, нужно сделать все для того, чтобы поддержать. Призываю народных депутатов поддержать данный законопроект. Спасибо за внимание.
Дякую. Будь ласка, записуємося на обговорення. Прокопчук Юрій Володимирович, будь ласка.
Юрій Прокопчук,. „Блок Юлії Тимошенко”. Я хочу сказати, що ми вже затягнули процес внормування саме космічного, власне, як і повітряного простору, нормативно-правовими актами. Весь світ уже попереду того. І коли ми сьогодні, дійсно, гідно представлені на космічній арені як та держава, що виготовляє сьогодні одні з найкращих носіїв, то цей закон абсолютно не політичний і є необхідність його прийняти якомога швидше. Дякую.
Чечетов Михайло Васильович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Дійсно, цей закон не політичний, а потрібний для країни. Законопроектом, крім удосконалення механізму нормативно-правового регулювання космічної діяльності в Україні, передбачається розробка довгострокової стратегії космічної діяльності України на 20 і більше років, котра визначатиме основи державной політики в даній сфері на перспективу. Прийняття проекту дасть змогу усунути невідповідності между нормами Закону України „Про космічну діяльність” та діючими, та діючим законодавством з окремих питань діяльності НКУ, як центрального органу виконавчої влади України, контролю за здійсненням суб’єктами космічної діяльності зовнішньоекономічної діяльності, занесення космічних апаратів до Державного реєстру та вилучення їх із нього, тощо, і тим самим удосконалити державне регулювання та управління у сфері космічної діяльності. Я звертаюсь до колег з фракції БЮТ, щоб, действительно, закон не политизированный и чтобы вы не провалили, как закон Полунеева, как закон Терехина вы провалили, которые нужны стране. Так не провалите хоть этот закон, да, проголосуйте! Фракция Партии регионов предлагает мифической коалиции, мифическому большинству проголосовать и поддержать закон, который нужный стране, да. Спасибо.
Зарубінський Олег Олександрович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Ви знаєте, хоча законопроект стосується космічної діяльності, однак я його уважно прочитав і там абсолютно про земні речі, і це добре, що про земні речі. Тому що в Україні і всі про це говорили, і знають, є не так багато конкурентоспроможних в світовому масштабі на міжнародній арені галузей нашої промисловості, як раз космічна – до цих відноситься. Більше того, вона не забирає гроші з казни, з бюджету, а віддає. І ті успішні проекти, які були здійснені, які є гордістю України дали достатньо великі надходження до державної казни, до державного бюджету. Закон 96-го року не застарів – це правда, але ті диспозиції, які виписує автор законодавчої ініціативи, є абсолютно слушними. Сама зміна структури, і більше представництво, очевидно, передбачається в регіонах, є стимулюючим фактором для того, щоб космічна промисловість розвивалася не тільки монопольно в монорегіонах, але і по всій Україні, і те є, безумовно, позитивом. Ще раз хочу сказати, що якихось заперечень не є. І якщо буде воля профільного комітету, якщо не будуть депутати проти, можливо, варто подумати над тим, щоб в цілому його сьогодні проголосувати. Ще раз хочу сказати, не бачу там якихось речей, які би йшли всупереч логіці і українському законодавству. „Блок Литвина” буде підтримувати і в першому читанні законопроект, якщо буде поставлене в другому читанні, і в цілому також. Дякую.
Одна хвилина, народний депутат Стойко, прошу, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Справді, закон доречний. І видно по залу, скажімо, всі фракції сходяться на одному, що його треба підтримати. Бо, насправді, унормувавши ті недоречності, які є в Законі про космічну діяльність і в законодавстві, яке стосується Національного космічного агентства, ми зможемо вийти на нові перспективи. Бо, дійсно, на сьогоднішній день ми маємо не тільки запуски, а ми є одні із лідерів саме в космічній галузі, і це говорить про те, що наша країна не є країною третьосортною, а країною, яка входить до вищої ліги. І тому, я думаю, не тільки в першому читанні, але й дійсно в цілому можна його підтримати. І це дасть змогу закріпитися нам на ринках, а також контролювати ті суб’єкти зовнішньоекономічної діяльності, які сьогодні працюють в космічній галузі. І тому фракція "Наша Україна – Народна Самооборона" підтримує даний законопроект. Дякую.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про космічну діяльність”. Реєстраційний номер 4768, прошу визначатись. [[17:07:11]] За-357 Рішення прийнято. Шановні колеги! Під час обговорення висловлювались пропозиції щодо прийняття цього проекту закону в цілому. При цьому я хочу вам довести до відому, що в рішенні профільного комітету говориться про необхідність доопрацювання і прийняття в першому читанні, так само, як і висновку Науково-експертного управління звертається увага на те, що є необхідність координувати дії космічного агентства щодо участі у представництві організації, які працюють за межами України і деякі інші пропозиції. Я хотів би, щоб ми свідомо ставилися до цієї пропозиції. Є наполягання на прийняття в цілому? Є. Є заперечення щодо того, щоб зараз голосувати за прийняття даного проекту Закону в цілому?
Жодного заперечення? Є заперечення, будь ласка мікрофон, Смітюх Григорій Євдокимович, будь ласка.
