Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, sednici prisustvuje 178 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u danima za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od 126 narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici Ivica Dačić i Vesna Pešić. Pošto je Narodna skupština završila pretres o svim tačkama dnevnog reda, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU I IMENOVANjU ČLANOVA I ZAMENIKA ČLANOVA REPUBLIČKE IZBORNE KOMISIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu odluke podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 14. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština razrešava i imenuje članove i zamenike članova Republičke izborne komisije većinom glasova svih narodnih poslanika Narodne skupštine. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije. Za 168, nije glasalo 36, od 204 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VLADI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vladi, u načelu. Za 129, protiv 23, nije glasalo 15, od 167 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Srđana Šajna, kojima je predloženo da se ispred člana 1. doda novi član 1. i da se ispod člana 1. doda novi član 1a. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo dr Ninoslav Dimitrijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 62, od 203 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 127, uzdržan jedan, nije glasalo 14, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dušan Bajatović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Čanak. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor predlažu da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 23, protiv 171, nije glasalo 29, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Marton i Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor predlažu da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 15, protiv 203, nije glasalo troje, od 221 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 129, uzdržan jedan, nije glasalo 15, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 129, uzdržan jedan, nije glasalo 14, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 130, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 130, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od 219 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor predlažu da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 130, uzdržan jedan, nije glasalo 13, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo Milisav Petronijević. Predstavnik predlagača je, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 187, protiv 20, nije glasalo 14, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Miletić Mihajlović. Predstavnik predlagača je, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 210, uzdržana dva, nije glasalo 11, od 223 poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Rajko Baralić. Predstavnik predlagača je, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 146, protiv jedan, nije glasalo 75, od 222 poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 128, nije glasalo 15, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici mr Dejan Mirović i Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 129, nije glasalo 18, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo dr Bojan Milovanović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 129, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 129, nije glasalo 16, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 129, nije glasalo 17, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Željko Vasiljević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 130, uzdržan jedan, nije glasalo 20, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Rajko Baralić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 129, nije glasalo 19, od 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 130, nije glasalo 19, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vladi, u celini. Za 130, protiv 22, nije glasalo 74, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vladi. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOJ UPRAVI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, u načelu. Za 130, protiv 22, nije glasalo 17, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Srđana Šajna, da se doda novi član 1. i narodnog poslanika Petra Cvetkovića na član 2. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 130, nije glasalo 17, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Radovan Radovanović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 129, nije glasalo 85, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanik Laslo Varga i Balint Pastor. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 127, nije glasalo 89, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju Predloga zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, u celini. Za 131, protiv 24, nije glasalo 26, od 181 narodnog poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O PLATAMA DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMEŠTENIKA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o platama državnih službenika i nameštenika, u načelu. Za 134, protiv 17, nije glasalo 10, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 129, nije glasao 21, od 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 132, uzdržan jedan, nije glasalo 15, od 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 129, nije glasao 21, od 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona državnih službenika i nameštenika, u celini. Za 134, protiv 23, nije glasalo troje, od 160 poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o dopuni Zakona o platama državnih službenika i nameštenika. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNIM I DRUGIM PRAZNICIMA U REPUBLICI SRBIJI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji, u načelu. Za 141, protiv 9, uzdržan jedan, nije glasalo 8, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Narodni poslanici Laslo Varga i Balint Pastor zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 3. doda novi član 4. Vlada predlaže da se amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 125, nisu glasala 23, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji, u celini. Za 141, protiv 9, nije glasalo 9, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DRŽAVNOM PEČATU REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o državnom pečatu Republike Srbije, u načelu. Za 135, protiv 7, uzdržan jedan, nije glasalo 17, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 129, nije glasao 21, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 130, nije glasalo 19, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Slavko Jerković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 81, protiv 130, nije glasalo 17, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 81, protiv 129, nije glasalo 18, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o državnom pečatu Republike Srbije, u celini. Za 134, protiv 18, nije glasalo 17, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o državnom pečatu Republike Srbije. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O PEČATU DRŽAVNIH I DRUGIH ORGANA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o pečatu državnih i drugih organa, u načelu. Za 131, protiv 13, nije glasalo 16, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 131, nije glasalo 18, od 229 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Božidar Koprivica. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 130, nije glasalo 19, od 229 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Laslo Varga i Balint Pastor. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 127, nije glasao 91, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 131, nije glasalo 17, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 82, protiv 129, nije glasalo 17, od 228 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 81, protiv 129, nije glasalo 17, od 227 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 81, protiv 128, nije glasalo 16, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 130, nije glasalo 15, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 129, uzdržan jedan, nije glasalo 15, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o pečatu državnih i drugih organa, u celini. Za 131, protiv 15, nije glasalo 17, od 163 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o pečatu državnih i drugih organa. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSIGURANjU Pošto je Narodna skupština obavila pretres predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju, u načelu. Za 133, protiv 16, nije glasalo 12, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Zdravko Topalović. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 128, nije glasalo 18, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 128, nije glasalo 18, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Nebojša Stefanović. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 18, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 13, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 18, od 223 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 82, protiv 125, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 126, nije glasalo 19, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 125, nije glasalo 26, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo poslanik Oto Kišmarton. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 126, nije glasalo 20, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 127, nije glasalo 19, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo poslanik Saša Valjarević. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 128, nije glasalo 15, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 127, nije glasalo 17, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 127, nije glasalo 16, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela Jorgovanka Tabaković. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 125, nije glasalo 20, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 127, nije glasalo 17, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo poslanik Vlado Sekulić. Vlada predlaže da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 78, protiv 125, nije glasalo 18, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju, u celini. Za 133, protiv 15, nije glasalo 6, od 154 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U POSTUPKU ZA RATNE ZLOČINE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine, u načelu. Za 135, protiv 77, nije glasalo 10, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 127, nije glasalo 16, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 79, protiv 127, nije glasalo 17, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu predlažu da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 80, protiv 127, nije glasalo 15, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine, u celini. Za 136, protiv 80, nije glasalo 7, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU KONVENCIJE UJEDINjENIH NACIJA O BORBI PROTIV DEZERTIFIKACIJE U ZEMLjAMA SA TEŠKOM SUŠOM I/ILI DEZERTIFIKACIJOM, POSEBNO U AFRICI Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Ujedinjenih nacija o borbi protiv dezertifikacije u zemljama sa teškom sušom i/ili dezertifikacijom, posebno u Africi, u načelu. Za 146, nije glasalo 7, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Ujedinjenih nacija o borbi protiv dezertifikacije u zemljama sa teškom sušom i/ili dezertifikacijom posebno u Africi, u celini. Za 145, nije glasalo 8, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog ovog zakona. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU KONVENCIJE O PROCENI UTICAJA NA ŽIVOTNU SREDINU U PREKOGRANIČNOM KONTEKSTU Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o proceni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu, u načelu. Za 147, nije glasalo 6, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o proceni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu, u celini. Za 143, nije glasalo 10, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o proceni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU OKVIRNE KONVENCIJE O ZAŠTITI I ODRŽIVOM RAZVOJU KARPATA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije o zaštiti i održivom razvoju Karpata, u načelu. Za 143, protiv jedan, nije glasalo 9, od 153 poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije o zaštiti i održivom razvoju Karpata, u celini. Za 146, nije glasalo 7, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije o zaštiti i održivom razvoju Karpata. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU KONVENCIJE O OČUVANjU EVROPSKE DIVLjE FLORE I FAUNE I PRIRODNIH STANIŠTA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju evropske divlje flore i faune i prirodnih staništa. Za 147, nije glasalo 6, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju evropske divlje flore i faune i prirodnih staništa, u celini. Za 145, nije glasalo 8, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju evropske divlje flore i faune i prirodnih staništa. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU KONVENCIJE O OČUVANjU MIGRATORNIH VRSTA DIVLjIH ŽIVOTINjA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju migratornih vrsta divljih životinja, u načelu. Za 146, nije glasalo 7, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju migratornih vrsta divljih životinja, u celini . Za 144, nije glasalo 8, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o očuvanju migratornih vrsta divljih životinja. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I REPUBLIKE CRNE GORE O SOCIJALNOM OSIGURANjU Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Crne Gore o socijalnom osiguranju, u načelu. Za 144, nije glasalo 6, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Crne Gore o socijalnom osiguranju, u celini. Za 142, nije glasalo 9, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Crne Gore o socijalnom osiguranju. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU SAVETA MINISTARA SRBIJE I CRNE GORE, VLADE REPUBLIKE MAĐARSKE I VLADE RUMUNIJE O TAČKI SUSRETA DRŽAVNIH GRANICA IZMEĐU SRBIJE I CRNE GORE, REPUBLIKE MAĐARSKE I RUMUNIJE, KOJA JE OBELEŽENA TROMEĐNOM GRANIČNOM OZNAKOM I NjENOM ODRŽAVANjU Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore, Vlade Republike Mađarske i Vlade Rumunije o tački susreta državnih granica između Srbije i Crne Gore, Republike Mađarske i Rumunije, koja je obeležena tromeđnom graničnom oznakom i njenom održavanju, u načelu. Za 148, nisu glasala četiri, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore, Vlade Republike Mađarske i Vlade Rumunije o tački susreta državnih granica između Srbije i Crne Gore, Republike Mađarske i Rumunije, koja je obeležena tromeđnom graničnom oznakom i njenom održavanju, u celini. Za 147, nije glasalo pet, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore, Vlade Republike Mađarske i Vlade Rumunije o tački susreta državnih granica između Srbije i Crne Gore, Republike Mađarske i Rumunije, koja je obeležena tromeđnom graničnom oznakom i njenom održavanju. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADA ZEMALjA BENELUKSA O UKIDANjU VIZA ZA NOSIOCE DIPLOMATSKIH I SLUŽBENIH PASOŠA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i vlada zemalja Beneluksa o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, u načelu. Za 147, nije glasalo 6, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i vlada zemalja Beneluksa o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, u celini. Za 146, nije glasalo 7, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je većinom glasova prihvatila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i vlada zemalja Beneluksa o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU DODATNOG PROTOKOLA UZ KRIVIČNOPRAVNU KONVENCIJU O KORUPCIJI Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Krivičnopravnu konvenciju o korupciji, u načelu. Za 137, protiv jedan, nije glasalo 15, od 153 poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Krivičnopravnu konvenciju o korupciji, u celini. Za 140, nije glasalo 13, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Krivičnopravnu konvenciju o korupciji. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU GRAĐANSKOPRAVNE KONVENCIJE O KORUPCIJI Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Građanskopravne konvencije o korupciji, u načelu. Za 134, protiv 6, nije glasalo 12, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Građanskopravne konvencije o korupciji, u celini. Za 137, nije glasalo 16, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Građanskopravne konvencije o korupciji. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU OKVIRNOG UGOVORA O ZAJMU ZAKLjUČENOG IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I BANKE ZA RAZVOJ SAVETA EVROPE Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope, u načelu. Za 133, nije glasalo 20, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope, u celini. Za 131, nije glasao 21, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O TRGOVINI I EKONOMSKOJ SARADNjI IZMEĐU SAVETA MINISTARA SRBIJE I CRNE GORE I VLADE REPUBLIKE INDIJE Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o trgovini i ekonomskoj saradnji između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije u načelu. Za 143, nije glasalo 8, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o trgovini i ekonomskoj saradnji između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije, u celini. Za 139, nije glasalo 11, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o trgovini i ekonomskoj saradnji između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU SAVETA MINISTARA SRBIJE I CRNE GORE I VLADE REPUBLIKE INDIJE O IZBEGAVANjU DVOSTRUKOG OPOREZIVANjA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK I NA IMOVINU Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u načelu. Za 142, nije glasalo 9, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u celini. Za 144, nije glasalo 6, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE POLjSKE O SARADNjI I UZAJAMNOJ POMOĆI U CARINSKIM PITANjIMA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u načelu. Za 145, nije glasalo 6, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u celini. Za 146, nije glasalo pet, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE O UZAJAMNOJ POMOĆI U CARINSKIM PITANjIMA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u načelu. Za 142, nije glasalo 8, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u celini. Za 143, nije glasalo 7, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima. Prelazimo na 26. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O GARANCIJI (ŽELEZNICE SRBIJE - VOZNA SREDSTVA) IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije - Vozna sredstva) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, u načelu. Za 142, nije glasalo 8, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije - Vozna sredstva) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, u celini. Za 144, nije glasalo 7, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije - Vozna sredstva) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Prelazimo na 27. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O GARANCIJI IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE (PROJEKAT OBNOVE ŽELEZNICA II) Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke (Projekat obnove železnica II), u načelu. Za 145, nije glasalo 6, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke (Projekat obnove železnica II), u celini. Za 142, protiv dva, nije glasalo 7, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke (Projekat obnove železnica II) Prelazimo na 28. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O USPOSTAVLjANjU ŽELEZNIČKE MREŽE VISOKE PERFORMANSE U JUGOISTOČNOJ EVROPI Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uspostavljanju železničke mreže visoke performanse u jugoistočnoj Evropi, u načelu. Za 143, protiv 6, nisu glasala tri, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uspostavljanju železničke mreže visoke performanse u jugoistočnoj Evropi, u celini. Za 144, protiv 7, nije glasao jedan, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uspostavljanju železničke mreže visoke performanse u jugoistočnoj Evropi. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU PROTOKOLA OD 3. JUNA 1999. GODINE O IZMENAMA KONVENCIJE O MEĐUNARODNIM ŽELEZNIČKIM PREVOZIMA (COTIF) OD 9. MAJA 1980. GODINE (PROTOKOL IZ 1999.) I KONVENCIJE O MEĐUNARODNIM ŽELEZNIČKIM PREVOZIMA (COTIF) OD 9. MAJA 1980. GODINE U VERZIJI NA OSNOVU PROTOKOLA O IZMENAMA OD 3. JUNA 1999. GODINE Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola od 3. juna 1999. godine o izmenama Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine (Protokol iz 1999.) i Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine u verziji na osnovu Protokola o izmenama od 3. juna 1999. godine, u načelu. Za 142, protiv jedan, nije glasalo 8, od 151 poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola od 3. juna 1999. godine o izmenama Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine (Protokol iz 1999.) i Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine u verziji na osnovu Protokola o izmenama od 3. juna 1999. godine, u celini. Za 139, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 11, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Protokola od 3. juna 1999. godine o izmenama Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine (Protokol iz 1999.) i Konvencije o međunarodnim železničkim prevozima (COTIF) od 9. maja 1980. godine u verziji na osnovu Protokola o izmenama od 3. juna 1999. godine. Prelazimo na 30. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU AKATA SVETSKOG POŠTANSKOG SAVEZA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetskog poštanskog saveza, u načelu. Za 145, nije glasalo 7, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetskog poštanskog saveza, u celini. Za 141, nije glasalo 11, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetskog poštanskog saveza. Prelazimo na 31. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA AKTA POVERENIKA ZA INFORMACIJE OD JAVNOG ZNAČAJA Pošto je Narodna skupština obavila zajednički jedinstveni pretres u okviru koga je razmatrala i Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Poverenika za informacije od javnog značaja, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Poverenika za informacije od javnog značaja. Za 136, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 153 poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Poverenika za informacije od javnog značaja. Prelazimo na 32. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA AKTA ZAŠTITNIKA GRAĐANA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Zaštitnika građana. Za 147, nije glasalo 6, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Zaštitnika građana. Prelazimo na 33. tačku dnevnog reda: – PREDLOG AUTENTIČNOG TUMAČENjA ODREDABA ČLANA 127. STAV 1. I 2. ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANjU ("SLUŽBENI GLASNIK REPUBLIKE SRBIJE", BROJ 76/05) Pošto je Narodna skupština obavila pretres o Predlogu autentičnog tumačenja, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 127. stav 1. i 2. Zakona o visokom obrazovanju ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 76/05). Za 147, nije glasalo 38, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 127. stav 1. i 2. Zakona o visokom obrazovanju ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 76/05). Prelazimo na 34. tačku dnevnog reda: – PREDLOG DEKLARACIJE NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE O OSUDI BLOKADE I IZOLACIJE REPUBLIKE KUBE KOJU SPROVODE SJEDINjENE AMERIČKE DRŽAVE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o osudi blokade i izolacije Republike Kube koju sprovode Sjedinjene Američke Države, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv i tekst Predloga deklaracije amandman je podnelo 205 narodnih poslanika. