Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da nas ima 94, odnosno, podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoje ako je na sednici prisutna većina, a od ukupnog broja narodnih poslanika, a radi utvrđivanja broja prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da nas je 126, odnosno 127 u ovom momentu, pa postoje uslovi da nastavimo sa radom. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda prelazimo na odlučivanje Prve tačke dnevnog red - PREDLOGA ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JEDINSTVENOM BIRAČKOM SPISKU. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o jedinstvenom biračkom spisku načelu. Od 128 za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu i prelazimo na odlučivanju o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić i Zoran Krasić. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić i Zoran Krasić. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić, Zoran Krasić zajedno Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Aleksandra Jerkov, Olena Papuga i Radovan Radovanović. Od 128, dvoje za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić i Zoran Krasić. Od 128, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović, Srđan Sapsojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu prihvatili su amandman. Molim da se mi izjasnimo. Od 128, za amandman je glasalo 110. Konstatujem da je Skupština prihvatila amandman. Na član 6. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić i Zoran Krasić, zajedno Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Nemanja Šarović, Aleksandar Martinović, Bojan Mladenović, Milan Avramović, Dušan Marić i Zoran Krasić. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili amandman sa ispravkom. Od 128, za je 118 poslanika. Amandman je prihvaćen. Podsećam vas da je usvojen amandman narodnog poslanika Milisava Petronijevića na član 7. kojim je predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku Republike Srbije. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Od ukupno 128, za amandman je glasalo 120 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o jedinstvenom biračkom spisku u celini. Molim da se izjasnimo. Od 128, za je 124 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o jedinstvenom biračkom spisku. Prelazimo na Drugu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O KINEMATOGRAFIJI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o kinematografiji u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128, za je glasalo 120 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je narodni poslanik Gordana Čomić u toku pretresa u pojedinostima, povukla amandmane na članove 12, 19 i 33. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. i sve članove u kojima se pominju reči "produkcija" i "distribucija", amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu prihvatili su amandman. Od 128, za je 118 poslanika. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević . Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. ` Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 9 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. sve članove u kojima se pominju reći "producent" amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Molimo da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 13 za. Amandman nije prihvaćen Na osnovu člana 156. stav 3. Poslovnika na član 4. amandman je podneo Odbor za kulturu i informisanje, stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 117 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Radenković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 10 za. Amandman nije prihvaćen Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Radenković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 116 za. Amandman je prihvaćen. Na član 10. amandman, amandman sa ispravkom, podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 95 za. Amandman je prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 4 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 6 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 114 za. Amandman je prihvaćen. Na član 13. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Narodni poslanik Đorđe Milićević i zajedno narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić podneli su amandman, u istovetnom tekstu, koji predlažu da se posle člana 13. doda novi član 13a. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molimo da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 105 za. Amandman je prihvaćen. Na član 15. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić i Bojan Đurić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Radenković. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, sedam za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 18. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, 115 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 18. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, 110 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 18. amandman je podnela narodni poslanik Jovan Fa Tomić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 128 narodnih poslanika, tri za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na osnovu člana 156. stav 3. Poslovnika, na član 18. amandman je podneo Odbor za kulturu i informisanje. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 107 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 19. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Jovana Fa Tomić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 17 za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 20. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 21. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 23. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na naslov iznad člana 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 26. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 27. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 103 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 34. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 34. amandman je podnela narodni poslanik Jovana Fa Tomić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 112 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 108 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 39. amandman je podnela narodni poslanik Jovana Fa Tomić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 114 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o kinematografiji, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne o Predlogu zakona. Od 129 narodnih poslanika, 123 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o kinematografiji. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O STANOVANjU. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama zakona o stanovanju, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 115. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o stanovanju, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o stanovanju. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PODSTICANjU GRAĐEVINSKE INDUSTRIJE REPUBLIKE SRBIJE U USLOVIMA EKONOMSKE KRIZE. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Molim da se izjasnimo.. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas da je članom 2. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije, samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito o pravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 116. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 118. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AGENCIJI ZA PRIVREDNE REGISTRE. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za privredne registre u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 118. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo podnela je amandman kojim je predložila da se ispred člana 1. doda novi član 1. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo podnela je amandman kojim je predložila da se ispred člana 1. doda novi član 1a. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Vlada je prihvatila amandman, sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 109. Amandman je prihvaćen. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Meho Omerović. Vlada jer prihvatila amandman sa ispravkom. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 104. Amandman je prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 92. Amandman je prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo podnela je amandman kojim je predložila da se posle člana 6. doda novi član 6a. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Aleksandra Jerkov, Olena Papuga i Radovan Radovanović. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 111. Amandman je prihvaćen. Na član 8. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo podnela je amandman kojim je predložila da se posle člana 8. doda novi član 8a. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za privredne registre, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 125. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za privredne registre. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POSTUPKU REGISTRACIJE U AGENCIJI ZA PRIVREDNE REGISTRE. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 120. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, 98 za. Amandman je prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, 74 za. Amandman je prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Radoslav Mojsilović. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Spasojević i Miroslav Markićević Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, 102 za. Amandman je prihvaćen. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Radoslav Mojsilović i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 29. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, 98 za. Amandman je prihvaćen. Na član 31. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 32. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Radoslav Mojsilović. Vlada je prihvatila amandman Od 129 narodnih poslanika, 105 za. Amandman je prihvaćen. Na član 37. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, 100 za. Amandman je prihvaćen. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 44. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predloga zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, u celini. Od 129 narodnih poslanika, 125 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre. Izjašnjavamo se o 7. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRIVREDNIM DRUŠTVIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 125 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6 amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 21. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 22. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Vlatko Ratković. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 119 za. Amandman je prihvaćen. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 120 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima. Izjašnjavamo se o 8. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREUZIMANjU AKCIONARSKIH DRUŠTAVA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 118 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 97 za. Amandman je prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Grujić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 97 za. Amandman je prihvaćen. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 98 za. Amandman je prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 122 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava. Izjašnjavamo se o 9. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O OSIGURANjU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 120 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Miroslav Markićević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju Predloga zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o osiguranju, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 117 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o osiguranju. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O ZADUŽIVANjU REPUBLIKE SRBIJE KOD KOMERCIJALNE BANKE A.D. BEOGRAD ZA POTREBE KUPOVINE ZGRADE AEROINŽENjERINGA I IZVOĐENjE NEOPHODNIH RADOVA NA OBJEKTU ZA POTREBE SMEŠTAJ PRVOG OSNOVNOG SUDA U BEOGRADU Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 4) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, odlučuje o zakonima o javnom zaduživanju. Dakle, za izglasavanje nam je potrebno 126 glasova. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila Predlog zakona, u načelu, te prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv Predlog zakona amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika, poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas je članom 6. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS", a prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja, a mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. U obrazloženju Predloga zakona, Vlada je navela da sa naročito opravdani razlozi za ranije stupanje na snagu ovog zakona, u smislu član 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, sastoji u potrebi da se ugovor o kreditu zaključi u najkraćem roku, kako Ministarstvo pravde ne bi palo u docnju. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi poslednje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 125. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njihovog objavljivanja, Pošto smo završili odlučivanje o amandmani pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O ZADUŽIVANjU REPUBLIKE SRBIJE KOD KOMERCIJALNE BANKE A.D. BEOGRAD ZA POTREBE KUPOVINE ZGRADE AEROINŽENjERINGA I IZVOĐENjE NEOPHODNIH RADOVA NA OBJEKTU ZA POTREBE SMEŠTAJA PRVOG OSNOVNOG SUDA U BEOGRADU, u celini. Naravno, potrebno je 126 glasova ako želimo da izglasamo ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod "Komercijalne banke" a.d. Beograd za potrebe kupovine zgrade Aeroinženjeringa i izvođenje neophodnih radova na objektu za potrebe smeštaja Prvog osnovnog suda u Beogradu. Glasamo o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma od 11. do 18. tačke dnevnog reda. Pošto smo odlučivali o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora, odnosno sporazuma svih ovih tačaka, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačke 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Molim da se izjasnimo o PREDLOGU ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O ZAJMU I PROGRAMU ZA PROGRAM "REHABILITACIJA SISTEMA DALjINSKOG GREJANjA U SRBIJI – FAZA IV" NA IZNOS OD 45.000.000 EVRA IZMEĐU KFW-A, FRANKFURT NA MAJNI I REPUBLIKE SRBIJE. Od 129 poslanika, za Predlog je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O ZAJMU I FINANSIRANjU IZMEĐU KFW, FRANKFURT NA MAJNI I REPUBLIKE SRBIJE U IZNOSU OD 25.000.000 EVRA ZA "PROGRAM VODOSNABDEVANjA I KANALIZACIJE U OPŠTINAMA SREDNjE VELIČINE U SRBIJI II – FAZA 2". Od 129 poslanika, za Predlog je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O IZMENAMA I DOPUNAMA SPORAZUMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE O OSNIVANjU I AKTIVNOSTIMA REGIONALNE KANCELARIJE EVROPSKE INVESTICIONE BANKE U REPUBLICI SRBIJI. Od 129 poslanika, za je glasalo 129. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O SARADNjI IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE TURSKE U BORBI PROTIV TEŠKIH KRIVIČNIH DELA, NAROČITO TERORIZMA I ORGANIZOVANOG KRIMINALA. Od 129 poslanika, svih 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O SARADNjI U BORBI PROTIV ORGANIZOVANOG KRIMINALA, MEĐUNARODNE ILEGALNE TRGOVINE DROGAMA I MEĐUNARODNOG TERORIZMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I SAVETA MINISTARA REPUBLIKE ALBANIJE. Od 129 poslanika, za Predlog je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o uslovima putovanja državljana dve zemlje. Od 129 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Izjašnjavamo se o 17. tački dnevnog reda: PREDLOGU ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I REPUBLIKE BUGARSKE O SOCIJALNOJ SIGURNOSTI Od 129 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Izjašnjavamo se o 18. tački dnevnog reda: PREDLOGU ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O USVAJANjU JENOOBRAZNIH TEHNIČKIH PROPISA ZA VOZILA SA TOČKOVIMA, OPREMU I DELOVE, KOJI MOGU BITI UGRAĐENI ILI KORIŠĆENI NA VOZILA SA TOČKOVIMA I USLOVIMA ZA UZAJAMNO PRIZNAVANjE DODELjENO HOMOLOGACIJA NA OSNOVU OVIH PROPISA Od 129 narodnih poslanika, 128 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Izjašnjavamo se o 19. tački dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN AGENCIJE ZA ENERGETIKU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2011. GODINU. Stavljam na glasanje ovaj predlog odluke. Od 129 narodnih poslanika, 124 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2011. godinu. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN AGENCIJE ZA ENERGETIKU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2012. GODINU. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 121 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2012. godinu. Izjašnjavamo se o PREDLOGU ZAKONA O USTAVNOM SUDU. Gospodo narodni poslanici, obaveštavam vas da Narodna skupština još uvek nije glasala o tačkama dnevnog reda sednice Jedanaestog vanrednog zasedanja u 2011. godini koja je održana u septembru 2011. godine. U vezi sa tim, a s obzirom na to, da su se stekli uslovi za glasanje. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem ponedeljak 26. decembar 2011. godine, odmah nakon završetka izjašnjavanja po već zakazanom glasanju danas, kao dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda sednice Jedanaestog vanrednog zasedanja u 2011. godini. Takođe, vas obaveštavam da ćemo početak zakazane sednice odložiti i ona će početi nakon završetka glasanja. Izjašnjavamo se o – PREDLOGU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O USTAVNOM SUDU. Stavljam na glasanje. Od 128 narodnih poslanika, za je glasalo 123. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, sto za. Konstatujem da je Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 102 za. Konstatujem da je Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, amandman na član 5. podneo je Odbor za pravosuđe i upravu. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 115 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo, podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 5. doda novi član 5a. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnite. Za jedan, od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Nemanja Šarović i grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Boris Aleksić i grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu prihvatili su amandman. Molim da se izjasnite. Za 101, od 128 narodnih poslanika. Amandman je prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen Na član 13. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 128 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 33. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 36. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 39. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo, podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 40. doda novi član 40a. Molim da se izjasnite. Za niko od 129 narodnih poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 41. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Nemanja Šarović i grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 129, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Ustavnom sudu u celini. Od 129, za je glasalo 123 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Ustavnom sudu. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbe člana 103. stav 6 i stav 10 Poslovnika, prema kojima ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati, bez prava na obrazloženje, da se Narodna skupština, bez pretresa, o tome izjasni u danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Nataša Jovanović, na sednici 15. decembra 2011. godine, u 17 časova i 30 minuta, ukazala je na povredu članova 27, 106, 107. i 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Od 129 narodnih poslovnika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 16. decembra 2011. godine, u 15 časova i devet minuta, ukazala je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Od 129 narodnih poslovnika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godinu. (Sednica je završena u 11,48 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA Jedanaesto vanredno zasedanje 26. decembar 2011. godine (Sednica je počela u 12,10 časova. Sednicom predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovani narodni poslanici, kao dan za glasanje za Jedanaesto vanredno zasedanje određujem 26. decembar 2011. godine, u 12,14 časova. To znači da idemo sa glasanjem najpre, a odmah po završetku glasanja počinjemo sednicu koja je bila zakazana za 12,00 časova. Dakle, nastavljamo rad odlučivanjem po tačkama dnevnog reda Jedanaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2011. godini. Molim da još jednom utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali 126. narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za odlučivanje. Izjašnjavamo se o 1. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ŽELEZNICI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o železnici, u načelu. Od 129 narodnih poslanika, za Predlog zakona u načelu glasalo je 11. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila Predlog zakona u načelu zbog čega se dalje ne izjašnjavamo o ovom zakonu. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O PATENTIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o patentima u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za Predlog zakona je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 100 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 95 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 97 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, 95 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo o amandmanu. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Narodni poslanik Petar Jojić podneo je amandman kojim je predložio da dodavanje novog člana 7a. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Donka Banović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nikola Lazić i Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 21. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 103. Amandman je prihvaćen. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 95. Amandman je prihvaćen. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 62. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 96. Amandman je prihvaćen. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Od 129 narodnih poslanika, 94 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 79. tačka 5. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 80. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 85. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Od 129 narodnih poslanika, 96 za. Amandman je prihvaćen. Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Od 129 narodnih poslanika, 99 za. Amandman je prihvaćen. Na član 97. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 99. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 99. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 125. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 127. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 168. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 177. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o patentima, u celini. Od 129 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o patentima. Izjašnjavamo se o 3. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AUTORSKOM I SRODNIM PRAVIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o autorskom i srodnim pravima, u načelu. Od 129 narodnih poslanika, 122 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu i prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Diitrijević. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Diitrijević. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Od 128 narodnih poslanika, 93 za. Amandman je prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj su prihvatili amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 98 za. Amandman je prihvaćen. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihjalović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Nikola Lazić, Milan Dimitrijević i Milica Vojić Makorvić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Nikola Lazić, Milan Dimitrijević i Milica Vojić Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Nikola Lazić, Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Miroslav Markićević, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za nauku i tehnološki razvoj prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 110 za. Amandman je prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonima o autorskim i srodnim pravima u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, 123 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o autorskim i srodnim pravima. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem sednicu Jedanaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. (Sednica je završena u 12,45 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA Šesta sednica Drugog redovnog zasedanja 26. decembar 2011. godine (Sednica je počela u 12,45 časova. Sednicom predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da je na sednici prisutno 94 narodna poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5 Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Da bismo utvrdili broj poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Pošto nas ima 126, možemo nastaviti sa radom. Obaveštavam vas da je sprečena da sednici prisustvuje Aleksandra Janković. Saglasno članu 86. stav 2. i član 87. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem u od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine i izuzetno za ponedeljak, dakle mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslanika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam, pored predstavnika predlagača dr Mirka Cvetkovića, predsednika Vlade i ministra finansija, Ivicu Dačića, prvog potpredsednika Vlade – zamenika predsednika Vlade i ministra unutrašnjih poslova, Milutina Mrkonjića, ministra za infrastrukturu i energetiku i dr Olivera Dulića, ministra životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, pozvala da sednici prisustvuju i: Dušan Nikezić, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Vuk Đoković, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Ružica Stoiljković, pomoćnik ministra finansija, Nataša Kovačević, pomoćnik ministra finansija, Milorad Todorović, sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova, Nada Mirković, načelnik u Ministarstvu finansija i Dejan Hadžić, viši savetnik u Ministarstvu finansija. Dostavljeni su vam zapisnici Druge i Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica, a što je predviđeno članom 88. stav 5. Poslovnika. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, održane 18, 19, 20, 25, 26. i 27. oktobra i 1, 2, 3, 8, 9, 10, 14, 17. i 22. novembra 2011. godine. Molim da pritisnete odgovarajući taster. Od 128 narodnih poslanika, 97 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, održane 5. decembra 2011. godine. Molim da pritisnete odgovarajući taster. Od 128 narodnih poslanika, 120 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, održane 5. decembra 2011. godini. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2 i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlogu za spajanje rasprave i predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka dnevnog reda. Odbor Narodne skupštine za pravosuđe i upravu je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije člana VSS, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 130 poslanika, za je glasalo 121. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu: 1) Republičkog fonda za PIO, 2) Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, 3) Nacionalne službe za zapošljavanje, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 nas koliko se izjašnjava, 113 je za. Konstatujem da je Predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za ovaj predlog glasalo je 113. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o javnim putevima, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 107 je za. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnet 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za ovaj predlog je glasalo 114. Skupština je usvojila i ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 106 je za. Predlog je usvojen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o uređenju sudova, koji je podnet 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 108 je za. Predlog je prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o javnom tužilaštvu, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 105 je za. Predlog je prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona Zakonika o krivičnom postupku, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za predlog je glasalo 111. Predlog je prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni Zakona o sudskim taksama, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 114 je za. Predlog je prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 118 je za. Predlog je prihvaćen. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona Fondu za zaštitu životne sredine, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 110 za. Predlog je prihvaćen. Narodni poslanik Gordana Čomić predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju Komisije za praćenje sprovođenja Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN – Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji, koji je podnela Narodnoj skupštini 23. decembra 2011. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za predlog je glasalo 112. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2, člana 170. i čl. 192. i 193. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu: 1) Republičkog fonda za PIO, 2) Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, 3) Nacionalnoj službi za zapošljavanje; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju; Predlogu zakona o izmenama Zakona o javnim putevima; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine. Zatim, 2. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku; Predlogu zakona o dopunama Zakona o uređenju sudova; Predlogu zakona dopuni Zakona o Javnom tužilaštvu; Predlogu zakona o izmeni Zakona o sudskim taksama i Predlogu odluke o prestanku funkcije člana Visokog saveta sudstva. Da li narodni poslanik gospođa Gordana Čomić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 131 poslanika, za je glasalo 124. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predlog za promenu redosleda pojedinih tačaka. Narodna poslanica Gordana Čomić, na osnovu člana 92. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je promenu redosleda tačaka dnevnog reda sednice, tako da redosled tačaka dnevnog reda bude sledeći: 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu: 1) Republičkog fonda za PIO, 2) Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, 3) Nacionalnoj službi za zapošljavanje; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju; 8. Predlog zakona o izmenama Zakona o javnim putevima; 9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, 10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine. 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku; 12. Predlog zakona o dopunama Zakona o uređenju sudova; 13. Predlog zakona dopuni Zakona o Javnom tužilaštvu; 14. Predlog zakona o izmeni Zakona o sudskim taksama 15. Predlog odluke o prestanku funkcije člana Visokog saveta sudstva. 16. Predlog odluke o obrazovanju Komisije za praćenje sprovođenja Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN - Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji ( 2010. – 2015.) Da li potpredsednica Gordana Čomić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog poslanice Gordane Čomić. Od 131 poslanika, za je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, Predlogu za spajanje rasprave i Predlogu za promenu redosleda tačaka dnevnog reda na osnovu član 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Molim vas da se izjasnimo. Od 131 narodnog poslanika, za Predlog je glasalo 125. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini u celini i molim službu da pripremi prečišćen tekst dnevnog reda. 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu: 1) Republičkog fonda za PIO, 2) Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, 3) Nacionalnoj službi za zapošljavanje; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju; 8. Predlog zakona o izmenama Zakona o javnim putevima; 9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, 10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine. 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku; 12. Predlog zakona o dopunama Zakona o uređenju sudova; 13. Predlog zakona dopuni Zakona o Javnom tužilaštvu; 14. Predlog zakona o izmeni Zakona o sudskim taksama 15. Predlog odluke o prestanku funkcije člana Visokog saveta sudstva. 16. Predlog odluke o obrazovanju Komisije za praćenje sprovođenja Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN - Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji ( 2010. – 2015.) Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu, po Poslovniku se javila gospođa Radeta. Samo trenutak da otvorim tačku dnevnog reda. Gospođa Radeta reklamira povredu Poslovnika.
Dame i gospodo, povređen je član 27. Poslovnika jer je predsednik parlamenta koja je na osnovu ovog člana u obavezi da se stara o primeni Poslovnika, mimo Poslovnika i mimo Ustava Republike Srbije dozvolila da se usvoji potpuno ne regularni dnevni red. Spajanje baba i žaba u okviru ove prve grupacije gde je noseći zakon, zakon o budžetu za 2012. godinu je apsolutno suprotan članu 157. stav 2. Poslovnika koji predviđa da tačke dnevnog reda koje se spajaju u jedinstvenu raspravu moraju biti međusobno uslovljene ili su rešenja u njima međusobno povezana. Ne znam, da li neko može da objasni kako je Zakon o javnim putevima i recimo, Zakon o fondu za zaštitu životne sredine povezan sa Zakonom o budžetu za narednu godinu. Ono što je još gore, predvideli ste da se glasa, odnosno da se raspravlja o budžetu i ovim ostalim zakonima, a smetnuli ste s uma da je budžet, izglasavanje o budžetu posebno regulisan, ne samo našim Poslovnikom nego Ustavom Republike Srbije. Član 105. Ustava Republike Srbije predviđa da je za izglasavanje budžeta neophodna kvalifikovana većina, a za izglasavanje svih ovih drugih zakona koje ste stavili u isti koš potrebna je prosta većina. Dakle, apsolutno je bilo nemoguće spojiti ove tačke dnevnog reda na način na koji ste vi to uradili. Naravno, vi hoćete da se o budžetu što manje priča da bi se obratila pažnja na ove druge predloge koje ste spojili u okviru ovog jedinstvenog pretresa, a takođe bih vas pitala, gospođo Đukić-Dejanović, da li ste vi iz šešira izvlačili ministre koji su prisutni i koji treba da prisustvuju raspravi o budžetu, umesto da je cela Vlada ovde danas ispred narodnih poslanika. Da ne govorim o tome koliko su probijeni svi rokovi vezano za Zakon o budžetskom sistemu.
Probili ste vremenski rok koji je dozvoljen. Dakle, gospođo Radeta, Skupština je po mojoj oceni u skladu sa Poslovnikom odlučila o spajanju tačaka dnevnog reda, zajednički je finansijski efekat i to zaista nije sporno. Ali ako niste zadovoljni mojim odgovorom u danu za glasanje Skupština će se izjasniti da li je bilo povrede Poslovnika. Zahvaljujem. Narodni poslanik Dejan Mirović ima reč.
Dame i gospodo, predsednice, kao ovlašćeni predstavnik SRS protestujem i smatram da je prekršen član 97. stav 3. Poslovnika jer jednostavno, ovo je najvažniji zakon, Zakon o budžetu i mi nismo krivi za to što 45 dana kasni sa usvajanjem ovog budžeta. Jednostavno radi se o nedopustivom kršenju Zakona o budžetskom sistemu. Takođe, radi se o budžetu koji ima hiljadu i nešto strana i prosto je neverovatno da se on tretira kao jedan običan zakon i mislim da je zbog normalnog rada parlamenta, zbog jedne argumentovane rasprave o budžetu, i mi imamo, i druge poslaničke grupe imaju primedbe. Mnogo je loš ovaj budžet. Mislim da je najmanje ono što možete da uradite, da jednostavno produžite u skladu sa članom 97. stav 3. Poslovnika, da duplirate tačnije raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Jer jednostavno ne radi se, ponovo ponavljam, ne radi se o običnom zakonu, radi se o najvažnijem zakonu i opet kažem Vlada je kriva i premijer zato što 45 dana kasne sa usvajanjem budžeta i skoro 15 dana kasne sa raspravom o budžetu. Prosto je neverovatno, vi treba da pokažete jednu vrstu dobre volje jer radi se, ponovo ponavljam o najvažnijem zakonu u ovoj godini o kome raspravljamo. Prema tome, apelujem na vas i predlažem da jednostavno usvojite moj predlog i da produžite ovu raspravu, tj. tačnije da je duplirate. Zahvaljujem.
Gospodine Miroviću, vi dobijate aplauze ali moram reći da vi niste ovlašćeni predstavnik vaše poslaničke grupe dok ne otvorimo tačku dnevnog reda, ali pošto smo vas saslušali o tom predlogu ćemo se izjasniti uvremenjeno, dakle, kad otvori tačku dnevnog reda, a ne sada. Dobro, u redu. Stavljam na glasanje predlog gospodina Dejana Mirovića. Molim da se izjasnimo. Od 152 narodna poslanika, 37 je glasalo za predlog gospodina Mirovića, te Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na zajednički načelni jedinstveni pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu. 1) Republičkog fonda za PIO, 2) Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, 3) Nacionalnoj službi za zapošljavanje; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju; - Predlog zakona o izmenama Zakona o javnim putevima; - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine. Saglasno Odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni jedinstven pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. do 10. dnevnog reda a pre otvaranja zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa, podsećam vas da shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika, članova poslaničkih grupa, pa poslanička grupa Za evropsku Srbiju pripada jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa SRS - jedan sat, osam minuta i 24 sekunde; poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije - 28 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa Napred Srbijo - 25 minuta i 12 sekundi; poslanička grupa DSS - Vojislav Koštunica - 24 minuta; poslanička grupa SPS - JS - 18 minuta; poslanička grupa LDP - 14 minuta i 24 sekunde; poslanička grupa Nova Srbija - 10 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa Manjina - osam minuta i 24 sekunde i poslanička grupa PUPS - šest minuta. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničke grupe imaju pravo da govore jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ako to niste učinili, da podnesete prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Obaveštavam vas da su poslaničke grupe od ovog momenta ovlastile da ih po tačkama dnevnog reda predstavljaju: narodni poslanik Zoran Kasalović, poslaničku grupu SPS – JS; narodni poslanik Slobodan Samardžić, poslaničku grupu DSS – Vojislav Koštunica, narodni poslanik Bojan Đurić, LDP; narodni poslanik Dejan Radenković, poslaničku grupu SRS; poslanik Aleksandar Vlahović, poslaničku grupu ZES, i za sada je to prijavljeno. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni jedinstven pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2012. godinu, Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Nacionalne službe za zapošljavanje, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, o porezu na dobit pravnih lica, Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Zakona o obaveznom osiguranju, saobraćaju, Zakona o javnim putevima, Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o fondu za zaštitu životne sredine. Da li predstavnik predlagača dr Mirko Cvetković, predsednik Vlade i ministar finansija želi reč? (Da.) Izvolite gospodine ministre.
Poštovani narodni poslanici, želim da vas sve pozdravim i da izrazim veliko zadovoljstvo što smo zajedno sa vama, sa jedne strane Vlade, sa druge strane Skupština, došli u situaciju da razmatramo četvrti budžet za redom u mandatu ove Vlade i da istovremeno, takođe, izrazim zadovoljstvo za veliki napor koji smo zajednički učinili, ne samo na budžetu, već i na usvajanju i ostalih zakona, pa evo i ova sednica pokazuje da ćemo biti u radnoj atmosferi, praktično do kraja ove kalendarske godine i koristim priliku da vam ujedno i čestitam Novu godinu. Budžet, kao što znate jeste ključni dokument kojim se određuje ekonomska politika, pre svega fiskalna politika Vlade za narednu godinu i nadam se da ćemo kroz njegovu iscrpnu raspravu doći na kraju do dokumentakoji je potreban državi Srbiji i koji će omogućiti da se suočimo sa krizom i da sa što manje negativnih efekata prođemo kroz nju. Kao što vam je poznato, Vlada je budžet pripremila u uslovima usporenog privrednog rasta, izazvanog efektima krize u evrozoni, shodno tome, umanjila je projektovani rast u narednoj godini na 1,5% BDP i prilagodila ekonomsku politiku zastupajući kriznim uslovima. U skladu sa tim, predviđeni su ukupni budžetski prihodi od oko 750 milijardi dinara i ukupni rashodi od 890 milijardi dinara. Budžetski deficit na republičkom nivou iznosio je 140 milijardi dinara, dok je konsolidovani deficit države 152 milijarde dinara ili 4,25% BDP. Projektovani nivo deficita je niži od fiskalnog pravila, čime se smanjuje potreba za zaduživanje i ostavlja prostor za dodatno prilagođavanje u uslovima povećanog rizika od recesije u Evropi i u svetu. Deficit će se najvećim delom finansirati iz zaduženja, ali će praktično celokupan iznos biti uložen u kapitalne investicije. Time se i u ovom budžetu ne predviđa zaduživanje za finansiranje tekućih rashoda, već se njime omogućava preko potrebni fiskalni input za povećanje domaće tražnje, a samim tim i privredne aktivnosti u Srbiji. Konačno, kroz ulaganja u kapitalne investicije, obezbeđuje se da deficit u 2012. godini bude uložen u budući razvoj Srbije. Funkcionalna struktura budžeta je sledeća, 41,8% izdvaja se za socijalnu zaštitu, 15,3% je odbrana i javni red i bezbednost, 15,3% obrazovanje i nauka, 10,4% ekonomski poslovi, odnosno podsticaj za privredu, zapošljavanje i poljoprivredu. Dalje, 3,8% transferi u ostalim nivoima vlasti, 3% administrativni troškovi, izvršni i zakonodavni organi, finansijski i spoljni poslovi. I konačno 10,4% ostale funkcije kao što su sport, kultura, zaštita životne sredine, kamate itd. U ovoj strukturi se jasno vidi da su diskrecioni rashodi budžeta svedeni na apsolutni minimum, što predstavlja nastavak Vladine politike, štednja koja se dosledno sprovodi od početka 2009. godine. U budžetu za 2012. godinu je utvrđena socijalna odgovornost i on obuhvata sva potrebna sredstva za zakonsko povećanje plata i penzija, kao i sva socijalna davanja. Indeksacija će biti izvršena u aprilu i oktobru i planirano povećanje iznosi 5,5% na godišnjem nivou. U budžet su ugrađeni efekti reformskih procesa koje je ova Vlada više nego i jedna prethodna sprovodila u okviru procesa evropskih integracija. Ti efekti u budžetu su najvidljiviji kroz reformu pravosuđa, penzionog sistema, profesionalizacija vojske, obezbeđenje adekvatnih sredstava za rad nezavisnih institucija itd. Antikrizna ekonomska politika Vlade za narednu godinu podrazumeva i nastavak primene aktivnih mera podrške privredi, poljoprivredi i građevinskoj industriji kroz investicije u infrastrukturu, subvencije i povoljne kreditne linije. Takođe, racionalnim korišćenjem javnih resursa u narednoj godini, ostvarićemo značajne uštede na diskrecionim rashodima i troškovima administracije i tako doprineti poboljšanju poslovnog ambijenta. U skladu sa tim ciljem, Vlada u narednoj godini ne planira ne planira povećanje poreza niti uvođenje bilo kojih novih nameta koji bi negativno uticali na rad preduzeća. Kao i prethodne tri godine, nastavljamo sa podsticajima za privlačenje proizvodnih investicija gde smo ostvarili odlične rezultate u prethodnom periodu, a zahvaljujući kojima Srbija zauzima ubedljivo prvo mesto po investicijama u regionu. Kombinacija ovih mera i pored nepovoljnih uslova u okruženju, omogući će povećanje izvoza i otvaranje novih radnih mesta. Uveren sam da jedino ulaganjem u infrastrukturu, za razvojne projekte možemo obezbediti privredni rast, održanje zaposlenosti i bolji život građana Srbije, i za realizaciju tog cilja ćemo angažovati sve resurse i energiju u narednoj godini. Sada mi dozvolite da se u par rečenica osvrnem i na ostale zakone koji su dati u okviru ove objedinjene rasprave i iz čega će se takođe videti da su oni povezani sa budžetom, iako smo čuli za takva mišljenja možda nisu opšta u ovom parlamentu. Kad se radi o Zakonu o budžetskom sistemu, osnovnim izmenama koje su predložene, omogućava se višegodišnje budžetiranje kapitalnih investicije, što do sada nije bio slučaj. Zatim, budžetiranje deficita koji je niži od gornje granice predviđene fiskalnim pravilom, a što je upravo slučaj sa ovim budžetom koji će se ovde raspravljati i konačno utvrđivanje procedure za utvrđivanje finansijskih efekata zakona i drugih propisa. Najznačajnije izmene Zakona o akcizama, odnose se na duvanske prerađevine i gde se osnovica za obračun minimalne akcize utvrđuje na osnovu prosečne ponderisane maloprodajne cene, umesto najpopularnije cene čime se Srbija usklađuje sa direktivama EU. Takođe, smanjuje se advalorenc segment akcize sa 35 na 34% u narednoj godini, odnosno u 2013. godini na čak 33%. Izmenama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje omogućiće porodiljama preduzetnicama da ne plaćaju doprinose na osnovu ostvarene oporezive dobiti. Takođe, omogućiće se utvrđivanje visine mesečne osnovice na koju se obračunava i plaća doprinos za obavezno socijalno osiguranje za sveštenike i verske službenike u smislu da se najniža mesečna osnovica množi koeficijentom u rasponu od jedan do pet. Izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji omogućavaju objavljivanje obaveštenja o poreskim dužnicima na veb sajtu Poreske uprave. Odlaganje plaćanja poreskog duga bez davanja obezbeđenja, za male iznose duga, će posebno biti pogodno za mala i srednja preduzeća. Zatim, uvođenje većeg stepena finansijske discipline, tako što će banke dozvoljavati isplatu zarada samo uz istovremeno plaćanje obaveza po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za šta će bankama biti obezbeđen poseban softver, dok će odgovornost za kontrolu i dalje biti na Poreskoj upravi. Zatim, relaksiranje uslova za reprogram i otpis poreskih obaveza naročito u postupku stečaja i finansijskog restrukturiranja i konačno uređivanje nadležnosti jedinica lokalnih samouprava da vode drugostepeni postupak za sve njihove izvore javnih prihoda. Izmene Zakona o porezu na dobit pravnih lica omogućiće davanje poreskih olakšica nedobitnim organizacijama koje prihode pretežno ostvaruju na tržištu. Zatim, uvođenje poreskog podsticaja za korisnike slobodnih zona koja se bave proizvodnom delatnošću u slobodnoj zoni u smislu umanjenja obračunatog poreza na dobit pravnih lica. I konačno, neutralni tretman za konverziju potraživanja u kapital preduzeće u restrukturiranju. Kada se radi o Zakonu o javnim putevima, ovde spomenut kao zakon koji nema veze sa budžetom, istina je zapravo sasvim drugačija. Ovim budžetom predviđeno je da se akcize koje su inače išle direktno prema preduzeću za puteve da se one sada prenose u celini u budžet Republike Srbije, a zatim se iz budžeta prenose preduzeću za puteve, odnosno za održavanje puteva čime se ostvaruje princip centralizacije tako da nemamo toliko mnogo korisnika koje imaju direktne prihode koje su van kontrole. Konačno, Zakon o bezbednosti saobraćaja, njime se definiše problem privremenih registracija za testiranje novih vozila. Naime, sadašnje rešenje je da vi ne možete izdati privremenu registraciju na duže od 15 dana, što je nepogodno kada vršite test novog vozila, kao što ćemo imati vrlo brzo situaciju da se novo proizvedena vozila u "Fijatu" u Kragujevcu moraju testirati i onda im je petnaestodnevna registracija nedovoljna. Dakle, ja sam u nekoliko rečenica spomenuo i ove druge zakone. Pozivam vas da u jednoj konstruktivnoj raspravi prođemo kroz budžet i na kraju, pre nego što se raziđemo za Novu godinu, glasamo za njega, usvojimo ga i obezbedimo normalno funkcionisanje države i privrede u 2012. godini. Hvala vam puno.
Zahvaljujem gospodine predsedniče. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici, poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Narodni poslanik Momo Čolaković.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, poštovani predsedniče Vlade i predstavnici ministarstva, uvaženi narodni poslanici, Zakon o budžetu je jedan od najznačajnijih akata koje donosi ova skupština i zbog toga izaziva posebnu pažnju kako u Parlamentu, tako i u široj javnosti. Naša poslanička grupa PUPS je sa posebnom pažnjom proučila predlog budžeta za 2012. godinu i u vezi sa tim želim da iznesem stavove naše poslaničke grupe. Konstatovali smo sledeće: budžet se donosi u vreme teške ekonomske svetske krize, takođe, donosi se u vreme krize evro zone, nalazimo se u okolnostima ekonomskih teškoća, pada industrijske proizvodnje, ogromne nezaposlenosti i nedovoljnog rasta BDP. Na drugoj strani, imamo nerazvijene socijalne dimenzije države u kojoj nema mnogo solidarnosti, a još manje socijalne pravde. Već sada imamo preko 1.700.000 penzionera, preko 700 hiljada nezaposlenih lica i veliki broj socijalno ugroženih domaćinstva. Ne treba zanemariti činjenicu da nam u narednoj godini, u 2012. godini, predstoje izbori na svim nivoima. Uz ove okolnosti treba dodati da nam je država na granici prezaduženosti. Kada sve ovo imamo u vidu onda je razumljivo zašto Vlada kasni sa predlogom Zakona o budžetu i zašto se moraju tražiti kompromisi u zadovoljavanju prioriteta pri donošenju ovog zakona. Uz to treba imati u vidu potrebu dogovaranja sa MMF. U ovakvim okolnostima, Vlada je utvrdila Zakon o budžetu za 2012. godinu i mi danas o njemu raspravljamo. Šta su osnovne karakteristike ovog predloga po nama. Prvo, malo je para na raspolaganju, oko 750 milijardi, a velike su potrebe, kao što vidite 890 milijardi. Znači, potrošićemo više nego što stvaramo i u tome smo svi složni da to nije dobro. Međutim, poslanička grupa PUPS ima razumevanja za ovakav predlog. Drugo, kod mnogih korisnika došli smo do smanjenja u odnosu na ovu godinu, što je po nama pozitivno. Tu ističemo posebno smanjenje troškova kod predsednika Republike, kod Vlade, kabineta potpredsednika dr Jovana Krkobavića, pojedinih ministarstava. Smatramo da su to pozitivna kretanja. Smatramo da nije dobro, što je došlo do smanjenja kod Ministarstva za zdravlje i socijalnu politiku. Treće, ističemo pozitivno što Predlog budžeta ima karakteristike razvojnog karaktera sa namerom da se nastave ključni investicioni projekti, neki i da se završe, posebno kada je u pitanju razvoj i unapređenje poljoprivrede i podsticaj industrijske proizvodnje. To su po nama ključna elementa za bolje sutra. Zbog toga smatramo da je budžet i razvojni, bez obzira što to, moramo se složiti sa tim, i nije dovoljno. Četvrto, posebno cenimo i podržavamo što je budžet socijalnog karaktera i što uvažava činjenicu da je mnogo onih koji žive ispod socijalnog minimuma, pre svega nezaposleni, socijalno ugrožene kategorije građana, deca i veliki broj penzionera. Iz tih razlog smatramo da je Zakon o budžetu i socijalnog karaktera. Poslanička grupa PUPS posebno ističe podršku da se budžetom obezbede sredstva za redovnu isplatu penzija u skladu sa Zakonom o penzijsko-invalidskim osiguranju, koji smo usvojili pod kraj 2010. godine. Dakle, naše je mišljenje da treba na drugačiji način regulisati neka pitanja kada je pitanju budžet Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja, posebno za ona sredstva koja se ne odnose direktno na isplatu penzija. Navešću samo jedan primer. Skoro 60 milijardi usmerava se u Fond penzijsko-invalidskog osiguranja, a ta sredstva se automatski odmah prebacuju Fondu za zdravstvo. Takvih primera ima još. Mislimo da nema posebnih razloga za takvim načinom usmeravanja sredstava. Treba reći i to da od 1. januara sledeće godine u Fond PIO uključuju se i značajan broj vojnih penzionera. U tom sklopu uvećavaju se obaveze i sredstva vezana za isplatu penzija iz Fonda PIO. Sve ovo, po nama, garantuje da će se Zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju u celini primenjivati i da će u 2012. godini stečena prava svih milion i 700 hiljada penzionera biti poštovana. Iz svih ovih, a verovatno i drugih, razloga poslanička grupa će, prvo, podržati Zakon o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu u celini, podržati odluke o davanju saglasnosti na finansijske planove Fonda PIO, Fonda za zdravstvo i Nacionalne službe za zapošljavanje. Podržaćemo i ostale prateće zakone koji se predlažu u cilju ostvarivanja i realizacije Zakona o budžetu. Zahvaljujem na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Balint Pastor. Izvolite.
