Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 140 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u ovom momentu u sali prisutno 100 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od jedne trećine narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je predsednica Narodne skupštine gospođa Slavica Đukić-Dejanović, saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pozvala da sednici prisustvuju gospodin Milorad Todorović, sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova, Aleksandar Veljković, načelnik u Ministarstvu unutrašnjih poslova i Nenad Banović, načelnik Uprave u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Pre nego što nastavimo rad, obaveštavam vas da sam, saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pozvala da sednici prisustvuje prof. dr Radivoje Mitrović, državni sekretar u Ministarstvu prosvete. Pozdravljam i ministra. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE SRBIJE KFW-u PO ZADUŽENjU JP EPS - MERE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE U TERMOELEKTRANAMA NA LIGNIT (pojedinosti) Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 140. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto na Predlog zakona nisu podneti amandmani, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANjU (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Goran Mihajlović i Jagoda Jorga. Primili ste i mišljenje Vlade i izveštaje Odbora za prosvetu i Zakonodavnog odbora o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 140. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Gospodin Dragan Todorović, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Dejanović, imam osećaj da se vi plašite da pogledate poslanike. Otkako ste seli za sto i krenuli, nikako da podignete glavu. Ne znam koji je razlog. Mi smo juče imali problem u Skupštini kada je predsedavala potpredsednik Skupštine gospođa Gordana Čomić. Ona je vodila sednicu i postupala potpuno drugačije u odnosu na vas, pa mi ne znamo šta je važeći poslovnik. Gospođo Dejanović, da li gospođa Čomić (po mom mišljenju) krši Poslovnik ili vi (po njenom mišljenju)? Nemoguće je da i vi i ona o istoj stvari postupate na različit način, a da se poštuje Poslovnik Narodne skupštine. Te stvari bismo morali da razjasnimo jer dovodite poslanike Skupštine Srbije u zabunu. Vi ste omogućili, što je potpuno u redu, između ostalog, imate tok sednice gde se kaže: pre prelaska na dnevni red, usvaja se zapisnik. To je potpuno u redu, kao što može neko da se javi i po Poslovniku. Ako može pre prelaska na dnevni red da se usvaja zapisnik, sigurno je da može da se dobije reč po Poslovniku. Vi ste to, u skladu sa Poslovnikom, radili. Međutim, mi smo juče imali ogroman problem sa gospođom Čomić, koja ni na koji način nije htela to da dozvoli. Imao sam osećaj da će gospođa Čomić da istrči pred govornicu, ako treba, da brani govornicu do zadnje kapi krvi i da ne dozvoli da se, pre nego što se pređe na dnevni red, vodeći valjda računa o tome da nas Evropa čeka, pa da ne izgubimo vreme i da što pre krenemo u Evropu. Prema tome, stvarno molim da se vi u predsedništvu sa vašim potpredsednicima dogovorite, sednete i kažete: ovo je po Poslovniku, ovo nije po poslovniku i da to kažete poslanicima. Imali ste drugu situaciju juče, da je jedan potpredsednik drugom potpredsedniku oduzeo reč, a da, po Poslovniku, na to uopšte nije imao pravo. Niti je bio za govornicom, niti u stenogramu ima jedna jedina reč...