Олександр Володимирович! У мене точка зору пов’язана з вашою інформацією, що ви навели приклади, що там необхідно ті чи інші уточнення зробити, то якщо це дійсно являється аргументом з юридичної сторони, то є пропозиція така, якщо це буде підтримано залом по скороченій процедурі до другого читання. Дякую.
Пропозиція щодо підготовки до другого читання за скороченою процедурою ставиться на голосування, прошу визначатися. [[17:08:57]] За-292 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері перевезення небезпечних вантажів [[реєстраційний номер 4251]]. Доповідає заступник міністра транспорту та зв’язку Чубай Михайло Павлович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати України, відповідно до Закону України 17 листопада 2009 року [[номер 1727]] про приєднання України до європейської угоди про міжнародне перевезення безпечних вантажів внутрішніми водними шляхами, Україна приєдналась до Європейської угоди про перевезення небезпечних вантажів внутрішніми водними шляхами. 28 січня 2010 року делегацією України було здійснено передачу інструменту про приєднання до зазначеної угоди та зберігання дипозитарію. Відповідно до статті 11 угоди, вона набирає чинності через місяць після її остаточне підписання державою або здачі на збереження цією державою документа про її ратифікацію, прийняття чи затвердження або про приєднання до неї. Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері перевезення небезпечних вантажів розроблений відповідно до частини сьомої статті 9 та пункту „а” частини другої статті 13 Закону України „Про міжнародні договори України” в зв’язку з приєднанням України до Європейської угоди про міжнародне перевезення небезпечних вантажів внутрішніми водними шляхами. І спрямований на вдосконалення законодавчого регулювання перевезення небезпечних вантажів шляхом внесення змін до ряду законодавчих актів, Кодексу торгового мореплавства України, Закон України про транспорт, про відходи, про транзит вантажів про перевезення небезпечних вантажів. 10 червня 2009 року законопроект було розглянуто та схвалено Комітетом Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку. Відповідно до висновку Головно науково-експертного управління Верховної Ради України за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за осно.
Будь ласка, завершуйте Михайло Павлович.
Враховуючи вище викладене прошу підтримати проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері перевезення небезпечних вантажів. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Співдоповідь заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Крук Юрій Борисович.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые коллеги! Комитет Верховной Рады по вопросам транспорта и связи рассмотрел проект Закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины в сфере перевозки опасных грузов [[регистрационный номер 4251]] от 20 марта 2009 года поданный Кабинетом Министров Украины. Законопроект разработан с целью приведения законодательной базы Украины по вопросам перевозки опасных грузов внутренними водными путями в соответствии с международными нормами и в связи с присоединением Украины к европейскому соглашению о международной перевозке опасных грузов внутренними водными путями, которое было подписано 26 мая 2001 года и ратифицировано нами 17 ноября 2009 года. Законопроектом предусмотрено внести восемь изменений в семь статей Кодекса торгового мореплавания Украины, одно изменение в первую статью Закона Украины о транспорте, шесть изменений в три статьи Закона о пестицидах и о агрохимикатах, одно изменение в первую статью Закона об отходах, одно изменение в первую статью Закона о транзите грузов. Главное Научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады в своем заключении 6 апреля прошлого года отмечает, что по результатам рассмотрения можно законопроект рассмотреть и принять за основу. Комитет Верховной Рады по вопросам экологической политики и природопользованию ликвидации последствий Чернобыльской катастрофы считает, что законопроект так же может быть принят за основу с учетом замечание его комитета, который они нам дали.
Завершуйте, будь ласка.
комитет по вопросам транспорта и связи предлагает принять законопроект Украины о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины в сфере перевозки опасных грузов за основу. Прошу поддержать.