Predsednice Narodne skupštine, predsedniče Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, ne treba biti ekonomski stručnjak da bi se došlo do zaključka da je privreda Srbije u katastrofalnom stanju. Za to postoje ekonomski, ali i politički razlozi. Kada je stanje takvo ni budžet ne može biti mnogo bolji. Prema zvaničnicima Ministarstva finansija, treba imati u vidu da najveći deo rashoda budžeta predstavljaju zakonske obaveze koje se odnose na plate, penzije, socijalna davanja i kamate na dugove države. Kada govorimo o kamatama na dugove države, treba reći da su rashodi na osnovu otplate kamata 59,2 milijarde dinara. To je skoro jedan celokupan budžet AP Vojvodine. Sa druge strane, treba imati uvidu i to da otplata glavnice ovih dugova iznosi oko jednu trećinu budžeta. Sa druge strane, citiram predstavnike Ministarstva finansija, umanjeni su kapitalni izdaci za 3,2 milijarde dinara i Fiskalni savet upozorava da postoji opasnost da javni dug na kraju ove godine pređe granicu od 45% bruto domaćeg proizvodai da bi to moglo približiti 55% BDP. Ekonomski stručnjaci upozoravaju da zbog nastavka recesije i osporavanja ekonomske aktivnosti, prilivi po osnovu nekih poreza suprecenjeni u Predlogu budžeta. Rast unutrašnjeg i spoljnog duga je karakteristika privrede Republike Srbije. Kada uzmemo u obzir i činjenicu da je alarmantan pod prometa na malo od 17%, onda znamo i to da moramo govoriti i o daljem rastu sive ekonomije i snažnom opadanju životnog standarda stanovništa Republike Srbije. Što se tiče prihoda planiranih na porez na dodatu vrednost trebamo reći da se predviđa rast od čak 6%. Ne znam koliko je to dovoljno, da bi se ovo ostvarilo potreban je rast od projektovanih 1,5% BDP, a ukoliko se projektovani rast ne ostvari budžet će postati neodrživ. Ne predviđaju se uštede na rashodnoj strani u dovoljnoj meri, pa će se država verovatno i dalje zaduživati. Sve ovo sam rekao, a većina ovih konstatacija su bili citati od ili ekonomskih stručnjaka ili predsednika Fiskalnog saveta ili funkcionera Ministarstva finansija. Sve ovo sam rekao i citirao da bismo konstatovali u kakvom je danas položaju Srbija, odnosno kakav je Predlog budžeta. Sa druge strane, moramo imati u vidu da je cilj SVM uvek bio da se predlog budžeta podrži. Svih ovih godina, od kada je Ustav Republike Srbije na snazi, imali smo problem sa finansiranjem AP Vojvodine. Pre svega smo imali problem sa strukturom predviđenih sredstava za finansiranje AP Vojvodine, odnosno sa planiranim sredstvima za kapitalne investicije na teritoriji pokrajine. Svih ovih prethodnih godina nekako smo uspeli dogovoriti se, najčešće uz prihvatanje nekih amandmana SVM. Jedino pre dve godine nismo se uspeli dogovoritipošto je, po našem dubokom ubeđenju, taj predlog budžeta bio protivustavan i glasali smo protiv tog budžeta. Ove godine se prvi put desilo da nam je bilo omogućeno da razgovaramo o tada još nacrtu budžeta pre nego što je taj tekst bio usvojen od strane Vlade Republike Srbije. Izgleda da smo se tek sada uspeli izboriti za to da pravovremeno, blagovremeno razgovaramo o budžetskoj projekciji za sledeću godinu. Ubeđen sam da je to u značajnoj meri doprinelo da ovaj predlog budžeta bude u skladu sa Ustavom što se tiče pozicija AP Vojvodine u ovom predlogu budžeta. Moram da kažem to, nadam se da neće naškoditi gospodinu Nikeziću, da imamo sa njim odličnu saradnju u ovih prethodnih nekoliko meseci i da su i ti otvoreni razgovori doprineli tome, da ovaj budžet bude prihvatljiv za nas, što se tiče pozicija Vojvodine u ovom tekstu. Istovremeno, treba da kažem da je Vojvodina prethodnih godina, od 2007. godine pa na ovamo, uskraćena za određena sredstva. Tačnije rečeno, Vojvodini za ovih pet godini nije doznačeno oko 64 milijarde dinara, koliko je minimalnoVojvodina treba da dobije po članu 184. Ustava Republike Srbije. To znači da iz tih sredstava Vojvodina ili Srbija na teritoriji Vojvodine mogla da izgradi oko 60 kilometara auto-puta. To znači da je od tih sredstava koje je Vojvodina probala da dobije na osnovu Ustava Republike Srbije od 2007. godine, pa do danas, mogla izgraditi oko 20 zgrada narodnog pozorišta u Subotici. To znači da je od tih sredstava koje je Vojvodina trebalo da dobije po Ustavu mogla izgraditi oko 120 zatvorenih bazena na teritoriji AP Vojvodine. To znači da je Ustav bio poštovan od 2007. godine do 2012. godine, svaka opština u Vojvodini bi danas imala 2,5 zatvorenih bazena. Mislim da su ti podaci proverljivi, da se ti podaci mogu proveriti i da se radi o tome, da je Vojvodine prethodnih pet godina u velikoj meri opljačkana. To znači da je i Ustav prekršen svih ovih prethodnih godina. Zbog čega kažem da je Ustav prekršen? Zbog toga što, kada se budžet donosi, razgovaramo o budžetskoj projekciji, govorim o planovima Republike. Na kraju godine ili u toku godine, tek se može ustanoviti da li je ta budžetska projekcija bila realna ili ne. Kao što sam malopre rekao, prethodnih godina osim jedne, budžetska projekcija je uvek bila takva da je Vojvodini bilo omogućeno dobijanje onih sredstava koje minimalno po Ustavu treba da dobije, ali se na kraju ipak uspostavilo, da je svake godine Vojvodina opljačkana, ukupno, kao što rekoh, za oko 64 milijarde dinara, što iznosi jednogodišnji budžet AP Vojvodine. Istovremeno, treba reći i to da je prethodnih 10-11 godina na KiM odlazilo oko 50 milijardi dinara. Za razliku od sredstava planiranih za Vojvodinu, sredstva za KiM su se i realizovale u dosta velikoj meri. Mislim da je to jedan podatak koji treba da znaju građani Republike Srbije. To nije drugačije ni prema ovom predlogu budžeta. Naravno, tu ne govorim samo o sredstva Ministarstva za KiM, govorim o ukupnim sredstvima koja su doznačena KiM prethodnih 10-11 godina. Naravno, ne sporim da država ima obavezu da finansira određene srpske institucije i nacionalne zajednice na teritoriji KiM.To čine sve ozbiljne države u regionu, finansiraju svoje sunarodnike na ostalim teritorijama, ali to ne znači da ne treba reći da je oko 50 milijardi dinara svake godine odlazilo na KiM prethodnih godina. Kao što sam malopre rekao, Predlog budžeta u odnosu na Vojvodinu odgovara ustavnom minimumu. To je bio jedan od preduslova da bismo mi glasali za Predlog budžeta za 2012. godinu. Postojao je još jedan preduslov za to, a taj preduslov se ticao poljoprivrede. Proletos je bio protest poljoprivrednika iz Vojvodine zbog toga što se subvencije nisu isplaćivale do 100 hektara kako je to bilo predviđeno. Tada je paorima, poljoprivrednim proizvođačima obećano da će dobiti subvencije do 100 hektara za 2011. godinu do kraja januara 2012. godine. To je predviđeno ovim predlogom budžeta i veoma je dobro što je to predviđeno. Isto tako je dobro što su te stavke za subvencije poljoprivrednim proizvođačima predviđene za 2012. godinu. To ne treba i ne sme da bude drugačije zbog toga što je proizvoljni ciklus započeo za sledeću godinu u poljoprivredi i bilo bi veoma neozbiljno kada bi se pravila igre menjale u toku utakmice. Zbog toga, raduje nas da su te subvencije planirane i za 2012. godinu. Ima raznih podataka o tome u kojoj meri je povećan budžet Ministarstvu poljoprivrede za sledeću godinu. Ima tu raznih podataka i u tome da je budžet tog ministarstva povećan, odnosno da je Agrani budžet povećan za oko 15 milijardi dinara. Ali, moramo reći da će konačna suma zavisiti od toga kako će se ostvariti prihodi samog Ministarstva poljoprivrede, koji su planirani u visini oko 26 milijardi dinara. Bez obzira na ove detalje, sigurno jeste da Agrarni budžet neće biti manji sledeće godine, nego što je 2011. godine bio. Znači, taj naš preduslov za glas budžetu je ostvaren. Treći preduslov se ticao sredstava za rad među-akademijske mešovite komisije. Želim da vas podsetim da je na inicijativu političkih stranaka vojvođanskih Mađara u oktobru 2000. godine postignut dogovor između predsednika Republike Srbije i tadašnjeg predsednika Republike Mađarske o osnivanju među-akademijske komisije SANU i mađarske Akademije nauka, sa ciljem da akademije nauka dve zemlje rade na utvrđivanju civilnih žrtava u Vojvodini tokom i posle Drugog svetskog rata, od 1941-1948. godine. Prva sednica srpskog dela te među-akademske komisije je održana 23. marta 2011. godine, ali su sredstva za rad bila veoma oskudna. Sada je, zahvaljujući amandmanu SVM, koji će biti usvojen, predviđeno 10 miliona dinara za tu među-akademijsku komisiju. Ta sredstva nisu velika u odnosu na budžet Republike. Radi se o minormnim sredstvima, ako posmatramo red veličine republičkog budžeta, ali su istovremeno veoma značajna ta sredstva, da bi ta među-akademijska komisija mogla da funkcioniše. Želim da vas podsetim da je Republika Mađarska već za ovu godinu obezbedila oko 100.000 evra za rad mađarskog dela te među akademske komisije. To će tako biti učinjeno i za sledeću godinu. Raduje nas što je i Vlada Republike Srbije uvidela da se radi o izuzetno značajnom programu. Želim da vas podsetim da je naš cilj da nakon okončanja rada te komisije koja se bavi utvrđivanjem civilnih žrtava na naučnoj osnovi, znači, rezultat rada te komisije treba da bude zajednička deklaracija o priznavanju krivice ili o istorijskom pomirenju srpskog i mađarskog naroda. Te deklaracije bi trebale da budu usvojene u parlamentima Srbije i Mađarske. Moram da kažem i to da je za nas od izuzetne važnosti da Republika Srbija dobije status kandidata za punopravno članstvo u EU. Najosnovniji preduslov za to jeste da Vlada i parlament funkcionišu sledećih meseci, do kraja februara, odnosno do početka marta. Zbog toga što smo prinuđeni da taj ispit koji nismo položili 9. decembra, polažemo i početkom marta, mi želimo šansu Vladi Republike Srbije da učini sve i da ispuni sve kriterijume da bi ta kandidatura mogla da bude realna za Republiku Srbiju, odnosno za građane Republike Srbije. To ne bi bilo ni teoretski moguće kada ne bismo usvojili budžet, kada bismo bili u situaciji ili stanju privremenog finansiranja i u situaciji koja bi značila raspuštanje parlamenta i raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora. Zbog toga je za nas važno da Vlada radi svoj posao, da budu stvoreni preduslovi za to i nadam se da će ovu mogućnost Vlada iskoristiti i da će ispuniti sve kriterijume za dobijanje kandidature za članstvo u EU, da će Vlada ispuniti sve one kriterijume koji su odavno svima u ovoj državi jasni i nadam se da će ovo naše poverenje rezultirati ozbiljnim radom Vlade i dobijanjem kandidature početkom marta sledeće godine. Iz svih ovih iznetih razloga mi ćemo podržati Predlog budžeta za 2012. godinu. Još jednom želim da podvučem da se nadam da će Vlada Republike Srbije odraditi svoj deo posla i da neće od nas, od Vlade zavisiti da li ćemo dobiti kandidaturu ili ne. Kriterijumi su odavno jasni u ovoj državi svima i nadam se da će se raditi na ispunjenju tih kriterijuma. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, na osnovu člana 87. Poslovnika radićemo danas i posle 18,00 časova. Sada određujem pauzu do 15,00 časova, koji minut pre, počećemo u 14,55 časova.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice u popodnevnom delu. Inače, u delu smo sednice kada pravo na reč imaju narodni poslanici koji su predsednici ili ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa. Samo da podsetim da ćemo danas, na osnovu člana 87. stav 5, raditi i posle 18,00 časova, a do zaključenja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa tačke dnevnog reda koja je otvorena i u toku je. Narodni poslanik Slobodan Samardžić ima reč.
Poštovani narodni poslanici, poštovani predsedavajući Skupštine, mi danas treba da razgovaramo o budžetu, a ovaj budžet koji smo dobili u vidu predloga zakona i u vidu publikacije od 1.000 stranica nikako nije niti sme biti predmet naše rasprave kao isključivi predmet. Nas budžet može da zanima samo u vezi sa stvarnošću, budžet kao povod da se razgovara o stvaranosti Srbije, o stvarnosti jedne države koja se teritorijalno smanjuje, koja se ekonomski raspada iznutra i koja se moralno unižava. Dakle, mi imamo jedan specifičan zadatak i posebno u skladu sa poslaničkim klubom DSS i njenom odlukom da ne prisustvuje sednicama Skupštine dok se ne sazove sednica o KiM. Mogu da kažem da ovo jeste izuzetak upravo zato što je prilika da se nešto kaže i ovoj državi, dakle, ne samo apstraktno, nego i u vezi sa politikom njene vlade, a povodom budžeta. Budžet može biti dobar instrument i najvažniji instrument delovanja Vlade, to je sasvim izvesno i tako je u svakoj državi. Međutim, ukoliko Vlada pretežni deo svojih aktivnosti vodi na jedan manipulativni način, onda se i sam budžet pretvara u sredstvo manipulacije. To jeste slučaj sa današnjom Vladom, pa i sa ovim budžetom. Podsetio bih vas samo na to da je svaki budžet koji smo usvajali u ovoj Skupštini prekršio zakon u tom smislu da nije donet u zakonskom roku i da je uvek o budžetu raspravljano posle isticanja zakonskog roka. Ovo je četvrti budžet koji donosi ova Skupština i uvek je bilo tako. Po pravilu je hitan postupak korišćen, kao što je slučaj sada. Dakle, pored ove četiri rasprave o budžetu po hitnom postupku i prekoračenje zakonskog roka, imali smo i pet rebalansa budžeta tokom ovih tri i po godine. Kad god je Vladi bilo potrebno da uradi neki potez koji je morala da pravda promenom budžeta, uvek se koristila ta manipulativna metoda i imamo i danas takav isti slučaj. Kako je počelo, tako se i završava. Pre nego što pređem na neke od budžetskih stavki, koje najbolje odražavaju situaciju u državi Srbiji, ukratko bih izložio određene uporedne pokazatelje stanja države gledano sa stanovišta budžeta i makro ekonomskih pokazatelja 2008. i 2011. godine, tj. danas, imajući u vidu ovu projekciju budžeta za 2012. godinu. Naime, ako poredimo cifre, javni dug Srbije je 2011. godine za 170% veći od duga iz 2008. godine. Potom, mesečne obaveze za servisiranje duga na mesečnom nivou veće su 2011. godine u odnosu na 2008. godinu za 490%. Potom, budžetski deficit na mesečnom nivou je veći 2011. godine u odnosu na 2008. godinu za 779%. To su sve veće cifre. Ima i manjih cifara kada poredimo te dve godine. Naime, prosečna plata je manja, ona je 80% 2011. godine u odnosu na 2008. godinu, a u apsolutnim iznosima to izgleda daleko dramatičnije. Uporedo sa time i ukupan broj zaposlenih Srbije je negde isto na 88% u odnosu na 2008. godinu. U apsolutnim ciframa to je oko 240.000 zaposlenih manje. Jedine dve ozbiljnije stavke, gde se može reći da su vrednosti otprilike slične, jesu BDP, koji je tu negde kao i 2008. godine, kao i inflacija koja je prema pokazateljima krajnjem 2011. godine slična onoj koja je vladala 2008. godine. Međutim, u pravo ovaj pokazatelj da je BDP gotovo istovetan govori o tome da društvenog razvoja i privrednog razvoja u ovom periodu uopšte nije ni bilo. To su neki uporedni pokazatelji i okviri ove naše rasprave o budžetu. Dakle, kada smestimo u takav jedan uporedni vremenski kontekst, mi možemo da ocenjujemo i ove makro ekonomske parametre koje je Vlada dala u svojoj projekciji budžeta za 2012. godinu. Podsećam vas, tu je 1,5% razvoja BDP. Potom, pretpostavlja se da će inflacija biti nekih 4,5%, ako se ne varam, a rast zarada 1,2 do 1,3%, rast produktivnisti 0,9% itd. Znači, ovi glavni parametri koje je Vlada dala za budžet su pozitivni. Oni su iznad nule. Reč je o prihodu, o prihodovanoj strani, pa se na osnovu tih projekcija izveo onaj budžet koji će imati, navodno, 750 milijardi dinara prihoda i 800 i 85 milijardi dinara rashoda, sa deficitom od nekih 125 do 140 milijardi dinara. Meni je žao što ovde nije predsednik Vlade, prosto da ga podsetim na jednu stvar, ali ću, svejedno što nije tu, ipak reći zbog poslanika i javnosti. Kada smo imali raspravu o poverenju Vladi, 17. decembra 2008. godine, ta rasprava protekla je, razume se, u dijalogu i raspravama o KiM, o trenutku koji je bio jako dramatičan za našu južnu pokrajinu, ali je bilo dosta govora i o ekonomskoj politici Vlade. Gotovo da je ova tema ekonomske politike Vlade bila vremenski izjednačena sa ovom o samom Kosovu, jer upravo i ekonomska politika koju je Vlada vodila do kraja 2008. godine mogla biti sama po sebi dovoljan razlog da se zatraži ostavka Vlade. Tada je gospodin Cvetković, premijer, izašao sa neverovatnim ciframa, da se, zapravo, planira 3% rasta bruto društvenog proizvoda, jednocifrena inflacija, porast zaposlenosti za nekoliko stotina hiljada radnih mesta itd. Budžet, koji je usvojen nešto kasnije posle ove rasprave, imao je upravo ove parametre i vrlo brzo se videlo, mada se videlo i tada ko je pratio ekonomsku situaciju u zemlji i svetu, da su to krajnje nerealne cifre. Već u januaru mesecu sve cifre su revidirane, Srbija je stagnirala ili, bolje rečeno, nazadovala bar prve dve godine imala je stopu društvenog rasta negativnu, stopu zaposlenosti negativnu, inflaciju koja je bila dvocifrena, koja se smirila poslednje godine itd, itd. Ovo podsećam iz prostog razloga što je današnja situacija gotovo istovetna. Nema bitnih razlika. Tu se, dakle, dosta ofrlje i onako odokativno operiše sa ciframa, pa smo iz takvog jednog proizvoljnog stava i došli do ovih projekcija koje sam ukratko nabrojao. Razume se, kada se pogleda realnost, ao tome zapravo je i reč, kao što sam rekao na početku, da se budžet uvek poredi i konfrontira sa samom realnošću, ona, zapravo, govori sasvim drugačije i ne samo da je ona drugačija u načinu kako bih i ja interpretirao, nego su mnogi vrlo ozbiljni činioci u ovoj državi dali drugačije ocene ovog budžetu u odnosu na parametre koje sam pomenuo. Dakle, o rastu od 1,5% bruto društvenog proizvoda teško da može biti reči. Čak je bila pre dva, tri dana data jedna izjava da može biti i pola procenta više, iz prostog razloga što niko ne vidi da će prihodi biti takvi da se takav rast može realizovati. Dakle, u vreme kada u Srbiji proizvodnja pada i kada potrošnja takođe pada, nemoguće je prognozirati rast bruto društvenog proizvoda. I o tome se, između ostalog, vrlo jasno izjasnio i Fiskalni savet kada je rekao da će u prihodima nam ostati najmanje 20 milijardi dinara u startu zato što svi pokazatelji potrošnje pokazuju da ona pada. Prema tome, odakle će se prihodovati za ovaj društveni rashod 1,5%? I,naravno, posledično, svi ovi drugi pokazatelji moraju biti isto tako ili stagnantni ili negativni, kao što je slučaj sa rastom bruto društvenog proizvoda. Ceo budžet pati od ovakve jedne iluzije, od ovakve jedne, tako da kažem magle kojoj je obavijen i on je dosta neprozračan, ne samo zato što je on obiman i što je zaista njega teško pratiti, već i zbog činjenice da se, zapravo, njime želi ponovo manipulisati javnošću Srbije. Ukratko ću se zadržati samo na nekoliko stvari. Kada je reč o prihodima, budžet je projektovao rast poreskih prihoda za 3%. Koliko je realno da poreski prihodi skoče 3% u ovoj situaciji kada, kao što sam rekao, potrošnja pada i kada proizvodnja pada. To je, dakle, nešto sa čime se ne može operisati onako kako je olako operiše Vlada u ovom budžetu, već se mora postaviti na realan način, ali Vlada nije do realnosti i Vladi je više da ove, kako da kažem, ideološke i mistifikatorske projekcije kojoj danas prisustvujemo. Potom, evidentan je pad carinskih prihoda u državnoj kasi. Prema ovom budžetu, ovom tekstu, on je manji za nekih 14,7%u odnosu za 2011, odnosno za budžetsku projekciju za 2011. godinu, iz nekoliko razloga, razume se. Inače, u apsolutnim iznosima on iznosi negde oko 500 miliona evra. Dakle, pad carinskih prihoda. Glavni element pada carinskih prihoda jeste primena Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, bolje rečeno trgovinskog sporazuma, onog njegovog posebnog dela. I tu, zapravo, imamo, po pokazateljima koji su zvanični i za 2009. i 2010. godinu, jasne troškove koje su novi u odnosu na prethodne troškove, jer upravo zato što je Srbija sada u priliciili, bolje rečeno neprilici da polako obara carine na uvoznu robu iz EU, ti prihodi rapidno padaju. Za prošli godinu to je bilo nekih 180 miliona evra manjih prihoda od carina u budžetu, ali ni tih 180 miliona evra otpisujemo za račun naših svetlih evropskih integracija i briljantne budućnosti. U 2009. godini taj pad je bio nešto manji. On je 2010. godine je bio veći, rekao sam oko 180 miliona evra, a ove godine očigledno još veći budući da se iz godine u godinu carine na industrijske poljoprivredne proizvode uvezene iz EU stalno smanjuju. Mi danas imamo negde ispod 3%, prosečno gledano, carinu za proizvode iz EU, da je nešto veća za poljoprivredne proizvode, a manja je za industrijske, skoro nula, u odnosu na prosečni stepen carine koju imamo od ostalih uvezenih roba, iz ostalog dela sveta. To se kreće prosečno oko 8,5-9%. Znači, Srbija se, zarad neke maglovite perspektive odriče nekih 180 do 200 miliona evra, bez odgovarajuće kompenzacije. Podsetiću vas da je cela priča oko kandidature Srbije, do pre nekoliko meseci bila ekonomski, finansijski obrazlagana time kako ćemo sa sticanjem statusa kandidat iz predpristupnih fondova prihodovati negde 300 do 400 miliona evra. To su Đelićeve procene bile prošle godine, do nekih šest meseci neprekidno. Mi smo prihodovali oko 190 miliona evra svake godine, a onda se otvaraju neke nove tri stavke za koje ćemo prihodovati: prvo, poljoprivredna proizvodnja i ruralni razvoj; potom, regionalni razvoj Srbije i pomaganje tih ljudskih resursa. Mi danas vidimo, sve i da smo dobili kandidaturu 9. decembra prošle godine, da bismo do EU iz tih predpristupnih fondova dobili isto onoliko koliko prošle i pretprošle godine. Zašto? Zato što je njihov budžetski period do kraja 2012. godine ističe, a novca ima onoliko koliko ima. Srbiji će se dodeliti ponovo 190 miliona evra. Ako pažljivo posmatrate, to je otprilike ista cifra kao manjak koji imamo na osnovu ukidanja carine na uvezenu robu iz EU na osnovu trgovinskog sporazuma. U takvoj situaciji verujte svaka bi država, svaka bi Vlada uzela olovku i papir i počela da računa i pošto mi jednostavno nemamo izvesnost članstva u EU do iza 2020. godine, znači, mi treba da oborimo ove carine do nule do 2014. godine i da taj prihod od carina svedemo takođe na nulu. Eto, to je politika Vlade koja je u čisto finansijskom izveštaju potpuno poražavajuće i negativno. Novac se rasipa zbog jedne ideološke i političke projekcije. Tu, dakle, imamo, evidentne probleme unije i budžeta u idućoj godini, a to je direktna posledica načina kako ova vlada vodi svoju ekonomsku politiku, pre svega u vezi sa tzv. evropskim integracijama i trgovinskim sporazumom koji, dakako, nije ono što bio 90-ih godina za zemlje centralne i istočne Evrope, jer one su ipak imale neku izvesnost dolaska u status članstva i naknadne kompenzacije za gubitke koji nastaju usled konkurentnosti izvoza i uvoza. To Srbija ne može da očekuje nikako i prema tome takvo jedno preispitivanje je na mestu, ali Vlada to dakako ne misli da radi. Inače, kada je reč o rashodima tu je najinteresantniji ovaj deo o deficitu koji iznosi nekih 125 do 140 milijardi evra zavisi kako se računa. Naime, rashodi se mogu jasno prognozirati. Međutim, ono što je problem za ovaj budžet jeste da se pojedini ti deficitarni elementi jednostavno kriju. Srbija ima svoje obaveze plaćanja koje nije obavila ni 2011. godine koje će svakako preneti na 2012. godinu, ali to nije ukalkulisano u ovaj rashodavni deo, a tj. u deficit. Ako, uzmemo samo obaveze koje imaju centralni organi vlasti, onda javna i komunalna preduzeća, one se kreću na oko 100 milijardi dinara. Njih nigde nema. Potom, zdravstveni fond je dužan nekih 30 milijardi dinara, čega takođe nema ovde. Prema tome, i ova strana, dakle, ovog budžeta je krajnje nerealna, krajnje nemoguća i za državu krajnje opasna. Naime, država ima u liku njene Vlade razume se koja je ovde najodgovornija, ima određeni izlaz pod znacima navoda iz ove situacije. Ona prosto svoj deficit servisira koliko ga servisira preko zajmova. To je nešto što kada pogledate ovaj budžet na jedan vrlo drastičan način dovodi u pitanje ne da kažem finansijsku stabilnost zemlje nego uopšte njen opstanak kao zdrave ekonomije. Vidite, naš javni dug iznosi tri četvrtine našeg budžeta, otprilike, a obaveze po kamatama koje moramo da isplaćujemo su negde sedam koma devet do osam posto budžeta. I tu se mi najbolje osećamo, zato što prosto, eto to ćemo da servisiramo, a onaj deficit o kome sam govorio 125 ili 140 milijardi dinara, ponovo ćemo se zadužiti, pa ćemo ga nekako tamo u 2013, 2014. godini isplaćivati. To je ta neodgovorna politika ta akcenoracija duga, troška i akcenoracija zla, ako hoćete za ovu ekonomsku situaciju koja se neprekidno ponavlja i koja zapravo kaže – da dok sam ja na vlasti sve je u redu, a već ćemo videti kasnije šta će biti. Eto, to je dakle, problem najveći sa ovim budžetom i sa ovim dugovima koje zemlja da kako ima. Znači, sasvim bi bilo normalno da umesto ovoga što sam rekao izvučemo neki prosto jednostavan zaključak. Prihodi su naduvani, precenjeni. Rashodi su potcenjeni, deficit je takva da se ne može plaćati iz realnih prihoda i on se dakle gura u neku drugu, treću godinu, naravno računa se na zajmove. Ne računa se ni na privatizaciju, ni na donacije. To je dakle, jedan vrzin krug, jedno vrzino kolo u kome ćemo se mi kretati sve dok ste vi na vlasti. Naime, Srbija nema mogućnosti da se tako hazardno ponaša prema sebi kao što se Vlada ponaša prema njoj i nešto se razume mora uraditi, ali to više nije tema za budžet. Budžet samo pokazuje da se nešto mora uraditi kako bi se ova zemlja izvukla iz svoje najteže krize poslednjih decenija. Istovremeno državni sektor raste, administracija buja, troškovi rastu, penzioni fond se povećava, ali i broj penzionera raste u isto vreme kada zaposleni padaju, znači nema osnova za punjenje tih fondova, ali se svejedno projektuje onako kako određeni elementi te Vlade zahtevaju. Znači, sasvim ukratko, ako neko želi da Srbija ekonomski više ne propada ili da zaustavi ekonomsko propadanje Srbije, ako želi da zaustavi njeno teritorijalno komadanje i njeno moralno poniženje, taj neće glasati za ovaj budžet ove godine i obratno ako glasa neće obratiti pažnju na ove realne pokazatelje. Najmanje što može da učini, neće podržati ni ovu Vladu koja je vinovnik ovako očajnog stanja, iako ona ostane nadalje, pa sve i do prvih izbora Srbiji se ne piše dobro. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice, ministre poljoprivrede i trgovine, dame i gospodo narodni poslanici, tačno je, može da teče budžetska rasprava i bez ličnog prisustva predsednika Vlade u ovom parlamentu. Ne kažem da je to povreda Poslovnika. Ali ipak, gospodine Petroviću, postoji neki elementarni red. Budžet je najvažniji zakon koji se usvaja u jednoj kalendarskog godini. To je praktično poslednji veliki zakon koji predlaže ovom parlamentu i usvaja gospodine Cvetković kao predsednik Vlade i vaša Vlada u ovom sazivu. To je plan trošenja državnih, narodnih, građanskihpara, kako god hoćete, makar u prvih 6 meseci naredne godine, dok se ne formira nova Vlada posle predstojećih izbora. Ustav i Poslovnik kažu da za budžet mora da glasa 126 poslanika ovog parlamenta. Nije to bez razloga. Konačno ideja da je budžet takav akt da građani imaju pravo da sa posebnom pažnjom prate njegovo usvajanje, da narodni poslanici imaju posebnu obavezu da se time bave, da premijer bude u parlamentu, da ga obrazlaže, da ga brani, je jedna od osnovnih tekovina moderne, parlamentarne i svake demokratije. Ta činjenica da gospodina Cvetkovića u ovom trenutku nema u parlamentu dosta govori o ozbiljnosti i njega kao premijera, ali pre svega vas kao lidera DS, ne mislim samo vas kao jednog od najuticajnijih ili najuticajnijeg potpredsednika DS, nego pre svega predsednika republike koji je zapravo direktno odlučivao o tome da će gospodine Cvetković biti predsednik Vlade od 2008. godine do 2012. godine. Ne govorim o tome da li je to bio prvi izbor, prosto mi smo zbog čitavog niza okolnosti bili osuđeni da ove četiri godine živimo pod, tako da kažem, političkom upravom gospodine Cvetkovića kao šefa izvršne vlasti. Sa druge strane možda i nije loše što ste se vi, makar na početku ovog popodnevnog dela našeg rada ovde pojavili. Da ponovim još jednom, kao vrlo uticajni potpredsednik i visoki funkcioner DS možda mnogo bolje možete da odgovorite na neka od pitanja koja interesuju i LDP ali očigledno i druge poslaničke grupe. Ne znam da li ste pratili, premijer Cvetković u svom današnjem uvodnom izlaganju gotovo uopšte, da ne kažem uopšte nije govorio o politici. To nije uobičajno, njegove kolege širom sveta, pogotovo u protekli tri ili četiri godine, na početku prvog ili ovog drugog talasa krize, pred svoje parlamente, pre svega dolaze sa političkim planovima, kako će se društvo, kako će se država, kako će se državne institucije konačno kako će se građani suočiti sa tim negativnim strašnim posledicama te krize. I kada treba da se uštedi, i kada treba da se stegne kaiš, to je danas manje više dijagnoza svih zapadno evropskih društava, kod nas je to dijagnoza poslednjih makar 30 godina, ili 25 godina koliko pamtim. Pogotovo u tim situacijama, prvo treba da čujemo šta je politički plan. Ako ne šta je politički plan za ovu Vladu koja završava mandat, onda šta je politički plan, pre svega DS kao stranke koja očigledno ima nameru i ambiciju da učestvuje i u narednoj Vladi. Pogotovo u situaciji, vrlo sam pažljivo posmatrao i poslednje izlaganje predsednika Tadića, tok i ono što je u javnosti pogotovo lansirano posle poslednje sednice Glavnog odbora DS i učinilo mi se da je vaša osnovna intencija makar u periodu do izbora, da razvijate ekonomiju, da radite na ekonomiji. Ponovo smo čuli te fraze da su investicije i da je izvoz naša šansa i zbog toga sam očekivao da u ovom budžetu i u njegovom obrazlaganju i u njegovom tekstu pronađemo uporišta za takvu političku ambiciju. Pogotovo sam to očekivao nakon što vidim da je predsednik Republike praktično svo svoje vreme ili svu svoju aktivnost posvetio ekonomiji, privredi, otvaranju velikih pogona. Dva ili tri puta mesečno samo obilazi robote i hale u "Fijatu". Na svakom koridoru i onom koji postoji i onom koji je izmišljen u Srbiji, kao što je Koridor jedanaest, svako malo pa se pojavi predsednik Republike. Nekad sa organizovanom izjavom za medije, nekad navodno iznenađen prisustvom novinara ali uvek se nekako namesti zgodna prilika da se pošalje neka ohrabrujuća poruka javnosti. Bez obzira da li je to poruka "ne dirajte mi Mrku" ili je to poruka da ćemo čitavu zemlju premrežiti mrežom modernih auto-puteva. Danas 26. decembra, kao i uvek premijer se takođe time pohvalio da ćemo očigledno i ovu godinu i Vlada i parlament završiti radno. Mi smo suočeni sa ovakvim Predlogom budžeta. Pri tom, ovo je verovatno jedina zemlja na svetu gde se predsednik Vlade jedne države javno u parlamentu hvali time da kasni više od mesec dana sa predlaganjem budžeta, pa to predstavlja kao poseban prednovogodišnji radni napor i razlog za veliko zadovoljstvo građana, koji će naravno i u ovih nekoliko dana ponovo biti osuđeni na to da gledaju ovu salu, ove hiljade papire koji se nalaze po klupama u ovom parlamentu. Tu silu brojeva, koju apsolutno ne razumeju a da onda ispred ove sale u izjavi medijima, u izjavi novinarima praktično lideri svi parlamentarnih grupa u ovom parlamentu, a posebno lideri parlamentarnih grupa još uvek vladajuće većine, javnosti šalju poruku da brojevi u ovom budžetu nisu tačni, da se ni jedna od ovih projekcija neće ostvariti, da građani samo treba da pristanu na to da moramo da imamo nekakav budžet i da je ovo manje-više tehničko rešenje. Gospodine Petroviću, taško da je ovo tehničko rešenje. Ovo je budžet koji je težak devet milijardi evra. Ovo je budžet koji kaže da ćemo u sledećoj godini kroz različite vrste poreza, doprinosa, različite druge vrste opterećenja i koje trpimo i kao građani, a koje trpi i privreda u našoj zemlji isporučiti državi, Vladi, njenom budžeta, državnoj kasi sedam i po milijardi evra, da ćemo morati iz nekih kredita iz prodaje državnih zapisa i obveznica nekako da namaknemo još milijardu i po evra, da ćemo se zadužiti na ovaj ili onaj način da četiri i po milijarde evra u 2012. godini. Vi ćete reći, verovatno kao i predsednik Vlade da to ne znači da đe naše ukupno zaduženje porasti za toliko. Tačno je neće. Većinu tih obveznica ćemo prodati, zadužićemo se pod kamatnim stopama od sedam, 7,25, 7,5% u narednoj godini, da bismo servisirali stare kredite i to ne mora da bude loše. To bi bilo sjajno, samo kada bismo mogli da vidimo u šta su utrošeni ti krediti iz prethodnih godina. Da li smo mi bili u pravu kada smo govorili da Srbija ne može da opstane večito tako što će godišnje isporučivati prvo 2,2, pa 2,5, pa ove godine 2,8 milijardi evra, novca koga nema i za koji se zadužuje. Recimo penzijskom fondu, koji u međuvremenu nije reformisan, odnosno ništa u njemu nije reformisano. Da li ćemo na sličan način moći da se zadužujemo i za neke druge, gotovo imaginarne političke ili kvazi-ekonomske projekte u ovoj zemlji? Premijer se takođe pohvalio tom neverovatnom činjenicom. Mislim da sam dobro zapamtio ili zapisao broj 48% ovog rashodne strane ovog budžeta odlazi na različite oblike socijalne zaštite. To nije razlog ili to nije adut, kojim bi predsednik Vlade bilo koje zemlje, na kraju svog četvorogodišnjeg mandata trebalo da se hvali. To je ipak jedna crna statistika ili crna dijagnoza ovog društva. I ako je već tako onda bi bilo dobro da čujemo koji su planovi, makar za naredne godine. Politički kažem, pre svega, da tu situaciju delimično popravimo. Ti odgovori moraju biti politički. Oni ne mogu biti ekonomski, ne mogu biti knjigovodstveni. Ne može se večito hodati po toj tankoj ivici, da li će deficit biti 4,2, 4,25 ili 4,5%. Da li će se različitim aritmetičkim dosetkama držati udeo javnog duga u bruto društvenom proizvodu na granici od 45%. Konačno, kakav je odnos vaše Vlade prema fiskalnom savetu koji je takođe, na neki način državni organ, neka vrsta nezavisnog regulatornog tela, koje objektivno treba da pogleda i da kaže građanima ove zemlje da li je ono što Vlada govori kada projektuje osnovne ekonomske ili fiskalne parametre tačno. Pogledajte ovaj izveštaj koji je pred svim poslanicima. Verujem da ga svi u Vladi imate. Vama u svakom pasusu fiskalni savet kaže da ništa od onog što ste naveli u Predlogu ovog budžeta nije tačno. Da je u ovom trenutku vrlo verovatno da je udeo javnog duga preko 46%, da je usvajanje zakona o fiskalnoj decentralizaciji i sve one uredbe koje su usledile posle toga, a bez reformi drugih segmenata budžeta i države proizvelo vrlo ozbiljnu rupu u ovogodišnjem velikom nacionalnom centralnom budžetu. Postoji jedna potpuno neverovatna rečenica u obrazloženju zakona kada objašnjavate gde ćete naći tu razliku od čini mi se 40 milijardi, kao što smo i rekli polovinom ove godine. Ta rupa će biti 40 ili 43 milijarde već na početku 2012. godine, odnosno za fiskalnu 2012. godinu, pa postoj odgovor da će se deo od 15 milijardi dinara naplatiti iz stečajne mase preduzeća koja su u stečaju. Da li ste vi zaista ozbiljni kada napišete takvu rečenicu u budžetu? Iz koje stečajne mase kojih preduzeća? Iz stečajne mase onih preduzeća koje u međuvremenu preko velikih državnih gubitaških javnih sistema preuzimate, a onda se oni pojavljuju kao sponzori različitih sportskih, kulturnih i drugih manifestacija, sve u predizborne svrhe. Juče je počelo NBA prvenstvo za ovu godinu. Bilo je mnogo pregovora, mnogo muke, tako je u tržišnoj privredi gde je i sportska liga kompanija ili preduzeće, na kraju su se svi dogovorili. Počela je liga za Božić i svi će na kraju zaraditi. U Srbiji nema tih problema. Sponzor te propale prve košarkaške lige je pre nekoliko dana postalo preduzeće "Agroživ", kompanija koja je preuzela veliko holding društvo Srbija gas, čiji je direktor Dušan Bajatović, poslanik u ovom parlamentu, kompanija koja je danas zadužena za preko 600 miliona evra, kompanija koja bez ičije saglasnosti potpisuje ugovore na narednih deset godina za uvoz ruskog gasa pod fiksiranim uslovima, monopolistički ugovor, bez da postoji odluka makar Vlade, a recimo i ovog parlament za tako nešto. U takvoj zemlji, gde 600 miliona evra, gde 2,8 milijardi evra za penzijski fond ne znači ništa, onda možete da napravite kakav god hoćete budžet, da kažete da je on, šta je bila jučerašnja formulacija? Socijalni sa izvesnim primesama razvojnog i investicionog. Kada napravite budžet koji u tragovima ima investicione i razvojne mehanizme, onda ne možete da očekujete da se, ne u narednih pet, nego u narednih 50 godina popravi ova crna slika koja kaže da vam 48% budžetskog troška ide na socijalnu zaštitu, a još 15% na odbranu. Šta ostaje za život u ovoj zemlji? Šta ostaje za kulturu, šta ostaje za sport, šta ostaje za obrazovanje, šta ostaje za zdravstvo? Jedna trećina budžeta koji se na kraju neće ni ostvariti sa više od 80 ili 85%. Nema političkih odgovora na to kakva će ova zemlja biti u narednoj godini, odnosno narednim godinama. To ova vlada, odnosno DS duguje građanima Srbije. To dugujete i zbog toga što vas na tako nešto obavezuju i ove silne stranice Predloga budžeta koje govore o tome gde ćemo se sve zadužiti ili kakve ćemo garancije izdati u sledećoj godini. To pokazuje koji su jedini politički, a onda i ekonomski ili najvažniji ključni, prirodni partneri Srbije koji nam pomažu da i u ovim godinama držimo nekako glavu iznad vode. Sto miliona dolara kredita Svetske banke, 383 miliona evra Evropske banke za obnovu i razvoj, još 526 miliona Evropske investicione banke, 115 miliona evra Nemačke razvojne banke itd. Ako su to naši partneri, valjda moramo i politički sa njima da sarađujemo i da se krećemo prema njima, pre svega prema EU u narednoj godini ili vi očekujete da je zaista moguće da Srbija nastavi sa ovakvom svojom generalnom državnom politikom, a da novac iz tih kredita ili nekih novih kredita u narednim godinama i dalje pristižu. Da li stvarno verujete da je moguće da postoji ovakva situacija na severu Kosova, a da i dalje budemo jedan od partnera recimo Nemačke razvojne banke od koje ćemo vući kredite po 2,5 ili 3% godišnje ili ćemo vrlo brzo biti osuđeni da se okrećemo isključivo onom kreditu od 800 miliona dolara od Ruske Federacije koji još ne možemo da realizujemo ili, koliko vidim, novim kreditima koje sada uzimamo od Azerbejdžana i Uzbehistana, pošto ste prvo izmislili Koridor 11 koji ne postoji na evropskoj mapi Koridora, u međuvremenu počeli izgradnju 11 kilometara, a završili dva i po kilometra, ako sam dobro shvatio predsednika Tadića kada je obilazio u pratnji novinara otvaranje te velike investicije, pa ćete onda to finansirati iz ruskih, iz turskih zajmova, iz kazahstanskih zajmova. Ne znam da li će na svaki kilometar tog puta biti i neka statua nekog diktatora preminulog iz neke od tih zemalja, kao što već mesecima krasi Tašmajdanski park u centru Beograda. Ako je to cena za ovakvu kosovsku politiku, onda to pošteno kažite, ali nemojte građanima da još jednom prodajete maglu ili iluziju, da je moguće da živimo čak ni na ovom kvalitetu života, sa ovakvim budžetskim izdacima za plate, penzije, socijalnu zaštitu, a da ništa ne promenimo u svojoj generalnoj, državnoj, spoljnoj, regionalnoj politici, kako god hoćete. Ako govorimo o ovih 15% koji odlazi na različite delove odbrane, onda teško da ćemo moći tako malo da izdvajamo u narednim godinama, ako se i dalje zadržavate na ovom konceptu vojne neutralnosti itd. Možda će vam biti čudno, ali ja se u jednom delu slažem sa ovim što je govorio gospodin Samardžić. Naravno, LDP kao izrazito proevropska stranka u Srbiji tu činjenicu da mi, za sada, samo plaćamo cenu primene SSP, iz nje izvlači drugačiji politički zaključak Naše evropske integracije moraju da se obnove, moraju da budu brže. Mi moramo što pre da steknemo status kandidata i da počnemo pregovore u 2012. godini kako bismo počeli da, kako bih rekao, stičemo i neku vrstu normalne kompenzacije za ono što danas gubimo, recimo, na carinskim prihodima primenom SSP. Ovo što se danas dešava, ta sve strašnija simetrija u troškovima koje imamo, posledica je naših grešaka. Posledica je toga da SSP nije napravljen tako da se primenjuje na jednu zemlju 10, 15 ili 20 godina, nego da njegova primena traje između tri i pet godina, da za to vreme zemlja uđe u pregovore, da počne da otvara poglavlja, da počne da vuče novac iz strukturnih i svih drugih fondova EU i da na taj način kompenzuje štetu koju ima i plati reforme koje mora da izvrši. Ništa od toga ne postoji u ovom vašem Predlogu budžeta i ništa od toga ne postoji u tim velikim i silnim izjavama kojima bombarduje javnost naši politički lideri, pre svega, predsednik vaše stranke, istovremeno i predsednik Srbije Boris Tadić. Možda su teme koje se čuvaju za ulazak u predsedničku kampanju u drugoj polovini sledeće godine, u nekim novim koalicijama, u nekim novim stabilnim uslovima, u situacijama kada neće biti ovde bitno ni da li je 127 ili 135 poslanika, kada ćete možda krenuti putem pravljenja neke druge vrste koalicije koja će vam omogućiti da možda na uspešniji način sprovedete politiku i Kosovo i Evropa, tako što planirate verovatno da nema proevropske opozicije u ovom parlamentu. Premijer je negde u pauzi, to sam uspeo da vidim u medijima, rekao da neće biti novih zaduživanja. Molim vas da demantujete ili potvrdite tu izjavu premijera, zbog toga što je to vrlo važno za građane ove zemlje. U jednom trenutku je rekao zaista neverovatnu stvar predsednik Vlade, da smo se sa rezultatima, sa posledicama krize nešto bolje suočili zbog toga što su u međuvremenu pokrenute ozbiljne reforme, pa, između ostalog, i reforma penzionog fonda. Molim vas da mi odgovorite, da mi objasnite – koje su to reforme u penzionom fondu sprovedene, osim ako ne podrazumevate da je reforma ovo što ćete, nakon što ste u ovaj veliki praznik, državni, penzioni fond, da tako kažem, opšti, pre nekoliko godina utopili novac fondova koji su od tada, manje-više, uspešno poslovali, samostalnih delatnosti, s druge strane poljoprivrede, sada u taj fond, u kome već nema novca, ubacujete i obaveze prema vojnim penzionerima. Time uvećavate i one obaveze koje su nastale u prethodnim godina. Znate da prema tom segmentu, prema toj grupi stanovnika postoje nasleđene obaveze koje su se vrlo neuredno servisirale. Konačno, veliko pitanje subvencija, LDP na tome uvek insistira, godinama to radimo, situacija nije ništa bolja nego ranijih godina. Šezdeset dve milijarde subvencija ukupno od toga 130 miliona železnici, pre nekoliko dana vam je pokradena oprema na železnici, na nekoliko tačaka, na pruzi Beograd - Bar nisu se obraćali vozovi. Ništa od velike ruske pomoći u toj oblasti. Ima do duše, postoji i ove godine jedna novina u tome, inače najtužnije segmentu budžeta koji pokriva subvencije, a to su subvencije za puteve Srbije, skoro 90 miliona evra. To je polovina subvencija koje su recimo planirane za sektor poljoprivrede, a one će iznositi oko 200 miliona evra. Vi očigledno pripadate toj školi mišljenja koja kaže da i podsticaj, da je nešto što treba uračunavati, ali se na kraju suočavate sa onim problemom da sredstva podsticaja ne odlaze u unapređenje poljoprivrede i proizvodnje, nego praktično kao neka vrsta socijalne pomoći ugroženi poljoprivrednim domaćinstvima, ali ne sumnjam da će moja koleginica Marija Bugarčić o tome mnogo više govoriti u nastavku. Konačno, možda poslednje pitanje, osim ovih političkih odgovora koje očekujemo je pitanje šta ćemo sa projekcijom fiskalnog saveta koji kaže da će prihodi na kraju sledeće godine, kada bi ova vaša Vlada vladala do kraja 2012. godine, bili bi manje 350 miliona evra nego što je ova projekcija. Ako je to tačno, gde ćete naći novac koji nedostaje za servisiranje ovog socijalnog budžeta sa primesama razvojnih elemenata.
