Gospođo predsednice, dame i gospodo narodne poslanice i narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SPO i DHSS upućujem pitanje Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu - da li priprema zakonske predloge koji će omogućiti drugačiju teritorijalnu organizaciju naše zemlje, odnosno decentralizaciju, odnosno, još preciznije, stvaranje većeg broja opština u odnosu na postojeće? Mi u SPO smatramo da ni autonomne oblasti, ni regioni, ne mogu da obezbede uravnoteženi i ravnomerni razvoj svih područja u Srbiji ukoliko se ne formira čitav niz novih opština i ukoliko te opštine ne postanu osnovni nosioci samouprave građana, jer ti građani, u tim lokalnim sredinama treba da postanu vlasnici dohotka koji oni sami ostvaruju i da odlučuju samostalno o razvoju svojih sredina. Mi smatramo u SPO i mi smo to i definisali u našem programu za decentralizaciju i regionalizaciju Srbije da je od životnog značaja za našu državu da se opštinama vrati njihova imovina, uključujući tu i zemlju, građevinsko zemljište, šume, da im se vrate sve oduzete nadležnosti, uključujući i sopstvenu politiku zapošljavanja, da im se vrati pravo koje su nekada imali na koncesije, na svoje vlasništvo, da mogu da raspisuju sopstvene tendere za privatizaciju. Mi smatramo da bi opštinama po tim novim zakonskim rešenjima trebalo da pripadne i prihod od zakupa poslovnog prostora, ili od poreza na imovinu koja se nalazi na njihovoj teritoriji. Ovo govorimo zbog toga što su u bivšim jugoslovenskim republikama, poput Slovenije i Hrvatske, ovakva rešenja dala pozitivne rezultate. Dakle, takva rešenja postoje i u nekim drugim zemljama u EU. S obzirom na to da u Srbiji, evo već više od 50 godina nije praktično promenjen broj opština, a od raspada Jugoslavije, uzećemo za primer Sloveniju i Hrvatsku, kod njih je taj proces decentralizacije uzeo maha i danas Republika Hrvatska ima više od 500 opština. To je broj koji je nekada imala čitava SFRJ. Ili, Slovenija, koja je od 2004. godine u EU ima 210 opština. Dakle, više nego Srbija, a Slovenija ima oko dva miliona stanovnika. Srbija, bez KiM, sedam, a Srbija ima manji broj opština, što znači da u proseku u jednoj slovenačkoj opštini živi oko 9.000 stanovnika, dok je kod nas taj prosek oko 46.000. Govorim ovo zbog toga što mi imamo velike nefunkcionalne opštine koje ne mogu da zadovolje sve potrebe svojih građana. Evo, navešću primer grada Leskovca u čijem sastavu se nalazi preko 180 mesnih zajednica. Kako će rukovodstvo grada, kako će gradonačelnik za vreme svog mandata tamo da obiđe sva ta mesta, a kako tek da reši njihove probleme koji se tiču snabdevanja vodom, školovanja, rešavanja problema iz oblasti zdravstva i drugih životnih pitanja? Mi smatramo da ove opštine moraju da se osnuju svuda tamo gde to nalažu potrebe ljudi jer ne služe ljudi opštinama već obrnuto, opštine bi trebale da služe ljudima. Te nove i male opštine koje bi bile formirane izvan gradova, a i ove gradske postojeće, moraju da se usitne. Mi imamo zakon koji predviđa formiranje novih opština na teritoriji postojećih gradova, ali to nije vremenski limitirano, tako da, praktično, ta rešenja nikoga ne obavezuju da se na teritoriji gradova formiraju te nove opštine kao kod mene u Loznici. Loznica ima, praktično, status grada, ali nema novih opština i takva je situacija u drugim gradovima na teritoriji Srbije. Dakle, ne može biti da bilo koja ta nova i mala opština ne može da izdržava svoju upravu, i to bi bile opštine koje bi bile funkcionalne, odgovorne građanima i evo, završavam sa time, recimo po primeru Slovenije, kada sam posetio jednu njihovu opštinu, zove se Olimija i kada sam razgovarao sa gradonačelnikom i pitao ga koliko ima zaposlenih u njihovoj opštinskoj upravi, rekao mi je jedan i po zaposlen čovek, a to je opština koja je proglašena jedne godine za najuspešniju u EU. Hvala.
Hvala poslaniče. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvažena predsednice. Poštovane koleginice i kolege, aktuelna tema svakako jeste poseta gospodina Baroza Srbiji i, da kažem, šamar koji smo dobili kao zemlja zbog toga što o nekim oblastima nismo uopšte razmišljali. Već dve i po godine traje borba za jedno ekološko ministarstvo koje bi brinulo o životnoj sredini i koje bi Srbiju uvelo u red uređenih, čistih i ekoloških prihvatljivih zemalja u susret EU. Mi smo sistem zaštite životne sredine imali kakav-takav, što bi se reklo. Ne možemo da kažemo da je bio savršen, ali posle 2012. godine mi apsolutno nemamo sistem zaštite životne sredine. Ukinuli smo Fond za zaštitu životne sredine kao jedini instrument, ekonomski instrument plaćanja u životnoj sredini. Ukinuli smo i Agenciju za hemikalije, kao jednu od najznačajnijih kontrolnih agencija šta to dolazi od hemikalija u Republiku Srbiju od biocidnih sredstava, čime se to prskaju njive u Srbiji, kakve se to hemikalije nalaze u domaćinstvima. Izveštaj Evropske komisije prošle godine je bio krajnje poražavajući u oblasti upravljanja hemikalijama. Pre par dana smo dobili taj šamar i nekako više volimo kada nas neko spolja opomene da nešto ne valja, nego kada mi ovde pokušavamo da ispravimo ili pokušavamo da vam ukažemo na stvari koje nisu najbolje napravljene. Zeleni Srbije već dve i po godine predlažu posebno ekološko ministarstva. Zeleni Srbije predlažu već dve i po godine fond za zaštitu životne sredine i zbog toga mislimo da su ove stvari od izuzetnog značaja na putu ka Evropskoj uniji. Ukinuli smo sve ekološke prihode i integrisali ih u veliki budžet. Obrenovčani, Lazarevčani, Pančevci se s pravom pitaju gde je njihov eko dinar. Prošle godine ste mi odgovarali sa nekim Beogradom koji nije bio u vašoj nadležnosti, evo sad je Beograd u vašoj nadležnosti, vratite Obrenovcu ekološki dinar. Nažalost, nema više onih ljudi u parlamentu, nažalost ili na sreću te stranke više nema u parlamentu koja je inicirala ukidanje Fonda, koja je uništila ekologiju u Srbiji, koja je uništila vodoprivredu u Srbiji i srećom taj čovek verovatno više nikad neće biti političar i neće biti više nikad ministar finansija. Moje pitanje za premijera jeste vrlo konkretno – da li jedno od rešenja može da biti i formiranje ministarstva životne sredine i prirodnih resursa, pre svega kako bismo podigli autoritet ekološke administracije i poboljšali upravljanje u poslovima životne sredine. Poslanička grupa Nova demokratska stranka – Zajedno za Srbiju – Zeleni Srbije smatra da je neophodno formiranje fonda za zaštitu životne sredine kako bismo stabilizovali tokove ekološkog novca i obezbedili da se sprovodi princip -zagađivač plaća. Verujem, kada vi govorite o tome, da je bilo malverzacija. Nažalost, niste ih dokazali već dve i po godine. Niste nikog uhapsili, a ukinuli ste Fond za zaštitu životne sredine. Ako postoje malverzacije, ne ukida se jedna institucija, nego se procesuiraju ljudi koji su pravili malverzacije. Ukoliko su zaista pravili malverzacije onda bismo morali da ukinemo 90% institucija u Srbiji, jer postoji opravdana sumnja da je bilo malverzacija u pojedinim institucijama u Republici Srbiji. Ekološka oblast je od posebnog značaja u svetlu evropskih integracija i država Srbija, koja je u konstantnoj ekonomskoj krizi, mora biti snažna i ovo ministarstvo mora biti snažno i samostalno. Samo samostalno ministarstvo može da bude izraz odgovorne države i adekvatnog upravljanja ekološkim poslovima. Mi kao Zeleni Srbije ne želimo da se bavimo time šta su prethodni ministri jedan o drugom rekli, to nas uopšte ne zanima. Hajde da vidimo kako možemo da napravimo konstruktivni dogovor, kako svi možemo da budemo konstruktivni akteri i kako možemo partnerski da radimo na uspostavljanju odgovarajućeg sistema upravljanja u oblasti zaštite životne sredine, a sve da bismo ušli u EU. Nadam se da nam je svima cilj. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, narodne poslanice, moje pitanje se odnosi na dve, čini mi se, za građane izuzetno važne teme. Jedna je odgovornost za, pre svega, ljudske žrtve, ali i materijalnu i nematerijalnu štetu koje su nastale u poplavama koje su se desile u Republici Srbiji. Druga se odnosi na Zakon o radu koji interesuje zapravo veliki deo naših građana, jer to nije zakon koji se tiče samo onih koji rade, nego i onih građana koji traže posao, onih građana koji se plaše da će ostati bez posla i svih onih koji učestvuju na bilo koji način na tržištu rada. Kada su u pitanju poplave, moje pitanje, predsednice, je upućeno vama, pošto imamo jedan novi momenat u odnosu na prošli put kada sam vas pitala. Naime, pitala sam vas kada ćete ispuniti svoju poslovničku obavezu i zakazati sednicu sa posebnom temom koju je poslanička grupa DS zatražila? Akcenat sam stavila na reč „obavezu“ zato što to zaista jeste vaša obaveza, a ne stvar vaše procene. Vi ste mi tada dali jedan pomalo neuobičajen odgovor, da se nisu stekli uslovi da ispoštujete Poslovnik, koji, osim toga što je neuobičajen, može predstavljati ustanovljenje opasne prakse u Skupštini. Ako poslanici budu sami cenili da li su se stekli uslovi da se poštuje Poslovnik, plašim se da nas to neće dovesti nikuda, tim pre što vi insistirate veoma često upravo na tome da oko onoga što piše u Poslovniku ne može biti ni razgovora ni pregovora. U međuvremenu je nama stigao izveštaj Vlade Republike Srbije, koji je dostavljen jutros, čini mi se, narodnim poslanicima. Vlada je to uputila po hitnom postupku. Nadam se da to neće biti isti slučaj kao i saonim ostalim zakonima koji stižu po hitnom postupku i da ćemo imati makar jedan dan ili dva da ga pročitamo. Iz onoga što smo videli, što sam ja imala prilike da vidim, zaista, kada sam ga pogledala, ima tu dosta podataka. Evo nešto interesantno – vozači Darko Tomić, Željko Švabić su tri puta dnevno nosili pakete sa svežom hranom (sendvič, jogurt i krofne). Dakle, mi vidimo šta su bili paketi sa svežom hranom, ali ono što ne vidimo u izveštaju to je upravo ono na šta mi želimo da dobijemo odgovor kao DS kroz onu sednicu koju mi tražimo, a to je lanac odgovornosti, lanac obaveza, šta su bile i čije nadležnosti i da li je postojao nekakav propust u tome. Moje pitanje vama je da li vi smatrate da će onda ovaj izveštaj i rasprava o tom izveštaju zameniti onu apsolutno drugačiju raspravu koju DS traži, a koju vi prema Poslovniku morate da zakažete, koja bi se bavila potpuno drugim temama od onoga čime se bavi ovaj izveštaj, zato što građanima nije toliko bitno koji su vozači vozili krofne i šta je bilo u lanč paketima koji su odvoženi ljudima koji su pakovali džakove, ali je izuzetno bitno da li je neko u tom komandnom lancu zakazao, odnosno da lije moglo biti sprečeno ono što se desilo tih dana? Pre svega mislim na ljudske žrtve, a ne materijalne. Druga stvar je Zakon o radu. Nismo dobili nikakav odgovor na moje ranije postavljeno pitanje – gde je taj Nacrt zakona o radu, zašto ga Vlada krije od građana? Opet, to nije nešto što interesuje DS, to je ono što interesuje ljude. Znate, pitanja otpremnina, minulog rada, godišnjeg odmora, bolovanja, načina uručivanja otkaza, manipulacija koja se čini, prema onome što možemo čuti, poslodavci će moći da imaju kao instrument da bi još više oštećivali radnike nije nešto što uliva poverenje građanima. Ministarka Udovički je danas dala jednu skandaloznu izjavu, da nema ni potrebe da bude bilo kakve javne rasprave zbog toga što su građani kada su glasali na izborima, glasali za taj zakon. Hajde onda da mi potpuno ukinemo Narodnu skupštinu Republike Srbije, da Vlada donosi zakone nekakvim ukazima, jer očigledno ako su građani glasali baš za sve što se predlaže, onda zaista nema potrebe da mi ovde sedimo i da trošimo sredstva. Kada će biti javna rasprava i dokle će samo sindikati, kao što je naš sindikat, koji je nastupio sa nama na poslaničkoj listi, sindikat „Sloga“, organizovati javne rasprave? Šta Vlada krije od građana kada je u pitanju Zakon o radu? Hvala.