Записуємось на обговорення. Бажаючих взяти участь в обговоренні немає. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері перевезення небезпечних вантажів [[реєстраційний номер 4251]]. Прошу визначатися. [[17:15:38]] За-303 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільні дороги" [[щодо отримання дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу]] [[реєстраційний номер 5041]]. Доповідає – заступник міністра транспорту та зв’язку Кравчук Петро Костянтинович. Прошу, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується законопроект про внесення змін до Закону України "Про автомобільні дороги" [[щодо отримання дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу]] [[реєстраційний номер 5041]]. Необхідність розробки цього законопроекту зумовлено великою кількістю об’єктів сервісу, про розміщення яких до Державної служби автомобільних доріг в Україні за отриманням дозволу звертаються суб’єкти господарської діяльності, але визначення яких не підлягає під дію статті номер 37 Закону України „Про автомобільні дороги”. Таким чином на даний час суб’єкти господарської діяльності не можуть отримати відповідний дозвіл, передбачений у вище наведеній статті на розміщення готелів, кемпінгів, торговельних пунктів, в тому числі встановлені за допомогою малих архітектурних форм, комплексів дорожнього сервісу, автозаправних комплексів, складських комплексів, пунктів медичної та технічної евакуаційної допомоги, пунктів миття транспортних засобів, а також інших об’єктів, які розміщуються на землях дорожнього господарства або потребують їх використання для заїзду та виїзду на автомобільну дорогу. Включення вище сказаних об’єктів до складу об’єктів дорожнього сервісу дозволить розв’язати цю проблему та створить умови для розвитку придорожньої інфраструктури по наданню послуг учасникам дорожнього руху. Досвід розвинутих країн Європи свідчить про те, що Україна вкрай потребує якісний придорожній сервіс. Метою прийняття законопроекту є сприйняття розвитку придорожньої інфраструктури з забезпеченням безпечних економічних та комфортних умов дорожнього руху. Реалізація проекту не потребує додаткових витрат з державного бюджету. Прошу прийняти даний законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Співдоповідь від комітету Крук Юрій Борисович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые народные депутаты! Комитет Верховной Рады по вопросам транспорта и связи на своем заседании 18 ноября 2009 года рассмотрел проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины «Об автомобильных дорогах» [[регистрационный номер 5041]] от 3.08.09 года, внесенный Кабинетом Министров Украины. Законопроектом предусматривается внести изменения в статью 1 «Определение терминов» и статью 9, составляющую автомобильные дороги общего пользования Закона «Об автомобильных дорогах Украины», а именно: дополнить перечень объектов дорожного сервиса, а также ввести новый термин «элементы санитарного обустройства автомобильных дорог». Целью законопроекта является содействие развитию придорожной инфраструктуры, обеспечение безопасных экономических и комфортных условий дорожного движения. Необходимость разработки законопроекта вызвана значительным количеством объектов дорожного сервиса, которые отсутствуют в установленном действующем законе об автомобильных дорогах. В перечне в частности это такие объекты, как гостиницы, кемпинги, торговые пункты, пункты медицинской и техника эвакуационной помощи. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины предоставило заключение, в котором считает, что законопроект может быть принят в первом чтении. По результатам обсуждения на заседании комитета единогласно было принято решение предложить Верховной Раде Украины принять за основу данный законопроект. Прошу поддержать.
Дякую. Будь ласка, записуємося на обговорення. Чечетов Михайло Васильович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги, у законопроекті пропонується з метою сприяння розвитку придорожньої інфраструктури забезпечення безпечних, економічних та комфортних умов дорожнього руху доповнити Закону України „Про автомобільні дороги” новим терміном „елементи санітарного облаштування автомобільних доріг” та уточнити поняття „об’єкти дорожнього сервісу”. Проте, під елементами санітарного облаштування пропонується розуміти туалети, урни, контейнери для сміття, а також інше обладнання санітарного характеру. При практичному застосуванні це визначення потребує уточнення, оскільки за його змістом до санітарного облаштування відносяться лазні, сауни тощо. Необхідність такого уточнення пояснюється тим, що в разі прийняття законопроекту розміщення елементів санітарного облаштування буде здійснюватись без отримання дозволів на платній основі. Відповідного уточнення потребує запропоноване визначення об’єктів дорожнього сервісу, яке також містить термін „інші об’єкти, на яких здійснюється обслуговування учасників дорожнього руху та які розміщуються на землях дорожнього господарства або потребують їх використання для заїзду та виїзду на автомобільну дорогу”. Адже розміщення будівництва, реконструкція, функціонування цих об’єктів здійснюється на платній основі дозвільного характеру. Фракція Партії регіонів пропонує прийняти цей закон у першому читанні, і ми закликаємо фракцію БЮТ, мы понимаем, что во фракции БЮТ сегодня праздник, большущая радость: Президент Украины присвоил звание Героя Украины вашему члену Григорию Омельченко, это большущая радость для вас. Часть уже его поздравляет, част празднует. Но те, кто будет поздравлять позже, и те, кто остались, мы все-таки просим вот этот важный законопроект поддержать. Мы тоже разделяем вашу радость по Омельченко и поздравляем его, да, но все-таки кто остался, поздравлять будет Григория Омельченко позже, просим поддержать и проголосовать нужный для страны закон. Фракция партии регионов убедительно просит оставшуюся часть БЮТ проголосовать этот законопроект. Спасибо. ([[Оплески]])
Гордієнко Сергій Володимирович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Звичайно, важливий законопроект про внесення змін до Закону України „Про автомобільні дороги”. Дивлячись на те, що автомобільних доріг в Україні немає, зате є облаштування їх сервісом. Я хотів би привернути увагу до однієї проблеми, і вважаю, що, і фракція Компартії України буде підтримувати даний законопроект у першому читанні, але ми вважаємо, що тут нема дуже важливого елементу, який би суттєво покращив українські саме дороги. Бо коли їдеш від Києва до Пирятина, то яму ще якось можна об’їхати, а коли їдеш від Лубен до Полтави, особливо в вечірній час, коли зустрічний рух і тебе засліплюють, то там прямо окопи саме Великої Вітчизняної війни. А якого елементу в нас не вистачає в цьому законопроекті? Це облаштування дороги політичною рекламою. І те, що ми бачили останній час по всій Україні і по головних дорогах України, вона, дорога, працює. Так, дорога працювала. Вона – „тигрюля”. І ті кошти, які були витрачені на цю рекламу, вистачило хоча б на те, щоб хоча би прибрати ті ями, зробити ямковий саме ремонт цих доріг. Тому я саме прошу до реальності. Коли ми затрачуємо 800 мільйонів доларів на агітацію у виборчі кампанії, щоб зманіпулювати людською саме свідомістю, то доцільніше б ці кошти було вкладати на облаштування і на інфраструктуру цих доріг. Політична, яка саме реклама там була, вона до якості доріг не привела. І не привела, на превеликий жаль, і до перемоги тих, хто.