Reč ima narodni poslanik Zoran Kasalović.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, nesumnjivo je da se Vlada Republike Srbije u uslovima novih nagoveštaja razarajućih efekata svetske krize i po pravilu maksimilističkih zahteva korisnika budžeta, našla pred još jednim značajnim izazovom, da kroz realno moguć budžet projektuje ekonomsku politiku, sa najboljim odgovorima u 2012. godini. Povodom Predloga budžeta za 2012. godinu iz različitih uglova, svakako je moguće kreirati nekakva drugačija rešenja od predloženih i naravno, to su opozicioni poslanici već činili i mi vidimo neka drugačija rešenja u tom smislu. Konkretno, predložili smo jedan amandman koji se tiče razdela potpredsednika Vlade sa idejom da određena potrebna sredstva dodatno izdvojimo za razvoj mladih i talentovanih učenika, a takođe i za pospešivanja učeničkog standarda. Međutim, smatram da i pored svega ovoga moramo imati jedan pozitivan stav i pristup i reći da ovaj Predlog budžeta za 2012. godinu, predstavlja izraz realnosti u kojoj se nalazi srpska ekonomija, suočena sa problemima koji se odražavaju na punjenje budžeta i da je kao takvog potrebno usvojiti, jer će on predstavljati predmet stabilnosti javnih finansija i ekonomske politike Vlade Republike Srbije u 2012. godini. U tom kontekstu, potrebno je imati u vidu činjenicu da je preko 75% ukupnih rashoda ovog budžeta definisano zakonima i da je ovaj predlog bio definisan nivoom fiskalnog deficita, zakonskim obavezama države kada su u pitanju plate, penzije, socijalna izdvajanja i drugo, i obavezama servisiranja javnog duga. Ono što poslanički klub SPS-JS posebno ceni, a to smo isticali u raspravi kada je bilo govora o rebalansu, jeste da je ovaj predlog budžeta za 2012. godinu usklađen sa fiskalnim pravilima, jer deficit budžeta na konsolidovanom nivou od 150 milijarde se kreće u okviru od 4,25% BDP, što je ispod predviđenog maksimuma fiskalnim pravilima, ostavljena je određena rezerva, predviđajući moguće efekte ishoda do 4,5%, zatim usklađivanja plata i penzija vršiće se po predviđenoj formuli u skladu sa fiskalnim pravilima, dva puta godišnje, u aprilu i oktobru mesecu, a sve to sa druge strane usaglašeno je sa MMF, što predstavlja jednu potrebu kredibilnosti javnih finansija Republike Srbije. Mi cenimo da je to razlog za podršku, jer budžet koji je u skladu sa fiskalnim pravilima, a to smo predvideli Zakonom o budžetskom sistemu, svakako je garant stabilnosti javnih finansija. Druga stvar, ovim predlogom budžeta, neki to kritikuju, a mi smatramo da je to obaveza države i da je dobro što je ovim budžetom predviđeno oko 280 milijardi dinara, čime će se praktično obezbediti redovno i nesmetano isplaćivanje penzija svim penzionerima koji su stekli to pravo. To je obaveza države, nije obaveza ni preduzeća, ni privatnika, ni državnih preduzeća, bilo koga drugog, već države. Mislim da je ovo jasna poruka ovog predloga budžeta. S druge strane, što se tiče izdvajanja za socijalnu zaštitu, kada je u pitanju dečija zaštita, boračko-invalidska zaštita, učenički i studentski standard, izbegla i raseljena lica, sredstva koja se predviđaju ovim planom budžeta otprilike nude isti nivo socijalnih izdvajanja kao i u budžetu za 2011. godinu i biće svakako u tom smislu dovoljna da zadovolje sve potrebe socijalno najugroženijih stanovnika. Međutim, svakako da se sa tim ne treba zadovoljiti. Smatramo da u narednom periodu treba učiniti dodatne napore da se izdvoje dodatna sredstva i to je svakako još jedan od značajnih zadataka države. S druge strane, cenimo da najozbiljnije treba shvatiti upozorenja fiskalnog saveta i stručne javnosti, analizirati i pripremati mere kako bi se javni dug održao u zakonskom okviru od 45% bruto društvenog proizvoda, što znači da je potrebno uskladiti javnu potrošnju sa novonastalom situacijom u uslovima neizvesnog privrednog ambijenta, pogotovo u država, našim najznačajnijim partnerima iz EU i sveta. U tom smislu, ohrabrujući je podatak da predviđeni nivo iznosa kapitalnih investicija se kreće u nivou od 4%, što je neki pandan deficitu i time se može reći praktično da sav fiskalni deficit ide u kapitalne investicije, a da ostatak prihoda i rashoda je u nekoj vrsti ravnoteže. Mi smatramo i poslanici Socijalističke partije Srbije – Jedinstvene Srbije uvek će podržavati takvu mogućnost i takav vid zaduživanja i finansiranja kapitalnih investicija koja predstavljaju mogućnost da se određena dobra ostave budućim generacijama, a sa druge strane predstavlja potencijalni izvor novih radnih mesta. Uostalom, aktuelna svetska kriza je pokazala da nema jednog unificiranog rešenja i da su sve države donosile specifične mere za svoje stanje i svoje okruženje i da je potrebna određena vrsta i doza državnog intervencionizma. Utom smislu zaista smatramo ovakvu vrstu budžetskog deficita dobrim. Naravno da i dobrim signalom smatramo i to što ovaj budžet predviđa smanjenje troškova administracije sa 3,7% na 3% i to je, da kažem, nekakav uvod u buduće kreiranje i ponašanje kada je u pitanju budžet. Naravno, u celom ovom konceptu smatram i mislimo da ova vlada, a i neka buduća vlada, svakako mora najozbiljnije da pristupi jednom vidu reforme poreske politike, odnosno poreske reforme. U samom startu mislim da je dobro i svakako možemo podržati smanjenje poreskog opterećenja rada, a sa druge strane eventualnu kompenzaciju tih prihoda, svakako je moguće obezbediti dodatnim, progresivnijim oporezivanjem luksuzne potrošnje što koriste enormno bogati slojevi stanovnika. Naravno, ono što smo više puta kao poslanici Socijalističke partije Srbije – Jedinstvene Srbije isticali, smatramo da možda ako već nema dovoljno političkog sluha za jednu radikalniju poresku reformu da svakako poreska uprava mora da doživi jednu poresku reformu u smislu značajnije finansijske i materijalne podrške i mislimo da je u tom smislu i sazrelo potpuno vreme da se tu napravi značajan iskorak. Novom poreskom politikom, pored isključivog fiskalnog cilja koji predstavlja ubiranje dovoljnih sredstava da bi država mogla da funkcioniše, mislim da je potrebno definisati i određene socijalne ciljeve i da se takvom jednom poreskom politikom u ovim uslovima ekonomske krize, mogu smanjiti razlike u materijalnom položaju poreskih obveznika, pre svega, ostvarujući redistributivnu funkciju preko poreza na dohodak građana, sintetičkog poreza na imovinu, poreza na nasleđe i poklon, čije stope treba da budu svakako progresivne i više pogađaju poreske obveznike, čija je osnovica veća. Treba razmisliti dakle, o oštrijem oporezivanju luksuzne potrošnje, o oslobađanju od poreza na imovinu nepokretnosti malih vrednosti, oslobođenje egzistencionalnog minimuma za izdržavane članove domaćinstva i slično. Naravno, takođe smatram da i buduća poreska reforma treba da uvaži i mogućnost ostvarivanja demokratskih ciljeva jer Republika Srbija se suočava sa zastrašujuće niskom stopom nataliteta još od sredine osamdesetih godina prošlog veka i to je svakako državni problem, i država mora da preduzme deo troškova rađanja dece, njihovog izdržavanja i školovanja. U tom smislu, poznata su određena rešenja, poput olakšica za porez sa većim brojem dece, uvođenjem poreza na neženje, kakve smo imali u Kraljevini Jugoslaviji,Francuskoj i Rumuniji. Naravno, sve ovo je moguće, ove ekstrafiskalne ciljeve, sprovesti da se ne ugrozi onaj osnovni cilj fiskalni, ubiranje dovoljnih sredstava. Cenimo da je jedan ovakav predlog buduće poreske politike dobar i da li će se u ovom smislu i u ovom konceptu pojaviti na sceni Republike Srbije, u zakonodavstvu naravno da će zavisiti od nekih rezultata budućih izbora. Mi mislimo da će većina građana ovakav predlog i ovakvu poresku politiku prepoznati kao dobru za sebe. Želim da kažem da podržavamo odredbe Zakona o izmenama i dopunama zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranjekojima će se na poseban način urediti osnovica doprinosa i način obračunavanja, utvrđivanje i plaćanje doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za preduzetnike koji koriste odsustvo zbog porodiljskog odsustva, dakle porodiljama, a posao svoj nastavljaju preko ovlašćenog preduzetnika. Da se nadovežem i na prethodnu diskusiju i predlog našeg poslaničkog kluba, u tom smislu mi smo i jedno ovakvo rešenje predlagali pre od prilike pola godine i čini mi se da je uvaženi kolega Milisav Petronijević zdušno branio jedno ovakvo rešenje, ali u tom trenutku ono nije naišlo na podršku. Čini mi se da smo izgubili dragoceno vreme. S tim u vezi mislim da sa poreskom reformom treba hrabrije i odvažnije ući jer ona svoje efekte daje sa određenim vremenskim periodom razmaka od godinu dana te zbog toga ne treba gubiti dragoceno vreme. Doprinos jednom opštem ambijentu javinih finansija Republike Srbije doprineće svakakoi rešenje koje se nudi u budžetu u smislu povećanja iznosa sredstava za DRI i Fiskalni savet. Da podsetim, za DRI prethodne godine je bilo predviđeno 270 miliona dinara, a ove 440, a za Fiskalni savet sa 25 miliona dinara na 48 miliona dinara. Svakako da je namera Vlade očigledna, da se na ovaj način, kroz jačanje ovih institucija, doprinese transparentnosti i sigurnosti javnih finansija u smislu utroška svakog dinara iz budžeta Republike Srbije. tom smislu smatram da ozbiljno treba krenuti u razmišljanje i rešenja koja će biti korisna za sve buduće vlade u smislu koncipiranja programskog budžeta umesto linijskog budžeta, programskog budžeta koji će biti usmeren pre svega na merljivost rezultata i dobrim delom eliminisati i eliminiše nedostatak linijskog budžeta u kojem postoje velike diskrecione mogućnosti prilikom utroška. Šta to znači? Konkretno, neko ko ima planom 200 miliona dinara, toliko i potroši. Smatra se da je on možda uspešan jer je potrošio i namenski dinar, ali je pitanje kakav je rezultat i kakav je boljitak napravljen utroškom tih planiranih sredstava u budžetu. Želim takođe da istaknem i smatram da je dobro što su planirana sredstva u budžetu za 2012. godinu, kada je u pitanju MUP, nešto povećana, za nekih tri milijarde dinara pre svega jer je u ovoj godini na ovaj način zaustavljen jedan negativan trend smanjenja učešća MUP u ukupnom budžetu Republike Srbije, koji je, primera radi, 2002. godine iznosio 9,5%, a 2011. godine negde oko 6%. Ono što je bitno reći,za svo ovo vreme MUP je dobijao iz novih nadležnosti u smislu kompletnog obezbeđenja državne granice i svakako novih nadležnosti koje proističu iz zakona u vanrednim situacijama, upravljanje u vanrednim situacijama, protivgradna zaštita i tome slično. S druge strane, policijski službenici su bili jedini u državi koji nisu imali pravo na plaćeni prekovremeni rad, rad za vreme državnog praznika, noćni rad, smenski rad i drugo, što od 2012. godine svakako neće biti slučaj. Pored svega toga, pripadnici MUP bili su štedljivi, strpljivi, odgovorno izvršavali svoje poslove, ponekad izlažući opasnosti i svoje zdravlje i živote. Naravno, da to građani svakako prepoznaju i mislim da je Srbiji potrebna neselektivna pravda i da MUP pod rukovodstvom ministra Dačića, u ovom mandatu to dosledno i sprovodi. Upravo, baš kao i što je JP "Srbijagas", kada je u pitanjui kompanija "Agroživ", koja je pomenuta ovde, želeo bih da kažem da je to kompanija koja je za nepunih godinu dana, za gotovo 100% uvećala svoje kapacitete, da 1.200 uposlenih radnika redovno prima svoje plate, tople obroke, putne troškove i to može svaki radnik "Agroživa" da potvrdi, da oba sindikata koja egzistiraju u tom kolektivu, izražavaju maksimalnu i punu podršku novom menadžmentu, koji je uspeo da osvoji i tržište CEFTA i da u ovom trenutku, "Agroživ" bude potpuni lider u Srbiji kada je u pitanju živinarstvo i proizvodi od živinskog mesa. Naravno da je menadžment kao društveno odgovorna kompanija prepoznala mogućnost da i deo onoga što poseduje, podeli sa društvom i državnom Srbijom. Uložio je da uloži deo sredstava u sport. Cenim da je to jedan zaista marketinški potez, jer je košarka brend u Republici Srbiji. Dobro je da dva vodeća lidera u svojim branšama sarađuju. Ne vidim ništa loše. Još jednom ponavljam, "Agroživ" je uvećao svoje kapacitete, dobro radi i redovne su isplate. Sa te strane, apsolutan je napredak. Što se tiče ostalih predloga zakona koji su na dnevnom redu ove objedinjene rasprave, SPS – JS će u načelu podržati sve te predloge. Moje kolege će u daljem toku rasprave obimnije obrazlagati. Još jednom želim da naglasim da će poslanički klub SPS – JS podržati, pre svega, Zakon o budžetu za 2012. godinu, jer ga smatramo neophodnim, realnim i dobrim za Republiku Srbiji i sve njene građane u ovom trenutku. Zahvaljujem.
Iskorišćeno je 18 minuta od vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Narodna poslanica Jorgovanka Tabaković ima reč. Izvolite.
Poštovane kolege, predsedavajuća, gospodine Cvetkoviću, mislim da ste imali najkraće izlaganje o budžetu u istoriji države Srbije, novijoj i starijoj. Tek nekoliko rečenica ste potrošili na komentar budžeta i devet zakona koje mi u objedinjenoj raspravi treba da pomenemo ili obrazložimo. Ima dve – tri stvari na koje se nikada neću navići, bez obzira na godine, tolerantnost, strpljivost koju čovek dobija s godinama, a jedna od tih je to, da dobijemo budžet u zadnjem trenutku i da od šest tačaka dnevnog reda, pretvara se dnevni red u plus 11 i od toga devet uz budžet koji ima 981 stranu. Nije to slučajno. Vi mislite da će neke stvari ostati neviđene, nekomentarisane, a najmanje što sam očekivala to je da kažete – zašto kvarite Zakon o budžetskom sistemu koji je vas kao Ministarstvo finansija i za jednu ozbiljnu državu mali ustav po kojem se budžet donosi, jer on ne važi samo za jednu godinu, nego za sve buduće budžete i da ćemo ovde razgovarati o tome, da se i Zakon o budžetskom sistemu vrlo dosledno i konzistentno kvari na način kako se kvari i vođenje javnih finansija u državi Srbiji. Budžet jeste zakon koji je najvažniji. Svaki pojedinačni zakon dodiruje po neku oblast života – zdravstvo, saobraćaj, školstvo, a ovaj baš svaku oblast života. Baš svaku. Ne možemo da prihvatimo da vi o budžetu ili o delu koji tretira Zakon o budžetskom sistemu ističete samo dobre stvari, a da one druge koje nisu, ne dovoljno dobre nego koje su loše i razlog su za izmenu zakona, prećutkujete, ne pominjući ih, kao da ne postoje. Zato što imam malo vremena, jer će moje kolege govoriti o načelu, upravo ću konkretno i početi sa Zakonom o budžetskom sistemu, gde godinama odbijate da sve korisnike javnih sredstava, odnosno sve ono što formira Vlada Republike Srbije kao agenciju, organ uprave, neki organ koji god i kako god da se zove, niste iskoristili svoje zakonsko pravo da ih držite u konsolidovanom računu trezora, da vodite računa o tome gde im je novac, gde ga ulažu. Tri godine unazad, prilikom priče o izmeni i dopuni Zakona o budžetskom sistemu, prvo, donošenja novog, pa izmenama, vi ste taman bili usvojili kao jednu zakonsku odrednicu da ministar pravi taj spisak, a onda ste istisnuli iz ruku to ministru i rekli, to će da radi sa nekim organom koji se bavi statističkim poslovima. Zašto? Pokušavatekrajem 2011. godine da uverite građane Srbije da neki prihodi koja imaju neka regulatorna tela, a ogromni su, nisu po prirodi stvari prihodi države. Ne možete vi da menjate metodologiju ili da izvrćete reči kako vama odgovara, a uvek je sve na štetu građana Srbije. Jedan od primera za to je, da i dan danas nije pod kontrolom države ogroman novac koji se vodi kod Direktorata civilnog vazduhoplovstva i Agencije za kontrolu leta, a za naplatu onog što se zove – taksa za prelet nadnebom Srbije. Nažalost, u eri civilizacije, moja gospođa Čomić, sve je nešto često citiram u zadnje vreme, nadam se da joj neće biti zlo, kaže – od kad postoji internet, sve što radimo je javno. Nažalost, 2003. godine, kada ste donosili rebalans budžeta, zbog donošenja i ustanovljavanja ključa za finansiranje savezne države sa Crnom Gorom, lepo ste rekli, da u toj podeli organa i organizacija na zajedničkom nivou, smanjen je broj sa 56 na 23, od čega su u Srbiju prešli – uprava, carina, Agencija za osiguranje depozita, sanaciju i stečaj, to je ono što sada osigurava depozite i navodno čuva i troši više nego živa banka, i troši depozit one četiri ugašene banke, Komisija za hartije od vrednosti, finansijsko tržište, Zavod za biljne i životinjske resurse, Muzej istorije Srbije i Crne Gore, dok će se u narednih mesec i po dana formirati Direktorat za civilno vazduhoplovstvo i Agencija za kontrolu letenja. Jedan podatak koji demantuje sve one koji kažu da je merljiv broj onih koji su prešli sa saveznog na republički novo, koji kaže- u ovom transferu sa saveznog na nivo Srbije je prešlo 4.800 zaposlenih. Nikako se ne objašnjava brojka sa sedam na 28, sada preko 30, to dopunom iz saveznih organa. Namerno pominjem budžet iz 2003. godine, zbog toga što je naknada za korišćenje vazdušnog prostora koja se meri milionima evra danas van budžeta a bila je i jeste po prirodi stvari državni prihod. Tada ste, te 2003. godine, lepo i jasno govorili kako se pokriva budžetski deficit, precizno – donacijama 14,9 milijardi, prihodima od privatizacije 12,5, kreditima međunarodnih institucija 12 i domaćim zaduživanjem toliko i toliko. Umesto da s vremenom poboljšavamo način pribavljanja sredstava, njihovu evidenciju,izveštaje o trošenju, vi kontinuirane kvarite te zakone, dozvoljavate da novac otiče iz budžeta, pa kada oni to istroše i nemaju više te izvore, vrate nam se na budžet, kao Agencija za privatizaciju. Koja je sad novina urađena u ovom Zakonu o budžetskom sistemu, a mimo zahteva Fiskalnog saveta, koji je želeo da se zna samo gornja granica duga i neke tehničke, da kažem, karakteristike koje su vezane za domaćinsko ponašanje države? Vi ste novim Zakonom o budžetskom sistemu, i samo ću taj član da citiram, da građani čuju šta radite, članom 18. Predloga povećali Vladi diskreciono pravo da tekuću budžetsku rezervu poveća sa 1,5% na 2%, a koja se određuje u odnosu na ukupne prihode i primanja od prodaje nefinansijske imovine za budžetsku godinu. Šta je to primanje od prodaje nefinansijske imovine, prihodi i primanja od prodaje? Štampanje, odnosno emisija obveznica. Vi stimulišete samu Vladu, sami sebe da što više toga emitujete. Sad ste prinuđeni da pasivom pokrivate pasivu, od vremena Makijavelija do danas oproban sistem, kreditom refinansirate kredit, pa još i povećavate sebi pravo da ono zašta ne polažete računa Skupštini uvećate sa 1,5% na 2%, mereći taj procenat u odnosu na primanja od prodaje nefinansijske imovine za budžetsku godinu. Znači, ono što dobijete emitujući hartije od vrednosti vam je osnova da trošite i ne polažete nikom račun. Pošto Zakon o budžetskom sistemu poznaje i stalnu rezervu, ali se ona opredeljuje u iznosu od 0,5%, pa ima definisane namene, pa se kaže – zemljotres, vanredni događaji, klizišta, snežni nanosi, životinjske i biljne bolesti itd, dužni ste da Skupštini o tome podnesete izveštaj. To za vas predstavlja ograničenje diskrecionih prava u trošenju, zbog čega niste pribegli zahtevu da kroz Zakon o budžetskom sistemu povećate ovu rezervu, nego ovu drugu, jer vam nije bilo malo, nije vam bilo dovoljno da kroz sopstvene prihode mnogih ministarstava ulažete u godini izbora novac onako kako vi mislite da treba. Znači, ova vlast od 2004. godine do dana današnjeg umesto da kontinuirano poboljšava izveštaje, centralizuje račune, ona je tek u 2012. godini prihvatila primedbu da se i devizni računi korisnika, indirektnih i direktnih, budžetskih vode kod Narodne banke i da vi o tome imate uvid. Opet ostavljate neki izuzetak. Vama su se izuzeci u trošenju, ne prikazivanju trošenja, pretvorili u pravilo. Da nije Državne revizorske institucije nikada ne bi saznali mnogo toga o načinu kako raspolažete loše parama građana. Da nije Fiskalnog saveta, koji je ovog puta časno odbranio svoje ime i ulogu, donoseći jednu analizu vašeg budžeta za 2012. godinu, mi bi se zaista pitali da li živimo u srednjem veku? Pošto ste rebalans analizirajući, koji ste u decembru usvojili, propustili onako i ne gledajući ga, ovog puta su se osetili odgovornim i dali su nam objašnjenje da ova Vlada, ono što već svi znamo, u stvari čitav svoj budžet mora da troši na zakonske obaveze i na ono što su već preuzete obaveze po otplati duga, glavnice, kamata domaćih i stranih. Ali, za vas ostane uvek. Kad kažem za vas i za vaše specijalizovane i posebne usluge, uvek se nađe, pa se tako našlo i za Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja, da se kroz specijalizovane usluge, bez obzira na štednju, kažete – štedljiv budžet, uvažava krizu, uvažava niske procene bruto društvenog proizvoda, našlo se, bogami, i za onu Agenciju za privredne registre 210 miliona dinara, a nama ste u zakonu koji ste danas izglasali rekli da za tu agenciju ne treba novac. Gde je vama kredibilitet i kako vam verovati čak i ovaj podatak? Tu se sad lepo našla i Agencija za strana ulaganja, nje redovno ima, 508.190.480 dinara. Koji su efekti diplomatije ekonomske, te agencije koja promoviše izvoz, nastupa na sajmovima, to još nismo dobili. Možda će to biti nekada, zdravlje bože, ko doživi, ali se zato našlo, uvek se nađe, za subvencije privatnim finansijskim institucijama - milijarda i 500 miliona i subvencije privatnim preduzećima, gde su sredstva od ove aproprijacije, a reč je o 10 milijardi 450 miliona, namenjena za ulaganje od posebnog značaja za "Fijat" i drugo. Dokle više za "Fijat" i koliko više za "Fijat"? Kada će početi efekti od "Fijata" da dolaze? Da li budžet u kojem svi znamo da imate potcenjene rashode, a precenjene prihode, budžet u kojem ste vi prvi, i zato cenim vašu pojavu kao ministra finansija, priznali da prethodni ministar nije prikazao dug prema Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje, tada je to bilo nekih, čini mi se, 23 milijarde dinara, pa se suficit pretvorio u deficit, danas to isto radite i vi sami? Vas Fiskalni savet optužuje da niste prikazali sve obaveze koje imate. Nemojte posle da mi kažete – vi ste mnogo tema otvorili i načeli, 981 strana ima toliko tema. Ne prikazujete sve obaveze države onako kako bi moralo, onako kako smo vam Zakonom o budžetskom sistemu tražili još 2009. godine da to učinite. Nema te metodologije i te crte ispod koje može da se sakrije ono što mora da bude budžet, a on mora da bude sveobuhvatan plan prihoda i primanja ostvarenih po osnovu prodajne finansijske imovine, svega onog što emitujete kao hartije, zaduživanjem i plan rashoda i izdataka za nabavku nefinansijske imovine, finansijske imovine i otplate kredita, jer je budžet osnovni dokument ekonomske politike Vlade. Ne vredi da crte stavljate ni ispod, ni na sredini budžeta, jer kad pristigne kamata i kada đavo dođe po svoje, onda uđemo u zonu crvenog pa kažemo, koristim priliku što ste tu i nadam se da ćete mi odgovoriti - rebalansom za 2011. godinu, u kojoj se još uvek nalazimo, gospodine Cvetkoviću, vi i vaši stručnjaci ste predvideli da će kamata na strane kredite iznositi 14 milijardi dinara. Po rebalansu ste shvatili da vam treba još šest milijardi, što znači 50% promašaja za otplatu kamata po stranim kreditima. Ni jedne reči i rečenice obrazloženja nema u ovom rebalansu. Euribor nije skočio. Neki tajni zajam, po kojem se hitno i odmah morali da platite kamatu, ne znam da je postojao, jer obično sve ide sa grejs periodom dok traje ova Vlada ili makar dok uzme predah za sledeći koalicioni kapacitet i neku kombinatoriku kojom ste navikli da se bavite. Otplate po osnovu aktiviranih garancija, predviđeno sedam milijardi, a po rebalansu je kao dve milijarde manje, ali zato u ovoj godini vi planirate 11 milijardi za otplatu po garancijama, gde dovodite u pitanje osnovne definicije instrumenata koje su finansijama poznate od vajkada. Po pitanju "Fijata" vi se ponašate kao prvi obveznik te garancije, ne kao avalista, ne kao jemac, ne kao neko ko će ako ne plati prvi dužnik platiti. Vi kažete i za "Fijat" i za mnoga javna preduzeća – mi moramo da platimo jer oni posluju neprofitabilno. Da li stvarno očekujete da građani ćutke i dalje finansiraju ovakav budžet, u kojem ono što je rak - rana ovog društva, a to je prebrzo zaduživanje u zadnje tri godine, neodmereno, loše procenjivanje kamata po tim kreditima koji su ovde reklamirani kao najpovoljniji, bez procene efekata ulaganja, da bi nazvali taj rebalans razvojnim, socijalnim, štedljivim, rebalans u kojem ste predvideli da kupite avion, zgradu za Agenciju za borbu protiv korupcije, koja vam služi za obračun protiv opozicionih stranaka. Tu je ušao URS kriv i dužan. Treba vam da kupite zgradu za Prvi osnovni sud i da to radite tako da bi mogli da kupite i izgradite još 50% kvadrata više i mislite da to može da traje neograničeno dugo. Zato ste to saželi u ovih dvadesetak minuta, da se kaže što manje može. Šta je strašno? Niste zaboravili da izbrišete iz ovog budžeta to da neka stavka 481 podrazumeva isplatu političkim strankama kada održavaju poslaničke klubove. Sramota. Toliko ste unizili Skupštinu kao instituciju i poslanike, sve, da vam je bilo teško da izbrišete rečenicu koja nema osnova, jer se u ovoj Skupštini ne isplaćuje naknada za topli obrok, a ne dnevnica poslanicima, već treba godina, niti im se plaća održavanje poslaničkih klubova. Zašto to piše u materijalu? Znači, sitnica je to. Da, vas neka pljuju, vi izgledajte trošadžije, a mi, ministri, možemo, ne svi, ali zato mogu da se tako procene sopstveni prihodi, npr, u Ministarstvu poljoprivrede, da se čovek uhvati za glavu i kaže – sa pet milijardi sad ljudi zarađuju 15 milijardi sopstvenih prihoda. Odakle? Tražim amandmanom da odvojite te sopstvene prihode od namenskih, a to vam je DRI tražila još pre dve godine, da bi mogla da prati i pribavljanje tih sopstvenih sredstava i njihovo trošenje, ali i namenskih sredstava, jer uz svo poštovanje koleginice Diane Dragutinović, koja se ovde kao žena teško mogla boriti sa svim koalicionim interesima, ali je svoj posao dobro umela da radi, jednom prilikom izjavi da se dve milijarde dinara nalazi van kontrole budžeta, misleći u jednom velikom delu i na ove sopstvene prihode koji se tako lepo ne prikazuju, a vi na to žmurite i ćutite, ali i onaj ogroman deo, poput Agencije za kontrolu leta i mnogih od onih 136 agencija koje su vam van konsolidovanog računa trezora i koje održavaju likvidnost poslovnim bankama, od kojih nelikvidan budžet uzima kredit, odnosno sopstvene pare pozajmljujući od poslovnih banaka. Šta je najzanimljivije? Svi se borimo da banke rade sa privredom, a u stvari dalje forsirate oslobađanje prihoda, dobit na prihod od kamata onima koji trguju sa tim hartijama od vrednosti koje vi izdajete i time kažete da niste ni za proizvodnju, ni za rast i reindustrijalizaciju, ni za razvoj. Vi ste za finansijske manipulacije u kojima beda građana i privrede jeste osnov na kome traje raskoš ove vlasti. Zato ovaj budžet ne može da dobije ni jedan plus, a kamo li prelaznu ocenu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Mlađan Dinkić.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Cvetkoviću, mi iz URS ovo vidimo kao jedan čisto tehnički budžet. Mislim da ne vredi mnogo o njemu trošiti reči, jer jasno je i onima koji se ne razumeju u javne finansije, kad pogledaju stavke ovoga budžeta, da ova Vlada mora odmah da radi rebalans i da ovaj budžet nije pravljen za celu 2012. godinu, već je napravljen da bi se omogućila isplata penzija, plata u školstvu, zdravstvu i drugih stvari u prvim mesecima naredne godine. Neozbiljno je davati ozbiljnu analizu ovog budžeta, jer onima toliko puno mana da nema smisla čak ni kritikovati ga, ali želim da iskoristim ovu priliku da kolegama narodnim poslanicima ukažem na to da, čini mi se, u Ministarstvu finansija, koje je predlagač ovog budžeta u ime Vlade, ne postoji jasna ideje i svest šta, zapravo, treba da se uradi u našoj zemlji kada su javne finansije u pitanju, kako ne bi stalno imali ovakve rasprave o budžetu. Naime, nije mi jasno što su pre izvesnog vremena uopšte predlagana fiskalna pravila, kada su već prekršena ovim zakonom o budžetu, jer nije bitno da li je sada javni dug 44 ili 46% BDP, on će sa ovim budžetom sledeće godine debelo premašiti 50% BDP. Jasno je i već sada se vidi kako će se finansirati deficit od 140 milijardi republički ili 150 i nešto milijardi konsolidovani, nego zaduživanje. To je potpuno jasno i nema nikakve dileme da je to tako jedino moguće da se desi. Nema tih donacija, nema prihoda od privatizacije u uslovima krize. Dakle, jedno zaduživanje može da bude, a ne postoji nikakav predlog mera koji prati ovaj budžet, koji bi doveo do toga da se napravi plan kako da se to vrati u te okvire, ako su ti okviru uopšte dobro postavljeni. Ne znam da li je trebala Vlada da predlaže svojevremeno da nivo javnog duga i granica bude 45% BDP, kada je čak i onaj stari mastrijski kriterijum 60% BDP, kada jedna Nemačka ima javni dug od preko 80% BDP, a da ne govorim o onim zemljama koje su sada ušle u dužničku krizu, poput Italije, koja ima preko 120% BDP. Znam da je ideja bila da mala zemlja kao što je Srbija ima veći stepen opreznosti, ali je ceo cilj nerealno postavljen i sada se vidi, sasvim sigurno, prekoračen. Međutim, nije to najveći problem, jer ovde, osim pokrivanja budžetskog deficita, predviđena su i izdavanja garancija do 318 milijardi dinara, a garancije takođe mogu da postanu, pre ili kasnije, javni dug, tako da je jako teško proceniti koliko će javni dug preći 50%, ali 50 će sigurno preći do kraja sledeće godine. Ono što zabrinjava, je što ne postoji ideja kako da se ovo zaustavi, kako da se postave javne finansije na zdrave noge. Naime, Srbija ima ogroman problem što ima preveliku i komplikovanu administraciju vezanu za javne prihode. Po analiza međunarodnih institucija, Srbija je 177 na svetu, od 185 zemalja po tome koliko komplikovanu poresku administraciju ima. U Srbiji se porez plaća 66 puta godišnje, a u Švedskoj, na primer, samo dva puta. Onda ne čudi jedan od vrlo unikatnih Predloga zakona o poreskom postupku poreskoj administraciji, da poreska uprava, koja treba da kontroliše da li firme plaćaju poreze i doprinose, sama sebe predlaže da se rastereti tog posla i da prebaci taj posao na poslovne banke. Nama je ovde dat predlog zakona koji je potpuno nesprovodiv. Ne znam za primer, a voleo bih da kažem u kojoj to zemlji postoji, da poslovne banke kontrolišu uplatu poreza. One bi bile poreski organ, a ne bi bile poslovne banke kada bi to radile. To je posao države. Međutim, naša država ima birokratsku poresku administraciju koja naplaćuje ne samo osnovne poreske oblike, nego i mnogobrojne i rastuće svake godine kvazi fiskalne oblike i zbog toga očito nema vremena da se bavi svojim poslom ili nema dobru organizaciju. Šta je problem? Problem je što Srbija svake godine dobija desetine kvazi fiskalnih nameta. Ono što treba uraditi u Srbiji, ne menjati Zakon o budžetskom sistemu na ovaj način kao što je sadašnji ministar finansija i premijer predložio, nego zabraniti Zakonom o budžetskom sistemu da bilo koje drugo ministarstvo, sem ministra finansija, može da uvodi bilo koji poreski namet. Treba zabraniti Ministarstvu poljoprivrede da uvodi naknade za šume, za vode; Ministarstvu za ekologiju da uvodi naknade za ekologiju, bilo kom ministarstvu da uvodi takse i namete. To mora biti isključivo nadležnost Ministarstva finansija, a onda treba promeniti i Zakon o finansiranju lokalne samouprave, u onom delu koji daje mogućnost uvođenja neograničenog broja taksi gradovima i opštinama i zabraniti neki od oblika, npr. firmarine. Sada kada je usvojen predlog URS da porez na zarade čini jedan od osnovnih prihoda lokalnih samouprava, firmarine treba ukinuti potpuno ili makar za mala i srednja preduzeća. Nema potrebe da to postoji u Zakonu o lokalnim taksama. Veliko je pitanje da li bitan izvor lokalnih prihoda treba da budu naknade za korišćenje zemljišta. Treba usvojiti potpuno drugačiju logiku. Ne naplaćivati naknade za korišćenje, nego za nekorišćenje zemljišta, jer je problem što postoji puno zemljišta koje se ne koristi, a moglo bi korisno da se upotrebi bilo za poljoprivrednu proizvodnju, bilo za izgradnju, a na to se ne plaća nikakva naknada, a plaća se naknada onima koji rade, onima koji ne rade oni ne plaćaju nikakav porez. A može lokalna samouprava kroz porez na imovinu eventualno da kompenzira gubitak od ove naknade. Šta URS smatraju da treba uraditi? Treba smanjiti broj fiskalnih oblika na najmanju moguću meru, na minimum. Zna se šta su osnovni oblici. To je PDV, to su akcize, to su porez i doprinos na plate, porez na imovinu, carine, porez na dobiti i manje više to su ključni oblici. Treba poukidati sve ove naknade u poslednjim zakonima resornih ministarstava, jer ukupno opterećenje Srbije takvim kvazi fiskalnim nametima u ovom trenutku iznosi milijardu i po evra. Prema analizi koju su napravili stručnjaci naleda. Tu je dobar potencijalni izvor za smanjenje nameta privredi plus rasterećuje se birokratija u poreskoj administraciji. Dakle, što manje poreskih oblika, lakša kontrola i naravno što manji nameti za privredu. Ovde je problem sadašnjeg i budžeta, i poreskog sistema što je urađen po principu – drži vodu, dok majstori odu, jer jasno je da je neodrživo da se naknade za šume ne koriste za obnavljanje šumskih resursa ili naknade za vode se neće koristiti za navodnjavanje izgradnju brana, nego za isplatu dugova za subvencije. Dakle, ovo je jedinstveni zakon gde se naknade razne koje predstavljaju sopstvene prihode stavljaju u funkciju isplate subvencija. To je ne transparentno i tu je Jorgovanka u pravu, moram to da kažem. Znači, ovo što je rekla u pravu, nije transparentno da se na taj način pokuša zamaskirati da je budžet za poljoprivredu i dalje ispod 2,5% ukupnog budžeta, a doba dok sam vodio Ministarstvo finansija bio je 5%, to je, dakle, moguće. Bilo je 2005, 2006. godine 5% se izdvajalo budžeta za poljoprivredu, a ovo sada ispod 2,5%. Jedina dobra stvar vezana za ovaj budžet je što će lokalne samouprave imati više novca nego ranije, ima će 34 milijardi dinara više nego ove godine i to četiri milijarde dinara većih transfera, 30 milijardi više po osnovu prihoda od poreza na zarade. Ali, ako želimo da zaustavimo približavanje lošim scenarijima poput Grčke, zaista nova vlada će morati kompletnu poresku reformu da uradi kao svoj prvi korak, da uradi rebalans ovog budžeta, jer bez toga idemo ka raspadu sistema. Dakle, ovo najozbiljnije govorim, jer nije situacija ni malo jednostavna i čini mi se da premijer olako daje svoje izlaganje. Ne upozorava na rizike koji svi ozbiljni ekonomisti vide, mislim da to nije odgovorno ni prema poslanicima ni prema građanima. Naravno, da bi se sve ovo uradilopotrebno je i znanje i ozbiljna volja. Dakle, nije jednostavno reći ministru poljoprivrede ne možeš više da imaš naknade za šume i vode u svom razdelu, nego ćeš dobiti novac direktno iz budžeta, transparentno za navodnjavanje i za šume kroz neki drugi oblik, direktno iz budžeta, ali nećeš imati taj prihod. Zašto? Zato što kada ministarstva u koalicionim vladama, a sve vlade su bile i biće koalicione u Srbiji, kada ministarstva neke predloge nema šanse da iko osim Ministarstva finansija. Mnoga ministarstva koji čine Vladu to vide tek kada počne nešto da se primenjuje i to je loše. Čak mislim da je pitanje da li poslanici mogu sve to vide jer 2003. godine bilo je oko 120 različitih oblika u Srbiji. Kada sam napustio Ministarstvo finansija 2006. godine, to se značajno smanjilo, a sada u poslednjih pet godina ponovo se vraća na sličan broj kao što smo zatekli 2003. godine. Da ne govorim o tome da javni dug 2000. godine bio 160% BDP, da je oboren 2006. godine i 2007. godine na svega 30%, a sada je došao na ovu granicu od 45% i sigurno je prelazi na preko 50%. Mislim da je poštenije reći nisu dobro odmerena pisana pravila i postaviti fiskalna pravila koja su realna, a onda imati mnogo obavezujuće mere koje neće dozvoliti da se one prekrše nego ići svesno ka tome da se krši fiskalno pravilo, a pričati da se neće prekršiti. Pravilo nije pravilo, ako se krši. Mnogi problemi u našoj zemlji postoje zato što se ne zna red i zato što pravila mogu da se krše. Neću, uopšte da koristim klasičnih 20 minuta za svoju diskusiju. Ponavljam još jednom, budžet glasamo iz razloga da pomognemo da penzioneri do izbora imaju penzije, da učitelji imaju plate, lekari takođe inače taj budžet ne treba smatrati kao definitivan on će se sasvim sigurno menjati, nova vlada će ga menjati. Međutim, molio bih Vladu da razmisli neka povuče ovaj ekspermitalni deo zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Umesto da smo ovde dobili ovlašćenje za poresku upravu, da može da kontroliše tzv. sivu i crnu ekonomiju, jer vi znate da danas poreska uprava kontroliše samo registrovana preduzeća, a nema ovlašćenja da uđe u ona koja nisu registrovana. Tržišna inspekcija to kontroliše. Sa par stotina ljudi ona ne može da iskontroliše u 170 gradova Srbije sva moguća preduzeća. Dakle, Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji treba menjati, ali treba ga menjati u pravcu da se da ovlašćenja poreskoj upravi da kontroliše i crnu ekonomiju, a ne da ide samo u legalna preduzeća. Onda imamo nelojalnu konkurenciju,a treba potpuno odustati od toga da se bankama daje nalog da čine nešto što nije njihova prirodna uloga, da one budu poreski organ. Plus što je zakon napisan tako da se ne može jasno tumačiti, neće biti primenjiv, eventualno nije loše što je Vlada rekla da će od 1. juna da se primenjuje. A šta ćemo do tada imati? Imaćemo tehničku vladu. Šta ako se desi zagušenje sistema? Šta ako ne bude to funkcionisalo? Ko će tu da interveniše? Tehnička vlada i koji je njen motiv. Dakle, moj predlog je ili da se povuče ceo taj kompletan deo ili makar da se pomeri formalno na 1. januar 2013. godine, pa da u međuvremenu nova vlada skroz promeni taj zakon i da nikad ne stupi na snagu. Hvala.