Zahvaljujem. Ne znam kome je ovo drugo pitanje upućeno? (Aleksandra Jerkov, s mesta: Vladi.) Zahvaljujem. Što se tičeprvog, izveštaj sam dobila juče, dakle nešto malo pre vas i zaista nisam stigla da se upoznam sa njim. Ima 400 stranica, tako da ne znam deo odgovora da vam kažem da li ta materija može da zameni odgovor na pitanje, ali rasprava će biti otvorena, koliko sam videla iz dopisa Vlade, traže da dođu svi ministri i premijer, tako da ničim neće biti ograničena rasprava, niti će se raspravljati samo o tekstu. Barem ja tako to ne zamišljam. Očekujem da vidimo kada će moći svi ministri da dođu, jer ipak moramo da usaglasimo to sa Vladom. Sednica je vrlo važna za građane Srbije. Moguće je da nam u međuvremenu dođe i lex specialis, tako da biće vremena da se upoznamo i neće biti danas za sutra zakazana sednica sigurno što se tiče izveštaja. Za ovo drugo, samo prejudiciram i dajem svoje pretpostavke da ćemo dobiti odgovarajući zakon. Ima izvesnih praznina u Poslovniku i na moju veliku žalost, pošto sam i pravnik po vokaciji, ja više volim kada su norme striktno određene, kad šta mora da se desi. Sada ovako ispada da bi vi morali svakog meseca da ponavljate zahtev, a moramo. Ja imam najviše primedbi na Poslovnik, verujte mi. Što striktnije budu bile određene norme, manje će biti tumačenja od predsednika ili predsedavajućeg Poslovnika. Nemam od prošlog odgovora ništa drugo, ništa novo da vam dodam, jer u ono vreme nije bilo uslova, skoro niko ne bi od traženih došao na sednicu. Inače, od rasprave se zaista ne beži. Ja ne vidim šta bi se strašno desilo kad bi građani Srbije bili upoznati sa svim segmentima dešavanjima oko poplava. Ograđujem se, to je moje lično mišljenje. Reč ima narodni poslanik dr Vladica Dimitrov.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, svoje pitanje upućujem ministru policije, ministru pravde i ministarki lokalne samouprave, a tema su dešavanja u Opštini Dimitrovgrad. Ne bih ovo pitanje postavljao u ovom visokom domu, jer je postavljeno tamo gde treba u institucijama naše države, ali s obzirom da sam pre dva dana prozvan od strane uvaženog kolege iz DS Borislava Stefanovića, imam potrebu da obrazložim kroz dva, tri minuta osnovu ovog mog pitanja. Naime, uvaženi kolega je iznosio navode jednog pisma predsednika Opštine Dimitrovgrad, pisma koje je taj isti predsednik poslao na mnogo adresa, pa i na adresu SNS, gde se navode neke stvari koje prosto nisu tačne, ali cilj uopšte predsednika opštine je samo podizanje tenzije i stvaranje jednog haosa u opštini sa većinskim stanovništvom bugarske nacionalne pripadnosti, a sve sa ciljem da u situaciji kada gubi podršku svojih odbornika, a podršku svojih sugrađana nema već dugo vremena, jer on je samo prekomponovao vlast, da stvori situaciju tenzije i održi se na vlasti. Međutim, čudi me da jedan visoki političar, kakav je moj uvaženi kolega, može da iznosi navode iz ovog pisma i da uvredi mene i kolegu Dragana Todorovića, a da prethodno nije čuo mišljenje druge strane, odnosno nas. Čak i kada bih to shvatio, obzirom da smo pripadnici SNS ili Pokreta socijalista, pa da sa nama ne želi da priča, prosto mi nije jasno potpredsednik DS nema komunikaciju sa opštinskim odborom svoje DS u Dimitrovgradu, koji je pre par meseci javno putem medija izneo svoj stav da ne podržava aktuelnog predsednika opštine u Dimitrovgradu ispred URS i da upravo odbornici DS ne daju kvorum aktuelnom predsedniku opštine. Što se tiče SNS i povereništva u Dimitrovgradu, koje je takođe u ovom slučaju uvređeno ovim navodima, zna se da smo mi apsolutno protiv bilo kog oblika pritisaka, pretnji ili ucena prema odbornicima. Niko iz povereništva nema kriminalni dosije i mi oslikavamo nacionalnu strukturu kakva je u Dimitrovgradu i praktično smo protiv bilo kakvih pritisaka i to mi ne radimo. Što se tiče problema nacionalne manjine, mislim da je to posledica kolegine neinfomisanosti. U Dimitrovgradu nikada nije bilo nacionalnih incidenata, iako smo višenacionalna sredina. Jedini incident koji se ikada dogodio napravio je sada aktuelni predsednik opštine, tada to nije bio, kada je pravosnažno osuđen na kaznu zatvora od 15 meseci zbog širenja nacionalne netrpeljivosti. U stvari, nisu ugrožena prava pripadnika nacionalne manjine, nego su ugroženi samo lični interesi predsednika opštine. Zato, da bi sprao ljagu i sa svog imena i ljagu sa povereništva SNS u Dimitrovgradu, postavljam pitanje ministru policije i ministru pravde – da li je bilo bilo kakvih oblika pretnji, ucene odbornika u SO Dimitrovgrad? Pitanje koje postavljam ministarki lokalne samouprave glasi – da li je poslata inspekcija Ministarstva lokalne samouprave u Opštinu Dimitrovgrad, a na zahtev predsednik SO Dimitrovgrad, zbog samovlašća predsednika opštine prilikom zakazivanja sednica skupštine, a protivno Zakonu o lokalnoj samoupravi? Hvala.
Da li se još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne) Nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Vladimir Pavićević, Meho Omerović, Stefana Miladinović, Neđo Jovanović i Olgica Batić. Molim vas za razumevanje, da par minuta sačekamo da ministar uđe u zgradu. Ja sam ga obavestila da dođe u 13,00 časova. Zato dajem kratku pauzu. [[Posle pauze]] Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pored predstavnika predlagača, Lazara Krstića, ministra finansija, pozvala da sednici prisustvuje i Nikola Ćorsović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Branko Drčelić, direktor Uprave za javni dug, Irina Stevanović Gavrović, pomoćnik ministra finansija, mr Dejan Dabetić, viši savetnik u Ministarstvu finansija, Marjan Blešić, samostalni savetnik u Ministarstvu finansija i Dragana Dejanović, savetnik u Upravi za javni dug. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima prve tačke dnevnog reda. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Dragan Jovanović, Aleksandar Senić, prof. Dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, Đorđe Stojšić, Goran Ćirić, Borislav Stefanović, Dragan Šutanovac, Suzana Spasojević, Mirko Čikiriz, Dubravka Filipovski i Zlata Đerić. Primili ste mišljenje Vlade o amandmanima, kao i izveštaje Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Gospođo predsednice, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandman na član 3. kojim se menja član 7. u stavu 7. posle reči: „i to pravnih lica sa poreskim dugom u iznosu od 20 miliona“ menja se brojem: „pet miliona dinara“. U članu 3. kojim se menja član 7. u stavu 7. posle reči: „i preduzetnika sa poreskim dugom u iznosu od“, pa broj kod: „pet miliona“ menja se brojkom: „500.000 dinara“. Zašto sam ovaj amandman podneo pokušao sam da obrazložim i u načelnoj raspravi, a i na Odboru za finansije i smatram da je dosta mojih kolega razumelo. Razumem i objašnjenje i shvatam Ministarstvo da je tehnički problematično, ali smatram da se ovo može prevazići. Zašto ovo govorim, pre svega kolegama poslanicima? U praksi se do sada pokazalo kao vrlo efikasan način i metod da se na internet stranicama, naročito lokalnih poreskih uprava, objavljuju preduzetnici i pravna lica koji imaju veće dugove. U manjim sredinama se ljudi između sebe znaju i sada oni koji imaju dugovanja, verujte mi, nekad im je teško i na ulicu da izađu a da ih komšije prepoznaju i kažu – to su oni koji duguju za porez. Pošto u manjim opštinama u Srbiji imate vrlo mali broj velikih pravnih lica, koliko bi trebalo da se nagomila poreski dug da bi nekome došao na 20 miliona dinara? U tom slučaju bi de fakto ona manja pravna lica bila zaštićena, a naročito preduzetnici. Uvaženi ministre, moram da vas podsetim da je i 500 hiljada dinara vrlo značajan prihod za manju opštinu u Srbiji i zbog toga bih vas još jednom zamolio, uz svo razumevanje da je tehnički teško odraditi u Republičkoj poreskoj upravi, ali, ovo sam rekao i na Odboru za finansije, dva sata rada jednog administratora moglo bi da popravi situaciju.
Hoćete koristiti vreme ovlašćenog predlagača?
Da. Još jednom da ponovim, ovo se u praksi pokazalo kao efikasan metod i zbog toga bih vas zamolio da ovo pitanje još jednom razmotrite, naročito kolege narodne poslanike da ovo podrže. Ponavljam – ovo može biti efikasan način i metod, pre svega za lokalne poreske uprave, naročito za javna preduzeća. U obrazloženju Vlade se daje objašnjenje da je zbog zaštite pravnih lica i tajnosti podataka uzet veći limit. Međutim, sa tim se ne mogu složiti, jer onda lokalnim poreskim upravama, javnim preduzećima, ako vi to objavite na sajtu, doći će do žalbi, što sudu, što Povereniku ili Ombudsmanu za ljudska prava i onda to nećemo nikako uspeti da sprovedemo i ovaj metod objavljivanja na sajtovima potpuno gubi smisao u opštinama koje imaju ispod 30 hiljada stanovnika. Zbog svega ovoga molim pre svega kolege narodne poslanike da u Danu za glasanje podrže ovaj amandman, jer on ni na koji način ne menja suštinu zakona, samo pomaže lokalnim poreskim upravama i lokalnim javnim preduzećima da mogu efikasnije da naplate svoje prihode i da oni koji se namerno ili nenamerno ogluše o plaćanje poreza, da mogu da budu i na ovaj način javno prozvani. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Izvolite. Dva minuta.