Карпук Володимир Георгійович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Ми будемо підтримувати цей законопроект в першому читанні, тому що він внормовує отримання дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу і визначає, що таке є об’єкти дорожнього сервісу. Тому що ті міжнародні дороги, які є і дороги загальнодержавного значення не мають тієї, дійсно, інфраструктури, яка необхідна в порівнянні навіть з нашими сусідами. Тому треба подумати не тільки про кемпінги, не тільки про готелі, а й про інші об’єкти, які вкрай необхідні і про культурні місця, і про центри туризму, особливо розглядати це в сфері підготовки до „Євро 2012”. Разом з тим, треба подумати, тому що зараз є реконструкція багатьох доріг, будівництво нових доріг – дозавершення, будівництво там планується окружної дороги і так далі. Зразу треба думати про те, щоб відповідна інфраструктура включалася до генеральних планів розробки будівництва і реконструкції доріг. Тому ми будемо підтримувати і.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про автомобільні дороги” [[щодо отримання дякую дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу]]. Реєстраційний номер 5041. Прошу визначатися. [[17:26:49]] За-345 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обігу векселів. Реєстраційний номер 3041. Доповідає член Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Бірюк Сергій Олексійович.
Добрий день, шановний головуючий, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обігу векселів. Зазначений законопроект передбачає внесення змін до низки законів України щодо приведення їх у відповідність до Закону про обіг векселів. Наприклад, в закони про господарське товариство і в кодекси вносяться норма, яка вже є вже в цьому законі, що неможливості наповнення статутів товариств векселями. Крім того, зазначений законопроект передбачає, що Бюджетний кодекс повинен мати норму, що стосується заборони внесення векселів для розрахунків з Державним бюджетом і місцевими бюджетами. Така норма вноситься щорічно в бюджет. Один раз вона не була внесена, і була така спроба розрахунків з бюджету векселями. Хай ті, хто це робить, і отримують кошти векселями у вигляді заробітної платні. Крім того, зазначений законопроект провадить відповідальність і відповідні норми щодо відповідальності і суми за питання, пов’язані з порушенням вимог статті четвертої Закону про обіг векселів, що стосується принципів видачі векселів, і також до Адмінкодексу з цього питання. Що передбачає неможливість виписання векселів більшої суми чим поставлені обсяги товарі і послуг, а також ненадання. надання векселів в разі, коли ці послуги і товари були не поставлені. Прийняття зазначеного закону повинно сприяти, з нашої точки зору, підвищенню довіри іноземних та гідних національних підприємців один до одного, а також до загальної економіки України. І підвищити надійність здійснення розрахунків векселями.
Будь ласка, зробіть паузу. І тепер завершуйте.
Вони повинні привести до того, що повинна бути підвищена надійність розрахунків векселів між суб’єктами господарського права та фізичними особами. Я прошу врахувати, що і фізичні особи можуть випускати векселі, а це може призвести до втрат і скажімо соціальних наслідків. Сідайте, будь ласка, співдоповідь від комітету – Прасолов Ігор Миколайович, будь ласка.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые народные депутаты! Комитет по финансам и банковской деятельности рассмотрел законопроект 3041 на своем заседании этот законопроект разработан с целью проведения действующего законодательства в соответствии с принятым законом Украины об обращении векселей в Украине. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины своим заключением от 6.04.2009 года отмечается, что по результатам рассмотрения закона в первом чтении, законопроект может быть принят за основу с учетом высказанных этим управлениям замечания. Комитет своим решением рекомендует Верховную Раду Украины принять за основу проект закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины об обращении векселей. Благодарю за внимание.
Дякую, Ігор Миколайович. Будь ласка, записуємось на обговорення. Чечетов Михайло Васильович.
Шановний Олександр Володимировичу, шановні народні депутати, у проекті пропонується внести ряд змін до Бюджетного та Господарського кодексів України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, законів України про господарські товариства та про виконавче впровадження, які спрямовані на проведення їх положень у відповідність із Законом України „Про обіг векселів в Україні”, а також до самого вказаного закону щодо уточнення його окремих положень. Розглянувши проект, вважаємо до доцільне висловити до його положень деякі зауваження. Згідно запропонованому проекту новою частиною шість статті 50 Бюджетного кодексу України забороняється надання відстрочок щодо строків сплати податкових зобов’язань суб’єктів господарювання за податками, зборами, обов’язковими платежами. Причому не вносяться зміни до Закону України про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами, які є спеціальним законом з питань оподаткування, що визначає порядок погашення зобов’язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів, обов’язкових платежів, яктй врегульовує питання, пов’язані з розстроченням та відстрочення податкових зобов’язань платника податків. Зокрема, порядок розстрочення чи відстрочення податкових зобов’язань, підстави для прийняття рішень щодо розстрочення чи відстрочення податкових зобов’язань, крім податкового боргу, умови надання розстрочення та відстрочення податкових зобов’язань підстава для дострокового розірвання договорів про розстрочення, відстрочення тощо. Але ті зауваження, які виказані вони не зменшують цінність закону і фракція Партії регіонів пропонує в сесійні залі підтримати в першому читанні даний законопроект. Дякую за увагу.