Iskorišćeno je 14 minuta i 15 sekundi od vremena predsednika poslaničke grupe. Reč ima narodni poslanik Velimir Ilić. Izvolite.
Gospodine predsedniče Vlade, dame i gospodo narodnii poslanici, mi smo zbunjeni danas sa diskusijama koje slušamo iz vladajuće koalicije u vremenu kada treba da donesemo jedan od ključnih zakona za ovu godinu, a to je zakon o budžetu za 2012. godinu. Mi više ne znamo, gospodo iz vladajuće koalicije, ko kod vas kosi, a ko vodu nosi? Ko je Šojić, a ko je Ćira, onaj Ćirko? Sad smo ukapirali ko je Šojić, a sad smo ukapirali i ko je Ćira ovde prisutan i šta se tu upravo događa. Molim vas gospodo iz vladajuće koalicije da se uozbiljite. Vi danas, ovde ste došli kod nas da kritikujete jedni druge i da saspete u lice premijeru šta ne valja, a taj ste budžet zajedno pravili ovde dva meseca i raspravljali se oko njega i mi iz opozicije smo vam govorili šta ne valja. Vi ste to odbijali i rekli ste da imate saglasnost i svi ćutite, i svi lepo to glasate što treba, sve donesete, sve pokrijete, sve u rukavicama da bi vršili vlast, a onda naravno, počnete jednu priču koja ne liči ni na šta. Ko je kod vas opozicija, a koje pozicija? Ko je uz premijera, ko je protiv premijera? Da li ste vi svi u Vladi odgovorni za posao koji radite ili neko je odgovoran, a neko nije. Oni koji beže sad od odgovornosti, oni su najviše para potrošili iz prošlog budžeta. Sad vi treba malo treba da sednete i da se izdogovarate za ovu narednu godinu, mada ovaj budžet neće mnogo značiti, kao što reče jedan iz vladajuće koalicije od govornika, očekujemo brzo rebalans. Znači, vi ćete doneti budžet, izborni budžet, da ovo malo crkavice što imamo potrošite do izbora, a onda kud koji mili moji, a vi pravite rebalans ako mislite da preživite, ja sam tako razumeo. Možda nisam u pravu. Ali, ovo je vama izborni budžet i to se jasno vidi. Ovo je izuzetno neozbiljan budžet za jednu ozbiljnu državu. Zamislite, uz budžet u Zakon o budžetu vi stavite na dnevni red još devet tačaka koje niko ovde nije pomenuo. Ni jedna od ovih devet zakona koji prate budžet i koji su veoma važni za Srbiju nisu pomenuti. Premijer je održao jedan ekspoze svoj, koji je trajao jedno četiri, pet, minuta i hiljada strana iz budžeta je prepričao za par minuta. Osvrnuo se na neke stvari i tiho se povukao. E, sad je počela rasprava. Mi se slažemo da nema para za investicije, to vi ovde nagoveštavate. Ali, isto tako ne možete ovo što ima da potrošite na ovakav način. Kako? Šta ćemo sa socijalnom? Šta ćemo sa investicijama? Vi ovde navodite neke investicije pa, i prošle godine ste pričali o autoputu Beograd-Čačak kao nekih 10 kilometara velike investicije koju niste ni počeli, evo sad ste najavili u ovom budžetu, ogroman je to posao. Pa, idete ono malo radnete, pa preskočite nadvožnjak, podvožnjak, pa tunel, pa negde opet začeprkate malo nešto sa onim plavim šlemovima, pa se pojavite, pa se uslikate, pa najavite, pa kad se tamo slikate svi ste zajedno, a ovde kad treba sad da se razgovara šta da se uradi, onda ste nejedinstveni. Ovih dana vi otvarate neki hotel tamo gde nema puta do tog hotela. Milione evra trošite nenamenski u ovoj cikovini kad se zemlja bori da preživi. Kada hiljade građana ne može da plati struju, ne može da plati osnovne obaveze. Ovde slušamo između vas raspravu kako je neko razrezao velike namete. Tačno je kad se susretnu dva ministra finansija, pa ukrste koplja, pa ovo je stvarno smešno i žalosno slušati. Prema tome, opominjem vas gospodo iz vladajuće koalicije da za ovaj budžet koji ste nama predložili, koji je izrazito loš, koji je vaš izborni budžet, koji nema nikakvu perspektivu da izvozne programe, zapošljavanje, za neke radove koji će se izvesti. Vi ne smete da pipnete veliku investiciju. Vi ovde najavljujete, ja sam neki dan izašao, nisam mogao da slušam gospodina Ćirića, kad je počeo da priča, a želim sad da mu pošaljem poruku odavde. Ja, kao ministar za isto vreme uradio sam 15 kilometar više koridora nego vi danas koji ste samo radili koridore, i četiri i po hiljade kilometara puteva. Ništa nisam odneo kući, nego sam napravio, otiđite na Zlatibor Sićevačku klisuru, obiđite do Vršca, obiđite do Subotice onu traku, Beška i ono ostalo, Niška Banja, makedonska granica, pogledajte malo. Vi ste rekli da koncesiju ne može radi, ugasili ste najveću investiciju, i vi ste gospodine premijeru rekli da odustali su Alpina, nije tačno vi ste ih oterali. Niste im dali da rade, i sad pokušavate da prebijete preko investicije Beške, i na Beškoj se hvalite kako je izvođač bio odličan i tačno da je bio odličan i tačno je da bi odlično izveo i koncesiju. Vi se hvalite danas kako je taj Por i ta Alpina, trebalo je da rade koncesiju. Zašto ste prekinuli najveću investiciju? Obećali ste da ćete iz budžeta isplivati, iz privatizacije, da napravite četiri auto puta. To je predsednik obećao koji je tamo vaš neki glavni savetodavac za investicije, vodi neki savet za infrastrukturu. Šta ste napravili danas posle četiri godine? Ništa. Ovo vam je četvrti budžet. Četiri budžeta su prošla, ovaj je za narednu godinu, na narednu Vladu. Vi sada obećavate, iduće godine sve kreće, kreće ali bez vas, jer narodu je muka da sluša laži, lažna obećanja, lažne investicije, lažne priče od kojih nema ništa. Jeste li ovde u parlamentu obećali 200 hiljada auta "Fijat 2009". Gde su? Jeste li tražili pare za tu investiciju, jeste li je odobrili? Šta ste napravili danas kao rezultat? Ništa. jeste li rekli da ćete raditi i Pojate, Niš, Dimitrovgrad, šta ste napravili? Vi kao one male mašinice, zakopaju zemljane radove, svugde pomalo i ovo ste radili Novi Sad – Subotica, radili ste tamo gde ima najmanje saobraćaja i dobro je što ste to uradili, bar da ste nešto uradili, ali niste rekli nešto, da ste uništili sve putarske firme u Srbiji, sve građevinske u firme u Srbiji. Neću da vam pričam sada o Čipsari ponovo, neću da vam pričam o Niskogradnji, o Mahgnohromu, neću da vam pričam o preduzećima koja ste ojadili u procesu privatizacije, o vašim kupcima. Ne znam ko je vodio te vaše agencije, ali imamo dvojicu ljudi koji su vodili privatizaciju ključnu i oni sede jedan naspram drugog i mi slušamo kako kritikuju i pljuju jedan po drugome, gospodin Dinkić i gospodin Cvetković. Vi ste vodili privatizaciju. Koji je rezultat te privatizacije? To vi sedite pa raspravite. Prema tome, radili ste kako ste radili, kraj godine je došao, a ovo je možda zadnja sednica Skupštine, najverovatnije, jer vi pred izbore nećete smeti da date novu sednicu, tako da ovaj budžet koji usvajate i ovi silni zakoni, to je nebitno, jer će posle ozbiljna Vlada i jedan ozbiljan parlament, jedan ozbiljna vladajuća većina, sesti da napravi jedan ozbiljan budžet. Naravno, taj budžet će biti izuzetno ozbiljan. Vi ste ovde neke gradove dizali u zvezde, o Loznici ste pričali bajke, svako jutro u jutarnjem programu, Jagodina, to sve cveta, a ovde kada izdvajate za budžet, ispada da za one gradove koje ste najviše pljuvali, oni najbolji, a ovi, nema ih, propali u zadnjoj kategoriji i sa najviše sredstava koja izdvajate. Šta je istina, ja to ne znam. To vi znate sigurno. Šta je sa gradovima koje ste toliko hvalili, pa ste pričali da ti gradovi nisu platili po milijardu ulične rasvete, šta će sutra biti sa njima, ko će to da plati? Cena vaše vlasti je bila izuzetno skupa za Srbiju i neko će morati da plati sve ovo. Evo samo neke parametre da čujete, kada ste vi došli na vlast, u ovom budžetu, kada ste preuzeli vlast, bio je budžetski deficit 47 milijardi, a sada je 140 milijardi. To je krune vaše vlasti, to je uspeh vaše politike i vaše organizacije, a to što se vi sada međusobno svađate, to vi sedite pa se izrazgovarajte uz kaficu, pa vidite kako ćete da polažete račune. Zaduživanje države u 2008. godini bilo je 92 milijarde a sada 447,5 milijardi, gospodo. Ne mogu da komentarišem, komentar je suvišan. Zatim, kada ste vi došli na vlast, u onoj godini pre nego što ste preuzeli, otplata duga godišnja sa kamatama bila je 46 milijardi. Za 2012. treba 370 milijardi. Gospodo, od čega vi mislite to da platite? Pitam vas ko će to da vam plati i šta će buduća Vlada da radi i kako da uradi i da ovo pitanje razreši? Prema tome, vi ste Srbiju uveli u jedan izuzetno veliki problem. Uveli ste poljoprivredu u veliki problem. Industriju ste izbrisali. Proizvođači mleka ne postoje, ima samo u Šapcu jednamlekara i tu nema ovoga glavnog koji celo mleko iz Srbije otkupljuje kod seljaka po 24 dinara, vozi u Šabac, preradi, pa nam vrati posle i košta nas 86 dinara. Njegovi kamioni se razbiše. Ujutru voze mleko, a popodne nam vraćaju mlečne proizvode nazad, a naše predivne nove mlekare, sve ste ljude otpustili, radnike pustili kućama, mlekare zatvorili u vašem procesu privatizacije i mlekare, da ne nabrajam sada, sve pozatvarali. Da li samo ova u Šapcu može da preradi mleko ili ne može, to ne znam, ali to je vaša kruna. Uništili ste proizvođače mleka potpuno. Seljak prodaje mleko 2008. po 34 dinara u otkupnoj ceni, a sada, 2012. godine, po 24 dinara. U međuvremenu je nafta poskupela za duplo, koncentrati i sve ostalo višestruko itd. Da ne pričam o mesu, da na pričam o jagodičastom voću, da ne pričam o povrću. Znači, kompletno sve je raspad sistema u poljoprivredi. U industriji već ne postoji industrija, 70% industrijske proizvodnje je uništeno. To za vreme vašeg mandata, gospodo. Industrija u Srbiji ne postoji, negde u tragovima. Danas radi 301.000 ljudi, prima platu i doprinosi i treba da izdržava državnu administraciju koja je preko 118.000. Vi samo rastete sa agencijama i administracijom iz dana u dan. Izađite danas pred policiju i objasnite da li mogu da rade za 30.000, a neki u agenciji ima 130.000. Da li je to u redu? Recite, oni vas čekaju tamo, ceo dan su vas čekali, gospodine predsedniče. Čekali su vas i ispred predsedništva i ovde po parku. Pešačili smo ceo dan, ne možemo da se snađemo gde vas sve čekaju. Gde čuju da ćete da dođete, oni stanu, a vi svugde pobegnete. Ne može tako, moraćete jednom da stanete, da im objasnite. Prema tome, ima Srbija mnogo problema, ima jednu neozbiljnu vladajuću većinu koja se svađa iz dana u dan. Svi vi lovite sada - ovaj pljuje ovoga, onaj onoga, ovaj traži ovo, onaj ono. Svi ste sada pametni. Kada slušam Vuka Draškovića meni milina, pa kad čujem posle druge, pa treće, pa koalicije, a vi izađete pa ih ispljujete rafalno sve redom, a sedite u Vladu i delite odgovornost, gospodo. Ne interesuje mene kako ste napravili tu vašu kombinaciju, ali kombinacija vam ne funkcioniše. Rezultate nemate i kolektivno nas upropašćujete. Neke priče koje sada pričamo, neki su ovde u kampanji sa državnim parama godinu dana. Gde god mrdnete, njihovi bilbordi. Ministri su u kampanji godinu dana, a ništa ne rade. Firme propadaju, privreda propada, izvoza nema, nezaposleni ljudi a oni u kampanji samo grme po Srbije. Napraviste i neke regione, biće nam bolje. Vidim da se Kalanovićka ne gasi. Ćirić ne gasi mašineriju. Svi krećete u kampanju. Gospodo, o čemu se radi? O čemu se radi, gospodine predsedniče? Da li vi imate kontrolu nad Vladom? Kako vi sedite na čeluVlade, a jedan deoministara vam je u kampanjii non stop je u kampanji i priča priče i kritikuje vas, najgori ste premijer. Slušam te diskusije. Dođite malo, neka snime u unutrašnjosti šta se priča – najgori premijer od kako postoji vlada, čovek koji ne može da uradi ništa, ništa se ne pita, diriguje se iz nekog centra. To se priča, a ovde sedite zajedno i ovde jedni druge podržavate i glasate. Ako glasate za budžet koji kritikujete, to je zaista sramota. Prema tome, molim vas da sednete prvo, da se urazumite, da ovaj budžet povučete, da se malo izdogovarate, pa da idemo na neko privremeno finansiranje do izbora i da posle jedna ozbiljna vlada dođe i napravi jedan ozbiljan budžet. Tako je, gospodine Vlahoviću. I ti se slažeš samnom? Naravno, to je jedino razumno. Inače, ovo što mislite da radite, da prođete sa ovim budžetom, to zaista nema smisla. Vi ćete ovo možda izglasati, obezbedili ste neku većinu, izdilovali ste, ali od ovoga nema ništa. Sramota je što se ovo radi na ovakav način, što ste spojili deset tačaka, što želite da ovo prođe za dan, dva, da se o tome mnogo ne priča i ne piše, što skrećete sa teme na neke druge periferne stvari u vreme stvaranja budžeta. Šta ćete da uradite sa infrastrukturom, sa četiri milijarde dinara? Ništa. Otkud sada kod Ćirića za neki autoput nekih osam milijardi? Ćirić je rešio sva pitanja u privredi, u regionalnom razvoju, sve funkcioniše kao u SAD, ljudi zaposleni, izvoz ide, plate dobre i sada je rešio čovek da pravi malo i auto puteve. Dokon čovek, on hoće da bude maksimalno zaposlen. Kako vas nije sramota da nam servirate da Ministarstvo privrede pravi autoput? Da li je to u redu, o tome razmislite, gospodine predsedniče. Razmislite o mnogim stvarima. Čuli ste danas od ljudi koji su vam skrenuli pažnju da to ne valja. Ponavljam, ovo je u predvečerje izbora. Izbori se očekuju svaki čas. Dva meseca brzo prođe. To da ćete sa nekim kreditima koje ste sada podigli, sa nekim obveznicama koje ćete pustiti, uraditi neke poslove, nema od toga ništa. Kraj godine se bliži, on je za neki dan. Januar prođe, nema punjenja budžeta, februar je tu i imate izbornu kampanju i počinju izbori. Prema tome, gospodo, nemojte nas više mrcvariti sa ovim vašim napadima jedni na druge, sa vašim kritikama itd, već lepo vidite šta ćete da radite i kako i na koji način da se organizujete, jer sramota je da ovako završavamo jednu kalendarsku godinu u kojoj ste preko rebalansa pre mesec dana legalizovali sve što ste radili u toku godine. Ponavljam, nemate jednu putarsku firmu da valja. Ko vam je nosioc konzorcijuma za kineski most? Ko je? Šta je sa mostogradnjom? Šta je sa firmama, sa gigantima koji su ostali u Srbiji? Bila je umetnost uništiti putarske firme koje su bile najbolje u jugoistočnoj Evropi. Prema tome, želim vam sve najbolje, ali mrtva kapa da će nešto od vas biti do kraja godine.
Narodni poslanik Dejan Mirović ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo, predsedniče Vlade, mi smo zapanjeni da, jednostavno, umesto da se poštuje Zakon o budžetskom sistemu, Ustav i sve ono što pominjete u Predlogu budžeta, vi ste javno priznali ispred Vlade, ne vi lično nego kao premijer, da ste odložili donošenje i usvajanje budžeta na Vladi Republike Srbije jer je tako zahtevao MMF. Mi smo šokirani. Prosto je neverovatno. Da li MMF vodi ekonomsku politiku ove Vlade? Da li MMF piše ovaj budžet? Ako je tako, recite nam otvoreno? Zašto 45 dana kasni budžet? Zbog nekog gospodina Marka Alena sa kojim ste pregovarali, naravno, ne vi lično nego guverner i Vlada Republike Srbije, koji je bio predstavnik MMF za Mađarsku i za Poljsku ili za zemlje koje danas imaju dug, zamislite, Poljska ima dug od 625 milijardi dolara, Mađarska od 325 dolara. Da li to treba da nam bude uzor? Da li je to evropski standard? Ako je tako onda treba reći gospodinu Marku Alenu, predstavniku MMF, on donosi budžet, on govori koliko treba da se zadužimo, on govori koliko treba da bude javni dug, on nam naređuje kakva treba da budu socijalna izdavanja, da se smanji učenički standard, izdavanja za zdravstvo, sve ono što se pominje i što se navodi u ovom vrlo neoliberalnom budžetu, budžetu koji je usmeren protiv naših penzionera, protiv naših radnika, protiv prosvete, protiv zdravstva i, pre svega, usmeren je kao podrška porodici Anjeli, koja je vlasnik firme "Fijat", stranim bankama EU koje dotirate u ovom budžetu, i naravno, iznad svega i uvek iznad svega EU. Ovde imate jednu skandaloznu činjenicu sa pravne i sa ekonomske tačke gledišta, da u budžetu Republike Srbije imate ogromne delove gde se navodi šta mi navodno dobijamo iz IPA fondova. To je prosto neshvatljivo i zato smatramo da je, u pravnom i u ekonomskom smislu, prosto skandalozno da se budžet donosi zato što to traži MMF i da se radi prema projektima MMF. Šta konkretno znači? To znači da će budžet biti usmeren ka daljem stezanju troškova, za zdravstvo, za socijalu, za prosvetu, biće manje i subvencije i uprkos vašim trikovima koje pokušavate da preko akciza i usmeravanja u javne puteva, i značiće, ono što gospodin Bogdan Listofik, predstavnik MMF u Republici Srbiji, navodi u intervjuima to je opštepoznato da treba otpustiti, ponavljam, da treba otpustiti pet hiljada ljudi iz zdravstva, da treba smanjiti izdatke za prosvetu, da treba zamrznuti penzije, da treba reći da strane banke, tj banke iz EU koje imaju skoro 70% ovde finansijskog tržišta, rade dobro i da su dobre kamate koje su najveće u Evropi. To je skandalozno i to govori šta se dešava sa zemljom koja ne vodi svoj ekonomski program, koja sluša diktate MMF. Vi sigurno znate, da ne govorim u prazno, da ste uputili zajedno sa guvernerom pismo o namerama MMF, gospođi Lagard, ona je nasledila nesretnog Stros Kana i uputili ste joj pismo u kojem kažete da će se prodavati javna preduzeća, da će se smanjiti državna svojina, da će doći do novog talasa privatizacije, u trenutku kada upravo u zemljama odakle dolazi predstavnik MMF, Mark Alen, imate jednu vrstu nacionalizacije. Na primer "Bank of Skotland", koja je nacionalizovana, iako je najveća banka u Britaniji, "Hipo Alpe Adria Banka", koja ovde daje najveće kamate u Evropi. Prosto je neverovatno da pristajete na tako dvostruke standarde i to dovodi do ovakvih protesta, kao što je ovaj protest policajaca, jer usmeravate sredstva ka uplaćivanju kamata, ka dotiranju stranih banaka, dotiranju "Fijata" i porodici Anjeli. Priznaćete da oni stvarno nisu u gorem položaju nego što su naši penzioneri, zaposleni u zdravstvu, u prosveti itd. Prosto, ovo je jedan budžet koji je neshvatljiv sa socijalne tačke gledišta. U tom smislu, podneli smo 70 amandmana. Ti amandmani su usmereni ka smanjivanju troškova za EU, za putovanja ka EU. Na primer, u vašem ministarstvu finansija postoje ogromni troškovi, troškovi usluge po ugovoru, troškovi putovanja i sve se to opravdava nekakvim putovanjima, nekakvim susretima u Briselu, u EU, što je potpuno čudno i neprikladno, ako se zna da posle odluke Evropskog saveta od 9. decembra, nema šanse da sledećih 10-15 godina Srbija postane članica, nedaj bože, EU. Prosto, to je neverovatno, da se tolika sredstva izdvajaju u trenutku kada je ovako teška ekonomska situacija. U tom smislu smo naše amandmane i naše primedbe usmerili ka Kancelariji za evropske integracije, ka troškovima putovanja vašeg kabineta, kabineta predsednika Republike i drugih činovnika koji idu potpuno neprikladno, štetno i ekonomski necelishodno u EU i troše pare koje bi se mnogo bolje iskoristile. To je svrha naših amandmana. Takođe, na jačanju institucija Srbije na KiM. To je ono što treba da bude osnovno suština budžeta. Upravo ta sredstva koje izdvajate za EU, za jedan potpuno neprikladan projekat koji će možda trajati, 10, 15, 20 godina, ako ta tvorevina bude postojala, treba usmeriti, radi se o milijardama dinara, ka jačanju naših institucija na KiM. Zašto da ne? Imate pravo, nije valjda da gospođa Merkel vodi i ekonomsku politiku zemlje, imate pravo da preusmerite ta sredstva, recimo, izKancelarije za evropsku integraciju, iz ovog ministarstva gospodina Đelića, da usmerite ka kosovsko-mitrovačkom upravnom okrugu, prizrenskom, pećkom i bilo kom drugom koji postoji ovde u ovom budžetu. S druge strane, smatramo da je Nacionalni investicioni plan potpuni promašaj. Smatramo da dve milijarde dinara koje ste opredelili u budžetu za Nacionalni investicioni plan, treba usmeriti ka subvencijama u poljoprivredi. Iskustvo pokazuje da se Nacionalni investicioni plan koristi za pravljenje projekata koji favorizuju firme iz EU. Navešću vam poznate primere – most kod Beške, gde upravo austrijska firma traži od srpske države dupliranje troškova. Zamislite u ovoj krizi, i to za most koji je gradila "Mostogradnja". Zamislite šta je to? Isto se dešava sa Žeželjevim mostom, isto se dešava sa mostovima u Beogradu itd. Naravno, to sve treba prikriti sa jednom propagandom i ovde imamo u budžetu takve besmislice. Na primer imate, mislim da je to član 2. ili 3, a radi se o IPA fondovima, kao razvojna pomoć EU. Kada to pogledate to u budžetu, radi se o pomoći koju EU daje firmama iz Italije, Španije, Austrije, koje grade naše mostove ovde i drže naše poznate građevinare kao podizvođače. Radi se o pomoći kroz IPA fondove za propagandu EU u Srbiji. To treba jasno reći. Zato imate ovu kancelariji za medije, imate razne kancelarije, i konačno, imate jednu kancelariju koja je potpuno besmislena, a to je ova za gospodina Borka Stefanovića, to je kancelarija za nekakav pregovarački proces. Našim amandmanima smo potpuno preusmerili ta sredstva, koja se u suštini bacaju. Preusmerili smo ih na one kojima najviše trebaju – zdravstvo, učenički standard, socijalnu zaštitu, vojne penzionere i naravno za jačanje naših institucija na KiM. To je nešto gde ne vidim razloga zašto tako i vi ne uradite. Ne vidim razlog zašto ne bi primenili naše amandmane, pošto je naša namera dobra i smatramo da Srbija nema alternativu. Što se tiče EU, to je, verujte mi, jedan projekat koji je više nego diskutabilan. SRS je protiv toga u ekonomskom, političkom i svakom drugom smislu. Prosto je skandalozno da se ne zna koliki je odnos javnog duga prema BDP. Vi govorite, ne vi lično, nego Ministarstvo finansija govori da se radi negde oko 44%, a NBS govori da se radi negde oko 46%. To je skandalozno. Dve najvažnije institucije, ili vaš kolega koji je potpisao to sramno pismo o namerama MMF, guverner NBS govori da je dug 46%, a vi govorite 44%, tj Ministarstvo finansija. To pokazuje o kakvom se haosu radi i o kakvoj se koliziji radi u vlasti i u finansijskom sektoru. Kao posledica toga dolazimo do zaduživanja kod stranih banaka koje rade na teritoriji Republike Srbije i to sve ulazi, kao što ste napisali u budžetu, ulazi u javni dug Republike Srbije. Kada pogledate budžet, kada pogledate Predlog budžeta i kada pogledate kamate koje se plaćaju, to je najblaže rečeno, to nije ni zelenaštvo i nema izraza za tako nešto. Vi imate kamate od 5% pa nadalje. Imate kamatu na kredit Evropske investicione banke od 8%. Sa druge strane, to se navodi i u budžetu, imate kredit sa Rusima i sa Kinezima, koji su ovde napredni, maltene, Kinezi i Rusi nas iskorišćavaju ali, gle čuda, ti krediti imaju kamatu od samo tri posto. Kako je to moguće? Znači, nećemo ruske kredite, nećemo da napravimo projekat za ruske investicije ovde, ista ta Rusija daje 20 milijardi dolara EU. Prosto, to govori da se radi o jednoj vrsti čuvanja nečega što je propalo već po svim šavovima. Ne mogu da verujem da se tako zadužujete olako i po takvim lihvarskim kamatama. Pogledajte, na primer, zadužujete se kod "Unikredit banke" koja je za sedam posto kamata. Ista ta Unikredit banka je objavila pre nekoliko dana da povlači svoje zaposlene iz Ukrajine, Rumunije i Bugarske, da zatvara filijale svuda po istočnoj Evropi od Ukrajine pa nadalje, ali, gle čuda, samo ne u Srbiji. Jer, Srbija je raj za strane banke. Srbija je raj za banke iz zapadne Evrope, jer oni iskorišćavaju naše građane, zato što vlast i guverner nemaju hrabrost da im se suprotstave. Imaju i daju ovde najveće kamate u Evropi. To je skandal i zato imate u prvom članu ogroman porast iznosa za kamate, ako se ne varam, negde oko 14 milijardi dinara. Znači, Srbija radi da bi se očuvao socijalni mir u Austriji, da bi se očuvao socijalni mir u Italiji, da bi se očuvao socijalni mir u bogatim zemljama EU. To proizilazi iz ovog lošeg budžeta. Takođe, potpuno mi nije jasno, vi govorite da Srbija treba da dostigne evropske standarde. Vi znate šta je evropski standard kod javnog duga - 85% u EU u odnosno DBP, 85%! To je činjenica. S druge strane, imate Rusku Federaciju gde je odnos javnog duga sa BDP 12%. To je naš cilj, da imamo takav dug, a ne da kopiramo nešto što je loše. To treba da bude i vaš cilj, da kopirate takvu neku uspešnu zemlju kao što je Rusija, koja ima 12% duga u odnosu na BDP javnog duga, a ne da kopirate nešto što je već na ivici propasti i gdeoni sami ne poštuju taj pakt stabilnosti koji je donesen ugovorom iz Amsterdama 1997. godine. Sigurno ste čuli i gospođu Merkel, vašeg partnera, koja je rekla da se pakt stabilnosti ili taj procenat od 60% ne poštuje i da se negde 60 ili 70 puta prekršio u zadnjih 10 godina. Dakle, oni sami ne poštuju to, a traže to od nas. Ne kažem da je dobro zaduživanje, ali opet vam govorim da se jednostavno ugledate na nešto što ne postoji u praksi, da se ugledate na nešto što je faktički proživelo svoj vek u ekonomskom smislu. Dakle, radi se potpuno o neshvatljivoj politici. Takođe, vi imate zaduživanje kod Evropske investicione banke i refinansiranje za puteve Srbije 8,5%. To je skandal. To je neverovatna kamata i to je nešto što ne postoji u civilizovanom svetu. Našu posebnu zabrinutost izaziva vaša, ne naravno vaše lično, nego Vlade Republike Srbije, koju vi predstavljate, prosto jedno neverovatno insistiranje na takozvanom evropskim integracijama kada se radi o Prelaznom trgovinskom sporazumu. Pogledajte, u budžetu piše da carine padaju i dalje u odnosu na budžet iz prošle godine. Vi sada imate gubitak od šest milijardi dinara ili 60 miliona evra zbog primene štetnog Prelaznog trgovinskog sporazuma. Tačnije, i da bude jasno našim građanima, 60 miliona evra pri ovakvoj krizi, pri ovakvom životnom standardu građana Republike Srbije, mi kome dajemo? Dajemo EU. Prosto neverovatno i za tako nešto prostonema opravdanja. Tu vam treba čestitati na iskrenosti, dobro je da priznajete da su ti gubici, to piše u budžetu, u obrazloženju budžeta, nastali zbog primene Prelaznog trgovinskog sporazuma. Takođe, ovde govorite da će se povećati akcize. Vi sigurno znate kao doktor ekonomskih nauka, kao premijer, sigurno znate šta je akciza u ekonomskoj teritoriji. To je porez koji pogađa najsiromašnije delove stanovništva. To je suština akciza. Umesto da pokažete jednu vrstu nacionalne, ekonomske i političke odgovornosti, da ukinete Prelazni trgovinski sporazum i tako uštedite 60 miliona evra, da preusmerite to ka zdravstvu, prosveti, penzionerima, vi jednostavno podižete akacize i od siromašnijih građana uzimate dodatna sredstva, da bi ih usmeravali ka EU. To je suština ovog budžeta i to je suština neoliberalne politike ove Vlade koju ste vi i gospodin Tadić potpisali u pismu koje ste uputili za vreme podnošenja kandidature, gde kažete – iako se ne vrši više neoliberalna politika u svetu, već se uvodi protekcionizam, mi ćemo uvesti Prelazni trgovinski sporazum. Prosto je neverovatno i mi smo začuđeni da je tako nešto moguće na početku 21 veka i u trenutku kada se socijalna država, kada se socijalna davanja reafirmišu u celom svetu. Takođe, što se tiče pojedinačnih delova budžeta, npr. razdela jedan za Skupštinu, mi kao poslanici, kao deo ovog društva, mi hoćemo da se uštede troškovi i predlažemo našim jednim amandmanom da se 60 miliona dinara, koja su opredeljena za putovanja, tačnije za putovanja ka EU, usmere ka kosovsko-mitrovačkom regionu. Zašto da ne? Šta je to toliko strašno 60 miliona dinara usmeriti ka nekome kome je mnogo potrebnije? Isto smatramo i za Kancelariju za medije. Isto smatramo i za Kabinet predsednika Vlade, tj. vaš kabinet. Tu bi uštedeli četiri miliona dinara i to bi, recimo, usmerili, kao i iz Kancelarije za evropske integracije, za prosvetu i slično. Ne vidimo ni razloga da se tolike pare daju za avio službu. Tu smo uštedeli 30 miliona dinara i naravno uputili smo ih ka kosovsko-mitrovačkim okruzima. To je nešto što je logično i prikladno. Tako smo uradili i za Kancelariju za medije, u kojoj smo usmerili tih sedam miliona dinara ka Kolubarskom regionu, gde je došlo do, kao što znate, zemljotresa. Posebno je neshvatljivo da Ministarstvo odbrane odvaja ogromna sredstva, radi se, ako se ne varam, o nekih 80 miliona dinara, odvaja za finansiranje vojnih misija koje vodi EU. Istovremeno imate strašan problem sa vojnim penzionerima, sa njihovim stambenim problemima i mi smatramo da bi to bacanje para i to davanje para EU bilo kao deo nekakve misije, dok nam oni otimaju 15% teritorije. To treba usmeriti ka vojnim penzionerima, ka onima koji teško žive. Videli ste kakvi se strašni slučajevi dešavaju, pre nekoliko nedelja smo to videli, svi znate o čemu se radi. Takođe, smatramo da je skandalozno, to je vaše ministarstvo, Ministarstvo finansija, da dajete 211 miliona za članstvo u Svetskoj banci ili u Svetskoj banci koja je priznala KiM ili u Svetskoj banci koja pokušava da nam preko svog predstavnika ovde nametne program koji se zove: "Put ka napretku", a koji propagira sledeću formulaciju – zaposli pa otpusti, ili – dobro je da se Srbija zadužila, citiram program, za milijardu evra na finansijskom tržištu pod kamatom od 7,5 %. Tih 211 miliona treba usmeriti, naravno, ka prosveti, ka onima kojima najviše treba, ka zdravstvu, ka našim penzionerima. Takođe, mi usmeravamo, i ne vidim zašto to ne uradite, dve milijarde dinara upravo za agrarna plaćanja iz NIP i smatramo da treba pomoći našu poljoprivredu. Usmeravamo tih 100 miliona evra, koje ste opredelili Fijatu ili za pomoć porodici Anjeli u ekonomskoj krizi, usmeravamo na subvencije ka srpskim preduzećima, ka onim preduzećima koja imaju preko 50% srpskog kapitala, a ne za Fijat automobile koji imaju 67% italijanskog kapitala, tj. porodice Anjeli. Jednostavno, pokušavamo da ovaj loš budžet napravimo boljim, koliko se to može uraditi u ovakvim okolnostima. Smatramo i da je skandalozno, to se isto navodi u razdelu 20 Ministarstva ekonomije, da Srbija finansira strane banke na teritoriji Republike Srbije, da subvencioniše kredite takvim lihvarima koji imaju najveće kamate u Evropi. To se mora prekinuti i to morate jednostavno ukinuti i preusmeriti ka subvencijama. Takođe, smatramo da treba ukinuti brojne agencije, treba ukinuti agencije koje su za vreme vaše vlade duplirane i sigurno znate da ih sada ima preko 130, a kada ste vi postali premijer bilo ih je, ako se ne varam, negde 60. U tom smislu, ovo su naše dobronamerne kritike i ako želite dobro ovoj zemlji i ovom narodu, usvojite to i ovaj loš budžet će možda biti malo bolji. U tom smislu, pozivam vas da usvojite naše amandmane i pozivam vas da se ostavite tog tzv. evropskog puta, da se okrenete ka našim prijateljima u Rusiji i građanima Republike Srbije. Zahvaljujem.
