Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram sednicu Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 115 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 148 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici: dr Vladimir Marinković i Vesna Stepić. Saglasno članu 86. stav 2. i člana 87. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao izuzetno za ponedeljak 6. avgusta 2012. godine, dakle u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, kao i mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština, nakon ostavke koju je podneo Dejan Šoškić, guverner NBS, što hitnije pristupi izboru novog guvernera. Uz saziv Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2012. godini, koja je sazvana na zahtev 128 narodnih poslanika, saglasno članu 106. stav 3. Ustava Republike Srbije i članu 249. Poslovnika Narodne skupštine, dostavljen vam je zahtev za održavanje Šestog vanrednog zasedanja sa određenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Kao što ste mogli da vidite, za Šesto vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2012. godini, određen je sledeći D n e v n i r e d 1. Predlog za izbor guvernera Narodne banke Srbije. Pre nego što pređemo na dnevni red, dostavljen vam je Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da je preuzimanjem funkcije direktora Kancelarije za KiM od strane narodnog poslanika Aleksandra Vulina, dana 3. avgusta 2012. godine, nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, prema kojem preuzimanje funkcije koja je, prema ovom zakonu, nespojiva sa funkcijom narodnog poslanika, narodnom poslaniku prestaje mandat po sili zakona. Iz navedenih razloga Odbor predlaže da Narodna skupština konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koji je izabran, narodnom poslaniku Aleksandru Vulinu, danom preuzimanja funkcije koja je nespojiva sa funkcijom narodnog poslanika. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Primili ste predlog za izbor guvernera Narodne banke Srbije, koju je podneo predsednik Republike. Pre otvaranja pretresa, podsećam vas da je, shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Konstatujem da je ukupno vreme za poslaničke grupe sledeće: poslanička grupa Srpska napredna stranka - jedan sat i 18 minuta, poslanička grupa Demokratska stranka – jedan sat, jedan minut i 12 sekundi, poslanička grupa Socijalistička partija Srbije – 30 minuta, poslanička grupa Demokratska stranka Srbije – Vojislav Koštunica - 25 minuta i 12 sekundi, poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije – 18 minuta, poslanička grupa Liberalno demokratska partija – 16 minuta i 48 sekundi, poslanička grupa PUPS – 14 minuta i 24 sekunde, poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije – 10 minuta i 48 sekundi, poslanička grupa Nova Srbija – devet minuta i 36 sekundi, poslanička grupa Jedinstvena Srbija – osam minuta i 24 sekunde, poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara – šest minuta, poslanička grupa SPO–DHSS – šest minut, poslanička grupa Liga socijaldemokrata Vojvodine – šest minuta, Nacionalne manjine, Narodna partija i bogata Srbija – šest minuta. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničkih grupa međusobnim dogovorom određuju najviše tri učesnika u raspravi koji imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Obaveštavam vas da će po ovoj tački dnevnog reda poslaničke grupe predstavljati: narodni poslanik Veroljub Arsić, poslaničku grupu SNS; narodni poslanik Žarko Korać, poslaničku grupu LDP; narodni poslanik Nada Kolundžija, poslaničku grupu – DS, narodni poslanik Mirko Čikiriz, poslaničku grupu – SPO – DHSS i narodni poslanik Miroslav Petković, poslaničku grupu DSS. Shodno članu 192 stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres. Da li predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Žarko Korać.
Gospodine predsedniče, poštovani narodni poslanici, izneli smo primedbe na predlog zakona i na način kako je on predložen i na suštinu tog zakona, a taj zakon je sada već usvojen i stupio snagu. U međuvremenu je dosadašnji guverner podneo ostavku. Naše primedbe su pre svega bile da nikakvu analizu nismo imali poslovanja Narodne banke, da nismo znali zbog čega se te promene predlažu, kakav je smisao tih promena, onih koji su to predložili. Iako je to potpuno legalno, bilo je neobično da grupa poslanika predlaže te izmene, a ne, recimo, Vlada, jer se radi o jednoj vrlo bitnoj instituciji u svakoj zemlji, to je Narodna banka te zemlje. Nismo imali ni mišljenje Vlade, što bih mogao ovde politički da interpretiram, to je vrlo interesantno, što znači da nisu sve stranke u Vladi želele da daju tu podršku ili nisu želele da stanu iza predloga. Ali je sigurno, ono što smo sve vreme govorili, da će ovakav zakon imati posledice pre svega zbog gubitka samostalnosti Narodne banke, sada se samo potvrđuje. Naša tema je ovde izbor guvernera. Kada se pažljivo pročita biografija osobe koja je predložena, gospođe Tabaković, vidi se da su ovde, verovatno sasvim svesno, izostajavljene njene političke funkcije. Rečeno je da je ona bila narodni poslanik u Skupštini Srbije, navedeno je sasvim korektno da je bila i u Vladi pre 2000. godine. Dakle, to nisu sporne činjenice. Ali, nigde nije rečeno da ona nije naravno birana u Skupštinu kao pojedinac, apolitična ličnost, nego logično kao član političke stranke i takođe, da je ona do pre dva dana ili još uvek, bila visoki funkcioner koja čini okusnicu Vlade. To ne može biti slučajno. Moram da kažem, ako se takva logika sledi ovde, onda guverner Narodne banke mogu da budu svi predsednici stranaka. Znači, može da bude Boris Tadić, koji je trenutno bivši predsednik, koji je sada predsednik DS, može svaki predsednik stranke, jer može da da ostavku i da kaže da je nepolitička ličnost. Podsećam vas da član 20. zakona koji ste upravo usvojili kaže – guverner pod 1) stav 1. ne može biti poslanik u Narodnoj skupštini, član Vlade ili organa tela koje je obrazovala Narodna skupština, Vlada ili funkcioner političke organizacije, odnosno ne može obavljati funkciju organa i članova organa... Znači, ovde je navedeno da ne može biti funkcioner političke organizacije. To je ispravno što je navedeno. Međutim, mi od 2000. godine nismo imali slučaj da visoki partijski funkcioner bude predložen za guvernera Narodne banke. Da budem ličan, što nikada ne radim, ja gospođu Tabaković znam dobro, zajedno smo postali poslanici 1993. godine, to su bila jako teška vremena, ratna vremena. Ona je pripadala tada jednoj stranci, Srpskoj radikalnoj stranci, čiji su neki poslanici i njen tadašnji i sadašnji predsednik veoma neobuzdano napadali nas koji smo bili predstavnici demokratske opozicije. Gospođa Tabaković, to nikada nije radila. Ja sam nju zapamtio po uljudnosti, pristojnosti i ona zaista, sve vreme dok pamtim njen rad u Skupštini, nikada ništa ružno ni o kome nije rekla. Dakle, pokazivala je jednu osobinu, po mom mišljenju vrednu hvale posebno u Srbiji, to je nikad lično ne napada i da se jako trudi da nikada ne kaže ništa loše. Takođe, nadam se da to nije uvredljivo što kažem, činilo mi se da u vašoj poslaničkoj grupi, ne znam naravno sve, ali svakako u stranci, ona je osoba koja svakako ima ekonomska znanja. Dakle, to nije lično o čemu govorim. Ovo o čemu govorim ne odnosi se na nju kao pojedinca, nego na jedan princip. Taj princip kaže, da bi bilo dobro da postoji jedna nezavisna institucija i da bi bilo dobro da onaj ko vodi tu instituciju bude makar relativno nezavisan ili do neke mere odvojen od političkih stranaka, posebno političkih stranaka koje su u vlasti. Ako pogledate bilo koju zemlju koja ima nezavisnu instituciju tog tipa, onda ćete videti, uzmite SAD, njihov čuveni, tamo se to zove – sekretar generalnih rezervi, ali to je u stvari guverner njihove banke, Alen Grinspan. Bio sam u prilici da slušam. Cela Amerika je slušala, uključujući i američkog predsednika, šta će on reći o finansijama, kursu dolara, o kamatama, kamatnoj politici. Koliko se sećam, on je preživeo četiri američka predsednika. Nijednom američkom predsedniku nije palo na pamet da ga smenjuje, a verujem da nije ni mogao da ga smeni, jer je uživao veliki ugled među finansijskim stručnjacima i u američkoj javnosti. Mi smo napravili prvi korak da osoba koja bude izabrana ne bude politička ličnost. Za profesora Šoškića, koga znam kao profesora Ekonomskog fakulteta, nikada nisam čuo da je bio politički angažovan. To ne znači da on nema neke političke bliskosti, ali bar nije bio formalno. Od 2000. godine, čak je i guverner Jelašić, koji je očigledno imao neke veze, lične i ne znam kakve, sa G 17, koliko se sećam i on nije bio funkcioner te stranke, i Mlađan Dinkić nije bio. On je bio taj tzv. ekspertski deo DOS. U onom trenutku kada je napravio stranku, mislim da je to bio makar formalni povod, da je zatražena njegova smena. Ne služi Srbiji način što stalno smenjuje svoje guvernere, jer je to najčešće bilo bez nekog jasnog obrazloženja, šta su oni nestručno ili rđavo za ekonomiju zemlje ili finansije uradili. Ali, u ovom slučaju idemo jedan korak nazad. To je ta naša nesreća u Srbiji. Dakle, još jednom, ne radi se o ličnosti gospođe Tabaković, nego o principu, to je da dovodimo visokog funkcionera jedne vladajuće stranke za guvernera po prvi put jasno i time mi otvaramo vrata da u svim sledećim vremenima guverner može da bude visoki funkcioner političke stranke koji je dao ostavku, koji posle nekoliko dana kaže – sada prema članu 20. stav 1. nisam funkcioner političke stranke. Mi smo predložili jedan amandman, upravo da bi to potvrdili, koji naravno ovde nije prihvaćen, to je da bar godinu dana nije bio funkcioner stranke. To nije usmereno protiv gospođe Tabaković. To je moglo da bude i pet godina, tri godine, deset godina. U redu, neko se bavio politikom, mada je i to već sporno, ali nije već neko vreme u politici i sad želi. Kažem vam, vi ste se malo smejali, svi predsednici političkih stranaka onda u tom smislu, posebno oni koji imaju ekonomska znanja ili ekonomski fakultet, mogu sada da konkurišu ili da se pojave kao guverneri Narodne banke i to će biti onda sasvim u skladu sa ovim principom koji kaže – on nije politički aktivan. To što je do juče bio politički aktivan nema nikakvog značaja. Mislim da, kada govorimo o našem putu ka nekom boljem društvu, funkcija guvernera je važna zato što je potrebno da postoji jedno nezavisno mišljenje. Može biti ispravno, može biti neispravno. Guverner može da postupa kako treba, a može i da postupa kako nije dobro. Sigurno je da se oko toga može voditi stručna, pa i rasprava u javnosti u celini. Kod nas se inače stekao utisak da guverner određuje sve, i devizne kurseve i stanje na deviznom tržištu, sve. To je ta naša neobuzdanost i naše javnosti. Sve je sada na tog čoveka stavljeno, što je uzgred rečeno teret gospođe Tabaković koja će danas biti izabrana. Još jednom, dobro je da se ipak trudimo da te institucije vode ljudi koji nisu direktno vezani za politiku, ponavljam – direktno, indirektno su, naravno, mnogi vezani i da bar nisu visoki funkcioneri političkih stranaka. To za našu Srbiju nije dobro. Vi, kada ste svi glasali, što je meni bilo drago, za gospodina Jankovića, koji nesporno radi dobar posao, niko nije to doveo u pitanje, da je on jedna nepolitička ličnost, da on nije čovek koji je angažovan politički, jer bi to onda otvorilo razne teme, da li on interveniše zato što je to blisko ili u interesu neke stranke ili slično. Ovo je drugo društvo, ovo je druga država u ovom trenutku. Ljudi imaju prava da se politički organizuju, imaju prava da politički deluju i dobro je da je tako, da biraju stranke, ali bilo bi zaista dobro da se svi podsetimo da bi na neke funkcije bilo dobro da ne dolaze visoki funkcioneri političkih stranaka ili uopšte funkcioneri političkih stranaka. Nećemo stabilizovati našu zemlju tako da politika pojede sve. Ovde je politika sve pojela. Za sam kraj, neke stranke koje su danas u Vladi, one su danas u izbornoj kampanji pokrenule dve teme. Jedna je departizacija, što je ispravno, a druga tema je bila – optužbe na račun DS da dok je ona vladala sve funkcije su morale biti odobrene od strane partijskih lidera ili partijskih foruma. Međutim, tužno je kada vidite da izgleda da je gospodin, citiram samo vaše koalicionog partnera, gospodina Dragana Markovića Palmu, koji je izgleda najiskreniji bio kada je rekao – to je bilo za izbornu kampanju, to ne važi kada se dođe na vlast. Kažu, ne znam da li je to tačno, da je Nikola Pašić jednom kada su mu prigovorili da se neki zakon za koji se zalagao ne primenjuje, onda je rekao čuvenu rečenicu – zakoni su za protivnici politički. Ne možemo tim putem ići. Ako ste kritikovali zbog toga što je imala svuda partijske kadrove, onda ne možete ponavljati istu grešku i to raditi dalje, ako je to tačno. Drugim rečima, vi ste trebali onda da pokažete taj drugi model ponašanja. Sledeći put kada građani ne izlaze na izbore, što je osuda svih nas koji sedimo ovde, i moje stranke i mene, kada građani ne izlaze na izbore, setite se ovoga o čemu danas govorimo. Građani će reći – što da glasamo za ove koji govore drugo, kada kad dođu na vlast, ponašaće se potpuno isto kao oni pre njih. To dovodi do ove apatije i neverice u Srbiji da nešto može da se promeni, što je poraz čitave političke elite i svih političkih stranaka u Srbiji. Mi smo svi zajednički poraženi kada se ide ovim putem. Ne mogu podržati ovaj zahtev isključivo lično iz argumenata koje sam izneo. Još jedanputa, ništa lično protiv gospođe Tabaković. Hvala.
Hvala, narodni poslanik Miroslav Petković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, samo na osnovu zakonskih predloga koji dođu u Narodnu skupštinu i kadrovskih rešenja koje nam predlaže vladajuća koalicija, možemo zaključiti kojim putem će ona ići. Današnja rasprava jeste dobra prilika da vidimo kako vladajuća koalicija misli da rešava određene probleme. Narodna banka Srbije je temelj finansijskog sistema, a guverner je svakako prvi čovek te institucije. Stari guverner je otišao u tišini, nismo imali prilike da raspravljamo o njegovom radu, da sa argumentima iznesemo sve ono što nije dobro radio u prethodnom periodu, u prethodne dve godine od kada je izabran i da sa zadovoljstvom glasamo u ovom parlamentu za njegovo razrešenje, ali to se prosto nije dogodilo. Danas ćemo birati novog guvernera samo na osnovu biografije koju smo dobili kao narodni poslanici. Mislim da nije u redu da glasamo samo na osnovu indicija šta će i kako će neko nešto raditi, pogotovu kad se nalazi na tako važnom mestu kao što jeste guverner Narodne banke. Nismo čuli program koji će sprovoditi guverner, nismo čuli ciljeve za čije ostvarivanje će se zalagati. Siguran sam da je pravo mesto za raspravu o tim pitanjima upravo u Narodnoj skupštini Republike Srbije, a nikako u medijima. Mi nemamo ništa da prigovorimo biografiji gospođe Tabaković, tu je navedeno šta je radila, čime se bavila, ali biografija nije dovoljna da bi glasali za gospođu Tabaković za guvernera. Tako smo se ponašali i pre dve godine, u julu mesecu, kad se ovde u ovoj sali birali gospodina Šoškića za guvernera i zbog toga ga nismo ni onda podržali. Za nas je veoma važno da čujemo kakvu će politiku voditi novi guverner? Da li je to politika o kojoj govore njene stranačke kolege i koalicioni partneri, ili je to program i politika koju je gospođa Tabaković zastupala ovde godinama unazad, u svojim govorima i nastupima u kritikama dosadašnjeg guvernera u Narodnoj skupštini? Ovde imam stenografske beleške sa sednice na kojoj je biran gospodin Šoškić i siguran sam da mnogima ne bi bilo prijatno u ovoj sali kada bih pročitao. Što se tiče poslanika Demokratske stranke Srbije, sa zadovoljstvom bih mogao da pročitam govore koje smo onda izneli u sali i da vidite koliko smo bili u pravu u svemu o čemu smo onda govorili. Bilo je tu interesantnih tema, govorilo se o "sinerdži" kapitalu, o Nacionalnoj štedionici, o Mlađanu Dinkiću, o softverskim prevarama, ali to nije tema ove sednice. Što se tiče Poslovnika, znam da postoji ograničenje da se budući guverner obrati Narodnoj skupštini, ali i tada je bilo ideja o ekstenzivnom tumačenju Poslovnika Narodne skupštine i mogućnosti da se obrati i taj kandidat, ali naravno, i predlagač, što mislim da je trebalo danas da učini predsednik Republike, gospodin Tomislav Nikolić. Na kraju krajeva, ako hoćemo da poštujemo Poslovnik, ko nama zabranjuje da govorimo o stvarima iz privatnog života, tako da se neću osvrtati na biografiju gospođe Tabaković. Veoma nas interesuje kako će novi guverner uticati na ekonomsku, fiskalnu i monetarnu politiku ove zemlje? Ciljevi NBS su jasno definisani Zakonom o NBS, ali nijedan zakon ne definiše ciljeve Vlade Republike Srbije. Da li su isti ciljevi NBS i Vlade? Na osnovu izjava, sada već aktuelnih ministara i nekih ljudi koji vode stranke vladajuće koalicije, jasno je da ti ciljevi ne mogu da budu isti i ne mogu da se poklapaju. Pitanje koje postavljam možda jeste čudno, ali me zaista interesuje da li će novi guverner poštovati Zakon o NBS? Ako hoće, a morao bi da ga poštuje, onda će svakako doći u sukob sa svojim stranačkim kolegama i sa kolegama iz vladajuće koalicije? Zakon o NBS, kao osnovni cilj ove institucije, postavlja stabilnost cena. U raspravi od pre neki dan o Zakonu o NBS se samo govorilo o stabilnosti kursa. Zaista nas iz DSS interesuje – kako će se budući guverner ophoditi o ovom vrlo važnom pitanju? Da li će novi guverner kurs braniti agresivnije ili namerava da sprovede neku drugačiju politiku? Kako procenjuje kretanje kursa u narednih godinu dana, ili ako je to predugačak period, bar u narednih nekoliko meseci? Koja je to granica kada NBS neće više moći da interveniše, s obzirom da je tekući bilans u strahovitom minusu i da nema stranog kapitala? Na koji način će se obezbediti stabilnost cena? Svi znamo da je uticaj poljoprivrede na BDP i inflaciju izuzetno značajan i veliki, obzirom da smo imali lošu godinu, stručnjaci procenjuju da će gubici biti veći od jedne milijarde evra. Siguran sam da će se to odraziti životni standard svakog građanina Republike Srbije i na stabilnost cena. O tome, nažalost, ništa nećemo čuti. Rast cena je već sada značajan, a vidimo da se najavljuju i povećanja cena koje kontroliše država. Da li će recept za stabilnost cena biti isti kao što je to činila i prethodna Vlada, koja je dovela do toga, da imamo opšte siromaštvo u Srbiji i pad kupovne moći stanovništva? Da li ostajete na politici ciljane inflacije? Da li se menja nivo obavezne rezerve? Kako će se novi guverner ponašati kada su u pitanju državne rezerve? Da li će nam konačno novi guverner, gospođa Tabaković, odgovoriti na pitanje koje je i sama postavljala u ovom parlamentu - gde se nalaze državne rezerve Srbije i po kojim kamatama su plasirane? Na koji način će se sprovoditi kontrola bankarskog sektora? Ako će se nešto menjati, koji su to instrumenti i mehanizmi i kako će se sprovoditi ta kontrola? Ima li guverner plan šta će se dogoditi ukoliko se neke banke povuku iz Srbije? Jedno od obećanja nove Vlade je smanjenje kamatnih stopa i smanjenje profita banaka u korist privrede i građana. To je odlična ideja i to mogu da pohvalim. Ne vidim način, odnosno želim da čujem na koji način će se to ostvariti? Kakav će odgovor NBS biti ukoliko dođe do povećanja kamata? Da li će se menjati referentna kamatna stopa? Da li je ovakav deficit održiv? Kakav je stav novog guvernera prema aranžmanu sa MMF? Da li je ova zemlja u mogućnosti da ispuni već postavljene zahteve? Pitanje koje nas iz DSS interesuje jeste – da li će se sredstva povučena od MMF smatrati kao javni dug? Ta pitanja smo zajedno postavljali ovde u parlamentu. Šta guverner misli o nivou javnog duga i na koji način će ova država da ga servisira? Mnogo smo ovih godina slušali o plati guvernera, o troškovima koje pravi NBS, da li će tu doći do nekih promena - da li će se smanjiti naknade članovima Saveta NBS? Da li će nam novi guverner objasniti šta su to transferabilni depoziti u okviru novčane mase? Kakva će biti saradnja novog guvernera sa Vladom Republike Srbije? Da li će obećanja nekih ministara koje slušamo ovih dana uticati i ugroziti realizaciju osnovnog cilja NBS? Ovo su samo neka od brojnih pitanja koje smo postavili, a na koje danas, nažalost, nećemo dobiti odgovor od kandidata za novog guvernera. Nama ne trebaju odgovori stranačkih kolega i koalicionih partnera, nama trebaju odgovori kandidata za guvernera, od osobe koja će voditi jednu nezavisnu instituciju, od čijeg kvalitetnog rada zavisi funkcionisanje i privrede u ovoj zemlji i život svakog njenog građana. Koalicija nas je pre neki dan obavestila da se ne obaziremo na obećanja, da je to služilo samo za kampanju. Svaka rasprava koja se vodi povodom izbora nekoga na vrlo važnu funkciju, treba da ponudi odgovore. Nažalost, imam utisak da će se ova rasprava pretvoriti samo u postavljanje pitanja, a da će sa druge strane, biti zid tišine. Još jednom ponavljam da protiv gospođe Tabaković, kao ličnosti, kao ekonomskog stručnjaka, nemamo ništa, jer znamo šta je radila i kako je govorila u ovom parlamentu. Protiv njene biografije nemamo ništa, ali DSS nije podržala Vladu Republike Srbije i smatramo da će novi guverner biti samo produžena ruke te vlade. Zbog toga je ne možemo podržati na današnjem glasanju. Hvala vam najlepše.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? (Da.) Gospođo Kolundžija, izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, činjenica da predlagač nije našao za shodno da obrazloži svoj predlog i da kaže koju pozitivnu reč o kandidatu, koji se danas predlaže, govori mnogo više od toga da li oni međusobno jedni drugima veruju i da li veruju da je ovaj predlog najbolji. Dakle, govori o tome da je sve ono što smo govorili prethodnih dana apsolutno tačno, da je vladajuća klika odlučila da pod svoju punu partijsku kontrolu, stavi najvažniju monetarnu instituciju u zemlji. Kada bi ova rasprava bila rasprava koja sledi nakon konstatacije da je guverneru prestao mandat po sili zakona, da smo ovde imali debatu o odgovornosti guvernera zato što nije poštovao zakon i nije sprovodio zakon na najbolji mogući način i u interesu građana i države i da je ova skupština odlučila da ga zbog toga razreši te dužnosti, mogli bismo da kažemo da imamo jedan normalan politički sled događaja. Danas imamo na dnevnom redu Predlog za guvernera Narodne banke nakon što je parlamentarna većina, zloupotrebljavajući zakonodavnu funkciju Narodne skupštine, donela zakon kojim je pripremila po sili zakona smenu guvernera Narodne banke i tim činom, zapravo, uspostavila punu kontrolu izvršne vlasti nad nezavisnom institucijom kao što je Centralna banka. Svi oni koji su imali makar i iluziju o tome da će obećanja, koja su davana u izbornim kampanjama i kojima su građani poverovali i zato nekim dali poverenje i isključivo zato, da će nastupiti period depolitizacije, kako je to bilo vrlo popularno govoriti u kampanji, mislim da sada belodano vide da od toga, ne samo da nema ništa, već da sve ono što je bilo prigovarano prethodnoj parlamentarnoj većini i izvršnoj vlasti kao politizacija, izgleda kao imitacija onoga što se dešava sada i to bleda, jedva prepoznatljiva imitacija. Stavljati na čelo NBS drugog čoveka partije koja je u vlasti, ne samo da ne govori o tome da depolitizacije uopšte neće biti, već govori pre svega nedvosmisleno o tome da postoji jasna namera vladajuće većine i ove izvršne vlasti da uspostavi punu partijsku državu. Potpredsednik stranke koji čak kaže – neću podneti ostavku na stranačku funkciju dok me ne izaberu, osim što govori verovatno o nepoverenju i nesigurnosti da li će biti izabran ili ne, govori i o jednoj drugoj stvari, o potpunom odsustvu svesti o tome da se na taj način najgrublje krši zakon, čak i ovako izmenjen, kako su ga oni izmenili. Bez obzira na činjenicu što su promenili odredbe koje govore o tome da partijski angažovani ljudi ne mogu doći na čelo Narodne banke, ono što je nezamislivo jeste da najviši partijski funkcioner dolazi na čelo Narodne banke. To, zaista, mislim više ni naivni, pa čak ni oni koji su ostrašćeno bili protiv prethodne vlasti, ne mogu a da ne priznaju da tako nešto, ne da nikome nije palo na pamet u prethodnom periodu, već niko nije ni pomislio da će se tako nešto opet dešavati u 2012. godini u ovoj zemlji. Deklarativno izjašnjavanje za EU pokazuje nekoliko stvari, da nije dovoljno misliti da građani misle da je bolje u EU, pa zato propagirati tu politiku i nije dovoljno misliti da je možda ipak bolje Srbiji u EU, pa onda zato propagirati tu politiku. Mora se znati šta to u vrednosnom i šta to u sistemskom smislu značenja zaista znači. Mi smo već dobili reakcije od svih relevantnih međunarodnih institucija, između ostalog i iz EU i, naravno, ono našta smo upozoravali obistinilo se, a to je da je donošenje ovog zakona i ovakav politički udar na nezavisnost i samostalnost Centralne banke predstavlja ogroman korak unazad, da predstavlja antievropsku praksu, da predstavlja potez koji će Srbiju sasvim sigurno dovesti u poziciju da uspori svoj put ka EU, odnosno da će mnoge sumnje koje sada postoje, zapravo ovakvim potezima dobiti čvrste dokaze da ovo nije Vlada koja razume šta znači – mi jesmo za nastavak puta u EU. Uz sve prigovore koje smo mi imali i oko nekih smo ozbiljno i razmišljali i uvek vodili računa da uzmemo u obzir one koji bi doprineli tome da povlačimo poteze koji će biti u najboljem interesu građana Srbije, zaista nam se nikada nije moglo prigovoriti da ne činimo izrazite napore da gradimo nezavisne institucije u uslovima koji nisu bili jednostavni u zemlji koja nije mnogo sklona takvim institucijama. Svaki put se ta nezavisnost, a to vidimo i sada, proglašavala nekakvom otuđenošću od naroda, pa je sad, tobož, narod nužan i potrebno je da narod sada brani te institucije od te takve otuđenosti, pa će zato sada narod preko svojih izabranika da uspostavi punu političku kontrolu nad takvim institucijama. Mi nemamo dugu istoriju izgradnje demokratskog društva. Ako smo uspeli da za poslednjih 10, 12 godina da napravimo neke iskorake, utoliko je tragičnije da sada, danas, moramo da govorimo o tome da se čine ogromni koraci unazad, koji zemlju vraćaju u vremena koja, kako god ko bio politički opredeljen, smo svi podjednako jedva preživeli. Bilo bi normalno da danas možemo zaista da govorimo o kandidatu, o tome kakva će se to monetarna politika voditi sa novim guvernerom, ali mislim da je svaka takva priča i pokušaj da se na tu stranu pokrene ova debata, zapravo suštinski pogrešan, zato što se ovde apsolutno ne radi o tome da se sada traži, i našao se, fantastičan čovek koji će naći fantastične odgovore na sve naše probleme koje imamo, vezano za rad Narodne banke i vezano za stabilnost cena i kursa dinara. Naprotiv, ovde se radi o političkom nasilju kojim se jedna samostalna i ne zavisna institucija stavlja pod partijsku kontrolu stranke, koja ima dominantan uticaj u vladajućoj većini. Sada se postavlja pitanje, uz svo dužno poštovanje koleginice Jorgovanke Tabaković, da li je ona zaista svesna kakva opasna poluga u rukama izvršne vlasti može da bude i koliko stravična njena odgovornost za posledice, koje mogu da nastanu, može da bude i da li je spremna da preuzme takav rizik? Ili se naivno nada da će biti samostalna, a zna da je na tu funkciju došla tako što je svaka samostalnost te institucije ukinuta zloupotrebom zakonodavne vlasti ovog parlamenta. Sada ostaje pred svima nama da kažemo – možemo da se nadamo da svi naši strahovi nisu opravdani, ali sve naše iskustvo ukazuje na to da naši strahovi nisu dovoljno veliki kolika je opasnost od ovakvih poteza ogromna. Ono što je takođe krajnje problematično i diskutabilno, jeste činjenica da i pored toga što nije bilo dovoljno hrabrosti da se cela procedura ukoliko nova vladajuća većina ima i izvršna vlast, imaju nekakav novi koncept vođenja monetarne politike, što je legitimno, nije imala hrabrosti da izađe pred ovaj parlament sa ozbiljnim argumentima koje diskvalifikuju guvernera Šoškića, za posao koji radi, i kvalifikuju nekog drugog za neki drugi koncept. Mi ovde ne vidimo nikakav koncept. Mi ovde ne vidimo nikakvu ideju, osim što s razlogom možemo da verujemo, da je namera da se uspostavi kontrola nad Narodnom bankom namera da izvršna vlast ima veći upliv, čitaj da lakše raspolaže deviznim rezervama, ponavljam, čak i premijer je rekao da su naše devizne rezerve prevelike. Stižu razne poruke iz stranaka vladajuće većine, o tome kako delove deviznih rezervi treba trošiti na ovo, ili na ono. Dakle, namera izvršne vlasti, da uđe u devizne rezerve je potpuno jasna. Svi oni koji pokušavaju da to negiraju, tvrdeći kako to nije tačno, mogli bi malo da slušaju svoje predstavnike stranačke, koji o tome vrlo, vrlo otvoreno govore. Dakle, nema nikakve sumnje da je to jedna od namera. Postavlja se sada pitanje, da li je zaista moguće da je kandidatkinja za premijerku, pošto nije mogla da postane premijerka, toliko insistirala na tome da bude guvernerka, da smo mi morali čitav jedan zakon da menjamo da bi se ostvarila takva jedna ambicija. Dakle, svi oni kada smo mi tvrdili, ovaj zakon donosite da biste smenili guvernera i da biste postavili vrlo određenu osobu, za koju smo i tada tvrdili da je to gospođa Tabaković. Tada su nam govorili, ma ne, mi hoćemo da uspostavimo narodnu kontrolu nad otuđenom institucijom, hoćemo da poboljšamo položaj građana, vezano za stabilnost deviza, itd, i ko govori uopšte o kadrovskim promenama. Dakle, ako neko misli da se za tri dana može zaboraviti, mi smo možda zaboravili devedesete, iako iz dana u dan nas strahovito vraćate u njih. Dakle, to sećanje na devedesete raste iz dana u dan. Možda će građani zaboraviti za dve-tri nedelje, ali očigledno je sled događaja je takav da smo mi bili potpuno u pravu. Ono što je ovde rađeno, jeste Zakon kojim je namera bila da se uspostavi puna partijska kontrola nad institucijom Narodne banke i da se skloni čovek koji tome nije bio sklon i koji to nije hteo da prihvati, kako bi se postavila osoba koja će to očigledno prihvatiti, ili možda čak i rado raditi. Ono što mislim, svim građanima postaje potpuno jasno, da sve ono što su bila obećanja u izbornoj kampanji, o velikim promenama, mislim da su građani sada shvatili da promene mogu biti i na gore. Ta promena o kojoj su tada pričali i obećavali građanima kao čarobni štapić za rešenje svih njihovih problema, pokazuje se jeste ogroman korak unazad. Pred nama se sada postavlja sledeće pitanje – da li će ova vladajuća većina, ako stvarno misli da je za Srbiju dobro da ide u Evropsku uniju i da je dobro da svoje zakone i svoje institucije gradi na standardima Evropske unije, da li će doći na popravni ispit i reći – izvinite mi smo se prevarili, mi moramo da menjamo ovaj zakon, jer to nije u skladu sa evropskim standardima, što danas neće da priznaju, i što danas im ne odgovara, jer je bitno da mi smenimo jednog čoveka, kako bismo izabrali partijsku ličnost, dakle mi smo prošlog guvernera birali zato što nije član nijedne partije. Vi danas birate guvernera, samo zbog toga što je visoki funkcioner jedne partije. Dakle, u tome je razlika u razumevanju onoga šta je nezavisna institucija, i šta znači zakonska odredba da na tu funkciju, ne možete postavljati partijske ljude, ukoliko želite da ostvarite samostalnost takve institucije. Sigurna sam da kada se dođe do pregovora sa MMF, koji će nedvosmisleno reći da ovakvim potezima Srbija nema nikakve šanse da pravi aranžmane sa MMF-om, da kada se o tim kreditima za pomoć budžetu koji mogu da se dobiju iz Svetske banke, kada takođe Svetska banka kaže – ne možete tako da računate na podršku Svetske banke, ne možete da računate ni na podršku nijedne međunarodne institucije, ne možete da računate na podršku Evropske unije, zato što ono što radite, nije u skladu sa demokratskim principima i demokratskim standardima. Verujem da će tada doći u ovu skupštinu i tražiti da razumemo zašto, eto sada, to što su nas ubeđivali da je tako fantastično u najboljoj nameri građana, sada nije tako fantastično i trebalo bi ga menjati, jer će sada to nešto drugo, što se menja biti tako fantastično i u najboljem interesu građana Srbije. Ostaje, dakle, svima nama, da ukazujemo na ono što jesu opasnosti ovakvih poteza. Dakle, mogli ste i drugačije to da radite, mogli ste da radite tako što ćete poštovati zakone, što ćete poštovati dostignute demokratske standarde i samostalnosti nezavisnosti institucija, možete šta hoćete, ali ono što ne možete i ne smete da vršite nasilje nad pravom, i nasilje nad institucijama, koje su nezavisne u meri u kojoj je to bilo moguće do sada izgraditi. Možete svojom voljom, da postavite za šefa svega što je bezbednost svog šefa partijskog, možete da postavite njegovu zamenicu za direktora Narodne banke, možete sve zato što imate većinu. Ali, morate da znate posledice toga su takođe nešto, ne što možete, nego što ćete morati. Hvala vam.