Po Poslovniku, gospođa Radeta. Htela bih da kažem samo da se uopšte ne plašim nego, prosto, čitam tekst koji je planiran za početak sednice. Nema razloga da se plašim svojih kolega poslanika.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu člana 27. Poslovnika. Pitanje koje je započeo gospodin Dragan Todorović može da se razreši samo na jedan način. Predlažem da se to u Danu za glasanje i uradi. U Danu za glasanje treba da stavite na dnevni red pitanje da li ste vi, gospođo Đukić-Dejanović, prekršili Poslovnik kada ste gospođi Suzani Grubješić dali reč pre nego što ste otvorili sledeću tačku dnevnog reda. Mi mislimo da niste, ali treba da stavite na dnevni red. Drugo pitanje koje treba da stavite na dnevni red u Danu za glasanje je da li je gospođa Čomić povredila Poslovnik kada gospodinu Todoroviću nije dala reč pre otvaranja rasprave po tački dnevnog reda. Da ne bismo trošili vreme i ubeđivali se oko toga šta mi pojedinačno mislimo, jer je nedopustivo ono što je gospođa Čomić juče ovde rekla, da ona misli da je u skladu sa Poslovnikom onako kako ona radi, a da predsednik parlamenta možda misli drugačije i da je to njena stvar i njeno mišljenje. Dakle, možete samo na isti način i morate na isti način da tumačite Poslovnik. Možda imate neka lična mišljenja, ali lična mišljenja predsednik parlamenta i potpredsednik parlamenta kada sedi na tom mestu nikako ne može i ne sme da iznosi. Dakle, da raščistimo trajno to pitanje da li narodni poslanik može da govori po Poslovniku pre otvaranja tačke dnevnog reda, a ponavljam, mi tvrdimo da može, morate da stavite na dnevni red u Danu za glasanje i to je sada moj zahtev, moja intervencija po Poslovniku. Prvo, da se Narodna skupština pita da li ste vi, gospođo Đukić-Dejanović, povredili Poslovnik kada ste dali reč Suzani Grubješić. Drugo pitanje - da li je gospođa Gordana Čomić povredila Poslovnik kada nije dala reč Draganu Todoroviću? Posle tog glasanja u Danu za glasanje mi, narodni poslanici ćemo poštovati ono što vi budete glasanjem odlučili. Jedna od vas dve jeste prekršila Poslovnik. Ono što odluči skupštinska većina ili narodni poslanici, svi koji budu glasali, za nas će važiti kao pravilo tumačenja ovog poslovnika. Hvala.
Zahvaljujem. Služba će, naravno, pripremiti vaš predlog i u Danu za glasanje će se parlamentarci izjasniti. Gospodin Zoran Krasić, po Poslovniku. Izvolite.
Gospođo Đukić-Dejanović, mislim da je krajnje vreme, s obzirom da je javnost dobro upoznata, da vi pozovete vaše potpredsednike i da se dogovorite kako da se primene čl. 27. i 31 (čini mi se) Poslovnika Narodne skupštine jer je nemoguće da se u istoj situaciji donesu dve različite odluke i da to sve bude u skladu sa Poslovnikom. To je moglo samo u jednoj anegdoti Nikole Pašića, gde su bile dve suprotstavljene strane, a on je rekao jednima - u pravu ste, pa je onda rekao i drugima - u pravu ste, pa je ovaj treći rekao - pa kako i jedan i drugi mogu da budu u pravu?, a on kaže - i ti si u pravu. To je moglo da bude na početku 20. veka interesantno. Danas to više nije interesantno. Ljudi koji predsedavaju sednicama Narodne skupštine ne mogu da budu uzrok nesporazuma ili nešto što stvara konflikte u jednom normalnom radu Narodne skupštine. Smatramo da, jednostavno, to morate da rešite ili, u protivnom, da tražimo da u Danu za glasanje Narodna skupština konstatuje da je gospođa Čomić izvršila povredu Poslovnika i da konstatuje da ste vi izvršili povredu Poslovnika. Naravno, većina će da odluči da nije bilo povrede Poslovnika. I, koja je onda situacija? Stičem utisak da ovaj poslovnik treba malo i da se doradi. Ovde treba da se uvedu povrede Poslovnika dok predsedavajući kući spava, jer stičem utisak da gospođa Čomić ne sanja oblake, ptičice, nego kako sledećeg dana da što bolje prekrši ovaj poslovnik, da maksimalno dođu do izražaja retoričke sposobnosti po sistemu ''kumrovačke škole'', pričam ti priču a ništa ti ne kažem, i neke kupovine vremena. Vi iz Kumrovca kasnije se javite i izađite ovde. Znam da ste tu skoncentrisani, od Mojevićke, pa nadalje. Izvinjavam se na prezimenu, hajde. Znači, ovo mora principijelno da se reši. Ukoliko se ovo principijelno ne reši, onda je moguće da mi u Skupštini imamo jednu smešnu situaciju, da utrči neko iz obezbeđenja i kaže - imamo dojavu da je postavljena bomba, pa da bude kao vežba protivpožarne zaštite juče u Hagu. Kada više nisu imali šta protiv Vojislava Šešelja, ušao policajac i rekao - svi napolje, požarna vežba. Beže sudije, beži Tužilaštvo, Voja sedi i smeje se i gleda šta sve preko noći može neki blistav um da smisli. Znači, ova kršenja Poslovnika dok se spava ... (Predsednik: Prošlo je tri minuta.) ... Samo dve sekunde, zbog onog što sam dao prošli put mnogo više. Znači, dok se spava, razmišlja se o kršenju Poslovnika. Ne bi me iznenadilo da utrči šef obezbeđenja i da kaže - imamo dojavu da je bomba, samo da se razbeže ljudi, da javnost u Srbiji ne bi čula kojim putem ide Srbija sa ovakvom vlašću.