Da li još neko do predstavnika želi reč? (Da.) Gospodin Aleksandar Vlahović ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo predsednice Skupštine, poštovani gospodine predsedniče Vlade, pre nego što krenem sa analizom budžeta, želeo bih, radi javnosti, da kažem nekoliko reči o konstatacijama koje su iznesene od nekih govornika, koje se tiču privatizacije. Dakle, sva pomenuta preduzeća, o kojima je govorio poslanik pre mene, su privatizovana u periodu kada je dotični gospodin bio ministar u Vladi i nemaju nikakve veze ni sa periodom kada je gospodin Cvetković bio direktor Agencije, a ja ministar za privatizaciju, niti kasnije, kada je gospodin Cvetković postao ministar finansija, a kasnije predsednik Vlade. Dakle, ako kritikujete da je nešto pogrešno urađeno u trenutku kada ste vi bili u Vladi, onda kritikujete sami sebe. Zaista bi bilo već jednom vreme da se vrlo jasno i precizno taj period koji se uporno pokušava monulitno da pokaže od 2000. godine na ovamo, podeli po pojedinim podperiodima odgovornosti, makar kada je privatizacija u pitanju i doći ćemo zaista do potpuno drugačijih rezultata u odnosu na one koji se godinama unazad vrlo svesno i vrlo tendenciozno poturaju. Sada ću govoriti o budžetu. Zanimljiva je naknadna pamet mnogih govornika koji su imali jednaku priliku i odgovornost da zajedno sa Demokratskom strankom učestvuju u kreiranju ekonomske politike i zanimljivo je, zaista, čuti predloge koji se tiču suštinske fiskalne konsolidacije, o čemu Demokratska stranka govori već proteklih deset godina. Ali, ovde ću vas podsetiti da za suštinsku fiskalnu konsolidaciju je potrebna i suštinska politička podrška i suštinski politički konsenzus. Ako govorimo o radu Vlade na čijem čelu je gospodin Cvetković i ako govorimo o budžetu za 2012. godinu, onda taj budžet ne možemo izolovano posmatrati u odnosu na kompletnu ekonomsku politiku koju je Vlada vodila od 2008. godine na ovamo. Činjenica jeste, koliko god se to nekom sviđalo ili ne, da je Vlada gospodina Cvetkovića napravila najradikalniji rez u pravcu fiskalne konsolidacije, tačnije smanjenje javne potrošnje. To je bio prvi instantni odgovor koji je uradila Vlada 2008. godine, onog časa kada je svetska ekonomska kriza zakucala i na vrata Srbije i kada se privreda Srbije, zajedno sa finansijskim sistemom, suočila sa velikim problemima. Podsetiću vas da, upravo zahvaljujući takvoj fiskalnoj konsolidaciji, mi nismo imali krizu finansijskog sistema, naše banke nisu bile pred bankrotstvom, niti su se desila katastrofalna proročanstva mnogih političara, nego naprotiv, završili smo i 2008. i 2009. godinu bez dramatičnih posledica. Završili smo tako da danas, kada pogledate mesto Srbije u poređenju sa okruženjem, onda možete zaključiti da je Srbija lider, ali u pozitivnom smislu, po nivou budžetskog deficita, drugim rečima, sve okolne zemlje imaju veći budžetski deficit, izuzev Srbije, činjenica je da Rumunija ima manji budžetski deficit zbog njihovog zaista konsenzusom dogovorenog ulaska u suštinsku fiskalnu konsolidaciju, o tome ću nešto kasnije. Kada pogledate nivo direktnih stranih investicija, sve okolne susedne zemlje imaju niži nivo direktnih stranih investicija, Srbija je tu istinski lider, kada pogledate nivo javnog duga meren procentom, u odnosu na bruto društveni proizvod. Srbija takođe ima najniži nivo javnog duga. Neću vam pominjati da Rumunija ima krizu duga, da se Mađarska zahvaljujući pomoći međunarodnog monetarnog fonda spasila od bankrotstva, neću vam govoriti o tome da danas mnogi predviđaju da Hrvatsku čeka grčki scenario, a naravno svi ste upoznati kroz kakve probleme danas prolazi Grčka, Italija i mnoge druge prezadužene zemlje. Fiskalno pravilo od 45%, koji su ovde neki kritikovali, predlagali, da se to podigne na 55%, nije slučajno izabrano i nije nekom palo na pamet da 45% proglasi kao gornju granicu duga, nego je ta gornja granica duga u odnosu na bruto društveni proizvod izmerena u odnosu na kapacitet privrede Srbije, a moramo zaista svi zajedno da se složimo da mi nismo završili ekonomsku tranziciju i da nas suštinsko-fiskalno prilagođavanje tek čeka. Dakle, budžet za 2012. godinu ima tri osnovne karakteristike koje su bile identične i sa budžetom za 2011, 2010. i 2009. godinu. Prva je da se radi o nastavku fiskalnog prilagođavanja. Ušteda do granice da dalje uštedu u budžetu jednostavno nisu moguće ukoliko ne želite da uskratite prava koja su zakonom definisana. Ako hoćete da smanjite izdatke prema penzionom sistemu i Penzionom fondu, ako hoćete da smanjite izdatke koji su ovde neki pominjali, naravno, to nije predlog Demokratske stranke, ako hoćete da smanjite druga socijalna davanja koja je takođe neko ovde pominjao, zaboravio sam ko, ako želite da smanjite drugi nivo koji je definisan zakonom, ako želite da smanjite prava, vi morate promeniti zakone. Nema više mogućnosti da se naprave značajnije uštede bez zadiranja u prava koja su zakonom definisana. Druga karakteristika budžeta jeste da je on sve vreme anticikličan. Kada neko kaže da smo imali budžetski deficit 45 milijardi, a sada imamo 153, on u suštini ne razume čemu služi budžetski deficit, verovatno se nije potrudio ni da pročita budžet, ali u to neću ulaziti. Budžetski deficit je osnovni instrument ekonomske politike. Ako imate pozitivnu ekonomsku konjukturu, onda možete da imate i budžetski suficit. Ako imate negativnu ekonomsku konjukturu, vaša ekonomija je u krizi, čitav svet oko vas je u krizi, ko će da stimuliše privrednu aktivnost, ako država ne povećava nivo kapitalnih investicija? Činjenica je da je maltene procenat kapitalnih investicija ili javnih investicija identičan procentu budžetskog deficita, zapravo, govori da je kompletan budžetski deficit upravo usmeren ka stimulaciji ukupne privredne aktivnosti. Dakle, druga karakteristika ovog budžeta jeste anticikličnost. Ta anticikličnost se ne vidi samo kroz nivo javnih investicija, nego pogledajte iznos subvencija, pa posebno subvencije u poljoprivredi, o čemu ćemo posebno razgovarati, naravno i onaj deo koji se odnosi na stimulaciju koju je Vlada Republike Srbije vrlo vešto i, rekao bih ekonomski efikasno iskoristila, stimulacije ili subvencije privatnim finansijskim organizacijama koje su se odnosile na sniženu cenu kreditiranja, što je bio jedan od glavnih odgovora ekonomske politike u 2009. i 2010. godini. Treća karakteristika ovog budžeta, što se može reći da je karakteristika svih budžeta, ali rekao bih i karakteristika stanja u kome se mi kao zemlja nalazimo, to je njena socijalna komponenta i socijalna dimenzija. Danas trećinu prihoda transferišemo ka Penzionom fondu. Ako se pogleda procenat u odnosu na javne rashode, to nije trećina, to je značajno više, to je skoro 40% ukupnih javnih rashoda. Kada svemu tome dodamo onaj državni ili budžetski deo koji se izdvaja za socijalnu pomoć ili socijalnu zaštitu od 12%, onda je jasno da više od 45 - 46% budžeta ima tu izraženu socijalnu komponentu. Dakle, budžet je istovremeno i anticikličan, drugim rečima stimulativan, razvojni. Možda je razvojni teška reč, ali je pravi i, rekao bih primereni odgovor ekonomskoj krizi u kojoj se nalazimo kao zemlja, zahvaljujući svetskoj ekonomskoj krizi koja je svuda oko nas. Sa druge strane, budžet i te kako vodi računa o onim slojevima stanovništva koji zahtevaju ovu podršku od budžeta. Podsetiću vas da je budžet i mehanizam preraspodele, pa samim tim ta socijalna komponenta budžeta mora da bude naročito izražena. Ako pogledamo samo strukturu budžeta, pre nego što krenemo na analizu prihoda i rashoda, treba da vidimo na čemu se ova budžetska projekcija zasniva. Tu su ključna tri parametra. Prvi parametar je projektovana stopa rasta. U ovoj godini ćemo imati rast približno na nivou od 2%. Taj rast je u septembru korigovan. Prvobitna projekcija je iznosila 3,5%. Korigovan je kao posledica drugog talasa krize koja je počela da ima svoje dejstvo u Srbiji negde od polovine ove godine na 2%. Mi ćemo imati 2% rasta do kraja godine. Govorim o 2011. godini. U 2012. godini predviđen je rast od 1,5%. Imajući u vidu očekivane druge makroekonomske parametre, o čemu je govorila i Centralna banka, smatram da je rast od 1,5% realno utemeljen. Što se tiče inflacije, inflacija se već sada u ovom trenutku nalazi u koridoru između 6% i 8% i ima jasnu silaznu tendenciju. Deflatorni efekti su vrlo prisutni. Nema objektivnog straha da će u narednom srednjoročnom periodu, odnosno u periodu od godinu dana i više, doći do povećanja inflacije, jer jednostavno pada promet, pada nešto što treba da stimuliše nivo inflacije. Samim tim, inflacija od 6% je realno utemeljena. Iskoristio bih ovde priliku, ne želeći da upadnem u rizik koje mnoge moje kolege čine, ne praveći razliku između monetarne i ekonomske politike. Ali, činjenica da imamo deflatorne mehanizme, verovatno će uticati i na monetarne vlasti i za nešto drugačiju, verovatno labaviju monetarnu politiku, što će bitno pomoći sveukupnoj privrednoj aktivnosti. Dakle, zaključujem, da su parametri na osnovu kojih je javni prihod i javni rashod projektovani, da su ti parametri realno utemeljeni. Kad pogledate prihodnu stranu, tu dolazi do korekcije, prostom računicom zaključićete da je korekcija u stvari samo rezultat dostignute inflacije u 2011. godini. I zaista, na prvi pogled izgleda da je tako, jer ako smo imali nivo prihoda od približno sedam milijardi u 2011. godini, a projektovanom 750 milijardi, to vam je povećanje za nekih 6%. Međutim, ti prihodi su svakako značajno veći u odnosu na 2011. godinu., imajući u vidu da je deo prihoda otišao ka lokalnim samoupravama, zahvaljujući promenama koje smo u ovoj skupštini usvojili Zakonom o finansiranju lokalnih samouprava i sa druge strane promene se konstatuju i kod promenjenog akciznog ubiranja, odnosno promene Zakona o akcizama. Ono što je bitno istaći, to je da taj rast akciznih prihoda delimično u budžetu, što je u suštini takođe jedna tehnička preraspodela, pošto je deo akciznih prihoda odlazio direktno ka Javnom preduzeću "Putevi", ali delimično apsorbuje činjenicu da budžet ostaje kratak za iznos novčanih sredstava, govorim o budžetu Republike, za iznos prihoda koji odlazi ka lokalnoj samoupravi. Kad to gledate na nivou budžeta opšte države, tu nema velikih razlika. Tačnije, nema uopšte razlika, jer budžet opšte države, kao što znate, obuhvata budžet Republike, budžet AP, budžet lokalnih samouprava i budžet JP "Putevi". Očekivani rast PDV treba da bude samo rezultat boljeg i efikasnijeg rada poreske uprave. Siguran sam i ne samo kod PDV, i kod drugih oblika oporezivanja, da apsolutno ima prostora u delimičnom zahvatanju dodatnih javnih prihoda u onoj sferi koja se popularno zove sfera sive ekonomije. Ako gledate na drugoj strani rashode, taj iznos, povećanje je nekih 25 milijardi dinara, ali ono što bih sada istakao, to je da padaju, pada nivo diskrecionih rashoda, a raste nivo nediskrecionih rashoda. Šta to znači? To je dobro. Rast nivoa nediskrecionih rashoda to je rast onih rashoda koji su zakonom definisani, dakle prava. Rast diskrecionih rashoda to su subvencije i sve ono što je rezultat diskrecione politike pojedinih ministarstava. Tu želim da kažem i pokušaću da skratim moju priču, pošto vidim da vreme neumitno odlazi, a vreme je resurs koji se ne vraća, tu želim da kažem da ako govorimo o anticikličniosti, pomenuo sam da 4% BDP se odnosi na javne investicije. Naravno, one se ne vide u budžetu Republike, ali u budžetu uopšte države tih 4% možete da pronađete i videćete. Ono što je ovde jako bitno to je da se smanjuju subvencije koje idu ka Železnici. To znači da treba očekivati da će Železnica ući u postupak restruktuiranja i to sa efektima u narednom periodu. Smanjuje se iznos subvencija prema javnim preduzećima, drugim javnimpreduzećima, što ocenjujem kao veoma pozitivno, jer treba očekivati ubrzaniji, efikasniji postupak restruktuiranja javnih preduzeća. Gde se povećavaju subvencije? U poljoprivredi, agrarni budžet povećan je sa 20 na 30 milijardi dinara, ili gotovo 300 miliona evra. Sa druge strane ukupan budžet koji se nalazi na razdelu Ministarstva za poljoprivredu sepovećava sa 33 na 49,5 milijardi. Pomenuo sam već da je socijalno odgovorna politika Vlade pogledana, pre svega, u transferu koji ide ka penzionom fondu i sa druge strane u delu koji se odnosi na socijalnu zaštitu iz državnog budžeta. Prema tome, ono što želim sasvim na kraju da kažem, a to je šta su kritične tačke da se ovaj budžet u narednomperiodu i realizuje. Po meni, prva kritična tačka jeste rast privredne aktivnosti i to ne zavisi samo od Vlade, jer danas niko u okruženju ne može da predvidi sa zavidnom dozom preciznosti koliki će biti iznos rasta ili možda stagnacijeprivredne aktivnosti u evro zoni. Kao što znate, Srbija je sa 85% svoje spoljnotrgovinske razmene vezana za tu evro zonu. Ne zato što nema namere da plasira svoje proizvode u drugim zemljama, nego što činjenice govore da 50% izvoza koje Srbija ostvaruje u Italiji, odgovara kompletnom izvozu koji Srbija ostvaruje u Latinskoj Americi, Africi, Rusiji, Brazilu i svim drugim prijateljskim zemljama. To su činjenice, to znači da sa pomnom i dužnom pažnjom treba posmatrati šta se dešava u evro zoni i meriti kakav je efekat pozitivnih ili pak negativnih kretanja u evro zoni na realizaciju budžeta i uopšte ekonomske aktivnosti, jer podsetiću, niži privredni rast će značiti veći udeo javnih dugova u BDP, što je manji problem. Ali, niži privredni rast će svakako značiti i niže poreske prihode. Prema tome, veoma je važno da stimulacije koje su definisane kroz javne investicije budu u celini realizovane sa idejom da se taj privredni rast podigne. Ovde su mnogi iskazali zabrinutost za pokriće deficita. Lično, nisam zabrinut za pokriće deficita, jer sam siguran da ovog časa u budžetu ima dovoljno novca za pokriće najmanje 2/3 deficita koji se ovde predviđa. Vi ste, gospodo, zaboravili da smo mi imali emisiju euro obveznica i taj novac nije potrošen. Ova Vlada je čuvarna, ma šta vi mislili o njoj. Vi ste zaboravili da je ta emisija euro obveznica upravo definisana sa idejom da se u datom trenutku koji je bio umereno, na svetsko ekonomskom nivou, mnogo povoljniji, izvrši valorizacija euro bondova koje je Srbija uradila. Da to radi sada, cena bi bila mnogo veća i pitanje je sa kojim nivoom uspešnosti. Zato niko nije rekao – Vlada je taj dobar posao uradila, što ja lično od opozicije i ne očekujem, pošto evidentno u ovom našem predpolitičkom dobu mi ne možemo očekivati da opozicija kaže koju pohvalnu reč. Kao što je možda svima vama čudno ako neko iz pozicije kaže koju kritičku reč o onome što radi Vlada. Ali, čini mi se da bi to trebalo da bude manir u našem budućem dijalogu, pogotovo ukoliko želimo, i time ću da završim, ukoliko želimo da zaista uđemo u fiskalnu konsolidaciju. Podsetiću vas šta znači dalje fiskalno prilagođavanje. Nezavisno, dve rečenice, nećete se ljutiti, uvek fale te dve rečenice. Nezavisno od poštovanja fiskalnih pravila, to znači i drugačije definisanje prava, to znači i reforma zdravstvenog sistema, i obrazovnog sistema i reforma javnih preduzeća, i poreska reforma. Ne treba da budemo samo na rečima, makar kada je opozicija u pitanju, treba biti i na delima, a pogotovu treba biti na delima, jer to je za dobrobit svih nas. Dakle, DS, Zajedno za Srbiju, odnosno ZES, ta grupa će podržati Zakon o budžetu i sve duge prateće zakone i ja sam siguran da nećemo skorije imati bilo kakav rebalans.
Reč ima premijer Cvetković.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre svega se zahvaljujem na učešću šefovima poslaničkih grupa u diskusiji, a ja sam pažljivo pratio izlaganja i moram da kažem sa zadovoljstvom da je većina izlaganja, odnosno da su se odnosila na budžet. Naime, bilo je raznih izleta, ali mislim da je preko polovine izlaganja, da se koncentrisalo na ono što se nalazi ispred vas. U tom kontekstu sam želeo da dam tri ili četiri komentara na ono što je rečeno, imajući u vidu da mi je takav tip izlaganja dao dovoljnu osnovu da imam materijala o čemu bi pričali. Prvo bih se osvrnuo na konstatacije koje su stigle od narodnih poslanika, gde se kaže da su u budžetu potcenjeni rashodi, a da su precenjeni prihodi, pri tome pozivajući se na fiskalni savet. Istina je, međutim, da smo mi prilikom utvrđivanja prihoda koristili stopu, predviđenu stopu rasta od 1,5% za narednu godinu koju je i sam fiskalni savet prihvatio. Druga je stvar da li je ona dobro prognozirana ili ne, to ćemo videti, jer suviše je rano govoriti i biti takav pesimista i govoriti da nećemo uspeti da ostvarimo rast od 1,5%. Mislim da ipak hoćemo. U svakom slučaju, ta stopa bila je osnova za definisanje prihoda i u tom kontekstu, izvedeni iz te stope, oni nisu precenjeni. Što se tiče opaske da su rashodi potcenjeni, ona je za mene bila iznenađenje, jer je išla paralelno sa konstatacijom da se ovde radi o izbornom budžetu. Ne mogu da zamislim kakav je to izborni budžet gde neko svesno smanjuje svoja prava za rashode u odnosu na ono što čak i opozicija smatra da bi bilo logično da bude. U svakom slučaju, mislim da se ovom prilikom zahvalim opoziciji, koji su govorili o potcenjenim rashodima, tako što su dali nama praktično neku vrstu uverenja da nismo pravili veštački fiktivne budžete. Druga stvar je ovde bila problematizovana, i to je jedna priča koja je izvedena iz budžetske stavke pod nazivom prodaja nefinansijske imovine i onda je to vezano za izdavanje obveznica, za tekuću budžetsku rezervu itd. Ne želim da odgovaram na konstrukciju, jer ona, pre svega se zasniva na pogrešnoj, bazičnoj premisi. Dakle, prodaja nefinansijske imovine nije jednako izdavanje obveznica kao što je narodna poslanica rekla, čak što bi rekao jedan moj prijatelj, kao što mu i samo ime kaže, nefinansijska imovina ne može biti obveznica koja je finansijska imovina, tako da ovo ističem iz razloga što očekujem da će za dan ili dva doći rasprava po amandmanima i u detaljima, pa bih uputio prosto da se zna o čemu pričamo i da ne pravimo konstrukcije na bazično pogrešnim osnovama. Treća stvar, želeo bih da prokomentarišem pitanje koje je jedan narodni poslanik pomenuo, a radi se o policiji, gde je izraženo zadovoljstvo sa time kako je ona tretirana u budžetu, a ja zaista podržavam u potpunosti taj stav. Ja sam ovde prikupio par cifarskih podataka koje želim da vam saopštim. Dakle, na platama za policiju u originalnom budžetu 2011. godine, bilo je budžetirano 36,3 milijarde dinara i što je kada se svede na broj zaposlenih iznosila neto platu od nekih 48.000 dinara. Za 2012. godinu ovaj iznos od 36 podignut je na 45,8 milijardi dinara što iznosi prosečnu platu od oko 56.000 dinara ili povećanje za 16% u odnosu na originalni budžet. Treba imati u vidu da ovo povećanje od 16% nije realna cifra, iz razloga što je to izvedeno kao prosek, međutim, zakon koji je donet, pravi distinkciju između onih koji rade napolju sa oružjem u odnosu na one koji rade kao šalterski ili drugi službenici, pri čemu kod ovih koji imaju posao koji je zahtevan, je predviđena mogućnost većeg povećanja, tako da će neki dobiti manje od ovih 16%, a neki znatno više i to upravo ova kategorija ljudi za koju je zakon koji je donet i trebalo da zaštiti. U tom kontekstu, mislim da je policija zaista dobro tretirana u ovom budžetu. Četvrta stvar o kojoj sam želeo da govorim to je nivo javnog duga, o čemu su takođe poslanici govorili, ali ja bih pre svega dao neku vrstu svog viđenja, i ne samo svog viđenja, nego i nekih internih rasprava koje smo imali. Naime, definicija javnog duga koja je u zakonu, jeste u suštini definicija koju bi imalo smisla promeniti i popraviti. Mi smo razmišljali da li da to radimo ili ne i naravno, ta popravka bi išla u pravcu smanjenja javnog duga i zato smo odlučili da to ne činimo, da nam ne bi neko sa strane rekao, jeste, oni su stigli, pa sada menjaju definicijatu, da bi ispalo da nije tačno. Zato smo ostavili sledećoj vladi da ona izmeni definiciju, a ja ću vam sada na prost način objasniti zašto mislim da je bilo potrebno da se promeni. Prvo, zbog toga što je jedan narodni poslanik rekao, javni dug se računa u bruto iznosu, u momentu kada se vi zadužite, vama javni dug raste. Činjenica da ste kroz to zaduženje došli do para, apsolutno ne utiče na nivou javnog duga prema postojećoj definiciji i vi sada imate jednu situaciju, da mi imamo recimo milijardu evra na račun i imamo da su oni ušli kao naš dug. Šta će se desiti? Mi ćemo u narednom periodu bez dodatnih zaduživanja iz tih para podmirivati dugove koji budu došli za plaćanje, i nama će javni dug da pada. Drugi razlog zašto ima smisla promeniti definiciju jeste u tome što ona sadrži ne samo efektivna zaduženja države, već sadrži i garancije koje je država izdala za razna javna preduzeća itd. Te garancije u jednom delu, na žalost, država i plaća, to su preduzeća kao što je železnica koja nema mogućnosti da plati, ali isto tako u jednom značajnom delu iz apsolutno ne plaća, to je EPS ili neka druga preduzeća kojima su date garancije, jedino iz razloga da bi oni na bazi državne garancije mogli da ostvare povoljnije kreditne uslove. U tom kontekstu, deo garancija koji se servisira, nema smisla da bude deo javnog duga. Konačno, treća stvar koju želim da kažem, jeste da javni dug predstavlja količnik dve cifre, to znamo iz osnovne škole, a podeljeno sa b, pri čemu je a nivo javnog duga, a b vam je nivo BDP. U ovom trenutku kada razgovaramo, nivo BDP jeste onaj koji je zatečen na 31.12.2010. godine, a kroz nedelju dana kada budemo razgovarali, b neće biti taj, nego će biti onaj koji je zatečen na dan 31.12.2011. godine. Budući da smo mi između 2010. i 2011. godine doživeli rast, nama će sada taj deo u razlomku da bude veći i posledično, dug će biti manji. Po osnovu ove dve okolnosti, jedna će iz postojećeg toka da plaća ono što je tekuće dospelo i druga da će nam BDP da nam poraste oko deset dana, u smislu formule. Mi ćemo imati pad javnog duga, s početkom naredne godine i naravno on će dalje da raste zbog deficita u budžetu koji neće moći da se pokrije npr. privatizacionim prihodima ili nekim drugim internim izvorima. Prema kalkulaciji koju smo mi napravili on sigurno neće da pređe 45%negde do sredine sledeće godinei onda ćemo se suočiti sa problemom da će ga on nadmašiti. Dotle, ja očekujem da se možda i promeni ta definicija ili da sednemo i da napravimo plan kako ćemo u naredne dve, tri godine da to saniramo, pri čemu, naravno, taj plan ja ne bih sada alaborirao jer samčuo da taj fiskalni savet je takođe predlagao neke mere. To su mere za koje ova vlada stoji iza njih i da će ona krenuti da ih primenjuje. Na kraju, ovo je peta a ne treća stvar. Jedan narodni poslanik je rekao da navodno sluša kako se mi međusobno raspravljamo i spomenuo je da ja učestvujem u toj raspravi. Prvo, vi ste mi svedoci da sam sad prvi put uzeo reč, dakle, nisam učestovao u raspravi. Inače, u principu se ne raspravljam sa ljudima, jer smatram da je moj zadatak da ih saslušam, da saslušam njihove argumente i na te argumente da odgovorim. Pri tome, irelevantno je da li su oni iz pozicije, opozicije itd. Svi oni koji krenu da se raspravljaju sa mnom, da me vređaju ili bilo šta, u suštini ih sažaljevam, jer smatram da je bilo kakva uvreda u suštini stvar neke vrste nedostatka argumenata i možda nekog straha. Zbog toga ne želim da se ja ubacujem u bilo kakvu priču da sam ja nekome odgovarao, nazivao ga ovakvim ili onakvim imenima. Ne, a oni koji to meni rade, sa strpljenjem ću da ih saslušam, ako u tome ima argumenata odgovoriti ću, ako nema samo ću se nasmejati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu premijeru. Obaveštavam vas da su saglasno članu 96. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine do otvaranja zajedničkog načelnog pretresa i jedinstvenog pretresa prijave za reč u pisanom obliku sa redosledom narodnih poslanika podnele poslanička grupa Manjina, LDP, SPS-JS, SNS, URS, SRS, ZES i Nova Srbija. Dajem reč narodnom poslaniku Jovanu Damjanoviću. Dakle, prelazimo na učešće u radu po rasporedu narodnih poslanika, prema prijavama za reču zajedničkom načelnom i jedinstvenom pretresu o predlozima tačaka od 1) do 10) dnevnog reda. Izvolite, gospodine Damjanoviću.
Demokratska levica Roma, smatra da je država ozbiljno kroz program i razvojne pozicije ovog budžeta omogućila romskoj zajednici ekonomska istraživanja i veće socijalne stimulacije, kao i kapacitete finansijski ZIP fondova. Smatramo da je ovo vrlo značajno u ovom budžetu. Takođe, unapređenje ljudskih i manjinskih prava, kapaciteti razvojni postoje što će unaprediti ljudska i manjinska prava, jer je to afirmacija države, a i korak ka demokratiji naše države i manjinskih naroda. Subvencije države po projektu civilnog sektora po projekciji fonda, koji sačinjavaju 10% u programima i projektima civilnog sektora omogućava upravo ovih 10%. To je vrlo važno za nerazvijenu granu socijalnih programa i drugih programa koji su u projektu romske zajednice. Tu je bilo problema kada se pišu projekti, nema 10% da se daju subvencije, međutim sad to čini država, to je veliko olakšanje. Po projekciji Fonda za zaštitu sredine, želim da kažem da fond u ovom budžetu ima velike razvojne kapacitete koji će omogućiti, i te kako romskoj zajednici, implementaciju otvaranje višereciklažnih centara. Predviđeno je Vladom Republike Srbije da se u državi Srbiji otvori 100 reciklažnih cenatara. Od tih 100 reciklažnih centara, 26 dobila je romska zajednica. Četiri ćemo u najskorije vreme početi da gradimo, a upravo fond i ovaj budžet omogućavaju za implementaciju otvaranje i drugih reciklažnih centara, što je vrlo bitan i važan faktor za romsku zajednicu, za zapošljavanje Roma i ne Roma. Na Demokratskoj levici Roma ostaje da mobiliše romsku zajednicu kroz ovaj razvojni budžetski program kako bi se brže integrisali i ekonomski osnažili. Ovo je po prvi put da je država, a i ovaj budžet, omogućila da romska zajednica može kroz svoje mini firme, fabrike da se zaposli i da imamo bolji ekonomski i socijalni program i razvoj u našoj državi Srbiji. Kada pogledamo države u okruženju i mnogo razvijenije države nego što je Republika Srbija, koji su u velikom finansijskom i ekonomskom kolapsu, koji su u velikim recesijama, a kada pogledamo Republiku Srbiju nije dobro, ali se još uvek dobro nosi. To je ogledalo Vlade Republike Srbije, kada mnogo bogatiji od nas imaju recesiju i kolaps, a naša država se još uvek nosi, ne kažem da ne može i bolje, ali dobro je. Nadamo se da će biti bolje. Demokratska levica Roma kao predstavnik romske zajednice u parlamentu Republike Srbije nikad nije bila destabilizujući faktor, niti je radila na destabilizaciji i neće nikad biti faktor destabilizacije Srbije i njenih građana. Upravo će raditi na utemeljenju svih progresivnih i stabilativnih ideja i programa Republike Srbije i njenih građana. Zbog svog ovog današnjeg iznošenja, hoću da kažem da će Demokratska levica Roma glasati zaovaj budžet sa zadovoljstvom. Hvala vam lepo.
Narodni poslanik Riza Halimi ima reč.
Hvala gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, jasno je da je veoma teško obezbediti razvojni budžet u uslovima teške ekonomske krize u kojoj se nalazi država. Takođe je veoma teško u ovim uslovima sprečiti dalje produbljivanje jaza između razvijenih i nerazvijenih područja. Međutim, to ne opravdava neozbiljan pristup Vlade prema nerazvijenim, a pogotovo prema najnerazvijenijim područjima koje je očigledno prisutno i u predlogu ovog budžeta. Prošle godine Skupština je usvojila zakon po kojem je trebala smanjiti broj zaposlenih u državnom aparatu, pa i u administraciji lokalnih samouprava. U međuvremenu je došlo do znatnog povećanja ovog broja, pa sam tražio informaciju o tome koliko je porastao broj zaposlenih u službi koordinacionog tela pošto je za tri puta povećana pozicija za plate zaposlenih u ovom vladinom organu u toku ove godine. Slična su se povećanja dešavala i po lokalnim strukturama u lokalnih samouprava. Zbog ovog ponašanja i zbog nedostatka sigurno i budžetske discipline, najveći deo povećanih sredstava za transfere nerazvijenih opština potrošeno je na plate, a ne na razvojnu komponentu. S druge strane, direktna pomoć centralne vlasti u rešavanju nerazvijenosti uvek i u ovom budžetu je samo simbolična, a tu simboliku, evo, da prezentujem sa onih 92 miliona dinara predviđenih za transfere za nedovoljno razvijene opštine, za finansiranje investicionih projekata, kao i za projekte za smanjenje siromaštva u svim tim opštinama u okviru Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih opština. Veoma je indikativno da u okviru nenamenskih transfera opštinama transfer solidarnosti je raspodeljen po veoma neobjektivnim kriterijumima. Naime, opština Preševo, koja je ubedljivo najnerazvijenija opština u državi sa oko sedam puta manjim narodnim dohotkom po stanovniku, sa rekordnom stopom nezaposlenosti od preko 70%, dobija po ovom osnovu znatno manja sredstva od 13 drugih opština koje imaju znatno manji broj stanovnika. Verovatno se na ovaj način pokušava da se kompenzira navodno višak sredstava ili tzv. ekstra sredstva koja se, navodno, obezbeđuju ovim opštinama, koje se ostvaruju preko koordinacionog tela, iako ove opštine upravo zbog uključivanja u koordinaciono telo ne mogu da konkurišu za sredstva kod većine republičkih investicionih fondova. Na kraju krajeva, sredstva predviđena preko koordinacionog tela svake godine se smanjuje, a do smanjenja dolazi i rebalansima, a na kraju svake godine deo nepotrošenih sredstava se vraća državnom budžetu. Nažalost, sve teže ekonomsko stanje i nagli porast ekonomskog, uopšte porast siromaštva u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa, potvrđuje se masovnim odlaskom Albanaca ovog područja u evropske zemlje, naročito Belgija, Nemačka, skandinavske zemlje, pa i Kosovo, iako je Kosovo znatno nerazvijenije od Srbije. To znači da se koordinaciono telo Vlade uopšte ne bavi ekonomskim problemima ovog područja niti sa lošom privatizacijom koja se odvijala, a u to vreme je postojalo to administrativno telo, niti sa drastičnim smanjenjem broja zaposlenih u ovom periodu niti se uopšte pokušava da se stvori neki povoljan ambijent za razvoj bar za mala preduzeća. Uostalom, koordinaciono telo se i ne bavi najosetljivijim životnim problemima ovog najnerazvijenijeg područja u državi. Zato sam i podneo amandman i pokušaću taj amandman da obrazložim u pojedinostima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Bajram Omeragić.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, Bošnjaka lista za evropski Sandžak će podržati ovaj budžet, ali ne samo iz jednog razloga što zaista ta davanja koja očekuju naši građani u idućoj godini, zdravstvo i socijala i sva davanja koja idu iz budžeta, jednostavno, nama je interes da država funkcioniše na jedan normalan način. Ovaj budžet pokušava da reši nagomilane ekonomske probleme, ali zbog kratkoće vremena želim da ukažem samo na dve stvari. Prvo, predložili smo amandman da se povećaju sredstva za rad Kancelarije za nedovoljno razvijena područja, za njihov razvoj jer je to normalno u jednoj ovako teškoj ekonomskoj situaciji. U ovim opštinama, kao što znate, po popisu stanovništva blizu milion stanovnika živi. Mislim da će Vlada Republike Srbije prihvatiti naš amandman jer je neophodno da se povećaju sredstva i upute prema nerazvijenim područjima ove zemlje. S obzirom da je u Sandžaku ekonomska situacija u izuzetno teškom položaju, teška situacija naročito u privredi, u oblasti proizvodnje je naročito teška situacija, više puta sam Vladi predlagao jednu meru a ona je uzročno posledično vezana za nešto što Vlada već radi dugi niz godina, a to je da iz budžeta dajemo 10 hiljada evra za jedno novostvoreno radno mesto kada se radi o stranim kompanijama koje ulažu u Republiku Srbiju, s obzirom da u Sandžaku ne da nemamo stranih investicija. Ovde smo čuli u više navrata da je Republika Srbija lider u privlačenju stranih investicija u odnosu na zemlje našeg regiona, međutim u Sandžaku nemamo ni jednu stranu investiciju i zato sam u više navrata u Vladi predložio jednu meru, ako već nemamo ni jedan evro strane investicije u Sandžaku, ne možemo da povećamo stopu zapošljavanja, dajte da sprečimo stopu rasta nezaposlenosti. Mi smo za par godina izgubili hiljade radnih mesta u Sandžaku. Predlažem jednu meru koja bi bila efikasna na kratak rok. Ona je opravdana zato što je u Sandžaku izuzetno teška situacija ne samo u privredi. Upravo je uzročno posledično vezana jer oni koji ne ulažu kod nas kažu da ne mogu da ulože tamo gde je najnerazvijenija infrastruktura. U tom smislu mi i glasamo, jer se nadamo da će u ovom periodu biti uloženo u železnicu Raška-Novi Pazar, gasovod, Koridor 11 i sve ono što je predviđeno u ovom budžetu. Upravo mera koja bi značila da firme u Sandžaku koje rade najmanje pet godina i imaju više od 50 zaposlenih, da im se u obliku subvencije ili bespovratnih sredstava da 1.000 evra. Ako strancima damo 10 hiljada za novo radno mesto, dajte da damo u onako slabašnoj privredi 1.000 evra za jedno radno mesto. Na taj način mi smo ublažili otpuštanje u toku 2012. godine. Naravno, ovo bi bila kratkoročna mera. Nije ovo mera nekog državno intervencionizma, ali država mora da se umeša u situaciji kada na nekom nerazvijenom području nemamo investicija. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednica Judita Popović. Izvolite.
Hvala. Gospođo predsednice, poštovani gospodine premijeru, dame i gospodo narodni poslanici, zaista je bilo lepo čuti optimistične tonove u ovoj sali u vezi rasprave o budžetu. Manje je lepo to što taj optimizam dolazi isključivo iz redova vlasti. Još je manje lepo što taj optimizam nema pokrića zato što realan život pokazuje nešto sasvim drugo. Dovoljno je samo da izađemo iz ove sale i odmah će nam biti jasno na koji način ta realnost opovrgava svaku vrstu optimizma koja se ne utemeljeno širi kada se raspravlja o ovom budžetu. Kada se uporede ovaj predlog budžeta za 2012. godinu i budžet za 2011. godinu onda se mogu učiti krucijalne stvari. Prvo, prihodi se nešto ne uvećavaju. Međutim, rashodi se i te kako uvećavaju. Deficit je poprilično stabilan, a javna potrošnja je nedodirljiva i prema ovom predlogu budžeta. Kaže se o tome nešto da je namera bila da ovaj budžet bude socijalan i da ima i neke elemente razvoja. Kako se očekuje da ovaj budžet bude socijalan, ukoliko se ne forsiraju oni delovi budžeta, kao što je privreda, ekonomija, poljoprivreda, od kojih se očekuje da stvore neku novu vrednost, dakle, da napune budžet, pa da se onda iz budžeta finansiraju i oni koji nisu u mogućnosti da stvaraju nove vrednosti i koji u stvari predstavljaju tu socijalnu kategoriju? Dakle, tu je već neka vrsta kolizije između toga kako je budžet koncipiran. Mi smo čuli o tome dovoljno da se ovde radi o jednom kontinuitetu ekonomske politike. Upravo to je problem, što ekonomska politika koja je vođena unazad nekoliko godina, dala je rezultate one koje je dala i koje mi sada živimo. Dakle, definitivno je budžet neodbranjiv. Pažljivo sam slušala obrazlaganje gospodina premijera i zaista sam očekivala od njega da da neke jasne razloge zašto se odlučilo da se ova javna potrošnja kao sveta krava i dalje toliko neguje, a zna se koliki je u stvari javni dug, zna se da se dug, u stvari, prenosi za budućnost, zna se da se socijalni mir čuva samo nekim demagoškim potezima i samo time što se govori o tome da će ovaj budžet da zaštiti one najnemoćnije i najsiromašnije mislim da se ne postiže ništa u realnom kreiranju ekonomske politike. Pokazalo se – bez ozbiljnih reformi i prekida tog lošeg kontinuiteta, ne možemo očekivati da ikada prevladamo ovu krizu u kojoj se nalazimo. Mi ne možemo večito da očekujemo da nas neko drugi pomaže, da neko drugi ima razumevanja, da uzimamo nove kredite. Valjda bi trebalo i mi nešto da se potrudimo i nešto da uradimo da bismo postigli pozitivne efekte u smislu privrednog rasta i u smislu daljeg ekonomskog napretka. Ali, ako vi pogledate, privrednog rasta nema. Međutim, ima i te kako rasta nezaposlenosti. Ako ima rasta nezaposlenosti, kako onda možemo da govorimo optimistično o bilo kom delu ovog budžeta? Pri tom, svesni smo toga da je ta javna potrošnja, što se tiče neke budžetske potrošnje koja nije toliko jasna i očita, kada se radi o ministarstvima, već kada se radi o agencijama i sličnim delovima budžeta, dakle, budžetskih korisnika, onda stvarno dolazimo do te situacije da se zapitamo zašto toliko negujemo 130 agencija, a pri tom stvaramo još jednu novu agenciju – Kancelarija za stručne i operativne poslove u pregovaračkom procesu koji nosi 24 miliona dinara. Dakle, pored tih 130, evo nama još jedna agencija, a pri tom, samo nekog upoređivanja radi, da vam napomenem da Nemačka ima šest agencija. Dakle, evo vama prilike za štednju, a pričalo se o tome da se radi na štednji, da ovaj budžet ima i tu komponentu - zašto se ne ukinu te silne agencije? Zašto se ne prepolove? Evo, na primer, Hrvatska ima 47 agencija a namerava da prepolovi taj broj. Ako može Hrvatska, koja je dostigla taj nivo razvoja da će uskoro biti deo EU, zašto ne bi mogla Srbija da pokaže neki svoj potencijal u tom smislu da reformiše samu sebe i da se prisili na štednju? Ako se pogleda i tih 100 agencija u proseku se pomnoži sa 24 miliona dinara, vi dobijete dve milijarde. To je jako velika svota. A da ne pričam o upravnim okruzima koji takođe nose jako velika sredstva, jako velike izdatke, da ne pričam o upravnim okruzima na KiM itd, itd. Posebno bih istakla da, ukoliko nema povećanja budžeta za poljoprivredu, a nema, dozvolićete, prošle godine je budžet bio 2,7 a danas je 2,1, ukoliko nema povećanja budžeta za ekonomiju, zašto ima povećanja za Ministarstvo za KiM, ili zašto ima povećanja budžeta za Ministarstvo vera i dijasporu? Dakle, sve se to jednostavno poveže i u tom kontekstu se raspravlja o tome da li se ovde radi o socijalnom budžetu, da li se radi o razvojnom budžetu, da li se radi o štedljivom. Ja vam kažem – ne, jednostavno ne.