Koristiću vreme ovlašćenog predstavnika. Poštovana predsednice, uvaženi ministre, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, radi javnosti i radi upoznavanja i ostalih poslanika, želim da obrazložim ovaj amandman, iako je on usvojen. Naime, u članu 4. stav 4. posle reči: „poreski organ će odrediti rok“, dodaju se reči: „koji ne može biti kraći od pet dana“. Obrazloženje koje smo dali uz ovaj amandman glasi: „Predloženom izmenom se onemogućava arbitrarno postupanje organa poreske uprave i garantuje veća pravna sigurnost ostavljanjem razumnog roka poreskom obvezniku koji je dostavio dokument na jeziku i pismu koje nije u službenoj upotrebi da dostavi overeni prevod dokumenta na srpski jezik i na taj način ostvari svoja prava i ispuni svoje obaveze, posebno uzimaju u obzir vreme potrebno da dokument bude preveden i overen od strane sudskog tumača“. Moje kolege iz Nove demokratske stranke i ja podneli smo ukupno 10 amandmana. Od toga je Vlada prihvatila tri. Mogu da kažem da nam je zaista zadovoljstvo da je Vlada prepoznala našu dobru nameru da poboljšamo kvalitet i ovog teksta Predloga zakona i da učestvujemo u donošenju što boljih rešenja, jer se ovaj zakon odnosi na sve građane. Skoro svi građani su po nekom osnovu poreski obveznici i potpadaju pod nadležnost ovog zakona. Međutim, moram da kažem da i sada važeći Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je ova vladajuća većina već menjala prošle godine, nije tako loš. Ima rešenja koja nisu osnov svih nastalih problema u ovoj oblasti. Razlog problema je loša primena ili ne primenjivanje važećih odredbi, što je bilo prisutno i u poslednje dve godine od kada je ova vladajuća većina preuzela odgovornost. U vezi sa ovim,htela da postavim pitanje ministru. Gospodine ministre, postavljam pitanje - kako nam dajete garancije da će se ove odredbe kada ih Skupština usvoji zaista i primenjivati na pravi način? Osnova za sumnju ima mnogo iz dosadašnje prakse, a dopunjuje i vaša izjava koju ste dale prekjuče u plenumu, kada je bilo reči o povećanju novčanih kazni. Naime, tada ste rekli – ako smo i gurnuli ruku u džep koji je prazan i probušen, neko drugi ga je probušio. Jasno nam je da ste aludirali na period pre vašeg dolaska na vlast ali većina kojoj vi pripadate je već dve godine tu i imala je prilike da unese promene u zakon. (Predsednik: Poslanice, samo molim vas o amandmanu da se ne vraćamo na načelnu raspravu. To bi bilo o načelnoj raspravi.) Da, pitam da li će se primenjivati ove odredbe koje je Vlada usvojila? Na to se odnosi. Zato postavljam pitanje - da li će preduzetnici i vlasnici preduzeća imati pravnu sigurnost da se na njih ove odredbe i primenjuju? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Stojšić. Vlada i Odbor za finansije republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li se neko javlja za reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Gospođo predsednice, podneli smo amandman na član 9. Tokom kraće ali interesantne rasprave na Odboru amandman je odbijen. Nije nam jasno zbog čega. Dobili smo jedno obrazloženje. Voleo bih da i ministar malo prokomentariše. Naime, nismo u članu predvideli da se menja član 26. stav 2 i da kažemo da si PIB ne može dodeliti pravnom licu čiji je osnivač fizičko lice kome je bračni drug ili član porodičnog domaćinstva osnivač drugog privrednog subjekta koji ima ne izmirene obaveze po osnovu javnih prihoda u vezi sa obavljanjem delatnosti. Između ostalog, podneli smo nekih pet izmena, ali ovo je jedna od stvari za koju smatramo da je vrlo značajna. Suočili smo se sa argumentom koji ne odbijam u potpunosti da bi prihvatanje ovog amandmana bilo protivustavno, jer se navodno ugrožava pravo na rad. Ako je to tačno u smislu iskorenjivanja jedne društveno štetne delatnosti koja dovodi u krajnjem slučaju do izbegavanja plaćanja poreskih obaveza, onda se postavlja pitanje kako taj princip koji bi se isto mogao proglasiti protivustavnim primenjujemo npr. kada kriminalcima oduzimamo imovinu koju su stekli izvršenjem krivičnog dela ili kada pokušavamo, kao što DS pokušava da unakrsno proverimo imovinu svih političara u Srbiji i svih nosioca političkih funkcija i njihovih familija. Ako je ovo neustavno, onda je i ono neustavno. Uostalom niko od nas nije Ustavni sud i ne možemo to da definišemo na bilo koji način. To treba ostaviti Ustavnom sudu. Na nama je da pratimo promene u društvu i devijacije koje postoje i na njih adekvatno odgovaramo kroz propise koje ovde donosimo zajedno. Ovo je jedan od primera nečega što je jako štetno i što se dešava u Srbiji. Izbegavaju se plaćanja poreskih obaveza. Ovo evidentno postoji u našem društvu. Samo pokušavamo da idemo u korak sa štetnim dešavanjima i vremenom u kojem živimo. Nije nam jasno zašto Vlada odbija ovaj amandman i zašto nismo naišli na podršku ni na Odboru? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlažem da se ne prihvati predloženi amandman iz razloga što prihvatanje ovakvog koncipiranog amandmana bi potpuno narušilo smisao izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Smisao izmena i dopuna između ostalog je uvođenje nulte tolerancije prema dužnicima, prema izbegavanju zakonskih propisa, prema izbegavanju obaveze da se plaća porez. Ovako koncipiran amandman bi potpuno narušio smisao postojanja jedne ovakve odredbe člana 9. kojim se menja prethodni član 26. dosadašnjeg zakona. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Gospođo predsedavajuća, gospodine ministre upravo se ne slažemo sa obrazloženjem koje je dao predsednik SNS. Smatramo da kao što i u nekim drugim delima, a ne plaćanje poreza je svakako delo, postoji mogućnost da se analiziraju i povezana lica i da se sankcioniše povezano lice koje učestvuje u tom konkretnom delu, tako je stvar i u plaćanju poreza. Govorim o tome da pojedinac koji ne izvrši određeno plaćanje poreza može da nastavi svoj rad preko povezanih lica i to preko članova uže porodice, da radi istu delatnost, a već je dužan za ne plaćanje poreza. Smatramo da bi ovo bila jedna od mera koja bi onemogućila da se takve stvari rade. Ono što je važno reći jeste to da nažalost, ovo je jedan od 12 amandmana koji je podnela DS, nijedan nije prihvaćen i to očigledno pokazuje da se nastavlja isti manir u odnosu na opoziciju u ovom parlamentu. Takođe podsećam da ovaj zakon u zadnje dve godine već po četvrti put doživljava izmene i dopune. Ukoliko želite da održimo zakon, podsećam zakon je izuzetno star, postoji 11 ili 12 izmena i morate da pokažete određenu fleksibilnost, da imate razumevanje za ono što smatramo da je dobro. Nije pitanje samo zakona, povećanje kazne onim ljudima koji treba da se sankcionišu, već je pitanje kako da sprečimo, da dođemo u situaciju da neko bude pod sankcijama, a upravo smatramo da je ovo preventivni način da onemogućimo da bilo ko ne plaća porez, bilo preko povezanih lica ili direktno kao osnivač privrednog društva. Hvala.
Reč ima ministar Krstić.
Hvala. U vezi sa ovim amandmanom, podržavam vašu nameru da se ograniči zloupotreba, odnosno izbegavanje poreza na svaki način i prepoznajem argument koji ste naveli. Međutim stručno mišljenje naših pravnih timova je da to nije u skladu sa ustavom, a paralela koju navodite, kada se utvrdi da je imovina stečena na nezakonit način oduzima se i bračnim supružnicima, odnosno članovima domaćinstva, samo ću vam reći da je to drugačije. Znamo da imovina koja je stečena u braku je zajednička imovina. Tako da ukoliko ilegalno stečena onda može da se oduzima i na drugi način. Ta paralela prosto ne stoji. Uz to, želim da budete sigurni da iako amandman nije prihvaćen da postoje službe i mehanizmi kontrole koji će se koristiti kako bi se izbegla zloupotreba kroz ovaj mehanizam, odnosno preko članova domaćinstava. Što se tiče komentara da je manir isti u odnosu na opoziciju, mi stvarno nismo obraćali pažnju na to ko je podneo amandman, nego šta je suština amandmana. Kao što vidite argumentovano branim amandman sa stručnog aspekta, odnosno odluku Vlade da ga ne prihvati. Tome u prilog ide činjenica da jesmo prihvatili četiri amandmana i sva četiri su iz opozicije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac, vreme od poslaničke grupe.
Gospodine ministre, malo šire tumačite šta je bračna imovina. Bračna imovina su i dugovanja i ona se dele na bračne supružnike. Dakle, ukoliko jedan član porodice nešto duguje, prilikom podele imovine taj dug se takođe deli, ne samo imovina koja je materijalnom smislu prisutna, nego i ono što je dug. Tako da ovo što kažete kao argument ne može da stoji. Znači, ukoliko jedan član porodice duguje za porez, zbog nekog privatnog društva kog je on bio vlasnik, a njegova supruga ili suprug, nije bitno, otvara preduzeće koje se bavi istom delatnošću na isti način, onda je taj čovek isto dužan da potpadne pod taj zakon i da ne može to da se radi. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać.
Ovim amandmanom smo predvideli da u članu 38. stav 8. posle reči - otklanjanja tih smetnji, se dodaju zapeta i reči –a primerak rešenja dostaviće bez odlaganja banci ili organizaciji nadležnoj za prinudnu naplatu iz novčanih sredstava na računu obveznika. Suštinski ono što dodajemo jeste preciziranje bez odlaganja. Predloženom izmenom precizira se rok u kome Poreska uprava treba da dostavi rešenje banci i organizaciji nadležnoj za prinudnu naplatu imajući u vidu da se predložena izmena odnosi na situacije kada Poreska uprava rešenjem privremeno oduzela PIB, zbog toga što je utvrdila da je u vreme dodele PIB-a postojala smetnja za njegovu dodelu. Predloženom izmenom se obezbeđuje efikasnija kontrola i sprečava nastajanje štetnih posledica koje mogu po prijemu rešenja nastupiti poslovanjem lica kome je PIB privremeno oduzet. U obrazloženju za odbijanje amandmana Vlade kaže se – amandman se ne prihvata iz razloga što je predložena formulacija preuzeta iz stava 13. člana 26. ovog zakona. Radi se o slučajevima oduzimanja PIB-a, te bi prihvatanjem amandmana došlo do nesaglasnosti postupanja Poreske uprave u identičnim situacijama kao i do narušavanja konzistentnosti zakona. Moram da dodam i da proširim obrazloženje naše i amandman se odnosi na oduzimanje PIB-a, zbog toga što Poreska uprava naknadno utvrdila da su postojale smetnje za dodelu PIB-a, iz stava 2. do 7. člana 26.
Da li trošite vreme?
Da. Dakle, taj slučaj oduzimanja PIB-a je već samom ovakvom formulacijom izdvojen kao poseban slučaj, odnosno kada se utvrde da su postojale smetnje za dodelu PIB-a, tačnije moglo je da se desi da poreski obveznik uopšte i ne dobije PIB iz razloga koji su eksplicitno navedeni u zakonu i čija je svrha da se spreči izbegavanje poreskih obaveza i zloupotrebe. Imajući to u vidu, predloženi amandman je trebalo da predvidi hitno postupanje Poreske uprave u ovim slučajevima i da spreči eventualne štetne posledice koje mogu da nastupe daljim poslovanjem ovakvih subjekata. Molim Vladu da još jednom razmotri ovaj amandman kako bi se sprečile takve štetne posledice. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Reč ima Janko Veselinović, izvolite.
Koristiću vreme poslaničke grupe, po istom amandmanu. Prvo, želim da istaknem da su prihvaćena tri amandmana poslaničke grupe Boris Tadić, NDS, ZZS, Zeleni Srbije i što pokazuje značajan kvalitet u radu naše poslaničke grupe i posvećenost svakom zakonu. Istina, ponekad za to nemamo dovoljno vremena. Ovog puta smo dali 10 kvalitetnih amandmana. Mislimo, ministre Krstiću, da ste trebali da prihvatite i ovaj amandman. Naime, ovaj slučaj koji se tiče situacije u kojoj jedinstveni identifikacioni broj iz određenog slučaja nije dodeljen jeste slučaj „suj generis“, dakle, poseban slučaj koji je apostrofiran u ovom zakonu. Međutim, ne postoji adekvatna zaštita, odnosno procedura kojom bi se takva situacija na neki način predupredila mogućnost štetnih posledica. Efikasna zaštita od štetnih posledica. Mi smo ovde precizirali da bi trebalo dodati reči – bez odlaganja dostaviti ovaj podatak banci i organizaciji nadležnoj za prinudnu naplatu iz novčanih sredstava na račun obveznika da ne bi došlo do eventualno štetnih posledica. Pošto ste tu, ministre, verujem da bi bilo vrlo interesantno da nam date odgovor na jedno pitanje koje jeste krucijalno, a postavlja se ovih dana, a to je – zbog čega je došlo do povećanja cena osiguranja za 45%? Da li možemo da dobijemo odgovor danas? Da li građani Srbije mogu da dobiju odgovor na ovo pitanje? Dakle, 45% rast cena nečega što građani plaćaju jednom godišnje je ozbiljan udarac na njihov džep, pa vas molim, ministre Krstiću, ako je moguće da nam date odgovor na ovo pitanje.
Aleksandar Marković ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, i ja bih želeo kao i uvaženi prethodni govornik da naglasim da je Vlada prihvatila određen broj amandmana koje je podnela vaša poslanička grupa što govori o tome da je Vlada zainteresovana da otvoreno razgovara i otvorena je za sve predloge i kada su predlozi dobri Vlada prihvati ma iz koje političke stranke dolazili. Kada je reč o vašem amandmanu, kao i u malopređašnjoj raspravi, istakli smo da je član 9. na koji ste podneli amandman jedan od najvažnijih članova ovakvog predloga izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i kao takav suštinski menja dosadašnji zakon u članu 26. dosadašnjeg zakona. Radi se o tome da se ovako predloženim tekstom člana 9. direktno sprečava mogućnost zloupotrebe. Ne možemo više doći u situaciju da neko ima neki dug i onda zatvori taj privredni subjekat, preduzeće ili firmu, otvori novu i nastavi obavljanje svoje delatnosti. Dakle, ovaj zakon sprečava tu mogućnost zloupotrebe. Ovaj član 9. direktno zatvara takvu vrstu zloupotrebe i ne treba ga menjati. Hvala.
Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović, Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman, u istovetnom tekstu, su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović, Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Dakle, ovim amandmanom tražimo da se briše član 39. stav 4. zbog toga što smatramo da je potpuni apsurd da poreski obveznik ako ne podnese prijavu po nalogu poreske uprave, da recimo, da otkloni neke nepravilnosti koje su utvrđene, onda će poreska uprava da podnese prijavu umesto poreskog obveznika. Dakle, to smo postavili pitanje na odboru, na osnovu kojih podataka će poreska uprava podneti tu poresku prijavu, da li ona zna nešto više od poreskog obveznika u čijem je interesu da otkloni te nedostatke i koje su to nepravilnosti? Čini nam se da je ovaj stav potpuno neprecizan i dvosmislen i predlažemo njegovo brisanje zato što je podložan zloupotrebama. Tu može isto da se stavi znak pitanja oko toga da li nešto pusto. I to bih voleo baš da čujem, kako ćete da kažete recimo da su elementi ove odredbe u redu, a elementi onih prethodnih koji smo predložili nisu i kako se usvajaju amandmani jedne stranke koje su skoro istovetni, a od druge stranke iz opozicije ne. Ne pitam kolegu uvaženog iz većine, već pitam Vladu, pošto nemam nameru da pričamo sa advokatima već sa Vladom. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Krstić, izvolite.