Народний депутат Ляпіна передає право на виступ народному депутату Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін, група „За Україну!”. Вексельна форма розрахунків є однією із самих найзручніших форм розрахунків, коли виникає довіра між суб’єктами господарювання і фізичними особами. Особливої зручності з використанням вексельної форми розрахунків виникають між суб’єктами господарювання при використанні податкових векселів, що покращує і оптимізує взаємостосунки саме з податковою адміністрацією. Нам вдалося уникнути народження фінансових векселів, які не забезпечені конкретними товарами, послугами, інакше б ми народили чергові фінансові піраміди, фінансові схеми і це був би ще один не контрольований грошовий обіг. Поки що нам вдається стримувати народження саме фінансових векселів. Що стосується пропозицій саме цього законопроекту, то вони є слушними в тій частині, що сьогодні фактично відсутня адміністративна відповідальність за народження і обіг, скажемо так, неправильних векселів, що в свою чергу сприяє видачі векселів, які дійсно не забезпечені конкретними товарами, конкретними послугами. Я думаю, що ця адміністративна норма, за яку зараз будуть карати, дисциплінує суб’єктів господарювання. Я думаю, що слушною є пропозиція і та, що сьогодні буде заборонятись проводити розрахунки саме з місцевими бюджетами і я хотів би наголосити і не погоджувався з доповідачем, що форма вексельних розрахунків, саме податкових розрахунків, вона залишається і вітається податковою інспекцією. Слушною є пропозиція також і в тому, що статутні фонди товариств не будуть наповнюватись векселями, а дійсно реальними коштами. Тому є зауваження науково-експертного управління - вони технічні, які можна, дійсно, усунути до другого читання. Тому я пропоную теж підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Від фракції, які не записались, немає наполягань?
Є. Не бачу хто? Народний депутат Матвєєв, будь ласка.
Вообще в свое время появление вексельной формы расчетов и обязательств внесло достаточное оживление в экономическую жизнь Украины. Но в то же время породило и некоторые моменты, которые, ну, отрицательно сказались на доверии к финансовой системы Украины в целом. Значит, не мало случаев, когда векселя выпускались без наличия денежных обязательств, без наличия денежных долгов. Немало было векселей выпущено таких, которые юридическим лицам и которые не были подкреплены материальными ресурсами, и которые не имели под собой никаких, действительно, экономических оснований, но они действовали, они вращались, и в конечном итоге это привело к падению экономики. Поэтому я поддерживаю принятие вот этого закона. Я поддерживаю те поправки, которые предлагает внести научно-экспертное управление. Значит, я считаю, что принятие этого закона и фракция Компартии Украины этот закон поддержит в первом чтении.
Ще є? Хто наполягає з фракцій, які не записувалися? Немає. Обговорення завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обігу векселів [[реєстраційний номер 3041]]. Прошу визначатись. [[17:37:34]] За-300 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[щодо першочергового безоплатного забезпечення автомобілями інвалідів війни]]. Реєстраційний номер 5229. Доповідає Міністр праці та соціальної політики Денісова Людмила Леонтьєва.
Шановні народні депутати! Шановний пане головуючий! У цьому році Україна буде відзначати 65 років Перемоги у Великій Вітчизняній війні. У рамках підготовки до цієї відзначної дати уряд розробив проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" та у жовтні 2009 року подав його на розгляд Верховною Радою України. Дякуємо, що ви внесли його до порядку денного, оскільки цей законопроект є дуже важливим на даний час. На сьогодні відповідно до законів України передбачено дві черги для забезпечення спецавтотранспортом позачергово та у порядку загальної черги. Всього забезпечення автомобілями потребує понад 92 тисячі інвалідів. На обліку для позачергового забезпечення автомобілями перебуває 27,6 тисячі інвалідів, з них 23,5 тисячі – це інваліди війни, з них же біля 15 тисяч осіб, які брали безпосередню участь у бойових діях Великої Вітчизняної війни та війни з Японією. Згідно з Постановою Кабінету Міністрів України, яка діє з 1997 року, є ще черга, яка складається з інвалідів з числа осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною. Урядом пропонується законодавчо закріпити першочерговість при забезпеченні автомобілями осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною, і поширити цю пільгу на інвалідів війни з числа осіб, які брали безпосередню участь у бойових діях під час Великої вітчизняної війни та війни з Японією. Сподіваюсь, шановні народні депутати, що ваша підтримка урядового законопроекту буде заслуженим подарунком захисникам Вітчизни напередодні 23 лютого, яке залишається святом для цих стареньких людей. Прошу, народні депутати України, підтримати та прийняти законопроект за основу та в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь від комітету, Сушкевич Валерій Михайлович. Включіть мікрофон, будь ласка, з місця.