Narodni poslanik Dejan Radenković ima reč.
Poštovana predsednice, uvaženi predsedniče Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o budžetu koji je pred nama nije idealan, ali je realno moguć. U ovom trenutku malo je verovatno da bi bilo koja druga skupštinska većina podnela bitno drugačiji predlog od ovoga koji je pred nama. U zemlji koja pretenduje da bude odgovorna i koja je zasnovana na vladavini prava i elementarnoj socijalnoj pravdi, nije moguće preseći preko kolena i reći – mi ćemo donet budžet koji je bitno drugačiji od ovoga i kako mnogi vole ovde da kažu – značajno štedljiviji. U ovom trenutku, veći deo budžeta je rezultat nekih ranije emitovanih prava i načina na koji se ta prava ostvaruju. Manevarski prostor za smanjenje javne potrošnje, što jeste neki imperativ u srednjem roku, je ograničen. To smanjenje se može sprovoditi isključivo postupno i uz uvažavanje svih interesa svih grupa u našem društvu, a ne samo onih koje su glasne u iznošenju svojih zahteva. Poslanička grupa SPS-JS smatra da ako hoćemo da razložno analiziramo naš budžet kao krunski rezultat ukupnog fiskalnog sistema i fiskalne politike, bez besmislene i jeftino-dnevne političke promocije, moramo posmatrati celokupan fiskalni sistem i postići konsenzus oko njegove reforme. Mi već sada predlažemo, na primer, da to bude prva tačka na dnevnom redu nove skupštinske većine koja će nastaviti reforme sadašnje većine, bili mi njen deo ili bili konstruktivna opozicija koja ćemo nuditi predloge umesto kritika koje su same po sebi cilj, a to je često prisutno ovde kod nas. Mi znamo da sadašnje stanje nije idealno, ali isto tako znamo da su izazovi koji su se postavljali u prethodne tri godine manje plod naše slabosti, a mnogo više rezultat faktora na koje Srbija nije mogla bitno da utiče. Srbiju čeka uravnoteženje fiskalnih prihoda i rashoda, a svi znamo da se to može obaviti jedino kroz istovremenu bolju i, usuđujem se reći, pravedniju i efikasniju naplatu poreza i kroz postepeno smanjivanje budžetskih rashoda kao dela bruto društvenog proizvoda. Naš manevarski prostor je sužen i stoga moramo delovati razložno u narednim godinama, što ćemo i činiti. Hajde da pogledamo grubu sliku državne potrošnje. Ako pogledate koliko izdvajamo na subvencionisanje penzija, zdravstva, obrazovanja, subvencije građanima i velikim sistemima, kao i za minimalno funkcionisanje državnog aparata, mogu u startu reći da je 90% izdataka zacementirano. Borba može da se vodi za preostalih 10% na kratak rok, ako je reč i o tolikoj svoti. Vrlo je lako seći, bez da se vidi da li takve uštede već za nekoliko meseci mogu da povedu ka još većim troškovima. Da li treba da štedimo na investicijama? Da li treba da se odreknemo minimalnih standarda kvaliteta? Da li neko očekuje da će sposobni kadrovi raditi težak posao reformi sa minimalnim zaradama? Da li treba da sahranimo još neki veliki sistem? Mi jesmo za odlučno smanjenje broja izmišljenih radnih mesta u državnoj administraciji, ali to nisu troškovi gde se mogu ostvariti ogromne uštede. To je jednostavno moralno pitanje, ali nije pitanje sa kojim će se naše javne finansije ozdraviti. Kao što nije ključan motiv poslanika da se bavi politikom cena usluga u skupštinskom restoranu, tako i naš budžet ne zavisi od stvari koje su popularne kada se govori o troškovima. To je pošteno reći, pa makar to i ne bilo popularno. Mi zaista nemamo ništa protiv, baš kao i naši koalicioni partneri, da dođemo do širokog društvenog konsenzusa o tome kuda treba da idu naše javne finansije i šta nam valja činiti dalje. Odlično znamo kolika je visina javnog duga, koliki je zakonski dozvoljeni iznos i koliki smo deficit projektovali. Ono što zaista ne verujemo je da su tačne crne prognoze o 2012. godini sa nultim rastom i smanjenom naplatom poreskih prihoda. Ne verujemo ni u to da naš dug može porasti preko 55% bruto domaćeg proizvoda. Ne verujemo da ćemo imati problema sa kursom. Ne verujemo da će kapital pobeći iz Srbije, u stvari nadamo se mnogo boljem. Još jednom ću ponoviti da nas finansijska tržišta ne percipiraju kao visoko rizična zemlja, a ni po jednom parametru mi nismo visoko zaduženi. Sadašnja većina je uložila velike napore na privlačenju stranih direktnih investicija u periodu kada je to bio jako težak posao. Nismo ni bez razloga projektovali stopu rasta od 3%. Očekujemo da će 2012. godina biti kruna naših napora, i to ne zato što je izborna godina, nego zato što treba vremena da se osete i neke pozitivne posledice strateški orijentisanih politika. Stopa rasta bruto domaćeg proizvoda, na kojem se zasnivaju projekcije budžetskih prihoda i rashoda, je rezultat procena kako domaćih stručnjaka, tako i međunarodnih organizacija. Imajući u vidu da je budžet dokument čija izrada zahteva određeno vreme da bi bio valjan i zadovoljava legitimne interese svih građana Srbije, činjenica da neko krajem decembra revidira stopu rasta i prognozira da će ona biti niža, ne može značajno revidiranje dokumenta koji je već ušao u skupštinsku raspravu, tj. proceduru, i koji treba da izglasamo da bismo izbegli dobro poznati manir privremenog finansiranja, koji je bio česta praksa u vremenu ranijih skupštinskih većina. Posebno nije moguće menjati budžet samo zato što umesto smanjene projekcije rasta iznose se i crne prognoze u godini koja dolazi. Čak i da su oprezne i crne slutnje tačne, uvek postoji mogućnost rebalansa, jer u turbulentnim vremenima, kada i mnogo razvijenije tržišne demokratije, sa dugom tradicijom, nisu u stanju da precizno odgovore na pitanje – šta nam donosi 2012. godina, ne može se očekivati da Srbija bude zemlja čudotvorac. Jednostavno to nije moguće, nije realno i pošteno očekivati da budemo bolji od najboljih u procenama. Planirani budžetski prihodi i rashodi nisu odraz skupa lepih želja, nego ozbiljne analize i planiranja na imputima koji su nam bili na raspolaganju u vremenu kada je budžet pravljen. Da li je ovde previše nezasnovanog i opasnog optimizma? Pa jednostavno nije. Predlozi izmena i dopuna zakona koji idu u prilog ovog paketa u današnjoj raspravi su jedan od razloga zašto verujemo u naše projekcije. Planirane reforme treba da omoguće upravo bolju naplatu doprinosa i da stvore svojevrsno partnerstvo države i privatnog sektora. To je nešto o čemu poslanička grupa SPS-JS godinama govori, a to je da naše društvo mora imati konsenzus oko nekih bazičnih pitanja i da onda neće biti jednostavno, kao danas, izbegavati plaćanje doprinosa i obaveza firmi, dovodeći do situacije da neki plaćaju samo kad to žele, a da oni koji pošteno rade svoj posao moraju podneti nepodnošljiv teret. Međutim, ako ćemo se držati te ideje konsenzusa, koja još nije zaživela nažalost, ali koja će morati da bude naša realnost i kod pitanja koja nisu samo načelne i retoričke prirode, onda jednostavno ne možemo zanemarivati činjenicu da za našu situaciju nema jednostavnih i brzih rešenja. Socijalistička partija Srbije kao državotvorna i odgovorna očekuje da svi relevantni subjekti u našoj državi daju svoj konstruktivni doprinos, umesto da daju velika obećanja, i da oni koji vode državu danas se prikazuju kao nesposobni i korumpirani. Razlog je vrlo jednostavan, jer mi znamo da ko god bude realizovao upravo ovaj budžet u drugoj polovini godine neće biti u mogućnosti da ispuni velika i jeftina obećanja koja daje danas. Mi, koji smo zagovornici toga da naše društvo mora da se zasniva na vrednosti i na bazičnim konsenzusima, želimo da ukažemo da će najveća šteta biti upravo to da oni koji kritikuju budžet, ako dođu u situaciju da isti realizuju, budu u poziciji da pogaze svoje kritike. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Dajem reč narodnom poslaniku Zoranu Mašiću.
Poštovano predsedništvo, gospodine predsedniče Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, svoje izlaganje ću pre svega usmeriti ka agrarnom budžetu, jer mislim da zavređuje i da je vrlo bitno da upravo naši poljoprivredni proizvođači čuju šta je ova vlada za narednu 2012. godinu kroz budžet pripremila kao podsticajna sredstva za unapređenje poljoprivredne proizvodnje i veću konkurentnost naših poljoprivrednih proizvođača na evropskom i svetskom tržištu. I sam, kada sam prvi put čuo kolika je cifra agrarnog budžeta, sam se iskreno obradovao i ponadao da je stvarno ova vlada na kraju svog mandatnog perioda barem delimično ispunila neka obećanja koja je dala u predizbornom periodu, da će agrarni budžet biti najmanje u visini od nekih 400 miliona evra u prvoj godini vlasti. Međutim, kada se detaljnije pogleda ovaj agrarni budžet, ovako kako je koncipiran, onda se može konstatovati da se pokušalo isfingirati ciframa, da je stvarno agrarni budžet ozbiljno povećan i da će on doprineti unapređenju poljoprivredne proizvodnje i populistički pokušati objasniti našim poljoprivednim proizvođačima da je, eto, zaboga, Vlada napokon shvatila da je i poljoprivredna proizvodnja u ovoj državi jedna ozbiljna privredna grana i da treba više investirati u nju. Međutim, kada se detaljno izanalizira po stavkama i po upravama i razdeli ono što predstavljaju u pravom smislu sredstva subvencija za poljoprivrednu proizvodnju i ono što je samo fiktivno postavljeno kao subvencija, a u suštini će se koristiti za neke druge namere, onda će se dobiti druga slika. Upravo ću pokušati da upoređujući ovo što je dato u budžetu za 2012. godinu i ono što je dato u rebalansu budžeta za 2011. godinu, upravo da i vama narodnim poslanicima i, pre svega, našim poljoprivrednim proizvođačima prikažem da je istina malo drugačija i da u suštini taj agrarni budžet, prema onim projekcijama koje se odnose na subvencioniranje poljoprivrede, nije gotovo ništa povećan, da je ostao u iznosu koji je bio i prethodne godine. Evo, da pođemo od funkcije 420, gde se odnosi na poljoprivredu, šumarstvo, lov i ribolov, gde su između ostalog prikazane i zarade onih koji rade. Neću se tu osvrtati koliki je broj ukupno uposlenih i koliko je radilo po ugovorima raznim, ali ono što se može odmah videti i primetiti jeste da su u budžetu za 2012. godinu u ovoj funkciji subvencije u odnosu na subvencije, ponovo podvlačim, u rebalansu budžeta gotovo za trista miliona manje. Ukupan iznos ove funkcije u 2011. godini je bio 4.079.000.000, a planirano za 2012. godinu je 3.949.000.000. Znači, za nepunih 150 miliona je manja ova pozicija u budžetu za 2012. godinu, nego u 2011. godini, a sredstva ove funkcije će se koristiti za uspostavljanje sistema meterološko biološke službe izveštavanja u poljoprivredi, čime će se omogućiti pravovremeno sprovođenja elektrotehnički zaštitnih mera u cilju zaštite stabilnosti poljoprivredne proizvodnje, očuvanja prehrambene sigurnosti itd. Dalje, sredstva ove funkcije će se koristiti za mere selekcije u stočarstvu, radi obezbeđenja i unapređenja genetskog potencijala stočnog fonda, unapređenja proizvodnje mesa, mleka, jaja, vune, meda itd. Onda, sredstva ove funkcije trebala bi da se koriste kao podrška nekomercijalnim gazdinstvima, onim gazdinstvima koja svojom proizvodnjom i tržišnim pozicijama nisu u stanju da prate trendove koje diktira tržište i koja na osnovu plasmana sopstvenih proizvoda ne obezbeđuju zadovoljavajući nivo dohotka. Znači, sa ove pozicije treba da se finansira ovo što sam pročitao, a mislim da ste mogli da uočite da su planirana manja sredstva u 2012. godini nego u 2011. godini. Sledeći je fond za podsticanje razvoja poljoprivredne proizvodnje u Republici. U obrazloženju, koje je dalo ministarstvo, a koje je napisano u obrazloženju budžeta, stoji da će se ovaj fond koristiti za podsticaj razvoja poljoprivredne proizvodnje i da se on obrazuje radi podsticanja razvoja poljoprivredne proizvodnje kroz subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje, i to pre svega davanje kredita registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima, koja su upisana u registar poljoprivrednih gazdinstava. Znači, za davanje ili subvencioniranje pre svega kamata na kratkoročne i dugoročne kredite. Takođe, u obrazloženju stoji da su izvori finansiranja ovog fonda sredstva obezbeđena u budžetu Republike Srbije za tekuću godinu, sredstva prikupljena od otplate kredita i druga sredstva ostvarena u skladu sa zakonom. U ovoj funkciji i ekonomskim klasifikacijama ukupno planirana sredstva su za nekih 250 miliona manja za 2012. godinu nego što su bila u 2011. godini. Za 2012. godinu planirano je 2.050.000.000, a u 2011. godini ova pozicija u budžetu je imala 2.333.000.000. Oni koji planiraju da apliciraju za kredite ili da koriste podsticaje kroz ove ekonomske klasifikacije i ovu funkciju, treba sami da vide koliko je ova Vlada i Ministarstvo poljoprivrede stvarno iskreno pristupilo u smislu povećanja sredstava. Dalje, želim da ukažem na druge pozicije u budžetu i da navedem sredstva koja su planirana za Upravu za zaštitu bilja. Gledano kroz ukupno planirana sredstva, ona su uvećana gotovo za 100% i iznose negde 1.043.000.000, a prošle godine su bila nepunih 700 miliona. Ova sredstva bi trebalo da se troše za zaštitu bilja od zaraznih bolesti, štetočina, kontrolu sredstava za zaštitu bilja i đubriva u proizvodnji, unutrašnje i spoljnom prometu, kontroli primene sredstava za zaštitu bilja, proizvodnji i registraciji sredstava za zaštitu bilja, ishrani bilja, fitosanitarnom nadzoru, inspekciji, semena sadnog materijala i drugih poslova. Međutim, ono što je simptomatično, u okviru Uprave za zaštitu bilja najviše je povećana EK 424 koja se odnosi na specijalizovane usluge, i to u iznosu od 842 miliona dinara, a ova sredstva treba da se iskoriste radi izmirenja obaveza koje su vezane za dvogodišnje ispitivanje sorti u oglednom polju i laboratorijama u zemlji i inostranstvu za biljne vrste za koje se DUS – testovi ne obavljaju u Republici Srbiji i proširenje referentne kolekcije sorti. DUS – test se koristi, u suštini, kao test kojim se dokazuje uniformnost biljnih vrsti. Svako ko želi da se uradi taj test kao proizvođač semena, on sam finansira i plaća to. Zato mi nije logično da se u ovom iznosu, i ta sredstva su značajnije uvećana u odnosu na prošlu godinu, povećavaju u budžetu za 2012. godinu. Hajde da uzmemo da to nije tako strašno. Ima nekih drastičnijih pozicija kroz koje se može videti kako su planirana i gde će se trošiti ta sredstva. Naveden je budžetski fond za vode Republike Srbije. Sredstva su namenjena za finansiranje poslova od opšteg interesa, s tim da na teritoriji Republike Srbije, osim teritorije AP, sredstva se obezbeđuju od naknada za vode, naknada za korišćenje vodnog dobra, naknada za ispuštanje voda, naknada za odvodnjavanje, naknada za korišćenje vodnih objekata i sistema vodne naknade, ostvarenih na teritoriji Republike Srbije, osim teritorije AP. Sredstva ovog budžeta su namenjena za finansiranje poslova od opšteg interesa, a to su: uređenje vodotokova i zaštita od štetnog dejstva voda, uređenje i korišćenje voda, zaštita voda od zagađivanja, izgradnja, održavanje i upravljanje meliocidnim sistemima, izgradnja održavanje i upravljanje regionalnim i višenamenskim hidrosistemima i ostali poslovi od opšteg interesa. Sredstva ovog fonda, u odnosu na 2011. godinu, uvećana su za 5,5 milijardi dinara, i to, pre svega, uvećanjem sopstvenih sredstava ministarstva, s tim da EK 451 je uvećana za čak 3.200.000.000 dinara, a da ni reči u obrazloženju nije navedeno gde će se koristiti i za kakve namene ta sredstva. Ovo je, da kažem netransparentno prikazano, a i navođenje pojedinih pozicija, kao što su zgrada i građevinski objekti, sa iznosom od 4.505.000.000 takođe, je nešto što je sumnjivo, u smislu prikazivanja te pozicije. Dalje, želim da ukažem na slično pozicioniranje budžetskih sredstava kod budžeta fonda za šume Republike Srbije, gde je takođe ovaj fond uvećan za gotovo 750 miliona dinara, i to opet primarno uvećanjem sopstvenog prihoda Ministarstva poljoprivrede. Ono gde se najdrastičnije može videti odnos Vlade i Ministarstva poljoprivrede prema poljoprivrednim proizvođačima, to je prikaz sredstava u Upravi za agrarna plaćanja, jer se preko te uprave u najvećem delu isplaćuju podsticajna sredstva, znači, subvencije. Taj ukupni iznos planiran za 2012. godinu je manji nego za 2011. godinu. Nije to neko bitno i značajno umanjenje, ali je evidentno. Umanjenje za 2011. godinu je planirano 16.815.037.000, a za 2012. godinu je maltene identično. Ali ono što je bitnije, to je šta je sve izmireno kao obaveze iz te agencije, koliko će biti preneto za 2012. godinu i jednostavno, kako će ova planirana sredstva pokriti sve te troškove koji se isplaćuju preko Agencije za agrarna plaćanja. To su pre svega subvencije inputa, znači, subvencije goriva ili ono plaćanje po hektaru i to goriva, zatim, sertifikovanog semena i veštačkog đubriva. Ne izmirene obaveze po tom osnovu prema poljoprivrednim proizvođačima su oko šest milijardi, u izveštaju ste naveli da je ukupan iznos 14 milijardi 806 miliona,a da je isplaćeno samo osam milijardi 584, zaključno sa 28. novembrom 2011. godine. Znači, ostalo je ne izmirenih šest milijardi dinara. Dalje, ostalo je ne izmireno oko 700 miliona za premije za mleko, ostalo je ne izmireno oko 750 miliona dinara za genetsko unapređenje u stočarstvu. To su sve sredstva koja treba da opterete ovu poziciju u 2012. godini. Jednostavno za to para neće biti, jer prema samo mojim najgrubljim proračunima, ono što je ne izmireno i ono što bi trebalo da se finansira, treba minimum na ovoj poziciji, znači, poziciji Uprave za agrarna plaćanja, trebalo bi da bude 28 milijardi dinara. Sve u svemu, znači, zbog nedostatka vremena ostaviću nešto i da govorim po amandmanima, ali ono što želim da ukažem to je, da ovako projektovan agrarni budžet, jednostavno nije u skladu sa budžetskim zakonom, niti je od koristi za poljoprivredne proizvođače i na to ukazuje i upravo Fiskalni savet. Tako da na strani 12 u ovom izveštaju Fiskalnog saveta jasno stoji, da se neprecizno i nedovoljno transparentno su planirane potrošnje sopstvenih prihoda, što može ugroziti ostvarivanje fiskalnih ciljeva u 2012. godini. Veliki deo javne uprave, ministarstva, fondova, uprava i zavoda i slično, fakat ostvaruju sopstvene prihode od različitih naknada. No, analiza Fiskalnog saveta je utvrdila da način na koji se ova sredstva koriste i kako su prikazana u Zakonu o budžetu nisu u skladu sa dobrom praksom upravljanja javnim finansijama, te to može da ugrozi ostvarivanje fiskalnih ciljeva u 2012. godini. Dalje, Fiskalni savet navodi da preko sopstvenih prihoda zaobilaze se ograničenja u planiranju budžeta u 2012. godini gde je neuobičajeno visok rast rashoda iz sopstvenih izvora budžetskih korisnika, gde je došlo do oštrog smanjenja rashoda budžetskih sredstava i oni uočavaju da su neke bitne ekonomske funkcije države, poput subvencija, znači prebačena su na finansiranje iz sopstvenih izvora, što smatraju da nije u skladu sa Zakonom o budžetu gde je slabija kontrola trošenja. Tako da Ministarstvo poljoprivrede, uočavamo izuzetno visok rast planiranih isplata za subvencije u odnosu na 2011. godinu i to preko budžeta Fonda za vode Republike Srbije, Uprave za poljoprivredno zemljište, budžeta Fonda za šume gde su u suštini ta sredstva fiktivno, kao po osnovu subvencija, povećana za 15,5 milijardi.Faktički ovakvim prikazivanjem je nemoguće tačno predvideti koliko će biti rast izdvajanja za subvencije iz sopstvenih prihoda. U suštini ovakvim trošenjem se zaobilaze fiskalna pravila koja imaju za cilj smanjenja izdvajanja za zarade u odnosu na BDP. Nažalost, zbog nedostatka vremena nisam uspeo sve prikazati ali na kraju želim da konstatujem da ovo fiktivno povećanje od 16,5 milijardi dinara neće ni po čemu značajno doprineti unapređenju poljoprivredne proizvodnje, a ako se budu poštovale pozicije koje su prikazane u budžetu, u suštini po procenama našim, neće biti dovoljna ni za izmirenje onih osnovnih dugovanja. Zahvaljujem.
Narodna poslanica Jelena Travar – Miljević, ima reč.
Zahvaljujem predsedavajuća. Poštovana predsednice, predsedništvo, danas razgovaramo o budžetu za 2012. godinu i budžet je pravni i politički akt. Pred nama se danas nalazi akt koji oslikava političku, ekonomsku i durštvenu strukturu zemlje. Imajući u vidu da će 2012. i sve prognoze za 2012. godinu predstavljati još jednu tešku godinu, verujem da će se nakon usvajanja budžeta pristupiti donošenju paketa antikriznih mera. Takođe, složićemo se da neka ministarstva u ovom budžetu imaju više sredstava, a neka manje. Na primer, već u okviru dela koji se odnosi na Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja smanjena su sredstva čak i u onom delu koji se odnosi NSZ, ali su sredstva za podršku investicija ostala po dogovoru. Rekli bi da postoji jedan konsenzus da ovaj budžet bude usvojen i da se nastavi tzv. koliko toliko normalno funkcionisanje. S obzirom, da dolazim iz opštine u kojoj se približno 80% stanovništva bavi poljoprivredom, malo sam više pažnje obratila na sredstva koja se odnose na sprovođenje agrarne politike. Takođe, možda ne rado, ali složićemo se da u prethodnom periodu od formiranja ove vlade nije postojala jedinstvena agrarna politika. Poljoprivreda je u našoj državi može značajno više da doprinese ukupnom ekonomskom rastu, ali njoj je takođe potrebna veća podrška. Kao što je napisano u obrazloženju, četvrtinu ukupno zaposlenih u Srbiji čine zaposleni u poljoprivredi. Učešće poljoprivrede u nacionalnom BDP nosi oko 10%, dok učešće agro biznisa prelazi 20%. Priznaćemo i da pod jako teškim uslovima, jer je teško privređivati u određenoj oblasti, ukoliko ne postoje jasne smernice i okviri, postoje određeni rezultati. Svesna činjenice da su od 2008. godine u budžet uvršćene i donacije kroz projekte, jasno se vidi u budžetu da je direktno iz budžeta za poljoprivredu izdvojeno 22 milijarde i 858 miliona. Znači, ne bih se složila da mi imamo značajno povećanje agrarnog budžeta u 2012. godini jer iz budžeta je izdvojeno samo oko 2% direktno za poljoprivredu. Ono što se očekuje od sopstvenih prihoda je mnogo veća cifra, a takođe moram da pomenem da se u 2012. godini javljaju linije primanja od zaduživanja i prihoda od ranijih godina u iznosu od 11,3 milijarde. Ono što takođe stvara meni lično nedoumicu, jeste član 27. kojim se definiše korišćenje sredstava od zakupa poljoprivrednog zemljišta. Pitam se, da li smo možda danas trebali imati izmene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Takođe, moram da naglasim da kao što je prethodni kolega rekao, postoje dugovanja iz ove godine prema poljoprivrednicima i samo za subvencije one iznose, kada govorimo o ratarstvu 6 milijardi dinara. Prosto se pitam, odakle će se ove godine naplatiti 13 milijardi više nego prošle i mislim da poljoprivredno zemljište predstavlja resurs o kom treba voditi računa i u njega vraćati. Smatram da poljoprivrednici pomno prate šta će se dešavati ove godine, s obzirom na iskustva ranijih godina i prošlogodišnje iskustvo. Isto tako verujem, s obzirom da dolazim iz opštine gde se veliki broj bavi poljoprivredom da nisu ni malo naivni, da izuzetno dobro znaju da procenjuju i razmišljaju, da su izuzetno vredni. I stoga smatram, da bi bilo odgovorno dati im realnu sliku o onome što ih očekuje u 2012. godini. Zahvaljujem.
Narodni poslanik Nemanja Šarović ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Cvetkoviću, vi ste uspeli danas da dokažete još jedanputa da je zemlja apsurd, a ja sam pravo da vam kažem iznenađen i vašim tim obrazloženjima, vi ste uspeli budžet koji se nalazi na hiljadu strana da obrazložite sa pet minuta, posle vam je duže trebalo da replicirate gospodinu Vlahoviću, nakon njegovog izlaganja. Danas se u Srbiji ne zna, i to je nešto što je pratilo vašu Vladu pune četiri godine, ne zna se ko je vlast, ko je opozicija, vi ste istakli to kao nekakav podatak, zbog koga se treba ponositi, da je ovo četvrti budžet koji donosite, međutim, zaista mislim da građani Srbije koji su u potpunosti osiromašeni, koji su ostali bez posla, koji zaista jedva sastavljaju kraj sa krajem, nemaju nikakvog razloga da slave zbog tog vašeg malog jubileja, mislim da je jasno da nikada gora Vlada nije izdržala duži vremenski period. Onoga dana kada ste izabrani mi smo i predvideli da će ta vlada dugo trajati, ne zato što je kvalitetna, već pre svega, zbog toga što ne postoji princip oko koga ste vi formirali Vladu, osim puke želje za vlašću i već je tada bilo da nema principa oko koga bi moglo doći do rušenja te vlade. Mi zato danas imamo i tu potpuno šizofrenu situaciju, da oni koji će glasati kada bude dan za glasanje za ovaj budžet, budu možda oštriji kritičari tog budžeta, od nas koji zaista jesmo opozicija. Pokušali ste da uvedete neke nove pojmove i demokratske, i ekonomske, itd, pa smo danas čuli za nulti rast na primer, dobro bi bilo da kažete da li onda postoji i nulti pad, jer, čuli smo i za nekakvu tržišnu demokratiju koja, kako reče jedan od prethodnih govornika funkcioniše u Srbiji, ne znam da li ste po tržišnom demokratijom mislili na kupovinu poslanika, koja je karakterisala prethodni period, jer se možda time može obrazložiti to što je narodni poslastičar, koji je govorio prvi, zaista, iako je formalno opozicija, sve vreme je hvalio Vladu. Čuli smo i pitanje – da li treba da štedimo na investicijama? Bože moj, sada neko iz redova opozicije treba da se tome usprotivi, a vi ste rekli kako je ustvari taj budžetski deficit zbog toga što sav taj deficit ide u investicije i to je zapravo zamena teza. Da ste vi bili u stanju da napunite taj državni budžet, onda nikada ne biste morali da se zadužujete i da iz investicije pravite i zaduženja, ali tu je uvek moguće i drugo pitanje, kontra pitanje, koje je mnogo pravilnije, da li zbog investicija, pogotovo promašenih, kakve vi već pravite četiri godine, treba uvesti državu u dužničku krizu. Vi ste gospodine Cvetkoviću, pokušali da promenite kroz vašu diskusiju i neke zakone koje ste donosili, naprimer Zakon o javnom dugu, pa je onoga trenutka kada je vaša Vlada došla u sukob sa definicijom javnog duga, ponovo stradao zakon i vi ste rekli – nije javni dug veliki, nego ne valja zakonska definicija, o tome šta je javni dug, mi smo to mogli da promenimo, a nismo hteli da nam neko ne bi prigovorio. Ne znam da li ste vi obavešteni gospodine Cvetkoviću, u vreme vašeg mandata je tri puta menjan Zakon o javnom dugu, svaki put da bi se omogućilo da se Grad Beograd dalje i dodatno zadužuje. Svaki put, dakle, na insistiranje Dragana Đilasa, potpredsednika, odnosno zamenika predsednika Demokratske stranke, i sve je to dovelo do toga, da danas 80% ili čak 90% javnog duga lokalnih samouprava u Srbiji otpada na grad Beograd koji je zadužen sa neverovatnih 82 milijarde dinara. To je u slučaju Grada Beograda mnogo gori procenat, dakle negde oko 100%, odnosno preko 100% projektovani sopstveni prihodi su se 76 milijardi, već smo zaduženi sa 82, znači otprilike nekih 110% u odnosu na sopstvene prihode već zaduženje, vi kažete – da je zaduženje vaše Vlade negde od 44 do 46%, i kako to navodno i nije mnogo, pa je gospodin Dinkić čak rekao kako jedna Nemačka ima javni dug od preko 80%. Ne znam da li je vas, vaš koalicioni partner obavestio, ali jedna Nemačka ima izvoz od hiljadu milijardi evra, a sa druge strane, jedna jadna i osiromašena Srbija pod vašom jedanaestogodišnjom vlašću ima ukupno jedva negde oko 10 milijardi. Dakle, ne možete porediti ni na koji način babe i žabe. Drugu genijalu stvar, koju smo čuli od gospodina Dinkića je to da firmarinu treba u potpunosti ukinuti, ili barem za mala i srednja preduzeća. Zaista bih želeo da znam gde je to sprovedeno u praksi, dokle ćemo genijalnim planovima Ujedinjenih regiona, slušati neposredno pred izbore, a kada ćemo konačno moći da vidimo i bilo kakve rezultate? Dobro bi bilo gospodine Cvetkoviću, ja sam to pokušao da nađem u budžetu, nisam uspeo, da vidimo da li je ta inicijativa Ujedinjenih regiona, koji obilaze građani Srbije ubeđuje i kako će mesne zajednice dobiti desetine miliona dinara u narednom periodu, pa su na primer rekli da mesna zajednica "Fontana" na Novom Beogradu, imaće 23 miliona, pa će ne znam mesna zajednica "Ripanj" imati 30 miliona, pa će razne druge mesne zajednice isto imati tako 20, 30 miliona dinara, to gospodine Cvetkoviću, ovde nigde ne piše. Želeo bih da znam da li je tu uključeno u ovaj budžet i ukoliko jeste, da li ćete prvo isplatiti taj novac, ili ćete prvo isplatiti onih čuvenih hiljadu evra, kojima ste obmanuli građane Srbije na prethodnim izborima. Čuli smo i to od vaših koalicionih partnera da Mađarsku, Hrvatsku i susedne zemlje čeka grčki scenario, i to meni daje za pravo da se zapitam zašto vi onda dalje gospodine Cvetkoviću, gurate zemlju u EU i pokušavate da uvedete evropske standarde, ako su upravo ti evropski standardi nama susedne države, ili one koje su malo dalje, doveli do ruba propasti. Grčka je član EU punih 30 godina, i pogledajte kakve efekte razorne, ti evropski standardi imaju na njihovu privredu. Uostalom, mislio sam gospodine Cvetkoviću, da ste vi u potpunosti raskrstili sa tim evropskim integracijama, onoga trenutka kada ste jasno čuli od neprijatelja Srbije, koje vi predstavljate nekakvim evropskim vašim saradnicima, da EU otvoreno traži i Angela Merkel, kao predstavnik najmoćnije zemlje u EU, traži da Republika Srbija ukine ono što oni zovu paralelne institucije i ono što mi zovemo državnim institucijama Republike Srbije, a da Gvido Vestervele traži da Srbija poštuje teritorijalni integritet Republike Srbije, mene čudi, odnosno teritorijalni integritet Kosova. Mene čudi gospodine Cvetkoviću, da vi niste reagovali na izjavu još jednog od vaših koalicionih partnera, gospodina Balinta Pastora, koji je kao ovlašćeni predstavnik svoje poslaničke grupe rekao, ja sam zapisao i citiraću, povodom toga što Republika Srbija nekih pedesetak milijardi dinara, dakle sa tim novcem podmiruje srpske institucije na Kosovu i Metohiji, on je rekao da to nije neuobičajeno i da sve države u regionu finansiraju svoje sunarodnike na drugim teritorijama. Molim vas gospodine Cvetkoviću, da li su Srbi sa teritorije Kosova i Metohije vaši i naši sunarodnici na drugim teritorijama, ili AP Kosovo i Metohija sastavni deo Republike Srbije, a Srbi koji žive tamo, punopravni građani Republike Srbije. Nažalost, meni je očigledno da je ova vlada u potpunosti na tom putu tihog priznanja i maltene zavrtanja ruke Srbima sa Kosova i Metohije, da pristanu na mirnu integraciju u šiptarsku kvazi državu. U prilog tome govore i uredbe Vlade koje ste vi doneli 22. decembra, to su uredbe o ovim graničnim prelazima, ne kako ih vi zovete administrativnim, jer koristi se izraz (strana reč), a border je engleska reč, koja označava isključivo granicu i ne može se bilo kako drugačije tumačiti, u krajnjoj liniji, nije ni bitno tumačenje, bitna je suština. Vi priznajete šiptarske lične karte, priznajete šiptarske vozačke dozvole, priznajete vrhovni sud Kosova, priznajete kosovsku katastarsku agenciju, nećete više izdavati registarske oznake sa oznakama gradova poput Prištine i drugih sa Kosova i Metohije. Nećete više izdavati registarske oznake sa oznakama gradova poput Prištine i drugih sa KiM. Ja želim da znam da li ćete taj prihod koji ste naplaćivali, ta 24 evra sa tablicama Republike Kosovo a koje budu ulazile, a nesmetano će ulaziti u skladu sa ovom uredbom, da li ste taj prihod uključili u budžet Republike Srbije. Želim da znam, ne toliko da biste vi saopštili da ćete na taj način možda prikupiti milion, dva, tri ili pet evra, već pre svega zbog toga što je neophodno da građani Srbije znaju koliko 30 Judinih srebrnjaka iznosi po današnjem kursu u dinarima, evrima, ili bilo kojoj drugoj valuti, potpuno je svejedno. Na kraju, pošto sam već rekao da je Srbija država apsurda i da sa jedne strane rasipate nemilice, a da sa druge nemate za najosnovnije potrebe. Jedna od stavki budžeta je nabavka aviona za potrebe Vlade i za to ste predvideli iznos od 30 miliona evra. Gospodine Cvetkoviću, u akciji B 92 koja je upravo završena, prikupljeno je nekih 200 inkubatora i to je bilo dovoljno da se reši taj problem na teritoriji čitave Srbije. Da li vas je sramota da odvojite novac za kupovinu aviona za Vladu Republike Srbije, kojim ste mogli kupiti 3.000 inkubatora? Sa druge strane u toj akciji Vlada Republike Srbije, odnosno Ministarstvo zdravlja, učestvuje sa svega, koliko mi je poznato, pet inkubatora. Da li vas je sramota da predstavljate takvu Vladu i da dalje obećavate građanima Srbije nekakvu bolju evropsku budućnost, iako je sada svakome potpuno jasno da Srbija od Evrope ne može dobiti ništa.
Iskorišćeno 11 minuta i 30 sekundi od vremena poslaničke grupe. Reč ima narodna poslanica Ljiljana Lučić. Posle nje, narodna poslanica Marija Bugarčić.