Amandman na član 14, odnosno član 14. zakona se odnosi na dostavljanje poreskih prijava, a ne na podnošenje poreskih prijava od strane poreske uprave kada se ne donosi, tako da nisam siguran da ste govorili o ispravnom amandmanu sada. Što se tiče, ne znam sada da li da vam odgovorim na ovo o čemu ste govorili ili na ovaj amandman koji je podnet. Ja ću na ovaj koji je podnet. Zapravo, gde se govori o tome, odnosno menja se, ranije je postojalo da je 15 dana od dana predaje poreskog akta pošti na dostavljanje on se smatra dostavljenim. Mi smo sada značajno proširili taj član ovim izmenama i dopunama da bismo definisali za različite vrste poreskih obveznika na koji način se smatra dostavljenim i to je bolje rešenje. Tako da, ovaj amandman koji ste podneli mislim da nije u duhu poboljšanja koji ovaj zakon donosi. Što se tiče pitanja vezano za prihvatanje ili ne prihvatanje, odgovorio sam, ne znam da li me niste slušali, da je od četiri ukupno prihvaćenih amandmana sva četiri su iz opozicije, nismo prihvatali amandmane iz većine, a verujte mi da nismo gledali koja je stranka podnosila, a koja nije. Hvala.
Hvala ministre. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović - Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović - Korać.
Hvala. Na član 14. moje kolege i ja smo podneli amandman tako da menjamo ceo član 36. i citiramo kako on treba da glasi. Ukazaću samo na suštinu izmene u odnosu na predlog koji je podnela Vlada. Naime, u odnosu na predlog koja je podnela Vlada razlika je u tome što se u stavu 1. brišu reči „obične pošiljke“, briše se stav 4. koji kaže: „Ako se dostavljanje poreskog akta vrši slanjem obične pošiljke poreski akt smatra se dostavljenim po isteku roka od 15 dana od dana predaje poreskog akta pošti“ i u stavu 10. da se brišu reči „odnosno kada se dostavljanje vrši u skladu sa stavom 4. ovog člana“, a malo pre sam pročitala stav 4. koji smo predložili da se briše. Predloženim izmenama se isključuje u stvari obična pošiljka kao način dostavljanja poreskom obvezniku poreskog akta, čime se obezbeđuje veći stepen pravne sigurnosti i izvesnosti. Naime, poreski akti utvrđeni u članu 34. stav 1, a to su poresko rešenje, zaključak, nalog za poresku kontrolu, zapisnik o poreskoj kontroli i drugi akt kojim se pokreće, dopunjuje, menja ili dovršava neka radnja u poreskom postupku, su takvi akti koji su od značaja za dalji tok postupka i odlučivanje o određenom pravu ili obavezi poreskog obveznika u pogledu kojih poreski obveznik ima pravo izjašnjavanja. Da bi svoje pravo mogao da ostvari potrebno je da postoji veliki stepen sigurnosti da je poreski obveznik i primio poreski akt, što nije slučaj kod slanja običnom poštom koja je kao način dostave utvrđena u predloženim izmenama, a koje mi amandmanom isključujemo. U obrazloženju Vlade o odbijanju ovog amandmana poziva se na obrazloženje o odbijanju amandmana koji su podneli kolege Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac, i kažu: „ Amandman se ne prihvata iz razloga što predloženo rešenje povećava pravnu sigurnost obveznika u odnosu na sada postojeće uz istovremeno sužavanje prostora za zloupotrebe koje nastaju izbegavanjem prijema rešenja i drugih poreskih akata uz kasnije pozivanje na neurednu dostavu kada se pokrene poreski postupak“. Moram da dopunim obrazloženje i da kažem – nije jasno kako se predloženim rešenjem iz predloga zakona povećava pravna sigurnost poreskog obveznika u situaciji kada se poreski akt dostavlja običnom pošiljkom i kada je moguće da nastane greška ili u radu pošte ili kada poreski obveznik nije kod kuće, pa se samo ostavi u poštanskom sandučetu ili ispred vrate pošiljka, pri čemu ne postoji nijedan dokaz da je pošiljka predata poreskom obvezniku. Dokaz o prijemu pošiljke od osobite je važnosti u pogledu računanja rokova za ulaganje pravnog sredstava od strane poreskog obveznika. Uz to, zloupotreba nije moguća budući da se predloženim amandmanom zadržava rešenje da se u slučaju neuspelog dostavljanja preporučenom pošiljkom, što je slučaj i onda kada poreski obveznik namerno izbegava prijem, poreski akt smatra uručenim 15 dana od dana predaje pošti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu se javio takođe ministar u Vladi, Lazar Krstić. Izvolite.
Hvala. Samo da kažem da u okviru člana na koji ste podneli amandman stoji odredba u poslednjem stavu da poreska uprava određuje način dostavljanje akata iz stava 1. do 10. ovog člana. Sasvim je sigurno da će za ona poreska akta koja su značajna, od suštinskog značaja, odnosno konsekventna, kao što su recimo ona kod kojih počinju da teku rokovi, biti predviđeno da se ona šalju preporučenom poštom, a za ona druga u skladu sa procenom poreske uprave i internim pravilnikom kojim će se to definisati, mogu i običnom poštom. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Krstiću. Za reč se javio narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, o ovome sam govorio još kada je bilo u načelu. Podržaću ovaj amandman s obzirom da je neprihvatljivo da se poreski akti koji zbog načina dostavljanja običnom poštom mogu biti ne dostavljeni, oni koji žive u unutrašnjosti znaju kako to poštari dostavljaju, mogu biti nedostavljeni, a u međuvremenu postati pravosnažni i izazvati određene posledice po poreskom obveznika. Ovde polazimo da su poreski obveznici samo velika pravna lica, preduzetnici, itd. Međutim, svaki građanin je poreski obveznik i ukoliko se poreski akt bude dostavljao na način na koji je to predviđeno, a između tih načina je i dostavljanje običnom poštom i da se smatra dostavljenim u roku od 15 dana od kada se pošiljka otpremi, a da o tome niko nikakav dokaz ne može da ima, u tom smislu šteta po poreskom obveznika može nastati, jer će morati, osim ako mu se eventualno odredi neki porez, osim glavnice da plaća i kamate, s obzirom da eventualno pošiljku nije mogao ni dobiti. Poštar čak nije ni u obavezi takvu pošiljku da dostavi niti je njegova kontrola moguća. Znači, sanduče može neko da otvori i ta pošiljka može da nestane. Svi ste videli u zgradama u kakvom su neredu ti sandučići. Neko iz neke zle namere ili iz obesti može takvu vrstu pošiljke i da otkloni iz sandučeta, a šteta po poreskog obveznika će nastati. Voleo bih da nam ministar objasni da će svojim uputstvom ili nekim pravilnikom isključiti kao mogućnost ovo što u zakonu piše, da će se dostavljanje poreskog akta vršiti na sve druge načine, sem na način da se to čini običnom poštom i da se smatra dostavljenim u roku od 15 dana. Taj rok od 15 dana, slažem se da i kada ste na godišnjem odmoru i kada ste na bolovanju da vam poreske obaveze teku, ali taj rok od 15 dana, posebno u nekim krajevima i pasivnim delovima, po pitanju običnog građanina, odnosno fizičkog lica koje je poreski obveznik, taj deo može da bude problematičan. Znam poljoprivrednike koji su više puta zbog neurednog dostavljanja ili nekog sličnog razloga, a ne zbog želje da izbegnu neke poreske obaveze, platili pozamašne kamate na poreske obaveze koje su nastale iz čistog njihovog neznanja, jer ne mogu svi da znaju ovaj zakon, ne mogu sve da prate, ne mogu da idu na internet. Dakle, svako ko ima dva ara, 10 ari zemlje itd. je poreski obveznik i on nije u prilici da prati internet, odnosno da gleda da li će mu poreski akt biti dostavljen običnom poštom, da se uveri u to i da nešto preduzme u smislu da zaštiti neka svoja prava. Ukoliko ovo stane, postoji opasnost, čak i zloupotreba same poreske uprave, jer i tu ima razno-raznih ljudi, pa mogu da postoje i neki ljudi koji mogu iz nekih političkih ili nekih drugih razloga da budu veoma zlonamerni prema određenoj vrsti poreskih obveznika i da izaberu način na koji će to da dostave, pa kažu – znate šta, ovome ćemo da kažemo da smo mu dostavili običnom poštom, a nikakav dokaz da je to učinio ne mora da postoji u poreskoj upravi. Znači, vrlo je opasno ostaviti odredbu da se poreski akt, koji može da bude obavezujući i pravosnažan, dostavlja na ovaj način. Stoga ću ja glasati za ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, zahvaljujemo kolegi Marijanu Rističeviću na podršci i nadamo se da će i ministar shvatiti šta smo ovim amandmanom hteli da kažemo. Dakle, mi predviđamo samo mogućnost, tj. ukidanje mogućnosti dostavljanja rešenja običnom poštom, jer je apsolutno dovoljno što je predviđeno da se rešenje dostavlja ili poreski akt dostavlja preko službenog lica poreskog organa. Dakle, poreski organ može delegirati posao na svog službenika i na taj način dostaviti poreski akt svakom poreskom obvezniku, a ukoliko poreski obveznik odbije da primi rešenje, to službenik poreskog organa može evidentirati i može se pravilnikom npr. predvideti da se takvo rešenje ili takav poreski akt smatra uručenim. Takođe, nije nam jasno obrazloženje da se ovaj amandman odbija zato što predloženo rešenje povećava pravnu sigurnost obveznika u odnosu na sada postojeće. Dakle, kako je moguće da se povećava pravna sigurnost obveznika ako mu se poreski akt dostavlja običnom poštom? Po nama je to nelogično obrazloženje. Možda ste mogli da odbijete amandman, ali obrazloženje koje ste dali apsolutno nije logično. Takođe, mi skrećemo pažnju i na to da su od četiri amandmana koje je Vlada prihvatila tri od Nove demokratske stranke, a jedan je od Nove Srbije i u tom smislu je verovatno gospodin ministar napravio grešku kada je rekao da su sva četiri amandmana iz opozicije, osim ako on ne zna da će se desiti neka rekonstrukcija Vlade za koju mi još uvek ne znamo, pa Nova Srbija više neće biti u vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hteo sam samo da podsetim ministra, možda nije bio dovoljno koncentrisan. Uvaženi ministre, vi ste uvek koncentrisani i spremni da odgovorite na sve teme koje se tiču vašeg ministarstva, pa samo još jedno pitanje – zbog čega su porasle cene osiguranja za 45%? Da li možemo dobiti odgovor od vas na današnjoj sednici? Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se takođe javio narodni poslanik magistar Dejan Radenković. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. Uvaženi ministre, zamolio bih vas da još malo razmislimo kada je u pitanju ovaj amandman. Ja se sada nisam toliko udubio da li on može kompletno da zameni ovaj koji je predložen izmenama i dopunama zakona. Apsolutno se slažem i sa kolegom Marijanom Rističevićem, jer upravo da ne bi sada kritikovao i rad pošte i onih savesnih radnika u pošti, tj. poštara, dešava se čak i kada je preporučena pošiljka da neko umesto vas potpiše, tj. da poštar potpiše i da vam stavi u sanduče, a da vi izgubite onaj rok koji je predviđen, koji imate za određene procesne radnje kada je u pitanju datum dostave. Tako da, ovde je totalno nejasno kada se kaže što se tiče obične pošiljke. Verujem da će poreska uprava odrediti način dostavljanja akata iz stava 1. do stava 10. ovog člana, ali se postavlja pitanje – ako se dostavlja običnom pošiljkom koja može stvarno iz određenih razloga, kako vidimo u svim zgradama da su sandučići razbijeni, da pošte stoje onako, da poreski obveznik uopšte ne zna da je primio neko rešenje o porezu, niti može da iskoristi svoje pravo žalbe i da pokrene prigovor i da se žali upravnom sudu, da pokrene upravni postupak. Znači, mi moramo o tome da razmislimo da ne bi došli u situaciju da neko primi rešenje za neki porez koji je možda i loše obračunat, a onda nema pravo da dokaže i da ostvari svoje pravo žalbe, da dokaže da to nije toliki porez, ako se smatra da se datum dostave tretira onog dana kada poreska uprava uruči pošti. Tako da, ja vas molim da naredni amandman i naše koleginice Suzane Spasojević, koji je možda u neku ruku nepotpun, zato što on govori o tome da treba da postoji dokaz o uručenju, ali kada je u pitanju obična pošiljka ne postoji dokaz, to svi znamo, ali kod preporučene pošiljke naravno da postoji dokaz, ali se dešava ovo kao što sam već rekao, da može bilo ko da potpiše i da se to tretira kao datum dostave i da od tada teku određene procesne radnje, tj. rok za izjavljivanje žalbe. Molim vas da još jednom proverimo to, da ne dođemo u situaciju da… Naravno, mi govorimo sada kada su u pitanju građani Srbije, nas sada konkretno interesuju fizička lica, građani Srbije, da oni nemaju problem. Naravno da će preduzeća imati problema sa ovim, jer se postavlja pitanje ko je i na koji način uručio pošiljku i da li će imati mogućnost da ulože žalbu na neka rešenja? Ustavno je pravo nekoga da se žali na neko rešenje, da li je to rešenje po ovom osnovu ili po onom osnovu, da li je rešenje za porez ili je rešenje koje predviđa određene sankcije za poreskog obveznika za pravno lice. Tako da, molim vas da se možda konsultujete sa saradnicima, da ne napravimo možda problem. Mi samo, eto, sugerišemo na mogućnost da može doći do problema, a vi ste ipak ti koji odlučujete i na kraju donosite konačnu odluku. Zahvaljujem se. Toliko od mene.