Da li još neko od predsednika ili ovlašćenih predlagača poslaničkih grupa želi reč? Gospodin Mirko Čikiriz. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, jako ozbiljna tema, možda najozbiljnija tema sa kojom se susreće ova vlada na početku svog mandata i najozbiljnija tema za građane Republike Srbije. U najavi za ovu sednicu i predsednik parlamenta je rekao da će se analizirati rad prethodnog guvernera, gospodina Dejana Šoškića, da će se utvrditi, objasniti i obrazložiti razlozi za, kako se izrazio, divljajući kurs evra, a mislim da je vladajuća većina u pripremi za izglasavanje gospođe Jorgovanke Tabaković, samoj Jorgovanki Tabaković, nesvesno stavila omču oko vrata. Naime, ovih dana u tom političkom pritisku na već bivšeg guvernera Šoškića, čuli smo da je i on kriv za sve i svašta, pa i za stanje u privredi, za veliku stopu nezaposlenosti itd. Ako je zato bio odgovoran guverner Šoškić, onda će zato biti odgovoran i novi guverner. Novi guverner, neće biti zato odgovoran, kao što nije bio odgovoran ni stari. Smatram i slažem se sa uvaženim kolegama, da zaista mi treba da pričamo o stvarima, ne o ličnostima i gospođa Jorgovanka Tabaković, kao ličnost zaslužuje poštovanje i javnosti i svih narodnih poslanika, jer smatramo da je kao ličnost, jako korektna osoba. Ali, nije zadatak ovog parlamenta da mi ocenjujemo kvalitet neke ličnosti, nego da na osnovu nečega što nemamo, a to je makar naznake programa budućeg guvernera, jer su svi prethodni guverneri i gospodin Mlađan Dinkić, i gospodin Jelašić, i gospodin Šoškić, pre svog izbora dali, da kažem osnovne naznake onoga što su radili, i toga su se i držali. Recimo, gospodin Šoškić, je pre imenovanja rekao da će kurs evra, naravno, zavisiti od ponude i od potražnje, od stanja privrede, od aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom i ostalim svetskim finansijskim institucijama. Zalagao se za još veći stepen nezavisnosti i samostalnosti centralne banke, i rekao je da oko mnogih stvari koje se tiču nezavisnosti, samostalnosti centralne banke, neće biti kompromis. On je u tom delu u potpunosti ostao dosledan. Kada je narušena nezavisnost i samostalnost centralne banke, on je gospodski podneo ostavku. Slažem se i sa kolegama iz DSS, da bi bilo neumesno, pre svega članove SPS i G17 plus, da sada podsećamo na reči hvale koje su rekli pre izbora guvernera Šoškića na njegovu funkciju. Ali ono što su svi u kritikama ovih dana zaboravili, to je da je u 2011. godini evro zabeležio pad od 0,80%, da je tada postajao čvrst aranžman sa MMF, da su postojali i poštovali se jasni ciljevi fiskalne i monetarne politike, da je u uslovima svetske ekonomske krize, kada su se rušile ekonomije mnogo uređenijih sistema, Srbija sačuvala makroekonomsku stabilnost. Nekoliko puta sam ponovio u ovom visokom domu da su zaista reforme u bankarskom sektoru nešto najbolje što je urađeno posle 2000. godine. Zbog čega je došlo, pre svega, do porasta kursa evra? Zato što smo mi već februara meseca ove godine imali zamrznut aranžman sa MMF, zbog toga što su bili izbori, zbog toga što se dugo čekalo na formiranje Vlade, zbog toga što je pre svega sadašnji premijer slao jako nepopularne i kontraverzne poruke finansijskim institucijama i samim tim zbunjivao i potencijalne investitore. Kakva je reakcija stručne javnosti, investitora, međunarodnih finansijskih organizacija na ovo što radite? Opozicija je tu da kritikuje i to je sasvim jasno. Čuli smo jednu jedino od ovih institucija, jednog jedinog investitora da je rekao da je ovo što se radi dobro. Ono što je svima jasno je da je centralna banka u prethodnom periodu, mislim na period od 2000 – 2012. godine, bez obzira što je imala politika svoju dozu uticaja, u velikoj meri bila samostalna i nezavisna. Ovim izmenama zakona i imenovanje gospođe Jorgovanke Tabaković, ponovo politika ima dominantan uticaj na ekonomiju u ovoj zemlji. Pravilo broj jedan u finansijama u svetu je da je najbolji onaj guverner koji zna političarima da kaže "ne", jer političari imaju svakojake želje. Njima je u interesu da u jednom mandatu urade nešto što će biti zapamćeno, a kakve će posledice posle toga nastupiti, manje je bitno. Srpska napredna stranka je u svom programu, u svojoj čuvenoj beloj knjizi, navela mnoge elemente nove ekonomske politike, da su Srbiji potrebne strukturne, ekonomske reforme, sa čim se mi u velikoj meri slažemo. Jedna od prvih programskih principa SNS kaže da će stati na put neodgovornom javnom zaduživanju Srbije, koje razara ekonomski sistem zemlje. Prvi potez ove vlade, naravno, neminovan, naravno da mi to razumemo, jesu razgovori sa Svetskog banku o zaduživanju u iznosu od 400 miliona evra, a taj iznos naravno da neće biti potreban da se popuni tekući budžetski deficit. Sa druge strane, u političkom smislu je jako neumesno da ona polovina ministra koji sada sede u ovoj vladi, koji su sedeli u prethodnoj Vladi, drvlje i kamenje bacaju na prethodnu Vladu, kriveći je za ekonomsko stanje u kome se nalazimo, a koje su oni u najvećoj meri kreirali. Tu, pre svega, mislim i na gospodina Dinkića i aktuelnog premijera koji je u prethodnoj Vladi bio prvi potpredsednik Vlade i itekako imao uticaja na ekonomsku politiku. Šta želi SPO? Ne želimo zaista da se na bilo šta više, zarad građana Srbije, zarad budućnosti ove zemlje, gleda samo iz političkog ugla. Ne želimo da, kada se bira gospodin Dejan Šoškić, vladajuća većina o njemu ima samo hvalospeve, a onda onaj deo koji je sada vladajuća većina, o njemu ima samo reči kritike, kao što sada vladajuća većina ima, za gospođu Jorgovanku Tabaković, samo reči hvale, a za bivšeg guvernera samo reči kritike. Mislimo da to nije dobro. Zbog toga smo očekivali, pre svega od predstavnika vladajuće većine, danas kada nemamo više starog guvernera, da zaista kažu šta mu to suštinski zameraju. Mislimo da je poenta u tome da takve argumentacije i nema. Takođe, očekivali smo da nam iznesu makar osnovnih pet ciljeva nove monetarne i fiskalne politike. Takođe, ni toga nema. O čemu onda mi treba da se izjašnjavamo? O pretpostavkama – šta će biti, ako bude. Zbog toga je u velikoj meri rasprava o ovom bitnom pitanju u startu osiromašena. Svaka vrsta pretpostavke da će biti to i to bila bi neozbiljna. Ono što je sigurno to je da je, pre svega zahvaljujući opoziciji, pritisku svetskih međunarodnih finansijskih institucija, Evropske komisije, verovatno investitora, vladajuća većina odustala od onoga člana 18. Zakona o Narodnoj banci Srbije i time stavila do znanja da će dobro razmisliti da li da se upusti u tu avanturu trošenje deviznih rezervi, jer u tu avanturu su ulazile i Argentina i Brazil i Meksiko i Češka i Mađarska i posledice po njihovu ekonomiju su bile razorne. Ako imamo neke objektivne pokazatelje, a oni su da je nezavisnost centralne banke narušena, da će guverner imati sužena ovlašćenja i biti pod stalnom lupom politike, da će biti da sprovodi političke naloge, a ako to ne bude uradio, biće smenjen, a pošto u takvim uslovima rezultati takve ekonomske politike ne mogu biti dobri, onda naravno da vladajuća većina neće biti odgovorna, nego će biti odgovoran guverner. Zbog toga kažem da je vladajuća većina, u napadima na gospodina Šoškića za sve ono za šta nije odgovoran, nesvesno unapred stavila omču na vrat novom guverneru. Da li mi želimo sve ovo loše da se zaista desi? Ne. SPO ima možda najviše razloga da bude nezadovoljan učinjenim posle 2000. godine iz jednog prostog razloga, što je naša želja i naša borba za evropsku, bogatu, uređenu Srbiju, bila jača i veća od svih. Zato što smo želeli da Srbiju, posle 22 godine obnove višestranačja, vidimo u porodici evropskih naroda i zato što su bivše komunističke zemlje, pre svega mislim na zemlje istočnog bloka, za 22 godine otišle u odnosu na Srbiju 30, 40 ili 50 godina unapred. Zbog toga je SPO u svim vladama stalno gunđao. Mislim na vlade posle 5. oktobra. Bili smo nezadovoljni zato što promene nisu bile sveobuhvatne, korenite, temeljne i što promene koje smo obećali građanima, građani nisu u dovoljnoj meri osetili na svojoj koži. Treba još nešto reći. Godine 2000. su mnogi fondovi bili prazni, penzioni i Fond zdravstvenog osiguranja, makroekonomska stabilnost je bila katastrofalna, nije postojao ni PDV, banke su poslovale po sistemu dogovornog socijalizma itd. i zaista je mnogo toga urađeno dobro. Ali mislim da smo, pre svega, zaboravili mala i srednja preduzeća, ono što država može da uradi za njih i da su tajkuni, koji su se obogatili do 2000. godine, na nama jako dobro poznat način, posle 2000. godine uvećali svoje verovatno, u velikoj meri sumnjivo stečeno bogatstvo, zahvaljujući privilegijama i gledanjem kroz prste svih vlada. Takođe se i oformila jedna nova elita tajkuna. Ovo sve što se sada dešava ide u prilog tome da će se odluke ubuduće donositi opet, nažalost, u interesu onih bogatijih, onih sa kojima se nije razračunao 6. oktobar jer nije ni postojao. Srpski pokret obnove, još jednom napominjem, će podržati u interesu budućnosti ove zemlje, u interesu građana Republike Srbije, u interesu što bržeg našeg pristupanja EU, sve ono što uradi ova Vlada, a što smatramo da je zaista pozitivno. Sve do sada što je urađeno, na žalost, je negativno. Mislim da, ako se ovako nastavi, Srbija će se sigurno suočiti sa posledicama promena, koje nažalost nisu promene na bolje, nego promene na gore. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Miroslav Markićević.
Poštovana potpredsednice, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji gledate ovaj prenos, najiskrenijem sam očekivao da će danas diskusija, po današnjoj tački dnevnog reda, odnosno o izboru guvernerke, rekao bih pre svega ovim kolegama koji su preko svog šefa poslaničke grupe pr neki dan insistirali na rodnoj ravnopravnosti, a danas govore o guverneru, dakle, govoriću o izboru guvernerke, očekivao sam da će ovde biti sloge i zajedništva, makar kao kod izbora za Zaštitnika građana, gospodina Saše Jankovića. Zašto to kažem? Dakle, oni koji mi ne veruju, neka nađu stenograme i zapisnike sa one sednice kada je gospodin Saša Janković prvi put izabran za Zaštitnika građana. Neki od kolega i tada su bili poslanici kao i moja malenkost, pa će videti šta su o tom čoveku pričali, da je on stranački predlog, što jeste. Uostalom, 99% predloga u ovoj Skupštini su stranački, neka stranka mora da ih predloži. Samo da ih podsetim da vide šta su pričali o gospodinu Saši Jankoviću. Ništa im ne zameram, možda su mislili da će on raditi u interesu stranke, iako se njegova delatnost i njegov posao tiče svih građana Srbije, s obzirom u kakvim uslovima žive građani Srbije. Da bismo došli na 2012. godinu, gde je ovde bilo hvalospeva, možda i više nego što je on očekivao i nego što je uradio, iako je očigledno da je čovek uradio sve što je mogao u ovoj zemlji Srbiji i zato smo ga svi podržali. Zašto danas ne bismo podržali kandidata za guvernerku, gospođu Jorgovanku Tabaković, na isti način? Prvo, ova zemlja, odnosno NBS nema guvernera, pa je logično da izaberemo guvernera. Logično je možda i da damo poverenje koleginici koja je ovde godinama sa nama i koju smo upoznali, koja će, siguran sam u to, biti nezavisna i više nego što je zakon na to obavezuje. Možda će neko ko je predlaže u narednom periodu imati i problema zbog toga. Njenu stručnost uopšte neću da komentarišem, jer ja nisam dovoljno stručan. To su govorili ljudi koji su stručniji od mnogih od nas koji sedimo ovde i nisu joj našli nikakvu zamerku. Postavlja se princip nezavisnosti institucija, pa tako i Narodne banke Srbije. Verujte da većini običnih građana nije baš jasno to. Od koga nezavisna? Kaže se da se NBS, odnosno guverner, u ovom slučaju biće guvernerka, stara o deviznim rezervama ove zemlje. Istovremeno, ja sam kao narodni poslanik tek posle onih čuvenih utoraka i četvrtaka, kada se postavljaju pitanja, jedva dobio odgovor gde su te devizne rezerve i pod kojim uslovima se o njima neko stara i one čuvaju. Dakle, od koga treba nezavisna institucija NBS da bude nezavisna? Da li od građana? Da li od tog novca koji čuva ili od trenutne vlasti i njihovih dnevno partijskih interesa? To podržavam, ali da bude nezavisna od građana o čijoj sudbini odlučuje? Ispada ovde da je gospodin Šoškić, možda nije ni mogao bolje, ispada da je bilo med i mleko kada je on radi. Niko neće da kaže šta se desilo za te dve godine, da je potrošeno možda dve milijarde evra deviznih rezervi u odbrani kursa. Kako ga je odbranio, vidimo. To se odražava na standard građana. Da li neko postavlja pitanje ovde od onih koji su branili Šoškića? Niko ga nije ni napadao, on gospodin više nije tema, čovek je podneo ostavku, ne može čovek ni da se brani, ne može ništa. Zašto da ga pominjemo ovde? Da li neko pominje toliko mladih ljudi koji su digli stambene kredite pod jednim uslovima? Šta sad oni rade? Navešću vam primer jedne četvoročlane porodice koja ima primanja od 40.000 dinara, rata im je bila 16, a sada je 32.000 za 100%. Da li su uvezani sa švajcarskim frankom, ne znam tačno. Da li neko o tome razmišlja kada govori o radu Šoškića? I dalje hoću da kažem da je on možda uradio sve što je mogao, ali ovo su činjenice. Ne brane ovde neki guvernera Šoškića i njegov dvogodišnji mandat, nego brane ono što su oni radili. Kako su radili, to je u maju 2012. godine narod rekao i treba jednostavno da shvate da su izgubili izbore i da se promena radi i u nezavisnim institucijama i u Skupštini i u Vladi. Da kažem da me je tada iznenadilo da jedan kolega ne zna, recimo, da su federalne rezerve Amerike privatna banka. Taj ugovor ističe 2012. godine u decembru. Ima na mnogim sajtovima to da se pročita. Da li neko razmišlja da NBS treba u tom smislu da bude nezavisna, da bude i privatna? Kako su neki potezi vučeni, mogu da sumnjam i u to, da su tu nečiji privatni interesi. Jer, ako u javnosti finansijski eksperti, ekonomski analitičari, novinari koji se bave ekonomijom, kažu – kurs je u interesu te grupacije biznismena ili tajkuna, kako se zovu, uvoznika, a ovi kažu – nije, nego izvoznika, onda se pitam gde su tu građani, oni najširi slojevi i ko će njih da zastupa? U tom smislu sam govorio i pokušao da objasnim od koga treba Narodna banka Srbije da bude nezavisna i kako te devizne rezerve treba da se čuvaju ili sa njima da se manipuliše, naravno, u pozitivnom smislu mislim. Predsednik Nove Srbije pre nekoliko dana, hvaleći Jorgovanku Tabaković i govoreći ono što i mi mislimo u poslaničkom klubu Nove Srbije, da će ona biti dobra guvernerka i da će, pre svega, raditi u interesu građana, uporedio je sa čovekom koji odavno nije među nama, sa popularnim deda Avramom. Zašto je on bio popularan i kod ljudi koji nisu stručni i koji možda u tom trenutku i nisu baš imali toliko koristi, koliko se tada u javnosti prikazivalo? On je brzo radio, a ja mislim da je sada potrebno da se brzo radi i zato je brzo potrebno i da izaberemo novu guvernerku. Biće vremena da je kritikujemo. Što se tiče Nove Srbije, verujte da je nećemo štedeti, utoliko više zbog toga što ćemo, sa punim uverenjem da je ona prava žena za pravo mesto u ovom trenutku, glasati za nju i imati veće pravo možda od nekih koji, braneći guvernera koji je dao ostavku, u stvari brane svoju vladavinu za prethodne četiri godine. Kaže se da je funkcija guvernera, odnosno NBS, stabilnost cena. Zar treba da pričamo o tome šta se desilo? Opet hoću da kažem, zbog čoveka koga nisam imao čast nikada da upoznam, gospodina Šoškića, možda je on uradio najviše što je mogao, moguće da je takva i ekonomska svetska kriza i ono što je došlo kod nas, ali zašto da onda ne govorimo? Ne možemo taj njegov rezultat da branimo. Sve ovo što mi govorimo, upravu je jedan od kolega iz opozicije bio, sve što govorimo da bi trebala NBS, sa većim ili manjim razumevanjem, da radi, u stvari tovarimo na leđa i na pleća nove guvernerke. Ona je, siguran sam u to, svesna zadatka, težine zadatka i funkcije koju će u narednom periodu obavljati. Ako treba da joj dam neku poruku odavde u ime najširih slojeva građana, građani očekuju ne da se kurs evra zadrži na onom, nego da se malo smanji. To smanjenje znači za njih. Oni ne razmišljaju u uvoznicima i izvoznicima, o interesnim grupama i industrijalcima, oni razmišljaju o svakodnevnom životu. Kada evro skoči pola dinara, to se odmah oseti, odmah idu cene. To oseti svaki građanin Srbije u svom novčaniku. Dakle, Nova Srbija će podržati gospođu Jorgovanku Tabaković za guvernerku Narodne banke Srbije sa uverenjem da će ona najbolje što može raditi svoju funkciju i da će biti uspešnija od prošlog guvernera. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Žarko Korać. Izvolite.