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 209, protiv 10, nije glasalo pet, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na naziv Predloga deklaracije amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 203, uzdržana dva, nije glasalo 9, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 202, uzdržanih pet, nije glasalo 9, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 202, uzdržana tri, nije glasalo 12, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 204, uzdržanih pet, nije glasalo 9, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 6, protiv 206, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Ivan Andrić, Milena Stanković i Nebojša Ranđelović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 6, protiv 198, uzdržana četiri, nije glasalo 16, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto je Narodna skupština završila odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu deklaracije u celini. Stavljam na glasanje Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o osudi blokade i izolacije Republike Kube koju sprovode Sjedinjene Američke Države. Za 209, protiv 10, nije glasalo pet, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o osudi blokade i izolacije Republike Kube koju sprovode Sjedinjene Američke Države. Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o POVREDAMA POSLOVNIKA na koje su u toku sednice ukazivali narodni poslanici. Pošto je u toku sednice ukazano na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 100. stav 4. Poslovnika, prema kojoj, ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučiti o tom pitanju u danu za glasanje. Saglasno navedenoj odredbi Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 1. oktobra 2007. godine, u 10,47 časova, ukazao je na povredu člana 90. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 70, protiv 125, nisu glasala 22, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, na sednici 4. oktobra 2007. godine u 10,50 časova, ukazao je da je predsednik Narodne skupštine povredio član 104. stav 1. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 74, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 18, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Todorović, na sednici 11. oktobra 2007. godine u 11,05 časova, ukazao je da je predsednik Narodne skupštine povredio član 100. stav 3. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 68, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 11. oktobra 2007. godine u 11,10 časova, ukazala je da je predsednik Narodne skupštine povredio član 104, član 225. stav 1, član 226. i član 199. stav 1. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 71, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 19, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 15. oktobra 2007. godine u 11,40 časova, ukazala je na povredu člana 100. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 65, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 19, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Slobodan Maraš, na sednici 15. oktobra 2007. godine u 14,55 časova, ukazao je da je povređen član 98. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za pet, protiv 125, uzdržana dva, nije glasao 81, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na sednici 25. oktobra 2007. godine u 15,25 časova, ukazala je da je predsedavajući Esad Džudžević, potpredsednik Narodne skupštine, povredio Poslovnik Narodne skupštine, na taj način što nije izrekao meru opomene narodnom poslaniku Vjerici Radeti zbog optužbe koje je iznela na račun jedne poslaničke grupe. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 23, protiv 96, uzdržanih 69, nisu glasala 23, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 25. oktobra 2007. godine u 15,50 časova, ukazala je da je Milan Marković, ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu, povredio član 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 72, protiv 122, nije glasalo 19, od 213 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 29. oktobra 2007. godine u 10,10 časova, ukazala je da je dr Oliver Dulić, predsednik Narodne skupštine, povredio član 84. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Za 73, protiv 119, uzdržana dva, nije glasalo 17, od 211 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 99. Poslovnika, zaključujem Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini. Molim šefove poslaničkih grupa da dođu na sastanak nakon završetka ove sednice, u salu jedan. Početak Druge sednice je danas u 15,00 časova. (Sednica je završena u 12,50 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE DRUGA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA 5. novembar 2007. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 15.10 časova. Predsedava Oliver Dulić, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 180 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika sa prethodnih sednica i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 127 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od 126 narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Ivica Dačić i Vesna Pešić. Saglasno članu 84. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao za utorak 30. oktobar 2007. godine, odnosno po završetku Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, a to, u ovom slučaju, znači, u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 84. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Dostavljeni su vam zapisnici sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 13, 16, 17, 18. i 23. jula 2007. godine, Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godine, održane 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20. i 24. septembra 2007. godine i Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2007. godini, održane 25. i 26. septembra 2007. godine. Pošto današnjoj sednici prisustvuje više od 126 narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sednica Šestog, Osmog i Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2007. godini. Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na zapisnike ovih sednica. Prelazimo na odlučivanje o zapisnicima. 1. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 13, 16, 17, 18. i 23. jula 2007. godine. Za 132, nisu glasala 44, od 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 13, 16, 17, 18. i 23. jula 2007. godine. 2. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20. i 24. septembra 2007. godine. Za 131, nisu glasala 44, od 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2007. godini, održane 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20. i 24. septembra 2007. godine. 3. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 25. i 26. septembra 2007. godine. Za 131, nisu glasala 42, od 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini, održane 25. i 26. septembra 2007. godine. U sazivu i ispravci saziva ove sednice, koji su vam dostavljeni, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 90. stav 5. i članu 92. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, za spajanje rasprave i za promenu redosleda tačaka dnevnog reda. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza, koji je podnela Narodnoj skupštini 5. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 138, nije glasao 41, od 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave, koji je podnela Narodnoj skupštini 5. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 127, protiv 6, nisu glasala 44, od 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Francuske o vraćanju i prihvatanju lica u neregularnoj situaciji, sa protokolom, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 130, protiv 6, nije glasalo 40, od 176 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke za projekat klinički centri, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za jedan, protiv 130, uzdržan jedan, nisu glasala 44, od 176 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke ''Sanacija mosta Gazela'', koji je podnela Narodnoj skupštini, 26. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 13, protiv 126, nije glasalo 37, od 176 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Nenad Čanak, Aleksandra Jerkov, Aleksandar Marton i Radovan Radovanović, predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji su podneli Narodnoj skupštini 1. juna 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 9, protiv 126, nije glasalo 40, od 175 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor i Andrea Galgo-Ferenci, predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radiodifuziji, koji su podneli Narodnoj skupštini 19. juna 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 7, protiv 115, uzdržanih 8, nije glasalo 43, od 173 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Rajko Baralić, predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 16, protiv 127, nije glasalo 27, od 170 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona protiv diskriminacije, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 15, protiv 123, nije glasalo 32, od 170 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Čanak, predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola ili obeležja, koji je podneo Narodnoj skupštini 11. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 12, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 36, od 170 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog deklaracije o prihvatanju novog sistema vrednosti, opredeljenosti Srbije za Evropske integracije i obavezi kažnjavanja odgovornih za ratne zločine, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 15, protiv 124, nije glasalo 30, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Rajko Baralić, predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti i obezbeđivanju socijalne sigurnosti građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 17, protiv 125, uzdržana tri, nije glasalo 25, od 170 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnet Narodnoj skupštini 30. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 18, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od 169 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radiodifuziji, koji je podnet Narodnoj skupštini 30. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 19, protiv 124, nije glasalo 23, od 166 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podnet Narodnoj skupštini 30. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 19, protiv 121, nije glasalo 27, od 167 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 81 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog Rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o neophodnosti poštovanja konstitutivnih prava srpskog naroda u Bosni i Hercegovini i osudi akata i mera usmerenih na ograničavanje i ukidanje državnopravnih prerogativa Republike Srpske, koji je podnela Narodnoj skupštini 31. oktobra 2007. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 54, protiv 128, nije glasalo 14, od 196 narodnih poslanika. Takođe, podsećam vas da ste primili predloge narodnog poslanika Tomislava Nikolića, predsednika poslaničke grupe SRS, da se, na osnovu člana 90. Poslovnika Narodne skupštine, dnevni red ove sednice proširi tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o neophodnosti poštovanja konstitutivnih prava srpskog naroda u Bosni i Hercegovini i osudi akata i mera usmerenih na ograničavanje i ukidanje državnopravnih prerogativa Republike Srpske, koji su podneli narodni poslanici Poslaničke grupe SRS 31. oktobra 2007. i da se, u skladu sa članom 92. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, ova tačka uvrsti i razmatra kao prva tačka dnevnog reda ove sednice. Obzirom da Narodna skupština nije prihvatila Predlog grupe od 81 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS da se navedeni Predlog rezolucije razmatra po hitnom postupku, podsećam vas da se, prema članu 138. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, predlog zakona pripremljen u skladu sa odredbama Poslovnika može uvrstiti u dnevni red sednice Narodne skupštine u roku ne kraćem od 15 dana od dana podnošenja, što se, na osnovu člana 160. Poslovnika Narodne skupštine, shodno primenjuje i na postupak donošenja drugih propisa i opštih akata koje donosi Narodna skupština. Obzirom da je navedeni Predlog rezolucije Narodnoj skupštini podnet 31. oktobra 2007. godine i da još nije protekao rok od 15 dana od dana podnošenja, a nije prihvaćen predlog da se razmatra po hitnom postupku, to se nisu ni stekli Poslovnikom predviđeni uslovi da Narodna skupština na ovoj sednici odlučuje o tome da se dnevni red sednice proširi navedenom tačkom. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na osnovu člana 90. stav 3, člana 140. stav 2. i člana 149a. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se obavi zajednički jedinstveni pretres o: - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza, - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave i - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Francuske o vraćanju i prihvatanju lica u neregularnoj situaciji, sa Protokolom. Da li narodni poslanik Nada Kolundžija želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 126, protiv 17, uzdržan jedan, nije glasalo 53, od 197 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, za spajanje rasprave i za promenu redosleda tačaka dnevnog reda, na osnovu člana 92. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Za 132, protiv jedan, nije glasalo 64, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2007. godini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza, 2. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave, i 3. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Francuske o vraćanju i prihvatanju lica u neregularnoj situaciji, sa Protokolom . Po Poslovniku su se javili sledeći narodni poslanici: Čedomir Jovanović, Balint Pastor, Slobodan Maraš, Tomislav Nikolić, Dragan Todorović i Vjerica Radeta. Po Poslovniku, Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, javio sam se u skladu sa članovima 226. i 225. Po članu 226. želeo bih od vas, gospodine predsedniče, da dobijem odgovor na pitanje koje je i put do uzroka problema na koji ću odgovor tražiti od vas gospodine Jočiću. Naime, gospodine Duliću, vi kao predsednik Parlamenta nama poslanicima dugujete makar jednu zvaničnu informaciju, jer ono što ste nam kao informaciju uputili kroz svoju izjavu medijima nije nešto na šta ćemo mi kao poslanička grupa pristati. Podsetio bih vas, gospodine Duliću, na postojanje Ustavnog zakona za sprovođenje Ustava Republike Srbije kojim su definisani rokovi za raspisivanje predsedničkih, pokrajinskih i lokalnih izbora u našoj zemlji. Podsetio bih vas na vaše izjave. Doživeo sam ih kao izjave predstavnika ove institucije, ne kao izjave jednog stranačkog funkcionera. Te, s toga, od vas kao predsednika Parlamenta tražim da u ovom trenutku potvrdite ili negirate postojanje i poštovanje Ustava i Zakon za sprovođenje Ustava u našoj zemlji. Naime, Parlament ne može biti partijski servis predsednika i premijera. Mi nemamo ništa protiv idiličnih odnosa, koji su karakteristični za poslednjih nekoliko dana, unutar koalicije DS i DSS, ali je neprihvatljivo širiti osnove na kojima je izgrađena zakonska i ustavna obaveza raspisivanja izbora u našoj zemlji. Dakle, gospodine Duliću, molim vas da pronađete u Zakonu o sprovođenju Ustava Republike Srbije osnov za formulaciju koja nam je saopštena iz Kabineta predsednika Republike, a potvrđena iz Kabineta predsednika Vlade. Otkad je to pojam ''teritorijalne celovitosti'' kriterijum za raspisivanje izbora u našoj zemlji? Ako jeste, onda neka nam se kaže ko je doneo tu odluku i kada. Ako je u međuvremenu ta odluka doneta onda neka se traži potvrda Parlamenta za tako nešto, ali izbori u ovoj zemlji ne mogu zavisiti od ličnih interesa predsednika i premijera, već od potrebe našeg društva da zaokruži politički sistem. Za vas, gospodine Jočiću, moramo postaviti pitanje kao ministru policije, pitanje koje ne bi bilo postavljeno da ste vi odgovorili na pitanja koja su vam prethodno postavljena. Naime, danas je najmoćnija kompanija u našoj zemlji zapretila sudskim postupkom predsednici Saveta za borbu protiv korupcije, zbog toga što je predsednica Saveta iznela mišljenje u kome je kritikovala rad te kompanije. Mislim da ne bi bilo osnova za tu tužbu i pretnju da ste vi, kao ministar policije, odgovorili na jedno od brojnih poslaničkih pitanja naše poslaničke grupe. Pitamo vas još jedanput – šta se dešava sa predmetima koji se nalaze u Ministarstvu unutrašnjih poslova, a u kojima je obrađivan rad kompanije "Delta"? Šta se dešava sa predmetima na kojima je radio kapetan policije Darko Stenić i ko je odgovoran za tu vrstu neažurnosti koja daje osnov kompaniji za obračun sa Vladinom institucijom, što svakako jeste Savet za borbu protiv korupcije Vlade Republike Srbije? Neprihvatljivo je da se na takav način.... (Predsednik: Gospodine Jovanoviću, vreme.) U redu, citirao sam Ustav, ako vi ne želite da mi dopustite... (Predsednik: Samo izvolite, završite sa pitanjem, samo vas molim da požurite.) Znači, molim vas, gospodine Jočiću, da samo odgovorite na pitanje – u čijoj fioci se nalazi 10 predmeta koji sada pružaju osnov za obračun najmoćnije kompanije u zemlji sa Vladinim Savetom za borbu protiv korupcije? Mi smo vas uputili na te predmete, rekli vam ime policajca koji je vodio tu istragu, broj tih predmeta i spremni smo i dalje u tome da vam pomažemo, ali nećemo dozvoliti obračun sa Savetom za borbu protiv korupcije, jer je to obračun sa zdravim i poštenim mišljenjem u našem društvu. Ako neko ima 16% bruto društvenog proizvoda, ne može sa tih 16% biti vlasnik 100% naših života.
Gospodine Jovanoviću, isteklo vam je vreme. Hvala puno. Da vam dam odgovor na vaše pitanje. Nijednog trenutka nije dovedeno u pitanje poštovanje odredbi Ustavnog zakona koje definišu raspisivanje izbora. Izbori će biti raspisani do 31. decembra 2007. godine. Jedino što može to da promeni jeste promena Ustavnog zakona, koja treba da se učini ovde u Parlamentu dvotrećinskom većinom. Sa moje strane, dakle, ne postoji nijedna obaveza, pa čak ni obaveza prema dogovoru lidera političkih stranaka koji ovde čine parlamentarnu većinu. Izvolite, odgovor na poslaničko pitanje.
Ministarstvo unutrašnjih poslova je notiralo i pribeležilo sve ono što je izrečeno na Odboru za bezbednost, a koliko me pamćenje služi, poslanik Maraš je izneo i dao broj određenih predmeta. Svakako da ćemo to poslaničko pitanje detaljno razmotriti i nećemo dati samo odgovor na poslaničko pitanje, nego, ukoliko je to istina, preduzećemo određene krivično-procesne radnje. Zahvaljujem vam se, gospodine Jovanoviću, na pruženoj pomoći, odnosno vašem poslaniku, ali budite sigurni da ćemo sve do detalja ispitati. Hvala, još jedanput.
Zahvaljujem. Po Poslovniku se javio narodni poslanik Balint Pastor, potom Slobodan Maraš. Izvolite.
Gospodine predsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u skladu sa članom 225. želim da informišem narodne poslanike da je 2. novembra prodat ''Radio Sombor'', ''Radio Srbobran'' i ''Informativno-propagandni centar Kula''. Ja sam 29. oktobra pitao predsednika šta treba da uradimo, znači, šta još treba da urade poslanici Saveza vojvođanskih Mađara da bi se naš Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Radiodifuziji našao na dnevnom redu. Tada nisam dobio odgovor. Kada sam 30. oktobra ponovio pitanje, gospodin Dulić je rekao da mi želimo da pokažemo da država ne želi da reši problem i da samo pravimo kampanju oko tog pitanja. Mi smo želeli problem rešiti i zbog toga smo podneli već 19. juna Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radiodifuziji, ali je, između ostalog, Kuba bila važnija u ovoj Narodnoj skupštini. Dana 30. oktobra smo uspeli da postignemo dogovor jer je gospođa Nada Kolundžija, predsednik poslaničke grupe DS, obećala da možemo započeti razgovor o tom pitanju. Tada sam rekao da smo mi ovo pitanje pokrenuli još 2004. godine, da od decembra 2004. godine postoji međunarodna obaveza Republike Srbije da menja Zakon o radiodifuziji na način kako smo mi predložili izmenama i dopunama Zakona. Nada Kolundžija je obećala i to da će biti stopirani procesi privatizacije do postizanja nekakvog dogovora. Rekla je, takođe, da je DS spremna da podrži naš predlog ili predlog sličan našem, ukoliko mi dokažemo da u Slovačkoj, Mađarskoj, Rumuniji i dan-danas postoje mediji koji su u opštinskom vlasništvu, a te zemlje su članice Evropske unije. Znači, nije tačno da je branio OEBS i Savet Evrope da Zakon o radiodifuziji bude takve sadržine kako smo mi to predložili. Moram da kažem i to da su ''Radio Sombor'' i ''Informativno-propagandni centar Kula'' možda kupili sa najboljim namerama. Mi to ne možemo sporiti, mi to možemo pretpostaviti, ali postoji mogućnost da se smanji stepen stečenih prava na informisanje na jezicima nacionalnih manjina. Moram da kažem i to da Pravilnik Ministarstva o načinu privatizacije ne znači garanciju, jer taj pravilnik sadrži samo to da pet godina kontinuiteta u proizvodnji, emitovanju, programa mora da poštuje vlasnik, ali samo pod uslovom da ima frekvenciju. Nažalost, DS nas je dva puta obmanula, 2002. godine kada je dato obećanje da će biti menjan taj zakon, a drugi put 30. oktobra, jer su privatizovani mediji. Bez obzira na to što odgovornost DS za prodaju manjinskih medija postoji, želim da kažem samo kao poslednju rečenicu – da je Savez vojvođanskih Mađara i dalje spreman za razgovore i zajedničko traženje rešenja. Ja se nadam da će Nada Kolundžija uraditi to što je izjavila i za ''Mađar So'' 30. oktobra, znači da ćemo započeti razgovore i da će procesi privatizacije biti stopirani do kraja tih razgovora. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Ima reč, po Poslovniku, narodni poslanik Slobodan Maraš, potom Tomislav Nikolić.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, pre otprilike dve nedelje ja sam sa ove skupštinske govornice upozoravao da stižu pretnje iz kompanije ''Delta'', govorim po članu 225. i 226, koje su uperene državnim organima, političarima, Savetu za borbu protiv korupcije i Komisiji za zaštitu konkurencije. Niko nije odreagovao. Ja moram da vam postavim pitanje, i vama gospodine predsedniče, a pitanje je bilo upućeno i premijeru ove vlade – ko je osnovao Savet za borbu protiv korupcije. Da li je gospođa Barać sela sa svojim društvom i osnovala taj savet ili su Savet za borbu protiv korupcije osnovali Vlada i državni organi ove države, da rade u interesu građana. A kada rade u interesu građana i kada kažu da jedna kompanija ima monopol na našem tržištu stižu pretnje upućene iz te kompanije i svi ćute – ćuti premijer, ćuti predsednik, ćute političke partije i pokušavaju da zastraše građane? Šta se onda dešava? Dva-tri dana posle toga, gospodine Jočiću, šef BIA-e, gospodin Bulatović, organizuje prijem povodom godišnjice BIA-e i ko je jedan od najuvaženijih gostiju – naravno, gospodin Mišković. Kakav je to bio signal građanima, kakav je to bio signal Savetu za borbu protiv korupcije, kakav je to signal političarima – ja sam sa njima, nemojte mi pretiti i ne možete mi ništa. Mislim da je to potpuno pogrešno. Zbog čega se dešavaju te pretnje od strane kompanije ''Delta''? Zbog toga što se neko drznuo, po njihovom mišljenju, da kaže istinu – da jedna kompanija pokušava da gospodari našim životima? Ministar Milosavljević kaže – ne, ne, nije bilo monopola. Ministar Bubalo kaže – nema monopola. Potpredsednik Vlade, Đelić, drži odu kompaniji ''Delta'' na televiziji, odnosno to smo saznali preko sredstava informisanja. Kakva je to poruka građanima? Građani ćutite, političari ćutite. Gospođo Barać – ćuti! Mi ćemo te tužiti! Ko je onaj ko zastupa kompaniju ''Delta''? To jeadvokat Draganić, koji je šef resornog odbora za pravna pitanja DS. Kakav je to signal građanima i političarima? Gospodine ministre, iskoristio bih samo još ovu priliku da vas pitam jednu stvar. Lepo je to što ste rekli da ćete ispitati sve navode, ali niste nam rekli rok do kada. Ja bih vas molio, ako možete, da kažete sa ove skupštinske govornice i nama poslanicima i građanima do kog roka ćete to ispitati i kada ćemo dobiti informacije – u vezi onoga što smo pričali na odboru i malopre.