Zahvaljujem se, gospodine Radenkoviću. Za reč se javio narodni poslanik Mirko Čikiriz, po amandmanu.
Gospodine ministre, molio bih vas da obratite pažnju. Svi znamo da građani nemaju poverenje u institucije države i da je naš zajednički zadatak da to poverenje građana vratimo. Da bi građani vratili poverenje u institucije sistema i u državu, ona mora imati u svakom segmentu svog delovanja krajnje pošten odnos prema građanima. Ne sme zloupotrebljavati aparat državne sile. U ovom slučaju, recimo, neko može biti na godišnjem odmoru, na lečenju u inostranstvu, bilo gde, može mu se obračunati porez ili nepostojeći ili u mnogo većem iznosu od zaista dugovanog poreza, jednostavno će ljudi iz pošte reći – mi smo dostavili rešenje, a građanin će posle nekoliko meseci videti nepravilnosti i doživeće državu na najlošiji mogući način. U procesno pravnom smislu ne postoji kod dostavljanja ovako važnih akata, dostava bez uručenja ovlašćenom licu, ili bez dokaza o dostavi. Da je makar određeno u ovom članu da se izvrši dostava preporučenom pošiljkom pa bismo i to razumeli. Ovako će država verovatno uz usluge pošte koristeći svoj monopol, koristeći svoje trikove koje su i ranije koristile poreske uprave, jer ja ću vam reći nešto, znam zaposlene u poreskoj upravi koji rade u drugostepenim rešenjima o žalbama na obračunati porez, i znate šta najčešće kažu, uglavnom šefovi kažu – odbijte sve žalbe. Ne možemo tako graditi institucije i vraćati poverenje građana u institucije sistema. Ništa ne košta da postoji dokaz o primljenom poreskom rešenju, od tada teku svi procesni rokovi i građani tada nemaju pravo da ističu prigovore koje će sigurno isticati ako ostane ovakvo rešenje. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Čikiriz. Reč ima ministar Lazar Krstić. Izvolite.
Samo da budemo vrlo jasni, postoje poreski akti kao što su npr. neka obaveštenja koja nisu konsekventna, koja mogu da se dostave običnom poštom. Svi značajni poreski akti biće dostavljani preporučenom poštom. To je ostavljeno kao diskrecija poreskoj upravi da opredeli koja vrsta kog akta, to stoji u poslednjem stavu, će biti poslata kojom vrstom pošte. Nikome nije namera da tu izigrava građane ili bilo koga drugog. Drugo, 15 dana je više nego dovoljno da stigne pošta u bilo koji deo Srbije. Prosto namera ovde jeste da se radi ono što ima smisla, a u zavisnosti od toga o kakvom poreskom aktu govorimo. Koliko je to obaveštenje o elektronskom podnošenju poreske prijave, ovde pričamo da će to naravno biti i na internetu postavljeno, ja na primer ne vidim problem da jedno takvo obaveštenje o mogućnosti podnošenja poreske prijave na elektronski način koja su recimo dostavljena pre dve i po godine ili kad god je prvi put ustanovljen sistem da je to moguće uraditi, ali ne i obavezno uraditi, da su dostavljena običnom poštom. Hvala.
Zahvaljujem ministru Krstiću. Za reč se javio narodni poslanik Dragan Šutanovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da je ovaj amandman koji je dao kolega Čikiriz morate da malo bolje analizirate, jer iz sveta iz koga vi dolazite, iz SAD, verujem da tamo postoji mogućnost diskrecije poreske uprave i da ta diskrecija bude zakonom osigurana. Nažalost, u Srbiji sve što ima mogućnost diskrecije, odnosno diskrecionog odlučivanja vrlo često se zloupotrebljava. Ukoliko nekome u poreskoj upravi dozvolite da on diskreciono koristi svoje pravo da nekome pošalje poštom na jedan način, nekome na drugi način, praktično stavlja poreske obveznike u položaj da nisu svi isti pred zakonom. Mislim da je to stvar koja, kažem ovo je kolega koji je iz vlasti predložio, smatram da treba da prihvatite ovaj amandman, jer ne živimo u zemlji iz koje ste vi došli, nažalost. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Šutanovac. Za reč se javio ministar finansija Lazar Krstić. Izvolite.
Dve stvari, kao prvo nije gospodin Čikiriz podneo amanmdan na ovo, a druga stvar – neće različitim ljudima ili različitim poreskim obveznicima biti dostavljano na različite načine, već će različita akta u zavisnosti od njihovog tipa biti dostavljana na različite načine, ali ista vrsta akta će biti dostavljena svim poreskim obveznicima na isti način. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Krstiću. Da, mi govorimo o amandmanu koji su podneli Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Da li se još neko javlja za reč. (Ne.) Na član 14. amandman podneo je narodni poslanik Suzana Spasojević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksadar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Na član 18. podneli smo amandman u smislu da se u članu 45. stav 1. posle reči „u roku koji ona odredi“ dodaju reči „koji ne može biti kraći od pet dana“,a posle reči „od značaja za oporezivanje“ dodaju se zapeta i reči „kao i za utvrđivanje činjeničnog stanja u kontroli menjačkog i deviznog poslovanja i igara na sreću“. Uz ovaj amandman smo dali obrazloženje da predloženom izmenom se onemogućuje arbitrarno postupanje organa poreske uprave i garantuje veća pravna sigurnost ostavljanjem dovoljnog roka poreskom obvezniku i drugim licima da na valjan i potpun način ispune obavezu dostavljanja traženih informacija a ujedno se time obezbeđuje i kvalitetniji rad poreske uprave. Obrazloženje Vlade za odbijanje amandmana glasi: „Amandman se ne prihvata iz razloga što bi prihvatanje amandmana moglo uticati na efikasnost postupka u slučajevima kada poreska uprava od poreskog obveznika zahteva dostavljanje raspoloživih informacija neophodnih za utvrđivanje činjeničnog stanja od značaja za oporezivanje, a te informacije poreski obveznik može dostaviti bez odlaganja.“ Smatramo da ostavljanje i preciziranje roka od najmanje pet dana neće usporiti rad poreske uprave. Znamo i sami da ima puno problema u radu poreske uprave, da se pojedini postupci odugovlače. Oni koji su bili i koji su sada paušalni poreski obveznici znaju da dobijaju rešenja o razrezu poreza za prethodnu godinu sredinom godine i o poreskom zaduženju za tekuću godinu takođe dobijaju tek sredinom godine ili možda čak u drugoj polovini godine. Onda moraju unazad da plaćaju odjednom razlike. To govori da mnogi postupci u poreskoj upravi se odugovlače i traju mnogo duže nego što bi trebalo da traju iz objektivnih ili subjektivnih razloga. Da postoji diskriminacija, čak u pogledu tretiranja različitih stranaka. Ovim preciziranjem roka bi sprečili arbitrernost poreske uprave i omogućili strankama da imaju dovoljan rok za prikupljanje potrebnih informacija. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Da li neko želi reč? (Da.)
Hvala predsedavajući, ako prekoračim vreme koristiću vreme poslaničke grupe. Evo gospodine ministre, vi ste ovim članom predvideli da se ubuduće izbegava komforna metoda obračuna kamate, odnosno da se izbegava plaćanje kamate na kamatu što je i do sada bilo zabranjeno Zakonom o obligacionim odnosima koji su izradili još 1978. godine uvaženi akademik Slobodan Perovi i Konstantin Obradović. Međutim i u tu je država zaista pokazala ono o čemu sam malo pre govorio. Bez obzira što je Zakon o obligacionim odnosima kao krovni zakon zabranjivao obračun kamate na kamatu poreska uprava je to stalno radila. Onda su građani sa jedne strane kada pogledaju zakonsko rešenje, kada pogledaju šta radi jedan važan organ državne uprave doživljavali državu na način o kome sam malo pre pričao. Mislim da je to rešenje i to je dobro. E sada, u potpunosti razumemo da je zaista obim sive ekonomije među najvišima u Evropi, sa Bugarskom i Rumunijom, da i ovde kod nas radi u velikoj meri taj balkanski sindrom, da je izvor budžetskih sredstava, odnosno kod naplate javnih prihoda manji od očekivanog, da mnogi posluju u sivoj zoni i svi ti ciljevi su veoma jasni i mi ih podržavamo. Znamo da u određenim državama da je plaćanje poreza svetinja. Sada se samo radi o tome da i država i pored toga što sada se povećavaju i kazne, u mnogim segmentima se biva rigorozniji, to je skroz u redu, ali mislim da se sa ovim rešenjem prvo naplaćuje kamata sa troškovima, pa onda glavnica. Plašim se samo da li će ovo destimulativno delovati ili stimulativno na plaćanje poreza. Mislim da su predložene kazne sasvim dovoljne da unapred preventivno deluju da poreski obveznici na vreme izmiruju svoje obaveze. Ako pogledamo stanje u našoj privredi, stanje unutrašnjeg duga, ko kome sve duguje i po kom osnovu, verujem da i onaj koji bi sa najčasnijim namerama pravedno poslovao, pravično i na vreme izmirivao sve obaveze državi, da će to jako teško raditi zbog ostalih privrednih subjekata. Zbog toga se plašim da će mnoge firme ili pojedinci biti u situaciji da ne mogu nikako da otplate kamatu. Ovo je na neki način konforna metoda samo u drugom obliku. Znači, neko će doći u situaciju da nikada neće moći u potpunosti da otplati glavnicu, a da će mu stalno teći kamata. Mislim da je pravičnije rešenje, s obzirom na stanje u našoj privredi a ne s obzirom na nešto drugo, jer mi živimo u Srbiji u poznatim okolnostima, da ostane rešenje da redosled namirenja bude takav da se prvo plaća glavnica, pa kamata, pa troškovi. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Čikiriz. Za reč se javila narodna poslanica Sonja Vlahović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, u Danu za glasanje neću prihvatiti ovaj amandman, s obzirom da je postojeći redosled namirenja, prema kojem se prvo naplaćuje osnovni dug pa tek onda kamata, kamata ostaje kao deo koji se maltene nikada ne naplaćuje. To je važilo, kao što je rekao i kolega Čikiriz, kada je bilo na snazi konforan način. Međutim, sad, s obzirom da više nije na snazi taj način naplate kamate kada se pripisivala osnovnom dugu, sada je na snazi obračun kamate prema računu od 100, tako da ovaj konforni način više ne važi, s obzirom da je predlog Vlade da se prvo naplaćuju troškovi naplate kamate, pa osnovni dug. Takav način i princip važi u svim privatno-pravnim i dužničko-poverilačkim odnosima, tako da je normalno da se takav princip i primenjuje u javnom pravnom odnosu kakav je i poresko-pravni odnos. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se, po amandmanu, javio narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Kolega Čikiriz je podneo identičan amandman kao što sam i ja podneo. Takođe, smatram da bi redosled trebalo da ostane kao što je i u važećem zakonu. Ovaj redosled je preživeo nekih 11 ili 12 promena zakona i ono što je kolega Čikiriz rekao, smatram krajnje opravdanim, da se najpre naplaćuje glavnica, a zatim da idu kamate i troškovi prinudne naplate. Razumem objašnjenje Vlade. Jasno mi je da čak i velike firme pokušavaju da kalkulišu neplaćanjem poreza i to je nešto što razumem da Vlada hoće da spreči, ali ono što se bojim da ovim indirektno možemo da uradimo jeste da gomilu fizičkih lica takođe oštetimo. Ja bih da podsetim i gledaoce koji gledaju ovaj TV prenos, a i sve nas narodne poslanike, da su troškovi prinudne naplate 5% trenutno od ukupne sume koja se duguje. Bojim se da ćemo indirektno na tzv. konfornu metodu obračuna kamate, a ono što je još važno i što sam pomenuo na Odboru za finansije, jeste da sam tražio da se predstavnici ministarstva izjasne, da li mi raspravljamo o Zakonu o poreskom postupku i poreskoj administraciji i da li je taj predlog izmena fiskalno neutralan, i da li znači, uvaženi gospodine ministre, da će sa ovim usvajanjem izmena doći doznačajnog uvećanja prihoda budžeta i da su to trebale da prate i određene izmene i nekih drugih zakona. Zbog toga vas još jednom molim i vas i narodne poslanike da prosto uzmete u razmatranje i da pokušamo da zbog gomile, jer to su milioni poreskih obveznika koji su kao fizička lica, pogođeni ovim izmenama da pokušamo da nađemo adekvatno rešenje. Hvala.