Samo da odgovorim mom prijatelju, narodnom poslaniku Markićeviću. Nećemo valjda sada voditi ovde raspravu o federalnoj banci SAD. Uzgred, budi rečeno, ako se pozivate na srpsku istoriju, u Kraljevini Srbije i naša nacionalna banka je bila podeljenog vlasništvo. Tako je gospodin Fajfert i mogao da bude guverner te banke, zato što je bila pola u državnom, pola u privatnom vlasništvu. Znači, to je postajalo i u samoj Srbiji, ali ta vremena su prošla. Federalne rezerve su samo formalno u vlasništvu privatne banke, a naravno defakto njom upravljaju SAD. One su kao takve i uspostavljene svojevremeno i to prvim aktom. Potpisao ga je Džordž Vašington. To je bila prva stvar koju je napravila nova američka vlada krajem 18. veka. Ali, čemu ova rasprava? Ja nisam bankarski stručnjak, a ni vi. Hteo sam da kažem da nije uobičajeno u zemljama da se menjaju, kad se menja vlast, to je jedina poenta bila onoga što sam rekao i mislim da su me shvatili svi poslanici, da nije uobičajeno kada se nova vlast, kao kod nas, što je, nažalost, uobičajeno postalo, kad se nova vlast uspostavi da se menja guverner. Mogao bi jednom guverner da bude nezavisan od političkih vlasti koje su u tom trenutku izabrane. To je sve, ništa više od toga.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Prelazimo na listu narodnih poslanika. Reč ima narodni poslanik Nebojša Stefanović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da ono što treba istaći ovde danas jeste da je predlog za guvernera Narodne banke potekao od predsednika Republike, koji ovog puta nije stranačka ličnost, za razliku od predloga za prethodnog guvernera, koga je predložio predsednik Republike, koji je ujedno bio i predsednik svoje stranke. Takođe, mislim da je važno da se istakne da je većina koja postoji u ovom domu usvojila novi Zakon o Narodnoj banci, kojim ograničava mogućnost guvernera ne da vodi samostalnu monetarnu politiku, što ostaje u rukama guvernera i Narodne banke, već mogućnost da zloupotrebljava svoj položaj i njegovu samovolju ograničava i stavlja pod kontrolu Narodne skupštine. Mislim da je to nešto što je dobro za ove građane Srbije jer o njima je ovde reč. Još jedna stvar koja se govori u ovoj Narodnoj skupštini, mi danas imamo izbor guvernera Narodne banke zato što je prethodni guverner podneo ostavku. Uvek možete reći da li je namera većine bila ovakva ili onakva, ali pošto svi danas govorimo o formi i o formalnom, guverner Narodne banke je podneo ostavku. Nadležnost predsednika je da na čelo ove važne institucije predloži sledećeg kandidata. Iz tog razloga, danas vodimo raspravu o izboru guvernera Narodne banke. Kada govorimo o kandidatu za guvernera Narodne banke, dugo sam razmišljao na koji način da vam predstavim nešto a da vam to ne zvuči stranački suviše i da vam ne zvuči neprimereno i našao sam jedan modus kako da predstavim gospođu Tabaković. Pročitaću vam nekoliko citata, šta je ona govorila u svom bavljenju politikom u prethodnim godinama, da vam pokažem da je gospođa Tabaković, pre svega, bila ekonomski stručnjak, da je bila neko ko se u politici bavi ekonomijom, ekonomijom i ekonomijom i ko je to uvek radio u korist građana Srbije. Uzeću samo nekoliko citata, pošto bih mogao da vam čitam danima sve ono što je gospođa Tabaković samo u ovom domu rekla. Izabrao sam nekoliko za koje ćete moći da se uverite da i kada je bila u opoziciji i kada je znala da je njena stranka učesnik vlasti govorila na isti, kritičan način o delovanju Vlade i uvek izražavala želju da Narodna skupština, da faktički kroz nju narod, odnosno građani Srbije imaju kontrolu nad izvršnom vlašću. U junu 2010. godine gospođa Tabaković kaže: "Apsolutno ćemo se zalagati za zakone koji će važiti za sve, i za vlast i za građane, da će kontrola vlasti podrazumevati i kontrolu finansijskih tokova. O tome se danas priča, ali to vlast ne čini. Moramo da obezbedimo da svi inspekcijski organi budu organi za primenjivanje zakona. Ono što je najvažnije, moraju se stvarati uslovi za zaposlenost. Mere fiskalne politike, koje smo navodili, usmerene su pre svega na to da omoguće da se zaposli veliki broj ljudi koji će primati platu i od te plate moći da plaćaju porez državi, koja će moći bez ogromnog zaduživanja da funkcioniše kao ozbiljna država". Kada smo govorili o Zakonu o javnim nabavkama, za šta mislim da je gospođa Tabaković bila jedna od osoba koja se uvek izuzetno trudila da se donese novi zakon o javnim nabavkama, za koji očekujem da će uskoro biti pred ovim domom, ona kaže: "Pošto se u našem društvu pojavljuje kao osnovni problem nedokazivost kriminala, tj. oslobađanje za krađu onih koje ne postoje dovoljno dobri dokazi, mi smo rešili da izađemo sa predlogom zakona koji je odmah primenljiv i zatvara u najvećoj meri sve slavine kojima se odliva novac, ali i pukotine za zloupotrebe i za nameštanje tendera. Predlogom ovog zakona uvodimo novi odeljak u sprečavanju sukoba interesa. Nažalost, u EU Zakon o javnim nabavkama reguliše jedinstveno tržište za ovu vrstu nabavki, a mi u Srbiji moramo, pre svega, da se bavimo sprečavanjem korupcije u oblasti javnih nabavki i zato smo morali da posvetimo posebnu pažnju gde je taj sukob interesa. Vrlo precizno definišemo, kao što definišemo i najviše moguće kazne ukoliko se zaključi ugovor koji krši sukob interesa, uključujemo DRI u ovaj deo posla, ali predviđamo mogućnost da se takvi ugovori proglase ništavnim i da se skrati postupak za kažnjavanjem onih koji prekrše ove odredbe. Naš osnovni cilj je da povećamo konkurenciju, da uvedemo kontrolu u postupcima javnih nabavki, da primoramo one koji su dužni da poštuju ovaj zakon, da naprave ispravan plan nabavki koji se ne može prekoračivati tako olako i zato ne odgovarati, ali govorim ne samo o onome što je sprovedeno zakonito, poluzakonito, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama, prvenstveno govorim o onome što se uopšte ne tretira Zakonom o javnim nabavkama, a moralo bi". Kada je gospođa Tabaković govorila i o agencijama i o drugim regulatornim telima, uvek je insistirala da se za agencije napravi popis imovine svih predmeta koji nisu rešeni, svih zloupotreba, utrošenih sredstava, urađenih i neurađenih poslova, a iznad svega popis računa i novčanih sredstava čiji su se tokovi granali na različite strane, ali su uvek mimoilazili budžet Republike Srbije. Kada je govorila o dilemi da li razvoj ili štednja, što mislim da je veoma važna stvar, za naše društvo, gospođa Tabaković je rekla sledeće: "Nema dileme razvoj ili štednja, već je razvoj zasnovan na štednji. To su dve neodvojive stvari. To je poruka za ovu vladu". To kaže gospođa Tabaković u trenutku kada njena stranka predstavlja novu vladu i da je građani moraju doživeti kao svoju i da mora da reši probleme. Vlada mora da ima jasnu svest da je građanin budućnost sebe i porodice stavio u njene ruke i da ih jedino zanimaju mere koje će preduzeti rezultate. Rekao bih vam još nekoliko stvari. Kada govorimo o rezultatima, mislim da je to osnov i suština bavljenja politikom svih nosioca javnih funkcija. Rezultati su ono što nas odvaja na kraju. Rezultati su ono što predstavlja da li smo bili uspešni ili neuspešni. U sve dobre namere, u sve dobre volje, imali smo ljude koji su hvaljeni, koji su postavljeni ogromnim većinama, koji su prolazili tesnim većinama, ali su njihovi rezultati uvek na kraju njihovog mandata bili merljivi. Ne želim da govorim o gospodinu Šoškiću, jer je on podneo ostavku, ali rezultati NBS nisu bili takvi da građani Republike Srbije njima mogu da budu zadovoljni. Siguran sam da će gospođa Tabaković biti odličan guverner, pre svega zato što je izuzetan ekonomski stručnjak, zbog toga što je, delujući u ovom domu, uvek zastupala ideju da zakon mora da se poštuje u interesu građana. Braniće snagu dinara na takav način da mi ne moramo da strepimo kakva će biti kupovna moć svih građana u narednom periodu. Potpuno sam siguran da će i sama učestvujući u donošenju novog zakona, uvek biti dostupna članovima ovog parlamenta da odgovori na sva pitanja iz domena oblasti kojom će se u budućem vremenu baviti. Svako ko poznaje Jorgovanku Tabaković, makar i jedan dan, zna da ona nikada neće biti bilo čija marioneta, da je niko nikada neće staviti u džep i gospođa Tabaković će u svom radu biti istinski samostalna, što sam potpuno uveren da ćete i svi moći da vidite vrlo brzo. Na kraju, dozvolite da dodam samo jednu rečenicu, da kažem gotovo ličnu, kao član ovog parlamenta mogu da kažem da će mi nedostajati britki um gospođe Tabaković, njena umerena reč i velika stručnost koju je uvek poklanjala kada se radilo o ekonomskim zakonima koji su pokrivali interes građana naše zemlje. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Čotrić. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poslanici Srpskog pokreta obnove i Demohrišćanske stranke Srbije glasaće protiv predloga da gospođa Jorgovanka Tabaković bude izabrana za guvrnerku Narodne banke Srbije. Moram odmah na početku da izrazim žaljenje što gospođa Tabaković sada u ovom trenutku nije u sali, s obzirom na to da je ona još uvek poslanica i sigurno bi bilo od koristi da čujemo i njena objašnjenja, stavove, argumentaciju, njen program budućeg rada. S obzirom da smo za to uskraćeni, nama preostaje samo da govorimo, mada nevoljno, o tome šta je ona činila u prošlom periodu i na osnovu toga izvlačimo zaključke o njenom budućem radu. Mi ćemo pre svega da budemo protiv ovog predloga, ne zato što imamo bilo šta protiv ličnosti gospođe Tabaković, već zato što smatramo da je ovakav način predlaganja upravo nje kao visokog partijskog funkcionere jedne od vladajućih stranka antiustavan čin i da zapravo na neki način predstavlja svojevrsni ustavni puč, koji jasno u svom članu koji govori o Narodnoj banci ističe samostalnost ove najviše finansijske institucije u zemlji. Čuli smo ovde dosta kritika od opozicionih poslanika na račun predstavnika vladajuće većine. Međutim, želim da napravim jedan izuzetak. Upravo želim da pohvalim gospodina Dragana Marković Palmu, pre svega zbog njegove iskrenosti, zato što je upravo u ovom domu rekao da su sva obećanja o depolitizaciji, o departizaciji bila samo to - obećanja koja su služila za jednokratnu upotrebu za vreme izborne kampanje i da je vladajuća koalicija od toga odmah odustala čim je konstituisana Vlada Srbije. Od njega smo prvo čuli da će upravo gospođa Tabaković da bude predložena za guvernerku NBS, dok su čak i predstavnici njene stranke tu činjenicu skrivali. Evo, još jedna pohvala na račun gospodina Markovića zbog toga. Opet, za razliku od nekih drugih poslanika opozicije, zaista verujem da će guvernerka biti nezavisna u svom radu, jer kao provereni partijski kadar, ona će primati naloge sa Andrićevog venca i iz Nemanjine ulice i sasvim sigurno je da će zbog toga biti, htela to ili ne, prinuđena da radi nezavisno od Zakona o Narodnoj banci Srbije i nezavisno od Ustava koji garantuje samostalnost, tako da će u tom smislu zaista biti nezavisna. Kao što se reklo, pošto mi nemamo program rada budućeg guvernera, nama je preostalo da o dometima budućeg rada NBS i njene čelne ličnosti sudimo na osnovu činjenica koje imamo iz prošlosti. Onda moramo da se prisetimo da je gospođa Jorgovanka Tabaković bila članica Vlade Mirka Marjanovića, u tzv. vladi narodnog jedinstva, u periodu od 1998. do 2000. godine, a taj period nam je ostao svim u najružnijem mogućem sećanju, s obzirom na najnegativnije moguće ekonomske pokazatelje vezane za rad te vlade. Setimo se da je inflacija tada bila preko 100%, da su plate bile svega 40 nemačkih maraka. To ne može ni u kom slučaju da nam ulije poverenje i pruži sigurnost u pogledu budućeg rada najviše finansijske institucije u Srbiji. Setimo se da je najpre predsednik Nikolić predložio gospođu Tabaković za mandatara za sastav buduće Vlade, a kada nije dobila tu funkciju, onda je predložena od istog političkog funkcionera za mesto guvernerke i to onda deluje kao neka utešna nagrada. Mislim da to ni u kom slučaju nije dobro rešenje da se zakoni upodobljavaju prema ličnostima, prema potrebama političkih stranaka, ne vodeći pri tom računa o nacionalnim i državnim interesima, pre svega o funkcionisanju institucija i ustavnosti i zakonitosti. Gospođa Tabaković je jednom prilikom rekla da je MMF praktično i nepotreban Srbiji i da uz odgovornu monetarnu politiku u Srbiji, kako je ona istakla, MMF nije ni potreban. Duboko se ne slažem sa takvom njenom izjavom, jer pre svega, naša ekonomija je duboko zavisna od inostranstva, jer praktično tri četvrtine finansijskog sektora jeste iz inostranstva i čak dve trećine našeg duga mi finansiramo zadužujući se upravo na stranom tržištu. Videli smo dokle nas je dovela politika izolacionizma. Sada sam upravo pomenuo taj period 90-ih godina do 2000. godine, kada smo imali prilike da vidimo kuda vodi to sukobljavanje sa celim svetom, zatvaranje i ništa dobro u tom periodu nismo mogli da očekujemo, kao što i sada imamo nagoveštaje da se ide tim putem. Kao što je rekao kolega Čikiriz, mi iz SPO imamo velike primedbe na rad prethodnog guvernera, ali ako su u tom periodu divljale cene, to nije nikako izgovor za nasilje nad Ustavom i nasilje nad zakonom i za neko drugačije divljanje nekoga ko misli da to može da radi samo zato što ima većinu u ovom parlamentu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, danas biramo guvernera Narodne banke, ali većina diskusija zaobilazi tu temu i govori se i o drugim stvarima. Pokušaću da se usredsredim samo na ovo pitanje. Smatram da je koleginica dr Jorgovanka Tabaković predložena za ovu funkciju od strane predsednika Republike zato što je u ovom trenutku to najbolje rešenje. Koleginica Jorgovanka ima i stručne i moralne i sve druge kvalitete da bi mogla da odgovori zahtevima koje nameće izbor guvernera. Ne mogu da se složim sa nekima koji kažu da je svaki predsednik političke stranke mogao da bude predložen za ovu funkciju. Nije tačno. Prvo, ne ispunjavaju ni one najosnovnije uslove koji su predviđeni u statutu, a to je valjda da budu ekonomisti po struci. Koliko znam, većina njih i nisu ekonomisti. Razumem i želju opozicije da pokuša na svaki način da doskoči vladajućoj većini ili, kako neko reče, jedan novi izraz – kliki da doskoči i da pokuša na svaki način, da ne kažem neku grubu reč, da ublaži kvalitete koje poseduje kandidat koji je predložen od strane predsednika Republike. Što se tiče koleginice Jorgovane Tabaković, tačno je, bila je ministar u Vladi Mirka Marjanovića i to nije ništa loše, to za svakog od nas treba da bude čast da budemo u svojoj karijeri ministri u Vladi zemlje u kojoj živimo. Šta je bitno za njeno delovanje u toj vladi? Da uporedimo samo neke činjenice. Ona je bila ministar za privatizaciju, koliko se sećam. Spoljni dug Srbije je tada bio negde oko 6,5 milijardi. Danas je negde preko 30 milijardi, koliko znam. Karakteristično je još za to vreme, sva dobra, sve naše firme su bile sačuvane, a danas smo u situaciji da je mnogo toga, odnosno sve ono što je vredelo da je prodato i da više nije naše. Setimo se samo da je tada "Lafarž" za Cementaru nudio 640 miliona, a da je ta ista Cementara prodata samo posle par godina za 70 miliona. Ne može da se kaže da je koleginica Tabaković, kao ministar za određenu oblast, radila lošije od onih koji su došli posle nje. Naprotiv, bila je mnogo bolja i uspešnija od njih, jer je znala da sačuva ono što su stvarali naraštaji za dobrobit građana Srbije. Verujem i hoću da verujem da će koleginica Jorgovanka Tabaković biti najbolji guverner koga je Srbija imala, odnosno koga će imati. Kada danas-sutra dođe neka druga većina i kada se stvore takvi uslovi da Srbiji treba neko ko je bolji guverner od Jorgovanke Tabaković, verujem da će i ona biti srećna da na njeno mesto dođe neko ko će biti bolji i uspešniji i ko će raditi bolje za interese građana Srbije. Nas nikada neće da pogodi to što neko drugi preuzima određenu funkciju. Što se tiče toga da je ona visoki funkcioner SNS, zbilja ne znam šta to znači visoki funkcioner? Da li to ima veze sa visinom, ili sa mestom koje zauzima u stranci? Ako je sa mestom koje zauzima u stranci, a neko je spominjao ovde da je potpredsednik SNS, koliko znam, a neću da budem izričit pa da kažem – ja tvrdim, ali koliko znam, a znam, SNS uopšte nema potpredsednka. U našem Statutu postoji predsednik i zamenik predsednika. Nemamo potpredsednike. Posle toga je Predsedništvo. Ona jeste član Predsedništva isto kao i ja i ima nas 29 u Predsedništvu. Mislim da to uopšte nije bitno. Ona će najverovatnije i podneti ostavku na te svoje funkcije onako kako nalaže Zakon o Narodnoj banci, ali to ništa neće da utiče na njen rad. Ubeđen sam da će ona savesno da radi taj posao, kao što je i sve do sada radila savesno i poznajući nju, znam da će joj radni dan trajati 24 sata. Sve što radi, radiće u interesu građana Srbije. Neko je malopre govorio o tome kako će narod da doživi to što će sada ona biti guverner Narodne banke. Voleo bih da je neko napravio anketu da bi se izjasnili građani Srbije, a znam iz predizbornog vremena, kada sam putovao po Srbiji, gde god smo došli, građani Srbije su sa oduševljenjem govorili o njoj. Verujem da će i danas sa oduševljenjem da prime ovu vest da je ona predložena za guvernera i nadam se da će danas i biti izabrana za guvernera. Na to me je uverila jedna činjenica koju sam juče imao prilike da vidim u užičkom kraju, juče sam boravio tamo, gde u razgovoru sa građanima mi reče jedan stariji meštanin, kada smo pričali o tome da će Jorgovanka danas biti predložena, odnosno da će biti izbor guvernera, on mi reče – sinko, da smo je tražili ne bi je našli, ali smo se Bogu molili, pa smo je dobili. Nadam se da će on biti u pravu, da će Jorgovanka zbilja biti najbolji guverner koga je imala Srbija.
Gospođo Kolundžija, po kom osnovu se javljate?
Pravo na repliku. Greškom sam rekla da je gospođa Jorgovanka Tabaković potpredsednik stranke. Činjenica je da nema potpredsednika stranke, a da je ona član najužeg partijskog rukovodstva, apsolutno ne isključuje sve ono ostalo što sam rekla. Stoji to da je ona u samom vrhu stranke i da nosi najodgovornije stranačke funkcije, da je ona par ekselans stranački čovek. Formalno, status u samoj stranci, ne menja tu činjenicu koja je zapravo ono što je nedopustivo u celoj ovoj priči. Demokratska stranka nije htela da se vraća u prošlost i nije htela da ocenjuje moguće učinke buduće guvernerke u odnosu na to šta je bio njen učinak u Vladi, kada je bila u Vladi. Pošto ste vi to pomenuli, onda moram da kažem sledeće. To što je nominalno dug države u to vreme bio manji nego nominalno sada, ne znači da on nije bio 130% u odnosu na BDP, što je tačno. Sada je taj dug do 45%. Kada kažete da je u nominalnom iznosu to bilo manje, to apsolutno ništa ne znači ako uzmemo u poređenju sa BDP, a to je bilo 130%. Posle te vlade je ostalo 27 neisplaćenih penzija, 24 neisplaćena socijalna davanja svim korisnicima socijalnih usluga, milijarde stare devizne štednje. Ako sada već govorimo o tome, treba li biti ponosna što je u toj vladi, ovi rezultati pokazuju da nimalo razloga za ponos nema.
Moram da obavestim narodne poslanike da se za reč naknadno prijavio narodni poslanik Zaharije Trnavčević. Ako mi dozvolite, dala bih mu sada reč, imajući u vidu da je najstariji poslanik ovog doma. Izvolite, gospodine Trnavčeviću.
Hvala lepo. Ne govorim kao najstariji poslanik, nego govorim u ime poslaničke grupe Narodna partija – SDA i Bogata Srbija. Propušteno je formalno da se prijavimo i da koristimo to pravo u tom uvodnom delu diskusije. Danas treba da izaberemo guvernera NBS. Taj postupak i proces je počeo pre nekoliko dana, kada smo raspravljali o Izmenama Zakona o NBS. Podsećam vas da je tom prilikom bilo opomena i upozorenja da i Svetska banka, MMF i druge svetske bankarske organizacije nisu sa naklonošću ocenile ovaj čitav naš postupak. No, o tome neću da govorim, propustio sam priliku da to uradim onda. Danas bih želeo ovde, kada govorimo o izboru gospođe dr Jorgovanke Tabaković na mesto guvernera, da iznesem jedno upozorenje. Ovaj postupak, to ne može da se sakrije, izraz je jedne partijske težnje i jednog interesa, da se jedna važna funkcija kao što je guverner NBS stavi pod kontrolu vladajuće većine, odnosno najjače vladajuće pozicione stranke – SNS. To je razumljivo, sve stranke teže da kontrolišu svoje vitalne tačke, pa i u ovom slučaju nas to ne iznenađuje. To je uobičajena stvar. Moramo da vodimo računa o tome, i to je moje upozorenje, kakve su reakcije Svetske banke, Evropske banke i svih drugih monetarnih institucija? Zbog čega? Zbog toga što se mi nalazimo u prilici, Vlada Srbije se nalazi u prilici, da ćemo morati za pokretanje privrede, u ovom slučaju govorim o poljoprivredi, da potražimo zamašne zajmove, da bi recimo sprečila da se ovakve štete od suše, kakvu imamo u toku 2012. godine, ne ponavljaju, jer u poslednjih deset godina, imali smo pet godina sa poremećenim rasporedom padavina, koji se naziva suša. Plašim se, da ćemo sa ovakvim umanjenim kreditnim rejtingom i ugledom možda, smisliće neke formalne razloge, ostati uskraćeni da na jedan ekspeditivan, brz način, izađu u susret našoj težnji. Bio sam neki dan u Titelu, tamo su odlučili da se voda iz Tise digne na titelski breg i da se 8.000 hektara zaliva, jer ovoga časa, i pored sve agrotehnike na tom bregu jedva da će biti nekog roda, zato što nije bilo vode. To je moje upozorenje, da povedemo računa o tome da ne turamo prst u oko, ili da ne idemo u zavadu sa tim međunarodnim monetarnim institucijama. Da li je za to kasno, ili rano, sada više ne mogu da kažem? Želim u onom duhu, dicie salvie anima me, da kažem, da ostane zapisno u skupštinskim zapisnicima i beleškama, da strahujem i plašim se da će ovo da ostavi poprilične i trajne posledice. Nažalost, ovo govorim danas sa jednim neprijatnim uverenjem, da sve ovo što govorim neće pomoći, neće biti ni uzeto u obzir. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nada Kolundžija, izvolite.
Gospođo predsedavajuća, samo vas upozoravam da ste prekršili Poslovnik - član 96, koji jasno definiše kojim redosledom narodni poslanici mogu dobiti reč. Naravno, nemam ništa protiv da gospodin Trnavčević govori, ali mislim da pravila prosto moraju da važe za sve, jer ako počnemo da kršimo pravila pojedinačno, zbog ovog ili onog razloga, onda više to neće ličiti na ono na šta Skupština treba da liči. Hvala.
Zbog toga sam vam se unapred izvinila i objasnila vam, i imala sam utisak da su se svi saglasili, zaista se izvinjavam. Reč ima narodni poslanik Judita Popović. Izvolite
Hvala vam gospođo predsedavajuća, poštovano predsedništvo, dame i gospodo, narodni poslanici, počela bih sa jednom pohvalom predlagača, s obzirom da je predlagač predložio gospođu Jorgovanku Tabaković, dakle, predložio je ženu na tako visoku državnu funkciju, kao što je guvernerka Narodne banke Srbije. Zaista tu nemamo nikakve zamerke. Međutim, tu bi završila sa pohvalama. Posebno bih skrenula pažnju na činjenicu, da smo mi u proteklim danima razgovarali o ovom predlogu za izbor guvernera Narodne banke Srbije, a danas razgovaramo o jednoj političkoj klimi, koja je bila očigledna od onog momenta kada je postalo jasno koja koalicija će predstavljati vlast u Srbiji. Dakle, to je ta politička klima koja je proizvela već očigledne neke negativne posledice, čije posledice vraćaju Srbiju nekoliko koraka unazad od svega onoga što je pozitivno učinjeno za vreme prethodne vlasti. Govorim o reformi pravosuđa, govorim o decentralizaciji, jer time što je dovedeno u pitanje da li je ustavno ili nije ustavno, a Ustavni sud je rekao da nikako nije ustavno, sve ono što je predviđeno Statutom Vojvodine, dakle, one ingerencije i nadležnosti koje je dobila AP Vojvodina, toliko malo što je dobila, i to je dovedeno upitanje, i to je anulirano. Dakle to su jako loši pokazatelji, jako lošu klimu stvaraju u pogledu bilo kakve pozitivne promene u Srbiji. Nažalost, Zakon o ministarstvima, kao i ovaj Zakon o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije, takođe, samo potvrđuje taj kontinuitet u nekim pogrešnim potezima koji se povlače u Srbiji, unazad mesec dana. Kada pogledamo ovaj predlog, vidimo da je predlog pristigao 5. avgusta. Dakle, radi se o tome da je predlog potpisao predsednik Republike, gospodin Tomislav Nikolić, koji je član jedne političke stranke. On predlaže za guvernera člana, odnosno članicu, političke stranke, i šta više visokopozicioniranog člana. U čemu se onda razlikuje onaj predlog kojim je predloženo da se za guvernera izabere gospodin Šoškić? Tamo je predsednik jedne političke stranke predložio jednu ne stranačku ličnost. Dakle, radi se samo o tome da je ovo rešenje daleko gore od onog prethodnog, s obzirom da se ovde instalira u Narodnoj banci jedna partijska ličnost i to, podvlačim, visokopozicionirana partijska ličnost. To ne smemo da izgubimo iz vida. Kada se opet pogleda činjenica da je guverner dao ostavku, on jeste ostavku dao 2. avgusta, ali ostavku je dao u jeku rasprave o zakonu o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije. Dakle, očigledno da je postojao određeni pritisak kojem je guverner Šoškić podlegao. Dakle, 1. avgusta je podnet predlog zakona, guverner je već 2. avgusta dao ostavku. Dakle, brzopotezno u hitnom postupku se rešavaju tako krupne stvari, kao što je Narodna banka Srbije i guverner, odnosno guvernerka, Narodne banke Srbije. Šta govori ovo o činjenici da ćemo imati partijsku ličnost na čelu tako značajnog državnog tela? Govori da će to biti partijska Narodna banka. Kada se uzmu u obzir i sve one odredbe tog, sada već, pozitivnog zakona u Srbiji, dakle pozitivnog propisa, to samo potvrđuje da se ne samo nezavisnost, nego ni samostalnost, ne podrazumevaju u radu Narodne banke Srbije. To su te neke činjenice koje i te kako utiču na monetarnu politiku, fiskalnu politiku, a ujedno utiču i na ekonomski rejting ove države, a čuli smo reakcije međunarodnih finansijskih tela, čuli smo šta o tome kaže MMF, šta o tome govori Svetska banka. Međutim, sve to nije bilo dovoljno. Sve te reakcije su očigledno nebitne za predlagače ovih zakona. Danas imamo situaciju da više nije ni bitno ko će biti guverner Narodne banke Srbije, zato što je urađen taj neki pravnih okvir da je potpuno ta činjenica ne bitna. Ne bih govorila o ličnosti ovde predložene gospođe Jorgovanke Tabaković. Ne želim da komentarišem njeno školovanje, magistraturu ili doktorat, ali bih volela da iskomentarišem činjenicu da jeste bila u jednoj Vladi od 1998-2000. godine, da je bila ministar za vlasničko prestrukturiranje, odnosno za privatizaciju, jer transformacija vlasništva u stvari jeste privatizacija. Toliko puno toga smo lošeg čuli o privatizaciji u Srbiji o kojoj je Jorgovanka Tabaković govorila. Posebno bih još istakla, pored svega toga da u ovim biografskim podacima nema ni reči o tome kojoj stranici ona pripada, kakvu stranačku funkciju ima i dozvolićete, ipak je to nekako zamagljivanje suštine, jer ako vi donosite zakon da bi ste postavili jednog stranačkog funkcionera na mestu predsednika Narodne banke Srbije, onda morate bar da obavestite javnost o tome. Znate, kada govorimo o činjenici da se znatno gore živi danas u Srbiji nego što je to bilo 2008. godine, ne bi trebali da izgubimo iz vida da je devizni kurs naglo skočio nakon linearnog povećanja penzija od 10%, koje povećanje je inicirao koalicioni partner sadašnje vlasti. Dakle, moramo govoriti otvoreno o činjenicama i moramo govoriti o politici, jer sve ostalo je samo demagogija.
Hvala. Veroljub Arsić, replika. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, voleo bih da moje kolege, jeste da su političari, jeste da ovde dobar deo o svemu o čemu diskutujemo vezano za politiku, ali da ipak ostanemo u nekim okvirima na koje nam nalaže i lepo vaspitanje i sve ostalo. Ne znam ni za jednu aferu iz vremena privatizacije dok je ministar u Vladi Republike Srbije bila Jorgovanka Tabaković. Nema ih. Kreditni rejting nije vezan za ime i prezime guvernera, nego za javni dug i bruto dohodak, a mogu da kažem da smo u četiri poslednje godine zaduženi više nego što nas je Broz zadužio za 40 godina, matematički dokazivo, matematika je egzaktna nauka. Kad se tiče predlagača u članu 111. Ustava, predsednik Republike izražava državno jedinstvo Republike Srbije. Predsednik Republike institucije, on predstavlja sve građane, sve organe i ne možete da optužujete sadašnjeg aktuelnog predsednika da je član političke stranke. Pred mojim očima je podneo ostavku i na mesto predsednika stranke i na članstvo u stranci, i pred svim članovima glavnog odbora i svim prisutnim medijima. Tako, da nemojte neke stvari da mešate. Ako je aktuelni predsednik Republike, član političke stranke, što smo imali prilike da vidimo do pre nekoliko meseci, kako može neko da me ubedi da on ne postupa u interesima svoje političke stranke i predlaže državne funkcionere, kao što je predložio gospodina Šoškića. Što se tiče njegove ostavke, voleo bih kao što je to neko i tražio, da gospodin Šoškić kao predstavnik Narodne banke, aktuelni guverner, došao da sedne ovde da ukrstimo argumente, da trčim za njim da zakazujem duele, kao što je to neki od mojih kolega poslanika predložio, ne pada mi na pamet. On kao guverner polaže račune Narodnoj skupštini i da je svoj posao radio kako treba… (Predsedavajuća: Vreme za repliku je prošlo, znači, odbijam vam od poslaničke grupe.) Da je radio svoj posao kako treba vrlo lako bi mu bilo ovde da sedi.
Judita Popović, pravo na repliku. Izvolite.
Hvala vam gospođo predsednice. Jeste, vi me možda niste dobro razumeli. Govorila sam o činjenici da ona jeste već jednom bila ministar. Dakle, jeste bila je u vlasti i to treba jasno reći i tačno neka ljudi znaju to je prosto jedna činjenica koja je ne promenjiva, zato što je istorijski deo njene biografije. Ali nikako ne bismo smeli da gubimo iz vida da se često u ovom parlamentu rasprave nekako završavaju na nivou privida. Mi smo prividno raspravljali o jednom zakonu o izmenama i dopunama NBS, a u stvari celo vreme mi smo raspravljali o budućem guverneru i o smeni aktuelnog guvernera, i svi su ovde, koji su diskutovali pominjali ko je kandidat za budućeg guvernera. Dakle, to je bio jedan privid, rasprava o Zakon o NBS. Danas kada raspravljamo o predlogu i kada se govori o tome da je kandidatkinja predložena od jedne nestranačke ličnosti, mi vrlo dobro znamo ko je Tomislav Nikolić. Mi vrlo dobro znamo da on jeste danas aktuelni predsednik države i to je fakat. Međutim, mi vrlo dobro znamo da je on tu svoju ostavku dao, samo iz tog razloga da bi preuzeo tu funkciju. To ne menja činjenicu da je on član SNS. Ne menja činjenicu da je predložio stranačkog funkcionera, člana predsedništva, ili čega god Gospođu Jorgovanku Tabaković... (Predsedavajuća: Vreme.) To je onaj privid koji jednostavno ne može da se mimoiđe. Mi kada razgovaramo o tako ozbiljnoj temi, onda treba i ozbiljno da pristupimo toj temi. Ako ništa drugo, bar da govorimo iskreno o tako nekim, svima poznatim i svima jasnim… (Predsedavajuća: Molim vas, vreme.) … i podrazumevajućim činjenicama.