Zahvaljujem. Izvolite, ima reč ministar Jočić – odgovor na poslaničko pitanje.
U najkraćem roku.
Zahvaljujem. Po Poslovniku se javio narodni poslanik Tomislav Nikolić, potom Dragan Todorović.
Gospodine predsedniče, najpre jedno pitanje za koje od vas tražim odgovor. Na osnovu Zakona o budžetskom sistemu, u poglavlju o budžetskom kalendaru, u članu 14. stav 1. alineja 9. piše da je obaveza Vlade da usvoji do 1. novembra Predlog budžeta, da ga dostavi Narodnoj skupštini, da Skupština do 15. decembra usvoji budžet Republike Srbije. Dugujete mi odgovor na pitanje – da li vam je Vlada dostavila Predlog budžeta za 2008. godinu do 1. novembra, kada je bio rok po Zakonu o budžetskom sistemu? Dalje, dame i gospodo narodni poslanici, želim da obavestim javnost zbog svoje savesti i savesti narodnih poslanika SRS, a i zbog vaše, vi poslanici režima ste danas odbili da po hitnom postupku uvrstite u dnevni red raspravu o trenutnoj situaciji u Republici Srpskoj i donošenje jednog akta kojim bi Republika Srbija ispunila svoje obaveze iz Dejtonskog sporazuma, pružila podršku nadležnim organima Republike Srpske u borbi za očuvanje Republike Srpske i u borbi za potpuno poštovanje Dejtonskog sporazuma. Podsetiću vas da su na trenutna događanja u Republici Srpskoj, na njeno potpuno uništavanje, reagovali predsednik Vlade i predsednik Republike, a Narodna skupština se oglušila o predlog velike grupe poslanika da o tome ovde raspravlja i da o tome ovde donese jedan akt na koji je obavezna – akt kojim poziva na poštovanje međunarodnog prava, na poštovanje međunarodnih obaveza, posebno na poštovanje obaveza iz Mirovnog sporazuma iz Dejtona, pošto se mi pozivamo na to poštovanje međunarodnog prava, preuzetih obaveza Rezolucije Saveta bezbednosti u odbrani Kosova i Metohije u sastavu Republike Srbije. Zato vas pitam, da li je moralno ne zaštititi Republiku Srpsku, a zahtevati da Republike Srbija bude zaštićena kod istih ljudi ili kod istih institucija koje o našim životima odlučuju. Ponavljam, isključivo zbog svoje savesti, nije mi lako da posmatram kako nestaje Republika Srpska, za vas postoje važniji poslovi, a ti važniji poslovi su sporazumi koji su 2006. godine sklopljeni, pa se neki odnose na državu Srbija i Crna Gora. Vama je to trenutno važnije od situacije u Republici Srpskoj, a mnogo vam je važnije od događanja na Kosovu i Metohiji, pošto ne vidim da previše tražite od Državnog pregovaračkog tima da vam ovde podnese izveštaj, a čujem u medijima da je finalni deo pregovora u toku. A što se tiče ovih priča o MUP-u, kompaniji "Delta", koliko se ja sećam, gospodine Jovanoviću, vi ste svojevremeno podneli Predlog zakona o ekstraprofitu, utvrdili poslovanje ''Delta'' kompanije, koliko je utvrđen ekstraprofit kompanije "Delta" u vreme kada ste bili na vlasti, kao ''buva na mečki''. Eto, to je bio ekstraprofit kompanije "Delta". Tako, da, ako neko govori o kompaniji "Delta", gospodine Jovanoviću, vi nemate prava, jer u vašim je rukama bio ''nož i pogača'', do momenta dok ste bili na vlasti, to je bila uzorna kompanija, a sada kada je Amerika krenula redom da uništava jednu po jednu srpsku kompaniju, nađe se na udaru i "Delta". Voleo bih da se otvori rasprava u Skupštini Srbije o kompaniji "Delta" i da svako kaže o tome ono šta misli. Vi nam recite šta ste utvrdili kada ste vi ispitivali poslovanje kompanije "Delta" i da li je kompanija "Delta" plaćala i nekome od vas nekakav ekstraprofit.
Da vam dam odgovor na pitanje – Vlada Republike Srbije nije usvojila i poslala Skupštini u proceduru budžet, iako je bila obavezna po rokovima koje predviđa Zakon o budžetskom sistemu. Pozivam Vladu da bude efikasna i da to uradi u najkraćem mogućem roku, kao što smo i ranije imali najave da će i drugi zakoni koje je Vlada dužna da poštuje, da pošalje, po Ustavnom zakonu, i da se nađu pred narodnim poslanicima. Da li želite da se Skupština izjasni? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Želim da kažem da nisam zadovoljan, jer imam prava na to.) Ako niste zadovoljni mojim odgovorom, u redu je, to smo već ranije raspravili, daću vam još jednu povredu Poslovnika. Po Poslovniku se javio narodni poslanik Dragan Todorović, a potom Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članu 225. i 226. Malo mi je neprijatno što ovu trenutno idiličnu situaciju u vašem društvu, koje je već odavno podeljeno na ''trutove i radilice'', da u ovom momentu ''trut i matica'' imaju onaj zajednički let, jer je izgleda, ''matica'' prestala da se gica, ali, ipak, moram na neke stvari da vam skrenem pažnju, računajući da ćete prekinuti sa dvostrukim aršinima. Naime, približava se već mesec dana kako je u Skupštini grada Beograda grubo prekršen Ustav, zakon i Poslovnik. Vi znate koliko smo puta intervenisali u Skupštini Srbije, da se stvari dovedu u red. Interesantno je, kada su u pitanju neki drugi slučajevi, da Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu reaguje vrlo efikasno, što je i cilj da svako ministarstvo reaguje u što kraćem periodu, kao što je sada ministar policije rekao da će u najkraćem mogućem roku dati odgovor, a taj najkraći mogući rok, ne podrazumeva do kraja mandata. Naime, u slučaju smene predsednika opštine Knić, koja je bila na trudničkom bolovanju, Ministarstvo za lokalnu samoupravu je reagovalo odmah i poništilo odluku odbornika SO Knić. Kada je u pitanju Beograd, takve reakcije, apsolutno,nema. Mi smo skrenuli pažnju i očekivali od vas da ćete tako grubu povredu Ustava, zakona i Poslovnika Skupštine Grada Beograda, da ispravite. Međutim, vi pokušavate da se protokom vremena, to na neki način stavi u drugi plan i da se prihvati svršen čin. S obzirom na to da vas očekuje ovde, u ovoj idiličnoj situaciji, sada ćete da radite dan i noć i tako dalje i da pokušavate sebi da obezbedite za to slobodan prostor u Skupštini Srbije. Nemojte da dovodite sebe u situaciju da posao koji treba da završi Skupština Srbije bude odlagan zbog vaše zloupotrebe i zbog toga što određena ministarstva, a u ovom slučaju Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu ne radi svoj posao, odnosno ne obaveštava nas šta je do sada učinilo pi pitanju odluka odbornika Skupštine Grada Beograda. Zato, tražim od vas, gospodine predsedniče, da zatražite informaciju od ministra i da vidimo dokle se stiglo na tom planu.
Po Poslovniku se javila Vjerica Radeta, potom Laslo Varga, pa Vladan Batić, Čedomir Jovanović, Slobodan Maraš i Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, član 85. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine glasi: ''Predsednik Narodne skupštine određuje Dane za glasanje po završetku rasprave o svim tačkama dnevnog reda.'' Na osnovu ovog člana, malo da se vratimo u prethodnu nedelju rada ovog parlamenta. Podsećam narodne poslanike da se kolega Aleksandar Marton, izvinjavam se, ako je neko drugi, ali mislim da sam dobro zapamtila, javljao po Poslovniku 30. oktobra i izneo svoja saznanja da Skupština neće raditi 31. oktobra zbog slave ''Sveti Luka'', a da će raditi 1. novembra i 2. novembra, 1. novembra je katolički praznik ''Svi sveti'', a 2. novembra je ''Dan mrtvih''. Tada ste rekli, gospodine predsedniče, da će Skupština raditi i 31. oktobra, i 1. novembra i 2. novembra. Dakle, 31. oktobra je Skupština radila. Vi niste bili na mestu predsedavajućeg pred kraj radnog vremena i na kraju radnog vremena, bez ikakvog obrazloženja, rečeno nam je – završavamo današnji rad, a predsednik će naknadno zakazati dan za glasanje. Takva mogućnost, gospodine Duliću, u Poslovniku ne postoji. Najmanje što smo očekivali od vas. Jeste, danas ste pre početka glasanja objasnili da ste morali na neodređeno vreme da prekinete rad Parlamenta, dok se ''trut i matica'' ne dogovore oko nekih problema vezano za raspisivanje izbora. U međuvremenu smo vas više puta čuli kako ćete raspisati izbore, pa smo čuli i da stručni pravnički tim Borisa Tadića kaže da izbori mogu da se raspišu i bez novih zakona. Vi ste, očigledno, u to vreme bili saglasni sa tim, a u međuvremenu se desio nekakav dogovor, u nekoj noći, pošto se vi inače noću dogovarate, na nekakvim vampirskim sastancima. Dogovorili ste se da to neće biti baš tako i vi ste onda juče narodne poslanike obaveštavali, odnosno službe su obaveštavale da ste se odlučili da danas zakažete dan za glasanje. U međuvremenu, gospodine Duliću, davali ste izjave ovih pet dana koliko nije Parlament radio, kako nas čeka danonoćni rad, kako nas čeka krvnički posao, kako će Parlament da radi, ne znam koliko, ali, gospodine Duliću, ako nas, zaista, čeka takav rad, u šta ne sumnjam, jer ima ovaj parlament šta da radi, a čuli ste, nemamo predlog budžeta, nemamo predlog izbornih zakona, nemamo predloge zakona koji regulišu rad predsednika. Istina je da mi imamo šta da radimo, ali vama predlažem, gospodine Duliću, da više ne slušate kada vam Tadić, od preko puta, javi da se nešto naljutio na Koštunicu, pa da onda Parlament ne radi dok se njih dvojica ne pomire. Vama je uloga potpuno drugačija. Rekla sam vam, i u sredu, ako ne umete da vodite ovaj parlament, zahvalite se i Sonji Liht i Borisu Tadiću i dajte da biramo nekoga ko to zna i ko je spreman da kaže čak i Borisu Tadiću – e, pa, Borise, ne može to tako, jer nisi u pravu.
Zahvaljujem. Po Poslovniku se javio narodni poslanik Laslo Varga, potom Vladan Batić. Izvolite.
Gospodine predsedniče, pre svega želim da ispravim gospođu Radetu, naime, tražio sam od predsednika Skupštine da u četvrtak i petak ne radi Skupština zbog naših praznika. Nije Skupština radila, naravno, ne zbog naših praznika, nego što je vladajuća većina opstruirala rad Narodne skupštine. Inače, javio sam se u skladu sa članom 90. i 91. Poslovnika o radu Narodne skupštine. Prema stavu 5. člana 90 – ''Pri utvrđivanju dnevnog reda, Narodna skupština odlučuje, sledećim redom, o predlozima'', a onda je tu navedeno. Prema stavu 1. člana 91. Poslovnika – ''O predloženim izmenama i dopunama dnevnog reda obavlja se pretres u kome mogu učestvovati samo: predlagač promene dnevnog reda'' itd. ''Učešće u pretresu može trajati najduže tri minuta.'' Gospodine predsedniče, vi ste gospođu Nadu Kolundžiju, predsednicu vašeg poslaničkog kluba DS, pitali da li ona želi reč i da li želi da obrazloži njen predlog za spajanje tačaka dnevnog reda. Ostale narodne poslanike niste pitali da li žele da obrazlože predlog za proširenje dnevnog reda. Zašto ste na ovakav način, gospodine predsedniče, diskriminisali pojedine narodne poslanike, a i nas narodne poslanike Saveza vojvođanskih Mađara. Sada bih želeo da, u skladu sa članom 226, samo da dopunim gospodina Pastora. Naime, u tom razgovoru u vezi izmena i dopuna Zakona o radiodifuziji gospođa Nada Kolundžija je rekla da je DS spremna da podrži izmene i dopune Zakona o radiodifuziji i izuzimanje medija koji emituju program na jezicima nacionalnih manjina iz obavezne privatizacije, samo je njen problem što DS nema za to većinu. Mi smo i tada rekli da je samo potrebno staviti ovaj predlog izmena i dopuna Zakona na dnevni red i da smo sigurni u to da ćemo obezbediti skupštinsku većinu da se izglasa Predlog ovih izmena i dopuna Zakona. Gospođo Kolundžija, želim vas ponovo obavestiti da ta većina postoji, znači vaši koalicioni partneri bi bili spremni da predlože izmene i dopune Zakona o radiodifuziji. Problem je u vama. Naime, vi to ne želite. Ovim putem vam postavljam pitanje – zašto se na ovaj način ovako licemerno ponašate i kada ćete već jednom prestati da na pripadnike nacionalnih manjina gledate kao na potencijalno biračko telo. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladan Batić, po Poslovniku, zatim Čedomir Jovanović.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, član 226. Poslovnika, i tražim objašnjenje od predsednika, od premijera i ministra finansija. Pitanje je sledeće – da li je normalno da u situaciji kada je jedna kompanija, kao što je kompanija "Delta", u sukobu sa Savetom za borbu protiv korupcije, sa Antimonopolskom komisijom, sa Komisijom za sprečavanje sukoba interesa, potpredsednik Vlade otvara taj glamurozni spektakl u "Delta sitiju"?! Znam da gospodin Đelić, verovatno, zbog opravdane sprečenosti njegovog partnera Siniše Stojičića nije mogao da otvori svoju kompaniju, ali, ipak mislim da to nije u redu. Zašto sam pomenuo predsednika, iz prostog razloga što je on i predsednik DS. Već je pomenuto, gospodin goran Draganić je predsednik Odbora za pravna pitanja DS. On danas na sva zvona najavljuje krivičnu prijavu i tužbe protiv gospođe Verice Barać, predsednika Saveta za borbu protiv korupcije. Tražim objašnjenje, da li je Savet za borbu protiv korupcije institucija Vlade Republike Srbije, u kojoj DS ima većinu ili neko drugi ima većinu u Vladi Republike Srbije? Možda neka kompanija?Dakle, to je krajnje nemoralno, jer to svi posmatraju i svi gledaju. Inače, avion Vlade Republike Srbije u prošlom mesecu, oktobru, potrošio je više nego što je budžet Saveta za borbu protiv korupcije za godinu dana. Dakle, pitanje za ministra finansija – da li je plaćen porez za kapitalnu dobit prilikom prodaje "Delta banke" banci "Inteza",kada i koliko? To postavljam zbog sledećeg pitanja – gde su otišle pare dobijene prodajom banci "Inteza", u neku ovdašnju banku ili možda na Kipar, na račun firme "Hemslejd"? Iste one firme koja ima puno veze s onim pitanjem koje je pomenuo i postavio gospodin Maraš, čisto, radi vaše informacije, gospodine ministre.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe LDP, po Poslovniku.