Gospodine Krasiću, potpuno ste u pravu. Nov zakon o Skupštini i izmene Poslovnika će sve eventualne nedoumice rešiti. U Danu za glasanje će, po predlogu gospođe Radete, poslanici odlučiti ko je eventualno i prekršio Poslovnik. Narodni poslanik Goran Mihajlović podneo je amandman kojim je predložio da se ispred člana 1. doda novi član. Vlada i Odbor za prosvetu predlažu da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima gospođa Radeta najpre, pa onda gospodin Veselinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada je Zakon o visokom obrazovanju donošen u Narodnoj skupštini, kada je bio tema ozbiljne rasprave, tada smo mi, srpski radikali, izneli svoj stav da je ovakav zakon izuzetno loš, da će taj tzv. bolonjski način studiranja, koji, uzgred rečeno, nije prihvaćen u većini zemalja EU, biti nešto što će uništiti generacije studenata, odnosno budućih diplomaca u Srbiji. Tada smo podsećali na ono vreme uvođenja tzv. Šuvarovog sistema u srednje obrazovanje u Srbiji. Svi, barem oni koje ja poznajem, osećaju se oštećenim za jedno opšte srednjoškolsko obrazovanje koje su u tom periodu propustili. Mislim da se, ministre, s tim slažete. Uostalom, kada smo govorili o tom zakonu i vi ste delili naše mišljenje. Kada je u pitanju visokoškolsko obrazovanje i kada je donošen ovaj zakon, upozoravali smo i tada vladajuću većinu koliku štetu će naneti primena ovog zakona u Srbiji. I tada smo govorili i sada ponavljamo da je mnogo manja šteta koja je u Srbiji za ovih osam godina nastala zbog kriminalnih privatizacija, zbog raznih afera, provizija itd., jer će sve ono što je materijalno jednog dana odgovorna vlast u Srbiji polako, za duži niz godina, svakako moći da vrati ili bar da dovede do neke granice koja će građanima Srbije omogućavati život dostojan čoveka, od čega su građani Srbije danas daleko. Ono što uništi Zakon o visokom obrazovanju, to su generacije mladih ljudi koji studiraju i koji se obrazuju po sistemu koji će od njih napraviti poluobrazovane ljude. Nemam nameru da uvredim nijednog studenta kada ovo kažem, jer sam sa mnogima razgovarala i svi dele to mišljenje. Dakle, mi smo prihvatili, inače to tako radimo, prihvatamo ono što niko neće. Podsećam, Bolonjska deklaracija nije obavezujuća. Da je obavezujuća, ne bi se zvala deklaracija. Nismo morali da srljamo i da sada dođemo u situaciju da menjamo zakon (samo dva člana). Čula sam, gospodine ministre, ili sam pročitala negde, da ste najavili donošenje novog zakona o visokom obrazovanju i zaista očekujem, s obzirom da su mi vaši stavovi iz ovog parlamenta kada smo bili kolege poslanici poznati, da će taj predlog zakona biti nešto što će uvesti jedan zdraviji i normalniji vid obrazovanja u Srbiji. Sada smo ovde, pred ovim izmenama zakona, tri člana, rekao bi čovek- pa, šta sad, tri člana zakona formalno se menjaju, ali ta tri člana zakona ili, bolje reći, jedan amandman gospođe Jorga, napravili su opšti haos i pometnju među studentima u Srbiji. Imamo najavu da će i danas studenti da se okupe. Ali, o čemu se tu radi? Evo, ja ću da vam pročitam, recimo, šta je urađeno na jednom od fakulteta, na koji je način, primenom ovog zakona i tom, rekla bih, pogrešno shvaćenom autonomijom na fakultetima, kako će se desiti da neki studenti nikako neće moći da završe započeti fakultet u roku koji predviđa ovaj zakon, a u svakom slučaju, veliki broj studenata, ne svojom krivicom, nego zbog nekog prelaznog roka, zbog nekih odluka koje donose studentski