Дякую, Олександре Володимировичу. Народний депутат Сушкевич, фракція БЮТ. Я вдячний міністре праці та соціальної політики Людмилі Леонідівні Денісовий за професійне, кваліфіковане представлення урядового проекту, який має на меті пришвидшити безоплатне отримання автомобілів інвалідам війни, які брали безпосередню участь у бойових діях під час Великої вітчизняної війни та війни з Японією. Варто зазначити, що ця урядова ініціатива особливо доречна і необхідна у переддень відзначення у поточному році 65-річниці великої перемоги над фашистськими загарбниками. Хотів би звергнути увагу, що у порівняльній таблиці до законопроекту подана попередня редакція першої частини пункту 22 статті 13 Закону України „Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту”. Це пов’язано з тим, що законопроект був внесений у жовтні минулого року, коли чинною була редакція, що подана у порівняльній таблиці. У грудні Верховна Рада прийняла закон, в який внесла зміни до зазначеного пункту і вона має трошки інший вигляд. Однак незважаючи на такі вже прийняті зміни, запропоновано в законопроекті доповнення до пункту 22 щодо першочергового безоплатного забезпечення інвалідів війни із числа осіб, які брали безпосередню участь в бойових діях, повністю відповідає і цій редакції. Спеціально, шановні колеги, хотів би звернути увагу на термінологічні особливості проекту. Слово „першочергово” в запропонованій редакції в новій частині пункту 22 є по суті доповненням до норми чинної першої частини цього пункту 22, яка передбачає позачергове безоплатне забезпечення. Тобто інваліди війни, про яких йдеться у законопроекті, згідно законодавства вже мають право на позачергове забезпечення автомобілями. Норма, яка пропонується урядом зараз, до нього, до цієї норми пропонує додатково „позачергове забезпечення” і серед.
Будь ласка, завершуйте.
додає ще „першочергово”. Таким чином інваліди війни з числа осіб, які брали безпосередню участь в бойових діях під час Великої Вітчизняної війни та війни з Японією, у випадку прийняття пропонованих законопроектом змін матимуть право отримати безоплатно автомобіль першочергово серед позачерговиків. Це суттєво і важливо. Хотів би звернути також увагу, що законопроект пропонує пільги для осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною. Перелік цих осіб визначений статтею 11 закону. це герої Радянського Союзу, повні кавалери Слави, а також герої соціалістичної праці, удостоєні цього звання за працю в період Великої Вітчизняної війни. На жаль, як не дивно, ці особи були незаслужено, як кажуть, забуті, і, зокрема, ті, які є інвалідами. Те, що торкається саме автомобілів. Законопроект усуне цю явну несправедливість по відношенню до таких осіб з числа інвалідів. Комітет на своєму засіданні підтримав цей законопроект, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий в першому читанні. І хочу ще окремо сказати, що цей законопроект можна прийняти тільки в першому читанні, тому що, я сказав, по статті 22-й, редакції, пропонуються доповнення, які повинні бути гармонізовані у другому читанні. Дякую за увагу. Прошу.
Записуємося на обговорення. Цибенко Петро Степанович. Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги, шановні виборці, дорогі ветерани і інваліди Великої Вітчизняної війни, дуже добре, що в результаті підготовки до виборів ви вже, мабуть, звернули увагу на слова доповідачів про те, що цей документ був внесений у жовтні минулого року, тобто – в ході передвиборчої кампанії. І добре, що внесений він і дуже добре, що ми його сьогодні розглядаємо, я переконаний, що ми його підтримаємо. Звичайно гра словами, гра словами, на превеликий жаль, нічого не вирішить, не вирішувала і не вирішить. Зараз є позачергово, пропонується позачергово, як не запиши – 23 тисячі інвалідів як не мали автомобілів, так, я дуже боюся, що навряд чи до 65 річниці, вони і будуть мати ці автомобілі. Але принаймні вже одна прагнення: поліпшити і удосконалити заслуговує на підтримку. Ми будемо голосувати і пропонуємо прийняти його в цілому як закон з урахуванням тих поправок, моїх поправок, які ви одержали в ході сьогоднішнього засідання. Просто зосереджу увагу, про що йде мова. Приймаючи цей закон, ми можемо внести поправку у той закон, який ми нещодавно з вами приймали, навколо якого ми вже місяць боремося, чому вкралася помилка, що була проголосована моя поправка про безкоштовну передачу автомобілів інвалідам. В результаті підготовки закону до підписання слово „безкоштовно” зникло, і закон, на жаль, вийшов без цього слова. Іншого варіанту, ніж внести зміну до цього закону, у нас немає. Хоча ми будемо продовжувати, вибачте, розбиратися хто ж повинен понести відповідальність за фальсифікацію закону. Тому я пропоную сьогодні за ту поправку, яка у вас є роздана, щоб у Закон про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні добавити слово „безоплатно” і нинішній закон розширити про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту та про основи соціальної захищеності інвалідів України.
Будь ласка, завершуйте.