Za reč se javio ministar finansija, Lazar Krstić.
Da budemo vrlo jasni u odgovoru na ovo, redosled namirenja je bio normalan, a kada kažem normalan, mislim da se prvo izmiruju troškovi naplate, pa kamata, a tek onda glavnica, kako je to uvek, pa i u banci kada se uzme kredit, do 2010. godine, tada je promenjen u sadašnju verziju, nije od početka postojanja ovog zakona, od 2003. godine. Da budemo jasni šta se ovde dešava, rekao sam, razumem probleme nelikvidnosti, ali probleme nelikvidnosti treba rešavati, ne sa prihodne strane, nego ih treba rešavati na adekvatne načine. Postoje jeftine kreditne linije, apeks linije i različite druge linije koje smo omogućili privrednicima da bi imali nisku likvidnost, pad inflacije i nadamo se da će padati i kamate, kada bude došlo, kada se za to budu stvorili uslovi. Može slobodno neko ko ima obaveze po osnovu poreza ili bilo koje druge obaveze da uzme kredit i da isplati porez. Po postojećem sistemu, znači da kamata nikada ne dospeva i stavlja u neravnopravan položaj uredne obveznike. Dakle, ne ignorišući činjenicu da imamo veliki broj nelikvidnih subjekata koji takođe duguju za porez i za druge različite stvari privrednih, jer ipak moram da kažem da mi dugujemo da se malo više fokusiramo na one koji zakon poštuju, a ne da pravimo izuzetke i olakšavamo onima koji ga ne poštuju. Ono što smo videli da u praksi jeste da, ako i otplate osnovni dug po ovom redosledu koji redovno važi u zakonu, kamata zauvek ostane tamo da visi, jer ljudi prosto ne misle da je, misle da su otplatili osnovni dug i to je to. Ova kamata nije ni trebalo da se uradi, tretira se porez kao najmanje lažan dobavljač, što ne može da bude slučaj i ne treba da bude slučaj. Treće, postojali su razlozi kada se obračunavalo konfornom metodom kamata, a sada kada se računa na normalan način od 1. januara 2013. godine, nepostoji ni jedan razlog za zadržavanje ovog trenutno postojećeg sistema.
Za reč se javio po amandmanu Dragan Jovanović.
Uvaženi ministre, nikome od nas, ni meni, ni kolegi Čikirizu, nije u interesu da štitimo bilo koga, ko ne poštuje zakon. Ono što bih posebno napomenuo, jeste da je nama kao narodnim poslanicima i Vladi Republike Srbije, u interesu da pomognemo da neka posrnula preduzeća, a ovde smo govorili o izmenama Zakona o privatizaciji, o firmama u restrukturiranju, da njih podignemo. Bojim se na ovakav način, da oni jednostavno svoje obaveze nikada neće moći da otplate. Malopre je gospodin Rističević pominjao registrovana gazdinstva, poljoprivredna gazdinstva i sve ostalo. Ako čovek, ne sa namerom, već iz nehata zakasni da plati porez na imovinu ili nešto slično, da može doći u ozbiljan problem i da mu se na jednostavan način preko prinudne naplate, ta obaveza skoro duplira i samo je u tom delu bila naša bojazan i zbog toga sam i podneo amandman da redosled ostane kao što je u starom zakonu, da bude glavnica, pa kamata, pa tek onda troškovi naplate.
Za reč se javio ministar Lazar Krstić.
I niko ne spori da treba pomoći onim preduzećima koja mogu da se izvuku i da otplate svoja dugovanja, bilo prema poreskoj upravi, bilo prema drugim poveriocima. Ponovo ne mislim da to treba raditi, tako što ćemo to raditi, hajde ja to zovem na prihodnoj strani, time što ćemo pokušavati da izmenimo sistem i da urušimo sistem, kako bi se nekima olakšalo, jer to onda znači da one koji izmiruju obaveze stavljamo u neravnopravan položaj. Prosto, zato treba opredeliti sredstva, odlučiti konkretno kada govorimo o firmama u restrukturiranju, koji je plan, koji su rokovi i kolika su sredstva potrebna, da bismo ta sredstva opredelili i dali tamo gde to možemo da uradimo i gde to ima smisla, da one firme za koje je to moguće, učinimo da izmire svoje obaveze, a ne da okrećemo naopačke sistem, kako bismo olakšali nekima bez jasnih mogućnosti da uopšte i sagledamo kakve to posledice ima ili efekte na individualna preduzeća. Naravno, efekti na budžet od ovoga nisu značajna. Hvala.
Zahvaljujem se. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Na isti član mi smo podneli malo drugačiji amandman i predlažemo da se posle stava 5. doda novi stav 6. koji glasi – u slučaju kada je po osnovu pogrešno obračunatog poreza, odnosno kamata, uplaćen veći iznos od onog koji poreski obveznik duguje, iznos pretplate može da se koristi za namirenje drugih dospelih poreskih obaveza. Predloženom izmenom se stvara pravni okvir za rešavanje situacija kada je propustom Poreske uprave, poreski obveznik platio pogrešno obračunat porez u iznosu većem od onog koji bi poreski obveznik inače dugovao, odnosno kada je platio kamatu koja je pogrešno obračunata, bilo zato što je obračunata po pogrešno obračunatom dospelom porezu, bilo zato što je samo ona pogrešno obračunata u iznosu većem od onog koji je poreski obveznik bio dužan da plati. Predloženom izmenom se u takvim situacijama daje mogućnost poreskom obvezniku da više plaćena sredstva iskoristi za izmirenje drugih dospelih poreskih obaveza. Usvajanjem ovakvog rešenja posebno se rešava problem za koji je Zaštitnik građana ukazao i dao preporuku za otklanjanje nepravilnosti u pogledu primene komforne metode obračuna kamata. Predložena izmena garantuje zaštitu prava poreskih obveznika u slučajevima propusta u radu Poreske uprave i ujedno stvara okvir za lakše i efikasnije otklanjanje takvih propusta. U obrazloženju Vlade kojim se odbija ovaj amandman, kaže se – amandman se ne prihvata iz razloga što je rešenje predloženo amandmanom sadržano u odredbama člana 70. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Naime, svaka pretplata, pa i po osnovu pogrešno obračunatog poreza može da se koristi za namirenje obaveza po istom osnovu koji kasnije dospevaju, odnosno za namirenje drugog poreza po drugom osnovu. Dodala bih tumačenje kojega smo se mi držali kada smo predložili ovaj amandman, jer predloženi amandman se odnosi na situacije kada je propustom Poreske uprave pogrešno obračunat porez ili je pogrešno obračunata kamata. Rešenje koje je predviđeno članom 40. ne reguliše eksplicitno takve slučajeve, već bi do njegove eventualne primene moglo da dođe tumačenjem Poreske uprave, a nismo sigurni da to tumačenje je uvek na korist građana, odnosno poreskih obveznika. U Izveštaju Zaštitnika građana su navedeni primeri postupanja filijala koji govore o neujednačenom tumačenju propisa i time njihovoj neujednačenoj primeni. Iz tog razloga smatramo da je bilo potrebno ovakvo preciziranje, formulisanje člana i stvaranje mogućnosti za efikasno otklanjanje propusta u radu Poreske uprave, bez dodatnog opterećivanja administracije i obveznika, a naročito u slučajevima kada je primenjivana komforna metoda obračuna kamata. Znamo da je bilo problema da je Odlukom Ustavnog suda ukinut ovaj način obračuna kamate i da je Poreska uprave dale obaveštenje da je sa takvim načinom prestala još 1.1.2011. godine, a u stvari je taj metod obračuna kamate koristila do 1.1.2013. godine. Da bi se sprečile ovakve situacije mi smo predložili ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović-Korać i Branka Karavidić. Da li se neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Hvala. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Zlata Đerić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Zlata Đerić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Na član 37. smo podneli amandman da se posle člana 114ž dodaju naziv i član 114z, koji glasi – Zastoj u zastarelosti prava na utvrđivanje i naplatu poreza i sporednih poreskih davanja. Samo ću da ukažem u čemu se naš amandman razlikuje od rešenja koji je dat u Predlogu zakona. Naime, mi smo dodali posle stava 1. stav 2, koji kaže – Upravni spor iz stava 1. tačka 1) novog člana, pravosnažno se okončava u roku od šest meseci od pokretanja spora. Predloženom izmenom se ostvaruje veći stepen zaštite i pravne sigurnosti poreskih obveznika, budući da sudski sporovi traju neprimereno dugo, a imajući u vidu predmet spora, stanovište je da upravni spor po rešenju Poreske uprave treba da bude zasnovan na načelu hitnosti, odnosno da treba da se pravosnažno okonča u roku od šest meseci od pokretanja. Obrazloženje Vlade za odbijanje jeste da amandman se ne prihvata iz razloga što se zakonom kojim se uređuju poreski postupak i poreska administracija ne može ograničiti trajanje upravnog spora, imajući u vidu da je upravni spor u nadležnosti suda, a ne Poreske uprave. Moram da dopunim naše obrazloženje i da navedem da uvažavajući mišljenje Vlade napominjemo primer da važeći Zakon o radu sadrži odredbu kojom je predviđeno da se sporovi pred sudom u vezi sa zaštitom prava iz radnog odnosa moraju pravosnažno okončati u roku od šest meseci. Napominjemo da Zakon o radu ne uređuje rad sudova, ali sadrži ovakvu odredbu. Predloženi amandman bi da je usvojen predstavljao leks specialis u pogledu trajanja upravnih sporova u vezi sa pravima i obavezama o kojima odlučuje Poreska uprava. Predloženim amandmanom se ne ulazi u nadležnost suda, niti se uređuje njegovo postupanje, odnosno vođenje postupka, već se želi postići veća efikasnost u zaštiti prava poreskih obveznika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Trebao sam da napomenem da je Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Za reč se javio dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, gospodin Krstić, smatram da pre svega u pravnom smislu ovo obrazloženje nije korektno. Koleginica Biljana je rekla razlog. Dakle, nije uopšte uobičajeno da se nekim posebnim zakonom na specifičan način reguliše neka materija koja je na određenih regulisana u nekoj opštoj normi, nekom opštom zakonu. Dakle, nije to leks specialis kao poseban zakon, nego odredba koja na neki način predstavlja leks specialis za tu oblast i u tom smislu ste mogli da napravite izuzetak. Dakle, ta pravna smetanja nije postojala, jer ne bi bila ništa kao izuzetak od pravnog sistema kakav mi imamo. S druge strane, dobili biste jedan novi kvalitet i sigurno upotpunili ovu odredbu koja, po nama, ovakva nije najkvalitetnija. Još jednom, uvaženi ministre, nadam se da ste do sada dobili informacije i da ćete nam moći dati odgovor da li ćete sprečiti da se primenjuje zakon, odnosno novi cenovnik usluga osiguravajućih organizacija koje su povećali cene za 45%? Da li će Ministarstvo finansija učiniti neki akt, doneti neku odluku kojim bi odložilo primenu tih odluka? Hvala.
Zahvaljujem se dr Veselinoviću. Za reč se javio ministar finansija Lazar Krstić. Izvolite.