parlamenti, koje donose dekani fakulteta itd., desiće se da neki studenti uopšte neće moći da upišu ovu narednu godinu i da će ostati, da će u njihovom životu jednu godinu ukrasti Zakon o visokom obrazovanju, dakle bez njihove krivice. Recimo, na Stomatološkom fakultetu uslovni predmet za upis na četvrtu godinu do onog prošlog četvrtka bili su: anestezija, dermatovenerologija, bolesti zuba, stomatološka protetika, oralna patologija, a bezuslovni su: hirurgija, interna medicina, oftalmologija, genetika, ORL, neuropsihijatrija i infektivne bolesti. Odlukom Nastavničkog veća od 16. oktobra 2008. godine odlučeno je da je za uslov potrebna i anestezija, dermatovenerologija, bolesti zuba, stomatološka protetika i još neka druga dva predmeta po izboru, koji do 16. oktobra nisu bili uslov. Šta to sad znači? Da su studenti o ovome obavešteni na vreme, krajem prošle školske godine, možda bi imalo opravdanja i smisla, pa su možda mogli, imali su vremena da spreme još neke ispite, ali ovako su dovedeni u jednu neverovatnu zabludu, da oni od 16. oktobra za nekoliko dana moraju da spreme, na tom Stomatološkom fakultetu, još dva ispita, a zna se da su to teški ispiti, koji god da izaberu, i da je zaista nemoguće to da se uradi. Jedini način, gospodine ministre, da se prevaziđe ovaj problem jeste da se u ovoj nekakvoj prelaznoj godini omogući da svi studenti bezuslovno upišu narednu godinu, da to ne važi samo za apsolvente. Znate, isto je da li će neko da izgubi godinu života u toku druge godine studiranja ili u vreme kada je apsolvent. Potpuno je svejedno, on gubi tu godinu, pa gubi. Dakle, ako želite zaista da pomognete svim studentima, jedini način jeste taj da se omogući da se bezuslovno upišu sve godine, jer ako tako ne uradite, onda neće svi studenti, odnosno jedan popriličan broj studenata neće imati šanse da završi fakultet. Jedna grupa studenata, sa jednog fakulteta, bila je, gospodine Obradoviću, kod vas na razgovoru. Verovatno ste imali više grupa studenata, ali ja, iskrena da budem, ne želim da prepoznate o kome govorim, jer ne želim da ti studenti imaju bilo kakvih problema zbog toga što su se obratili poslaničkoj grupi SRS sa zahtevom da im pomognemo bar ovako što ćemo javno da iznesemo njihove probleme i zbog činjenice da studenti znaju kakav je stav SRS kada je u pitanju visoko obrazovanje i srednje obrazovanje i sada ću radi javnosti da ga ponovim. Stav SRS je, mislim ni srednje škole ni fakultete, da studenti ne treba da se upisuju polažući prijemni ispit, već da im vrata na fakultetu otvaraju diplome srednje škole. Mnogo smo govorili o tome, znate kako se jednim prijemnim ispitom može poništiti sve znanje koje su brucoši postigli u toku srednjoškolskog obrazovanja, i mi i dalje mislimo da svi treba da imaju istu šansu, da svitreba da upišu fakultet, da svi redovni studenti treba da se školuju besplatno, a oni koji nisu u stanju, iz bilo kog razloga, da završe fakultet u roku, onda oni, naravno, treba da plaćaju školarinu i to je način da se fakulteti finansiraju. Vi ste, gospodine ministre, nešto slično pre neki dan, odnosno ovih dana, pošto je to vrlo aktuelno i često ste davali izjave, takođe rekli da ćete se založiti i zalagati za besplatno školovanje i to je svakako nešto što zaslužuje podršku, ali nije dobro da se čeka sa tim. Opet se vraćam na ono što je sada sporno studentima koji ne mogu da upišu godinu zbog ovih promenjenih uslova. Može se desiti, recimo, da neki student, koji je inače dobar