Reč ima Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, pre nego što počnem svoju diskusiju o izboru guvernera, dozvolite da vas zamolim da više poslanici DS ne upotrebljavaju reč "političko nasilje", jer su se, evo i danas izrazili, da mi, većina skupštinska vršimo političko nasilje ovde u Skupštini. Zaista, mislim da to ne priliči nama poslanicima. Poštovani poslanici, kolege Skupštine Republike Srbije je 4. avgusta ove godine izglasala Zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS, kojim su se, ne dirajući u samostalnost i nezavisnost Centralne banke, izvršile korekcije. U cilju povećanog nadzora Narodne Skupštine RS nad Centralnom bankom, u skladu sa odredbama Ustava RS, kontrole poslovanja finansijskih institucija, povećane odgovornosti organa NBS, delimičnog ograničavanja ovlašćenja guvernera i izvršnog odbora NBS. Poštovane kolege, u vreme dok smo mi raspravljali o ovom zakonu o izmena i dopunama Zakona o NBS, guverner, već bivši, dr Dejan Šoškić podneo je ostavku na mesto guvernera NBS, koja nije uzrokovana ovim zakonom, nego onim što se zbivalo u NBS i oko nje zadnjih dana i zadnjih godina. Ostavka guvernera dr Dejana Šoškića, po meni, uzrokovana je prvo - kursnom listom, drugo - onim što se pred očima naših građana i stručne ekonomske javnosti dešavalo i što se dešava u "Agrobanci", Komercijalnoj banci Beograd i Razvojnoj banci Vojvodine. Guverner dr Šoškić je potpisao četiri meseca pre nego što su uvedene privremene mere, izveštaj iz "Agrobanke" sa velikim dobitkom, treće - njegovim nemim posmatranjem, kako privreda Srbije nestaje, propada, zato što se zaduživala po jednom kursu dinara, a danas se dug otplaćuje od preko 55 % većem kursu dinara, četvrto – što gospodin Dejan Šoškić nije na vreme, energično ukazivao na preveliku zaduženost države, a ona je krajem 2011. godine prešla, ne samo zabranjeni zakonski maksimum od 45% DBP, kako kolege i koleginice poslanici jutros ovde i danas rekoše, nego preko 55%, a danas još više. Pogledajte izveštaj NBS za 2011. godinu, strana 37. To znači da smo granicu javnog duga, sa mogućom krizom javnog duga, preskočili. Time je guverner dr Dejan Šoškić zajedno sa bivšom Vladom bivšeg režima bio saučesnik prevelike zaduženosti zemlje. Samo zadnje četiri godine Vlada bivšeg režima zadužila je našu zemlju za šest milijardi evra. Time je gospodin Dejan Šoškić, zajedno sa bivšom Vladom bivšeg režima, postao saučesnik uništavanja ne samo naše sadašnjosti, nego su nam oteli i budućnost, nas i naše dece, a da su ostali na vlasti, uništili bi i srpsko nasleđe. Peto, što NBS nije zaštitila građane Srbije od samovolje komercijalnih banaka, pa jedan deo naših građana ne može servisirati svoje dugove. Poštovani narodni poslanici, davanjem podrške gospodinu Šoškiću u davanju podrške našli su se na okupu ovih dana svi oni, kako ovde u Skupštini Srbije, tako i dobro kontrolisanih medija od strane bivšeg režima, koji su se otvoreno, svi do jednog, suprotstavljali odlukama Ustavnog suda Srbije o poništavanju nekakvih odredbi Zakona o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine, iako se takve odluke ne komentarišu. Gospodo poslanici, mi danas biramo guvernera NBS, pošto je gospodin dr Dejan Šoškić podneo ostavku. Predsednik Republike Srbije, gospodin Tomislav Nikolić, nam je dostavio svoj predlog, da za guvernera bude izabrana dr Jorgovanka Tabaković. Najpre da zahvalimo gospodinu predsedniku države što je veoma odgovorno pristupio i predložio nam, za ovako veoma odgovornu funkciju, veoma odgovornog kandidata za guvernera NBS. Pre nego što kažem par reči o gospođi Tabaković, običaj je da se kaže u kakvim ekonomskim okolnostima dolazi novi guverner u NBS, kada je zemlja, tj. Srbija u pitanju. Novi guverner dolazi, prvo, u vreme kada je javni dug prešao, ne kako rekoše malo pre kolege 45% BDP, nego 55% BDP, pogledajte izveštaj NBS za 2011. godinu. Drugo, u vreme kada nam je nezaposlenost preko 25% i jedna od najvećih u Evropi. Treće, u vreme kada nam je deficit budžeta između 7 i 8%, dakle, između dve i tri milijarde evra. Četvrto, kada su neto zarade najmanje u regionu, a one iznose 345 evra. Peto, kada nam je ekonomski rast BDP sveden svega na 0,5%, pitanje je do kraja godine da li će ih i toliko biti. Šesto, u vreme kada nam je inflacija između 7 i 8%. Zašto bi sada narodni poslanici Narodne skupštine Republike Srbije, bez obzira na stranačku pripadnost, trebali glasati da guverner bude dr Jorgovanka Tabaković i da je izaberemo? Prvo, zato što dr Jorgovanka Tabaković poseduje izuzetno visoke moralne kvalitete, što, gospodo poslanici, vi vrlo dobro znate i što ste se, posebno mi je drago, vi iz opozicije danas o tome izjasnili. Drugo, zato što je nepokolebljivi borac za poštovanje zakona i primenu zakona i Ustava Srbije. Treće, zato što gospođa Tabaković, ne samo da dobro poznaje, nego i vlada ekonomskom problematikom, kako onom iz teorijskog, tako i praktičnog domena. Ona se dugi niz godina izuzetno transparentno, ne samo da prati naše i svetske ekonomske tokove, već ponekad, vi to dobro znate, kao i ja, bila inicijator određenih ekonomskih rešenja u našoj zemlji. Zapaženi su njeni naučni radovi o bankarskom sistemu, a ja ću spomenuti samo jednog napisanog pre deseta godina, u jednom časopisu na 80 strana govori o reformi bankarskog sistema. Četvrto, zato što poseduje i poštuje demokratske i civilizacijske vrednosti, što su pojedini poslanici danas primetili, i iz opozicije. Peto, zato što je kao čovek i narodni poslanik izuzetno cenjena od strane svih građana Srbije i od narodnih poslanika, bez obzira na stranačku pripadnost. Šesto, zato što slovi za najbolju ženu političara u našoj zemlji, to vi vrlo dobro znate. Sedmo, jedna anketa sprovedena među 500 građana Srbije u zadnjih pet dana kaže da bi dr Jorgovanka Tabaković bila odličan guverner NBS, čak od njih 500, 90% se izrazilo pozitivno. Bilo je i sedam poslanika DS među tih 500, a od njih sedam, pet ih je odgovorilo da bi gospođa Tabaković odlično obavljala posao guvernera NBS. Zato, poštovana gospodo narodni poslanici, bez obzira na stranačko uverenje, glasajmo danas za Jorgovanku Tabaković, kako bi naša zemlja u ovoj velikoj, teškoj ekonomskoj krizi dobila vrsnog guvernera na dobrobit, kako države Srbije, tako i nacije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dušan Petrović.
Hvala gospođo predsedavajuća. Na samom početku, ne ulazeći sada u proceduralne stvari, da li kandidat za guvernera može ili ne može u redovnom toku stvari da bude prisutan, odnosno prisutna sednici, ovo je jedna zgodna prilika, pošto je gospođa Tabaković još uvek narodni poslanik, ona nikakav problem nije imala danas, niti ga ima ovog trenutka, da sedi u sali i da iskoristi, između ostalog, vreme koje na svom raspolaganju ima SNS, pa da nas obavesti ovde o tome kako ona vidi svoju buduću dužnost i funkciju i kakvu će ona politiku, kao guverner NBS, da sprovodi. Zaista sam veoma začuđen da gospođa Tabaković, za koju mi se čini da sam je video ovde malo čas, ili su mi novinari rekli da treba da daje izjave za javnost, nije našla za shodno da uđe u ovu sali i da svojim kolegama, još uvek narodnim poslanicima, da jedno vrlo podrobno obrazloženje i svoje viđenje monetarne politike i šta će da budu njeni ciljevi kada, sva je prilika, biće ovde izabrana za guvernera Centralne banke. To je jako loše, jako loš početak. Iskreno govoreći, ne čudi mene to što je predsednik Tomislav Nikolić ovde predložio gospođu Jorgovanku Tabaković. Mislim da se SNS u kampanji zalagala protiv departizacije, ali nije im to bila glavna tema. Što bi rekao kolega Palma, ako sad baš ne ispune to obećanje, nisu oni tu imali akcenat. Meni je veoma zanimljivo – kako će URS da glasaju danas? Malađan Dinkić je zasnovao svoju kampanju da će se boriti do krajnjih granica za to da se sve državne funkcije, koje nisu po prirodi stvari političke, a ministri i državni sekretari su negde nekakve političke funkcije, budu oslobođene bilo kakvog uticaja političkih stranaka. Mislim da je to obećanje veoma čvrsto dao. Razumem i kolege iz SNS koji pokušavaju da relativizuju ovu stvar, ali vrapci u Srbiji znaju da je gospođa Tabaković jedan od najistaknutijih političara SNS, političarki, treba poštovati rodnu ravnopravnost. Gospođa Tabaković je bila kandidat za predsednika Vlade, to je politička osoba prvog reda, sa najvećim poverenjem ljudi koji ovde čine parlamentarnu većinu ili su najveća stranka u parlamentarnoj većini. Dakle, žena koja je trebalo da preuzme najmoćniju, po Ustavu i zakonu, funkciju u zemlji, da bude na čelu Vlade koja kreira, utvrđuje i vodi politiku, a sada je kandidat i, pošto ovde postoji očigledno većina za to, koliko se meni čini, će postati guverner Narodne banke Srbije. Oko toga kako se vodila politika proteklih godina mnogo je reči potrošeno, ali za guvernera Šoškića, ne ulazeći u to šta bi sve trebalo da budu teme debate ove Skupštine, a tiču se monetarne politike i onoga što je radio kao guverner, jedna stvar je potpuno nesporna. Problem je što se Šoškić nikada nije bavio politikom. Potpuno sam siguran da čak nije član bilo koje političke stranke. Svakako nije član DS, pa ga je u to vreme predsednik Tadić predložio za guvernera Centralne banke. Podsetiću i to, dobio je punu podršku svih tadašnjih članica parlamentarne većine, Mlađana Dinkića, stranke gospodina Dačića, sadašnjeg premijera, kao i svih drugih, a mnogi od njih sada čine parlamentarnu većinu. Čini mi se da je više ministara iz te parlamentarne većine, nego iz ovih stranaka, najveća je SNS, koje nisu bile u parlamentarnoj većini. Te stranke su se zalagale za departizaciju, što će reći da niko iz stranaka ne bude na ovako bitnim ekspertskim mestima. Šta ovo sad bi? Da vidimo sad kako će Ujedinjeni regioni Srbije da glasaju. Neko ovde reče da je gospodin Šoškić, da je hteo, mogao da dođe u Skupštinu. Ne znam, gospođo predsedavajuća, sad nije predsednik parlamenta tu, meni se čini da ovde svako mora da bude pozvan, uključujući i narodne poslanike da dođu na sednicu. Mi možemo da uđemo ovde da popijemo kafu, kad nije sesija parlamenta, ali ne vidim kako je mogao Šoškić da dođe ovde i da brani sebe. U onom pismu koje je napisao dosta je dao interesantne stvari, baš bi bila dobra debata. Nije mi jasno, to je opet pitanje i za gospodina Dinkića i za premijera Dačića, zašto nije Savet Narodne banke legalnim i legitimnim instrumentima, koji stoje na raspolaganju, kako bih mogao to da kažem, podstaknut i podstreknut da otvori debatu o tome kakva je monetarna politika, pošto je Skupština preko svog Odbora za finansije vlasna da kontroliše, uključujući i to da smeni Savet Narodne banke? Već, paušalno ovde jedan poslanik, drugi poslanik o tome da ne valja nešto sa kontrolom banaka, da ne valja sa deviznim kursom, što mi ovako kao ljudi koji se iz novina obaveštavamo o stvarima možemo da se složimo sa tim ili ne složimo, ali to prosto nije nivo rasprave Skupštine, zbog toga što se mi ovde staramo o interesima građana. Pre nego što nastavimo o ovoj stvari, želim nešto da kažem i o tom deficitu koji je sad ovde važna stvar. Slažem se potpuno i mislim da se i sve moje kolege ovde iz DS slažu sa tim. Nemojte zaboraviti da je, recimo, Zakonom o fiskalnoj decentralizaciji, za koji se snažno zalagao Mlađan Dinkić, koji je na kraju dobio većinu ovde u parlamentu, taj deficit povećan za preko 30 milijardi dinara. Kolege iz SNS su glasale da Mlađan Dinkić bude ministar finansija i ministar ekonomije ovde. Vi ste zajedno sad isto tako mogli da debatujete o toj stvari zašto je taj nov trošak učinjen i zašto 30 milijardi dinara novih je taj trošak veći. Pa i to je deo ovih para o kojima govorite kao o deu deficita. Godine 2011. je 55 milijardi diskreciono gospodin Dinkić preko svog ministarstva potrošio na subvencije za privredu, turizam, zapošljavanje. Podsetiću vas, budžet za poljoprivredu je tada bio 20 milijardi dinara. Prošle godine smo se izborili da tih 20 postane 30. To je isto deo ove stvari o kojoj govorimo danas. Da se vratimo na ono što je suština i na pitanja na koja je gospođa Tabaković ovde mogla da da odgovore, ali ne znam zašto nam uskraćuje tu stvar, iako može i sada da uđe u salu pa da sa nama diskutuje o celoj toj temi. Ko je pisao Predlog zakona o izmenama Zakona o Narodnoj banci? Znam da ste svi predložili tu izmenu, poslanici SNS, poslanici Mlađana Dinkića, poslanici SPS, ali ko je pisao to? Da se vratimo na taj čuveni 18. član, koji, ne zato što je to Monetarni fond tražio, nego zato što se ovde opozicija suprotstavila pa ste morali da ustuknete, gde se kaže – neposrednom kupovinom ne smatra se kupovina hartija od vrednosti na sekundarnom tržištu. Sada ovo ne znači laicima ništa... (Predsedavajuća: Molim vas, vratite se na temu.) To je tema, Narodna banka je tema. Pitam, zašto je gospođa Tabaković, kao kandidat za guvernera sada, u tom trenutku narodni poslanik, potpisala ovakav jedan predlog? Znači, gospođa Tabaković je potpisala da može guverner Narodne banke, a to će ona da postane, da odluči da, između ostalog, i štedni ulozi građana budu upotrebljeni da bi Narodna banka štampala novac, kako se to popularno kaže. Nama gospođa Tabaković treba da odgovori na pitanje zbog čega je to učinila? Ljudi koji su ovde u poslaničkim grupama će to učiniti ili neće učiniti, ali neće niko od vas da bude guverner Narodne banke, nego će da bude Jorgovanka Tabaković guverner Narodne banke. Kakvu je ideju imala Jorgovanka Tabaković da uđe u primarnu emisiju, da štampa novac? Kada smo otvorili ovde to pitanje u Narodnoj skupštini i kada je svima postalo jasno da može da dođe do veoma ozbiljnih i dramatičnih posledica, da krene narod na banke, da diže svoje štedne uloge, onda je ta strašna ideja stavljena van snage. I pre dva dana sam rekao i sada kažem, moguće je napraviti konsenzus oko stvari za koje je nesporno da država treba da investira i diskutovati načine kako to da se čini. Opet ću ponoviti, mislim da milijarda data za navodnjavanje ne može da bude promašena investicija i da se prave termocentrale i hidrocentrala, to ne može da bude bačen novac, oko toga mora da se napravi konsenzus. Loše je da gospođa Tabaković nama danas ne da odgovor na to pitanje. Centralna banka ima funkciju da čuva stabilnost cena. Koliko će da košta hleb? To je pitanje za gospođu Tabaković, isto toliko koliko i za gospodina Kneževića koji je ministar poljoprivrede i za gospodina Rasima Ljajića koji je ministar trgovine, pa je između ostalog kompetentan i za to kakvu će politiku da vode robne rezerve. Mnogo slušamo o tome kako je dosta pao životni standard, što je tačno, ali samo da ne zaboravimo svi zajedno da je životni standard pao u celoj Evropi, nije samo u Srbiji. Hleb, koji je bazična životna namirnica, je pojeftinio. Početkom 2011. godine hleb je koštao, narodni hleb je koštao 54-55 dinara, sa tendencijom da poskupi. Danas ne može da bude skuplji od 44 dinara, pa je moje pitanje za novu guvernerku ili za kandidatkinju za guvernerku – koliko će da košta hleb? Druga stvar, mnogo je reči potrošeno o kursu ovde. Šta Jorgovanka Tabaković smatra da će da bude ciljani kurs ili kakva će da bude politika kursa nacionalne valute? Koliko će da košta evro? Zašto danas gospođa Tabaković ovde nije prisutna da nam kaže svoje viđenje stvari? Kako će to parlamentarna većina da glasa za nekoga ko na tako važno pitanje ovde ne da odgovor, a u svoje ruke preuzima odlučivanje o tako važnoj stvari koja se dotiče svakoga ko u ovoj zemlji živi? Kolike će da budu kamate? Pričamo o kamatama tri-četiri dana i slažemo se svi zajedno ovde da su kamate na dinarske kredite od 23, 24 i 25% dramatično visoke. Gospođa Tabaković treba da nam kaže ovde šta će da uradi i da li ima ideju da može nešto tu da se popravi ili ćemo svi zajedno da zaključimo da ne može ništa da se popravi, pa da se ovde saživimo sa tužnom sudbinom. Šta će da uradi guvernerka u pogledu ovako visokih kamatnih stopa? Kakav je njen plan i da li ima plan? Oko toga se valjda glasa ovde, ne glasa se oko biografije. Oko politike se glasa. Glasa se oko toga kakva će da bude monetarna politika, kakva će da bude politika odbrane cena, odnosno odbrane od inflacije. Naravno, i kakve su ideje, osim onoga što smo videli promenom zakona, oko unapređenja sistema kontrole banka. Završiću time da mi zaista nije jasno zašto gospođa Tabaković to nije ovde iskoristila. Da je Šoškić podneo ostavku u četvrtak ili u sredu, gotovo sam siguran da Zakona o izmenama Zakona o Narodnoj banci ne bi ni bilo, pa ne bi smo tri dana ovde se bavili jednom stvari koja je svakako trebala na drugačiji način da se završi, svakako debatom o dosadašnjoj politici guvernera. Velika je suša. Evo, gledam ljude kojima je poljoprivreda uništena, a tu je i gospodin Zaharije i neki drugi. Ova skupština je mogla da napravi jednu izuzetnu stvar. Rekao sam to i jednom i drugom ministru, u budžetu za ovu godinu postoji prostor da se Vlada zaduži i nije to iskoristila, da se omogući robnim rezervama da kupi svo potrebno gorivo za poljoprivrednike u Srbiji, da se ne dangubi, da se kupi gorivo, da se podeli besplatno sada ljudima i da to mogu da plate iduće godine jer, koliko vidim, a i glasali ste za to, poljoprivredni budžet treba da se udvostruči u 2013. godini u odnosu na 2012. godinu, pa će poljoprivrednici imati iz čega to da plate. Dakle, 65 ili 70 miliona litara goriva može da bude stavljeno potpuno besplatno na raspolaganje poljoprivrednicima, a da poljoprivredni budžet bude oslobođen za nekih 1,5 milijardu dinara. Evo, dajem jednu kolegijalnu preporuku ministru poljoprivrede i ministru trgovine, a to sam im inače i rekao pre 10 dana jednom, a pre 5 dana i drugom, a hoću to i sa vama da podelim, umesto što potrošismo tri četiri dana ovde da bi Šoškić bio nateran da podnese ostavku.
Hvala. (Vladimir Ilić, sa mesta: Replika.) Vladimir Ilić, pravo na repliku. Izvolite.
Poštovane kolege, donekle i razumem opsednutost Demokratske stranke Mlađanom Dinkićem. Pomalo mi liči da su i fascinirani i da je on zapravo njihov nedostižni uzor. Odmah da odgovorim na pitanje. Naravno da ćemo podržati predlog predsednika Republike za izbor guvernera. To je njegovo suvereno pravo, da predloži guvernera. Za guvernera se ne raspisuje javni konkurs. To ne predviđa zakon, tako da mi, imajući u vidu sve što se dešavalo unazad nekoliko dana i tokom rasprave o Zakonu o izmenama Zakona o NBS i danas kad imamo predlog kandidata, koga ovde niko nije osporio u stručnom pogledu niti na bilo koji drugi način, podržaćemo. To je odgovor na vaše pitanje. Što se tiče departizacije, apsolutno ostajemo pri stavu. Jedan od razloga zašto je to prvorazredno pitanje bilo za nas i u kampanji, a i nakon toga, jeste upravo to što ste vi partizaciju doveli do savršenstva. To je razlog zašto smo to stavili u prioritete naše politike, upravo da bi smo razbili onaj sistem koji ste vi etablirali u ovoj zemlji. Vi ste promovisali bivšeg premijera čak kao nestranačku ličnost, kao profesionalca i doveli ste ga u tako neprijatnu poziciju da se vrlo često dešavalo, a svedok sam bio tome, da ni jedna odluka nije mogla da se sprovede a da se vi lično ne konsultuje oko toga. Čak je bivši guverner o tome otvoreno govorio. Što se tiče decentralizacije, pitajte predsednike opština iz vaše stranke pre svega, da li ovaj zakon o fiskalnoj decentralizaciji nije njih spasao od silnih glavobolja. Vi znate kako su devastirane opštine u Srbiji, da ne mogu da se finansiraju elementarne potrebe i svakako da je ovaj zakon dobar. Pozdravljaju ga čak i vaši gradonačelnici. (Dragan Tomić, sa mesta: Povreda Poslovnika.)
Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić, povreda Poslovnika.
Moram da se osvrnem na diskusiju prethodnika koji je, po meni, povredio član 106, gde stoji da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Pored upotrebe imena i prezimena gospođe Jorgovanke Tabaković, uglavnom se pričalo o drugim temama koje su ostale kao nasleđe u Srbiji ovoj novoj Vladi i novoj parlamentarnoj većini, a te teme su cena hleba. Cena hleba je valjda prethodna politika Vlade Demokratske stranke i partijski interesi funkcionera DS, koji su imali sve monopole, kada je u pitanju trgovina i kada je u pitanju prodaja u inostranstvu. U ovom trenutku imamo ogroman izvoz kukuruza, jer nije stavljana zabrana u izvozu kukuruza, pa niko ništa oko toga ne kaže. to valjda rade oni isti ljudi koji su radili do sada u svoje firme u inostranstvu, pa će valjda da nam vraćaju i uvoze to kada budemo došli u nestašice. Kaže – velika je suša. Valjda i tu božiju volju nije donela SNS niti izbor Tomislava Nikolića za predsednika Srbije, ali sigurno je da ne možemo političariti nad nekom nesrećom, već moramo voditi računa da što manje štete imaju naši poljoprivredni proizvođači. Smešno je pričati o tome da sada može ova Vlada da kupi i besplatno podeli gorivo seljacima. To ako je neko hteo, mogao je to da uradi i pre izbora, iako je rađeno ono što je rađeno u toku izborne kampanje. Na kraju, pravo izbora je pravo izbora parlamentarne većine. Naš predlog za izbor guvernera je pravo većine i pravo volje građana Srbije. Mislim da je najveći broj naših birača apsolutno podržava i raduje se dolasku gospođe Tabaković na mesto guvernera NBS, jer će se sigurno značajno promeniti ukupna ekonomska politika koja će se uskladiti sa politikom Vlade Srbije. Hvala. (Dušan Petrović, sa mesta: Replika.)
Reč ima narodni poslanik Dušan Petrović, replika. Izvolite.
Što se tiče ovoga o čemu je gospodin Ilić govorio, tu može svako svoje rumore i ono što je negde načuo da se zbiva ili misli da se zbiva da ovde iznosi, ali to nema nikakvu vrednost. Šoškić se nije bavio politikom i predložen je za guvernera, ne ulazim u to kako je vodio politiku, kao profesor Beogradskog univerziteta koji predaje finansije, ovo što je radio kao guverner, on to predaje studentima na najuglednijoj visokoj školi u zemlji. Jorgovanka Tabaković, ne ulazeći u bilo kakve njene druge kvalitete, je žena koja je trebala da bude predsednik Vlade, po političkoj platformi SNS. Ona je političar, a Šoškić nije političar. Mi smo bili nekakva politička struktura koja je pokušavala da da priliku nestranačkim ljudima, a sada je drugačija. Preuzimate odgovornost za to, ali ono o čemu je gospodin Ilić govorio, to potpuno ne stoji. Što se tiče onoga o čemu je gospodin Tomić govorio, cena hleba, kakva god da je politika, ne može da bude veća od 44 dinara danas. To može nekome da se svidi ili da se ne svidi, ali to je veliko dostignuće. Što se tiče izvoza kukuruza, gospodin Knežević, koji je ministar poljoprivrede, rekao je pre dva dana da neće biti zabrane izvoza. Ne vidim o čemu gospodin Tomić ovde govori i šta on to meni prebacuje ili prethodnoj vladi, pošto ova Vlada neće da zabranjuje izvoz. O toj stvari se može diskutovati ovako ili onako. Ovde ne govorim napamet, govorim o tome da može da bude stavljeno u ovom trenutku besplatno seljacima na raspolaganje i nekakvu cenu koja može da bude regresirana, oni mogu da plate iduće godine, imajući na raspologanju i potporu iz budžeta agrarno za 2013. godinu, a rekli ste da će taj budžet da bude dva puta veći, nego budžet za 2012. godinu. Sada je 30 milijardi. Čekamo budžet, da vidimo kako će da bude 60 milijardi dinara.
Hvala. Gospodin Arsić, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, ipak bih da se malo vratim na temu dnevnog reda, ali ne mogu a da ne odgovorim na neke insinuacije. O robnim rezervama i kako su do sada vođene, gospodine, možemo dugo da razgovaramo, i o tome kako su tržišni viškovi prepuštani slobodnom tržištu i kako su cene poljoprivrednih proizvoda padale, kako su sezonski u određenim trenucima rasle, kako su bili na šteti i proizvođači i potrošači itd. Robne rezerve bi mogle, kada ima viška, da se otkupljuju, a taj višak kasnije da plasira na tržište. Nisu to radile, nego su samo uvozile i time pokušavale da naprave neki balans na tržištu. Što se tiče kursa evra, imali smo pre nekoliko dana Zakon o Narodnoj banci. Kurs evra ne određuje guverner, nego organi Narodne banke i imaćete, dame i gospodo narodni poslanici, kada budemo birali organe banke, a to mora najkasnije u roku od 90 dana da se desi, da postavite to pitanje. Ono što se stalno proteže kao najveća tema sa ciljem da se napravi pomalo panika među građanima, jeste taj čuveni član 18. Pročitaću ono što je sadašnji guverner, odlazeći, u ostavci napisao u tom članu 18. i uputio Narodnoj skupštini: "Članom 18. menja se član 62. Zakona o Narodnoj banci, preciziranjem šta se ne smatra neposredno kupovinom hartija od vrednosti koje izdaju subjekti iz stava 1. ovog člana." Ne vide se praktični efekti ovog preciziranja, budući da su se i do sada na sekundarnom tržištu mogle sticati hartije od vrednosti navedenih subjekata. Znači, do dana današnjeg Narodna banka i bez izmena i dopuna ovog zakona i bez prihvatanja onog amandmana na član 18. može da kupuje na sekundarnom tržištu hartije od vrednosti.
Gospodine Tomiću, povreda Poslovnika. Izvolite.
Replika. Pominjan sam.
Nemate pravo na repliku.
Kako nemam? Pominjano mi je ime.
Niste pomenuti.
Jesam. Tri puta mi je ime pomenuto. Imam pravo.
Izvolite.
Hvala. Ovde se koristi termin nezavisnosti guvernera koji je bio do sada u ostavci. Moram da podsetim samo da smo mi imali te tzv. nezavisnike i stručnjake još od 2000. godine na ovamo uvežene iz inostranstva sa nekih kurseva, a ispostavilo se da se radi o najvišim funkcionerima DS, Đeliću, Vlahoviću i ostalima, koji su protutnjali Srbijom i ostavili iza sebe finansijski haos i sada se to prosipa u ruke i daje se u ruke svima. Da podsetimo, 2006. godine, čini mi se, samo su funkcioneri DS bili na vlasti u oblasti finansija i u poreskoj upravi, a moram da kažem da je u toj oblasti vladao izuzetan haos, nedisciplina, privilegije, da finansijska policija nije služila ničemu osim slabom punjenju budžeta. Danas imamo jedan strašan deficit, jer javne finansije su nam apsolutno ugrožene i izbor novog guvernera sigurno će uticati na sređivanje u toj oblasti. Drugo, vratio bih se na kratko na poljoprivredu. Takođe, potičem sa istog područja odakle je i prethodni govornik. Moram da kažem da mi je dobro znano kako žive naši seljaci u Mačvi i Sremu i dobro mi je znano koliko im je teško u ovom trenutku, a bave se vrlo složenom intenzivnom poljoprivrednom proizvodnjom. Ono što su oni rekli na izborima bio je glas da drukčiju Srbiju. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dušan Petrović, replika.