Внести зміни до двох законів. Прошу підтримати в цілому, як зміни до двох законів. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую, шановні народні депутати України! Фракція Партії регіонів підтримує цей закон, але необхідно наголосити на наступному. Справа в тому, що треба інформувати людей не тільки по суті закону, а ще і говорити хто сьогодні за нормами діючого законодавства України та постановами уряду має право на позачергове забезпечення автомобілем. Бо давайте вдумаємося, статус більш вагомий, якого позачергового отримання автомобілів, чи першочергового. Зараз же ми намагаємося вийти з цієї ситуації ввести ще одну цікаву чергу, першочергові серед позачергових, для того, щоб вирішити питання інвалідів війни, які були учасниками бойових дій. Хоча мені видається, що при цьому треба проінформувати громадян України, яких ми фактично відсуваємо на 23 тисячі автомобілів назад. Тобто це інваліди, які мають позачерговий статус сьогодні: інваліди від загального захворювання, трудового каліцтва, сімї з двома і більше інвалідами, інваліди другої групи Чорнобильської АЕС, інваліди першої групи, інваліди першої групи по зору або без обох ніг, інваліди з кусками обох ніг і рук. Тобто нам треба зараз все ж таки виходити з цієї проблеми не шляхом рихтування закону і вигадуванням якоїсь першочергової черги серед поза черговиків, а необхідно знайти цих 3,3 мільярди гривень, які нам необхідно для того, щоб забезпечити інвалідів і обов’язкова умова – автомобілями вітчизняного виробництва. Бо та схема, за яку говорила і фракція комуністів України, до якої сьогодні вдається уряд, купити по завищеним цінам китайські автомобілі і при цьому під державні гарантії використати 400 мільйонів доларів, це тем до Генеральної прокуратури України. Я думаю, що ми ще повернемося до неї. Я пропоную.
Завершуйте, будь ласка.
Я пропоную підтримати цей закон в першому читанні і все ж таки, щоб було більш коректно, цю інваліди війни з числа осіб автомобілями першочергово із позачергових, щоб це була норма в законі, бо ми, взагалі то, заплутаємо всіх людей і управління праці та соціального захисту, які ведуть цю чергу, бо прийдуть люди один скаже: в мене позачергова черга, інший скаже: ні, а в мене от першочергова серед позачергових. І це ситуація, яка виглядати буде достатньо сумно, бо сьогодні більше 150 тисяч людей стоять на цих чергах. І я підтримую ту пропозицію, яку висловив Адам Іванович, бо з невідомих причин хотілось б думати, що це просто технічна помилка була. Але з закону зникло дуже важливе слово „безоплатно”. Дякую за увагу.
Карпук Володимир Георгійович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”, партія "Наша Україна". Ми, безумовно, будемо підтримувати цей важливий законопроект тому, що тим учасникам бойових дій, і учасникам Великої Вітчизняної війни наймолодшим з них 83 роки. І, звичайно, що гарні закони у нас, але немає достатньо фінансового забезпечення, і тому все вирішується впродовж років. Я був учасником двох парламентських слухань в цій залі, коли розглядалося питання підготовки до ювілеїв перемоги у війні. І одне з найпекучіших питань – це питання забезпечення автомобілями. Тому, безумовно, цей законопроект треба приймати з тими поправками, які слушно вніс Адам Іванович, однак мене хвилює питання саме фінансового забезпечення, тому що знову ми проговоримо, знову приймемо закон, а люди це почують, а ми його не вирішимо. То та постанова уряду щодо кредиту під гарантії держави в 400 мільйонів доларів, спільно з китайцями, сумнівної якості автомобі.
Завершуйте, будь ласка.
з доведенням їх, як кажуть, „до кондиції” в Запоріжжі все-одно не вирішить проблеми, буде багато питань по запасних частинах, по паливу і так далі. Тому я думаю, що слід повернутися до перегляду тієї постанови і реальні кроки зробити для забезпечення інвалідів автомобілями. Дякую.
Дякую, Ляшко. Секундочку, два депутати з однієї фракції, тепер та, яка не брала участі. Ляшко Олег Валерійович фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Олег Ляшко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Я хочу звернути увагу, що уряд Юлії Тимошенко не під час виборчої кампанії, а задовго до неї вживав заходів до того, щоб 23,5 тисячі інвалідів війни, які чекають роками десятками років. Чекають своєї черги на отримання автомобілів, щоб вирішити цю проблему. Отут в цьому залі вже неодноразово говорилося про те, що уряд Тимошенко домовився з китайськими партнерами про отримання кредиту в обсязі 400 мільйонів доларів на придбання 50 тисяч автомобілів, які мали бути доведені для потреб інвалідів війни на Запорізькому автозаводі. На превеликий жаль, Президент Ющенко двічі ветував відповідні урядові постанови. В наслідок цього 23,5 тисячі інвалідів війни і сьогодні, як правильно сказали колеги, позбавленні можливості отримати довгоочікуваний автомобіль. Що ж до завищених цін, то дуже легко порахувати. 400мільйонів поділити на 50 тисяч – це 8 тисяч доларів один автомобіль. А якщо сюди ще врахувати вартість його.
завершуйте, будь ласка.