student, marljiv, vredan, u ovoj prethodnoj školskoj godini iz objektivnih razloga nije mogao da položi sve te predmete koji su uslov za upis godine, može se desiti da su imali neku tragediju u porodici, da su bili bolesni, da su morali da odu sa roditeljima jer su morali da idu poslom u inostranstvo. Dakle, postoje zaista objektivni razlozi protiv kojih mi ne možemo ništa i niko ne može ništa i takvi mladi ljudi će ostati bez mogućnosti da upišu narednu godinu, odnosno, u krajnjem ishodu, bez mogućnosti da završe fakultet u roku koji predviđa ovaj zakon. Nama je jasno, naravno, a jasno je, verujte, i studentima zbog čega se to tako radi. Iz jednog prostog razloga, što su fakulteti uveli enormno visoke školarine, nadam se da se s tim slažete, i da je to način da od studenata, odnosno njihovih roditelja, uzmu neviđeno visoke cifre novca. Mi to moramo da zaustavimo. Bez obzira što je to jedan od izvora načina finansiranja studenata, samofinansirajućih studenata, ali mi ne možemo na taj način da krpimo rupe i da teramo roditelje da prodaju imovinu da bi im deca mogla da upišu narednu godinu studija, kao samofinansirajući studenti. A neki ni to nemaju, pa će jedan broj vredne, pametne i inteligentne dece ostati bez mogućnosti da završi fakultet. S druge strane, ovo što je planirano ovim zakonom, opet podsećam, kada smo mi govorili da ćemo doći u ovu situaciju, do nemogućnosti primene zakona, tada nam se skupštinska većina smejala, a evo došlo vreme za naplatu i došlo, nažalost, ono što smo mi pričali da će se desiti. Zašto smo još došli u ovu situaciju? Zato što se studenti teraju, uslovno rečeno teraju, posredno, da studiraju na privatnim fakultetima. To nije dobro. Naravno, imamo mi svoje mišljenje i o tome, ali sad nije ni vreme niti imamo vremena da govorimo toliko o tome, ali u svakom slučaju nema razloga. Znate, ovo što se sada dešava je apsolutna i čista zloupotreba autonomije fakulteta. Ne možete vi nikoga da terate da studira na privatnom fakultetu ako on želi da studira na državnom. Ako pitate nas, državni fakulteti su još uvek prestižni u odnosu na privatne fakultete. Možda će jednog dana to da se promeni, ali kako sada stvari stoje, mi smo poprilično daleko od toga. Vi znate da svako može da otvori privatan fakultet. Znate kako se dobijaju akreditacije. Sve je to poznato svakom u Srbiji. Kolika je to zloupotreba, koliko je samo bivših ministara otvorilo fakultete, nikad nismo saznali, ni kako to oni dođoše do sredstava da direktno iz ministarske fotelje otvaraju fakultete (znate već koji ministri su u pitanju). Posebna je priča kako su to oni svi dobili akreditacije i kako su to svi njihovi fakulteti priznati, ali su priznati sve dotle dok student, završen, sa diplomom, ne dođe da se negde zaposli – e, tu onda postoji, naravno, problem. Evo, 15 minuta je zaista brzo prošlo. Izvinjavam se što sam prekoračila malo vreme. Reći ću samo još jednu rečenicu, zapravo postaviću pitanje ministru. Šta će se desiti sa fakultetima koji nisu izašli u susret studentima, kao što je ovaj Stomatološki, ima ih još, i da li je Ministarstvo spremno, i da li ima neku strategiju da pomogne studentima da svi bezuslovno ovu godinu upišu da bi mogli dalje da nastave da studiraju po zakonu? Ako to ne uradite, bićete odgovorni što će jedan veliki broj studenata izgubiti jednu godinu života zbog primene Bolonjskog procesa. Hvala i izvinjavam se zbog vremena.
Povredu Poslovnika reklamirao je narodni poslanik Zoran Krasić i ima reč.