Ako se ne varam, ja mislim da je i skupštinski odbor utvrdio da ovaj amandman… Ja ću govoriti o temi, naravno, za razliku od vas. Uostalom, i kad bih hteo da govorim o ovom drugom, nije u ingerenciji Ministarstva finansija, niti je Ministarstvo finansija to koje je donelo odluku vezano za to i vi to odlično znate. Što se tiče vašeg amandmana, i skupštinski odbor je sagledao amandman i utvrdio da nije u saglasnosti sa Ustavom i zakonom, tako da mislim da je time potvrđeno obrazloženje koje smo i mi kao Vlada u odgovoru dali. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Krstiću. Za reč se javio narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, zamolio bih vas ubuduće da se ipak držimo dnevnog reda i da se držimo tačke dnevnog reda, a ne da pitamo šta nam padne na pamet, jer onda bi se zaista stvorio potpuni haos u ovom parlamentu. Mogu da se složim sa podnosiocima amandmana zato što se lično zalažem da zaista rokovi vezani za upravni spor budu kraći, da se brže odvija sam upravni spor, da se ne razvlače ti postupci, ali je zaista problematično da tražimo da ovakvim jednim zakonom napravimo potpuno izuzetak samo za poreski postupak, a da za, recimo, neke druge upravne sporove imamo odredbe koje su sasvim drugačije. Ne možemo da stvaramo takav haos u samom upravnom postupku. Prema tome, možemo da govorimo da nekim drugim zakonom, koji inače reguliše tu oblast koje je veoma važno, da to zaista regulišemo, ali ovo je neprihvatljivo iz prostog razloga zato što Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji ne može ovo da reguliše i potpuno je normalno što je Odbor za ustavno-pravna pitanja i zakonodavstvo što su ga proglasili neustavnim. Jednostavno,ovako nešto se ne može prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Đukanoviću. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandman su u istovetnom tekstu zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović-Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Biljana Hasanović-Korać. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Na član 40. smo podneli amandman da se u članu 123. posle stava 2. doda novi stav 3. koji glasi: „u okviru određenih postupaka terenske kontrole propisanih ovim zakonom poreski kontrolor može obavljati samo pojedine radnje za koje je ovlašćen rešenjem i koje može obavljati u okviru svoje stručne spreme i radnog iskustva.“ U tom slučaju bi dosadašnji stav 3. postao stav 4. Predloženom izmenom se ostvaruju uslovi za efikasniji rad poreske uprave uključivanje poreskih kontrolora u postupak terenske kontrole, s tim što se njihova ovlašćenja moraju kretati u okvirima stručne spreme i radnog iskustva koje imaju, čime se sprečava mogućnost grešaka u radu poreske uprave. Imajućividu da su poreski kontrolori lica sa srednjom stručnom spremom, bez prethodnog iskustva u postupcima terenske kontrole, potrebno je precizno definisati granice njihovih ovlašćenja. Vlada je odbila ovaj amandman sa obrazloženjem: Amandman se ne prihvata iz razloga što se obim i složenost radnih zadataka pojedinih zvanja ne uređuju ovim zakonom. Ovim zakonom uređuju se samo zvanja, dok se razvrstavanje radnih mesta u zvanja i opis poslova radnih mesta uređuje aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u poreskoj upravi, tako je propisano članom 196j stav 4. ovog zakona. Moram da dodam da je članom 169k uređeno zvanje poreskih službenika u osnovnim funkcijama poreske uprave, pa su tu određena i zvanja poreski kontrolor kao i poreskih službenika sa srednjom stručnom spremom. Članom 169l uređena su zvanja poreskih službenika u ostalim funkcijama poreske uprave. Imajući u vidu da sam zakon pravi razliku između osnovnih i ostalih funkcija i da poreski kontrolori obavljaju poslove iz osnovne funkcije poreske uprave sa srednjom stručnom spremom, predlažem amandmanom, a imajući u vidu da ranije nisu sprovodili terensku kontrolu, hteli smo da postignemo veći stepen sigurnosti za poreskog obveznika, a ujedno da sprečimo eventualne propuste u radu poreskih kontrolora. Naime, i vi ste, gospodine ministre u uvodnom izlaganju rekli, i to je bilo u raspravi u načelu, da 400-500 zaposlenih, koji su do sada radili na unošenju podataka u administraciji zbog informatičkog osavremenjavanja rada poreske uprave, su sada postali višak i da će oni biti proizvedeni u poreske kontrolore i biti upućeni na teren da rade. Pošto oni nemaju adekvatnu stručnu spremu i nemaju radno iskustvo, a vrlo često se dešavalo na terenu da se pokaže da nemaju ni kulturu ponašanja u odnosu na poreske obveznike, koji plaćanjem poreza finansiraju rad svih nas ovde, pa i poreskih kontrolora, smatramo da bi trebalo ipak ograničiti njihove nadležnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javio ministar finansija Lazar Krstić. Izvolite.
Hvala. Jasno je rečeno u članu 169j stav 4.da će se unutrašnjim aktom poreske uprave sistematizovati šta poreski kontrolori mogu da rade i šta je njihova delatnost. Šta smo mi hteli da postignemo? Ovo je ono o čemu sam ja govorio, da mi sami sebi vezujemo ruke. Fiskalni račun, kontrola fiskalnog računa, da li je neko izdao fiskalni račun ili ne. Ne treba da ima čovek fakultet, kao što je do sada morao da ima, da prekontroliše da li neko izdaje fiskalni račun. Ja neću dozvoliti da u zakonu stoji da neko treba da ima fakultet da bi mogao da proveri da li se izdaje fiskalni račun, jer to doživljavam kao opstrukciju toga da se sprovede ono što je zapravo posao poreske uprave. Razumem reakciju i slažem se da u mnogim domenima država nije pružala usluge građanima, već se ne odnosi na adekvatan način. Isto tako, da budemo jasni, niko ne voli kada mu dođe kontrola. Vidimo uostalom kako se ponašamo kada se seče struja u nekom domenu. Ono što je od suštinskog značaja jeste da ne mislimo da je poreska uprava i da su poreski službenici, poreski kontrolori ti koji su zli i koji uvek načine grešku. To se vrlo često dešava. Oni rade za sve nas, za građane i za sve one koji plaćaju porez legitimno da kontrolišu kako valja. Ako neko ne radi kako treba, taj neko može kroz disciplinski postupak i sve ostalo da bude sankcionisa, ali dajte da omogućimo sebi da proverimo da li ljudi izdaju fiskalne račune ili ne. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javio narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Nisam pristalica da se ovo prihvati, tim pre zato što to ne može da se uredi ovakvim zakonom. Ali, ovde podnosioci amandmana polaze od jedne pretpostavke, da su svi poreski kontrolori neki nečasni ljudi, koji nam dolaze na vrata i jedva čekaju da nam plene imovinu ili već šta da rade. Naravno, u Srbiji se ustalila ta praksa da niko ne voli tu vrstu kontrole, ali to je upravo ona suština promene svesti. Ako radite časno i pošteno, vi sa radošću treba da dočekate tog čoveka i da potvrdite i državi i svima da ste časno i pošteno radili i platili porez državi i da niste ni u kakvom prekršaju. Upravo bi trebalo da drhe oni koji pokušavaju da sakriju porez. S tim u vezi, naravno da ovakav amandman nikako ne možemo da prihvatimo. Hvala.
Zahvaljujem se. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Ovim amandmanom smo predvideli da u članu 125. se stav 5. menja i da glasi: „Izuzetno od stava 1. ovog člana, kada se na drugi način ne može ostvariti cilj terenske kontrole utvrđen u članu 123. stav 1, poreski inspektor, po odobrenju nadležnog suda, ima pravo da uđe u stan poreskog obveznika radi vršenja kontrole“. Uz ovaj amandman smo dali obrazloženje da predloženom izmenom preciznije uređujemo pravo poreskog inspektora da na osnovu odluke suda uđe u stan poreskog obveznika radi vršenja kontrole, budući da se predviđa da to može učiniti na osnovu odobrenja nadležnog suda, a u slučajevima kada na drugi način ne može ostvariti cilj terenske kontrole, provera zakonitosti u radu i pravilnosti ispunjavanja poreskih obaveza od strane poreskih obveznika. Predloženom izmenom se uvodi načelo subsidijarnosti i neophodnosti u pogledu primene ove mere, odnosno radnje u postupku terenske kontrole, čime se mora rukovoditi i sam nadležni sud prilikom davanja odobrenja. Vlada je odbila amandman, uz obrazloženje: „Amandman se ne prihvata iz razloga što je u samom postupku pribavljanja sudskog naloga neophodno navesti razloge za njegovo pribavljanje, te ih je suvišno navoditi u ovom zakonu. Naime, ukoliko sud nađe da razlozi nisu opravdani, neće izdati nalog za ulazak u stan poreskog obveznika radi terenske kontrole“. Ja bih proširila obrazloženje koje smo dali uz amandman, da mi ne dovodimo u sumnju postupanje suda predlaganjem ovog amandmana. Predlaganje amandmana je imalo drugi cilj – nepovredivost stana je Ustavom zajamčeno pravo. Pored toga, terenska kontrola poreske uprave se sprovodi u cilju provere pravilnosti i zakonitosti ispunjavanja poreskih obaveza od strane poreskog obveznika. Kontrola poreske uprave može biti i kancelarijska i terenska. Imajući sve to u vidu, predloženi amandman je postavio ograničenje u tom smislu da je potrebno dokazati da ni jedan ni drugi način nije mogao da se sprovede u obliku terenske kontrole i da je ulazak u stan jedini mogući način da se terenska kontrola sprovede. Posebno treba obratiti pažnju na činjenicu da član na koji se daje amandman uređuje terensku kontrolu u posebnim prostorijama poreskog obveznika, a ulazak u stan je inače predviđen kao izuzetak. U ovom slučaju sud bi morao da ceni okolnosti neophodnosti primene mere ulaska u stan. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borisav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borisav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borisav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac. Izvolite.
Ovo su poslednji amandmani koje je podnela poslanička grupa DS na čl. 65, 66, 67. i 68. Daću obrazloženje koje se odnosi na sve te amandmane, a koje se suštinski tiče izmena i dopuna ovog zakona, kojim se uz određene kozmetičke promene uvode drakonske kazne, odnosno uvodi višestruko veće kazne za pojedince, odnosno građane koji ne izvrše svoje obaveze. Gospodine Krstiću, vi ste od momenta dolaska u Srbiju, od preuzimanja Ministarstva finansija, postali čovek koji je najviše podigao poreze u Srbiji u istoriji naše zemlje. Nedavno su štrajkovali advokati. Imamo najveću budžetsku rupu. Danas pokušavamo da nadomestimo tu budžetsku rupu tako što ćemo povećati i kazne za poreske obveznike. Voleo bih da imamo priliku da kažemo da je u Srbiji četiri puta povećana proizvodnja, da je četiri puta povećan obim proizvodnje, pa da onda imamo razumevanja i da su kazne četiri puta povećane u odnosu na postojeće. Ovako imamo situaciju u kojoj i ovo malo privrede i ovo malo ljudi koji rade, ako čak i savesnim poslovanjem dođu u situaciju da neki dokument ne prezentuju poreskoj upravi, mogu da dođu pod udar enormno velikih kazni, a to su kazne u nivou čak i do dva miliona dinara. Ovaj zakon, za koji smo rekli da je prevaziđen, sada trpi već 11. ili 12. izmenu. Nova Vlada, koja postoji već evo dve godine, ga menja već četvrti put. Očekivali smo da ćete konačno izaći sa predlogom zakona koji će biti nov, koji će biti reformatorski, koji će biti moderan, a ne da ga kozmetički menjamo i da se završava svaka izmena i dopuna tako što ćemo udariti više po novčaniku savesne ljude koji rade savesno svoj posao, a koji, nažalost, dođu u situaciju da nisu ispunili sve neophodne obaveze. Malo pre smo pričali o amandmanu koji upravo treba da sankcioniše one koji namerno izbegavaju plaćanje poreza i koji svoje poslovanje prebacuju na svoja povezana lica, na supružnike. Niste nam dali adekvatno obrazloženje, smatrajući da su samo prihodi zajednički, a da obaveze nisu, a po Ustavu, odnosno po zakonu su i obaveze zajedničke. Ovog puta mislimo da, bez obzira na to što ste sve naše amandmane odbili, isuviše duboko idete prema kaznenoj politici i da ovaj zakon ni na koji način neće stimulisati mogućnost proširenja privredne delatnosti u Srbiji. Nažalost, postoje stvari na koje nismo ni mi stigli da odreagujemo na najbolji način, ali niste ni vi primetili. U ovoj situaciji predloga zakona koji imamo, praktično, oni ljudi koji posluju i registrovani su, koji ne ispune određenu obavezu, da li iz nemara, da li ih nehata, da li namerno, mogu da imaju čak blažu sankciju od onih ljudi koji posluju a nisu registrovani. Oni ljudi koji posluju a nisu registrovani mogu da imaju sankciju oduzimanja robe sa kojom posluju, ali mogu i da je vrate ukoliko plate određenu kaznu. Situacija za ljude koji rade i koji danas u Srbiji pokušavaju da nađu prostor za bilo kakvu privrednu aktivnost će biti takva da ukoliko čak i neki dokument, kako je rečeno, ne dostave, nije sve precizirano, mogu da dobiju kaznu i do dva miliona dinara. Mislim da je to izuzetno visoka kazna u situaciji u kojoj privreda u Srbiji i kao što vidite, privredni rast je ponovo u opadanju, privreda u Srbiji jako loše stoji. Strane investicije u periodu u kojem ste vi ministar su najniže od 2000. godine naovamo. Ove godine u prvih šest meseci nemamo ni 100 miliona evra stranih investicija. Imamo makete i slavimo makete širom Srbije, ali nažalost, to nije dovoljno za pokretanje privrede u Srbiji. Ukoliko idemo prema ljudima koji su preduzetnici sa ovako represivnim merama, bojim se da ćemo i ono malo aktivnosti koje imaju privrednici, govorim o malim privrednicima, malim i srednjim preduzećima, da će se i oni povući u neku crnu zonu, jer u sivoj zoni ih čeka kazna, kakva god, a iz crne zone mogu da se izvuku ukoliko su uhvaćeni određenim problemima. Ova cela izmena i dopuna zakona, slobodan sam da kažem, je loša, neko bi rekao i nakaradna. Ne mogu da prihvatim obrazloženje da savesni poslodavac ili privrednik dočekuje u veselju poreske inspektore, koji treba da obiđu njegovo preduzeće. Nisam čuo nigde u svetu da tako nešto postoji, ali dobro. U Srbiji koju vi stvarate verovatno će tako i biti. Ja bih voleo tako da bude na kraju krajeva. Kažem, nažalost uz određena diskreciona prava koja dajete, uz obećanja da ćemo čekati poreskog inspektora u muzici i veselju, uz povećane kazne koje dajete, očigledno pokazuje da vi nemate reformski kurs i da ono što pokušavate da implementirate u Srbiji naprosto, po četvrti put u dve godine, ne daje rezultat. Niste nam rekli zbog čega radimo četvrti put izmene i dopune zakona. Pokušavamo da vam objasnimo da je ovo loše. Nažalost, kažem, niste pokušali nijedan amandman da adekvatno analizirate i da nam kažete zbog čega su svi neprihvatljivi. To će biti osnovni razlog zbog koga DS neće podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Za reč se javila narodna poslanica Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedevajući. Želim da podržimo ove amandmane kojima se sprečava povećanje novčanih kazni za prekršaje iz ovog zakona. Naime, opšte je poznato, gospodine ministre vi ste to govorili u uvodnom izlaganju, da je finansijska konsolidacija osnov razvoja privrede i celog društva i da finansijske konsolidacije nema bez stabilnog priliva sredstava, odnosno bez stalnog punjenja budžeta. Ovakvim predlogom zakona i ovakvim rešenjima ne motivišete subjekte iz sfere sive i crne zone privrede da legalizuju svoje poslovanje i plaćaju poreze prema stvarnim mogućnostima, već povećanjem kazni i represivnim merama želite da povećate punjenje budžeta i smanjite deficit. Sve vreme govorite o osnovnom cilju izmene zakona, a to je da se subjekti iz sive zone prevedu u legalno poslovanje. Povećavate ovim izmenama i dopunama kazne za poreske obveznike, umesto da uvedete podsticajne mere za preduzetnike i za mala i srednja preduzeća. Povećanje broja poreskih obveznika bi svakako dovelo do boljeg punjenja budžeta. Strah od kazni ne rešava ovaj problem. Represivnom politikom samo ćete naterati izvestan broj preduzetnika i vlasnika malih i srednjih preduzeća da otkažu i da odjave svoje radnje i preduzeća i da pređu iz legalnih u nelegalne tokove poslovanja. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Možda bih mogao da se složim sa podnosiocem amandmana, koji me je pogrešno protumačio, ali ne bih da ulazim sada u to. Niko ne kaže da bi trebalo poreskog inspektora ili poresku kontrolu da dočekujete sa veseljem, ali ako ste časno i pošteno radili, to je vrhunski patriotski čin da platite porez, ponosno ćete pokazati da radite časno i pošteno. Neko je ovde stvorio takav sistem da smo imali poreske obveznike koji po 10, 15 godina nisu plaćali porez. Takvi su zaista možda dočekivali takve poreske inspektore sa veseljem, jer su sa njima imali neki tal, što bi narod rekao, ili dogovor, pa u takvom sistemu su lepo živeli i stvorili su imperije. Zato je možda potrebna ovako rigidna kazna i rigidna kontrola. Pozdravljam ovako visoke kazne, kao preventivne, a ne da bi se punio budžet zato što svako kad vidi koliko će platiti, ukoliko ne plati porez, verujem da će izabrati tu opciju da plati porez državi, a ne da plaća toliku kaznu.