Nemam nikakvu zadršku oko toga da otvorimo pitanje oko robnih rezervi kad god gospodin Arsić to hoće i to u pojedinostima. Ono što je bio prioritet robnih rezervi jeste da se očuva cena pšenice. Prošle godine smo kupili 100.000 tona pšenice po 20 dinara, da bismo čuvali cenu hleba, prodali smo 80.000 tona pšenice po 20 dinara od februara meseca i zbog toga je cena hleba stabilna. Prvi put je država postala najveći vlasnik pšenice mislim u poslednjih 20, možda i nešto više godina. Sve što hoćete oko robnih rezervi, sa najvećim zadovoljstvom možemo, gospodine Arsiću, da diskutujemo ovde ili na bilo kom drugom mestu i to pojedinačno. Što se tiče kursa, naravno da se odluke donose onako kako je to propisano zakonom ili statutom, ali guverner Narodne banke je prva osoba koja i po Ustavu rukovodi Narodnom bankom. Još jednom ću da kažem, zaista je velika šteta i meni je nejasno zašto gospođa Tabaković, koja je narodni poslanik ovog trenutka i može kad god hoće da uđe u ovu salu, ne dođe ovde da nam da svoje viđenje i nekoliko bitnih stvari, između ostalog i to kako ona vidi politiku odbrane kursa ili vođenje deviznog kursa, kako vidi monetarnu politiku, generalno, sa politikom eskontne stope, obaveznih rezervi, rezervacija, kako ona vidi politiku kontrole poslovnih banaka. Nijedna jedina proceduralna smetnja ne postoji da gospođa Jorgovanka Tabaković dođe u ovu salu i da nam govori o tim pitanjima. Valjda može ona bolje da obrazloži tu stvar nego bilo ko ovde od narodnih poslanika, bilo da su iz SNS ili iz neke druge poslaničke grupe.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovih dana sam se kroz predlog izmena i dopuna zakona već naslušao i ko će biti novi guverner i šta je sve uradio odlazeći guverner. Uglavnom, bivša vlast je kukala nad sudbinom odlazećeg guvernera koji je već podneo ostavku, kao – mi želimo da smenimo Šoškića. Često se pitam – šta je taj Šoškić bio i čime je ovu zemlju zadužio pre nego što je postao guverner, kad je takva finansijska gromada, kad je takav finansijski autoritet, kada se bez njega toliko ne može i kad njegov posao, odnosno kada gubitak njegovog posla predstavlja pravu opasnost za naciju, posle njega potom, posle njega nema ništa, neće biti deviznih rezervi, neće biti stabilnog kursa, neće biti makroekonomske politike? Stvarno ne razumem, za razliku od bivšeg guvernera koga sam spominjao, Đorđa Vajferta, šta je bivši guverner Šoškić bio pre nego što je postao guverner i čime je to veliko zadužio ovu zemlju? Govorio sam ovde i o očuvanju kursa. Svakako mislim da će to nastaviti i novi guverner da radi, ali ne na način na koji je to radila bivša vlast. Kako ste vi gospodo očuvali kurs, mi to svi dobro znamo, preteranim zaduživanjem u inostranstvu, i to direktno za održavanje kursa, direktno u javnu potrošnju. Dakle, novac nije išao kroz proizvodnju da bi došao do javne potrošnje, nego prečicom u javnu potrošnju, očuvanje kursa. Zaduživali ste se kod MMF, Evropske banke za obnovu i razvoj, Evropske investicione banke, ma do Azerbejdžana ste došli, do Alijeva. Dizali ste spomenike po beogradskim parkovima, da bi imali gde da uzmete pare i da tako očuvate kurs. Kurs se čuva robom, novac je roba. Dakle, verujem da će novi guverner za razliku od vas moći da monetarnu politiku uskladi sa makroekonomskom politikom i da traži da stabilnost cena, da stabilnost kursa počiva na nekoj proizvodnji, a ne na preteranom zaduživanju, pa ako treba i do Azerbejdžana. Ovde ste takođe rekli da Zakon o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci i novi guverner trebaju samo Palmi i meni. Ne znam zašto bi meni trebala NBS, samo meni. Za Palmu, on će to sam reći. Ja sam poljoprivredni proizvođač koji obrađuje 450 hektara. Ja trebam Narodnoj banci, a ne Narodna banka meni. Bavim se proizvodnjom, znam kako se novac zarađuje. Vi, gospodo, ste znali samo kako se novac troši. Srbija u vaše vreme nije živela od zarađenog, nego od zaduženog. Kukali ste i da će novi guverner dovesti pod sumnju neutralnost i nezavisnost NBS. Hajde da budemo iskreni i vi i mi, pa da vidimo od čega je to NBS i od čega je to guverner Šoškić bio nezavisan. Hoćete da mi kažete da je gospodin Tadić predložio nezavisnu ličnost za guvernera tek onako, iako je poznato da je on bio sve i svašta u ovoj državi, gotovo sve? Drugo, i ako je bio nezavistan i Narodna banka bila neutralna, bila je sa pogrešne strane nezavisne institucije. Dakle, bili su nezavisni od naroda, od države i od Narodne skupštine, ali zato nije bio nezavistan od uvoznih lobija, od pritisaka Vlade, od Vlade koja nije razmišljala o srcem i umom, već s novčanikom, nije bio nezavistan od raznih konsultantskih kuća, na primer, "CES Mekon", itd. Takođe sam osetio da izbor novog guvernera znači strah i da se bivša vlast boji kontrole banaka. Šta će se sve tamo naći, ostaje da se vidi. Sigurno je da je za sanaciju dve ili tri banke, bivša vlast iz budžeta i od sirotinje otela 200 miliona da bi sanirala banku - Razvojnu banku Vojvodine, ako se ne varam, Srpsku banku, ili će tek to da bude i Agrobanku. Dakle, uzeti od onih gde jedna trećina preskače doručak ili ručak, druge dve trećine preskaču i po dva obroka, da bi sanirali bogate bankare i ljude koji su napravili kapital kroz banke koje se saniraju parama od sirotinje, mislim da je pravi mali zločin. Govorili ste takođe da će novi guverner potrošiti devizne rezerve. Koje devizne rezerve? Da vidimo šta je ostalo u rezervama. Ako odbijemo štednju građana i obavezne rezerve banaka, ne verujem da tu ima više od pet do šest milijardi evra. Toliko ostaje u kasi. A da vidimo koliki ste dug napravili? Državni dug je porastao na 25 milijardi, trgovinski deficit na šest milijardi na godišnjem nivou. Građani duguju domaćim bankama sa stranim imenom 20 milijardi i realno je očekivati da kroz povraćaj kredita, oni to pretvore u devize i iznesu napolje. Znači, u deviznim rezervama eventualno ima pet-šest milijardi, ali ste zato ostavili dug od 60 milijardi. Ako uzmemo još da od 2000. godine pa do danas, potrošeno ono što smo dobili na energiji naroda 5. oktobra, da je prozujalo kroz Srbiju 50 do 70 milijardi, nije teško pretpostaviti šta će sve novi guverner naći i novo rukovodstvo Narodne banke, kada uđu tamo. Naš problem nije ni visina duga. Naš problem je što kada ste pravili taj dug, niste vodili računa o strukturi duga i niste vodili računa o izvorima za vraćanje duga. Struktura našeg duga je kratkoročna, većinom su dugovi kratkoročni. U naredne tri godine dospeće za povraćaj 11 milijardi evra, a u deviznim rezervama imamo pet. Dakle, izvor za vraćanje duga je trebala biti neka privreda, koja je kroz neku izvoznu varijantu trebala da obezbedi devizne rezerve, da obezbedi i novac za vraćanje duga. Gospodo, to vi niste napravili. Moram da kažem da ste potrošili sve što ste imali. Potrošili ste i više od onoga što smo imali i ništa niste ostavili osim dugova. Bavili ste se privatnim poslovima. Nema proizvodnje, nema izvoza, došlo vreme - vrati koko što si pozobala, a vi nama držite moralne pridike. Ovde je takođe bilo reči o poljoprivredi. Jedan savetnik bivšeg ministra poljoprivrede, bivši pre bivšeg, i bivši ministar poljoprivrede, spominjali su svoje agrarne politike i robne rezerve. Bivši ministar ne priznaje šta je uradio njegov kolega, ili njegove kolege, dva-tri mandata pre njega. Za njega je poljoprivredna politika Demokratske stranke nastala samo od trenutka, kada je on postao ministar, inače se ono pre ne računa - majke mi. Demokratska stranka samo odgovara za poteze poslednjeg svog ministra, ali ne odgovara za Sašu Dragina. Kada ste govorili o robnim rezervama, da nešto i ja kažem. Lično sam vas upozorio – čemu služe robne rezerve ove zemlje? Služile su privatnim interesima određene grupe ljudi. Za vreme vašeg mandata, a da ne grešim dušu, i za vreme mandata bivših ministara poljoprivrede i bivših ministara trgovine, da ne nabrajam sva imena, robne rezerve nisu služile za očuvanje cenovne stabilnosti i sigurnosti tržišta, sigurnosti države od mogućih vojnih i ekonomskih pritisaka. Vi ste plaćali maglu umesto realne robe. Umesto da se kupuje pšenica i kukuruz, novac se trošio. U robnim rezervama su ovlašćeni skladištari prikazivali seljački kukuruz koji je dat na čuvanje kao kukuruz – majke mi, ovo sam kupio za vaš novac, za novac države. Ne samo to, nego ste svakog meseca plaćali čuvanje navodnih robnih rezervi, a u stvari ste platili maglu. (Predsedavajuća: Molim vas, vratite se na temu.) Sačekajte, završavam. Svakog meseca ste plaćali čuvanje te magle, čini mi se, jedan posto. Lično sam vas upozorio mejlom da robne rezerve, bez obzira što sam bio teška opozicija, dovedete pod hitno u funkciju u kojoj treba da budu. Na kraju bih rekao da je Srbija stvarno velika zemlja kada je vas mogla da izdrži. Hvala.
Gospodin Petrović, replika. Izvolite.
Ne bi bilo poslednje i ne bi bilo vredno ni bilo šta reći protiv. Svako ima prava da govori ono što misli i u šta veruje. Uostalom, to je funkcija Narodne skupštine i ovakvih debata. Ali moram da odgovorim na ove neistine i stvari koje su bez ikakvog utemeljenja izrečene. Kao i danas, robne rezerve su u proteklih godinu ili godinu i po dana bile vođene tako što se raspolagalo novcem koji postoji. Neću dalje da širim tu stvar. Srbiji treba dve ili tri stotine miliona evra da bi robne rezerve zaista postale jedna funkcionalna sila koja može da reši najveći deo problema, bar što se tiče hrane, da ne ulazim u druge stvari. Sa novcem kojim je raspolagano, ponoviću još jednom, prvi put u poslednjih više od 20 godina država Srbija je postala najveći vlasnik pšenice u ovoj zemlji. Kada imate manje para nego što vam treba, morate da odaberete šta će da vam bude cilj vaše politike. Očuvanje cene hleba, stabilnost tržišta pšenice je bio cilj robnih rezervi. Bilo bi lepo da je bilo više novca, pa da su mogle i druge neke stvari da budu ovakav prioritet. Sada nova vlada ima priliku da nađe način da obezbedi pare za robne rezerve, pa da se to desi. Hleb u ovoj zemlji i dan danas ne može da bude skuplji od 44 dinara. Na početku 2011. godine je bio 54 dinara, sa tendencijom da se ta cena čak i udvostruči. Tome su koristile robne rezerve. Voleo bih da vidim u čijem su to privatnom interesu radile robne rezerve, ko se to u ovih godinu dana obogatio, zato što su robne rezerve radile ovako ili onako? Paušalno bacati na sto razne stvari koje nemaju nikakve veze sa istinom, ne služe bilo čemu.
Vreme. Zamolila bih sve narodne poslanike da se vratimo na temu, a to je rasprava o izboru guvernera NBS. Gospodine Rističeviću, replika. Izvolite.
Ne bih se ni javio za repliku, ali je ovde izgovorena jedna velika neistina. Prvo, nije tačno da je Srbija po prvi put ostavila u robnim rezervama najveću količinu od 100.000 tona pšenice. Naprosto, to nije tačno. To je neistina. To odgovorno tvrdim. Ako je istina, spreman sam da vratim moj poslanički mandat nazad. Ako nije istina, očekujem od mog kolege da to isto učini. Tvrdim da je u robnim rezervama tokom 2002.-2003. godine ostalo 550.000 tona pšenice. Nadam se da ovde ima predstavnika Vlade, koja je nasledila Vladu Zorana Đinđića i gospodina Živkovića koji to mogu da potvrde. Ako nije istina da je u robnim rezervama tada ostalo preko 500.000 tona pšenice, koja je na čudan način sledeće godine prodata po nekoj ceni koja je daleko niža od tržišne, u to ne ulazim, spreman sam da se povučem i da vratim svoj mandat. Ako je istina ovo što tvrdim, očekujem da to isto kolega uradi. Kolega je takođe govorio o zabrani izvoza. Čim je došao na mesto ministra, zabranio je izvoz. Nama seljacima kada god su cene u okruženju malo veće, zabrane izvoz i kažu – sada je zabranjen izvoz zbog prehrambene sigurnosti našeg tržišta. Kada je napolju nešto jeftinije, onda kažu – što ne izvezete, ako imate gde da izvezete? Takođe govore i o budžetu koji je, gledajte, 30 milijardi. Od toga ne znam koliko je direktno išlo u poljoprivredu, zapošljavani su neki savetnici. Ni jednog nisam video, a radim 450 hektara zemlje, i ne znam šta su mogli da me savetuju, jer su neki bili u zrelim godinama, promašena investicija dibidus. Znači, cenovna stabilnost, posebno cene hleba, nije zavisila ni od koga, već je zavisila od nas seljaka proizvođača i od zabrane izvoza pšenice. Dakle, direktno je to bilo na uštrb poljoprivrednih proizvođača. Takođe, samo još jednu rečenicu da dodam i u robnim rezervama… (Predsedavajuća: Vreme, molim vas.) Ukoliko se utvrdi da nije bilo zloupotreba, spreman sam da vratim mandat, ali ukoliko je bilo zloupotreba gospodine Petroviću, vratite ga vi, je li dogovoreno?
Reč ima gospodin Miljenko Dereta. Molim vas, vaša poslanička grupa ima još samo sedam minuta, da znate.
Osam minuta, moja koleginica je govorila osam minuta i 33 sekunde. Mi imamo 16 minuta i nešto. Vama taj minut ne znači mnogo, meni znači. Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege i koleginice, poslanici i poslanice, imam utisak da prisustvujem jednoj vrsti porodične rasprave u kojoj se pokušava ustanoviti ko je šta učinio, a da pri tom oni, koji se za to oglašavaju odgovornim, nemaju mogućnost da o tome govore. Naime, očigledno je, nije sporno da treba razgovarati o tome kako je gospodin Šoškić radio svoj posao, ali je sporno što nije dobio priliku da to objašnjava. Kao što nije sporno da treba da čujemo šta gospođa Tabaković misli da radi kao guvernerka Narodne banke, ali je sporno što ona nije ovde da sa nama o tome razgovara. To odsustvo javne rasprave i mogućnosti da se sa ljudima, koji će biti za nešto odgovorni, razgovara jeste suština problema sa kojim se mi suočavamo. Mene to ne vraća u 90-te, moram da kažem, mene to vraća mnogo dalje. Mene to vraća u ono vreme kada je jedna partija i partijska pripadnost bila preduslov za bilo koju funkciju. Ako se to vreme vraća, onda zaista dolazimo u period kome će se, možda, neki ovde i obradovati, ali za koji sam bio uveren da je daleko, daleko, iza nas. Naravno, ono što je mene posebno interesovalo u celom ovom procesu jeste ta hitnost. Šta je to što treba tako hitno sprečiti, ili šta je to što treba tako hitno učiniti da bi se cela ova procedura na taj način vodila? Moram da kažem budući da nisam ekonomista po struci, ja sam malo pogledao šta su o tome rekli stručnjaci i mogu da svedem to na dve osnovne teme na koje su oni ukazali. Prva je, naravno, da ukoliko očekujemo sredstva od MMF moramo da ispunimo određene uslove po pitanju reforme. Ukoliko izvršna vlast bude imala neposredniji uticaj na zadiranje u devizne rezerve, mi te uslove nećemo morati da ispunimo. Narodna banka će moći, kako oni to kažu, da poklanja pare odabranim privrednicima i preduzetnicima i partijskim podobnima i da to uradi bez ikakve kontrole. To je prva opasnost koja preti. Poslednje pitanje – šta će se dogoditi kada budu iscrpljene tih oko pet milijardi, koje nisu iz dela devizne štednje, nego se bude zadrlo i ono što je devizna štednja građana? To je prva strepnja. Druga je, naravno, neposredna kontrola izvršene vlasti na poslovanje svih banaka i na mogućnost da se kroz razne pritiske na te banke obezbede opet povoljni krediti itd, što će nam na izvestan način destabilizovati bankarski sistem u Srbiji. Naravno, o tim suštinskim stvarima se ne govori, to nije tačka dnevnog reda, tačka dnevnog reda je gospođa Jorgovanka Tabaković i moram da kažem da, i moje iskustvo u kontaktu sa njom, je ona jedna izuzetno kulturna i tolerantna osoba, ali ja imam jedno proceduralno pitanje. Naime, demokratija jesu procedure i pravna država jesu procedure. Za novog guvernera možemo izabrati nekoga ko nije funkcioner i ko nije poslanik. U ovom trenutku nemam podatak da je gospođa Tabaković dala ostavku na svoje mesto u partiji i nemam podatak da je prestao njen mandat u Skupštini. Dakle, nije nam dovoljno, proceduralno, da dobijemo naknadnu informaciju da zbog prelaska na drugu funkciju gospođa Tabaković više nije poslanica. Ne, da bi mogla da pređe na tu funkciju na koju prelazi, ona ne sme više biti poslanica. Molim da mi Skupštinska pravna služba u tom smislu odgovori – da li će glasanje po ovom predlogu biti protivzakonito?
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, izvolite.
Hvala. Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, ne sumnjam da ćemo danas izabrati gospođu Jorgovanku Tabaković na mesto guvernera Narodne banke Srbije. Ne sumnjam ni da će izbor gospođe Jorgovanke Tabaković obezbediti najširu moguću podršku u parlamentu Republike Srbije. Ovo vam govorim, verovatno i subjektivno, jer mi je velika čast što sam zajedno sa gospođom Jorgovankom Tabaković radio na stvaranju SNS, jer mi je velika čast što mi je gospođa Jorgovanka Tabaković sve ove godine i koleginica, i saradnica, a nadasve i prijatelj. Međutim, na današnje obraćanje vama, i srpskoj javnosti, me je podstakao kolega iz jedne opozicione stranke u parlamentu Republike Srbije. Iz razumljivih razloga ne mogu da imenujem kolegu. Mogu samo da kažem da nije iz DSS. Sreli smo se jutros na hodniku u Domu Narodne skupštine i glasom koji je bio polušapat mi je rekao da zbog stranačke discipline ne može da glasa za Jorgovanku Tabaković, ali još više ne može da glasa ni protiv Jorgovanke Tabaković za mesto guvernera Narodne banke Srbije i zbog toga neće biti u sali u trenutku glasanja. Mislim da je to dovoljan dokaz podrške koju gospođa Jorgovanka Tabaković ima i u parlamentu Republike Srbije, i kod stručne javnosti, a najviše kod građana Republike Srbije. Nemam nikakvu sumnju da će gospođa Jorgovanka Tabaković posao guvernera Narodne banke Srbije obavljati predano, odgovorno, da će biti posvećena tom poslu mnogo više od gospodina Šoškića i od mnogih bivših guvernera. Ono što će biti moja jedina sugestija budućoj guvernerki, kako zbog što kvalitetnijeg budućeg rada, tako i zbog ne zaborava, je da se izvrši jasna primopredaja dužnosti. Bivši guverner i rukovodstvo Narodne banke Srbije i njena monetarna politika nisu uspeli da ostvare ni jedan od pet zacrtanih funkcija. Upravljajući novcem i kamatnim stopama, u prethodnom periodu nisu obezbedili stabilnu, nisku stopu inflacije, a samim tim onemogućili su i privredi, i građanima Srbije da u povoljnom ambijentu ostvare održiv ekonomski razvoj. Narodna banka Srbije ima obavezu da vodi računa i o vrednosti nacionalne valute i da jača poverenje u dinar. Međutim, šta je realnost? Za samo pet meseci na osnovu rasta deviznog kursa, privreda je zaduženija za više od 2,5 milijarde evra, a građani po istom osnovu za više od 700 miliona evra. Kada tome dodamo cifru od milijardu i po evra potrošenih deviznih rezervi sagorenih na neuspešne intervencije u cilju odbrane deviznog kursa, ispada da smo za samo nekoliko meseci zaduženiji za skoro pet milijardi evra. I to zbog loše politike nezavisne Narodne banke Srbije. Nivo deviznih rezervi je trenutno 10,15 milijardi evra i za godinu dana taj nivo deviznih rezervi je opao za skoro dve milijarde evra. O problemima u efikasnom obavljanju platnog prometa, i kontroli rada poslovnih banaka i drugih finansijskih institucija, kao što je "Razvojna banka Vojvodine", "Metals banka", da i ne govorim. Osamdeset i pet miliona evra novca poreskih obveznika, novca građana Republike Srbije je potrošeno na formiranje nove "Agrobanke". Na dnevni red dolazi tamponiranje minusa od preko 300 miliona evra, ali one stare "Agrobanke". 1Mislite li da to mora da ostane bez odgovornosti. Bilo kakve odgovornosti. Neko će morati da odgovara za sve to. Od početka godine na osnovu prodaje dužničkih papira prodato je 76 miliona evra ili sedam puta manje nego u istom periodu prošle godine. Odliv stranih direktnih investicija ove godine je na nivou 372 miliona evra. Međutim, iz današnje debate sam video i čuo da narodnim poslanicima iz bivšeg režima do tih tema nije ni stalo. Nisu vam bitni problemi koji su od životnog značaja i za građane i za privredu Republike Srbije, a koje složićete se NBS, bivši guverner Šoškić nisu uspeli da reše. Vas gospodo boli nešto drugo. Vas gospodo iz bivšeg režima boli što je gospođu Tabaković predložio predsednik Srbije, gospodin Tomislav Nikolić, čovek koji je održao reč i postao predsednik svih građana, a ne političke stranke. Vama je problem što je taj predlog došao sa Andrićevog venca, odakle je i trebao da dođe, a ne iz Krunske ulice, odakle je došao predlog za bivšeg guvernera, gospodina Šoškića. Pred gospođom Tabaković je veliki i odgovaran posao i ja joj želim svu sreću u obavljanju tog posla, i zbog građana Republike Srbije, zbog svih nas. A vama gospodo iz bivšeg režima želim da se probudite iz sna dugog 12 godina, da shvatite da niste uspavala lepotica i da prihvatite realnost, koja se zove, da ste bivši režim. Hvala vam.
Reč ima Radmila Gerov.
Poštovana potpredsednice, poštovani narodni poslanici, LDP je već govorila da su izmene i dopune Zakona o NBS ovoj zemlji doneli partijsku banku, jer NBS više nije nezavisna. Uvođenjem direktora uprave za nadzor sa ovlašćenjima koje ima, jasno možemo da kažemo da će ova banka imati u stvari dva guvernera. Odgovorni kandidat za guvernera bi podneo ostavku na poslaničko mesto i na funkciju u stranci. To do sada nije urađeno jer smo mi dobili izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, gde je baš izvestio gospođa Jorgovanka Tabaković, koji je zasedao jutros i gde je prestala funkcija Aleksandra Vulina. Vladajuća većina je amandmanom brisala sporni član zakona da NBS može da kupuje hartije od vrednosti na sekundarnom tržištu, a što predstavlja mogućnost indirektnog kreditiranja države. Na istoj sednici smo imali prilike da čujemo, od strane vladajuće većine, da je bivši guverner rekao da je moguće po zakonu, ali da on to nije radio.
Molim vas da omogućimo gospođi Gerov da govori.
Da li je povlačenje ovog člana, da NBS može da kupuje hartije od vrednosti na sekundarnom tržištu bila samo maska na primedbe koje je imala Svetska banka, EU i Evropska komisija, i da li će nova guvernerka to pravo koristi ostaje da vidimo. Podsetila bih građane Srbije da je SNS u svojoj beloj knjizi i programu za izbore obećala građanima, citiram – u ovom trenutku najvažniji zadatak SNS je da spreči neekonomska zaduživanja kojima će se kupovati socijalni mir i opstanak postojeće koalicije na vlasti. Mi danima od vaših koalicionih partnera imamo prilike da čujemo i slušamo o novom zaduživanju. O departizaciji, ne želim ni da govorim. To je bila šarena laž za izbore i o tome su se već jasno izjasnili JS i URS. Na kraju želim da kažem i to da se nadam da će novi i budući guverner sprovoditi politiku NBS, čiji je osnovni cilj da definiše stabilnost cena tj. inflaciju, kako za šest meseci ili za godinu dana ne bi imali inflaciju u vrednosti od 30%. Nadam se da guverner neće dozvoliti da kurs evra skače, kao što je do sada bilo, uvek pred kraj meseca između 28. i 30. u mesecu kada svi građani otplaćuju kredite svoje stambene, koji su zaduženi u evrima i naplaćuju se istovremeno krediti privrednih subjekata. Ja se zaista nadam da kurs evra od sada neće skakati u tom periodu i time dodatno opterećivati već prezadužene građane i privredu. Teško mi je da verujem da će se gospođa Tabaković ipak moći, kao funkcioner stranke, imati u stvari dovoljno hrabrosti i spremnosti da se odupre željama Vlade, jer je njena stranka sastavni deo Vlade, a posebno željama Mlađana Dinkića, koji će faktički biti drugi guverner, a što će postati preuzimanjem funkcije direktora uprave za nadzor od strane G17 plus. Obzirom da je gospođa Tabaković još uvek narodni poslanik, ona je danas trebala da bude ovde u klupama sa nama i da nam odgovori ban na neka jednostavna pitanja i da nam otkloni sumnju, da li će se i na koji način trošiti državne rezerve. Da li će NBS iskoristiti mogućnost da kupuje hartije od vrednosti na sekundarnom tržištu? Kakav će biti kurs evra? Kakve će biti kamatne stope? Kakva će biti monetarna politika NBS? Ona je tu mogućnost imala. Da je želela mogla je da je iskoristi. Zahvaljujem.
Hvala. Vladimir Ilić, pravo na repliku. Izvolite.
Gospođo Gerov, Mlađan Dinkić je već bio guverner i nema nameru da to bude i po drugi put. Voleo bih da mi saopštite i vi, i svi ostali koji su ovde komentarisali da kandidata za tog famoznog direktora za nadzor banaka, da mi saopštite to ime, jer bih voleo da znam, jer to ime ne znam. Ako već znate o kome se radi, znate da je već određen i predložen, ja to ne znam, pa bih voleo da znam da ne bi spekulisali oko toga. Da vam kažem nešto vrlo stručno, očigledno da niste upućeni. Narodna banka je kupovala i kupovaće HOV, to joj je posao. Radi se o tome što Narodna banka u svom portfoliju, odnosno u deviznim rezervama drži različite oblike efektive, od efektive gotovine, do depozita u Centralnim bankama drugih zemalja, pa do prvorazrednih HOV, koje su svakako sastavni deo deviznih rezervi, tu nema nikakve dileme.
Hvala. Gospodine Mileniću javili ste se ali nemate pravo na reč. Izvolite gospođo Gerov. Izvinite, povredu Poslovnika je prijavio, znači imamo prednost. Izvolite.
Članom 103. reklamiram povredu Poslovnika po članu 104, u kojem se kaže da interpretiranje stavova narodnog poslanika, koje nije verodostojno da je interpretiranom poslaniku pravo na repliku. Prethodni diskutant tvrdeći da su i URS negirali u kampanji zastupan princip departizacije, prepoznajem, izvinjavam se ako grešim, mislim na diskusije iz rasprave u pojedinostima sa prethodne sednice koje sam ja ima, pa bih tim povodom želeo samo i da repliciram.
Hvala. Gospođo Gerov, izvolite.
Meni je prvo drago da niste demantovali to vezano za departizaciju, a to da li sam stručna ili nisam za poslove Narodne banke, nisam, jer nisam ekonomista, ja sam diplomirani inžinjer elektronike. Kad sam govorila, nisam govorila o HOV jer znam kakve sve Narodna banka kupuje HOV, već smo govorili isključivo o HOV na sekundarnom tržištu, jer smo imali izjavu bivšeg guvernera da on to svoje pravo nije koristio. Ukoliko je on u toj svojoj izjavi obmanuo nas ovde poslanike, onda mogu da se izvinim i da kažem da sam rekla neistinu. Govorila sam isključivo o tim HOV. Što se tiče direktora Uprave za nadzor, mi smo imali prilike u novinama da vidimo da će to biti kadar G 17 plus. Mnogo puta već se desilo ovde, kada smo pričali o guverneru, i uvek je bilo postavljeno pitanje – odakle vam to ime i prezime? Evo sada se upravo potvrđuje da je Jorgovanka Tabaković kandidat za guvernera. Da li želite da mi kažete da direktor uprave za nadzor, gospodine Iliću, neće biti kandidat G 17 plus? Onda me demantujte i kažite da sam izrekla neistinu. Hvala.
Hvala. Vladimir Ilić, replika. Izvolite.
Ipak ne razumete, žao mi je ali moram da vam kažem, Narodna banka će kupovati hartije od vrednosti na sekundarnom tržištu. Znači, očigledno to ne razumete, ne razumete ni šta je sekundarno tržište, ali ste se ogradili, rekli ste da niste kvalifikovani, pa vam ne zameram puno. Kad je u pitanju departizacija, niste mi odgovorili koje je to ime o kome govorite, a da ga ja ne znam. Ja sam visoki funkcioner G 17 plus i ja bih to morao da znam. Ja ne znam. Ili sam ja neobavešten ili vi spekulišete oko tog imena. Dužni ste ovde izvinjenje ukoliko se ispostavi da to što ste govorili, najavljivali, spekulisali nije tačno. Što se tiče departizacije, pozivam sve vas, naravno pozivam i građane Srbije i medije da, vezano za ona postavljenja u ministarstvima kojima rukovode funkcioneri G 17 plus komentarišete, iznosite javnosti sve činjenice oko kandidata, da li jesu ili nisu visoki funkcioneri ili članovi stranke, da li su profesionalni ili nisu profesionalni i u tom smislu imaćemo svi prilike da vidimo i kako će biti imenovani, kako će biti birani na konkursima i ko su kandidati. Zato vas molim da ne prejudicirate i da unapred ne optužujete nekoga za nešto što nije ni pokušao da uradi.