Gospođo Đukić-Dejanović, vi znate da se, kada ja ukažem na povredu Poslovnika, radi o nekoj teškoj povredi. Zamolio bih vas da pogledate član 136. našeg Poslovnika i da bolje shvatite o čemu se radi. U predlogu ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju navedeno je da je Zakon o visokom obrazovanju usvojen 2005, da je bila 2006. godine jedna izmena i neko autentično tumačenje 2008. godine. Smatram da naš član 136. Poslovnika Narodne skupštine treba da se tumači i na sledeći način – da ukoliko Vlada, kao predlagač zakona, u roku od tri godine od dana donošenja nekog zakona predloži izmene i dopune zakona, onda ministar koji je bio na toj funkciji u vreme donošenja zakona treba da odgovara. To je vrlo prosto i jednostavno. Zašto? Zato što Narodna skupština nekih 70 zakona vrti već godinama. Izmene i dopune, izmene i dopune, izmene i dopune - čega? - istih zakona. Kada se ovde razmatra predlog zakona i kada mi ukažemo na probleme, onda ova strana, bez obzira na agregatno stanje, kaže - ne znate, niste evropski, ovo je najbolje, može na leba da se maže. Prođe godinu dana, onda se seti ministar da nešto nije u redu pa predloži izmene i dopune zakona. Hajde što se troši papir, hajde što se troši vreme, hajde što se troši vreme poslanika, ali dođe poneki amandman i ispadnu štrajkovi, demonstracije u državi. Zbog čega? Zato što prvi ministar, kada je predlagao ovaj zakon, verovatno nije bio razuman ili pri čistoj svesti, a mi smo ukazivali na probleme koji će da se dese. I evo, danas posle ove izmene i dopune koju ćete da usvojite, a ja se nadam sa tri-četiri povrede Poslovnika da ćete da se i skupite u dovoljnom broju, znači to što reklamiramo povredu Poslovnika je u funkciji da se skupite, pošto se teško skupljate, i stvarno pitanje je da li mi sad uopšte imamo Bolonjski proces u našem zakonu. Proces imamo, ali proces može biti benigan, a može biti i onaj drugi, ne daj bože. Ono što su se kleli ovde demokrate - to je najbolje, to će da bude - evo ga, sad se začepilo, stalo. Sad su naši studenti u jednom međuprocesu. Nisu u poziciji u kakvoj je bio, recimo, Srđan Milivojević, o trošku države se finansirao, završio fakultet, video gde se konji potkivaju i rekao - hajde evropske zakone ovde. E, sad ti evropski zakoni pogađaju moju decu, a ne tvoju decu. O tome se radi. Zato treba ovaj Poslovnik restriktivno da se tumači i da se ministri kažnjavaju ukoliko posle dve godine steknu naknadnu pamet i vide da su nešto loše uradili.
Zahvaljujem. U konkretnom slučaju radi se o izmeni i dopuni zakona iz 2005. godine, a Vladina politika, odnosno predlozi koji su nama dostavljeni, u skladu su, naravno, sa Ustavom i postojećim zakonima. Reč ima gospodin Zoran Šami, po amandmanu. Izvolite.
Gospođo predsednice Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se po ovom amandmanu. Ne mogu da govorim o onom drugom amandmanu jer neće biti rasprave pošto ga je Vlada prihvatila. Odmah da kažem svoj stav o izvornom tekstu izmena i dopuna zakona. Moje kolege iz DSS i ja smo izneli, i na osnovu onoga što smo tada pričali bilo je jasno da je DSS spremna da podrži izmene i dopune zakona sa svim onim obrazloženjima koja smo tada kazali, a koja sada ne želim da ponavljam. Međutim, u međuvremenu se pojavio amandman gospođe Jorge. Da na neki način amnestiram gospođu Jorgu, to je u suštini amandman vladajuće većine ili, ako hoćete, Vlade, koji je drastično promenio početnu ideju Predloga izmena i dopuna Zakona o visokom obrazovanju. Sad na osnovu tog amandmana, koji je postao sastavni deo ovog zakona jer ga je Vlada prihvatila, dolazimo u situaciju da pravimo od studenata dve potpuno različite kategorije. S jedne strane imamo one koji su se, kad su polagali prijemni ispit, bolje plasirali i ...
Molim vas, omogućite gospodinu Šamiju da se čuje i da nam se obrati.