Hvala. Gospodine predsedniče, uvažene kolege poslanici, ono što je uočljivo u raspravi oko budžeta za 2012. godinu, dakle posebno od strane stručne javnosti, a rekla bih i danas ovde u parlamentu, jeste dosta uravnotežen i racionalan pristup, odnosno rekla bih kao da su konačno svi kritičari Vlade, dakle u poslednje tri-četiri godine, priznali da postoji svetska ekonomska kriza, a da ona deluje i na naše društvo i na našu ekonomiju i da u takvim uslovima ni naša Vlada, kao ni druge vlade, nema baš veliki manevarski prostor, ili neki beskrajan niz ekonomskih mera kojim bi mogla da interveniše u takvoj ozbiljnoj krizi, kakvoj smo svedoci. S tim, što rekla bih i to i zbog javnosti, naša Vlada sa mnogo više uspeha kontroliše i deficit budžeta i javni dug, što ne uspeva mnogim vladama ni u okruženju, ni vladama u mnogo razvijenijim zemljama. Istovremeno, ako pratimo pre svega u stručnoj javnosti, dakle mislim na raspravu koja se vodi među ekonomistima, rekla bih da ne postoji konsenzus. Koji je to model ekonomske politike koji najbrže stabilizuje ekonomske prilike u ovako velikoj krizi i otvara neke perspektive za razvoj? O tome se još vode i vodiće se rasprave, ali mislim da je u suštini, u temelju, u bazi svih tih rasprava u stvari pitanje na koji sloj društva treba prebaciti teret krize, odnosno ko to može, ili treba da plati cenu ovako teških ekonomskih uslova? Predloženi budžet za 2012. godinu govori o tome da naša Vlada taj problem, koji to delovi stanovništva snose posledice krize, na najuspešniji način rešava, pre svega, štiteći interese najvećeg dela stanovništva Srbije? Naime, očigledno je da predloženi budžet ima i razvojnu dimenziju, ali i da je socijalno odgovoran. Sa druge strane, obezbeđuje ono što je važno za građane i stabilnost cena i drži kontrolu inflacije na projektovanih 6-8%. Takođe, vrlo je važno, obezbeđuje redovno finansiranje obaveza prema inostranstvu. Naime, u ovakvim uslovima dužničke krize, nije nebitno, naprotiv, vrlo je važno da se sačuva rejting urednog platiše, a to Srbija jeste i to garantuje ovako predloženim budžetom. Kada kažem da budžet ima i razvojne karakteristike, tome u prilog idu činjenice da su ukupne subvencije u budžetu za 2012. godinu veće za 10% nego što je to visina subvencija u ovogodišnjem budžetu. Dakle, radi se o ozbiljnoj podršci i privredi i poljoprivredi, ako se tome dodaju još i investicije u infrastrukturu, stvarno nije laka ocena da ovaj budžet u datim okolnostima ima i razvojne karakteristike. Pored toga, hoću da naglasim da politika podsticaja, posebno politika podsticaja u poljoprivredi, već smo čuli, ali mislim da treba zbog građana to ponoviti, da poljoprivreda dobija skoro 30,3 milijarde dinara. To je za 9,2 milijarde više nego što je bilo novca u ovogodišnjem agrarnom budžetu, a da samo za subvencije će biti izdvojeno 26,6 milijardi dinara, što je skoro 50% više nego što je obezbeđeno u budžetu za ovu godinu. Naravno, znamo to i možemo i meriti kada je bilo više, a kada manje subvencija. Znači, subvencija je bilo i do sada, ali čini mi se da je glavni problem u subvencijama u agraru bio i u tome što nisu mogli na adekvatan način da se prate rezultati, dakle, uloženog novca. Da li se postižu ciljani rezultati? Da li su građani uopšte dovoljno informisani? Mislim da zapošljavanje određenog broja stručnjaka iz oblasti agrara treba upravo da doprinese tom cilju. Dakle, efikasnom korišćenju subvencija od strane poljoprivrednih gazdinstava. Ovaj budžet daje pretpostavke da ostvarimo i takav jedan cilj. Subvencije znače da ostaju premije i za mleko, znači pet dinara po litru, i za junice umatičene, ali subvencije predviđaju i dotacije u ratarstvu 14.000 dinara po hektaru. Predviđena podrška privredi, poljoprivredi i investicijama u infrastrukturi daju realne pretpostavke da projekcija Vlade, ponoviću ono što je rekao premijer i drugi poslanici, dakle te projekcije nisu samo vladine, nego i MMF i Fiskalnog saveta. Dakle, da ta projekcija da u 2012. godini možemo očekivati rast društvenog bruto proizvoda za 1,5% je relativno realna i takva ulaganja i u privredu i u poljoprivredu, infrastrukturu treba da proizvedu i povećane investicije i stabiliziranje, pre svega, tržišta radne snage, dakle, povećanje zapošljavanja i na kraju unapređenje životnog standarda građana. Kada tako govorimo o toj drugoj dimenziji budžeta, da imamo pred sobom odgovoran budžet, to se ogleda pre svega u obezbeđivanju neophodnih sredstava za redovne isplate penzija, ali i za zarade u obrazovanju, zdravstvu, kulturi, policiji, u čitavom javnom sektoru. Posebno ću se zadržati na socijalnoj zaštiti u užem smislu te reči, onako kako je ona određena u budžetu. Mislim da budžet vodi računa, dakle način na koji su budžetirana sredstva namenjena socijalnoj zaštiti, pre svega onim kategorijama stanovništva koja bez organizovane podrške države ne mogu da obezbede ni minimum socijalne sigurnosti. To je uloga države, odnosno centralnog nivoa vlasti, da garantuje minimum socijalne sigurnosti građanima koji iz različitih razloga sami ne mogu to da obezbede. Podsetiću da smo mi ove godine usvojili nov Zakon o socijalnoj zaštiti koji nam ozbiljno, na bolji način štiti najsiromašnije građane, posebno višečlana domaćinstva, posebno siromašne, stare preko 60-65 godina i bolje targetiranje, malo relaksiraniji kriterijumi za one koji mogu da uđu, da imaju novčanu socijalnu pomoć. Već se u ovih nekoliko meseci 2011. godine vidi kroz činjenicu da dodatno štitimo još 30.000 najsiromašnijih građana. Danas tu osnovnu socijalnu pomoć u Srbiji dobija 200.000 građana. To su ozbiljna budžetska sredstva. Na mesečnom nivou to je 950 miliona. To je jedna od mera kako se borimo protiv onog apsolutnog siromaštva i onih društvenih grupa koje su u stalnoj pretnji da budu potpuno marginalizovane i isključene. Budžet za socijalnu zaštitu predviđa i podršku manje razvijenim opštinama da preuzmu odgovornost da u zajednici razvijaju socijalne usluge. Pre svega se misli na pomoć u kući, za stare i za osobe sa invaliditetom, na dnevne boravke za decu sa smetnjama u razvoju, ali i na različita prihvatilišta, sklonište za žrtve nasilja. Mislim da je to jako važno jer mi već 10 godina reformišemo sistem socijalne zaštite sa idejom da se decentralizuje, ali očigledno bez podrške sa nacionalnog nivoa mnoge opštine ne bi mogle da preuzmu odgovornost u socijalnoj zaštiti. Posebno bih podsetila da novim Zakonom o socijalnoj zaštiti smo uveli novo pravo, pravo za roditelja koji ne bude dete sa smetnjama u razvoju koje zbog toga nije moglo da ostvari radni odnos, pri tom to dete nije smešteno u dom, u instituciju socijalne zaštite. Na taj način pokušavamo da deca ostanu u porodici, u prirodnom okruženju, razvijajući usluge u zajednici, ali i kroz novo novčano pravo za te roditelje, kada ispune starosnu granicu po Zakonu o PIO roditelj koji je neposredno brinuo o svom detetu može da ostvari minimalnu penziju i da taj iznos, tu naknadu koristi do kraja života. Sigurno je da ovako koncipiran budžet, kada se radi o socijalnoj zaštiti, kao što sam već rekla, smanjuje društvenu marginalizaciju najugroženijih i smanjuje društvenu isključenost. Razumem da postoji određen skepticizam povodom datih projekcija posebnog rasta BDP. Stvarno je vrlo teško u uslovima krize precizno planirati te osnovne parametre ekonomskog razvoja. Mislim da je Vlada o tome vodila računa i da će voditi računa da se deficit ne uveća preko dozvoljenog limita jer sigurno da ostvarivanje ove stope rasta bi vodilo uvećanju deficita. Vlada i do sada, koliko to pratim, analizira, uvažava mišljenje i stavove Fiskalnog saveta, ali mi smo danas ovde čuli u raspravi i one kritičare rada Vlada ili ovog budžeta koje je do stavova i mišljenja Fiskalnog saveta drže samo onda kada im odgovara, a kada im ne odgovara skloni su da te stavove potpuno ignorišu. Mislim da je jako važno za građane da znaju da se iz deficita koji je predviđen ovim budžetom, odnosno zaduživanja pre svega, finansiraju razvojni projekti, a iz budžetskih prihoda ono što su zakonska prava. Mislim na penzije i zarade u javnom sektoru. U tom smislu mislim da nije korektno da se plaše i penzioneri i zaposleni da u slučaju manjeg privrednog rasta, odnosno većeg deficita, da mere koje Vlada predlaže ili bi uradila da to jeste zamrzavanje penzija, zarada ili uvećanje PDV koji bi pogodio sve građane, mislim da Vlada na raspolaganju i druge mehanizme, pre svega to je i dalje smanjivanje troškova administracije. Vidimo da je taj napor urađen i u ovom budžetu. Ponoviću taj podatak, ove godine su troškovi administracije iznosili 3,7% budžeta. Za 2012. godinu su planirani na 3%. Tome sigurno može doprineti bolja naplata poreza i doprinosa. O tome ćemo se izjasniti već ove nedelje kroz usvajanje izmena i dopuna zakona. Tome bi svakako doprineo i novi zakon o javnim nabavkama u smislu većih ušteda. Slažem se takođe da je potrebno nastaviti poresku reformu, ali u pravcu većeg oporezivanja onih koji imaju više, onoga što je luksuzna roba, jer ova Vlada je sa takvim programom, socijalno odgovorne vlade, dobila poverenje i namerava da ga ponovo zatraži od građana. Dakle, postoje različiti način za smanjenje deficita a da to ne bude na teret najvećeg broja građana. O tome upravo govori predloženi budžet i zato će poslanički klub ZES podržati ovaj budžet.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Marija Bugarčić.
Uvažena predsednice, poštovani predsedniče Vlade, uvažene koleginice i kolege, slušajući današnju raspravu o budžetu stekla sam utisak da ja i ogromna većina građana Srbije i predstavnici vlasti ne živimo u istoj zemlji. Ja i većina građana Srbije živimo u zemlji sa najmanjom platom, sa najmanjom penzijom, sa ogromnim javnim dugom, sa najvećom stopom nezaposlenosti i prema tome nemamo baš mnogo razloga za optimizam. Pre nego što bilo šta kažem o Predlogu zakona o budžetu, htela bih da vas podsetim, gospodine Cvetkoviću, ovaj parlament interesuje, a i većinu građana Srbije interesuje ne kako će se trošiti njihov novac u narednom periodu već kako se trošo njihov novac u poslednjih osam godina. Naime, ovaj parlament još od 2003. godine nije dobio na uvid završni račun, nije imao priliku da vidi završni račun, pa samim tim ni da obavesti građane Srbije kako se trošio njihov novac. To je već praksa poslednjih osam godina. Moje koleginice i kolege su pričali do sada i govorili o anomalijama ovog predloga zakona o budžetu. Pokušaću da u ovom kratkom vremenskom periodu, koji mi je preostao, ukažem na još neke nedostatke. Pitala bih vas, gospodine Cvetkoviću, da li Vladi nešto znači izveštaj Fiskalnog saveta koji je nezavisno regulatorno telo i koji negira u većoj meri skoro svaki vaš pasus? Javni dug na početku ove Vlade je iznosio 33% BDP a krajem novembra ove godine to iznosi 44,8 BDP. Ono na čemu je LDP sve vreme insistirala prilikom donošenja poslednjih četiri budžeta je smanjenje javnih rashoda, reforma penzionog sistema, temeljnu reformu poreskog sistema. Bez temeljne reforme poreskog sistema nema ni suzbijanja sive ekonomije. To smo govorili poslednje četiri godine i to ćemo i dalje govoriti, a svega toga nema u predlogu ovog budžeta. Kolega Đurić je napomenuo da ću nešto više pričati o agrarnom budžetu koji je u Predlogu zakona o budžetu 2,6%. On je na prvi pogled nešto veći u odnosu na prošlogodišnji agrarni budžet, ali to je samo privid, sa prošlogodišnje 22 milijarde podignut je na 30,3. Da li je to dovoljno? Mislimo da to nije dovoljno i da je trebalo znatno više učiniti za razvoj agrara u ovoj zemlji. Ne može se poljoprivreda tretirati kao strateški cilj jedne države sa ovako malim izdvajanjima iz budžeta. Za subvencije u 2012. godini se sredstva u iznosu od 26,6 milijardi dinara odvajaju. Ovim novcem je predviđeno da će se isplatiti novi podsticaji koji će iznositi 20,8 milijardi dinara, a za ostatak biće pokrivena sredstva za regresiranje ratarske proizvodnje iz 2011. godine, kao i obaveze koje nastale u poslednjem kvartalu ove godine. Pre svega, tu mislim na premije za mleko, podsticaj za organsku proizvodnju, podizanje višegodišnjih zasada i sredstva za genetsko unapređenje stočarstva. Razlika od 26,6 do 30,3 milijarde dinara, prema ovom planu, trebalo bi da se iskoriste za finansiranje mera selekcije i kredita u stočarstvu. I dok Ministarstvo za poljoprivredu isplati prošlogodišnje dugove po poljoprivrednom gazdinstvu, ove godine je isplaćeno do 30 hektara, a u januaru mesecu 2012. godine nam predstoji ona razlika od 30 do 100 hektara. To je po 14 hiljada dinara po svakom hektaru. Videćemo da svi ovi podsticaji sve ove subvencije, neće ništa novo i nikakv boljitak doneti poljoprivrednim proizvođačima. Ako je poljoprivreda srpska izvozna šansa i najznačajnije je područje za razvoj, njeni potencijali, priznaćete, da su neiskorišćeni i ovim budžetom 2012. godine. Stopa pada poljoprivredne proizvodnje u Srbiji prošle godine je bila 1,5% u BDP. Agrarni budžet, u jednoj zemlji kao što je Srbija, sa 2,6% koliko iznosi trenutno, da bi poljoprivredni proizvođači osetili neki boljitak, morao bi da bude 10% i za to se LDP zalaže i zalagaće se i budućem periodu. `Takođe, ono što bih napomenula u predlogu ovog zakona o budžetu, tiče se namenskih transfera lokalnim samoupravama i postavila bih pitanje Vladi da li su celishodni trenutni kriterijumi za preraspodelu ovih transfera? Kako je moguće da jedna Jagodina, kad je toliko razvijena opština, kada ima dovoljno sredstava čak i da plaća posredovanje bračno, dobije 358.408.930 dinara, a ima 71. 185 stanovnika, a jedno Užice koje ima oko 80.000 stanovnika, dobije 228 miliona 505 hiljada 418 dinara? Da li je to zbog toga što je gradonačelnik Užica bio od prvih glasnogovornika koji je govorio da Zakon o fiskalnoj decentralizaciji nije dobar i da li su zbog toga građani Užica i gradonačelnik Užica kažnjeni da dobiju manje sredstava iz namenskih transfera budžeta? Hvala
Zahvaljujem, gospođici Bugarčić. Dajem reč narodnom poslaniku Mileti Poskurici.
Počeo bih sa konstatacijom da je teško govoriti o tome da je to uravnoteženi razvojno socijalni budžet, jer danas osnovna misao građana Srbije jeste, oni koji rade, posebno u privatnom sektoru, da li će i koliko dugo ostati na radnom mestu i da li će dobiti platu, a oni koji su blizu penzije pet, šest, deset godina, da li će se u vreme kada u penziju dođu, penziju i dobiti? Nema jasnih garancija, zakone možemo donositi, mi ih donosimo, menjamo, prilagođavamo, ali sve je veći broj korisnika socijalnih usluga, za iznose koji su ponuđeni i smanjenje svake pojedinačne naknade. Međutim, neću se na tome preterano zadržavati, pokušaću da ukažem kako bi to možda moglo biti u prosveti i zdravstvu drugačije sa ovim istim parama. Očigledno je da postoji jedno inerciono ponašanja ministara koji, čak i u uslovima objedinjenih ministarstava, kakvo je Ministarstvo nauke i prosvete, ili onako stabilne konstitucije kakvo jeste ministarstvo, doduše sa novim ministrom, Ministarstvo zdravlja, ne može unutar same raspodele sredstava koje za ovo potonje Ministarstvo zdravlja jesu manja nego što su bila, pred sobom imam uporedne budžete zadnje tri godine, pa da ih nekako tako preusmeri i da ne dolazimo pod upit da li će zdravstvena zaštita građana biti sve skuplja i sve više ići po džepu. Sudeći po onome što je ovde predloženo, vidimo da je manje para, nego ranije, iako je inflacija otišla, sasvim je jasno 2009. i 2010. godine dato za sanitarni nadzor, za nadzor u oblasti lekova, dato je manje i za primarnu zdravstvenu zaštitu, ali se obilato nastavlja finansirati Batut i druge institucije tog ranga koje, osim što vrše prenete nadležnosti ministarstva, mogu i same da zarade od prodaje svojih usluga na tržištu. Tako je enormna razlika u platama koja postoji između lekara na klinikama i institutima za javno zdravlje i ona postaje upadljiva. Bahato je ponašanje nekih direktora i to je i javnosti jasno. Setili ste se Torlaka, posle afere vakcina koja je odnela mnogo para, gde su mnogi drugi instituti mogli biti spašeni, recimo Institut za strna žitau Kragujevcu, koji je mogao biti spašen samo delom para koje su otišle za vakcine, a ne da se ljudima koji su spaljivali diplome, 57 zaposlenih, sa preko 100 godina tradicije u radu, oduzme zemlja, oduzme imovina i obeća da će im nekada neki dugovi koje je sklopila država u njihove ime, a ugovori su kod mene, sve je jasno, ljudi morati da izgube radno mesto,izgube prestižnost u sposobnosti da stvaraju nove sortne kulture i itd, da vreme provode na ulici umesto u institutu. Ovo je jedan od problema koji sam zakačio, i to slučajno, pošto je reč o jednom institutu kakav je Torlak. Naravno, direktne veze nemaju. Ide se na prevenciju, a gasite savetovalište za dijabetes. Milion dinarasvake godine, verovatno za promotivnu kampanju. To je jedna besmislica. Ugasili ste jednu ozbiljnu instituciju i ministar to ne pokušava da popravi. Prosto, kao da u mandatu, osim što poslanicima drži pridike kako treba da izlažu u mandatu, i da sačuva ono što je do njega došlo. Prosto, ima inerciono ponašanje, a valjda je zadužen za ono što je zatekao, da to tako treba do kraja da sprovodi, bez da išta od toga promeni. Kada govorimo o fondu Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i stavke koje sam ovde propratio 2008. do 2012. godine, vidimo da se za izdavanje za lekove za, recimo, davanje na recept od 20 milijardi i 59 miliona do 24, 46. To je od 2008. do 2012. godine i to je četiri godine. Već sada 20 milijardi duguje RZZO farmaceutskim kućama, veledrogerijama itd, nekome duguje iu Srbiji je na tržištu nestašica ozbiljnih lekova. Da li se to vraća 1999. godina i 2000. godina, kada smo išli na dežurstvo i nosili u džep lekove? Ono najosnovnije – aminofilija, laseks, nitroglicerin itd. Toga nema ni danas. Jučerašnji izveštaj iz novina, a uostalom ne trebaju vam novine, svako ko radi u zdravstvu zna da nečega čudnog ijeftinog nema. Zašto nije promenjena i drugačija politika, bržeg i efikasnijeg uvoza? Zašto zakon nije promenjen kako treba? Ništa nije nepromenljivo, kada se vidi da stvari izmiču kontroli. Lečenjem u inostranstvu. Umorni smo od gledanja kako deca i roditelji mole da im se deca operišu u inostranstvu. Razni javni prihodi, razni dokazi, nekada vi to uplaćujete, pa pogledajte ovo dole što je bilo na Kosovu oko manastira, pokupio neko pare, a svi smo redom uplaćivali. Vrlo je sumnjivo na taj način davati novac. Samo četiri stotine miliona ide za takve vrste usluga i ništa se nisu pet godina menjali. Ako pogledamo davanja za Crveni krst, manja su nego što su bila, kao da ne znamo da nam javne kuhinje i Crveni krst, nažalost, sve više i više trebaju, jer je to takođe realnost u Srbiji. Samo zbog kratkoće vremena, letimično ću da preletim o onome što je moglo da se uradi drugačije i šta je nejasno. Recimo, nisam uspeo da nađem u budžetu, a svake godine mi to promakne da pitam, takmičenje učenika i to mi je jasno, stručno usavršavanje zaposlenih, i srednjih i fakulteta, i osnovnih škola. Tu su sredstva značajno, pa čak i deset puta smanjena. Zar se na tu decu ne polaže? Onda, rastu davanja koja ne mogu tačno da shvatim – individualna pomoć učenicima, a to ima i za studente gde se meri milijardama. Ako je to nešto što je u vezi sa davanjem stipendija, u obezbeđivanju besplatnih doktorskih studija, to je u Ministarstvu nauke, to nije dato u prosveti, na onom razdelu 140 stoji, ali je vrlo nejasno mesto i na šta se odnosi. (Predsednik: Vreme. Privedite kraju.) Veoma smo svesni da se za našu decu koju imamo i koju školujemo, i da vidimo da čak i talentovana deca i deca izuzetno visokog proseka ne mogu da ostvare nikakve dodatne stimulacije. Nažalost, samo toliko.
Narodni poslanik Vjerica Radeta ima reč. izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlog budžeta za 2012. godinu o kojem danas raspravljamo je izuzetno loš. On zapravo pokazuje koliko je loša štetočinska vlada gospodina Mirka Cvetkovića. Naravno, ne čudimo se mi da je ovo ovako loš predlog budžeta, zato što ovaj budžet nije pisala čak ni ovako loša naša vlada, nego je ovaj budžet došao iz MMF. Gospodin Cvetković kaže, on je zadovoljan što je danas ovde i zadovoljstvo mu je da danas bude sa narodnim poslanicima a trebao je da bude pre 45 dana. Ali, on pre neki dan kaže u medijima – jeste, malo smo probili rokove vezano za budžet, ali nema veze, važno je da ćemo se uklopiti u rok koji nam je dao MMF. To je sramota da imate takav odnos prema Narodnoj skupštini, a to znači da imate takav odnos prema građanima Republike Srbije. Kažete da će budžet poslužiti kao osnov za vladine antikrizne mere. To ste možda negde između redova nekim nevidljivim mastilom pisali. Ovo što se vidi, gospodine Cvetkoviću, ne govori o tome. U ovom budžetu ostale su i dalje agencije kao velike štetočine i potrošači novca građana Srbije, ostale su koje kakve kancelarije, ostale su nevladine organizacije i ostao je veliki broj zaposlenih po ugovoru. To je ona prevara koju ste napravili kada ste doneli Zakon o smanjenju, navodno, broja zaposlenih u državnoj upravi, a ostavili ste mogućnost da se zapošljavaju po ugovoru. Pa, u vašem kabinetu, gospodine Cvetkoviću, ima 14 miliona zarade zaposlenih, a 12 miliona ugovori o delu. Koliko imate redovno zaposlenih, toliko ćete zaposliti ili ste zaposlili ispod žita. Dakle, niste smanjili broj zaposlenih u državnoj upravi i očigledno nemate nameru, naprotiv, predvideli ste novo zapošljavanje, što se lepo vidi kada se pogledaju ove stavke budžeta. Vi ste predvideli još 3.000 novih radnih mesta na grbači građana Srbije. Samo 2.000 radnih mesta je u policiji, i to oko 1.000 u žandarmeriji. Gospodine Cvetkoviću, planirate jednu specijalnu jedinicu od 650 ljudi, a u Srbiji već postoje dve specijalne jedinice, SAJ i Protiv-teroristička jedinica. Je li tako? Tako je, naravno. Trista ljudi u jedinici za obezbeđivanje lica i objekata. Koga ćete to da čuvate sa još 300 novih ljudi? Ajde da ste povećali broj policajaca ovih koji vode računa o građanima, koji su pozornici, ili da ste povećali broj vatrogasaca, a govorite i čitamo svaki dan koliki je to problem. Naravno, vi ne vodite računa o onom što je interes, što je opšti interes. Vi, gospodine Cvetkoviću, ste na čelu Vlade koja je doprinela tome da 130 ljudi dnevno ostane bez posla. Od 50.000 ljudi, koliko u 2011. godini ostane bez posla, samo je 1.000 iz javnog sektora, a vi i dalje povećavate broj zaposlenih u javnom sektoru. Vi imate budžet gde ste predvideli deficit od 140 milijardi dinara, a imate, gospodine Cvetkoviću, 500 milijardi dinara duga kod tajkuna, što predstavlja tri i po budžetska deficita. Dakle, da naplatite od tih tajkuna koji su napravili ovu vladu, da naplatite ovo što duguju državi, ne da ne bi bilo deficita, nego bi smo ostvarili i suficit i rešili mnoge probleme. Pre nekoliko dana, ovih dana bila je aktuelna neka tema, kao da se ponovo uvedu đačke užine. Naravno, niko normalan nema ništa protiv toga, ali šta se desilo? Kažete da ne možete u budžetu obezbediti pare za to, nego pozivate društveno odgovorne privrednike, pa ćete onda da molite za đačke užine, te pod navodnicima društveno odgovorne privrednike, a to su zapravo tajkuni koji su budžetu i državi dužni pet milijardi evra. Onda će oni da se pojave kao, Bože moj, brižni, kako kaže Tadić, društveno odgovorni. Od kad je ova vlada na vlasti, znači od 2008. godine, ovo su podaci od 10. septembra, od kad ste počeli da se zadužujete, gospodine Cvetkoviću, zadužili ste nas za 6.626.942.300 evra. Sad samo nekoliko stvari zašto ste uzimali kredite i kako trošite zapravo narodne pare? Doduše, Tadić kaže pre neki dan da je moralno opravdano zaduživati se. Dakle, zadužili ste se, između ostalog, za energetsku efikasnost, za Klinički centar, za izgradnju socijalnih stanova, za unapređenje usluga na lokalnom nivou, ma šta to značilo. Dobili ste kredit od Vlade Španije, koji se troši za kupovinu španske robe i usluga. Neverovatno! Pa, za razvoj privrednog sektora privatnog, pa finansiranje budžetskog deficita i duga, i to na kredit, pa regulisanje pristiglih obaveza, pa oslobađanje obaveza domaćih banaka, razvoj javnih finansija, zaduživanje Republike Srbije, JAT, onda kredit Republici Srbiji, istraživanje i razvoj u javnom sektoru itd. Dakle, od ovih više od šest milijardi evra, gospodine Cvetkoviću, ni jedan dinar zaduženja nije otišao u proizvodnju, a vi kažete da smo mi na prvom mestu po investicijama, kako vi volite da kažete, u regionu. Gospodine Cvetkoviću, navedite jednu značajnu investiciju koja je trenutno aktuelna i koja je u toku. Ovde smo čuli i da će subvencije za privredu, pa i za poljoprivredu biti veće za 10%. O kojim subvencijama govorite? Gospodine Cvetkoviću, za poljoprivredu nisu isplaćene subvencije za 2011. godinu, a vi obmanjujete narod i poljoprivrednike da ćete za narednu godinu da im date još više. Od čega više? Više od ničeg koje ste im dali prethodne godine. Šta ste uradili sa penzionim fondom? Između ostalog, nemate više predviđene vojne penzionere u okviru Ministarstva odbrane. Pitam vas, gospodine ministre i predsedniče Vlade, da li vi znate da su u toku tužbe, da ih je veliki broj pravosnažno rešio, gde ste u obavezi da vojnim penzionerima platite 11 milijardi i 985 miliona dinara? Pitam vas odakle ćete to da platite, kada niste predvideli u budžetu? Da li vi uopšte znate i da li imate taj podataka? Naravno, baš vas briga za obaveze. Da ilustrujemo na nekoliko primera kako ste vi to predvideli u ovom budžetu. Već sam rekla da u vašem kabinetu za plate ide 14 miliona 770 hiljada dinara, a imate u ugovoru 12 miliona i 93 hiljade dinara. Dakle, očigledno da imate isti broj zaposlenih po ugovoru koliko imate i zaposlenih u redovnom radnom odnosu. Imamo Kancelariju za saradnju sa medijima - 62 miliona i 948 dinara, gospodine Cvetkoviću. Šta radi ta kancelarija koja ima, na primer, stalne troškove četiri miliona dinara? Šta su to stalni troškovi? Da li oni ovoliko potroše telefona, struje, vode? To su valjda stalni troškovi. Kancelarija za evropske integracije – 199 miliona i 240 hiljada dinara. Šta će nama ova kancelarija, gospodine Cvetkoviću? Kakve crne evropske integracije? Valjda je i vama više jasno da nema ništa od tih evropskih integracija. I hvala bogu da nema. Mi iz SRS se odavno zalažemo za to i vodimo ozbiljnu kampanju protiv ulaska Srbije u EU. Zamislite, imamo službu za upravljanje kadrovima. Gospodine Cvetkoviću, šta vam ovo znači? Kakva je ovo služba koja građane Srbije košta 89.390.000? Avio-služba – 314.516.000 dinara. Znači, kupujete avione, vozikate se avionima i baš vas briga kako je građanima Srbije i od čega će da žive ovi ljudi koji su na ivici egzistencije, milion nezaposlenih. Je li vam palo napamet da oni budu negde u ovom budžetu? Gospodine Cvetkoviću, 300 hiljade dece bez trećeg obroka. Imate li njih u ovom budžetu? Naravno da nemate. Ali, zato imate Kancelariju nacionalnog saveta za saradnju sa Međunarodnim tribunalom, tzv. Haškim tribunalom i sad ovde imamo 48.190.000 dinara. Zatim, Kancelarija za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja – 353.933.000 dinara. Gospodine Cvetkoviću, zašto ovih 350 miliona niste usmerili na ta nedovoljno razvijena područja, već u neku kancelariju koja će se brinuti o tom održivom razvoju? Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom – 36.154.000 dinara. Ovo je zaista katastrofa. Zatim – Kancelarija za regulatornu reformu i analizu efekata propisa. Zamislite – 24.653.000. Kancelarija za stručne i operativne poslove u pregovaračkom procesu – 24.7388.000 dinara. Sve gore od goreg. Kome trebaju uopšte sve ove ustanove koje ste vi ovde predvideli? Za šta one služe? Tužilaštvo za ratne zločine ima milion i 200 hiljada za putovanja. Gde će oni da putuju, to niko živi ne zna. Ustavni sud ima ogromne troškove za putovanja. Ministarstvo odbrane, zamislite, dotira međunarodne organizacije sa četiri miliona i 401 hiljadom. Verovatno ove "natovce" što sede po Ministarstvu odbrane u kancelarijama. Sve u svemu, govorićemo o amandmanima u pojedinostima, katastrofalno loš budžet od kojeg građani Srbije neće imati ništa osim ogromnu štetu. Hvala.
Narodni poslanik Milan Vučković ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je četvrti budžet koji ova vlada donosi. Četiri godine svetske ekonomske krize i možemo da kažemo kao i za svaki prethodni budžet – da je ovo budžet koji čuva standard građana u teškim vremenima, da čuva stabilnost naše ekonomije i otvara perspektive za veći ekonomski rast kada kriza prođe. Kažu da umetnost i religija potiču od istog korena, imaju mnogo sličnosti. S druge strane, umetnost i ekonomija su potpuni stranci. Čuli smo danas mnogo slobodnih tumačenja, mnogo narodnih poslanika koji su računali na umetnički dojam, što bi se popularno reklo. Želeli su da nas impresioniraju metaforama i tumačenjima. Ali, kada je reč o ekonomiji, nema mnogo prostora za impresije i za umetnost. Reč je o ciframa i treba da kažemo šta nam cifre govore. Kažu da je tehnički budžet, s jedne strane, drugi narodni poslanici kažu da je izborni budžet. Da vidimo šta je od toga tačno. Kada je budžet na dnevnom redu, ne treba da budemo nerealni i da zamišljamo šta bi trebalo sve finansirati. Neki kažu – treba više u poljoprivredu. Treba. Treba više za zdravstvo, za socijalu, itd, ali to nije realno i to nije ozbiljna rasprava. To je ono – kako mali Perica u školi zamišlja kako bi trebalo finansirati državne potrebe. Šta je ono što moramo da platimo iz budžeta? Ukupni prihodi budžeta su 750 milijardi dinara. Penzije koje se dotiraju iz budžeta iznose 278,4 milijarde ili 37% prihoda od budžeta. Više od jedne trećine. Plate iznose 218,8 milijardi ili 29% prihoda. Kamate 59,2 ili 7,9%. Ukupno 74%. I šta sad predlažete da radimo? Da li treba da smanjujemo penzije? Da li treba da smanjujemo plate i da otpuštamo policajce, učitelje, profesore, lekare? To nije rešenje. Kažu da treba izvršiti reformu PIO, samo niko ne kaže kako treba izvršiti reformu penzijsko-invalidskog osiguranja. Mnoge reforme su sprovedene. Još neke su ostale, ali suština našeg penzionog fonda jeste u tome da imamo veliki broj penzionera i relativno mali broj zaposlenih. Dok se ta proporcija značajno ne promeni, ne možemo očekivati manja izdvajanja iz budžeta za penzije. Jer, naša je dužnost da zaštitimo standard onih građana koji su penzioneri. U 2009. i 2010. godini smo zamrzli plate iz budžeta i penzije, a ove godine povećanja su pratila rast bruto domaćeg proizvoda i rast inflacije. To je plan i za narednu godinu. Dakle, budžet nije izborni, nije predizborni, ne planira veća trošenja od onih koji su predviđeni Zakonom o budžetskom sistemu, između ostalog. Da li treba da nas zabrinjava deficit budžeta od 4,25% bruto domaćeg proizvoda? Elementarna ekonomska nauka, ali i Zakon o budžetskom sistemu nam nalažu da kod recesije treba ići sa povećanjem deficita, kako bi se dodatnim novcem podstakla privreda. To je nešto što vam je kolega Aleksandar Vlahović objasnio na adekvatan način. Naša procenjena stopa rasta sledeće godine je 1,5%. To nam dozvoljava deficit od 4,5%. Dakle, mi smo ispod te granice za 0,25% i dozvoljavamo izvesnu marginu u slučaju nepredviđenih okolnosti. S početkom krize velika većina zemalja se opredelila za veći deficit i veće zaduživanje, kako bi dala injekciju ekonomiji i to je dalo rezultate. To je slučaj svuda. Ja vam neću navoditi evropske zemlje, jer ste se bunili šta je Britanija, šta je Nemačka, šta je Francuska. Ali, evo, u BiH, na primer, 2007. godine budžet je bio 0,6, godine 2010. je bio 4,2; Crna Gora 6,7, suficit, onda deficit 4,9 u 2010. godini; slična je situacija bila i kod nas. Srbija se s tim u vezi odlično suočila sa krizom. Izvršeno je prilagođavanje privrede bez velikih rezova. Setite se samo krize s kraja 2008. godine, povlačenja depozita, poziva, juriša na banke. Danas je štednja na rekordno visokom nivou. Ono što je neverovatno jeste da smo zemlja, jedina po mom saznanju, u Evropi koja je uspela da poboljša sliku, krvnu sliku svoje ekonomije u očima stranih investitora. Probaću sad na brzinu da vam pročitam dugoročne kreditne rejtinge, standarde "en purs" za zemlje u okruženju i, naravno, za Srbiju. Šta se dešavalo? Hrvatska, 21. decembra 2010. godine – kreditni rejting snižen. Slovenija, 20. oktobra 2011. godine – snižen. Makedonija, 1. maja 2009. godine – kreditni rejting snižen. BiH, 30. novembra 2011. godine – snižen. Crna Gora, 31. mart 2010. godine – snižen. Mađarska, 17. novembra – snižen. Mađarska, 30. marta 2009. godine – snižen. Rumunija, 10. novembra 2008. godine – snižen. Bugarska, 30. oktobra 2008. godine – snižen. Grčka, 14. januara 2009. godine, 16. decembra 2009. godine, 27. aprila 2010. godine, 29. marta 2011. godine, 9. maja 2011. godine, 13. juna 2011. i 27. juna 2011. godine – svaki put za jednu lestvicu niže, dakle, snižen. Srbija, 16. marta 2011. godine – povećan. To su činjenice. Da li treba da nas zabrinjava javni dug koji se približava granici od 45% bruto domaćeg proizvoda? Najpre treba razjasniti da je to granica koju smo sami sebi postavili da bismo se sačuvali od prevelikog zaduživanja. Sa druge strane, javni dug Nemačke i Francuske iznosi preko 80%. Ako pogledate zemlje evro-zone i zemlje EU, svuda je preko 60% u gotovo svakoj zemlji. Ovaj budžet, kao što sam već rekao čuva standard onih koji su ugroženi, dakle, onih koji su zaposleni sa niskim primanjima, penzionera, on čuva stabilnost, jer ovo su podaci koji se naslanjaju na ono što sledi u budžetu 2011. godine i omogućava i neki rast u budućnosti, naravno onda kada okolnosti u svetu to budu dozvoljavale. Srbija nije ostrvo, tako da je kriza koja je u Evropi i evro zoni išla u obliku slova duplo ve, najpre 2008. i 2009. ogroman pad, 2010. i početkom 2011. porast i u drugoj polovini 2011. izvestan pad. To je pad koji se dešavao u celoj Evropi i Srbija je pratila takav trend. Mi nažalost, nemamo mogućnosti da se izdvojimo i da imamo ekonomiju koja je potpuno nezavisna od našeg okruženja. Ali, i pored toga u 2011. godini imamo stagnaciju privatne i javne potrošnje, što je dobro za stabilnost, ali i privredni rast koji je pre svega zasnovan na rastu investicija i taj rast investicija, dakle ukupne investicije u Srbiji u ovoj godini su veće nego sve ostale zemlje bivše SFRJ zajedno. U izvesnoj meri rast je zasnovan i na rastu izvoza. Koliko smo povezani sa okruženjem jasno nam govore ovi podaci. Mi ne možemo očekivati da 2012. bude godina prevelikog rasta, ali nam je ovo pokazatelj u kojoj meri smo zavisni u kojoj meri smo ranjivi, a i pokazatelj nam je u kom smeru da gledamo kada je reč o budućem ekonomskom razvoju. Mi 80% svojih proizvoda izvozimo u zemlje EU i zemlje najbližeg okruženja i hteli mi to ili ne, sviđalo nam se to ili ne, Evropa je naša sudbina. Mi smo vezani za evropski kontinent, vezani smo za evropsku ekonomiju. Niko ne može da ubedi i da natera privatnike da izvoze u zemlje EU ako im se to ne isplati niti da izvoze u Kinu, Indiju, Brazil ako im se to ne isplati. Nije država uredila naše ekonomske odnose sa Evropom nego su to uredili ljudi koji se bave privrednom zato što im se najviše isplati da izvoze tu gde izvoze. Isto tako i kod uvoza je slična stvar. Zbog toga je Evropa naša sudbina i hvala Bogu da je tako, jer je Evropa najprosperitetniji deo sveta ma koliko mana imao i mana koje viđamo svaki dan. Još jedna stvar pa završavam. Dakle, ono što takođe omogućava i podstiče razvoj u narednom periodu jesu investicije koje su na nivou 4%. Dakle, dolazimo u situaciju da ono što su tekući troškovi finansiramo tekućim prihodima, a ono što su investicije finansiramo ovim deficitom. U tom smislu, pošto je pomenuto danas da je moralno zaduživanje, u tom smislu je moralno opravdano zadužiti se, jer ove investicije će doneti najveću korist budućim generacijama i podizaće kapacitete naše ekonomije u budućnosti. Takođe, su povećana davanja poljoprivredi od devet milijardi dinara. Mislim da je poljoprivreda nedovoljno iskorišćena i vidim da mere koje preduzima ministar Petrović daju rezultate i mislim da u budućem periodu možemo da očekujemo porast izvoza u poljoprivredi i to značajnijih, koji bi nam pomogao i da imamo malo veći budžet pa da onda dajemo malo više ovamo ili onamo kako to naivno neke kolege danas pokušavaju da prestave. Dakle, imamo budžet koji čuva standard naših građana, obezbeđuje plate i penzije, što je jako bitno. To nisu ljudi iz svemira, to su naši građani. Oni plaćaju račune, oni imaju svoju decu, svoje unuke i naravno da treba da obezbedimo sredstva za to. On čuva stabilnost ekonomije ne prezadužuje nas, vrlo je vešto izbalansiran, ne traži sredstva sa strane, već se opruža prema guberu. Takođe, kao što sam rekao ovaj budžet podstiče i razvoj, između ostalog, kroz investicije koje sam nabrojao. Zato sam siguran da ovaj budžet treba da usvojimo, da se manimo politikantstva, da može ova rasprava da traje do 12 sati večeras, ali bolji budžet nismo mogli da imamo. Hvala vam.
Narodni poslanik Dragan Stevanović ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne želeći da polemišem sa gospodinom Vučkovićem, a zašto je gospodine Vučkoviću ovaj budžet realan? Zašto? Objasnite mi. Zato što ga je predložila DS Mirko Cvetković, zato što ga je lepo branio Aleksandar Vlahović ili vi ili šta su to preduslovi da jedan budžet bude realan? Budžet je realan samo zato što je u njemu izražena naša surova stvarnost. Na ovakvu stvarnost ni vi ni ja niti smemo niti trebamo da budemo ponosni. Ovo su naši porazi i ovo su vrlo, vrlo loše perspektive izražene u ciframa i brojkama o kojima ćete i vi i ja da govorimo. Šta to briga, poštovani kolega radnike robnih kuća "Beograd" kakav je kreditni rejting ove države? Šta briga radnika "Koštane", "Jumka" ili nekog drugog poharanog preduzeća kakav je kreditni rejting Makedonije? Oni očekuju od budžeta za 2012. godinu da se nađe neka šansa za njih. Ovde za njih nema šansi. Niti će socijalno biti sagledani, niti će poslom biti sagledani. Niko ih više neće, uvaženi kolega Vučkoviću, 30 godina radnog staža, više nikome nisu potrebni. A vrla Vlada koja je predložila ovaj budžet, a vi ćete glasati za njega najrađe okrene glavu ili ode na put kad radnici dođu pred njihova ministarstva ili Vladu da štrajkuju, protestuju ili ostvare svoja prava. Realnost je na žalost surova i za SRS suština je da menjamo realnost pa da zdravu i kvalitetnu realnost pretačemo u brojke i cifre. Vi pričate o potrebi, još malo reformi, gospodin Vlahović kaže, očekuju nas reforme. On priča o nekim radikalnim rezovima. Šta je to što ovu vladu kvalifikuje kao Vladu koja je uradila jedan jedini radikalni rez? Obračunali ste se sa tajkunima koji kako ste čuli malo pre duguju milijarde republičkom budžetu. Da li ste ukinuli javne agencije? Da li ste se na adekvatan način izborili sa problemima u javnim nabavkama, korupcijom? Da li ste zaista rešili probleme u zdravstvu, u školstvu, prosveti, sudstvu? To su radikalni rezovi koje ova država očekuje. Koje vi nudite i obećavate deset poslednjih godina. I posle deset, jedanaest godina ponovo nam pričate o potrebama reformi. Do kada ćemo više da slušamo? Koliko decenija još DS i G17+ treba da budu na vlasti pa da se sprovedu reforme? Koliko to nečiji džepovi ili računa treba da budu teži i puniji, pa da se te reforme sprovedu? Znači, ove stvarni moramo da pogledamo na jedan vrlo, vrlo drugačiji način. Na jedan način koji zaista jeste realan. Ali, meni je žao što gospodin Cvetković u ovom trenutku nije tu samo zato što bih hteo nešto da ga pitam. U noći kada je birana Vlada Republike Srbije, čiji je on premijer, ako se sećate dobro, to smo birali u onoj staroj sali, ispred mene su sedeli dok sam govorio u ime SRS, gospodin Cvetković, gospodin Dačić i gospodin Dinkić. I SRS je tom prilikom rekla da je politika u Srbiji na vrhuncu svog neukusa. Međutim, ono što kvalifikuje ovu današnju raspravu definitivno je prevazišlo taj neukus. Hteo bih da pitam, ovog vrlog premijera u odsustvu, ko je u pravu kada je u pitanju ovaj budžet? Gospodin Vlahović ili gospodin Dinkić. Moram da prizna za SRS ovaj gospodin iz prvog reda, nema ga sada tu, je otkrovenje. Čini mi se da se zove, gospodin Dinkić. Pravo otkrovenje, prosto ne znam gde je ta pamet do sada bila ovih deset, jedanaest godine? Duboko sam ubeđen da ste znali za gospodina Dinkića, poslednjih deset godina, da biste ga angažovali i da svu pamet pretoči u vaše zakone, akte, papire i poduhvate Vlade da bismo danas živeli deset puta bolje.