Hvala. Veroljub Arsić se javio za reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da je još uvek aktuelan taj član 18. izmena i dopuna Zakona o Narodnoj banci. Pokušao sam da ukažem da narodni poslanici ipak ne šire, da ne pokušavaju da dovedu građane u zabludu da će devizne rezerve da budu trošene na sekundarno tržište hartija od vrednosti. Narodna banka ima više instrumenata prikupljanja sredstava i održavanja rezervi, osim zdravih rezervi, a to je ono što ima, kao svoje depozite kod drugih banaka, zlatne rezerve itd, u devizne rezerve i rezerve Narodne banke spadaju i sredstva koja su deponovana od strane poslovnih banaka. Na sekundarnom tržištu, često poslovne banke kupuju državne hartije od vrednosti, a onda Narodna banka promeni, zbog svoje monetarne politike, kolike rezerve treba banke da polažu u Narodnu banku. Tada može banka, poslovna banka, umesto gotovog novca ili nekog drugog agregata, da položi državne hartije od vrednosti kao garanciju. To je rađeno i to nije sporno. Ne ulazimo u princip da se iz deviznih rezervi kupuje na sekundarnom tržištu, nego da se polaže kao garancija. Koja je korist? Banka je zadržala svoj deo efektive, s jedne strane, s druge strane prirast, odnosno kamata koju država treba da plati banci, ne pripada više banci, nego Narodnoj banci. Sasvim logični načini razmišljanja i metode zaštite poslovanja Narodne banke i države.
Hvala. Radmila Gerov, izvolite. Izvinite, povreda Poslovnika, Saša Milenić. Izvolite.
Podsećam vas, predsedavajuća, da sam upravo objasnio, a koleginica Gerov to i potvrdila, da mi 104. član Poslovnika garantuje pravo na repliku, u slučaju kada se pogrešno interpretiraju stavovi koje sam upravo ja iznosio, a još mi niste dali to pravo na repliku.
Član 104. stav 2. kaže ... (Saša Milenić: Prvi stav.) Prvi stav – ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku koji nije član iste poslaničke grupe, navodeći njegovo ime i prezime ili funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku. Stav 3. kaže – o korišćenju prava iz st. 1. i 2. ovog člana odlučuje predsednik Narodne skupštine.
Molim da se, ukoliko sporite da je ovde reč o učinjenoj povredi Poslovnika, Narodna skupština u danu za glasanje o tome izjasni ... (Predsedavajuća: Slažem se.) ... jer naše pravo na diskusiju ipak određuje Poslovnik, a ne bilo čija instrukcija ili bilo čija namera o tome, ko bi ovde smeo da govori, a ko ne bi smeo.
Hvala. Radmila Gerov, pravo na repliku.
Svakako ću se izviniti, ukoliko direktor uprave za nadzor ne bude iz redova G 17 plus. Mislim da smo se potpuno jasno razumeli. Ali, ukoliko bude, to isto očekujem i od vas. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milovan Drecun. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci Srbije, izbor novog guvernera prati jedna snažna kampanja prilično jakog pritiska na većinu u ovom domu i zastrašivanje građana da, kada se izabere novi guverner, da će posle toga maltene uslediti potop. Ko u stvari zastrašuje građane i ko vodi ovu kampanju? Upravo oni koji su tako nemilosrdno u minule četiri godine opljačkali državu i građane, razorili nama privredu, uspostavili monopole, oduzeli mnogima od nas i našoj deci pravo na budućnost. Sada bi ti isti da zadrže privilegovane pozicije, da nastave da pljačkaju i zato se tako panično plaše promene guvernera. Naravno da nema tog čarobnog štapića kojim mogu da ubede građane da u minule četiri godine nisu uspostavili neviđenu političku kontrolu nad svim strukturama društva i države. Ali nam sada govore o navodnom ugrožavanju nezavisnosti NBS. Postavlja se pitanje – da li je postojao bilo koji segment društva i države nad kojim nisu uspostavili punu političko-kumulsko-pljačkašku kontrolu. Sem toga, u jednom dnevnom listu danas, jedan ambasador jedne moćne zapadne države u autorskom tekstu kaže da – politički pritisak vođen proteklih nedelja na guvernera NBS, kojim se traži njegova ostavka i predloženi amandmani Zakona o NBS kojima se slabi autonomija guvernera, predstavljaju poraz vladavine prava. Po Ustavu Republike Srbije, Narodna skupština je ta koja ima pun legalitet i legitimitet da donosi zakone, da bira i razrešava guvernera Narodne banke Srbije i da nadzire njegov rad. Kako je onda moguće da ono što radi ova Skupština predstavlja poraz vladavine prava. Naprotiv, biće da jačamo vladavinu prava. Ovakav pritisak, ne samo da je neprihvatljiv i neprimeren, već predstavlja ometanje Narodne skupštine u njenom radu. Što se promena tiče, bivši nedemokratski režim je građane Srbije uveo u siromaštvo, glad, nezaposlenost, očaj i bedu. Smena tog režima na minulim izborima je velika promena i korak napred. U Srbiji, kad nešto ne valja, svi smatramo da treba menjati. Nije naš cilj da uspostavimo političku kontrolu nad Narodnom bankom Srbije, jer to verovatno bivši režim nije radio. Hajde da poverujemo u tu priču, šarenu lažu. Naš cilj je da promenimo ono što ne valja. Šta je to što nije bilo dobro u radu guvernera i NBS u minulom periodu. Evo samo nekoliko naznaka. Pogrešno je vođena politika visokih i nezdravih monetarnih rezervi, veštački su se naduvavale, čime su postale osnovni kanal za nekontrolisanu emisiju novca. Privreda je okrenuta na zaduživanje u inostranstvu, gde su dugovi prosto eksplodirali, a visokim deviznim obaveznim rezervama veštački naduvavale devizne rezerve. Dugovi su rasli, ali i nelikvidnost preduzeća. Dosadašnja monetarna politika nije bula u funkciji domaće privrede i razvoja, već ponajpre, reklo bi se, interesa nekih stranih banaka i nekog krupnog kapitala. Bez potrebne podrške Centralne banke privreda nije u stanju da se izvuče iz krize. Centralna banka je izgubila kontrolu nad poslovnim bankama, posebno sa većinskim stranim kapitalom, a takvih je od ukupno, ako se ne varam, 33 danas 25, sa gotovo 90% finansijskog potencijala i preko 84% kreditnog potencijala. Centralna banka gotovo da moli ove banke, koje se, naravno, rukovode isključivo sopstvenim interesom i profitom, a ponajmanje razvojem i likvidnošću srpske privrede, da obaraju kamatne stope, jer je kamatna marža najviša u Evropi, iznosi devet do deset procenata. Privreda u dubokoj krizi i ogromnoj nelikvidnosti potpuno je zavisna od kredita banaka i ne može iz krize sa ogromnim kamatama koje se kreću od 18 – 30%, pa i više. Privreda je u velikim gubicima i bez sopstvenih sredstava i kapitala. Centralna banka ne drži pod kontrolom ni novčane tokove, ni finansijske institucije, a to mora da bi vodila usmerenu i kvalitetnu monetarnu politiku. Ona mora da stavi pod kontrolu sve monetarne i finansijske tokove. To je do sada izostalo. Poznato je da je blizu 70 hiljada preduzeća nelikvidno, da su desetine hiljada u stečaju ili pred gašenjem, a našu centralnu banku i bivšeg guvernera kao da to ne dotiče. Privreda je krajem 2011. godine koristila oko 400 milijardi kratkoročnih kredita kod banaka, ali je uspela da zadrži svega 89 milijardi. Sve se odlilo u druge sektore, ali kamate privreda mora da plati. Finansijski sistem se mora iz osnova menjati i prilagoditi realnom sektoru. Preduzeća se masovno zadužuju u inostranstvu, jer im je nedostupan domaći novac i skupi krediti. Tako im je spoljni dug povećan sa 607 miliona iz 2001. godine na preko devet milijardi evra u 2012. godini. Trebaće veliki napori i znanje da se napravi totalni zaokret od finansijskog sloma i negativnih tokova u privredi u oživljavanje privrede i društveni preporod. Prvi korak u tome je da na pravo mesto stavimo našu centralnu banku, Narodnu banku Srbije. Upravo to sada činimo, gradimo potrebnu finansijsku infrastrukturu za novu razvojnu strategiju i sređivanje javnih finansija i raspodele, uz potpuno drugačiju monetarnu politiku. Osoba koja treba taj posao da obavi, prvenstveno Jorgovanka Tabaković, kada ona preuzme Narodnu banku Srbije, kada pokaže rezultate koje od nje očekujemo i mi i građani, onda će verujem i oni, koji sada govore da se njenim izborom na mesto guvernera uspostavlja nekakva politička kontrola nad Narodnom bankom Srbije, morati da priznaju da nisu bili u pravu. Ako imaju iole političkog morala, onda i da se pokaju. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Jelena Trivan.
Dame i gospodo poštovani poslanici, ne mislim da ova današnja diskusija treba da bude lična i da ima za cilj da mi razgovaramo o ličnim kvalitetima i karakteristikama Jorgovanke Tabaković, iako su oni veoma važni. Smatram da nema nikog u sali ko ne smatra da je ona jedna pristojna, tolerantna žena i tu nema spora, ali da treba da razgovaramo šta stoji iza današnjeg izbora guvernera. Jedan korpus polemika se svodio na to šta će biti nova monetarna politika. Nažalost, mi smo uskraćeni za odgovor da znamo šta je ta politika, kako će se sprovoditi i šta će biti njeni ciljevi? Dobili smo uveravanja od jednog koalicionog partnera, Dragana Markovića Palme, da onog trenutka kad Jorgovanka Tabaković stupi na dužnost, odmah će krenuti kurs dinara da pada. U isto vreme, profesori ekonomskog fakulteta su dali svoju ocenu da će kurs početi da pada onda kada se budemo dodatno zadužili ili ekstremno povećali izvoz. I za jedno i za drugo nismo dobili šta će biti koncept, gde ćemo se zaduživati, do koje mere, da li ćemo rušiti limite koje smo sami sebi postavili i, sa druge strane, ako imamo nameru da povećamo izvoz, ko će to i kako to da radi? Dakle, mi danas raspravljamo sami sa sobom, ne znajući zapravo kuda će krenuti sada monetarna politika i koja će biti politika Narodne banke. Druga tema koja se nametnula, to je šta stoji iza izmena Zakona o Narodnoj banci, koji je uslovio i današnji izbor novog guvernera. Dragan Marković Palma nam je takođe saopštio da je priča o departizaciji bila šarena predizborna laža i da mora da je bio mnogo glup onaj ko je u to verovao, s obzirom na to da se u kampanji svašta priča. Priznajem da spadam u tu glupu grupu građana koja veruje da čovek mora da poštuje izgovorenu reč ili obećanje, te da je u tom smislu danas uvredljivo zvuče izjave predstavnika G17, koji su inače bili zagovornici departizacije, da će je oni sprovesti, ali u svojim ministarstvima. Stvarno se izvinjavam, ali oni koji su glasali za Vladu, glasali su za koalicioni program i zajednička obećanja, koja nisu bila to da svaki građanin mora da zna ko ima koju guberniju i ko ima koji atar. U skladu sa tim, valjda će Aleksandar Vučić onda jedini da se bori protiv korupcije, a da u ostalim ministarstvima može da caruje korupcija, a Mlađan Dinkić će da se bavi departizacijom u svom ministarstvu, a to za ostale institucije ne važi. To je zaista uvredljivo ponašanje prema građanima Srbije, koje nas dovodi do toga da ne bez razloga građani misle da su svi političari lažovi, lopovi i, sa druge strane, da izbori služe za opštu partijsku i ličnu grabež, a ne za to da Srbiji bude bolje. Mi danas zaista gledamo niz poteza koji nas dovode u jednu partijsku državu koju nismo imali, čini mi se, ni u vreme Slobodana Miloševića. To znači da smo prvo gledali potpuno protivustavni član 38. u Zakonu o Vladi, koji je omogućio da ministar ima diskreciono pravo koje nikada nije imao, da uprkos komisiji, koja ocenjuje rad službenika izabranih na konkursu, sada će ministar dobiti ta prava, ukidamo institucije jednu za drugom. Potpuno će to biti partijska moć i to uglavnom uske grupe ljudi. Dobili smo objašnjenje od samog ministra Kneževića, da su agrarni savetnici radili odličan posao, da su potrebni poljoprivrednicima, ali da on veruje da su to sve partijski ljudi, da bi ih onda SMS-om razrešio, naravno sa tendencijom da opet postavi neke koji su njegovi ljudi. Mi prisustvujemo jednom uvođenju brutalne partijske države, i to jeste problem. Vi možete reći – vi predstavnici bivšeg režima ste tužni i očajni što ste izgubili vlast, ja mogu da kažem – super, slažem se, ali da li su Evropska komisija, MMF i Svetska banka isto grupe očajnika koji su izgubili nešto pa zato napadaju ovakva rešenja? Da li je taj ambasador koji je pisao to otvoreno pismo javnosti i autorski tekst isto očajnik, koji je radio za Krunsku, pa mu je sada teško da prihvati istinu? Hoćemo li da zaratimo sa celim svetom onda kada nam daje primedbe na naš rad? Ne zaboravite da ste vi u programu Vlade usvojili da vam je EU osnovni cilj. To podrazumeva neka pravila, to podrazumeva nekakve vrednosti. To podrazumeva da vi ne možete svima njima da kažete da su glupaci, da su ostrašćeni, zato što u svim tim zemljama ne postoji partijski službenik koji je guverner. Ne postoji. Rumuniju ako uzmete za primer, ona ima 22 godine istog guvernera, a promenile se silne vlasti. Možete da kažete da DS ne valja, ali vi ne treba nama da objasnite da sve što činite loše je super u odnosu na to koliko smo mi loši, jer građani od vas hoće da čuju šta ćete vi dobro da uradite. Najgore što možete da uradite, to je ovo osramoćenje koje svaki dan gledamo. Vlada ni dve nedelje ne postoji, a svaki dan jedna od relevantnih međunarodnih institucija šalje kritike i primedbe na njen rad. Zato što želim da vi dovedete ovu zemlju do kraja godine do pregovora, zato što želim da vidim Srbiju u EU, zato što želim da imam uređenu pravnu državu i ne želim da više budemo neki "sui generis case", koji nigde ne postoji. Nigde ne postoji da ministar određuje koji je službenik dobro određivao svoj posao. Nigde ne postoji partijski guverner. Mi ćemo sve to da uvedemo i da objasnimo da demokrate to što pričaju, oni su zapravo nesrećni zbog gubitka izbora. Na kraju i najvažnije pitanje. Postavlja se pitanje kako to, ako je na političkoj sceni bilo ostrašćenosti između naprednjaka i demokrata, koji su glavni oponenti, nikada nije bilo takve ostrašćenosti kakve je bilo između SNS i G17, Jorgovanke Tabaković i Mlađana Dinkića? Sećate se, Youtube je preplavljen tim uvredama, kakvim je rečima taj čovek zvao Jorgovanku Tabaković. Danas on nju podržava. Šta stoji iza toga? Naknadna ljubav? Koalicioni sporazum? Ne, stoji zajednički interes, da ako postavimo partijskog guvernera, onda to drugoj stranci daje pravo da postavi partijskog direktora uprave za nadzor i da onda dobiju još jednu polugu moći. Tako ćemo dok ne uništimo sve institucije. Da vam kažem, Jorgovanka Tabaković je rekla danas, dajući izjavu, da će sledeće nedelje Srbija dobiti, ili ove nedelje, dva zaštitnika građana, ombudsmana i guvernera. Ali, tu postoje dve bitne razlike koje smo kulturološka, civilizacijska razlika u odnosu prema nezavisnim institucijama. Vi znate da je ova prethodna vlada nasledila državnu revizorsku instituciju, Šabića, poverenika za informacije, Jakovića kao ombudsmana i nikome nije palo na pamet da ih razrešava. Naprotiv, kada je Šabiću došao novi mandat prošle godine, sve stranke su se usaglasile oko toga da ga ponovo predložimo. Uopšte nas nije zanimalo što ga je predložila prethodna vlada i ko je personalno stajao iza njega. Danas, nažalost, te političke kulture nema, a nisu slučajno sve nezavisne institucije izabrane na veći broj godina nego što je trajanje Vlade, da bi se zaštitila njihova nezavisnost. Ako uvedemo sad pravilo da svaka vlast njih menja, njih zaista urušavamo baš kao što je Tempo sad rekao, pravnu državu, bez obzira što iza toga stoje odluke Parlamenta koji, verujte, mogu biti nelegitimne i protivustavne. To je Ustavni sud više puta utvrdio. Bez obzira što smo mi predstavnici naroda, često smo pravili skandalozne greške zbog kojih smo morali da odgovaramo. Na kraju da vam kažem da je i viceguverner pod ovakvim pritiscima podneo ostavku, ali to je manje važno, to je očekivano da će svi ljudi od indigriteta to učiniti. To samo dokazuje da nije slučajno cela stručna javnost rekla da su sve ove izmene zakona o NBS zapravo uvod rasturanje njene nezavisnosti i uvod u to da će se diskreciono deliti pare nekim ljudima po principu pojedinačnih veza i ličnih veza i da će to potpuno urušiti finansijsku stabilnost države. Sa citatom Bojana Markovića ću završiti, za koga ćete neosporno se složiti da je ipak stručnjak: "Kompromis je u smislu činjenja nekim privrednim ili državnim subjektima, oko toga što ne biste učinili svima, potpuno bi obesmislili efikasnost monetarne politike i doveli do dugoročnih troškova za srpski narod i državu". Molim i nadam se da Narodna banka to neće činiti. Dakle, molim i nadam se, i time ću završiti" da Jorgovanka Tabaković neće podleći pritiscima finansijskih i stranačkih lobija i da će čestito i pošteno, onako kako je u ovoj skupštini radila, braniti interese građana Srbije. Želim joj svaki uspeh u tome.
Gospodin Arsić, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne mogu da se otmem jednom utisku da i pored sve želje da predmet jednog kandidata za guvernera bude njegov raniji rad, pa makar i u organima kao što je ministarstvo, bude ocena za njegove kvalitete da li treba ili ne treba, da li zaslužuje, da li ne zaslužuje da bude guverner, trebalo bi da bude diskusija o tome ovde. Međutim, mi sada ovde imamo jednu priču da se ovde pravi partijska država. Na stranu, narodni poslanici mogu da kažu šta god hoće, ali mi ne pravimo ni partijsku državu, a ni porodične organe. Nije mi poznato da je rođeni brat Jorgovanke Tabaković sudija Ustavnog suda. Nije mi poznato ni da je neki drugi brat sudija Višeg suda. Nije mi poznato na kojim su to ćoravim sednicama sudije razrešavane i imenovane, ko je pravio te spiskove. Znam za Požarevac ko je pravio spiskove, ali ne znam za sve ostale sudije. Ovo što se sada ovde dešava, dešava se javno. Nema prikrivanja, nema nameštanja. Sve tu stoji. Nemojte tako. Imate pravo ako Jorgovanka ne zaslužuje da kažete – ne zaslužuje i obrazložite, ali nemojte da iznosite paušalne ocene o tome. Kakva će biti monetarna politika? Pa zna se, donosi je organ Narodne banke. Nemojte tako. Da li ima integritet? Mislio sam i da se javim kada se završi ova rasprava, popričaćemo o tom integritetu baš iz tog vremena kada je bila ministar i dok je i te kako držala do integriteta i svog ličnog i ministarstva koje je u tom trenutku vodila.
Hvala. Reč ima gospođa Trivan. Izvolite.
Nisam baš najbolje razumela sa kim polemišete? Ako ste polemisali sa mnom, vrlo sam striktno rekla i tako počela i tako završila, da Jorgovanka Tabaković ne sme da bude ni na kakvoj ličnoj osnovi predmet današnje rasprave. Može da bude to način na koji se došlo do toga da ona bude guverner, može da bude to šta će raditi novo rukovodstvo Narodne banke, ali lično napadati Jorgovanku Tabaković je sramotno. Kao što primećujete, nikad u životu to nisam radila. Zaista ne razumem sa kim polemišete, a naročito njen rad u ministarstvu, što nisam ni spomenula. Za razliku od te političke kulture, koju nikad nećete imati, vi sa mnom polemišete tako što raspravljate i to tako da ne umem da vam odgovorim. Šta je problem da jedna porodica bude uspešna? Zaista vas ne razumem. Morate jednom da pokažete novu političku kulturu. Šta je sledeća stepenica, da kada vam neko iz Svetske banke, iz MMF kaže nešto, vi kažete – ne, ti si u stvari gej? Gde to vodi? Gospodine Arsiću, dajte da raspravljamo o tome šta je nova politika monetarna, šta će dobro da se desi građanima Srbije, zašto je ovaj koncept koji ste predložili dobar, zašto mi svi nismo u pravu, ali nemojte ljude tako primitivno da vređate. Na to vam neću odgovoriti i nikad vam neću odgovoriti na taj način ko je ko u vašim redovima i ko mu je svastika.
Pre nego što dam reč narednom govorniku, obavestio bih vas da, na osnovu člana 87. Poslovnika, produžavamo rad i posle 18 sati. Zbog održavanja vaterpolo utakmice naše reprezentacije između 15 i 16 sati, u tom periodu određujem pauzu od sat vremena. Molim vas da imate razumevanja zbog naše reprezentacije. Dakle, radićemo do 15 sati, a onda će biti pauza od sat vremena. (Veroljub Arsić, sa mesta: Replika.) Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Znate uspešnost porodice i da li je neko uspešan na prvom mestu se ogleda čak i u tome da se čitava porodica založi za jednog koji treba da bude najuspešniji i svi ostali postaju njegove žrtve. Jedina satisfakcija jeste njegov uspeh. To što vi pokušavate da opravdate uspešnošću, da kao narodni poslanik glasate za bliskog srodnika u visokim organima pravosuđa, ne može da vas opravda. To je klasičan sukob interesa. Možda nije nezakonit, ali je u svakom slučaju nemoralan. Znate, kada predsednik države predlaže sudije, narodni poslanici biraju. Kada postoji taj sticaj okolnosti, dovodi se u pitanje integriteta i poslanika i sudije i predsednika države. Zato smo i imali takvu reformu pravosuđa kakvu smo imali. Nažalost, mnogo je štete napravljeno, pa ćemo da vidimo kako ćemo iz svih ovih problema da izađemo. Nemojte o tome da pričate kako su neki baš toliko zaslužni, sposobni i moralni pa da se nađu na svim važnim državnim funkcijama u Republici. (Jelena Trivan, sa mesta: Replika.)
Replika, gospođa Trivan.
Ako želite da ljagate ljude, a imate manje političke kulture, onda se informišite. Informišite se da za predloge struke Visokog saveta sudstva Skupština nije glasala. Mi se o tome uopšte nismo izjašnjavali, te u tom smislu tražim izvinjenje za to što kažete da sam glasala. Da vam sad lepo objasnim za tu politiku da neko treba da se žrtvuje za nekoga. Moj i jedan i drugi brat su bili u pravosuđu svih ovih godina, pošto su stariji od mene. Jedan je sa funkcije republičkog pravobranioca, koji je obavljao i u vreme Vojislava Koštunice, dakle u dva mandata, došao na to mesto, dakle sa jedne vrlo visoke pravosudne funkcije, na koju je izabran dok sam ja bila opozicija. Drugi je bio sudija Osnovnog suda i tu ostao, nije u višem sudu. Znači, nije napredovao u karijeri. Ni za jednog ni za drugog nisam ja glasala. Znači, to su proste i jednostavne činjenice, koje će vam potvrditi kolega Cvijan, koji sve o tome zna. To ako mislite da je princip da se svi žrtvuju za jednog i da unutar jedne porodice nije u redu, nije moralno, kako god, da drugi ljudi nešto rade, uspešno ili dobro, molim vas da o tom principu obavestite Tomislava Nikolića i da zatražite da se njegov sin Radomir ne kandiduje za gradonačelnika, potpredsednika stranke, itd, da svi oni rođaci iz kabineta izađu, a ja ću braniti to njegovo pravo, da uprkos činjenici što je predsednik, njegova deca i njegovi srodnici ne treba da budu žrtve toga.
Molim narodne poslanike da se, dozvolio sam ove replike, pa da se sada vratimo raspravi o tački dnevnog reda. Tačka dnevnog reda je izbor guvernera. Lično se protivim pominjanju bilo čijih članova porodice, u raspravi, pogotovo onih koji ne učestvuju u javnom životu i molim sve narodne poslanike da to bude princip rada u ovom domu, da se držimo tačke dnevnog reda i naravno Poslovnika. Mislim da sve ostalo ne vodi povećanju dostojanstva Narodne skupštine. Tako da vas gospodine Arsiću molim posle ove replike da ili odustanete od nje… Hvala vam. Dajem reč gospođi Saveljić. Izvolite.
Evo ja ću se vratiti na one građane sa početka priče i zaista mislim da oni apsolutno nemaju razloga da budu uvređeni, jer ni Ujedinjeni regioni Srbije, a ni G17 plus, koja funkcioniše u okviru Ujedinjenih regiona, nisu odustali od svog programa departizacije, niti to nameravaju da urade u naredne četiri godine, koliko planiraju da budu deo ove skupštinske većine. Dakle, mi samo, i prošlog puta i sada smo pokušali da kažemo da pravimo razliku između departizacije i apolitičnosti, a ona ostaje u svakom slučaju naš i primarni cilj i bazični zadatak, oko koga smo se i okupili. Ono što želim kao poseban primer da istaknem jeste činjenica da je ovde mnogo puta prozivani ministar Dinkić napravio najbolji primer departizacije, koja podrazumeva – ne naši ljudi po svaku cenu na svakom mestu i u svakom trenutku, koji je u svom kabinetu za jednog od najbližih saradnika izabrao izuzetno stručnu osobu, ženu koja je cenjena u međunarodnim krugovima i za to dobila brojna priznanja, a inače je član DS. Mi smatramo da je to odličan način departizacije, bez obzira što znamo njenu politički pripadnost, mnogo veću departizaciju nego što je, recimo, činjenica izbora sudija i reforma pravosudnog sistema, u kome su sve sudije, kako to zakon nalaže, bile zvanično mimo politike, a zapravo svi znamo iz koje su kuhinje došli.
Hvala. Po Poslovniku se javila gospođa Nada Kolundžija.
Gospodine predsedniče, prekršili ste član 104. Poslovnika. Ne postoji nikakva osnova u Poslovniku po kojoj ste prethodnoj govornici mogli da date reč. U članu 104. vrlo jasno je precizirano u ime poslaničke grupe ko može da se javi za reč i pravo na repliku ima samo onaj ko je lično pomenut i na koga su se lično odnosile uvredljive ili reči koje su pogrešno tumačene. Dakle, molim vas da ubuduće to ne činite, jer to onda na neki način ruši svako pravilo u ovom domu.
Gospođa Saveljić je zamenik šefa poslaničke grupe i pošto šef poslaničke grupe nije prisutan, na osnovu toga, nadam se da shvatate, da sam imao pravo da joj dam reč. Nastavljamo dalje sa radom. Sledeći govornik je gospođa Joksimović.