Gospodine predsedavajući, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, veoma važna tačka dnevnog reda je pred nama i mi smo kao opozicija uložili puno napora da bi se po pitanju viznih olakšica i sporazuma, o readmisiji, što pre povela rasprava u Parlamentu, između ostalog, ukazali smo na propust skupštinske administracije koja je zanemarila tako važne teme i ignorisala rokove koji su obavezujući. Ne želimo da se ova rasprava danas pretvori u politički obračun sa jednom kompanijom. Posmatrajte naša pitanja isključivo kao političku obavezu Parlamenta, čak, ne ni kao jedne opozicione stranke prema društvu. Savet za borbu protiv korupcije osnovala je Vlada Republike Srbije. To je Vladina institucija i Vladin organ. Komisiju za zaštitu konkurentnosti je osnovao ovaj parlament. Savet za borbu protiv korupcije i Komisija su doneli vrlo jasne zaključke. Ti zaključci su zasnovani na činjenicama do kojih su te dve institucije došle. Te činjenice su u sukobu sa činjenicama koje navodi kompanija "Delta". Ovde se ne radi o lovu na veštice. Ovde se radi o zaštiti javnog interesa. Taj javni interes obavezuje nas, kao predstavnika opozicije, i parlamentarnu većinu, koja predstavlja vlast, na zauzimanje vrlo jasnih principijelnih stavova – odnos politike i biznisa u Srbiji, uloga biznisa ili ekonomije i politike u razvoju našeg društva i definisanje pravila ponašanja. Ako potpredsednik vaše Vlade, gospodine Jočiću, verifikuje tu kompaniju u istom trenutku u kom dve Vladine institucije, veoma važne, žestoko kritikuju tu istu kompaniju, mi moramo kao opozicija da vam postavimo pitanje – kakva je politika Vlade? Da ste vi, kao ministar policije, odgovorili na pitanja koja smo vam ranije postavljali, možda bi politika Vlade bila konkretnija. Ne želim da vas optužim da izbegavate odgovor na ta pitanja, pošto znam da ste na jedno pismo odgovorili, koje vam je upućeno u julu mesecu, u kojem je na vrlo jasan način ukazano na zloupotrebe vlasnika te kompanije. Neću zloupotrebiti ovu govornicu i reći ništa više, ali sam siguran da vi vrlo dobro znate na šta mislim. Što se tiče primedbi SRS, Zakon o ekstraprofitu je donela parlamentarna većina, čiji sam šef bio ovde u Skupštini i iza tog zakona danas stojim. Ako ste imali neku primedbu na poresku osnovicu definisanu kao obaveznu za kompaniju "Delta", to je trebalo tada da iznesete. Danas govorim o monopolu koji je ta kompanija izgradila u Srbiji u poslednje dve i po godine, ne do 2003. godine, nego 2005. i 2006. godine. Govorimo o problemu koji se i te kako tiče građana ove zemlje, bez obzira na njihovu političku pripadnost. To moramo raščistiti. Mi ćemo stati, kao stranka, iza predsednice Saveta za borbu protiv korupcije, jer smatramo da je borba protiv korupcije u ovom trenutku jedna od najvažnijih obaveza političkog sistema naše zemlje. U subotu je organizovana rasprava u kojoj je konstatovano da se Srbija nije puno promenila u prethodnih pet godina. U toj raspravi su učestvovali i ministar finansija i potpredsednik Vlade, kao i ministar ekonomije. Mi insistiramo, ne danas, želimo da raspravljamo o vizama i o readmisiji, ali da se u Parlamentu pokrene argumentovana rasprava koja će sve postaviti na svoje mesto: biznis vratiti biznisu, a politiku političarima. Ovo što se sada dešava je, zapravo, dokaz atrofije sistema u kome ne postoji više nijedna institucija. Gospodine Albijaniću, zahvaljujem se na činjenici da ste mi ostavili minut vremena više. Neću se više javljati po ovom pitanju, ali na vrlo jasan način iskazujem naš politički stav. Branićemo i štititi Savet za borbu protiv korupcije, Antimonopolsku komisiju, predsednicu Saveta Vericu Barać. I na pamet nam ne pada da se povlačimo pred samovoljom čoveka koji misli da je važniji od bilo koga drugog u ovoj zemlji zbog toga što mu je novčanik pun! Neke vrednosti u Srbiji se ne mogu plaćati novcem. Ako ova vlada nema snage da zaštiti taj javni interes, mi ćemo taj interes štititi.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Maraš, po Poslovniku.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, odgovor koji ste dali na moje pitanje, odnosno vreme za koje ste rekli da ćete uraditi posao koji je pred vama, ne mogu da razumem, iz prostog razloga, što "u najkraćem roku" može biti veoma široko tumačeno. Za nekog je najkraći rok osam ili devet meseci, koliko tragate za ljudima koji su pokušali da ubiju novinara "Vremena" Dejana Anastasijevića. Voleo bih malo precizniji odgovor. Uopšte nema problema ako kažete za 30 dana, to je korektno, ali bitno je da znamo koji je to rok, kada ćemo dobiti odgovor, da znamo šta ste uradili po pitanjima koja smo vam postavili. Morao bih još jednom da naglasim da ove pretnje koje stižu od predsednika kompanije "Delta" upućene Savetu za borbu protiv korupcije i Komisiji za zaštitu konkurencije shvatamo veoma ozbiljno i smatramo da je tragično da niko iz vladajuće koalicije, ne mislim samo na poslanike i poslaničke klubove, mislim i na vas, ali isto tako, niko iz same vlasti ne stane u odbranu onih koje su sami osnovali. Znači, Vlada je osnovala Savet, Komisiju je osnovao Parlament. Moramo stati u njihovu zaštitu, pre svega zbog samih građana. Građani su svesni da postoji monopol u ovoj državi. Gde god se okrenu vide lanac iz kompanije "Delta", vide "Maksi", "Tempo" itd. Svesni su da plaćaju najskuplje proizvode ne samo u okruženju, nego u velikom delu Evrope, mnogi proizvodi u Srbiji su skuplji nego u drugim zemljama. Već smo spominjali koje su to firme, da ih ne reklamiramo. Videlo smo nedavno da je mleko u Srbiji drastično skuplje nego u Crnoj Gori, i to mleko koje je proizvedeno u Srbiji. Svi o tome ćute. Mislim da je to veoma problematično. Nažalost, gospodin koji je malopre pomenuo, početkom 2000. godine kada se radio ekstraprofit u ovoj državi, nije prisutan u sali, ali moram da vam kažem zbog čega je kompanija "Delta" platila relativno mali ekstraprofit. Zbog toga što najveći deo prometa koji su oni obavljali nije bio u legalnim tokovima. Kompanija "Delta" je, kao što sam već govorio, to smo i na Odboru za bezbednost pominjali, učestvovala u švercu cigareta. Kompanija "Delta", za vreme najveće krize u ovoj državi, najveće inflacije, nije plaćala carinu prilikom uvoza. Zbog toga kompanija "Delta" ima veliki kapital, a nije platila ekstraprofit, zato što njeno prometovanje nije bilo u legalnim tokovima.
Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović, zatim Nebojša Ranđelović, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, prosto je neverovatno da Čedomir Jovanović proziva SRS i da spočitava SRS da je imala mogućnosti, u vreme dok je on bio šef DOS-a, ukoliko ima neke opravdane razloge, trebalo je to tada da iznese . Da li se sećate, vi, gospodine Jovanoviću, a i vi, gospodo poslanici, kada je SRS, recimo, podnela zahtev za izglasavanje nepoverenja Vladi Republike Srbije? Ustavno pravo, ukoliko 20 poslanika zatraži da se postavi pitanje poverenja vladi, rešio je Čedomir Jovanović na najjednostavniji način. Izašao je i našao objašnjenje koje će ostati zapisano u analima: "Vi niste glasali za Vladu, prema tome, nemate pravo ni da tražite pitanje poverenja Vladi". Govorite nam ovde o kompaniji "Delta", o Miškoviću ili bilo kojoj kompaniji ili tajkunu, a koliko se sećam, gospodine Jovanoviću, neki koji su oteli tog Miškovića, vi ste sve učinili da im olakšate boravak tamo gde su bili smešteni, pa ne samo da im olakšate boravak, nego i izlazak bez suđenja, bez procesuiranja, što bi bilo normalno da se uradi na osnovu zakona. Pominjete ovde neke proslave i ovog sirotog Đelića, koji je otvarao tu firmu, nije bitno, a zaboravljate, gospodo, kada je Goran Svilanović otvorio "Merkator". Zaboravljate to. U to vreme njegova žena je bila direktor prodaje, sa 1.500 maraka. Iskreno sam ga pozivao, pošto sam u to vreme, kao i gospođa Hrustanović, imao neke tezge na Đeram pijaci, doduše, prodavao sam jaja, da i meni malo pomogne oko prodaje, pa da otvori te tezge. Međutim, izgleda da nadoknada nije bila odgovarajuća, jer sam to hteo u naturi, par kartona, da dam. Moram da vam kažem da ste vi sve uradili, pripremili teren da državi Srbiji bude ovako kako joj je. Mislite da ćete time što sada ukazujete na to postići da građani Srbije zaborave 2001, 2002. i 2003. godinu, odnosno 2003. godine su vam rekli šta su imali da kažu. Prema tome, gospodo, setite se šta ste radili dok ste bili na vlasti.
Reč ima narodni poslanik Nebojša Ranđelović, zatim Vjerica Radeta, pa Zoran Krasić, pa Srđan Šajn, pa Vladan Batić. Molim vas, da pređemo na dnevni red.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, javljam se po članu 225. i 226, a tiče se odgovora koji su na pitanje gospodina Čedomira Jovanovića, šefa poslaničke grupe LDP i gospodina Maraša dali predsednik Narodne skupštine, gospodin Dulić, i gospodin ministar unutrašnjih poslova. Žao mi je što gospodin Dulić nije tu, da pojasni ono što je rekao. Najpre vezano za ono što je govorio i odgovor koji je dao gospodin Dulić. Tiče se pitanja izbora, konkretno, člana 3. stava 2. Ustavnog zakona, odnosno sistemskih zakona koji su po nekim tumačenjima conditio sine qua non (neizostavan uslov) predsedničkih izbora. Tako kratko vreme za donošenje ovakvih zakona je jednostavno neozbiljno. Šta ćemo ako po nekim drugim tumačenjima mogu da se raspišu izbori i bez tih zakona. Naime, postoje i takva tumačenja. Postavlja se onda pitanje, ko ima interpretativnu ulogu, pogotovu kada je Ustav, kakav je ovaj naš Ustav, antinomičan. Šta kaže pravna nauka o tome? Nauka kaže, da bi to trebalo da bude Ustavni sud, Ustavnog suda nema, a u Nacrtu Ustavnog zakona, koji smo dobili, interpretativna uloga Ustavnog suda uopšte nije predviđena, niti, s obzirom na konstrukciju i na sadržinu tog zakona, to može da bude amandmanima promenjeno. Što se tiče odgovora, koji smo dobili od ministra Jočića, a tiče se rokova, samo bih dodao da su, izgleda, rokovi najbolnije pitanje ove vlade, pa ni u nacrtima zakona, odnosno predlozima zakona koji imaju i procesno-pravne atribute, rokovi gde je bilo potrebno da bude predviđeni nisu predviđeni. To se tiče i onoga što je rekao gospodin ministar, da će se neka pitanja rešiti u najkraćem mogućem roku. Da li će to u najkraćem mogućem roku biti karakteristika i onih zakona koje treba da donesemo, a koji imaju procesno-pravne atribute? Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, po Poslovniku, a zatim Zoran Krasić.
Gospodine Albijaniću, iznenađuje me vaš poziv narodnim poslanicima da radimo po dnevnom redu. Ne znam kada ćete naučiti, da je i rad po Poslovniku rad Parlamenta, prvo. I samo kada on izađe po Poslovniku, onda je to u redu. Drugo, gospodine Albijaniću, da li ste gospodina Dulića upozoravali u četvrtak i petak da radimo po dnevnom redu? Jer, nemamo objašnjenje zbog čega Parlament nije radio dva dana. Zašto je gospodin Dulić, suprotno članu 104. Poslovnika Narodne skupštine nije poštovao dostojanstvo Narodne skupštine, na najgrublji mogući način povredio dostojanstvo Narodne skupštine, kada je pokazao javno građanima Srbije da je Narodna skupština igračka u rukama Vlade Republike Srbije. Gospodin Dulić je bio u obavezi da odgovori narodnim poslanicima, svima koji su se do sada javljali po Poslovniku, nikome nije odgovorio na pitanje, a vidim da ga i vi u tome sledite, i zato sada želim po članu 100, zapravo, po tom osnovu sam se i javila, da vas podsetim na treći stav koji kaže – ''Predsednik Narodne skupštine je dužan da nakon toga da objašnjenje''. I ''nakon toga'' odnosi se na prethodni stav koji govori o tome kada narodni poslanik govori o povredi Poslovnika na koji način to čini– citiranjem Poslovnika, obrazloženjem itd. Vi se ponašate, gospodine Albijaniću, i vi i gospodin Dulić, kao, baš vas briga, po onoj narodnoj, "psi laju, karavani prolaze" i vi tako doživljavate rad Parlamenta. Ne pada vam na pamet da ozbiljno odgovorite narodnim poslanicima i, onda, očekujete od narodnih poslanika da poslušaju vaš apel – hajde da radimo po dnevnom redu. Da nije možda na dnevnom redu Predlog budžeta?! Pa hajde da radimo po dnevnom redu, jer nam je to obaveza po Ustavu, po zakonu, po Poslovniku. Da nisu na dnevnom redu predlozi zakona o izborima? Naravno, ništa od toga nije na dnevnom redu. Ne mislimo da ovo što jeste na dnevnom redu da ne treba da se nađe na dnevnom redu ovog parlamenta, ali biste morali, gospodine Albijaniću, da poštujete ono što nam je obaveza iz Ustavnog zakona. Stav 4. člana 100 – ''Ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučiti o tom pitanju u Danu za glasanje.'' Gospodin Dulić, očigledno, ovo nikako ne može da razume. Ja sam više puta pokušala da mu objasnim, evo, sada pokušavam vama. To što će Skupština da glasa bez pretresa, nikako ne znači da narodni poslanik ne treba da sa ovog mesta objasni da nije zadovoljan odgovorom predsednika ili trenutno predsedavajućeg i da kaže zbog čega nije zadovoljan. Dakle, gospodine Albijaniću, upozoravam vas da, otkad ste seli tu danas da menjate gospodina Dulića, kršite član 100. stav 3. i stav 4. Pošto znam kakav će biti vaš odgovor, unapred vam kažem da nisam zadovoljna odgovorom i da tražim da se Skupština u danu za glasanje izjasni o ovoj povredi, odnosno o ovim povredama.
Hvala, gospođo Radeta. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, po Poslovniku, zatim Srđan Šajn. U pravu ste, gospođo Radeta, za sugestiju, a o članu Poslovnika koji je prekršen će se Skupština izjasniti o tome. Izvolite, gospodine Krasiću.
Gospodine Albijaniću, to su ova dva člana 225. i 226. našeg Poslovnika. Pre nego što ukažem, zašto mi je potrebno objašnjenje od Vojislava Koštunice, gospodine Jočiću, i vi biste mogli da mu pomognete kada bude pisao to objašnjenje. Ima mnogo elemenata iz vašeg resora, ali pre nego što se osvrnem na to, ja bih samo želeo da skrenem pažnju na jedan detalj, jer se ovde iznose neistine. Zakon o porezu na ekstraprofit ste vi doneli. Ja sam vam ga oborio u Ustavnom sudu i to Saveznom Ustavnom sudu. Čak je tada bio predsednik tog Ustavnog suda Momčilo Grubač, a jedan od sudija Ustavnog suda, koji nije smeo da dođe na tu sednicu, bio je ovaj Aleksandar Simić. Od 13 odredbi – sedam vam je palo. Međutim, za još 11 je Ustavni sud rekao da su neustavne, ali nisu imali kvorum, odnosno podelili su se prilikom glasanja, pa je bilo 6:6. Što se tiče, nezakonite i neustavne primene tog zakona, ja ću samo da vam nabrojim ko su ti i koji su to likovi koji su učestvovali: Slobodan Lalović, Mlađan Dinkić, Aleksandar Radović, Đelić, Đinđić, Vuk Obradović i da ne idem dalje. A ko je uspešno branio taj vaš Zakon pred Saveznim Ustavnim sudom: Dragor Hiber, Vesna Rakić-Vodinelić, neki ljudi iz uprave prihoda i Ministarstva finansija i gle, divnog čuda, Bojan Pajtić. Toliko su lepo branili da je vaš Ustavni sud morao da obori taj vaš Zakon. Kada pričate ko je i koga oporezivao, onda vodite računa o toj prašini i o tom pepelu, neka ostane samo na vama. Sada ono, gospodine Jočiću, zbog čega sam se ja javio. Vrlo je dobro što u našem Poslovniku postoji taj institut koji se definiše članovima 225. i 226. On nama omogućava da između dve sednice Narodne skupštine ukažemo javnosti i Vladi šta se sve dešava u izvršnoj vlasti. Ovaj primer, sada koji ću da pomenem, tiče se Ministarstva odbrane, gospodina Šutanovca i njegove ekipe. Dana 2. novembra, pre nekoliko dana, smenjen je pukovnik Dragan Krsmanović. On je načelnik Vojnog arhiva. Vidite koliko je važan taj Vojni arhiv. U toj hijerarhiji, imamo Ministarstvo odbrane, Sektor za politiku odbrane, Institut za strategijska istraživanja i imamo Vojni arhiv. Na mesto načelnika Vojnog arhiva došlo je civilno lice. Do sada, nikad u istoriji se nije desilo. Došao je izvesni Milan Terzić, inače više puta kažnjavan. Samo da vam kažem, gospodine Jočiću, zbog nacionalne mržnje koju širi gospodin Šutanovac sa svojima, gospodin Jan Marček je sklonjen sa mesta direktora Instituta zato što je Slovak i što voli Srbiju. Znate li ko je postavljen? Čovek iz DS koji se hvali time da mrzi Srbiju, da mu se gade uniforme i srpski oficiri. Zove se Basara Mihailo. Gospodine Jočiću, mislim da i vi možete malo da se umešate u taj posao. (Predsedavajući: Hvala, gospodine Krasiću.) Gospodin Albijanić me podržava, kao što ste mogli da primetite. Ja nikad ne govorim nešto što nije istina. Vi ste sigurni, Nado, u to. Pomerite se sa tog mesta, jer tu su vodotoci. Svi koji su sedeli na vašem mestu vrlo brzo su otišli. (Predsedavajući: Gospodine Krasiću, molim vas.) Gledajte gde je Čeda, sada, tamo. Gledajte gde je Pajtić. Kada se pomerite sa tog mesta, ja sam vam više puta objašnjavao, tu ima neko kosmičko zračenje, tu svi pošuntave kad sednu. Jeste li čuli Čedu šta je rekao – niste glasali za Vladu, ne možete da glasate o poverenju Vladi. (Predsedavajući: Hvala, gospodine Krasiću.) Pomerajte se da biste ... [[isključen mikrofon]]
Hvala vam, gospodine Krasiću. Sednica Zakonodavnog odbora održaće se danas 5. novembra, u 17,00 časova, u plavom salonu. Po Poslovniku, narodni poslanik Srđan Šajn, a zatim Vladan Batić.