Samo ću vas zamoliti da divljenje izražavate na način koji ne degradira ovaj visoki dom.
Znate šta gospođo Đukuć – Dejanović, vi ste trebali da reagujete na podsmevanje čoveka čiji ministri sede u Vladi i pljuvanje po ovom budžetu, iako su njegovi ljudi u Vladi glasali za taj budžet i on će glasati za taj budžet. Trebali ste da slušate gospodina Dinkića kako se podsmevao vama i ovoj skupštinskoj većini kojoj i sam pripada, pa je reakcija izostala, a sada vam smeta moje divljenje njemu. Znate, on je čovek ipak kapacitet i ukoliko bi divljenje izostalo, mislim da bi zaista gospodin Dinkić bio hendikepiran. I zaista je to podsmeh da čovek koji 10 godina svaku naknadu, taksu za korišćenje prirodnog dobra, jer dominantno upravljao finansijama. Umesto da budu prihodi, recimo, lokalnih samouprava pretvara u prihode republičkog budžeta sada deli pamet o potrebi ukidanja taksi, naknadi da to treba da se preusmeri na lokalne samouprave itd. I ja sam zaista tada vašu reakciju očekivao. To je pravo poniženje Skupštine. To je poniženje Skupštine vas kao prvog čoveka Skupštine, to je poniženje nacije, mi smo svi imbecili i budale i ne znamo šta se dešavalo i ko je ovom državom upravljao poslednjih 11 godina. I sad ti isti treba da nas uče kako ovo nije dobro, pa će nam oni obezbediti bolji i drugačiji život. Tako je. Ali, s obzirom da nemam dovoljno vremena, ja moram da se ovde malo gospodine Cvetkoviću, pošto ste, evo, sada došli ja vas molim da mi odgovorite kada je ovaj budžet u pitanju ko je u pravu, gospodin Dinkić ili gospodin Vlahović. Evo, ja vas molim kažete kad završite ili kad se rešite da se obratite poslanicima šta i kako je. E, sada, ovo je za SRS besmisleno i čemerno. Ovo što ste pretočili u ovaj dokument gospodine Cvetkoviću i ovo je prava slika te takozvane Evropske Srbije. I kada biste ovaj gospodine Cvetkoviću dokument i ono što piše u njemu i perspektivu koju očekujemo u 2012. godini na osnovu njega, uporedili sa onim što ste pričali kada ste iznosili svoje ekspoze, to bi bilo, ne znam ni ja kako da se izrazim, a da ne uvredim ovaj visoki dom kako predsednica malopre kaže. Sada, vi ste vrlo ležerni, vidim, smejete se. Vi znate, da će ovaj budžet ni jedan budžet vaša većina nije ležernije izabrala. Ali, ne gospodine Cvetkoviću zato što ovi koji će glasati za njega, pljuju po budžetu, brinu za profesore, za prosvetne radnike, za doktore, lekare, penzionere i zaposlene u javnom sektoru, nego zato što znaju da će i sa ovakvim budžetima imati više para na raspolaganju do izbora, nego da moraju da svoje političke aktivnosti finansiraju iz privremenog finansiranja i zato će oni da glasaju i baš ih briga za drugu polovinu godine. Sve što ih interesuje, interesuje ih maj mesec, kada ne budu ranije, odnosno ako, a očekujete ih svi zajedno, izbore. Šta to, gospodine Cvetkoviću karakteriše ovaj budžet, vi ste pričali cela dva minuta o budžetu. Kažete gospodine Cvetkoviću, deficit će biti uložen u kapitalne investicije, a nešto slično je i gospodin Vlahović rekao, privredne aktivnosti se finansiraju iz deficita. Gospodine Vlahoviću, trebalo je da čujete Bajrama Omeragića, on je inpresioniran privrednim aktivnostima, finansiranim iz budžeta, naročito u Raškoj oblasti, odakle dolazi, ali niste trenutno bili tu. Ja bih vam se za sve investicije i privredne aktivnosti na jugu Srbije zahvalio koje finansirate iz deficita budžeta Republike Srbije. Znate, gospodine Cvetković, zašto ste ovo rekli, samo zato što nivo tih kapitalnih investicija iznosi isto kao što iznosi i deficit. Znate li kako će izgledati to finansiranje kapitalnih investicija? Skoro ga je na vašem mestu opisao gospodin Milutin Mrkonjić. Kada smo na rebalansu budžeta skinuli pare za kapitalne investicije, znate šta je rekao, jeste, mi smo prošli kroz Srbiju, ustanovili smo da 10% projekata u velikoj meri nije realizovano tako da se stvori uslov da se skinu pare. Tako ćete i ove pare da skidate, jer kada budete došli u situaciju, na žalost vašu, a na sreću našu još dugo nećete biti u toj situaciji, da birate da li da plaćate kamate i otplaćujete glavnicu ili da pravite put, gospodine Cvetkoviću, vi ćete da otplaćujete dugove koje ste ovoj državi na vrat natovarili, a za iste, bogami građani nisu na žalost dobili mnogo. Kažite, gospodine Cvetković, da su diskrecioni rashodi svedeni na minimum, a zašto to niste uradili u svih pet budžeta koje ste do sada usvajali, jer uvek vam je SRS predlagala da smanjujete diskrecione rashode. Niste, gospodine Cvetkoviću, jer je to bio izvor finansiranja vaših političkih stranaka i vaših političkih partnera kroz javne nabavke i zloupotrebe. Sada, kada ste priterani uza zid, odrekli ste se diskrecionih razloga, ali vrlo perfidno. Tamo gde je uži budžet republike, njih tu nema. Gde su, gospodine Vlahoviću, sopstveni prihodi budžetskih korisnika, ima ih i tamo, tu su, znate vi vrlo dobro gde su. Vrlo je interesantno to što ste se sada setili, jer kako vam to ranije nije palo na pamet, kako se te štednje niste ranije setili, što niste ukinuli gomilu agencija i kancelarija, što ste niste toga setili? To bi bio radikalna rez, to su ukidanja diskrecionih prava, onih za koje ste garancije dali i kroz ovaj budžet, pa će javno preduzeće "Srbijagas" da dobije garanciju za 400 miliona evra da se zaduži, i istovremeno će da posluje sa gubicima i dok posluje sa gubicima, rukovodioci će da primajuplate od milion dinara. To je surova stvarnost i odricanje od diskrecionih prava u Srbiji. Kažete da nastavljate podršku privredi. Kojoj privredi, gospodine Cvetković? Privredi, za koju vi kažete da je nelikvidna, privredi za koju kažete da će u narednoj godini stagnirati ili da će privredne aktivnosti da padaju, da će broj nezaposlenih da raste, gde industrijska proizvodnja zavisi od toga da li u jednoj kompaniji rade jedna ili dve visoke peći ili prete da i tu drugu ugase? Privredu koju ste sveli na investiciju, zvanu, "Fijat"? Na žalost, ja nemam više vremena. Što se tiče SRS, ovaj budžet zaista predstavlja jednu surovu i odvratnu stvarnost i ja sam srećan, zajedno sa kolegama iz SRS, što je ovo poslednji budžet koji ste vi kao premijer izneli pred Skupštinu i pred javnost i ja se nadam da će građani na narednim izborima raskrstiti sa politikom evropskih zabluda i iluzija i da će se spustiti svi zajedno na zemlju i da ćemo se posvetiti sebi i sopstvenim problemima.
Reč ima narodni poslanik Marina Toman.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Cvetkoviću, govoreći o predlogu budžeta, mogli bi da kažemo da je Vlada propustila još jednu šansu da promeni kurs ekonomske politike, da pokaže odlučnost i pokrene posrnulu privredu, ojača poljoprivredu, uloži više sredstava u zdravstvo, školstvo, socijalnu zaštitu. Međutim, isto tako bi mogli da kažemo da Vlada nije propustila još jednom da pokaže da je tu da zaštiti interese stranih kompanija, poput "Fijata", "Benetona", drugih kompanija, interese bankarskog sektora, MMF i EU. Isto tako, Vlada je predlogom budžeta poslala poruku da će zbog interesa MMF biti spremna da krši Zakon o budžetskom sistemu, da će ispunjavajući ultimatume MMF da donosi štetne odluke po građane i po srpsku privredu, ne po privredu EU, već po srpsku privredu. Isto tako predlog budžeta nam govori da će Vlada ne odustajanjem od politike, EU nema alternativu, nastaviti državu i dalje da urušava, ne samo u teritorijalnom već u ekonomskom smislu. Da krenemo redom, budžet je tako isprojektovan, da je on neodrživ i da se očekuje njegov rebalans već u prvoj polovini godine, pre svega se očekuje pad prihoda i rast rashoda. Prihodi po osnovu poreza su nerealno optimistični, očekujete povećanje prihoda od PDV, iako imate i dalje problem sa njegovom naplatom. I dalje se nastavlja pad prihoda od carina i to za čak 14,5% kao direktna posledica primene prelaznog trgovinskog sporazuma. Očekivani rast priliva od akciza po osnovu njihovog povećanja, odraziće se na porez inflacije, a samim tim i na pad sredstava u budžet po ovom osnovu. Rashodi po osnovu otplate kamate se povećavaju, tako da će oni iznositi 59 milijardi 197 miliona dinara, što je za oko 14 milijardi više u odnosu na ovu godinu, a za čak 30 milijardi više nego što je to iznosilo prošle godine. Takođe, može da se zaključi da će pretpristupna pomoć EU, koja se očekuje i koja se zapravo stalno najavljuje, u najvećoj mogućoj meri otići na usaglašavanje sa standardima EU i za finansiranje projekata u Srbiji koje izvode firme iz EU, takav jedan projekat je Žeželjev most. Takođe, mora da se naglasi da ona budžetska izdvajanja koja su ostala nepromenjena da su ona u realnom iznosu manja za, najmanje 8% koliko iznosi inflacija. Subvencije poljoprivredi iznose oko 20 milijardi. Međutim, moramo da naglasimo da subvencije ne mogu da isprate gubitke koje poljoprivredi nanosi primena Prelaznog trgovinskog sporazuma. Ratifikacijom Prelaznog trgovinskog sporazuma smanjene su carine na poljoprivredno-prehrambene proizvode koje dolaze iz EU. To su proizvodi koji dolaze iz zemalja koje izdvajaju mnogo veće subvencije poljoprivredi, tako da su ti proizvodi konkurentni na domaćem tržištu i konkurentniji su od domaćih proizvoda. Vlada ništa ne čini da zaštiti domaćeg proizvođača, već ga uništava. Ako ga uništi, to automatski znači manje prihode, to znači veći broj nezaposlenih, to znači veći priliv na socijalna izdvajanja. Međutim, vi kada govorite o liberalizaciji trgovine sa EU, vi govorite uglavnom kao o spasu za srpsku privredu. Međutim, prosto neke činjenice i neke brojke prećutkujete. Treba biti otvoren i reći, šta to EU donosi Srbiji? Šta to Brisel nudi Srbiji? A kako to izgleda u praksi, možemo da navedemo jedan primer iz okruženja. Otkada je 2000. godine Hrvatska počela da primenjuje Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju pa do danas, uvoz poljoprivrednih dobara u Hrvatsku povećan je za dva puta. U protekloj deceniji tamošnji režim je izdvojio čak 6,6 milijardi evra kroz subvencije u razvoj poljoprivredne proizvodnje. Međutim, rezultat svega toga je bio skok poljoprivredne proizvodnje za samo 341 milion evra, znači uloženo je 6,6 milijardi, a skok je zabeležen od svega 341 milion evra. Prosto rečeno, novac je bačen. To isto radi i Srbija. Da ponovim, subvencije ne mogu da isprate gubitke, odnosno štetu koju poljoprivrednim proizvođačima nanosi Prelazni trgovinski sporazum. I to je činjenica. Takođe, kada govorimo o agrarnom budžetu, uopšte o agrarnom budžetu, on je i dalje veoma mali. Delom zbog sveopšteg teško ekonomske situacije, a delom, kao što smo mogli da vidimo, zbog pogrešne raspodele tih budžetskih sredstava. Poljoprivreda je profitabilna grana. Međutim, Vlada ništa ne čini da taj profit poveća, već naprotiv donosi odluke koje prete njegovom uništenju i urušavanju, odnosno snižavanju profita. Imamo takođe jedan karakterističan primer za privredu kako se Vlada ponaša. Umesto da se privreda rastereti raznoraznih taksi, da se razmisli o smanjenju poreza na zarade koji su iznad proseka od poreza u zemljama EU, Vlada prosto stvara jedan nezdrav poslovni ambijent, a onda navodno toj istoj privredi koju urušava pomaže tako što im obezbeđuje mogućnost da konkurišu za subvencionisane kredite za održavanje likvidnosti ili odobrava sredstva za izmirenje iznosa za subvencionisane kamatne stope. Treba biti iskren i reći da najveću korist od svega toga imaju banke. Da objasnim. Znači, Vlada subvencioniše iznos kamatne stope do 4% na godišnjem nivou na neotplaćeni deo kredita. Po Vladinoj uredbi država iznos kamate prenosi bankama ili u lizing kućama u napred za svaku godinu, umesto da država, odnosno Vlada poput njenih kolega u drugim državama raznim merama utiče na banke da snize kamatne stope, ona to čini suprotno. Ona ne samo što pristaje na takva pravila igre, već donosi uredbe koje direktno pomažu bankama da ostvare još veći profit. Na kraju, kako se sve ispostavi i kao što nam govori ovaj predlog budžeta plaćaju građani Srbije, odnosno sredstva se izdvajaju iz budžeta Srbije. Potrudili ste se da napravite državu po meri banaka. Vi ste ti koji ste spremni da zadužite državu po zelenaškim kamatama kod banaka koje nemaju nikakav razlog da te kamatne stope stupe za kredite namenjene privredi ili stanovništvu, jer država pristaje na enormne kamatne stope. Što ne razmislite o povećanju poreza na profit banaka? Eto vam prilike da imate veći priliv sredstava u budžet. Ne, nego nemate političku hrabrost i odlučnost da napravite jedan takav korak. Država Srbija ne bi bila prva zemlja koja je to uradila u uslovima ekonomske krize. Gospodine Cvetkoviću, premijeru zaista treba izuzetna hrabrost i pomalo drskosti za pravljenje predloga budžeta koji u uslovima teške ekonomske krize, u uslovima nezaposlenosti, siromaštva i dalje predviđa izdvajanje enormnih sredstava za mnogobrojene agencije, uprave, direkcije, paralelne državne institucije, budžetske parazite. Volela bih, premijeru, ako bi mogli u ovom trenutku da pobrojite sve agencije, direkcije, kancelarije koje se finansiraju iz budžeta, koje se finansiraju parama poreskih obveznika. Verovatno ne bi mogli, a ne bi mogao to da uradi niko u ovoj sali. Sada bi mogli da postavimo jedno pitanje, ako niste u stanju to da uradite, kako je to moguće ako su oni po vama važan deo državne uprave. Oni su važni za Vladu, međutim, ne i za građane. Kako objasniti čoveku koji je godinama nezaposlen, kako objasniti privredniku čija firma ide u stečaj, kako objasniti poljoprivredniku koji ne može od svog rada da živi zašto važno da ova država finansira recimo Antidoping agenciju, Agenciju za procenu vrednosti državnog kapitala? Kako objasniti da imamo Direkciju za vode, ali isto tako imamo i budžetski fond za vode? Kako ćete objasniti armiji nezaposlenih, siromašnih, obespravljenih, posrnuloj privredi da ste vi u pravu, a ne recimo jedna Nemačka koja ima svega šest agencija. Kako ćete objasniti da ima para za agencije, a da se smanjuju izdvajanja za socijalnu zaštitu za oko dve milijarde dinara? Kako ćete objasniti građanima Srbije da ima para za agencije, a da se transferi NSZ drastično smanjuju. Oni su gotovo prepolovljeni. Kako objasniti da u uslovima deficita država izdvaja novac poreskih obveznika za, recimo, Kancelariju za saradnju sa civilnim društvom, a ona je samo jedna u nizu koja je osnovana Vladinom uredbom, ima ih zaista mnogo? Da li zaista verujete da će iko u ovoj državi imati razumevanja za činjenicu da se novac poreskih obveznika troši na prikupljanje i distribuciju informacija od značaja za rad organizacija civilnog društva? Pa naravno da niko neće imati razumevanja. Takođe, voleli bih da nam odgovorite na koji način ćete te građane uveriti da je opravdano da se njihov novac, novac poreskih obveznika u okviru Ministarstva ekonomije, između ostalih stvari, da sada ne nabrajam, troši na angažovanje produkcijske kuće koja će pratiti rad ovog ministarstva. Koji su to rezultati? U ovoj ekonomiji sunovrata da zavređuju pažnju, da bi ostali zabeleženi za istoriju, da bi se novac poreskih obveznika potrošio na produkcijsku kuću koja će to sve da zabeleži. Drsko je uopšte tako nešto predložiti, ili navesti u Predlogu budžeta. Ne zaboravite, Srbija je danas zemlja sa jako velikim brojem nezaposlenih, sa jako velikim brojem siromašnih, sa veoma niskom prosečnom platom, sa velikim brojem preduzeća koja idu pod stečaj. Ovo su samo neki od razloga zbog kojih vaša tvrdnja da je socijalna odgovornost ugrađena u ovaj predlog budžetanije tačna. Ovo su samo neki od razloga zbog kojih vaša tvrdnja o racionalnom trošenju javnih resursa nije tačna. Zbog toga, Srpska radikalna stranka, naravno, ne može da podrži ovaj Predlog budžeta.
Narodni poslanik Zoran Krasić ima reč. Imate još 16 minuta.
Gospodine Cvetkoviću ja moram da vas hvalim. Danas su vas svi napadali, meni je bilo prosto neprijatno. Zašto da vas hvalim? Niste, bre, ljudi shvatili, gospodin Cvetković je sve uradio kako je dogovoreno sa Međunarodnim monetarnim fondom, kako je dogovoreno sa Briselom, jer malo, malo Brisel kaže – k nozi, vi odete tamo i dobijete zadatke i gospodin Cvetković je to ispunio. Ja vas pohvaljujem, gospodine Cvetkoviću, što ste skockali ovaj izborni budžet. Ovo je budžet za izbore. Da ste išli na privremeno finansiranje, bilo bi problematično, morali bi onda sponzori da se otvaraju. Ovako ste napravili operaciju koja zadovoljava. Zašto zadovoljava? Rekli ste 70% ovog budžeta na rashodnoj strani, to su obaveze koje su propisane zakonom i to ne može niko da ospori. Tu se nalaze i plate i penzije itd. To što plate i penzije ne mogu da rastu sa troškovima života i što realno pada svakog dana standard, to je drugo pitanje. Međutim, izmenili ste Zakon o budžetskom sistemu pa ste za nekoliko godina planirali kako će da bude usklađivanje, pa ste uzeli ona dva kriterijuma. Koliko god treba sredstava da se zadovolje te potrebe, penzije, plate, nešto malo te socijale, to je primarno. Druga stvar, diskrecione rashode ste sveli na nužnu meru, odnosno preselili ste lokalnim samoupravama, pa će lokalne samouprave od Nove godine da asfaltiraju kao Fond za kapitalne investicije u Vojvodini u očekivanju izbora, da se i vaši lokalni funkcioneri dokažu i da za slučaj subvencije itd, ako neko želi da protestvuje, da ne dolazi u Beograd da zaustavlja saobraćaj kao ovi policajci ovde danas, ceo dan prave neke probleme, pa jedna policija u uniformi obezbeđuje Vladu, a druga policija u uniformi protestvuje ispred Vlade. Gospodine Cvetkoviću, vidi se da je vama danas najsigurnija kuća Narodna skupština. Da ste otišli u Vladu ne biste znali sa kojim policajcima možete da razgovarate. U međuvremenu ćete da napravite ovih 600, jedinicu koja treba da završi prljav posao na severu Kosova i Metohije. Nadam se da računate i na izuzetno dobre rezultate na bazi ove uredbe koju ste doneli po nalogu Angele Merkel, a to je o kontroli prelaska administrativne linije prema AP itd. Znači, ispunili ste zadatak, gospodine Cvetkoviću. Ne znam zašto vas ovi kritikuju. Ko je zadovoljan sa ovim budžetom? Tajkuni. Zašto? Ne moraju ništa da vraćaju, nisu dužni i ponovo će se pitati kako će izgledati buduća vlada. Ko je dalje zadovoljan? Organizovani kriminal, gospodine Cvetkoviću. Oni su prezadovoljni. Zašto? Crna ekonomija ne postoji, siva, sudeći po fiskalnom savetu, to su vodoinstalateri koji popravljaju po kućama, pa smo imali čitavu nauku šta je promet, a šta je dodatna vrednost. Znate, velika pamet. Ko će, gospodine Cvetkoviću, još da bude zadovoljan? Sve što znači preslikana briselska administracija u Srbiji. To su posebne kategorije državnih službenika i ovi u ovim agencijama i još neki kojima će biti dobro. Zašto, gospodine Cvetkoviću? Samo te tri kategorije vide Srbiju u EU, iako EU nas ne vidi u svom sastavu. Gospodine Cvetkoviću, 9. decembra ste dobili odgovor da Srbija nije dobila status kandidata za početak razgovora, ne za članstvo. Ne, daleko je članstvo, članstvo nikad neće biti. Ne, za početak razgovora. Napravili ste dogovor da ubacite i IPA fondove sa nekih 180 i nešto miliona navodno evra. Vodite računa, to važi samo ukoliko ova konstelacija prođe. Ukoliko ova konstelacija ne prođe ne važi. Međutim, ima nešto što će neprekidno da važi u toku 2012. godine, a to je račun finansiranja obaveza države koji iznosi 510 milijardi dinara. Gospodine Vlahoviću, da li znate šta je 510? Ukupni prihodi budžeta treba da budu 750, a 510 je račun finansiranja. Da li znate koliko je to? Ko će to da plati? Ko će to da plati? Da zakačim ove kod kojih u zavisnosti od veličine kofera zavisi funkcija. Gospođo Dejanović, vi se borite za socijalnu pravdu, ali Bajatović ima 1.350.000 mesečno platu, a država mora da se zaduži 70 milijardi dinara za "Srbijagas", od toga 40 milijardi samo za dugove. (Predsednik: Zamolila bih vas da frustracije gospodinom Bajatovićem ostavite za neku drugu priliku. Zaista ste frustrirani i nema teme da ne pominjete gospodina Bajatovića. On je vaš kolega poslanik, narodni poslanik, uspešni privrednik i molim vas da to ne činite.) Ja hvalim danas. Vidite da sam u fazi hvaljenja? Molim vas, gospođo Dejanović, onda vi izbacite iz budžeta ovih 70 milijardi. Nemam ništa protiv da vi izbacite tih 70 milijardi, ali ako je tih 70 milijardi, evo, dajem vam primer kako može da se uštedi. Da li znate koliko gladnih usta može u toku meseca sa 1.350.000 da se nahrani? Da vam ne pričam.Znači, u suštini imamo mangupski budžet. Dosetili se mangupi kako to da srede, pa će subvencije, malo će kapitalnih investicija da bude u lokalu da se oni promovišu. Kako? Da bi se završili izbori. Međutim, ima nekih delova koji neće da budu u budžetu. Ne vide se baš jasno ovi fondovi i projektni zajmovi, gospodine Cvetkoviću. Kod projektnih zajmova gospodin Dušan Petrović ima da zaposli ceo poljoprivredni fakultet. To je ovo što će da tabanaju po selima za siguran glas. Najavili su 30.000 dinara po staračkom domaćinstvu. Da li znate šta će da se desi u tim selima, gde ih niko 10 godina nije obišao, kada dođe mlad agronom i donese na ruke 30.000 dinara? Znamo šta ste lepo pripremili, imamo i mi insajdere. Imamo diktafone pa vam postavimo tamo kada se dogovarate pa sve je snimljeno. Znamo šta ste pripremili. Baš vas briga za budžetsku 2012. godinu, samo gledate kako da završite izbore, da pobedi EU ponovo u Srbiji. Samo gledate kako da završite izbore, da pobedi EU ponovo u Srbiji. E, neće. Gospođo Đukić-Dejanović odajem vam veliku tajnu. Na sledećim izborima Srbija pobeđuje u Srbiji, da znate. Neće pobediti EU i da vas obavestim na vreme, već od 15 januara se nešto ne zna sa EU kako će to dalje da ide. Ali, budite oprezni, budite oprezni povodom KiM. Mnogo budite oprezni. Vodite računa šta radite sa ovim parama .Na svakom mestu ću ljude obavestiti o mangupskom budžetu. Budžet koji služi za prevaru. U prvi plan ćete da stavite penzije i navodno neka socijalna davanja, to su neke obaveze. Čuli ste neke koji su danas na vlasti, koji kažu – loš budžet, ali ga p održavamo zbog penzija, podržavamo ga zbog plata. Kojih plata? U državnoj službi 250.000 zaposlenih. Nadam se da ćete da otvorite još neki hotel o trošku države. Ne znam, gospodine Cvetkoviću, u kojoj to državi država pravi hotele? Da li možete da nađete neku državu? Da li Nemačka pravi hotele? Vlada Nemačke pravi hotele, molim vas? Prošli put sam vam predlagao da gospodina Dinkića izvezemo u Ameriku, da izvuče Ameriku iz svetske krize. Tako bi ih izvukao, ne bi se sastavilo ništa u Americi. To bi bilo rastureno skroz. Još kada bi Dačić organizovao NATO pakt, pa ne bi imali ni za uniforme, da li vam je jasno. Ni za uniforme ne bi imali. Mada, Dačić najavljuje ostavku, gospodine Cvetkoviću, pošto će ujutru opet ovi policajci da dođu da vas nešto pitaju tamo, gde su njihove plate? Mangupski budžet kad, tad dođe na naplatu. Ne mogu da vam pričam o bankama, to sam završio još pre sedam godina. (Predsednik: Da li biste mogli možda da nađete neki drugi termin, da iskažete to isto, da ne koristite termin kojim se možda mogu karakterisati neka ministarstva trgovine iz prethodnih, ranijih perioda?) Šta bi ste vi to dodali? Da li ste se vi javili za diskusiju, možda? Nisam primetio da ste digli ruku. (Predsednik: Ja dajem reč, a ne vi i ja sam obavezna da vodim računa o atmosferi rada. Molim vas da koristite pristojnije termine, a ne sporim vaše pravo da izražavate uverenja koja imate. To je vaše pravo.) Naravno, vodim i ja računa – agencija, banka, mangupi na vlasti, peta kolona na vlasti. Izaberite koji vam termin ne odgovara? Peta kolona je na vlasti, gospođo Đukić-Dejanović. To zna cela Srbija. Cela Srbija zna da je ovo koprodukcija sa MMF, kako da uspe prevara za sledećih šest meseci. (Predsednik: Mislim da ste vi umorni, a da je za vas kasno i zato koristim takvu terminologiju.) Šta sam ja? (Predsednik: Umorni.) Umoran? Nisam umoran od vas. Sa zadovoljstvom radim ovaj posao. Vi nemate pojma, jedva čekam da SRS dođe na vlast. Znate li koliko ima praznih kasarna gde treba da se izvrši prevaspitanje, ako ima mesta za prevaspitanje? Potrudiću se da ima mesta za prevaspitanje. O tome pričamo, to je problem, a ne epohalno povećanje penzija za 1,2%. Ograničili smo rast plata u javnom sektoru, pa smo rekli – BDP, potrošačka korpa, pa idi mi, dođi mi itd. Sada ćete naterati banke da naplaćuju doprinose. Niste hteli dve godine za one trudnice preduzetnike da rešite pitanje uplate doprinosa, a sada ste uzeli pred izbore. Setili ste se. Sada kritikujete agencije vi koji ste ih napravili. Onaj malopre kritikuje čitav sistem javnih finansija, a on napravio sistem finansija. Mada, još nam nije rekao gde su one pare, onih 1.00 evra besplatnih za svakog građanina? Da vam ne pričam o parama sa Kipra, gospodine Cvetkoviću, vi to znate, valjda. Muke žive. Šta da kažem o tom vašem budžetu? Priprema za još jednu prevaru, po sistemu – drži vodu dok majstori odu. Vodite računa šta radite, upozoravam vas na vreme. Vodite računa i vi koji ste glasali i dali saglasnost na Statut AP Vojvodine. Vodite svi vi koji ste obećavali šta ste obećavali. Vidite li koliko ste razorili javne finansije. Sada mora da bude taksa za penzije 60% iz Republike. Gde su vam doprinosi? Niste hteli da čitate. Vi ste ovde projektovali smanjenje životnog standarda. Ovde ste projektovali otpuštanje, ali doduše, u skromnom broju, to moram da kažem. Sve ste to projektovali. Ko je kriv? Svetska ekonomska kriza. Ma, nije moguće. Kakve ima veze svetska ekonomska kriza? Problem je u putu. Izgubili smo prve godine 300 miliona evra zbog prelaznog trgovinskog sporazuma. Druga šteta koja se pojavila, izgubio se ekonomski motiv kod nas da se pravi ta roba koja dolazi pod damping cenama iz EU. Dokle god sledite EU, srljate u propast. Pokušavamo da vas zaustavimo i pozivamo građane. Desiće se narod, ljudi. Vi to ne shvatate. Mora da se desi narod, zato što je politika postala nemoćna. Odnos između političkih stranaka su postali nemoćni da artikulišu političke procese. Ali, desiće se narod. Sve više ljudi umesto u "Maksi" ide u kontejner. Vi žmurite, pričate o nekim epohalnim rezultatima, te listama, te rejting listama. Idite kod policajaca i ubedite ih u rejting liste. Vaš Fiskalni savet kaže – promena Zakona o platama koja se tiču policije, negativno će uticati u 2012. godini. Vi gutate to. Znate i vi, ali morate da date da bi ta policija napokon sačuvala ovaj režim, da bi se završio još jedan prljava posao koji se tiče KiM. To je vaš cilj i zato ćete sada neke uredbe, ko zna šta ćete da radite. Ko će da uzme pare od tog osiguranja koje dolazi sa Kosova? Ko se tu našao? Ko se tu ukalkulisao? Kako su tako neki velikodušno prihvatili smanjenje dela budžeta u onim ministarstvima gde oni dominiraju? Demokrate ne, oni su kod Dulića povećali sredstva i povećali kod Petrovića. Zbog čega? Zbog izborne kampanje. Kako će to u praksi da izgleda? Kao onaj vaš u Boru, da bi mu radila fontana, ubacio antifriz. Ubacio antifriz. Pravi hipodrom. Misli da će od toga ljudi da žive, Neće, boga mi. Pogrešan put. Dragi građani, znajte, Srbija treba da pobedi u Srbiji. Hvala Bogu, jedina stranka koja je na tim pozicijama je SRS, a sve druge su proevropske. Zapamtite, sve ove stranke da su pisale budžet, napisali bi isti ovakav budžet. Nema između njih principijelne razlike. Možda bi se malo samo onako pojavio neki disonantni ton radi birača, da bi se oni prevarili, kao da neka razlika postoji, pa sada oni koji mrze Tadića, naprosto će da zavole Tomislava Nikolića, ili oni koji mrze Vuka će sada da zavole Čedu. To je ista politika. Proevropska politika. Ta politika treba da se porazi u Srbiji. Ako se ta politika porazi u Srbiji, i svima bude jasno da Srbija nema alternativu, imamo šanse i videćete onda kakav će biti budžet. Nadam se, gospođo Đukić-Dejanović, da za ovih 30 sekundi možete u EU da stignete.
Na listama prijavljenih kandidata više nema poslanika koji su se prijavili za reč. Pitam predstavnika predlagača, gospodina Cvetkovića, da li želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Cvetkoviću, imate reč.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, drago mi je da privodimo kraju našu načelnu raspravu vezanu za budžet i ove zakone. Pažljivo sam slušao primedbe i ideje. Mislim da ćemo imati još prilike da o tome razgovaramo kada budu došli amandmani. Osvrnuću se na nekoliko stvari koje su mi se učinile ili značajne, ili ako ne značajne, onda bar interesantne i da zavređuju da se spominju. Jedna narodna poslovica je na samom početku rekla, da bi opisala situaciju kaže – prihodi padaju, rashodi rastu, a deficit je stabilan. Razmišljao sam da li je moguće da se stvarno tako nešto desi? Ako počnu da nam padaju prihodi i da rashodi rastu, zamolio bih je da mi pokaže kako da onda održim deficit stabilnim. Prosto, matematički to ne mogu da zamislim. Jedna druga kaže da završni računi nisu dostavili parlamentu. To, prosto, nije tačno. Dostavljali smo parlamentu završne računi u zadnjih pet, šest godina. Za prošlu godinu nije dostavljen, ali je na Vladi usvojen i treba da bude prosleđen. Završni računi su ovde, a imate i revizora, njegovo mišljenje. Tako da, oni možda nisu stigli da budu na plenarnoj raspravi, ali svakako da postoje. Verujem da svaki poslanik koji želi, može da ih uzme iz arhive i pogleda. Bilo je pitanje vezano za carine i za problem njihovog opadanja. Mislim da radi istine treba reći da carine opadaju zbog toga što je želja ove vlade da ima što veću bescarinsku teritoriju. Dakle, one opadaju kod svakog potpisivanja bilateralnog ugovora sa nekom zemljom o slobodnoj trgovini. Naravno, i sa EU i sa Ruskom Federacijom, sa Kazahstanom. Mi smo upravo nedavno smanjili, odnosno ukinuli carinu na uvoz sirove nafte, što će imati negativan efekat na prihode od carine. Ali, ne zaboravite, to ima vrlo pozitivan efekat na cenu goriva koji će se naći i koji će građani ovde da plaćaju. Dakle, padanje carina bih uzeo kao jedan pozitivan trend koji će stabilizovati cene i omogućiti građanima da po nižim cenama dođu do proizvoda. Bilo je nekih pitanja koja zaista verujem da proističu iz nerazumevanja, bilo zato što se ne razume metodologija, ili možda zato što se nema informacija o nekoj istoriji koja je bila. U tom kontekstu bih želeo da objasnim zašto su transferi službe za zapošljavanje manji sada nego što su bili u ovom budžetu, jer bi neko mogao, kao što je jedan narodni poslanik zaključio da je to sada smanjena briga o zapošljavanju ljudi. U stvari, istina je sasvim drugačija i veoma trivijalna. Na ranijoj poziciji te službe postojali su stari dugovi koji nisu plaćeni iz ranijeg perioda i onda smo mi njih predvideli. Oni su u međuvremenu isplaćeni i sada ovaj novi iznos jeste manji, ali ne manji zato što je manje para predviđeno, nego prosto zato što više nema starih dugova koji su otplaćeni. Takođe je bilo pitanja oko plata i njihovog realnog pada. Ako je formula da se plate obračunavaju na taj način što se one povećavaju za stopu inflacije plus polovina BDP, prosto je matematički nemoguće da one realno padaju. Njihov realan pad bi bio da se one indeksiraju za indeks koji je ispod stope inflacije, a ne na nivou plus BDP. Ovde se možda meša cela priča sa činjenicom od kog momenta se obračunava porast cena. On se obračunava od zadnjeg trenutka kada je prethodni obračunat. Dakle, mi smo već izindeksirali njihov nivo sa septembrom mesecom, a sada indeksiramo od septembra do 1, to je mart, pa onda od marta će se indeksirati za sledeći septembar. Ali, prosto rečeno, formula koja je data onemogućava da plate realno padnu, one će realno biti na realnom nivou identičnom i malo će biti veće u meri u kojoj BDP bude rastao. Bila je i jedna primedba da kada dođe do otplate dugova onda će se oni otplatiti a neće se davati za rashode i onda neće imati sredstva. Moram da kažem da to jeste nerazumevanje budžetskog knjigovodstva, ali od poslanika se i ne očekuje da to znaju. Dakle, otplate glavnice uopšte nisu element budžeta. One jesu element onoga što se zove ispod crte, to je ono što ne budžetira i ne tangira rashode. Rashodi su jedna stvar, a otplata je druga stvar. To su paralelni tokovi koji su, naravno, važni da bi se obezbedilo finansiranje, ali nisu deo jedne iste priče, niti se mogu supstituisati i mešati, da vi prebacujete otplate u rashode, niti rashode u otplate. Spomenuli ste moj kabinet i odnos između ljudi koji su, kako vi kažete, stalno zaposleni i oni sa kojima postoji ugovor. Moram da vam kažem, na žalost, ali možda i nije na žalost, to je valjda svuda tako, da ni jedan kabinet nema stalno zaposlenih ljudi. Svi ti ljudi koji rade u kabinetu su vezani za mandat šefa kabineta. Onog trenutka kada moj mandat prestane, oni se automatski nalaze na ulici, bez ikakvih prava. Ja imamo pravo na nekih šest meseci, ministri imaju pravo na šest meseci, svi članovi mog kabineta izlaze na ulicu i moraće da traže sebi posao. Meni je žao, ali to je propis. Prosto da vam kažem kako to funkcioniše. Nemojte sada povezivati šta je to stalno, neki je srećan, neki je nesrećan, ja ne mislim da tu ima mnogo srećnih ljudi koji rade u kabinetu. Ima jedna stvar gde se zaista ne slažem sa onim što je izloženo od nekih poslanika SRS, a to je veza između zaduživanja, proizvodnje i privredne aktivnosti. Nije ovde zaduživanje vezano da se stvaraju neki objekti koji će vršiti privredne aktivnosti. Dakle, zaduživanje je ovde vezano za infrastrukturu. Privredne aktivnosti, njih će organizovati privatna privreda, preduzetnici, a država ne može da finansira stvaranje radnih mesta na taj način. Ona će svojim porudžbinama kreirati jedan dobar ambijent, ali svakako zaduživanje i proizvodnja, tu ne bismo mogli da stavimo znak jednakosti, bar je to koncept ove vlade, a mislim i svake druge koja gleda u slobodnu tržišnu privredu kao osnovni koncept. Na kraju bih želeo da kažem da imamo jednu jako dobru stvar zbog koje mislim da će možda i predstavnici SRS da glasaju za ovaj budžet, a to je što su njihove glavne primedbe u suštini već usvojene a da oni toga nisu ni svesni. Naime, Vlada je jutros u svojim amandmanima skinula najveći broj, recimo, garancija kod Srbijagasa, koje su ovde pomenute da su ogromne. One su gotovo prepolovljene. Takođe, nema ni tog aviona koji je ovde dat kao nešto što je jako sramota itd. Ne kažem da je sramota što oni to nisu pročitali, pa da kažu – da smo znali, ne bismo rekli, jer verovatno nisu imali vremena. Prosto, pošto je njihova glavnina kritika išla u tom pravcu, a Vlada je već to de fakto prihvatila i pre nego što su kritike došle, onda ih ja pozivam da zajedno sa ostalima glasaju i podrže budžet za sledeću godinu. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Pošto na listama prijavljenih kandidata nema više zainteresovanih za reč, a nema ni onih koji nisu iskoristili svoje pravo iz člana 96. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. do 10. dnevnog reda. Zahvaljujem se, gospodine predsedniče, vama i vašim saradnicima. Poštovani narodni poslanici, zahvaljujem na učešću u radu. Nastavićemo sutra u 10,00 časova.