Uvaženi predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, cela današnja priča oko toga da li treba da govorimo o gospođi Jorgovanki Tabaković kao ličnosti, partijskom funkcioneru, stručnjaku, kandidatu za neku od najviših javnih funkcija u državi, zaista postaje bespredmetna, s obzirom da se argumentacija koja je izneta od strane članova opozicije u parlamentu bazirala na jednoj obrnuto postavljenoj priči o navodnom kršenju departizacije. Evo zašto mislim da je to na glavu postavljena priča o departizaciji. Ako je departizacija koncept koji bi trebalo da znači da niko od onih ljudi koje stranke kandiduju kao kandidate za javne funkcije, ako to znači da nikada i ništa ne treba da rade u državi, da niko ne treba da prepozna njihovu snagu, njihovu moralnu snagu, stručnu snagu, ako hoćete i političku snagu, koja je izmerena na izborima, jer podsetiću vas da je gospođa Jorgovanka Tabaković 20 godina u političkom životu, učestvovala na svim izborima, bila prepoznatljiv nosilac jedne politike koja je dobijala u poslednje tri i po godine, kao što vidite, najveću podršku građana. Ona ima čak i jednu vrstu direktnog legitimiteta i poverenja koji je kao osoba koja je predstavljala ekonomski koncept i program ekonomskih reformi, za koje je mislila da bi trebalo u Srbiji da se sprovedu, dobila podršku građana, čak i kao ličnost koja nastupa. Dakle, zaista mislim da ne treba postaviti priču o departizaciji na taj način. Priča o departizaciji je sledeća – kada vi kadrovsku bazu, koja bi trebalo da bude okosnica uspešnog menadžmenta svakog javnog preduzeća, pa i privatnog preduzeća, ali ovde govorimo o državnim institucijama, i u ostalo, sutra o javnim preduzećima, ako vi kadrovsku bazu partizujete i uhlebljujete svoje beskorisne parazitske kadrove, kada kažem svoje, ne mislim uopšte na DS, govorim o svim strankama generalno, ako je to koncept departizacije u kojem će nosilac biti navodno nezavisan, a naravno predložen i prepoznat kao dobar kadar od strane neke partije, uglavnom one koja je u vlasti, što je valjda normalno i prirodno, ne znam šta je tu sporno i nisam razumela gde se to drugačije radi, a onda ga okružite ljudima koji su partijski kadrovici prilično nesposobni, uglavnom, koji treba da služe da se popune mesta i da se nagrade za stranački rad, što je takođe negde razumljivo u partijskom sistemu, onda dolazite do najgoreg mogućeg vida partizacije. Vi onda pravite opstrukciju onih ljudi koji bi trebalo da budu nosioci nezavisnosti u radu, samostalnosti u radu i jednog kredibiliteta koji bi imao širu dimenziju od one čisto političke i stranačke. Što se tiče gospođe Tabaković, ne želim da budem drveni advokat, niti advokat bilo kome, to je žena koja ima toliko političkog i moralnog integriteta da mi je čak malo neprijatno da stajem u njenu odbranu, ali moram da kažem da je to žena radila, kao što vi vidite iz biografije, u realnom sektoru jako dugo. Ona nije stručnjak samo eks katedra. Ona zna kako devizna i monetarna politika i finansijska politika, kakve reperkusije ima na privredni život u Srbiji i uostalom, svih privrednih subjekata, ne samo javnih preduzeća, ne samo državnih preduzeća. Mislim da je to jedan dodatni plus i ne vidim razlog da je na taj način neko diskvalifikuje zato što je bila visoki partijski funkcioner, koja je i danas, koliko sam obaveštena podnela ostavku na poslanički mandat. Mislim da je ispoštovala tu dimenziju. Mislim da je gospođa Gerov rekla da nije. Shvatila sam da jeste. Što se tiče dalje priče o departizaciji i te vrste osetljivosti koju ste pokazali o tome da li su nečiji rođaci, da li su nečiji prijatelji bili na mestima koja su možda mogla da se protumače kao kolizija interesa i one rodbinske povezanosti, koju čak pominjemo u zakonu koji smo još šire precizirali, lično smatram da nikome ne treba da bude diskvalifikacija pripadnost partiji, nikome ne treba da bude diskvalifikacija rođački odnos sa nekim ko je u političkom životu, ali ako to postane podrazumevajuće pravilo, onda imamo problem. Lično mislim da smo taj problem imali u prethodnom periodu i da je pred nama težak put da to iskorenimo, dakle pred nama, pred novom Vladom Republike Srbije. To jeste izazov i to nije tajna. Ne znam o čemu ovde pričamo. Sada je problem Jorgovanka Tabaković kao visoki funkcioner SNS, kao nesumnjivi stručnjak. Sada bih mogla da citiram koliko god hoćete stručnjaka koji nikada nisu osporili gospođi Tabaković stručnost, čak je malo degradirate, kolege iz opozicije, time što naglašavate tu njenu dimenziju pristojnosti i tolerancije, što je njena zaista inherentna osobina. Žena je zaista i pristojna i odmerena. Nije to ono što kfalifikuje i nije zbog toga ona prepoznata kao dobar kandidat za mesto guvernera NBS. Moram da vam kažem, slušala sam tu priču o institucijama koje treba da žive svoj život. Institucije žive svoj život nezavisno od personalnih rešenja. Pred nama je dug put u Srbiji da depersonalizujemo institucije. Bivši guverner Šoškić 2010. godine je dao najbolju ocenu toga. Moram to da pročitam. On je rekao, moram da podsetim građane kada je guverner Jelašić podneo ostavku, kako je rekao, navodno iz ličnih razloga, tada je guverner Šoškić koji je inače bio član ekonomskog saveta premijera Srbije, dakle, nije bio potpuno neki nezavisni, inokosni organ, stručnjak koji se pojavio ni od kuda, eks katedra, njegova stručnost je prepoznata i to takođe niko ovde nije dovodio u pitanje, pa je on rekao – NBS će svakako nastaviti da funkcioniše kao institucija koja ima vrlo jaku profesionalnu i kadrovsku bazu, gde su razvijene procedure u funkcionisanju do detalja. Očekujem da će gospođa Tabaković i očekujem s punim pravom, kao narodni poslanik i reprezent građana i kao stranačka koleginica, u jednom trenutku njenog bavljenja politikom da očuva te procedure do detalja, unapredi ih izmenama o Narodnoj banci koje je SNS ovde predložila, gde je na neki način malo imarginalizovala tu tako jaku inokosnu ulogu guvernera, što ne mislim lično da je loše, postoji drugačija linija argumentacije. Nisam monetarni ekspert da bih baš mogla da se sa puno kredibiliteta time bavim. Moje lično mišljenje da su to dobre, zaista dobre korekcije. Dolazimo sada na temu toga - šta NBS treba da radi o čemu se ovde dovoljno pričalo u pogledu stabilnosti, cenovne stabilnosti, finansijske stabilnosti itd? Jedini parametar koji smo ovde čuli jeste cena hleba. Meni je jako žao što su građani Srbiji dvanaestogodišnjom beskrupuloznom vladavinom DS u finansijskom sektoru, dovedeni do toga da je parametar njihovog životnog standarda i cenovne stabilnosti cena hleba. Ne živi se samo od hleba i ne bi trebalo da nam to bude, ona naravno jeste u nekoj statističkoj definiciji sigurno jedna od glavnih parametara, ali mi je jako žao što smo o tome danas diskutovali. Moram takođe da podsetim, što se tiče nekih iskustava u prošlosti, prvi guverner tada privilegovane banke Srbije jeste bio gospodine Spasić, koji je inače bio pre toga ministar bez portfelja. Dakle, stručni ljudi koji su uvek kandidati za najviše javne funkcije, nema potrebe da budu marginalizovani zbog svoje partijske pripadnosti i to mislim da je potpuno bespredmetna priča. Ne bih dalje hvalila gospođu Jorgovanku, mislim da nju čeka ozbiljan i dug posao, pod lupom javnosti i pod lupom, što je najlepše od svega, ovog parlamenta i svih nas 250 ovde koji sedimo.
Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović.
Uvaženi narodni poslanici, još jednom potvrđujem ono što su kolege iz poslaničke grupe DS već rekle, da ne sumnjamo u kvalitete gospođe Jorgovanke Tabaković. Ne sumnjamo da će ona pedantno i najbolje što ume da obavi posao guvernerke. Ono što se postavlja ovde kao principijelno pitanje je – zar stvarno u Srbiji, odnosno među državljanima Republike Srbije, nije bilo drugog kandidata koji ima isto takve kompetencije kao gospođa Jorgovanka, a nije visoki partijski funkcioner, da bude predložen za guvernera NBS? Tu ne možemo da zaboravimo i ono što smo radili pre dva dana - Predlog za do juče najbližu partijsku saradnicu za guvernerku s jedne strane i s druge strane, izmene i dopune Zakona o NBS, koje su direktno išle u smanjenje nezavisnosti institucije kao što je NBS. Sve je to nešto na šta moramo ukazati. U prkos tome što nećemo glasati za predloženu kandidatkinju za guvernera, moram reći da smo se svojski trudili, sa 30 amandmana, pre dva dana da popravimo Zakon o NBS, upravo iz razloga što smo hteli da sačuvamo nezavisnost institucije i integritet institucije, ali istovremeno, da sačuvamo jasno definisanu ulogu guvernera i da na taj način sačuvamo autoritet te funkcije. Na žalost, bez razumevanja za naše predloge, bez spremnosti da se čuje na šta ukazuju međunarodne finansijske institucije i monetarne institucije, usvojen je zakon kakav je usvojen. Šta nas očekuje ovih dana? Očekuje nas kompletna smena kompletnog rukovodstva NBS, bez ikakvog kontinuiteta u radu. Nisam pristalica onoga da, ako je neko otišao, bez njega će biti potop ili propast sveta. Verujte, nisam ni pristalica onoga, ako baš ta osoba ne dođe, da će isto biti potop sveta. Smatram da ćemo umesto nezavisnih stručnjaka u narednom periodu dobiti partijske kandidate i za viceguvernere, bojim se i za članove Saveta, a posebno je veoma interesantna uloga direktora Uprave za nadzor nad bankama, koju veoma radoznalo očekujemo, da bi videli koji je smisao onoga što se napravilo, a to je dvovlašće u NBS. Gospođi Jorgovanki Tabaković želimo svu sreću u njenom radu, jer će joj ona stvarno, sa ovakvim definisanjem i pozicioniranjem i sa ovim izmenama Zakona o NBS, ona trebati. Jer, pored jednog veoma odgovornog posla, moraće da vodi računa i o usaglašavanju koalicionih interesa koji će biti predstavljeni preko njenih viceguvernera, a istovremeno, da vodi bitku sa još jednim guvernerom, odnosno sa direktorom Uprave za nadzor. To dvovlašće u NBS je dovedeno do apsurda. Nekarikiram uopšte ako kažem da će guvernerka razgovarati sa svojim kolegom iz susedstva i ako bude bilo dovedeno u pitanje nadzor nad bankama, moraće da se ogradi i da završi razgovor. Ova većina je u zakonu onemogućila da o tome vodi razgovore i da razmenjuje iskustva, jer se to može samo preko i na ovakav način novoformirane uprave, Uprave za nadzor. Pored toga što imamo sve veće prisustvo partijskih kadrova niko ovde ne degradira, a na kraju krajeva, svi polazimo i od sebe i treba da smo dostojni na ovoj javnoj sceni i svako od nas ima svoj integritet, i ako ne cenimo sebe, ne možemo da cenimo ni druge, ali ono što brine jeste da neke funkcije ne trpe, da se partijske funkcije obavljaju i jedna od tih su sve nezavisne institucije i to bi trebalo da bude, ne samo zaštitnici građana, nego i guverner NBS. Pored toga što će se poslovi podeliti na partije, desiće nam se i koncentracija u nekim oblastima, recimo, u oblasti monetarne politike, u oblasti finansijskih tokova i bojimo se da će o svemu odlučiti isključivo jedan čovek ili jedna stranka. Narodnoj skupštini na sve to, normalno, na sva usta obeća nadzor, a ostaće joj samo formalno da da saglasnost na status, što isto utiče na samostalnost NBS, a ne doprinosi ključnom vršenju kontrole. Nas iz opozicije je manje, normalno i lako nas je nadglasati, ali ironija u obraćanju opoziciji i nadglašavanje koje se ovde nama dešava, to svakako neće biti manir koji će prihvatiti Svetska banka i MMF u daljim pregovorima. Prema tome zbog građana Srbije, zbog dobrobiti Srbije neke stvari u daljem radu bi trebalo da se promene. Hvala.
Narodni poslanik Borislav Stefanović.
Zahvaljujem se gospodine predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, mislim da je puno toga rečeno od strane opozicije o ovom režimu prethodnih dana kada su donošene izmene i dopune zakona, o samim izmenama zakona i o samim promenama koje se spremaju NBS, tako da zaista s velikom teškoćom možemo da razgovaramo o svemu što se priprema građanima Srbije, a da se ne ponavljamo u odnosu na prethodni dan. Bez obzira na sve mislim da je naša dužnost ovde, da pre svega građanima ukažemo na jednu stvar koja se pokušava uraditi, naročito danas. Neprekidno se insistira na jačanju kontrolne funkcije Narodne skupštine. Kontrolna funkcija Narodne skupštine nije ustanovljena ni na kakav novi način, niti na dodatni način. Narodna skupština ima pravo da bira više funkcionera nego do sada ili da narodni poslanici glasaju protiv određenih kandidata. Da ste vi gospodo iz režima ustanovili, ponavljam vam, jači, stručniji, moćniji Odbor za finansije Narodne skupštine Republike Srbije, pa da vas razume i da vas održim. Tako da ne morate neprekidno građanima Srbije ponavljati da se jača kontrolni mehanizam Narodne skupštine. Ne jača se kontrolni mehanizam. Isto kao što ste mogli da postavite gospođu Tabaković za guvernera, mogli ste da je ostavite da bira viceguvernere i da joj kažete, vi birate članove saveta, ne bira Skupština. Isti bi efekat bio. S obzirom da su sve u pitanju apsolutno, i na žalost, stranačka postavljenja. Ono što je sigurno je da se ponovo vrti razgovor oko termina departizacije, ali vas podsećam da nismo mi ti koji smo nametnuli tu temu. Tu temu su nametnuli vaši koalicioni partneri, koji su na žalost SNS, oni su stub vašeg režima, a ne vi. Pre svega mislim na G17, tj. URS, ali mislim i na gospodina Palmu koji je juče objasnio da je to priča u izbornoj kampanji, da to ne važi. Takođe vas podsećam da je sada zaista izlišno ponavljati i pokušavati više puta i od strane poslanika iz URS, i od strane poslanika iz SNS, da objašnjavaju da nije nikakav greh biti član partije i doći na neku funkciju. To niko i ne spori. Podsećamo vas na ono što ste vi obećavali građanima. Mi smo mislili da će vaš prvi zakon biti zakon o departizaciji. Mi smo mislili da ćete prvo što ćete uraditi, da ljude koji su partijskom članskom kartom, pa i iz DS, prvo njih lepo da sklonite i da raspišete konkurs. To se na žalost nije desilo. Na žalost građana Srbije. Vi stavljate visokog funkcionera SNS na mesto guvernera NBS. Prvi put u našoj novijoj istoriji, neka bude zabeleženo da je ovaj režim to uradio. I sada da ne biste opet ustajali i govorili - vi govorite loše o Jorgovanki Tabaković. Ne govorim ja uopšte lično. Gospođa Tabaković jeste pokazala visok nivo i stručnosti i integriteta u ovoj Skupštini i na drugim mestima na kojima je radila, nikad nije bila radikalka kao vi, nikad nije bila ostrašćena kao vi. Uvek je znala da sluša svoje protivnike, političke oponente i uvek je znala da kaže konstruktivnu reč. Ali zbog građana Srbije neka se zna i neka bude zapisano da mi posle svih ljudi i posle Josipa Broza Tita, i Slobodana Miloševića i svih ostalih, dovodimo prvi put čoveka koji je partijski funkcioner. Prvi put i to je činjenica. Možete vi sada koliko hoćete da pričate da je ona stručna. Ljudi koji su bili na njenom mestu, njeni prethodnici, ne sporeći stručnost gospođe Tabaković, dozvolite mi i ovo da kažem, su počinjali svoju karijeru kao doktori nauka. To im je prva stavka. Kod gospođe Tabaković to je poslednja stavka. To je velika razlika koja govori o tome šta, kako, koga i na koji način postavljate. Ono što je sigurno je da mi ne branimo bivšeg guvernera Šoškića. Ponavljam to već nekoliko puta, ali ne vredi, znam da vama ne vredi to govoriti, ono što je činjenica je da gospodin Šoškić nije bio guverner, kao što vrlo dobro znate, mandatar Dačić nas je sve zajedno podsetio na to, sa kojim smo bili oduševljeni. Činjenica je da se nije sviđao nama i da se ne sviđa nama, dovoljno govori o njegovoj nezavisnosti. Ne, nego svaka vlast treba da postavi svog čoveka. Podsećam vas na ono što sam rekao prošli put, ako se ispune naša predviđanja da ćete za viceguverner, članove Saveta, stavljati stranačke ljude, po stranačkom kolaču, podsetićemo građane Srbije na ovo sve što smo vam govorili. Budite sigurni u to. To jeste novina i to ne možete da poreknete. To je, gospodo, novina. Šta ćemo sada? Pričamo o principima i smatramo da je vaš princip, koji sad uvodite, štetan, da je loš. Niste nas ubedili da nije, niste ubedili građane, niste ubedili MMF, Svetsku banku, ali ste se ubedili međusobno u koalicionom dogovoru. Sada će SNS, uz svo uvažavanje, najveća stranka u sadašnjem režimu, imati veliki problem. Imaćete, gospodo, glavobolju koju smo mi imali. Istu tu glavoljobu sada vi dobijate, i gospođa Tabaković. Prvi problem će joj biti – direktor uprave za kontrolu iz G17. Šta ćete onda uradite? Onda ćete da govorite – šta ste vi radili? Isto to. Dobili smo ljude koji i te kako dobro znaju da naprave deficit. Dobili ste ljude koji znaju dobro kroz svoje kanale da usmere novac tamo gde oni hoće. To je ono što nas plaši, a što znam da plaši i SNS. Zato što znam da među vama ima puno ljudi od integriteta. To nikada nećete priznati, ali znamo, i razumemo vas. Prema tome, ono što je sigurno je da će direktor Uprave za kontrolu u velikoj meri pokušati da stavi u džep guvernerku. To dobro znate. Sada se sećam, kada vidim osmehe na vašim licima, kako smo se mi smejali vama. Mislite da je to nešto što se nama dobro vratilo? Zato vas i opominjem, jer znam kojom teškoćom nalazite kadrove, s kojom teškoćom nalazite stručne ljude. Nemojte taj osmeh, nepotreban je. Ozbiljan je posao u pitanju, ozbiljne su stvari pred Srbijom. Neko ko je ovde pumpao ljude, građane o tome da će guverner, da on obara kurs, da se on brine o tome kako građani žive, pa da država, Vlada, mora da smeni Agenciju za kontrolu letenja, danas, kaže gospođa Tabaković. To je akcionarsko društvo. Ne može Vlada to da uradi. Neke osnovne pojmove, razumem da ste vi novi, ali ipak treba da budete ažurniji u tome kada već dajete takve izjave i stvarate zabunu kod građana. Prema tome, smatramo, ne ulazeći u biografiju gospođe Tabaković, da ovo jeste, nažalost, partijsko postavljenje, da ovo jeste nešto što izaziva sumnju, da ovo jeste, nažalost, nešto što je protivno uzunsima EU, i Svetske banke, i MMF, i da ćete sigurno menjati zakon koji ste doneli pre neki dan, sigurno ćete se vratiti na pozicije nezavisnosti Narodne banke, ne zato što slušate nas, već zato što će vas na to pritisnuti vaši novi zapadni partneri. To je ono što jeste realan problem. Isto tako je problem SNS, dozvolite i to da vam kažem, kao građanin, što sada i vi morate objasniti građanima da od danas sve tokove novca, sve finansije, sva privredna pitanja drži URS, a da gospođa Tabaković sa pozicije guvernera brani građane od jedne grupe ljudi, od jedne stranke, koja i te kako dobro zna da radi ove stvari. Verujte nama na reč. To neće biti jednostavno. Imaćete našu podršku u tom objašnjavanju, jer je to u interesu građana. Uvek kada je nešto u interesu građana, imaćete našu podršku. Uostalom, postoje brojevi koji dokazuju za koga su građani Srbije glasali. Kada vam govorimo mi iz DS, onda se bar mi dobro razumemo. Dopustite da neko treći maže oči građanima Srbije. Hvala.
Replika, predsednik poslaničke grupe URS. Gospodin Ilić. Izvolite.
Izgleda da ne prestaje opsednutost URS, dakle, i vi ste fascinirani nama, ne znam čime plašite i vas pozivam, hajde, dajte, kažite nam ko je taj direktor uprave za kontrolu finansijskih institucija, pa da raspravljamo i o njemu danas. Danas je tema izbor guvernera Narodne banke, ostala kadrovska rešenja nisu ni u naznakama, ali evo ja vas pozivam, obavestite nas o njima. Što se tiče finansijskih tokova, upravljanjem novcem, vi poslednjih šest godina upravljate svim finansijskim tokovima u zemlji. Za tih šest godina, napravili ste neviđen deficit, zadužili zemlju za više od pet milijardi i vas ću podsetiti kao i tokom rasprave o zakonu, Mlađan Dinkić personalno je vodio Ministarstvo finansija zaključno sa 2006. godinom i ostavio dve milijarde evra suficita u budžetu. Vi ste nakon toga šest godina vodili taj resor i ostavili zemlju u dugovima sa rekordnim deficitom sa rekordnom nezaposlenošću, sa rekordnim zaduženjem zemlje i nemojte da pričate više o tome i nemojte da zamenjujete teze i da radite to što radite. Hajde izvolite obavestite i mene i Skupštinu i građane Srbije ko je novi direktor uprave za kontrolu finansijskih institucija. Da čujemo, otvoreno.
Replika, Borislav Stefanović. Izvolite.
Bez namere da zaista vređam bilo koga, ali sa namerom da uvedem vidovitost u našu Skupštinu, ja ponovo vas gledam u oči i tvrdim da će direktor uprave za nadzor biti čovek iz vaše stranke. A to kako se zove, to ćete nam vi reći. Kao što ćete nam reći, pretpostavljam, na koji način ste napravili deficit i 2006. godine i 2007. godine, kada je prodat "Mobtel", što ste povećali plate državnih službenika za preko 30% u toj godini. Neodgovorno i diskreciono trošenje budžeta u okviru NIP. Gospodine Iliću, gde ste u celoj Vojvodini iz koje dolazim napravili jedan jedini nasip u Somboru, ali ste zato raspolagali sa 55 milijardi dinara. Za to vreme Ministarstvo poljoprivrede je imalo 20 milijardi. Vi ste Zakonom o fiskalnoj decentralizaciji povećali deficit države za preko 30 milijardi dinara godišnje ili oko 1% BDP. E, to ste vi radili. I vi to znate. I šta smo mi radili sa vama u toj vladi, kako oni kažu bivšem režimu, radili smo ono isto što se oni sada pripremaju da rade, a to je trpe. Da trpe i da uče kako se ocenjuje a kako pare odlaze kroz oluke koje postavlja URS. A to ćete vi radite. I to je istina. I to znaju svi građani Srbije, oni sigurno nisu glasali za ovakvu vladu. Sigurno. A tek kad dođe na reč decentralizacija, regionalizacija koju obećavate, pa kad napravite 12 regiona skupština regionalnih, 12 regionalnih vlada, čuda. Pa šta onda vi da pričate o deficitu? Pa, ova zemlja se neće 20 godina izvući od vaših deficitarnih pokreta i poteza koje ste pravili. Vi ste kroz NIP gurali pare u Loznicu, gurali ste tamo gde ste na vlasti ... (Predsednik: Vreme.) ... za celu Pokrajinu Vojvodinu, skoro dva miliona stanovnika ste napravili jedan nasip u Somboru. I vi sada nama držite predavanje. Hvala.
Gospodin Ilić, replika. Izvolite.
Upravo ste priznali sada, pred svima da ste imali nesposobnu vladu. Da li je moguće da jedan tako mali partner koga vi unižavate, potcenjujete, pokušavate da uništite 10 godina, uspeva takve probleme da vam prave. Očigledno to govori, pre svega, o vašoj nesposobnosti. Mi imamo koalicioni sporazum sa našim partnerima, imaćete prilike da vidite. Nemojte da se bavite nagađanjima, predviđanjima, parapsihološkim fenomenima, da nam najavljujete nešto o čemu niko živi ne zna. Ne znam, današnja diskusija o izboru guvernera se svela na to da li je ona partijski funkcioner ili nije. Niko nije osporio njenu stručnost i da vam kažem jednu stvar, najjednostavnije je oceniti rad guvernera. Za mnoge funkcionere u ovoj zemlji teško je definisati koliko su uspešni u svom radu, a koliko nisu. Kod guvernera je potpuno jasna stvar. Imate parametre na dnevnoj osnovi gde možete da vidite najbolje sliku o radu guvernera i Narodne banke. Narodna banka nije samo guverner, tamo sedi stotine profesionalaca, ozbiljnih ljudi, stručnjaka koji vode tu instituciju. Kurs, visina kamatnih stopa, visina deviznih rezervi, nivo cena na prvom mestu su jasni pokazatelji koliko je jedan guverner uspešan ili neuspešan. Dajte šansu novoj guvernerki da pokaže da će u ova četiri parametra biti na visini zadatka, i zajedno ćemo suditi o njenom radu. Ni mi joj ne dajemo bezrezervnu podršku, naravno da ćemo kritikovati rad budućeg guvernera, ukoliko ova ključna četiri parametra ne budu u funkciji ukupne politike Srbije.
Hvala. Sledeći naš prijavljeni je narodni poslanik Bratislav Gašić, pa vi ste posle toga gospodine Božoviću. Gospodin Gašić nije bio u sali, bio je pre gospodina Stefanovića, ali se vratio u salu pa dajem reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, opet čitav dan gubimo u priči o tome, a ne o temi, a to jeste danas izbor Jorgovanke Tabaković za guvernera Narodne banke. Prosto, trpimo danas i od gospođe Jelene Trivan da nam drži pridike o političkim manirima, o tome kako mi napadamo, kako mi nismo politički kulturni da sa njima opštimo. Imali ste prilike gospodo iz bivšeg režima da pokažete sve to što sada nama pričate u proteklih šest godina. Niko vam to nije branio. Nećete sami sebi da priznate da je vaš veliki šef, sve pozicije pre guvernera postavljao on lično. Sad je problem jedno stručno lice, jedna osoba za koju se svi mi ovde danas slažemo da zaslužuje mesto. Dajte molim vas da prekinemo sa ovim dugim diskusijama. Pustite nas da radimo, a vi kritikujte. To je vaše pravo kao opozicije. Kao što ste čuli mog kolegu Babića juče, a vašeg bivšeg narodnog poslanika Srđana "teško je deset godina prvih biti opozicija, biće vam lakše posle". Pustite nas da radimo, jer 26 sati od 24 sata određeni ljudi rade. Hvala vam što se brinete za SNS, i kako ćemo mi da izađemo sa našim koalicionim partnerima na kraj. Hvala vam što se brinete da li SNS ima ili nema stručne ljude. Pokazali smo vam da ima. E, zato vas molimo, ako kažete da ćete da podržite sve pravne odluke, dajte da prekinemo sa ovim diskusijama maratonskim i da krenemo da radimo. Ono na šta će nas međunarodne institucije da nateraju, kako ste vi gospodine Stefanoviću rekli, biće da ispravljamo ono što ste vi loše uradili u prethodnom periodu. Zato vas molim, dajte da izaberemo pravu osobu na mesto guvernera. Čuli ste da je podneta ostavka na mestu narodnog poslanika, čućete posle toga i gospođu Tabaković, što je normalno, treba prvo da bude izabrana pa da vam odgovori na vaša pitanja koja danas postavljate. Hvala vam puno.
Sledeći prijavljeni, gospodin Božović. Izvolite.
Uvaženi predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, današnji izbor Jorgovanke Tabaković je samo rezime dvonedeljne Vlade, ne Ivice Dačića, nego Mlađana Dinkića. Mogli smo u ovom nekom periodu nakon izbora svemu da se nadamo, ali nismo očekivali da ćete na ovako brutalan način da grabite vlast i moć. Ne bih zaista, i iskren sam u tome, ne bih voleo da ova vlada ostane samo zapamćena po tome. Izbor guvernera uz ovakav zakon o NBS je potpuno besmislen. Ne znam da li uopšte treba da biramo guvernera. Guverner , pored direktora Uprave za kontrolu finansija, je sasvim drugorazredna i sporedna funkcija. Jorgovanka Tabaković će ovde biti samo eksponent Mlađana Dinkića i ništa više od toga. Nakon današnjeg glasanja za fuvernera NBs, sva fiskalana i monetarna politika će biti u rukama Mlađana Dinkića. To znači da će jedan čovek u Srbiji kontrolisati sav novac, što se nikada u istoriji ove zemnje nije dogodilo. Zašto je SNS ovlastila Mlašđamna Dinkića da brine o svim platama, o svim penzijama, o kursu dinara. o privredi zemlje, o budućnosti nekih mlađih generacija u Srbiji. To je pitanje na koje se nadam da ćemo jednog dana dobiti odgovor. Meni je iskreno žao gospođe Jorgovanke Tabaković, vidim da nije u sali i potpuno je razumem zbog toga. Žao mi je zato što je ona žrtva odnosa u novoj koaliciji između Srpske napredne stranke i G17+. Ona će biti, na njenu nesreću, saučesnica u predstavi gde je osnovni cilj da se stavi šapa Mlađana Dinkića na devizne rezerve naše zemlje. Kao buduća guvernerka… (predsednik: Samo vas molim, gospodine Božoviću, da koristite ipak termine. Termin "šapa" ne priliči da se koristi u Narodnoj skupštini.) Mlađanu Dinkiću ne priliči, ako tako kažete, predsedniče skupštine, izraz "Šapa", ali kao buduća guvernerka Jorgovanka Tabaković će se pitati malo manje od onih koji se neće pitati apsolutno ništa. Kao što je moj kolega Borislav Stefanović malopre rekao, već drugu nedelju vam govorimo i nikako da nas shvatite ozbiljno – morate da učite na našim greškama. Mi smo platili cenu na izborima zbog Mlađana Dinkića i takvih poput njega. Kao što znate, pokušali smo da njegovoj politici, pogubnoj po ekonomiju Srbije, stanemo na put. Kao što znate, Mirko Cvetković je bio premijer koji ga je razrešio ministarske funkcije, što bi rekao narod – izbacio ga je iz te vlade, ali ste vi naše namere osujetili time što ste mu dali nezapamćenu moć. Nije najgora stvar danas što će gospođa Tabaković, uz kakav-takav CV, biografiju, što neće dobro govoriti i što neće dobro obavljati funkciju guvernera BS, nije najgore to što nije kvalifikovana bog zna koliko za takvu funkciju. Najgore je to što je sva vlast i moć predata u ruke Mlađanu Dinkiću i ekspertima koji su uništili i ekonomiju i zdravstveni sistem Srbije od 2000. godine do danas. Najgore je na kraju što ste jednu nezavisnu, retko nezavisnu instituciju podelili brutalno kao stranački plen. Hvala
Pravo na repliku, gospodin Ilić. Izvolite.