Hvala. Dame i gospodo, javljam se po čl. 225. i 226, ali vezano za tačku dnevnog reda. Posebno bih hteo ministra, gospodina Jočića, da zamolim nešto, a radi se o sledećem. Pitanje readmisije je ministarsko pitanje par excellence. Romska partija smatra da Srbija nije spremna da potpiše ugovor o readmisiji, iz prostog razloga što Srbija nije spremna da prihvati oko 100.000 građana koji su u zemljama EU, a koji treba da se vrate na teritoriju Srbije. Romska partija smatra da mi ne možemo danas odgovorno da govorimo o prihvatanju tih ljudi. Pitanje koje hoću da uputim gospodinu Jočiću, kad bude imao svoje izlaganje, jeste sledeće: da li su mu dovoljno pomogle njegove kolege iz Ministarstva zdravlja ili Ministarstva za socijalnu politiku, iz Ministarstva pravde i da li mu je dovoljno pomogao potpredsednik Vlade, gospodin Đelić? Ukoliko ne budemo imali u njegovom izlaganju kvalitetne odgovore na sva ta pitanja vezana za pitanje readmisije, plašim se da o sudbini 100.000 ljudi govorimo kao o jednom pravno-tehničkom pitanju; da je bitno, kao što se govori u tom sporazumu, da te ljude spakujemo u avione, da ih dovedemo ovde na aerodrom, da ih pustimo da šetaju po Srbiji i da posle toga niko za njih ne preuzima odgovornost. Govorim to, iz prostog razloga, što potpisivanje ugovora o readmisiji, u sadašnjoj situaciji, jeste u stvari potpisivanje uvoza socijalne bombe za Srbiju. Srbije na može da se izbori sa ovim problemima i sa ovim socijalno ugroženim kategorijama koje već postoje u Srbiji. Ne znam na koji način će Srbija da zbrine ljude koji dolaze iz readmisije. Zbog toga očekujem odgovor u uvodnom izlaganju, da bi svi poslanici ovde mogli na kvalitetan način da odlučuju o tom pitanju. Međutim, stav Romske partije je jasan. Srbija ne može da potpiše ovakav sporazum o readmisiji. Srbija nije spremna da od 1. januara integriše ove ljude u srpsko društvo. Srbija ne može onu decu koja su se pre 15 godina rodila u Nemačkoj, Austriji, Švajcarskoj, koja će ovde da dođu sa nepoznavanjem srpskog jezika, ove privrede, ovog društva, da ih integriše. Samo jedan komentar vezano za kolegu iz Saveza vojvođanskih Mađara, koji je rekao – plašim se da će i romski mediji da dožive istu sudbinu, jer određeni romski mediji na jezicima Roma u Vojvodini imaju programe, u Subotici, u Kovačici i na drugim mestima, takođe, podržavam inicijativu da to pitanje treba rešiti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladan Batić, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, zamolio bih za jedno objašnjenje. Dana 11. oktobra sa ove govornice ukazao sam na određenu torturu, neprijatnosti, probleme koje ima čovek koji se zove Milivoje Andrić i odbornik je u SO Loznica, a pretrpeo je svašta u poslednjih nekoliko godina, pljačku, prebijanje, paljevinu, zato što je otkrio neke veze policije i auto-mafije, zato što je ukazivao, čak i javno, na neke probleme i zloupotrebe na nivou lozničke policije, zato što je čak nekim ljudima u vrhu policije saopštio neka svoja saznanja o kretanju nekih ljudi koji su u jednom poznatom predmetu, jednom od najpoznatijih u ovoj zemlji, osuđeni na pravosnažne kazne zatvora, a u bekstvu su. Ne znam da li je to u korelaciji. Međutim, čoveku se dogodila nova velika neprijatnost. Bačene su dve eksplozivne naprave 29. oktobra, pa bih vas molio za objašnjenje ili obaveštenje – šta će se učiniti tim povodom, da se zaštiti njegov integritet, jer on je opozicija na nivou opštine Loznica, ne znam da li to ima neke veze. Potražio bih i sledeće objašnjenje, shodno odredbi člana 226. Kao što je čitava javnost upoznata povodom slučaja ''Ovčara'' i ne znam da li je to u kompetenciji MUP-a, vodi se postupak i neka lica su optužena, čak i osuđena, ne pravosnažnim presudama ili oslobođena u Haškom tribunalu. Vodi se, takođe, ovde postupak pred Sudom za ratne zločine, protiv onih koji su bili izvršioci ili egzekutori na ''Ovčari''. Objašnjenje i obaveštenje, gospodine ministre, molim od vas, da li se, ako je to u nadležnosti MUP-a, ispitivala jedna vrlo bitna uloga onoga ko je u bolnici u Vukovaru u noći, odnosno 20. novembra 1991. godine izvršio selekciju ranjenika i za one za koje je rekao da nisu za bolnicu, oni su te noći odvedeni na ''Ovčaru'' i streljani. Plašim se da se neki od tih ljudi koji su odlučivali danas nalaze na čelu nekih značajnih institucija u Srbiji. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Maraš, po Poslovniku, zatim Čedomir Jovanović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, čl. 225. i 226. Građani su svesni o čemu mi danas ovde pričamo. Poslanici LDP govore o bahatosti i o pretnji jedne kompanije organima koje je osnovala država. S druge strane, poslanici jedne druge poslaničke grupe pokušavaju tu priču da okrenu na lično, pokušavaju tu priču da izokrenu. Nažalost, moram da spomenem gospodina Todorovića, koji je malopre, pominjući 2001. i 2002. godinu, izneo neke stvari koje nisu baš takve. Pod jedan, voleli bi da smo u situaciji kao što smo bili u 2001. i 2002. godini. Nažalost, nismo, ali vi ste rekli jednu neistinu, gospodine Todoroviću, a to je da je tad pripreman teren za ovo što se danas događa, odnosno za ovaj momenat. Nažalost, moram da vas podsetim da je tokom '90. godina pripreman teren za sve ovo u čemu se danas nalazimo, odnosno ono zbog čega kompanija ''Delta'' sada ima ovakav monopol. Još jednom ću ponoviti, znači, oni su trgovali cigaretama na nedozvoljen način, švercovali su cigarete, kompanija ''Delta'', odnosno preko ''Delta banke''. Takođe, nisu platili veliki ekstraprofit, iz prostog razloga, što se njihov promet nije vodio legalnim putem. To je razlog zbog čega ta kompanija ima velika sredstva i zbog čega je sad u situaciji da ima monopol. Građani trpe zbog tog monopola. Molim vas, samo, kad već pričamo, da pričamo ono što jeste. Znači, nikada do sada tajkuni nisu imali svoju državu. Od 2004. godine tajkuni imaju svoju državu, tajkuni upravljaju gotovo svim državnim organima u ovoj zemlji. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe LDP, zatim Zoran Krasić.
Gospodine predsedavajući, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, mislim da je dobro što su se u ovoj raspravi kristalizovale dve politike i da je prirodno što te politike formulišu opozicione stranke. Mislim da nema u Srbiji nikakve dileme kada se govori o karakteru LDP ili SRS. Ljudi znaju o čemu se tu radi. Glasači koji glasaju za LDP ili za SRS znaju za šta glasaju. Ono što je problem, zapravo, jeste ignorisanje našeg poslaničkog prava koje mi koristimo ne zato što je to naša lična potreba ili ne zato što je isključivo naša lična potreba, nego zato što je to naša obaveza. Gospodine predsedavajući i gospodine ministre, dva puta sam se pozvao na članove 225. i 226. Ti članovi i vas obavezuju da odgovorite na pitanja koja smo postavili. Šta će uraditi Vlada Srbije i kakav će biti odgovor Vlade Srbije na tu nenormalnu situaciju u kojoj se nalazi jedno Vladino telo, šef pravnog odbora, stranke vladajuće koalicije, koja ima većinu u Vladi, vodi postupak protiv Vladinog tela. Gospodine predsedavajući, pitanje za vas, šta će uraditi Parlament Srbije kako bi zaštitio instituciju koju je uspostavio, a govorim o Antimonopolskoj komisiji. Ova, najmanje važna u ovoj raspravi, šta mi jedni o drugima mislimo, kao što sam rekao, mislim da nema nikakve dileme o karakterima LDP-a ili SRS, i nema nedoumice i nepouzdanica kada se ljudi o nama izjašnjavaju. Zato smatram da je višak sve ono što je iskorišćeno kao argumentacija kojom se obezvređuje ova naša inicijativa. Ako sam ja najgori poslanik u ovom parlamentu, onda je problem za Parlament zbog toga što najgori u Parlamentu pokreću pitanja koja imaju tako izražen i javni značaj, i koja se bave javnim interesom. Mislim da toliko dugujemo ovom društvu – tržišnu ekonomiju, jasna pravila, depolitizaciju biznisa, demonopolizaciju ekonomije, takmičenje. Ali, da bi uspostavili takav sistem vrednosti mi prvo ovde moramo formulisati pravila kojima ćemo do tog sistema stići. Ne može nijedan pojedinac, ne može nijedna kompanija, ne može nijedna stranka, nijedna institucija u ovoj zemlji imati monopol nad životom. Oni koji pomisle da na tako nešto imaju pravo moraju biti jasno sankcionisani. Tražim od vas, gospodine Jočiću, puno je razlika među nama, uopšte nisam ličan u tome, tražim od vas da mi odgovorite šta će učiniti Vlada Republike Srbije kako bi zaštitila svoje telo, svoj organ– Savet za borbu protiv korupcije. Od vas, gospodine predsedavajući, tražim da mi kažete kada ćete u Parlamentu pokrenuti raspravu i zaštititi telo koje ste formirali, jer ako Parlament i Vlada ne stoje iza Saveta za borbu protiv korupcije i antimonopolske komisije onda ti ljudi, zapravo, zastupaju svoje lične interese, a to nije tako i to nije tačno. Oni su preuzeli tu obavezu zbog toga što je neko to od njih tražio. Mi smo kao poslanici to od njih tražili i dužni smo da zaštitimo taj javni interes koji oni štite u ovom trenutku, usamljeni i ostavljeni od institucija koje su ih stvorile.
Hvala, gospodine Jovanoviću. U redovnim zasedanjima o tačkama dnevnog reda izjašnjavaju se narodni poslanici, a nije do predsedavajućeg. Narodni poslanik Zoran Krasić, po Poslovniku, a zatim Vjerica Radeta.
Članovi 225. i 226. Gospodine Jočiću, mislim da vaše Ministarstvo mora da proveri stan u Nišu, zapišite, Trg Nikole Tesle 31/6, lamela 18, drugi sprat, stan br. 6. Biće u stenogramu. Zašto je važna ova adresa? Ova adresa je važna kao tajni bunker u kome se sastaju Dušan Petrović i Boško Ristić. Gospodine Albijaniću, ovaj smeh računajte u vreme njihovo, kad oni izađu da pričaju, nemojte u moje vreme. Sada ćete shvatiti zbog čega je to vrlo važno. Gospodine Jočiću, Dušan Petrović je zloupotrebio funkciju ministra pravde i zahtevao je od osobe koja je trenutno predsednik Vrhovnog suda Srbije, a samo da vas podsetim, kada je ta gospođa birana za predsednika Vrhovnog suda Srbije onda su Milan Marković, Boško Ristić i Dušan Petrović tvrdili, čak, toliko daleko, da ona ne ispunjava uslove, da sam ja u jednom trenutku posumnjao da li je ona uopšte završila pravni fakultet, i vidim da su tada, donekle, bili u pravu. Nedavno je, a imali ste prilike da čujete, da javnost komentariše, javnost – B92, Dušan Petrović, nešto što ne postoji. Komentarišu rešenje i presudu koju niko nije video, ali koja se očekuje da bude doneta po njihovom nalogu da bi raščistili neke stvari u Opštinskom i Okružnom sudu u Nišu. A znam, gospodine Jočiću, da vi vrlo dobro znate o čemu se radi, zato što je delegirana nadležnost u jednom sporu povodom krivičnog dela jednog sudije, bivšeg predsednika Opštinskog suda u Nišu, Opštinskom sudu u Pirotu, pa je došlo do promene u tužilaštvu, pa je tužilaštvo odustalo od krivičnog gonjenja i sada treba da se raščisti u Niškom pravosuđu da bi gospodin Ristić ponovo dobio onu svoju poziciju koju je imao u vreme kada je DOS bio na vlasti. Vidim, neki su savili glavu pošto im je vrlo dobro poznato šta je Boško Ristić radio, sa Zoranom Živkovićem, u Niškom pravosuđu. Gle, čuda, našli su neku žrtvu, pokrenuli neki zahtev za zaštitu zakonitosti koji je nemoguć, samo da bi uflekali predsednika Okružnog i Opštinskog suda u Nišu, kako bi gospodin Ristić poboljšao svoje koristoljubive pozicije koje nemaju veze sa DS, ali imaju veze sa krivičnim postupkom protiv bivšeg predsednika suda, jedne žene, jer ukoliko njoj ne pruži zaštitu ona će da progovori o svim sudskim postupcima. Pitam i tražim objašnjenje od gospodina Koštunice, a i vi mu pomozite, kako je to moguće da jedan ministar pravde zloupotrebi svoju funkciju na taj način, da komentariše nešto što ne postoji. Usput, obratite pažnju na sudiju Novicu Pekovića i šta je on radio.
Hvala.
Gospodine Albijaniću, kada ja pričam bolje je da saslušate malo, možete nešto i da naučite. Šta je radio Novica Peković u Vranju i u Nišu u pravosuđu, i kako je znao da će on da bude zadužen za predmet po zahtevu zaštite zakonitosti. Kako je to moguće da je TV Sarajevo, dan pre pretresa, znala kakva će odluka da bude? U sledećem javljanju obratiću vam se i objasniću koja je uloga novinara Zanfirovića i Bernarda Kušnera.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, po Poslovniku, time završavamo Poslovnik i idemo na dnevni red.
Dame i gospodo poslanici, član 225. prvi stav i član 226, ako ima potrebe mogu i da pročitam, baš zbog predsedavajućeg bi trebalo da pročitam.
Nema potrebe, gospođo Radeta.
Pošto vidim da uporno pokušava da skrene pažnju narodnim poslanicima da ne mogu više da govore po Poslovniku, to, gospodine Albijaniću, ne možete da nam ukinete, čak ni, ovim, budućim Poslovnikom. O čemu hoću da govorim? U opštini Pirot, tamo sam bila ovaj vikend, dobila sam podatke i dokumentaciju od građana sela Temska, rešenjem opštinske komisije je, u skladu sa Zakonom o vraćanju utrina i pašnjaka selima na korišćenje, vraćena odgovarajuća površina pašnjaka, šuma, njiva, livada, neplodnog zemljišta, ribnjaka, sve ono što je taj zakon omogućavao. Podsećam sve da je taj zakon trajao 10 godina, gotovo u svim opštinama su doneta rešenja o vraćanju utrina i pašnjaka selima na korišćenje. Ovo podsećam zato što je u onom prošlom sazivu bivši ministar poljoprivrede, Ivana Dulić, najavljivala taj zakon kao neko osmo svetsko čudo, kao da niko nikad nije čuo za taj zakon. A, ponavljam da je taj zakon odavno prestao da važi, zato što su sve opštine u to vreme postupile po tom zakonu, kao što je i opština Pirot preko svoje Komisije koju je formirala, i mesnoj zajednici, odnosno selu Temska je vraćeno nešto više od 182 hektara pašnjaka i 27,25 hektara šume. Utrine i pašnjaci, to želim da podsetim i narodne poslanike, koji verovatno nisu bili u prilici da se sretaju sa tim zakonom, ja sam lično u opštini Zemun primenjivala ovaj zakon i odlično znam sve detalje, dakle, utrine i pašnjaci se vraćaju selima na korišćenje i niko ne može više da menja njihovu namenu, niko ne može da ih prodaje, niko ne može na bilo kojinačin da ih ustupa, nego moraju da se koriste za potrebe sela kojem su vraćene. Dakle, ne mesne zajednice, bukvalno je zakon tako to regulisao, vraćanje selu na korišćenje. Šta se desilo? Skoro je Dragan Đilas bio u poseti u Pirotu i njemu se dopala ta šuma iznad sela Temska, skoro 27,5 hektara, i on je naložio rukovodstvu, dogovorio se sa rukovodstvom opštine Pirot, malo mu ovo što je po Beogradu pokrao, malo mu ovoliki poslovni prostor i vile, nego, bacio oko i na šumu u Pirotu i naložio da se ta šuma proda Šumskom gazdinstvu. Dakle, potpuno suprotno zakonu. Prvo, nema mogućnosti da se prodaje. Drugo, ta prodaja je već počela, niko ne zna ni po kojoj ceni, nigde nikakvog javnog oglasa, nigde nikakvog tendera. Naravno, opet ponavljam, ni uz tendere, ni uz oglase, ta šuma ne može da se proda, to pripada selu Temska u opštini Pirot. To što Dragan Đilas na sva zvona i svaki čas kad se pojavljuje u medijima preti Velji Iliću, pokušava da objasni građanima Srbije za šta je sve odgovoran Velja Ilić, to je uredu, to treba da radi. Ali, gospodine Jočiću, vi treba da se pozabavite i Draganom Đilasom, jer ovo što on radi jeste kriminal i posao najpre za vas, posle za tužioca, za sudije i kako već ide redom.
Narodni poslanik Zoran Krasić, po Poslovniku, zatim Dragan Todorović.
Gospodine Albijaniću, isti član. Gospodine Jočiću, pošto ste vi sada ovde jedini predstavnik Vlade, moram da vam postavim pitanje i da dobijemo neko objašnjenje, mi poslanici. Dok je Vuk Drašković bio ministar spoljnih poslova nekoliko puta je sa Borisom Tadićem bio na nekim mestima gde su potpisivali neke ugovore sa NATO paktom, i uvidom u "Službeni glasnik" Republike Srbije i u onaj glasnik dok je on bio ministar nismo našli da su ti sporazumi objavljeni. Mene konkretno upozoravaju da je to sporazum, serija sporazuma u okviru nekog programa SOF-a. Interesuje me, o čemu se radi? Da li su to neki tajni sporazumi, pa javnost ne treba da zna? Ako su tajni pa javnost ne treba da zna, pa što ste nas mučili da gledamo preko televizije kako se kerebeče tamo i potpisuju? Ako su već potpisali, to mora da se ratifikuje, mora da se objavi, da se u "Službenom glasniku" to objavi. To je prva stvar. Druga stvar, gospodine Jočiću, skrećem vam pažnju na jednu pojavu koja će naročito da dođe do izražaja za mesec dana, evo, ja vam unapred kažem kada će da dođe do izražaja, i merilo će da vam bude istraživanje Strategic marketing marketinga. Kada Strategic marketing bude objavio da je popularnost Srpske pravoslavne crkve ispod 50%, ona će proći isto kao VJ. Sada vam ja unapred kažem kako se to sinhronizovano radi, pa vi to proverite, pa obavestite sve narodne poslanike i javnost pošto sam vas sve na vreme obaveštavao. I o onim vehabijama sam vas obaveštavao dve godine pre toga, i o onim županijama sam vas obaveštavao, evo, i sad, gospodine Jočiću, da vas obavestim i da vam skrenem pažnju da imate crva u Vladi. Da, da, crva u Vladi. Znam da vi mislite da su sve crvi u Vladi, a ja kažem da imaju jednog crva, ne kažem za sve. Gospodine Jočiću, ako niste obavešteni, na teritoriji opštine Bujanovac nalazi se selo Samoljica i tamo neki ljudi, koji se predstavljaju da su vehabije, nekim sredstvima prave neku džamiju. Ali prave džamiju na državnom zemljištu i na utrini. Kada su nadležni državni organi intervenisali u Ministarstvu, kod Velimira Ilića, rečeno je – ćutite, ništa ne pričajte, to mora tako da ide. Ja nisam, ne znam ko je to uradio, ali bi bilo dobro da vi znate ko je to uradio. Znači, bez građevinske dozvole pravi se nešto što iritira lokalno stanovništvo svih etničkih grupa, ako vam se više sviđa taj izraz. Dalje, gospodine Jočiću, ako bih ja bio, kojim slučajem, u situaciji, kao što je jedan čovek bio 1999. godine, na slavi u manastiru Gračanica, i kada je sedeo sa gospodinom Kušnerom i kada mu je skrenuo pažnju da ovi iz NATO pakta koji su na Kosovu treba da budu malo objektivniji – ako ste nas bombardovali što smo nešto tamo radili, pa vidite oni pod vašim patronatom još gore stvari rade prema Srbima, zašto ih malo ne urazumite? Gospodin Kušner je napravio incident, napustio je proslavu i skrenuo pažnju tom građaninu Republike Srbije, vrlo značajnom – videćeš ti mene i videćete vi Srbi kako ćete puziti preda mnom. Ali, taj gospodin Kušner je raširio svoju mrežu u Srbiji. Samo ću vam pomenuti neka imena pošto znam da su vama dobro poznata i gospodinu Albijaniću su poznata. Jedan od tih, protagonista te politike, zove se Mirko Đurić, izvesni gospodin koji zastupa interese Rimokatoličke crkve u Srbiji, možete ga naći na Avali, uživa, odmara se i vrbuje sve redom. Drugi je gospodin Mihajlo Mihajlov, znate ko je. Treća je jedna grupa koja je, kaže, u ime Građanskog saveza Srbije i četvrti je gospodin Mirko Đorđević, samozvani filozof iz Šimanovaca. Obratite pažnju i vodite računa o onome što sam rekao, da će za koji dan ili mesec da se objavi u Strategic marketingu, i nemojte onda da kažete da niste obavešteni, da ste iznenađeni. Na delu je rasturanje svih institucija ovog naroda, ne više države, nego ovog naroda. Vi snosite odgovornost ukoliko to ne predupredite. Pustite ovog, ovaj ne zna šta je odgovornost.
Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović, po Poslovniku. Izvinjavam se, gospodine Todoroviću, ako je nešto u redosledu problematično.
Uvažavam, gospodine Albijaniću, znam da to ne biste uradili sa namerom. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Jovanović nije tu, ali ću morati da mu odgovorim – ja poslanike uopšte ne delim ni nanajgore ni na najbolje. Za mene je volja građana Božija volja. Ušli smo ovde glasovima građana, čak sam dosta vreme trošio da dođem u situaciju da ta volja bude poštovana, odnosno da se izborna volja građana ni na koji način ne zloupotrebljava. Što se tiče toga, gospodine Maraš, da su tajkuni postojali ranije, da su postojali u svim režimima, to je potpuno tačno. Ali, gospodine Maraš, postoji odgovornost onih koji su bili na vlasti i koji su bili dužni da učine sve, ukoliko imaju saznanja, da one koji su mimo zakona, na nezakonit način ili koristeći povlastice, uspeli da steknu bogatstvo privredu zakonu. Vaš predsednik stranke je imao te mogućnosti, praktično neograničene mogućnosti od 2001. godine. Vi nemate ovde mnogo novih tajkuna. Imate novih bogataša, onih koji su došli sa DOS-om. Jedan od njih je Đelić, Dinkić i redom. To su novi. Ove stare koje vi pominjete, Miškovića i sve redom – zašto oni nisu odgovarali, ukoliko vi mislite da su radili na nezakonit način, da su tako stekli bogatstvo, i ja se sa tim slažem. Ali što to niste uradili u vreme dok ste mogli to da uradite, nego sada prozivate za ono što bi i ova vlada trebalo da uradi u ovom momentu, ukoliko ima dokaze za bilo koga da je zloupotrebio položaj, da je na osnovu povlastica koje ima stekao određeno bogatstvo. Što se tiče SRS, ne da nećemo stajati na putu, nego ćemo učiniti sve da pomognemo da se poštuje zakon i da svi oni koji su zloupotrebili zakon, na osnovu zakona i odgovaraju. Hvala vam.
Repliku ima narodni poslanik Slobodan Maraš.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, gospodine Todoroviću, očito se nismo najbolje razumeli. Ja sam pokušao da kažem da smo mi, odnosno poslanici LDP, vodili polemiku smo u jednom pravcu. Pokušali smo da ukažemo da je ona kompanija, o kojoj danas govorimo, postala vlasnik više od polovine ove države nakon 2003. godine, da se ta kompanija, odnosno njen predsednik nalazi u akciji ''Mreža'', koja je vođena za vreme Vlade od 2001. do 2003. godine i da se sa tim zastalo. Koristim priliku da pitam ministra Jočića, kada je u pitanju takozvana akcija ''Mreža'', zbog čega nisu procesuirani svi oni koji se nalaze u akciji ''Mreža'', koji su spomenuti u akciji ''Mreža'', a jedna od njih je i kompanija ''Delta''. Znači, o tome govorimo, gospodine Todoroviću. Pokušao sam da kažem da smo svi odgovorni, ali nije odgovornost u tome da ćutimo. Znači, zato smo mi sada izašli, zbog toga u poslednje vreme i izlazimo i govorimo o situaciji u kojoj se Srbija nalazi, odnosno da se mahom nalazi u rukama jednog čoveka, a to vidimo gde god da se okrenemo. Tišina koja dolazi iz vladajuće koalicije, u krajnjoj liniji iz vaših redova, znači da nećete da kažete – ej čoveče, ne možeš ti da pretiš organima koje je osnovala ova vlada i Skupština. Ne treba da idu ministri i potpredsednik Vlade i da prave hvalospeve o toj kompaniji. O tome govorimo. Vi ste onda krenuli na malo lično, spominjete kako je gospodin Svilanović bio na otvaranju ''Merkatora''. Okej, ali ne govorimo o tome. Govorimo o tome da je ''Merkator'' jedan trgovinski lanac, a ''Delta'' kompanija ima monopol na ovom tržištu, tu je razlika. Razlika je i u tome što državni organi, odnosno Vlada i njeni ministri stoje iza kompanije ''Delta'', odnosno podržavaju njen rad u isto vreme kada ta kompanija preti građanima, političarima, državnim organima, Savetu i Komisiji, u isto vreme kada šef državne bezbednosti, odnosno Informativne agencije, gospodin Bulatović, organizuje prijem, a glavni gost mu je gospodin Mišković, dva dana nakon pretnje, da nam pokažu – eto, mi smo sila i ne možete nam ništa. O tome ne govorimo. Hvala.
Hvala. Stigli smo do predstavnika predlagača po pitanju zakona. Prelazimo na 1-3. tačku dnevnog reda: – PREDLOZI ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA SRBIJE I EZ O OLAKŠANOJ PROCEDURI ZA IZDAVANjE VIZA, READMISIJI I SCG I FRANCUSKE O VRAĆANjU I PRIHVATANjU LICA U NEREGULARNOJ SITUACIJI (zajednički jedinstveni pretres) Saglasno članu 140. stav 2. i članu 149a stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o: - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza, - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave, i - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Francuske o vraćanju i prihvatanju lica u neregularnoj situaciji, sa Protokolom (tačke 1, 2. i 3. dnevnog reda). Prelazimo na rad prema utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički jedinstveni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda o tačkama 1, 2. i 3, pre otvaranja zajedničkog jedinstvenog pretresa podsećam vas da, prema članu 149a. stav 3. a shodno članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Pošto ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: Srpska radikalna stranka – jedan sat, 37 minuta, 12 sekundi, Demokratska stranka – jedan sat, 16 minuta, 48 sekundi, Demokratska stranka Srbije - Nova Srbija - dr Vojislav Koštunica – 56 minuta, 24 sekunde, G17 plus –22 minuta, 48 sekundi, Socijalistička partija Srbije – 19 minuta, 12 sekundi, poslanička grupa "Liberalno demokratska partija"– 13 minuta, 12 sekundi, Savez vojvođanskih Mađara, Lista za Sandžak, Unija Roma Srbije, Koalicija Albanaca Preševske doline – 7 minuta, 12 sekundi, Vojvođanski poslanici - LSV, SVM – 6 minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Ministar unutrašnjih poslova, Dragan Jočić, ima reč.
Gospodine predsedavajući, cenjeni narodni poslanici, pred vama su tri predloga zakona kojima se ratifikuju sporazumi. Prvi je Zakon o ratifikaciji Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza ili Sporazuma o viznim olakšicama, kako se naziva. Do postizanja potpune liberalizacije viznog režima države članice Evropske unije i Evropska komisija su u decembru 2005. godine sklopile dogovor da pristupe postupku olakšavanja trenutnog, postojećeg stanja, odnosno viznog režima sa svakom od država zapadnog Balkana. Tada, u decembru 2005. godine, otvoreni su pregovori oko viznih olakšica. Pregovori sa Republikom Srbijom i Evropskom unijom započeli su 30. novembra 2006. godine. Održane su četiri pregovaračke runde i brojni sastanci, a Sporazum je zaključen 18. septembra ove godine u Briselu. Ovi pregovori, kao i sam Sporazum o viznim olakšcima predstavljaju, zapravo, međukorak ka potpunom ukidanju viza za naše građane koji putuju u zemlje Evropske unije. Reći ću vrlo kratko o onome šta sadrži Sporazum. Sporazum o olakšicama odnosi se na određene kategorije građana, na dužinu trajanja vize, na cenu vize i na pojednostavljivanje i ubrzavanje procedure za određene kategorije stanovnika. Pre svega, on se odnosi na poslovne ljude, advokate, lekare, novinare, naučnike, studente, učenike, umetnike, sportiste, profesionalne vozače, državne službenike, predstavnike verskih i nevladinih organizacija i druge kategorije koje su pobrojane u Sporazumu. Za sve ove navedene kategorije broj dokumenata koja će morati da prilože da bi se viza dobila znatno je smanjen i svodi se na onaj broj dokumenata kojima se dokazuje samo status da je neko pripadnik ove kategorije. Pored kategorije ljudi, građana Srbije, koji su obuhvaćeni viznim olakšicama postoje i određene životne situacije koje same po sebi imaju određenu težinu da bi se dobila vizna olakšica. To su situacije kada je u pitanju lečenje, posete vojnim i civilnim grobljima, prisustvo sahranama, posećivanje rođaka i kada su u pitanju turistička putovanja, ukoliko se realizuju preko priznatih turističkih agencija. Takođe, ovaj sporazum omogućava mogućnost izdavanja i dužih viza, takozvane ''multiple'' vize. U slučaju kada se poštuje rok iz prethodno dobijene vize, sledeća viza se može dobiti, odnosno dobija se na duži rok, pa čak i do pet godina. Cena vize ostaje ista, zadržava se na sadašnjem nivou, a to je 35 evra, a uključuju se i besplatne vize za penzionere i decu mlađu od šest godina. Rok za izdavanje viza biće 10 dana, a u naročito hitnim slučajevima tri dana. U tom smislu, potvrđivanje ovog sporazuma dovešće Srbiju korak bliže ka potpunom ukidanju vize za naše građane koji putuju u zemlje Evropske unije. Što se tiče drugog sporazuma, a naglašavam da su i prvi i drugi sporazum jedinstveno, odnosno istovremeno potpisani i jedan drugog uslovljavaju, to je sporazum o readmisiji, odnosno pun naziv je – Predlog zakona o ratifikaciji Sporazuma između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave u tim državama. Razlozi za donošenje ovog predloga, odnosno usvajanja ovog zakona su sledeći – činjenica da se ratifikuje ovaj sporazum pokazuje da je Srbija spremna i otvorena da sa svim otvorenim zainteresovanim zemljama zaključi međudržavne sporazume po readmisiji. Potpisivanje ovog sporazuma sa Evropskom unijom i njegovo puno sprovođenje je jedan od najbitnijih preduslova, kao što sam rekao, i za prethodni Sporazum, da se uključimo na belu šengensku listu. Takođe, i on je put ka liberalizaciji viznog režima i on je bio u direktnoj vezi sa potpisivanjem ovog prvog sporazuma, odnosno davanjem olakšica. Zaključivanje ovog sporazuma stvara neophodne normativne pretpostavke za punu saradnju Republike Srbije sa Evropskom zajednicom na planu organizovanog, recipročnog i institucionalizovanog povratka lica koja se nalaze u neregularnoj situaciji na teritoriji zemalja Evropske unije. Takođe, Sporazumom se precizno definiše postupak readmisije i to, vrsta podataka koja su potrebna da neko podnese zahtev za readmisiju, dokazi kojima se utvrđuje državljanstvo nekog lica, odnosno da je državljanin Republike Srbije, rokovi u kojima se podnosi readmisija, troškovi i zaštitni instrumenti kojima se država Srbija štiti od određene vrste readmisije. Upravo, ako je lice iz treće zemlje, da pojasnim ovo, a boravi u nekoj zemlji Evropske unije, moraće da se dokaže da je greškom države Srbije ono otišlo sa njene teritorije i došlo na teritoriju Evropske unije, odnosno države članice. Proces vraćanja državljana Republike Srbije obavlja se uz puno poštovanje najviših evropskih standarda iz oblasti zaštite ljudskih prava i slobode građana. Sprovođenje Sporazume o readmisiji omogućava neposrednu saradnju, pre svega, naših i inostranih policijskih organa što dovodi do raznih informacija i saznanja o licima u proveri podataka po zamolnicama za vraćanje lica, doći će se i do bezbednosnih informacija koje se odnose na otkrivanje lica koja se krivično gone u Republici Srbiji, a nedostupna su zbog boravka u inostranstvu. Nema bojazni da će od usvajanja ovog sporazuma, odnosno ukoliko Skupština usvoji ovaj sporazum doći do velikog priliva lica, odnosno zahteva za readmisiju i baš je ovaj sporazum tako koncipiran da ne dođe do toga. Inače, od 2003. godine pa do sada u Srbiju je vraćeno oko 17.900 lica. Što se tiče trećeg zakona – zakona o readmisiji koji je potpisan, odnosno ratifikaciji Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Francuske, sa pratećim Protokolom, on je potpisan i usaglašen u Parizu 25. aprila 2006. godine, a nakon potpisivanja Sporazuma i protokola, prestala je da postoji državna zajednica i ovo postaje naša obaveza. Osim što postaje naša obaveza, ovaj sporazum sa protokolom predstavlja i jednu vrstu razrade ovog okvirnog sporazuma o readmisiji. Imajući u vidu sve ovo što je izneto, mislim da su se stekli uslovi da Narodna skupština usvoji ova tri predloga zakona. Zahvaljujem.
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li neko ko je izdvojio mišljenje želi reč? (Ne.) Stigli smo do predstavnika poslaničkih grupa. Za reč se javio narodni poslanik Žarko Obradović. Molim vas, bez uzbuđenja, gospođo Radeta. Po Poslovniku, narodni poslanik Zvonko Mihajlović.
Dame i gospodo narodni poslanici, želim da upoznam i vas i javnost Republike Srbije da je dana 1. novembra tekuće godine, sa početkom u 12,00 časova, u Gračanici na Kosovu i Metohiji, održan Odbor za Kosovo i Metohiju, a radu Odbora je prisustvovao i ministar za Kosovo i Metohiju, gospodin Slobodan Samardžić. Sve je proteklo u najboljem mogućem redu. Bilo je veliko interesovanje građana koji su došli, čekali su ispred Doma kulture, a kasnije su ušli i postavili sijaset pitanja kako članovima Odbora, tako i samom ministru. Ono što je zanimljivo je to da Odbor nije imao kvorum za rad, iz prostog razloga što radu Odbora nisu prisustvovali članovi Odbora iz DS-a, G17 plus, gospodin Vladan Batić i gospodin iz Nove Srbije koji je svoje odsustvo opravdao. Zanimljivo je i to da su svi članovi Odbora iz DS-a, izuzev gospodina Milivojevića, i G17 plus, ljudi koji žive na Kosovu i Metohiji i koje bi ova problematika trebalo i te kako da interesuje. Dnevni red je bio sledeći – Informacija Pregovaračkog tima o toku pregovora o budućem statusu AP Kosova i Metohije, Nacionalni investicioni plan za AP Kosovo i Metohija i tačka razno. Najviše je bilo reči na Odboru o tome kako se i u kojoj meri prodaje zemlja kosmetskih Srba, pod kojim uslovima oni žive i opstaju tamo. Znači, radu Odbora nisu prisustvovali poslanici DS-a i G17 plus.
Reč ima poslanik Žarko Obradović, zamenik predsednika poslaničke grupe SPS, zatim Balint Pastor.