Izvinjavam se vladajućoj većini, ali hteo bih nešto da kažem. Ako vas to ne interesuje, izađite napolje pa pričajte. Dakle, doći ćemo u situaciju da imamo dve kategorije studenata – jedne, koji su se upisali u startu na teret budžeta i druge, koji su se, bilo zato što su u nekom razredu srednje škole imali malo slabiji uspeh ili nisu imali svoj dan kad se polagao prijemni ispit, onda zasluženo upisali o svom trošku. Ali, nije zasluženo da kod upisa u drugu, treću, četvrtu godinu fakulteta i dalje sami sebe finansiraju iako, po odredbama ovog zakona, mogu imati daleko bolji rezultat nego neki koji su na budžetu. Amandman gospođe Jorge je na neki način zaštitio studente koji su na budžetu kao bele medvede, a istovremeno doveo studente koji sami plaćaju svoje školovanje u situaciju da, bez obzira što mogu ostvariti znatno bolji rezultat, i dalje plaćaju svoje školovanje. Doveo je i nas, mislim na državu, u ovom slučaju aktuelnu vladu, u situaciju da ipak jednog dana kaže da država ne može da plati za sve one koji ispune ove sada već snižene uslove, odnosno mi smo lestvicu značajno spustili, mislim da smo je spustili sa razlogom i opravdanjem ali, kažem, doći ćemo u situaciju da jedan veliki broj mladih ljudi s pravom bude nezadovoljan. Jer, zahtev studenata koji se sad čuje, da se svi oni koji ispune uslove upišu o trošku budžeta, potpuno je pravedan. Jedini je problem i bojim se da država neće imati novca da to sve isplati. Naravno, možemo se sada baviti demagogijom i obećavati studentima da ćemo videti kad budu rezultati, kad bude ovo, kad bude ono, ali na kraju svega toga, bojim se, neće biti ništa. Odmah da kažem, želeo sam da mi na Odboru za prosvetu ponovo razmotrimo celu situaciju u vezi sa amandmanom gospođe Jorge. Nažalost, predstavnici vladajuće većine nisu bili raspoloženi da otvaraju tu raspravu. Mislim da je to velika šteta jer smo možda nekim dodatnim amandmanom Odbora mogli da popravimo stvar. Ovako, ne ostaje nam ništa drugo nego da sačekamo da vladajuća većina izglasa sa sve ovim amandmanom ovaj zakon, a sa strane DSS obećavam da ćemo, čim se zakon pojavi u Službenom glasniku, predložiti nove izmene i dopune zakona u jedinom mogućem pravcu, a to je da će, što se tiče studenata koji će se finansirati iz budžeta, to biti onih prvih "en" studenata, i to ne po babu i po stričevima, nego po rezultatu i uspehu koji su postigli. Znači, prednost će imati oni koji imaju više bodova. U slučaju jednakog broja bodova odlučuje ''gol razlika'', tj. prosek na fakultetu. To je jedino moguće i ispravno da bi, s jedne strane, stvar bila pravedna, a s druge strane, da ostvarimo naše globalne državne interese, a i interese samih studenata, da se stimulišu da pokažu što bolji rezultat u svom školovanju. Žao mi je, mislim da su ove izmene i dopune zakona bile prilika, slušao sam početne diskusije, imam utisak da su sve poslaničke grupe podržale taj izvorni tekst, ali bojim se da je to tvrdoglavo insistiranje na nečemu što je vladajuća većina zamislila i što je realizovala kroz amandman gospođe Jorge, dovelo dotle da ćemo usvojiti jedan loš zakon i da ćemo vrlo brzo morati taj zakon da menjamo. Hvala.
Zahvaljujem. Povredu Poslovnika reklamirao je narodni poslanik Dragan Stevanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu čl. 103. i 104. Poslovnika. U članu 104. se kaže da su narodni poslanici dužni da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine, a u članu 103. stav 3. se kaže: za vreme govora narodnih poslanika ili drugih učesnika u pretresu nije dozvoljeno dobacivanje, odnosno ometanje govornika na drugi način kao i svaki drugi postupak koji ugrožava slobodu govora. Gospođo predsedniče, dužni ste da obezbedite uslove za one koji žele da govore, da se obrate Skupštini i javnosti sa ove govornice. Uslovi za tako nešto nisu postojali ni malopre, ni kada je govorila gospođa Radeta, ni prethodni kolega koji je govorio o amandmanu. Mogu da razumem nezadovoljstvo leve strane kada govorimo i pozivamo se na Poslovnik, ali insistira se na dnevnom redu. Prešli smo na dnevni red i govornici sa ove govornice moraju da se nadvikuju sa ljudima sa leve strane. Koliko god vi navodili manjkavost ovog Poslovnika, mislim da je on u članu 86. dao prostor za sve vas koji ne želite da slušate raspravu da idete, da napustite sednicu i da dođete u Danu za glasanje. Gde ćete vreme da provodite, sasvim je svejedno, nije bitno. Kada će biti Dan za glasanje - ni to nije bitno, ali do tada možete da idete, da lepo pričate i razgovarate ili za šankom ili dole u restoranu. Prema tome, molim vas da omogućite poslanicima koji žele da govore da govore u normalnim i primerenim uslovima. Smatram da je došlo do povrede Poslovnika. Ukoliko ne budem zadovoljan odgovorom, svakako ću tražiti da se u Danu za glasanje o tome Skupština izjasni. Svakako, iskoristio bih vreme na jednu opasku koju ste malopre rekli, da vi nemate strah od narodnih poslanika. Nemate razloga, svakako, ni da imate, ali bih zamolio i vas i sve ostale koji mogu u ovom slučaju da reaguju da ozbiljno shvatite jednu sugestiju, odnosno reakciju jednog od vaših kolega narodnih poslanika, gospodina Vladana Jeremića, koji je izneo problem koji se njemu desio juče ili prekjuče, sasvim svejedno. Naime, na vratima njegovog porodičnog stana neko je nacrtao kukasti krst, nacističku svastiku i na vratima je ostala stopa čizme kojom su vrata udarana. Gospodin Jeremić je uredno pozvao policiju, prijavio slučaj policiji. Međutim, iz razgovora sa njim, na osnovu određenih zaključaka, čini nam se da je nadležni državni organ prilično indolentno reagovao u ovom slučaju. Zato vas molim da iskoristite svoj autoritet, pokažete stvarno brigu za svoje kolege narodne poslanike i apelujete kod nadležnih državnih organa da posao odrade kako treba i počinioce privedu pravdi. Hvala vam.