а якщо сюди ще дорахувати вартість його доопрацювання на Запорізькому автозаводі, то цей автомобіль обходиться майже даром. Якщо у пана колеги, тіньового Міністра праці і соціального захисту є пропозиція по тому, де взяти гроші у державному бюджеті на те, щоб 24 тисячі інвалідів війни забезпечити автомобілями. Будь ласка, нагадайте ці пропозиції. Але, щоб вони не були такими ефемерні, як ваші підвищення соціальних виплат. Дякую.
Обговорення завершено. Ну, на превеликий жаль, фракція отримала можливість висловитись, тому я не маю права вже дати вам ще додатково слово. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” [[щодо першочергового безоплатного забезпечення автомобілями інвалідів війни]]. Реєстраційний номер 5229. Прошу визначатися. [[17:54:25]] За-351 Рішення прийнято. Шановні колеги, доповідач, Міністр праці та соціальної політики Денісова Людмила Леонтьєва та частина депутатів, які брали участь в обговоренні пропонували прийняти в цілому цей проект закону. Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевич Валерій Михайлович заперечує це, висловлюючи певні свої пропозиції щодо його доопрацювання. Окрім того, ми маємо. [[Шум у залі]] Окрім того, ми маємо пропозиції народного депутата Мартинюка Адама Івановича. Будь ласка, Сушкевич Валерій Михайлович, мікрофон.
Дякую, Олександре Володимировичу. Я не заперечую, але я кажу про те, що текст закону написаний у жовтні місяці минулого року. За цей час стаття 16 поміняла редакцію, тобто у нас законопроект написаний по відношенню до редакції старої. Якщо ми зараз приймаємо, то ми приймаємо не відповідні рішення, які стосуються зміненої редакції того закону, до якого ми вносимо поправку. Зрозумійте, ми тоді зробимо невідомо що. Це перше. І, по-друге, Адам Іванович, я зараз подивився вашу пропозицію, я підтримую її. Але вона вноситься до закону і в минулому законі вона вносилася до Закону про основи соціальної захищеності. Зараз тут Закон „Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту” і в ньому слово „безоплатно” є в обох редакціях, прочитайте, будь ласка, і там, і там є слово „безоплатно”. Дякую. Тому у мене пропозиція прийняти цей закон у першому читанні і на наступному тижні ми зразу після приведення у відповідність з новою редакцією статті 16, яка вже буде актуалізована у тексті другого читанні, приймемо цей закон, все.
Будь ласка, міністр праці – Денісова Людмила Леонтіївна щодо редакції статті 16.
Шановні колеги, а можна прийняти таке рішення, щоб за скороченою процедурою до другого читання? Ми б сьогодні попрацювали, а завтра прийняли закон в цілому?
Скорочена процедура – 7 днів подачі пропозицій. Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Справа у тому, шановні колеги, що я вношу пропозицію змінити назву сьогоднішнього закону, який ми розглядаємо, розширити не тільки Закон про соціальний захист інвалідів війни, а й той закон, в якому ми з вами допустили помилку. Не ми, а хтось. Це перше. Друге. А що нам заважає зараз, якщо ми бачимо, що 16 стаття чомусь не відповідає, чому зараз ми не можемо привести у відповідність цю статтю? Вона ж перед вами. Давайте для стенограми ви зачитайте 16 статтю, і ми вносимо в неї зміни. Навіщо нам потім папір тратити, якщо ви готові зараз сказати про це під стенограму? Скажіть під стенограму, що маємо виправити, приймаємо цю вашу поправку, приймаємо мою поправку і в цілому голосуємо як за закон. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, мені хотілося би звернутися до вас всіх, бо поспішність в прийнятті цього закону, я наголошував на цьому, воно може призвести до того, що непорозуміння будуть в районних та обласних управліннях праці та міських управліннях праці та соціального захисту. Тому що нам необхідно коректно виписати саме оцю норму. І там, де ми вносимо в статтю 13-ту зміну, там треба, щоб чітко розуміли і люди, і працівники: що ми вводимо право першочергового отримання автомобіля серед осіб, які мають за законом позачергово. І це має бути коректно виписано в законі, бо буде подвійне тлумачення, і ми будемо мати від цього закону більше нервів і гризот у людей, ніж це ми виграємо від того, що сьогодні поспіхом проголосуємо закон. І ще одне. Треба, щоб стаття 16-та була коректно теж діюча, вже змінена, виписана в цьому законі, за станом на сьогоднішній день яка діє і має юридичну норму і треба підтримати те, що каже Адам Іванович, змінити.
Завершуйте, Михайло Миколайович, будь ласка.
Якщо міністерство зараз і міністр скаже, що не є критичним те, щоб ми наступного пленарного тижня першим питанням прийняли цей закон от, то я думаю, я думаю, що треба спокійно виписати і наступного пленарного тижня першим питанням цей закон проголосувати в другому читанні та в цілому.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про підготовку за скороченою процедурою до другого читання проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”. Реєстраційний номер 5229. Прошу визначатися. [[17:59:53]] За-313 Рішення прийнято. Шановні колеги, вечірнє пленарне засідання оголошую закритим. Завтра о 10 годині ранку розпочнеться ранкове пленарне засідання. На все добре.