Gospodine predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, gospodine ministre, mi danas na dnevnom redu imamo tri predloga zakona, koje je Vlada predložila po hitnom postupku da budu predmet razmatranja Narodne skupštine Republike Srbije. To, u svakom slučaju, govori da su ti zakoni po Vladi nešto što apsolutno treba da bude predmet rada Narodne skupštine Republike Srbije i da budu usvojeni. Naime, u objašnjenju ovih zakona, a ko je čitao obrazloženje ovih zakona videće, pošto ih je Vlada usvojila 4. oktobra tekuće godine, pominju se i rokovi do kada bi ovi zakoni trebalo da budu usvojeni, pa se pominje i 15. oktobar 2007. godine, a danas je 5. novembar. Pominje se i 1. novembar 2007. godine, a danas je 5. novembar, pa se postavlja jedno logično pitanje, šta je razlog što mi ove zakone nismo usvojili u roku koji je po Vladi bio optimalan da bi bili primenjeni, jer su oni imali očigledno dalekosežne posledice ili na neke od tih posledica ukazuje gospodin ministar u svom uvodnom izlaganju. Mora se reći, i to apsolutno stoji kao greh vladajuće koalicije, da smo mi proteklih dana bili praktično blokirani, od srede, kada Narodna skupština Republike Srbije nije radila, jer nije postojala većina, u ovoj skupštini, za usvajanje zakona koje smo razmatrali nekoliko nedelja pre. Bili smo bombardovani različitim izjavama o datumima održavanja predsedničkih izbora. Pokazalo se da je pojedinim članicama vladajuće koalicije daleko važnije priča o predsedničkim izborima, nego ono što je predmet rada Narodne skupštine Republike Srbije, a da ne pominjem pitanje Kosova i Metohije. Ovo govorim ne slučajno. Ako se izglasaju zakoni po hitnom postupku, pa se kaže da su važni, onda ima i nešto što je važnije od tih zakona, a to je pitanje Kosova i Metohije i mi u SPS-u možemo reći da je dobro što je postignut dogovor da predsedničkih izbora ne bude u decembru ove godine zbog Kosova i Metohije, ali je loše što su samo članice vladajuće koalicije učestvovale u tom razgovoru, jer pitanje nekih izbora nije samo pitanje članica vladajuće koalicije. To je pitanje svih stranaka zastupljenih u ovom parlamentu, a pogotovo to nije pitanje sprovođenja Ustavnog zakona, jer Ustavni zakon se sprovodi ili ne sprovodi i ne mogu se samo jedni izbori uzimati kao relevantni, a ostali gurati pod tepih, a naravno, računati na podršku svih ostalih stranaka kada je o državnim pitanjima reč. Nije dobro za Srbiju da samo članice vladajuće koalicije govore o sprovođenju Ustavnog zakona, treba podsetiti da je dve trećine poslanika, svih poslanika Narodne skupštine Republike Srbije, uslov bio i tada za usvajanje zakona o sprovođenju Ustava, a bogami, kako stoje stvari, biće potreban uslov i za njegovu promenu, pa ćemo i te kako videti kako stoje stvari, odnosno, videće se da vladajuća koalicija sama po sebi ne može donositi odluke o ovim bitnim pitanjima. Znači, može se konstatovati večeras, crno na belo, da vladajuća koalicija, ne Narodna skupština Republike Srbije, jer o tome nismo ni konsultovani do pre neki dan, nego vladajuća koalicija kasni sa predlaganjem i usvajanjem ovog zakona o viznim olakšicama i readmisiji, odnosno o rešavanju lica u neadekvatnoj situaciji. Kada je već reč o značaju zakona koji su večeras na sednici Narodne skupštine Republike Srbije, moram sa žaljenjem da konstatujem da Narodna skupština Republike Srbije, odnosno skupštinska većina nije usvojila predloge, odnosno nije htela da prihvati da se, takođe, po hitnom postupku na ovoj sednici Narodne skupštine razmatra, eventualno i usvoje, izmene i dopune, za građane Republike Srbije i te kako važnih zakona. Ne sporim da je zakon o viznim olakšicama nešto što je potrebno građanima Republike Srbije, ali me niko ne može ubediti da građanima Republike Srbije, i to većini građana Republike Srbije, nije važniji zakon o dopunama Zakona o PIO. Naime, socijalisti su predložili da se vremenski rok trajanja jednog amandmana, koji smo inače mi bili podneli kada smo podržavali prethodnu Vladu, da prosečne penzije ne mogu pasti ispod 60 posto prosečnog ličnog dohotka, mi smo predložili kroz ovaj zakon, i danas se o tome Skupština izjašnjavala, da se produži važenje ovog dela Zakona, odnosno da nema vremenskog ograničenja, jer smo smatrali da je sasvim logično za penzionere, pogotovo je važno da ovaj deo zakona o PIO dobije tu novu dimenziju, da nema vremenskog ograničenja, da penzije ne mogu pasti ispod 60 posto prosečnog ličnog dohotka. Već sada te penzije su na 53 posto od prosečnog ličnog dohotka. Mislili smo da je to u ovom trenutku važnije od zakona o readmisiji i zakona o viznom režimu, jer se zakon o viznom režimu, a videćete, to je govorio i gospodin ministar, odnosi samo na jedan broj građana Republike Srbije. Priznaćete, na onaj broj građana Srbije koji je po pravilu i do sada putovao, samo je pitanje što je do traženih putnih isprava, viza, dolazio možda sa mnogo više napora. Mi smo, takođe, predložili Narodnoj skupštini Republike Srbije, smatrali smo da po hitnom postupku treba usvojiti i predlog izmene i dopune Zakona o PDV, kojim smo tražili da se ukine, a ovo je zanimljivo da čuje skupštinska većina, PDV na opremu za promet hrane, odeće, obuće i kompletne opreme za bebe: pelene, kolica, nosiljke, krevete i slično. To bi zaštitilo porodični budžet porodica sa više dece, a motivisalo mlade da formiraju porodice i planiraju potomstvo. Ovo govorim ne slučajno. Mi socijalisti smo i pre nekoliko meseci, kada smo razgovarali o budžetu, predložili dve opcije da se ukine PDV za bebe. Tada nas je skupštinska većina ignorisala. Čuli smo šest različitih odgovora zašto to ne može. Onda je gospodin patrijarh Pavle, u ime Srpske pravoslavne crkve, uputio jedno pismo Vladi Republike Srbije i Vlada se izjasnila da to prihvata. Kolegenarodni poslanici, Vlada se izjasnila da to prihvata, ali to u praksi nije primenjeno. Naime, to što Vlada prihvata ne može biti primenjeno dok se ne donese zakon o Narodnoj skupštini Republike Srbije. Mi smo predložili donošenje tog zakona i, nažalost, skupštinska većina je svojim neizglasavanjem pokazala nespremnost da se izađe u susret ovakvom jednom zahtevu koji je, verujte mi, za mnoge građane Republike Srbije daleko važniji nego što je zakon o viznim olakšicama, a pogotovo važniji nego što su ova dva zakona, o readmisiji i rešavanju pitanja u nelegalnoj situaciji. Takođe je, poslanička grupa SPS predložila izmene i dopune Zakona o radiodifuziji. Nekoliko kolega narodnih poslanika je danas izašlo ovde i govorilo o tome da treba prolongirati privatizaciju lokalnih medija, medija na lokalnom nivou. Mi socijalisti smo predložili zakon kojim predlažemo produženje tog roka za još tri godine. Nažalost, nismo naišli na podršku skupštinske većine koja je inače deklarativno više puta govorila da će i te kako izaćiu susret tom zahtevu. Vidite, u praksi neki drugi interesi dobijaju prednost u odnosu na ono što je interes lokalne samouprave. Videli smo i, primera radi, jedan od kolega je danas ovde pomenuo Sombor, ali i neke druge sredine, ko je slušao vesti i informativne emisije u petak, mogao je videti, primera radi, od pet lokalnih medija koji su u petak prodati na privatizaciji da su tri kupili ljudi koji nemaju nikakve veze sa lokalnim medijima, ni na koji način, to je to zanimljivo, znači ili kupuju u ime drugih ili imaju neke druge planove sa tim lokalnim medijima. Moram reći da, nažalost, Narodna skupština Republike Srbije nije prihvatila još jedan predlog SPS, koji je naš kolega Rajko Baralić predložio, izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti i obezbeđenju socijalne sigurnosti građana. Reč je o tome da se omogući deci iz poljoprivrednih domaćinstava koja su ostala bez jednog ili oba roditelja i nemaju prava ni na kakav oblik socijalne zaštite, radi se o maloletnoj deci bez bližih srodnika i ikakvih prihoda. Predložili smo da se izmenama ta situacija eliminiše i omogući i deci iz poljoprivrednih domaćinstava koja ostanu bez jednog ili oba roditelja, a maloletna su, a pohađaju školu, da ostvare pravo na materijalno obezbeđenje kao stalni vid socijalne zaštite. Kolege, narodni poslanici, u ime SPS sam pomenuo četiri zakona koja Narodna skupština nije prihvatila, da budu predmet rada Narodne skupštine Republike Srbije. Potpuno sam ubeđen da je svaki od ovih zakona važniji od zakona o kojima mi raspravljamo. Potpuno sam ubeđen, jer zakoni o kojima mi raspravljamo, zakoni koji imaju ograničen domet, a drugi i treći pitanje je kakve će imati posledice na našu zemlju. Kada je reč o ovom zakonu o viznim olakšicama, potrebno je reći zašto samo ove kategorije građana Republike Srbije, a ne svi građani Republike Srbije. Gospodo narodni poslanici, danas je 5. novembar 2007. godine. Skoro sedam, osam godina je prošlo od petooktobarskih promena, a ja pitam sve one koje su bile vladajuće članice tada vladajuće koalicije, šta se desilo sa onim obećanjima DOS iz 2000. godine i kasnije da će građani Republike Srbije moći da putuju u zemlje EU bez ograničenja? Šta se desilo sa onim obećanjem da neće biti redova pred stranim ambasadama? Šta se desilo sa onim obećanjima da će se režim izdavanja tih putnih isprava i dobijanja viza pojednostaviti? Šta se desilo sa onim obećanjima da će, samo što nije to pitanje, biti rešeno i šta se desilo sa obećanjima da će Srbija biti i moći da bude članica ove bele šengen liste. Ovo moram pomenuti iz prostog razloga što ovaj prvi zakon o viznim olakšicama sa šengen listom nema dodirnih tačaka. To su dva potpuno nezavisna procesa, koji se odbijaju jedan od drugog i dobro je što se ovaj zakon donosi, to bez daljnjeg, ali je činjenica da se odnosi samo na određene kategorije građana. Poslovni ljudi, advokati, lekari, arhitekte, novinari, naučnici, umetnici, sportski učesnici, profesionalni vozači, državni službenici, oprostite, pa oni su i do sada putovali i, nažalost, nije povećan broj lica, uz sve poštovanje, to se eventualno može desiti sa studentima i učenicima pod uslovom da imaju novca za putovanje. Pomenuo sam vam pre neki dan, kada smo imali mišljenje Zakonodavnog odbora, kakva je situacija sa brojem mladih ljudi koji su siromašni u Srbiji i da je, nažalost, njihova perspektiva vrlo sumorna. Ne samo da neće biti predmet i briga države da mogu da studiraju, nego pitanje je da li će uopšte imati novca za bilo koji drugi vid koji bi njihovu ličnost, da kažem, zbunio i učinio ih ljudima u pravom smislu te reči. Džaba onda olakšice kada neće imati ko olakšice da koristi. To je, nažalost, jedna činjenica koja postoji, jer mi smo imali jednu praktičnu situaciju, devedesetih godina se broj ljudi koji su putovali u inostranstvo smanjio zbog sankcija, izolacije, građanskih ratova, zbog svega onoga što je činilo stvarnost Srbije tih godina, naravno, zbog promene režima i izdavanja viza koje su u zemljama EU. To je jedna činjenica, ali je zanimljivo i po ovim novim olakšicama, i pitanje je, koliko će se povećati broj lica koja će koristiti ovaj zakon. U svakom slučaju, mi mislimo da je dobro da ovaj zakon jeste predmet razmatranja sednice Narodne skupštine Republike Srbije. Mi ćemo ga i podržati, ali je pitanje objektivno,koliko lica će biti obuhvaćeno ovim zakonom Kada je reč o drugom i trećem zakonu, moram reći da ova dva zakona, bar sa stanovišta obrazloženja koje stoji napisano u predlogu ova dva zakona, mnogo više sakrivaju nego što daju odgovore na neka pitanja. Ne možemo mi, poslanici SPS, da pređemo preko činjenica da večeras u Narodnoj skupštini nismo dobili odgovore na brojna pitanja koja se postavljaju apropo razmatranja i usvajanja ova dva zakona. Naime, ne znamo, a voleli bismo da znamo, koliki je broj ljudi u pitanju. Ministar je pomenuo da je od 2003. godine do danas 17.900 lica bilo predmet ovog zakona, odnosno ovoga što je tačka dnevnog reda, ali se postavlja pitanje koliko je ljudi generalno predmet readmisije, da li je u pitanju hiljadu, dve hiljade, 15 hiljada, 50 hiljada, 100 hiljada? Mislim da moramo da znamo, kao Narodna skupština, kada usvajamo jedan ovako važan zakon, na koji se broj ljudi ovaj zakon odnosi? Sledeće pitanje, ko će to da plati, ko će da plati smeštaj tolikog broja lica i gde će oni biti smešteni? Da li postoji jedan plan, ako hoćete i prostorni, teritorijalni, gde će ta lica biti smeštena, koliko će ih dolaziti u Srbiju. Da li postoji neki operativni plan gde se kaže da Srbija prihvata obavezu da prihvati 10 hiljada lica na osnovu tog i tog sporazuma. Ta lica će biti dovedena u Srbiju u vremenskom roku od 1. januara 2008. do 31. juna 2008. godine, po mesecima, kvartalno, za godinu dana toliko, za dve godine toliko, sredstva za njihovo prihvatanje obezbediće država Srbija. Sami znate u kakvoj smo katastrofalnoj ekonomskoj situaciji i koliko je siromaštvo prisutno u Srbiji. Ili će se reći – sredstva za smeštaj ovih lica obezbeđuje evropska zajednica, na način što se daje toliko i toliko novca ili se daje kredit kod te i te banke, pod tim i tim uslovima. Lično mislim da se moraju dati odgovori na ova pitanja, jer bez odgovora na ova pitanja ovaj zakon ostaje kus i onda se više shvata kao ucena na Vladu Republike Srbije – morate ovo da prihvatite ako hoćete da se ovaj zakon o viznim olakšicama ratifikuje u EU. To je vezano jedno sa drugim, s tim što ovaj zakon o readmisiji jeste uslov za stavljanje Srbije na belu šengen listu. To je ministar eksplicitno rekao i to stoji u obrazloženju. Znači, dobro bi bilo da znamo ko su ta lica koja će biti predmet readmisije, koliko je među njima državljana Republike Srbije, koliko je državljana trećih zemalja, koliko je lica koja nemaju državljanstvo? Zaboravne moram da podsetim da je reč o ljudima koji su napustili ove prostore devedesetih godina, iz raznih razloga, neko trbuhom za kruhom, a neko je otišao prikazujući sebe kao progonjenu ličnost na prostoru Republike Srbije, kao žrtvu režima, kako oni vole da kažu, devedesetih godina, kao nekoga ko ne može da iskaže svoju etničku posebnost na prostoru Republike Srbije, jednom rečju, prikazivao je sebe kao žrtvu političkog sistema iz devedesetih godina. Bilo bi dobro da znamo ove podatke, u toj strukturi lica koja će biti predmet readmisije, koliko je kojih. Podsetiću neke da su ta lica, kada su otišla u zemlje evropske zajednice devedesetih godina, bila deo kampanje koja je tada vođena protiv Srbije. Oni su svesno predstavljali sebe da su deo onoga što se zvalo humanitarna katastrofa i oni su objektivno bili deo one politike Zapada prema Srbiji devedesetih godina. Naime, oni su služili kao pokazatelj da ima u Srbiji hiljadu, dve, tri, pet, deset, nismo otkrili do kraja koliki je broj tih ljudi koji se ne slažu sa politikom režima u Srbiji, kako oni vole da kažu, pa su zbog terora, pritisaka, nasilja i svega ostalog napustili Srbiju. Bilo bi dobro da znamo kako, sa stanovišta strukture ovih ljudi, stoji situacija. Još jedno pitanje koje se odnosi na primenu ova dva zakona – da li će lica koja će biti predmet readmisije moći da se vrate, naravno, pod uslovom da postoje relevantni podaci, u mesta odakle su otišli i da li se to odnosi na sve? Primera radi, čuo sam za lica koja su otišla sa Kosova i Metohije, među njima ima i Srba i Crnogoraca, ima i Roma, ima i Albanaca, da li će, npr. ta lica moći da se vrate na Kosovo i Metohiju, da li će moći da se vrate u svoje matične domove, da li će međunarodna zajednica njima da omogući da se vrate u domove iz kojih su otišli? Da li se to odnosi i na Srbe, na Crnogorce i na Rome, da li se odnosi na Albance, ili će možda Albanci biti smešteni na prostor Bujanovca, Preševa ili Medveđe, pa da budu deo sredine u kojoj nisu bili kada su pre desetak godina otišli u zemlje EU? To je pitanje koje zahteva odgovor. Mi znamo da je ovo jedan međunarodni ugovor koji se ne može menjati, ali smo bili svesni značaja ove teme i smatrali smo da je trebalo nekim posebnim dokumentom, ako Vlada to ima, to pozdravljam, ako nema, utoliko gore po državu Srbiju, jer govori da Vlada ne vodi računa ni o tome da znamo koliko će ljudi doći, kakva je dinamika tih lica ili slično. Ovo ću pomenuti kao zadnju tezu za večeras, mislim da bi bilo dobro da je država Srbija predvidela mogućnost da otkaže primenu ovog sporazuma ukoliko neka od zemalja članica EU... Završavam... Bilo bi dobro da je Srbija mogla predvideti da otkaže primenu ovih ugovora ukoliko neka od zemalja članica EU prizna ono čega se svi plašimo, da će Kosovo i Metohija 10. decembra ove godine, jednostrano, proglasiti nezavisnost. Ukoliko bi se neka zemlja članica EU usudila da prizna nezavisnost Kosova i Metohije, onda bi bilo logično da Srbija otkaže primenu Sporazuma sa tom zemljom, u delu na koji se Sporazum odnosi. U svakom slučaju, nismo večeras čuli ovde od predstavnika Vlade puno podataka koji, lično mislimo, zaslužuju da budu tema razgovora na sednici Narodne skupštine i koji bi, u stvari, pokazali pravu situaciju – kakve su obaveze koje Srbija preuzima, na koliko se to ljudi odnosi, kada će ti ljudi da budu vraćeni u Srbiju i ko će snositi to ekonomski, gde će biti naseljeni i da li je to ucena koju je Srbija prihvatila, a mi mislimo da jeste, da bi pokazala spremnost za evropske integracije. Nažalost, još jedan od poteza koji pokazuje da Srbija, u stvari, nema sposobnost da vodi pravu državničku politiku, već vodi jednu politiku koja je samo deo interesa zapadnih zemalja. Hvala vam.