Obratiću se poslanicima SNS. Verujem da razumete da se oni vama nude u koaliciju. Što se toga tiče, očigledno je da gospoda iz DS imaju problem da budu opozicija. To jeste teško, vi ih nabolje razumete. Spremni smo da ustupimo naše mesto, ako ste vi spremni da ih prihvatite. Hvala vama, gospodo iz DS, što nam dajete toliko na značaju. Mi smo mala stranka, beznačajna, kako vi kažete, nismo mi krivi što imamo takvu moć o kojoj vi pričate. Naravno, to su potpune besmislice. Vi ste mladi kolega, 12 ili 13 puta pomenuli ime Mlađana Dinkića. To već nije ni opsednutost, to je potpuna fascinacija. Verujem da je on vaš idol i uzor, čim toliko govorite o njemu. Ponašate se kao ostavljena devojka ili momak. Tolika zavist, ljubomora, bes, potpuno nerazumno. Bili smo vaši partneri, korektni partneri. Podržali smo predsednika Tadića bezuslovno u drugom krugu. Ni jednog trenutka nismo ništa ružno uradili vama. Vi ste izbacili Mlađana Dinkića iz vlade, i ako vam je govorio – sadašnja vlada je posledica upravo onoga na šta vas je on upozorio. Imate nesposobnog premijera koji nije upravljao Vladom. Premijer mora da bude politička ličnost. Sada ste pokazali svoju slabost. Nemam ništa protiv, nastavite da se bunite. Verovatno će možda da vas prihvate u Vladu. Što se nas tiče, spremni smo da budemo na vašem mestu. Hvala.
Gospođa Nada Kolundžija u ime poslaničke grupe DS. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da niko ne treba da brine oko toga da li DS može i zna kako je biti opozicija. DS je veći deo, od kada je obnovila svoj rad, bila opozicija. Da podsetim samo, nije tačno da je DS poslednjih šest godina, dakle, uvek se pokušava falsifikovanje podataka predstaviti nešto što nije tačno. Ono što nas zabrinjava je zašto se debata vodi na ovaj način. Zbog toga što je način na koji se odnosi nova vladajuće većina prema vrlo važnoj samostalnoj i nezavisnoj instituciji, pogrešan način sa užasno teškim posledicama. Zato mi insistiramo na tome da oni koji to hoće da urade, da pokušaju da razumeju zašto nije isto kada poslanička grupa, kao predstavnik političke partije, predlaže nekoga na čelo samostalne institucije, nije isto kao kada je to partijski funkcioner. Ne mogu daa verujem da je to toliko teško razumeti. Zakon je jasno, upravo zbog toga rekao – ne može da bude partijski funkcioner, a to što neka politička stranka predlaže nekoga, ako nije partijski funkcioner i ako nije član partije, već je zaista stručan, ne može mu se pripisivati da je on pripadnik te partije. O tome se radi. U prošlom periodu mi nikada nismo, bez obzira šta nam sve pripisujete, kršili to osnovno demokratsko pravilo. Zato da smo mi fascinirani i to – ko ne zna da bude opozicija, najbolje govori onaj ko nikad nije bio opozicija i stalno je prelazio sa kojeg god hoće koloseka i bio uvek u vlasti. Mislim da se oni najpre plaše da budu opozicija, mi nemamo sa tim problem. Kao opozicija imamo odgovornost da vas upozorimo da će posledice biti užasno velike i da će ih plaćati svi građani Srbije.
Hvala. Gospođa Čomić. Izvolite.
Dame i gospodo, u nekoliko minuta pokušaću da svojom diskusijom dam doprinos interpretirajući kontekst rasprave kojom danas, na kraju rasprave, biramo guvernera, odnosno guvernerku NBS, Jorgovanku Tabaković. Taj kontekst je kroz tri šanse koju je imala vladajuća većina, koju je imala vlada republike Srbije i svi oni koji sami sebe smatraju donosiocima odluke o budućim danima, mesecima i godinama u Srbiji. Taj kontekst su tri šanse, od kojih su dve propuštene, a ja se nadam da treća, koju ću napomenuti, neće biti propuštena, jer nije dobro ni za vladajuću većinu ni za Srbiju, ni za vladavinu prava u kojoj, sasvim sam sigurna, svi zajedno želimo da učestvujemo. Prva propuštena šansa je kada, poneseni izbornom pobedom, pogledate u Zakon o NBS i vidite da nema načina da na zakonit način razrešen bude guverner Dejan Šoškić. Ta šansa se nije smela propustiti. To je vladavina prava. Razumem zašto je ta šansa propuštena. Slasti izbornih pobeda umeju, kakve god da su te izborne pobede, prilično da suze vidik na koji, svi oni koji hoće da upravljaju Srbijom, imaj obavezu da bude najširi mogući vidik. Zato što. Na osnovu zakona koji je na snazi nije mogao da bude smenjen ni razrešen guverner Narodne banke Dejan Šoškić, zato se donela odluka o izmeni i dopuni Zakona. Onda dolazimo do druge propuštene šanse. Kada je taj zakon ušao u Narodnu skupštinu i ušao u raspravu, narodni poslanici su, raspravljali o njemu, pokušali da opravdaju da ono što ne možeš po jednom zakonu, možeš tako što ćeš doneti drugi zakon. Onda je guverner Dejan Šoškić podneo ostavku. On je stvorio drugu šansu za vladajuću većinu i za sve one koji smatraju da je samo u njihovim rukama moć da donose odluke o mesecima, danima i godinama koje su pred Srbijom. Ta šansa je bila da se taj i takav zakon povuče iz procedure, da se izabere novi guverner i da se na zakonit način unesu odredbe izmena i dopuna Zakona o NBS i ta šansa je propuštena. To je vladavina prava, ne propuštati šanse. Pred nama je treća šansa, šansa koja se pruža pred kandidatkinjom za guvernerku NBS, Jorgovankom Tabaković. Nemojte tu šansu propustiti. Nemojte propustiti da sami zakažete sednicu sa aktuelnom temom i da pružite priliku Narodnoj skupštini Republike Srbije, da pružite priliku građanima Srbije da se kroz ta tri sata poslovnički moguće vodi debata o onome što je buduća guvernerka namerna da uradi u instituciji u kojoj ćemo je ovim glasovima narodnih poslanika poslati da brine o monetarnoj politici i da brine o kontroli banaka. Ta šansa je danas pred vama. Ukoliko tu šansu propustite i ova se sednica završi glasanjem o novom guverneru i samo njenim govorom, ne postoji više nijedna šansa kroz koju ćemo moći da dokažemo da smo zaista privrženi vladavini prava. Neke stvari ćemo onda stvarno morati sve iz početka, sa nadom da ipak ovde postoji iskrena privrženost vladavini prava i da ćemo imati prilike za sednicu kad god bude zakazana, kad god guvernerka bude spremna da tri sata razgovaramo o njenoj viziji rada Narodne banke, o problemima. To je jedino što ostaje da podelim sa vama, nada da, zaista, delimo volju za vladavinom prava. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Maja Videnović. Obaveštavam vas samo da je preostalo vreme vaše grupe 13 minuta i 30 sekundi.
Više nego dovoljno. Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ova vlada je svoj mandat započela spornim zakonima i ministarstvima i Zakonom o Vladi, pokušajem da državne službenike smenjuje bez ikakvog kriterijuma i uz diskreciona ovlašćenja koja su pokušali da uvedu u zakon, kršeći pri tom sve pozitivne propise koji regulišu takvu materiju. Sa druge strane, ova vlada je stavila pod kontrolu nezavisne institucije ove zemlje. Formirali se ministarstva na takav način, da ja ni danas nisam sigurna da li bilo ko zna zapravo ko je ministar zadužen za izgradnju kog auto-puta. Danas je na dnevnom redu, nakon izmena Zakona o NBS, koji su predstavljali logični uvod za ovo o čemu danas govorimo, izbor novog guvernera. Danas govorimo o izuzetno značajnoj temi za našu državu. Nisam sigurna da su predstavnici vladajuće koalicije svesni atmosfere koja je stvorena i u domaćoj i u stranoj javnosti. Naime, uspeli ste da, za nekoliko dana upravljanja Srbijom i preuzimanjem odgovornosti, stvorite konsenzus oko zabrinutosti i strane i domaće stručne javnosti. Postali smo svetska vest, dame i gospodo, poteze nove vlade prenose svetske agencije, zbog njih reaguju međunarodne institucije. Ovih dana su vesti iz Srbije i ovog puta, citiram, pojačana sumnja oko privrženosti evropskim integracijama, kako prenosi "Rojters", korak unazad, kako navodi Evropska komisija, slabljenje nezavisnosti Narodne banke, tako ovih dana ističe MMF. Danas svetski mediji prenose da su izmene Zakona o Narodnoj banci i izbor guvernera Narodne banke potezi koji će sigurno uzdrmati potencijalne investitore u Srbiji, kojima je stabilnost zemlje i kojima je sigurnost, koja proističe iz nezavisnosti Narodne banke, ključna. Sa druge strane, mnogo značajnija od toga je nesigurnost i opravdana strepnja koju građani Srbije osećaju. Građani se vrlo dobro sećaju monetarnog sunovrata iz '90-ih godina, hiper inflacije, štampanja novca, gubitka štednih uloga, koji su bukvalno uticali na živote ljudi. Danas se suočavaju sa pokušajima da država raspolaže deviznim rezervama i štednim depozitima građana. Svojim predlozima Vlada unosi nemir među potencijalne investitore, nemir među međunarodne faktore i, ponavljam, ono što smatram najvažnijim nemirom, nemir među građanima Srbije, kojima je već u ovakvoj krhkoj ekonomiji, koja je dodatno uzdrmana svetskom ekonomskom krizom, stabilnost i elementarna ekonomska sigurnost nešto što je najvažnije. Svaka diskusija o personalnim pitanjima zahteva da je sagledamo iz nekoliko uglova. Jedan predstavlja stručnost, drugi predstavlja politiku i način na koji će osoba, koja se bira za određenu funkciju, tu funkciju obavljati. Nisam ekonomista i ne mogu da govorim o stručnosti gospođe Jorgovanke Tabaković, ali kao narodni poslanik koji predstavlja građane i građanke Srbije koji su za našu politiku glasali, moram da postavim nekoliko pitanja. Jedan od osnovnih stubova ove vlade, to smo slušali u ekspozeu, to smo slušali i u svim diskusijama pre formiranja ove vlade, je stručnost ispred politike, koja je u poslednjim mesecima postala nešto što se zove departizacija. U biografiji naše uvažene koleginice, gospođe Jorgovanke Tabaković, ne stoji nigde da je ona šefica poslaničke grupe SNS u Parlamentu Srbije, da je potpredsednica SNS. Postavljam pitanje, da li je to departizacija o kojoj je glasno tokom cele kampanje govorio jedan od lidera vladajuće koalicije, gospodin Dinkić? Da li zapravo, izostavljanjem važne činjenice iz biografije, mi danas dobijamo departizovanog guvernera? Da li su za tako nešto građani Srbije glasali? Vaša tema je departizacija, dame i gospodo iz URS, i nemojte zbog toga da se ljutite na DS. Naša tema su od uvek bile sistemske reforme, modernizacija zemlje i najbolji ljudi koji taj važan posao mogu da sprovedu, bez obzira na to da li jesu ili nisu članovi određene političke stranke, zato što tako nešto ne sme da bude osnov za diskriminaciju, ni pozitivno, ni negativno. Iskreno, vašu temu i vaš koncept departizacije, imam priličan problem da razumem. Da li ona podrazumeva departizovane ministre za auto-puteve, ili da li ona danas podrazumeva departizovanog kandidata za guvernera, ili mislite, sa druge strane, da sama činjenica da to često, moram priznati, i vrlo uporno spominjete, radeći sve suprotno od onoga zašta ste se zalagali? Da li mislite da građani Srbije tako brzo zaboravljaju, da baš svaki vaš pokušaj menjanja percepcije može da uspe? Bili ste u vlasti, gospodo, prethodnih 12 godina, bili kreator njene i ekonomske i finansijske politike tokom kampanje, a svedoci smo i danas to vrlo vešto i uporno pokušavate da promenite. Danas, umesto da se koncentrišete na rešavanje problema građana, vi pokušavate da ovu vladu predstavite potpuno novom, iako u njoj sedi većina ministara iz prethodne vlade, ovog puta sa predstavnicima SNS. Mislim da je važno da kolege iz URS prestanu da obmanjuju građane tezama da, kako na kraju ispada, vi ni u čemu niste ni učestvovali, da niste ni kreirali, ni glasali za poteze prethodnih vlada, da politiku prethodnih vlada niste ni sprovodili. Meni je iskreno na trenutke i zabavan pokušaj lidera vaše stranke, gospodina Mlađana Dinkića, da se predstavi kao novi činilac na političkoj sceni Srbije, koji tek treba da se dokaže. Mislim da je tu, sa druge strane, u pitanju i elementarni problem sa logikom, kojom pokušavate da gospodina Dinkića predstavite kao novog političara, izuzev ako se možda ne vodite tezom da je on do juče bio predsednik stranke G17 plus, a da je danas zapravo predsednik URS. Zabavu treba da ostavimo sa strane, jer je ovo ozbiljan posao i ozbiljna tema kojom treba da se bave ozbiljni ljudi. Ova vlada jeste Vlada promena. Ovo je Vlada promena na gore. Ovo je Vlada interesa, Vlada nejasne politike, Vlada neizvesne budućnosti. Demokratska stranka je zaista pravila kompromise. Da lije imala greške? Sasvim sigurno. Ono što sa druge strane jeste potpuno sigurno to je da smo imali jasnu politiku, jasan cilj ispred sebe od koga nikada ne odustajemo. Mislim da građani Srbije to prepoznaju, ali sam sa druge strane sigurna da ne prepoznaju vašu politiku, srategiju Vlade i to za posledicu ima ozbiljnu strepnju koju građani Srbije danas osećaju. Njima je dosta prepucavanja, dosta im je optuživanja političkih protivnika, umesto traženja rešenja. Oni od vas očekuju samo isključivo rezultate. Budućem guverneru Narodne banke Srbije, gospođi Jorgovanki Tabaković, iskreno želim puno sreće u radu. Ona apsolutno zaslužuje šansu da svaku opravdanu sumnju koja je danas izneta ovde u diskusiji, demantuje, čuvajući sa jedne strane nezavisnost institucije na koju dolazi na čelo, a sa druge strane, monetarnu stabilnost naše zemlje. Budite sigurni da će poslanici DS veoma ozbiljno pratiti vaš rad, da ćemo reagovati na svaki pokušaj skretanja sa evropskog puta, na svaki pokušaj urušavanja institucija za koje smo se borili da ih uspostavimo. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Pravo na repliku ima gospodin Ilić. Izvolite.
Žao mi je što moram toliko puta da se javljam za repliku. Zaista vas molim, iz SNS, uzmite ih u Vladu. Ne vidim rešenje. Očigledno je ovde na sceni nešto što je svima jasno, nadam se i građanima, zove se zavadi pa vladaj. Pronašli su, po njihovom, neku slabu tačku. Evo, mi smo slaba tačka. Žele da nas sukobe sa partnerima. Imaju pravo na to. Da ne bi gubili vreme, pozovite ih u Vladu, molim vas. Moram da vam kažem, da se bilo ko drugi izjašnjava i o guverneru i o ovom zakonu o izboru guvernera, Zakonu o Narodnoj banci, bilo bi okej. Vaše diskusije su manje-više okej. Bilo je tu ozbiljnih diskusija. Sećam se i diskusije gospodine Mićunovića, Petrovića. I vi ste, gospodine Stefanoviću, dobro diskutovali, svaka čast, ali vi zaista nemate moralno pravo zbog nečega šta ste uradili 2003. godine. Podsetiću i vas i javnost, vi ste izabrali u ovoj istoj Skupštini guvernera, falsifikovanjem narodne volje sa 125 glasova. U ovoj istoj Skupštini vaši poslanici poslanici su glasali iz Bodruma. Da li se sećate toga? To vam ne daje za pravo da nekom držite vi moralne pridike i da vi kvalifikujete da li je neko sposoban da bude u Vladi ili nije sposoban, da nagađate hoće li neko biti guverner. Što se departizacije tiče, reći ću vam još jednom, dakle, i vas i javnost pozivam kod svakog izbora i postavljenja u ministarstvima finansija i privrede i Ministarstvu lokalne samouprave, da javno kritikujete svako postavljenje ukoliko ne bude profesionalno i ne bude u skladu sa onim što smo pričali u kampanji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nada Kolundžija. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, naša diskusija se apsolutno ne odnosi na moral ničiji, pa ni onog koga ovde prepoznajemo kao tvorca rukopisa vezanog za način na koji se smenjuje guverner i dovodi novi guverner. Kao onoga čiji rukopis prepoznajemo i u nameri da se uspostavi dvovlašće u Narodnoj banci Srbije i upozoravamo samo da je to opasno sa stanovišta onoga što Narodna banka Srbije treba da uradi u skladu sa zakonom i interesima građana Srbije. Dakle, nikom ne držimo moralne pridike niti smo fascinirani bilo kim i bilo čim, ovde govorimo o posledicama onoga što se može desiti zbog načina na koji se ovo radi, zbog tajminga kako se to radi i istovremeno potpuno, prenebregavajući ono što je suština, ostaje izgleda kao duboko nerazumevanje. Suština nezavisnih institucija jeste u tome da se one učine zakonski i praksom što nezavisnije od izvršne vlasti, da mogu da budu direktno potčinjene interesima građana Srbije, a ne interesima izvršne vlasti, koja vrlo često ima različit pogled na to šta je u najboljem interesu, šta je popularno, a šta je zaista u najboljem interesu. Zaista mislim da je potpuno neumesno sada to svoditi na nekakve moralne pridike. O moralu, količini i kvalitetu morala mislim da ne treba niko ovde da govori. Mislim da o tome sude građani Srbije, a ako taj moral pređe sa one strane zakona onda duboko verujem da će suditi sudovi.
Hvala. U ovom trenutku određujem pauzu do 16,00 časova. Hvala. [[Posle pauze.]] Poštovane kolege, nastavljamo sa radom. Sledeći prijavljeni govornik je gospođa Gorica Mojović. Odustali ste? Hvala. Gospodin Predrag Marković, odustaje. Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja pretresa pitam da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč ili još neko ko nije ostvario svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Gospođa Kolundžija. Imate dva minuta kao šef poslaničkog kluba i sedam minuta, vreme koje pripada poslaničkoj grupi.
Hvala. Biću vrlo kratka. Naša namera nije da sprečimo parlamentarnu većinu da uradi ono što je naumila. Naša obaveza je da ukažemo na sve opasnosti koje odluke koje se donose na ovaj način, mogu imati kao posledice po građane Srbije i to je ono što smo hteli da uradimo. Osim, naravno, što su stigle reakcije svih relevantnih međunarodnih institucija, koje će sigurno za posledicu imati to da će svi oni sa kojima verujem i ova parlamentarna većina želi da sarađuje, i na kraju krajeva, moraće da sarađuje, da će svi oni da se suoče sa ogromnom rezervom koja će stići iz tog istog sveta prema potezima koji se povlače ovih dana u Srbiji. Suočiće se ne samo sa rezervom, već i sa povećanjem rizika na koji će prvo odreagovati kapital. Svi smo svesni da bez stranih investicija Srbija nema ozbiljnu razvojnu šansu. Strane investicije neće dolaziti u zemlju u kojoj se odluke donose tako što se na najgrublji mogući način ugrožava nezavisnost jedne od najvažnijih institucija, a to je Narodna banka. Sigurni smo da će EU, takođe, pokazati ne samo rezervu prema ovoj većini koja se deklarativno izjašnjava da želi u EU, već naprotiv mislim da će napredovanje Srbije biti značajno usporeno upravo zbog donošenja ovakvih odluka. Posledice ovoga što se ovih dana dešava već se vide. Premija rizika za Srbiju u poslednje tri nedelje skočila je za dva procentna poena u odnosu na zemlje u regionu i sve reakcije pokazuju da to ima direktne veze sa onim što se dešava sa NBS i sa načinom na koji se narušava samostalnost ove institucije. Odgovornost preuzimaju oni koji će danas glasati za ovakvu odluku, kao i za odluku o tome da se zakon menja na način na koji se menjao. Međutim, odgovornost preuzima i kandidatkinja za guvernera i verujem, ubrzo i guvernerka. Ali, ono što je najozbiljnija stvar jeste da rizik pada na sve građane Srbije. Dakle, za ovu odluku za koju će neki možda bez velike dileme i bez velikog pitanja da li je ispravna ili ne glasati, ono što je jako važno jeste da građani moraju da znaju da će posledice te odluke oni snositi. Iskreno se nadam, što se tiče DS mi novoj guvernerki želimo uspeh u radu, zato što je to interes svih. Način na koji je došla na to mesto niti njoj, niti građanima Srbije ne garantuje da će to biti tako, nažalost. To je ono zbog čega smo mi pokušali da upozorimo i da kažemo – imate većinu, nemate razlog da lomite stvari preko kolena, nemate razlog da šaljete poruku koja će uplašiti i svet i građane u ovoj zemlji. Imate zakonskog, ustavnog načina kako da sprovedete svoju političku volju, a da ne ugrožavate budućnost ove zemlje i svih njenih građana. Na način na koji ste to do sada uradili ozbiljno ugrožavate tu budućnost. Hvala.
Hvala. Narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, koristiću vreme kao ovlašćen predstavnik poslaničke grupe. Mislim da narodni poslanici koji pripadaju bivšem režimu ništa novo nisu rekli i na ovoj debati prilikom izbora kandidata za guvernera Narodne banke. To su one priče koje smo čuli prilikom donošenja izmena i dopuna Zakona o Narodnoj banci. Ono što preovlađuje jeste da mi navodno teramo Srbiju u nekakvu propast, smak sveta, da smo korak nazad. To su oni slični termini koje smo čuli unazad nekoliko meseci i prilikom kampanje za republičke izbore, prilikom kampanje za izbore za predsednika Republike, za drugi krug i za sve što je moglo nekome da padne na pamet, za sve ono što se dešava u državi okrivi tadašnju opoziciju. Kreditni rejting Srbije pada, ali ne zbog nove koalicije, nego zbog rezultata koje je imao prethodni režim. Danas živimo u Srbiji koja ima negativan bruto dohodak, odnosno za prvih šest meseci za 0,6% je umanjen. Bilo je projektovano, čini mi se, 1 ili 1,5%, što je veća razlika za indeksna apoena. Za to niko ne može da krivi novu vladajuću većinu. Takođe, drugi razlog jeste baš taj skok evra, zato što se Srbija često zaduživala i kod domaćih banaka koje su, uglavnom, ćerke banaka iz inostranstva i na međunarodnom finansijskom tržištu sa deviznom klauzulom, odnosno deviznim kreditima. U raspravi u načelu smo već spominjali jedan kredit za slučaj sigurnosti, koji je već potrošen, u iznosu od 700 miliona evra. Odnosno, u to doba je to bilo oko milijardu dolara. Danas je zbog nesmotrenosti onih koji su preuzimali taj rizik, taj kredit daleko veći, samo u iznosu evro – dolar, jer je u međuvremenu evro skliznuo za nekih 8% u odnosu na dolar, plus za devizni rizik zbog skoka evra u odnosu na dinar. To svakako ulazi u budžetski deficit i u ukupan javni dug. Pokušavali smo više puta kroz razne diskusije i debate da ukažemo da samo po tom jednom kreditu za svaki dinar koji padne u odnosu na evro, ova država duguje 700 miliona novih dinara. Od trenutka kada smo doneli budžet, Zakon o budžetu iz decembra 2011. godine, do dana današnjeg je evro skočio za oko 15 dinara. Papir i olovku, 15 puta 700 miliona, izračunajte samo po jednom kreditu. Koja je svrha NBS? Svrha NBS jeste da vodi monetarnu politiku i stabilnost cena. Na monetarnoj politici je NBS pala. Za stabilnost cena su svi zaslužni, samo ne ona, nego umanjena kupovna moć građana, kao što je to više puta i rečeno, je i očuvala stabilnost cena. Zbog jedne takve neodgovorne politike, odlazeći guverner nije smeo da stane ispred narodnih poslanika i da brani rezultate NBS. Bio je pozvan. Kada već raspravljamo o novom guverneru, odnosno kandidatu za novog guvernera, često se provlačila priča o nezavisnosti Narodne banke i nezavisnosti odluka koje donosi guverner kao prvi čovek Narodne banke. Verujem da ovde ima veoma malo mojih kolega narodnih poslanika koji poznaju kandidate za guvernera, Jorgovanku Tabaković, kao ja. Znam je još iz vremena kada je bila ministar u Vladi Republike Srbije, to čuveno Ministarstvo za privatizaciju. Znam je iz perioda kada su određeni visoki funkcioneri Vlade, neću da im spominjem imena, nisu iz SNS, ali nema ni njih ovde, a ni kod njih da brani, zahtevali su da se donesu odluke koje tada nisu bila u skladu sa zakonom i u interesu građana Srbije. Kandidat za guvernera, tadašnji ministar, kome je tada zatražena ostavka, ne samo da nije pristao da donosi takve odluke zato što nisu bile u skladu sa zakonom, ne samo da nije podneo ostavku, nego je dobio i izvinjenje zato što je bio u pravu. Pitanje nezavisnosti i integriteta, nije pitanje da li čovek koji je kandidat ili osoba, da mi neko ne zameri, koja je kandidat za guvernera, dolazi iz neke političke stranke ili je nestranačka ličnost – da li je sa univerziteta ili iz privrede ili iz bankarstva, integritet čoveka, njegova nezavisnost je lična stvar. Kroz odbranu svoje lične nezavisnosti, on brani nezavisnost institucije koju treba da vodi. Jorgovanka Tabaković je u svojoj dosadašnjoj karijeri pokazala i dokazala ne samo na rečima, nego i na delima da je spremna da sačuva nezavisnost organa koju vodi i da on bude nezavisniji nego ikad što je do sada bio. U krajnjem slučaju, ne samo da prihvatam do da narodni poslanici koji pripadaju bivšem režimu treba da kontrolišu ovu Vladu, već i mi iz SNS preuzimamo obavezu da svi zajedno kontrolišemo Vladu. Ova Vlada nema prava na greške. Odgovornost svakog od nas ovde se ogleda u tome da, pa čak i mi koji sada podržavamo tu Vladu, da je prvi i kritikujemo za ono što uradi loše. Isto tako, narodni poslanici su odlukom Ustavnog suda takođe nezavisni. Budite uvereni da ovi ljudi koji sa mnom sede u poslaničkoj klupi, nisu takvi da su u stanju da glasaju za odluke koje nisu u interesu građana Srbije. Takvih odluka, barem u ovom sazivu, neće biti. Zbog svega, smatram da, ne samo one stručne vrednosti kandidat za guvernera Jorgovanka Tabaković ima, već i one moralne. Zato će naša poslanička grupa u danu za glasanje da glasa za predlog za guvernera, gospođu Jorgovanku Tabaković. Hvala vam.
Zaključujem pretres. Pošto smo obavili pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlogu za izbor guvernera NBS. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o tački dnevnog reda sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem ponedeljak 6. avgust 2012. godine, sa početkom u 16,45 časova, kao dan za glasanje o tački dnevnog reda sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. U međuvremenu, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini, za upražnjeno poslaničko mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu Narodne skupštine. Dostavljena vam je odluka RIK o dodeli mandata narodnom poslaniku, radi popune upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Takođe vam je uručen i izveštaj Odbora za administrativno-budžetsks i mandatno imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnom poslaniku, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Draganu Todoroviću, izabranom sa izborne liste Pokrenimo Srbiju – Tomislav Nikolić. Na osnovu odluke RIK i izveštaja i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnog poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Draganu Todoroviću. Čestitam narodnom poslaniku Todoroviću i molim gospodina Todorovića da pristupi radi polaganja zakletve. (Predsednik čita zakletvu, a narodni poslanik ponavlja reči zakletve.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI." Molim vas, potpišite tekst zakletve. Još jednom vam čestitam i želim vam puno sreće u budućem radu. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tački dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 150 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Pošto je Narodna skupština obavila pretres, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da se, prema članu 105. stav 2. tačka 14) Ustava Republike Srbije guverner Narodne banke Srbije bira većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog predsednika Republike da se za guvernera Narodne banke Srbije izabere dr Jorgovanka Tabaković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 131 narodni poslanik, protiv je bilo 34, niko nije bio uzdržan, nije glasao jedan narodni poslanik, od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog i da je za guvernera Narodne banke Srbije izabrala dr Jorgovanku Tabaković. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime, čestitam gospođi dr Jorgovanki Tabaković na izboru i poželim joj uspeh u radu. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbe član 103. stav 6. Poslovnika, prema kojoj i ako posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati, bez prava na obrazlaganje, da se Narodna skupština, bez pretresa, o tome izjasni u danu za glasanje. Shodno navedenoj odredbi, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Saša Milenić je na sednici 6. avgusta 2012. godine, u 13 časova i 25 minuta, ukazao na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje i saopštavam: za su glasala dva narodna poslanika, protiv je bio 41 narodni poslanik, nije bilo uzdržanih, nije glasao 115 narodnih poslanika, od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje jedine tačke dnevnog reda na sednici i odlučivanje o njoj, saglasno članu 102. Poslovnika zaključujem sednicu Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Hvala vam.