Reč ima ministar Krstić.
Samo par činjenica u odgovoru, vezano za povećanje kazni i ovih ostalih stvari koje su dotaknute. Kao prvo, nešto iznad 200 članova, ovim izmenama i dopunama smo promenili 86 članova. Nije reformski čin ako uzmete i napišete novi zakon, nego ako izmenite suštinu. To smo ovde uradili. Promenili smo, tj. imamo izmene i dopune koje se odnose na 86 članova ovog zakona. Drugo, par puta sam rekao da je cilj ovog zakona povećanje gornjeg limita kazni, a ne punjenje budžeta. Budžet se ne puni preko kazni. Budžet se puni sakupljanjem poreza, odnosno eliminacijom sive ekonomije, prevođenjem iz sive zone u legalno poslovanje. Kazne smo prilagodili tako da ne postoji računica da ako budete uhvaćeni i platite kaznu, vama se više isplati da i dalje budete u sivoj zoni. To sam već pomenuo. Prilagodili smo ih na taj način što smo za najteže prekršaje povećali kazne. Donje limite kazni nismo dirali u odnosu na ono što su one već nekoliko godina, tako da taj deo ostaje, a koje se odnose na sitne prekršaje ili propuste koje poreski obveznik može da učini. Ovaj zakon nije stimulišući. Zakoni ne treba da budu stimulišući. Ovo je zakon koji reguliše način na koji poreska uprava funkcioniše, odnosno kako mi naplaćujemo poreze. Paralelno sa ovim smo, odnosno pre nekoliko nedelja, možda meseci, doneli zakone koji su stimulišući i koji daju stimulaciju da privredni subjekti koji su možda do sada poslovali nelegalno, u sivoj zoni, da prevedu radnike u legalno poslovanje. Ono što će ovaj zakon omogućiti, adekvatna kaznena politika, naročito za najteže prekršaje i prekršioce jeste da imamo mehanizme da se protiv sive ekonomije borimo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, po amandmanu.
Poštovani predsedavajući, koliko je poslaničkog grupi ostalo vremena?
Ostalo je još sedam minuta i 40 sekundi.
Ministar je sada govorio, dao je načelne odgovore koji jesu na neki način predmet, kroz ovaj amandman se može govoriti načelno o ovom zakonu, odnosno o izmeni i dopuni zakona… Rekao je nekoliko činjenica koje jesu faktičko stanje i koje jesu stanje našeg poreskog sistema. To je činjenica da ste vi sada kroz ove izmene i dopune pokušali da kroz pojačavanje represije uvedete red u poreski sistem, odnosno da poreski dužnici plaćaju svoje poreske obaveze. Međutim, ministre, sami ste rekli, imate dve kategorije pravnih, odnosno fizičkih lica. One koji su u domenu poreske uprave i imate one koji nisu u domenu poreske uprave. Ti koji nisu u domenu ili dometu poreske uprave to je siva zona. Ministre, vi ništa niste napravili na planu da sivu zonu prevedete u domen da to budu ljudi koji plaćaju poreze. Kažete – smanjili ste poreske stope. Da li mislite da će neko ko je naučio da funkcioniše u sivoj zoni zbog toga što su neke poreske stope smanjene se vratiti i funkcionisati u legalnim tokovima? Neće. Vi nemate ustrojenu poresku upravu da onemogući sivu zonu. Srbija je sada posle 90-ih godina zemlja u kojoj siva zona raste iz dana u dan. Za to vam ne trebaju nikakvi izveštaji. Treba da izađete na ulice Beograda ili bilo kog grada u Srbiji i da vidite da se na ulici prodaje od sira, banana, posteljine, auto-delova, svega, akcizne robe, ministre. Da li vi živite u virtuelnom svetu ili živite u realnom svetu? Da li vi znate kakvo je stanje kada je upitanju namirenje i punjenje državne kase i da vi sada tovarite na poreske obveznike, koji su u redovnom sistemu, da im namećete dodatne obaveze, odnosno kriterijume pojačavate? Ne bi to bilo sporno kada biste vi njima poreske stope smanjili i uveli u legalnu zonu onaj deo lica koja funkcionišu van tog poreskog sistema, jer će vam propasti ovi koji još uvek funkcionišu i plaćaju porez. Propašće, neće ih biti. Nisam bez razloga danas spominjao nekoliko puta činjenicu da je za 45% povećana cena osiguranja. To neko treba da plati. Treba i onaj vlasnik pekare, treba i onaj vlasnik neke zanatske radnje da registruje svoje vozilo. Zbog monopolskog ponašanja osiguravajućih organizacija, za koje kažete niste vi nadležni, pa ko je nadležan? Nadležan je ministar za privredu, da li je tako? Neko je nadležan. Verovatno je neko nadležan, ili niko nije nadležan? Voleo bih da prenesete predsedniku Vlade da vidite ko je nadležan za to i da ga pitate za ovo povećanje cena. Ovde se radi o konkretnom problemu što je naša poslanička grupa nezadovoljna činjenicom da niste do sada uradili dovoljno, da kažem dovoljno, da biste sprečili sivu zonu koja uništava redovne poreske obveznike.
Zahvaljujem gospodine Veselinoviću- Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, ovde se očigledno mešaju babe i žabe, što bi narod rekao. Siva zona je nastala baš neverovatnim poreskim zakonima koje je neka prethodna garnitura donosila i zato mi danas na delu imamo porast tzv. sive ekonomije. Ovakve kazne nisu uperene protiv ljudi koji, svakako već plaćaju porez, oni će ga uvek platiti. Ovo je upereno protiv tih koji su upravo u sivoj zoni, baš o tim poreskim olakšicama, o kojima je ministar malopre govorio. Imaju izbor, mogu da prihvate te poreske olakšice da uđu u legalne tokove, a ako neće, platiće ovoliku kaznu. To je sasvim nešto što je normalno. Zato sam i pristalica da im se ovoliko kazna poveća. Onaj ko je do sada plaćao porez on će redovno izmirivati svoje obaveze prema državi i savesno će se ponašati. Žao mi je što postoji tolika siva zona, ali znate šta, neko je u ranijem periodu donosio takve destimulativne zakone za privredu, tako da je sasvim bilo logično kao odgovor ljudi da se napravi tolika siva zona. Nadam se da će se u nekom budućem periodu kroz razne poreske olakšice i bolje poreske zakone ona i suzbiti, a ovo je između ostalog, jedna od mera. Hvala.
Hvala. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 67. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 68. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 69. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 70. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak 3. jul 2014. godine, sa početkom u 16,00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini.
Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje po tačkama dnevnog reda ove sednice, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je član 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 154 poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 163, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Aleksandra Senića, prof. dr Janka Veselinovića, Biljane Hasanović – Korać i Branke Karavidić koji su zajedno podneli na članove 4, 22. i 47. kao i amandman koji su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Zlata Đerić na član 25. Predloga zakon. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Stojšić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 poslanika od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 poslanika od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović – Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 poslanika od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 poslanika od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 poslanika od ukupno prisutnih 181 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 poslanika od ukupno prisutnih 182 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović – Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 poslanika od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 poslanika od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović – Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 poslanika od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 poslanika od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 poslanika od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Zlata Đerić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac i narodni poslanik Đorđe Stojšić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, prof. dr Janko Veselinović, Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 181 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 180 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 182 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 182 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 183 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 86. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – 12, uzdržanih – nema, nije glasalo tri od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo se izjasnili o amandmanima i o postojanju naročito opravdanih razloga za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – 12, uzdržan – nijedan, nije glasalo četiri, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izborima i razrešenjima, odnosno prestanku funkcije, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačaka 12. i 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština svoje izborne nadležnosti vrši većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom na to da na navedene predloge akata nisu podneti amandmani, shodno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima odluka glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANOVA KOMISIJE ZA KONTROLU IZVRŠENjA KRIVIČNIH SANKCIJA Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru članova Komisije za kontrolu izvršenja krivičnih sankcija, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo 15, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O PRESTANKU FUNKCIJE JAVNOG TUŽIOCA U OSNOVNOM JAVNOM TUŽILAŠTVU U LESKOVCU Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Leskovcu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 177, protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo osam, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DOPUNI ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA Stavljam na glasanje Predlog odluke o dopuni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 181, protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo četiri, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DOPUNI ODLUKE O IMENOVANjU ŠEFOVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA Stavljam na glasanje Predlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju šefova stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 184, protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo dva, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Prelazimo na dalje glasanje. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će ovim o predlozima zakona glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O IZMENAMA I DOPUNAMA FINANSIJSKOG UGOVORA (UNAPREĐENjE OBJEKATA PRAVOSUDNIH ORGANA) IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o izmenama i dopunama Finansijskog ugovora (Unapređenje objekata pravosudnih organa) između Republike Srbije i Evropske investicione banke, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 178 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo sedam, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE JERMENIJE O IZBEGAVANjU DVOSTRUKOG OPOREZIVANjA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK I NA IMOVINU Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 181 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo četiri, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE UJEDINjENIH ARAPSKIH EMIRATA O UKIDANjU VIZA ZA NOSIOCE DIPLOMATSKIH I SLUŽBENIH SPECIJALNIH PASOŠA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih specijalnih pasoša, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 183 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo dva, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE ITALIJE O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Italije o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 185 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije bilo onih koji nisu glasali, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE POLjSKE O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 183 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasao jedan, od ukupno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE RUSKE FEDERACIJE O VOJNOJ SARADNjI Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o vojnoj saradnji, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 176 protiv – niko, uzdržan – nijedan, nije glasalo osam, od ukupno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MOLDAVIJE O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Moldavije o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 176, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 184 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE AZERBEJDžANA O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžana o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 173, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU MEMORANDUMA O RAZUMEVANjU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I UJEDINjENIH NACIJA, KOJI OBEZBEĐUJE RESURSE PRELAZNIM SNAGAMA UJEDINjENIH NACIJA U LIBANU Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Ujedinjenih nacija, koji obezbeđuje resurse prelaznim snagama Ujedinjenih nacija u Libanu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 181, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje po njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem sednicu Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Hvala vam.