Po Poslovniku se za reč javio narodni poslanik Dejan Rajčić, nakon njega dr Vladan Batić, pa Boško Ristić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, možda je u ovom trenutku, posle malo duže diskusije gospodina Obradovića, deplasiran razlog zbog koga sam se javio, ali nisam mogao da prećutim i da se pravim da nisam čuo diskusiju gospodina Mihajlovića, pretprošlog diskutanta, koji je sa ove govornice izneo netačne tvrdnje. Nemam nameru da skrećem na jedvite jade započetu raspravu o predloženoj tački dnevnog reda u stranu, ali sam morao, upravo zbog istine koju ste vi, gospodo iz SRS, kroz usta i reči gospodina Mihajlovića izneli sa ove govornice, da se javim i da isto demantujem. Naime, gospodin Mihajlović je rekao, a smatram da je bilo nekorektno zašto je on izašao, pored živog, zdravog i ovde prisutnog predsednika Odbora za Kosovo i Metohiju, gospodina Vlade Milentijevića, da podnese izveštaj o održanoj sednici Odbora u Gračanici. No, to je na njegovu dušu. Mislim da nije bilo politički korektno da to on učini, ali njegova teza i tvrdnja da nije učestvovao predstavnik Nove Srbije, staviću u isti koš sa razlozima zbog čega nisu učestvovali predstavnici drugih pomenutih stranaka, ne može se nikako naći u istoj ravni i nije na istoj razini. Naime, predstavnik Nove Srbije u Odboru za Kosovo i Metohiju, gospodin Markićević je tog dana bio opravdano odsutan zbog bolesti, ali sam ja kao član, kao narodni poslanik, iskoristio svoje poslaničko pravo da idem, što je mogao da učini bilo ko ovde od prisutnih, kao što zna gospodin Mihajlović i ostali prisutni članovi skupštinskog Odbora. Tog dana sam po mom mišljenju imao i po mišljenju ostalih kolega zavidno učešće u radu tog skupštinskog odbora. Tačna je tvrdnja koju je izneo i evo, završiću, da nas je dočekala velika grupa građana Gračanice. Samo moram spomenuti da je ta grupa koja nas je dočekala imala 90% članova Nove Srbije i da su bili prisutni predstavnici, koordinatori opština na Kosovu i Metohiji, koji su došli tog dana kako bi dali podršku u radu skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju, što je inače jedna lepa činjenica da se taj događaj upravo tamo odigra i što bi trebalo da postane praksa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, narodni poslanik Vladan Batić, a potom Boško Ristić.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se za repliku gospodinu Mihajloviću, koji je obrazlagao razloge odsustva pojedinih poslanika sa sednice Odbora za Kosovo i Metohiju, koja je održana u Gračanici. Ja sam sa ove govornice nagovestio gospodinu Mihajloviću više dana unapred da u toj farsi neću učestvovati i zašto. Iz prostog razloga i upozorio sam predsednika Odbora, gospodina Milentijevića, da na sednicu Odbora pozove sve akreditovane novinare u Narodnoj skupštini, a ne da se tamo organizuje neka ''tajna večera''. Tom zahtevu nije uslišeno. Insistirao sam, takođe, da se prvo sačeka sednica Vlade, jer je bilo planirano da se promene koordinatori i neki načelnici okruga na Kosovu, koji su, dame i gospodo, generatori krize na Kosovu i Metohiji. Oni su tamo zaveli strahovladu, žare i pale i Srbi na Kosovu i Metohiji su obeshrabreni i rezignirani, razočarani, zbunjeni, potpuno u panici. Razgovarao sam sa više njih i oni kažu – pa mi ne verujemo, ako Albanci preuzmu vlast da nam može biti gore od ovih naših. Oni su generatori zloupotreba, korupcije, nepotizma, kriminala, otvaranja ilegalnih graničnih prelaza, šverca, veze sa albanskim kriminalcima, grade se putevi bez tendera, grade se stambene zgrade bez tendera, otimaju se stanovi. Kosovo je za nekoga postalo majka, a za nekoga maćeha. Tom Odboru u Gračanici upravo su, kao što je već rečeno, svi oni prisustvovali, da bi kontrolisali šta se tu radi, jer ko drugačije kaže kleveće i laže. Pitajte obične građane, banite na Kosovo i Metohiju, šta misle o onima koji vrše vlast u ime Srbije i o koordinatorima i pojedinim načelnicima okruga. To je prava istina.
Po Poslovniku, narodni poslanik Boško Ristić.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, narodni poslanik gospodin Zoran Krasić je u neistinitom kontekstu pomenuo moje ime. Pomenuo je mnogo činjenica koje ne odgovaraju istini. Želim samo da kažem da gospodin Krasić ovde iznosi neistine sa ciljem da omalovaži rad svojih kolega poslanika, pa i moj lični rad i ponašanje. Mogu da se složim u potpunosti da u pravosuđu ne cvetaju ruže i da je nužno sprovesti reforme, i da će ova vlada, na čelu sa ministrom Petrovićem, kao odgovornim za stanje u pravosuđu, sprovesti neophodne reforme u pravosuđu. Jasno je da posle donošenja novog Ustava treba proveriti legitimitet svih nosilaca javnih funkcija, pa tako su i raspisani izbori za Parlament Republike Srbije, raspisani su izbori svuda onde gde legitimitet nije u međuvremenu proveren. Jasno, raspisaće se izbori za predsednika Srbije, jer je nužno da se proveri njegov legitimitet. Isto je tako jasno da moramo izvršiti potpuni reizbor u pravosuđu, kako bi se svi oni partijski kadrovi, koje ste vi godinama taložili i birali po partijskim bunkerima, koje ste vi ovde spominjali za govornicom, da bi rasteretili stanovništvo i kako bi pravosuđe profunkcionisalo. Dosta je više sprovođenje partijskih ideologija u pravosuđu. Građani Srbije znaju kako funkcionišu pojedinci u tom pravosuđu i da je nužno iskoristiti ustavna i zakonska ovlašćenja za sprovođenje reforme u tom pravosuđu. Vi ste ovde pominjali niški i Okružni i Opštinski sud. Verovatno ste povod našli u pisanju nekih dnevnih listova, da treba preispitati rad pojedinih sudija u srpskom pravosuđu, pa i u niškom, povodom slučajeva koji su zastareli i gde je zastarelo gonjenje protiv nekih počinilaca krivičnih dela, koji su i velikodostojnici nekih srpskih institucija. Jasno je da princip odgovornosti u srpskom pravosuđu treba uvesti i sprovesti do kraja. To znači, da oni koji su se ponašali mimo zakona treba za to i da snose odgovarajuće posledice. Vi ste pomenuli moje ime i prezime u kontekstu nekih vlasnika privatnih preduzeća. Pomenuli ste preduzeće NINI. Želim za vaše obaveštenje da kažem da moja advokatska kancelarija brani ljude protiv gospodina Joce Ninia, u dva trenutno aktuelna procesa u niškom sudu. Dakle, potpuna je neistina na koji način ste vi povezali moje ime sa poslovanjem nekih srpskih privrednika. Isto tako spomenuli ste neku adresu i neki bunker, da sam se ja navodno sastajao sa ministrom Petrovićem. Demokrate nemaju potrebe da se sastaju tajno po nekim bunkerima, mi svoje stavove iznosimo javno, mi se za svoje stavove i principe zalažemo u ovoj Skupštini i u Odboru za pravosuđe. Kažem, ukoliko smatrate da je većina sudija u srpskom pravosuđu izabrana sa liste Demokratske stranke, kako to stalno tvrdite, zašto se onda protivite opštim izborima, valjda će onda svi biti razrešeni i, naravno, uz vaše učešće.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, a nakon njega Zvonko Mihajlović.
Gospodine predsedavajući, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Jočiću, izvinio bih vam se zbog uznemiravanja, ali mislim da je red da se izvinite Parlamentu i razgovore morate voditi na nekom drugom mestu. Javio sam se u skladu sa članom 225, kao šef poslaničke grupe želim da vas obavestim da smo mi preuzeli inicijativu, s obzirom na to da rukovodstvo Parlamenta nije bilo spremno na tako nešto. Mi tu nespremnost tumačimo kao direktnu podršku, ne Savetu za borbu protiv korupcije i korupciju antimonopolske komisije, već jednoj privatnoj kompaniji. S obzirom na to da Parlament nije želeo da pokrene u okviru ove sednice diskusiju o napadu na Vladu i na Vladinu instituciju, odnosno na skupštinsko telo, mi smo u kontaktu sa predstavnicima Saveta za borbu protiv korupcije i šefovima poslaničkih klubova zakazali za sutra, u 11.00 časova, razgovor koji će biti istovremeno prilika za definisanje jasnih osnova na kojima će onda Parlament i Vlada, i mi verujemo, biti spremni da zajednički deluju, kako bi se u skladu sa javnim interesima zaštitili građani našeg društva, koji su u ovom trenutku ugroženi dominacijom privatnog interesa jedne kompanije. Da li je to kompanija gospodina Miškovića ili bilo koga drugog, u ovom trenutku je manje važno. Mnogo je važniji princip, odnosno činjenica da institucije nemaju zaštitu onih koji su dužni da iza institucije stoje, dakle, Vlade i Parlamenta, premijera i predsednika i predsedništva Skupštine. Očekujemo od poslanika da taj poziv prihvate i da se tokom sutrašnjeg dana u raspravi i dijalogu sa predstavnicima Saveta za borbu protiv korupcije upoznaju sa činjenicama koje su neophodne za redefinisanje stava Parlamenta prema tako krupnom pitanju, kao što je pitanje borba protiv korupcije i organizovanog kriminala. Tapkanje u mestu, ignorisanje poražavajućih činjenica, pretnje državnim organima, državnim službenicima, činovnicima koji rade svoj posao, ne mogu naići na razumevanje narodnih poslanika koji postupaju u skladu sa javnim interesom, interesom građana koje ovde predstavljaju. Ukoliko ne bude spremnosti za tako nešto, mi ćemo svakako nastaviti da radimo realizujući politiku koja je mnogo šira od partijskog koncepta na koji smo dužni da delujemo u okviru Skupštine, u svim preostalim situacijama. Što se tiče rasprave o ovim tačkama dnevnog reda, apsolutna je podrška LDP svim predlozima Vlade. Smatramo da je ova vlada malo toga učinila i da svakako nije ta koja svojom politikom otvara evropsku perspektivu našem društvu, ali se ovim glasanjem iskazuje poštovanje prema brojnim ljudima koji su godinama radili na ovom sporazumu kako bi olakšali život našim građanima. Pitanje liberalizacije viznog režima i pitanje readmisije je pitanje na koje smo davali zajednički odgovor, nažalost, ono je mnogo više tehničko nego političko zbog izostanka političkog odgovora i jasne političke spremnosti na dalju redefiniciju Srbije, kako bismo se približili modelu modernog evropskog društva. Još dugo vremena ćemo stajati po strani, mimo tih evropskih tokova, svakako, sve do narednih izbora na kojima ćemo biti u prilici da građanima ponudimo jasnu evropsku alternativu.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Zvonko Mihajlović, po Poslovniku, a onda pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Milentijević.
Dame i gospodo narodni poslanici, da na početku odgovorim gospodinu Rajčiću u kom svojstvu sam ovde izašao i izneo svoje mišljenje, ne vidim ga u sali, odsutan je. U svojstvu zamenika predsednika Odbora za Kosovo i Metohiju. Malopre sam uspeo da saznam koji je osnovni razlog članova Odbora za Kosovo i Metohiju iz redova DS i G17 plus za nedolazak, nisu mogli sa svojim koalicionim partnerima iz DSS da se dogovore oko podele načelničkih mesta i mesta koordinatora na Kosovu i Metohiji, kojih ima 28, jer DS za sebe traži 50%, DSS nudi 35% i za G17 15%. Mene čudi, i to predstavlja veliki apsurd, kako je Goran Bogdanović, član Odbora za Kosovo i Metohiju, mogao da bude odsutan tog dana iako je, sa druge strane, član Srpskog Pregovaračkog tima za pitanje rešavanja konačnog statusa Kosova i Metohije. Znači li to da član Pregovaračkog tima bojkotuje rad Odbora za Kosovo i Metohiju? To govori o tome kakav odnos ovi ljudi imaju prema Kosovu i Metohiji. Ono što me čudi, to je kako nije uspela da ih motiviše tačka dnevnog reda koja govori o trošenju sredstava iz NIP-a. Za gospodina Markićevića znam da je bio opravdano odsutan, bio je bolestan. Meni je predsednik Odbora rekao da, kada je njemu saopštavao informaciju da će se Odbor održati, da se bukvalno rasplakao jer nije mogao da dođe. Njemu se izvinjavam, a ostalima neka služi na čast. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Vladimir Milentijević, izvolite.
Gospodine predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se za repliku po dva osnova. Prvo, na izlaganje gospodina Rajčića, mislim da on nije dobro protumačio kolegu Mihajlovića, jer je kolega Mihajlović rekao da je jedino opravdao odsustvo gospodin Markićević, tako da tu nema nikakve sumnje. Što se tiče gospodina Batića, gospodin Batić u više navrata je iznosio svoje primedbe na rad Odbora za Kosovo i Metohiju, što i nije praksa da se u ovom domu iznose ovakve neargumentovane činjenice, jer, na kraju krajeva, tačno je, i gospodin Batić je rekao, najavio je da neće ići na tu farsu u Gračanici. Gospodine Batiću, to nije farsa, to je odluka Odbora za Kosovo i Metohiju, koji je na svojoj trećoj sednici doneo odluku da svoju petu sednicu drži na Kosovu i Metohiji i da poseti jedan okrug. Odluka je pala i dogovor da to bude Gračanica. Prvi put kada smo je zakazali opravdao je svoje odsustvo ministar, zbog zauzetosti, da li ćete to da prihvatite kao činjenicu ili ne, to je vaše. Ali, ići i držati Odbor za Kosovo i Metohiju u Gračanici bez ministra za Kosovo i Metohiju, to nije nikom u interesu. Druga stvar je, a i namera je bila, da Odbor drži sednicu sa predstavnicima građana Kosova i Metohije i građana Kosovskog okruga. To je činjenica, to je argument. Nisu prisustvovali koordinatori, mislim da su prisustvovala dva-tri koordinatora, ali članovi Odbora za Kosovo i Metohiju, sedam od petnaest, koliko ih je prisustvovalo tamo, svedoci su da su prisustvovali građani od početka i da sednica nije bila zatvorena za javnost, kao i da je bilo preko 30 akreditovanih novinara u Gračanici, koji su mogli slobodno da uđu u salu i da prisustvuju sednici Odbora za Kosovo i Metohiju. Nijednog momenta nisam rekao razloge, niti navodio razloge zbog čega ostale kolege nisu prisustvovale toj sednici. Jedino što sam rekao, to je činjenica, da nisu opravdali svoj nedolazak. To je istina vezana za Odbor za Kosovo i Metohiju koji je održan u Gračanici.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, narodni poslanik Sreto Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ono što je moj kolega Zvonko Mihajlović rekao potpuno je tačno, samo je propustio jedno da kaže, a to je, da član Pregovaračkog tima, gospodin Goran Bogdanović, ujedno i član Odbora za Kosovo i Metohiju, nije bio. Ne čudi me što često poslanici DS lošije posećuju ovu salu, ali zaista, kao čovek koji živi na jednom sasvim drugom delu, koji je bio isto tako nekoliko puta uznemiravan, u blizini ratnih dejstava i kao čoveka iz onog kraja čudi me da članovi Odbora za Kosovo i Metohiju nisu došli na tu sednicu. Nije dovoljno valjan razlog. Predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju dobro je organizovao tu sednicu Odbora i rekao kako je bilo tamo. Nije u nadležnosti Odbora za Kosovo i Metohiju, gospodine Batiću, da vrši podele koordinatora i načelnika tih okruga. Mi smo tamo otišli sa potpuno drugim ciljem i nije bila farsa ni ovde ni tamo. SRS ima svoj princip kada je u pitanju učešće u radu skupštinskih odbora. Kad je u pitanju Odbor za Kosovo i Metohiju, tu smo napravili jedan izuzetak i mi ćemo to činiti i dalje kada je u pitanju rad ovog odbora. Nema nijednog valjanog razloga, niti se može opravdati, zbog čega ovi nisu otišli. Kolega Rajčić, kao narodni poslanik, bio je i učestvovao u radu tog odbora, međutim, nije lepo što kaže da je tamo bilo najviše članova Nove Srbije. Mi tamo nismo tražili članske knjižice, niti će ikad članovi SRS, a članovi Odbora za Kosovo i Metohiju, nadam se da će se ta praksa nastaviti i u buduće, tražiti prisutnim građanima da nam pokazuju članske knjižice kojim strankama pripadaju, mislim da je to besmisleno. Ona anarhija, gospodine Batiću, o kojoj ste vi nešto malo progovorili, ona je započela u vreme Nebojše Čovića kada je bio šef Koordinacionog centra tamo, kada je on sredstva raspoređivao, a poslanici SRS su ukazivali i za ovom govornicom kako se ta sredstva troše. Čini mi se da i dalje postoji takva mogućnost, ali to je jedna vrlo loša praksa i sa tim treba što pre prekinuti. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, narodni poslanikZoran Krasić.
Gospodine Ristiću, vaše mesto su budžaci gde se dogovarate, a nije moje, ali pošto vi ne verujete u ovo šta ja pričam, pitajte bilo kog Nišliju, ko ima veći uticaj na niško pravosuđe, vi ili ja? Odgovorite kog predsednika suda vi štitite, zašto štitite. Tri godine nisam dobio odgovor na pitanje zašto je moj krivični predmet zastareo u Opštinskom sudu u Nišu, po čijem nalogu je zastareo? Što sada inspekcija? Zašto nije utvrdila do sada. Jedne godine je 40 i nešto predmeta zastarelo u niškom sudu, je l' tako? Da vas podsetim, vaš prijatelj je napredovao na mom predmetu, Milan Nikolić, otišao je u sudije Okružnog suda. I gle čuda najvećeg, dan kada je diktirao presudu Opštinskom sudu, vi ste ga ovde izabrali za sudiju Okružnog suda. Vi pričate o tome da neko ovde iznosi laži sa govornice. Pitajte, ne pričam o penzioneru, o predsedniku Opštinskog suda, ne pričam o onim silnim predmetima, šta ste tamo radili i šta ste sve muvali, to nema veze sa Demokratskom strankom, to ima veze sa njim,sa Vladimirom Domazetom, sa ljudima koji ograđuju svoj lični interes, sa ljudima koje guraju posle na Vrhovni sud. Dušan Petrović, pogledajte ga, po nalogu Boška Ristića, da se ne bi otkrilo šta je radila bivša predsednica Opštinskog suda, koja je u međuvremenu i krila predmete po fiokama, ne dozvoljava da ide revizija. To je ta klapa. Kakva klapa? Dele pare, malo piju, a onda gospodin Dušan Petrović, shvatite ovo, 4. jula ove godine podnet je, napisan je zahtev za zaštitu zakonitosti, predaje se Vrhovnom sudu od strane Republičkog javnog tužilaštva, gospodine Jočiću, tek 17. septembra. Prvog dobijaju strane u postupku obaveštenje, 12. dolaze na neku sednicu, 11. TV Sarajevo objavljuje odluku. Da, da, TV Sarajevo, ti što imaš računicu, izračunaj gde je Sarajevo, izračunaj koliko kilometara, imaš računaljku. Računaj. Šta oni rade, gospodine Jočiću, da li vi znate. Neko je odustao od krivičnog gonjenja bivšeg predsednika suda za silne malverzacije. Promenio se ministar, a onda zahtev za zaštitu zakonitosti. Ne može čovek da se osudi, ali može da se utvrdi povreda postupka da bi se čerečile dobre sudije. Dobar sudija u Nišu, Katarina, vi znate da je dobar sudija, ali vama smeta, jer treba vaše interese da sprovede, interese Boška Ristića i njegove klape. To nema veze sa DS, da znate.
Zakazujem nastavak sednice sutra u 10.00 sati. Zahvaljujem.