Zahvaljujem. O tome da li je bilo povrede Poslovnika u vezi sa redom, prosto, nisam htela da vas iritiram, zato što ne bih striktno mogla da podelim povredu Poslovnika u vezi sa narušavanjem atmosfere ovde na jednu stranu. Pogledajte kako sada trenutno izgleda sala; ko stoji, a ko s kim priča. Prosto, nisam htela da vam odgovorim jer nisam mogla da se složim s vama da povredu Poslovnika o kojoj ste vi govorili usmerimo i fokusiramo samo na jednu stranu parlamenta. Želite li da se izjasnimo u Danu za glasanje? (Da.) Hvala, biće tako. Gospodin Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, želim samo na nekoliko minuta da skrenem vašu pažnju sa veoma važne tačke dnevnog reda, a vas, gospođo Đukić-Dejanović, da upozorim da bezgranično strpljenje, koje imaju poslanici poslaničke grupe ''Napred Srbijo'', nije na izmaku. Cilj koji smo sebi postavili je veoma visok. Ali, juče je došlo do incidenta na sednici Odbora za industriju, kada predsednik Odbora gospodin Buha nije dao reč narodnom poslaniku Zoranu Antiću i rekao mu je: Vi ne možete da dobijete reč zato što niste narodni poslanik. Gospodin Zoran Antić nije mogao da učestvuje u radu Odbora za industriju zato što jedan poslanik tumači da li je on poslanik ili nije. Ako to padne na jednog poslanika, onda od ove skupštine nema ništa. Zato vas molim, gospođo Đukić-Dejanović, ili da obezbedite da se sednica Narodne skupštine odvija u skladu sa onim što je poslanik pre mene tražio, a to je da onaj ko nema šta pametnije da radi ode do restorana, onaj ko u životu nije ništa radio nego samo ume da lupa u klupu, da ode do restorana, ili da obezbedite da odbori i sednica Narodne skupštine radi ili da podnesete ostavku. Predsednik Narodne skupštine predstavlja i zastupa Narodnu skupštinu. Ako niste u mogućnosti da rešite ovaj problem, možda će neko drugi moći da ga reši. Ako nema tog u vašoj vladajućoj koaliciji, ajmo na izbore. Ali, da ovde neko, za koga niko nije dokazao da nije poslanik, a ima uverenje da je izabran kao narodni poslanik... (Ne liči to na tebe, Todoroviću, ti si ozbiljan čovek. Hajde ovi što ne znaju šta će drugo u životu, razumem, oni neka lupaju, ali šta ti lupaš? Ti vrlo dobro znaš da je to njima poslednje lupanje u ovim klupama.) Dakle, poslednji put vas molim, gospođo Đukić-Dejanović, obezbedite da se poštuje dostojanstvo svakog narodnog poslanika, a vas, drage dame i gospodo lupači, pozivam da jednom u Sava centru napravite nešto slično onome što smo mi u stanju, pa onda lupajte do mile volje.
Htela bih da se pridružim konstatacijama gospodina Dragana Stevanovića i gospodina Nikolića, da treba da pravimo radnu i dostojanstvenu atmosferu u Skupštini, ali složićemo se da zaista i moji apeli, a posebno kažnjavanje, to ne mogu da regulišu. Molim sve da uzmemo učešće u stvaranju takve atmosfere. Gospodin Batić Vladan, po Poslovniku. Prvo se javio gospodin Batić, pa Krasić, pa Aligrudić, pa Todorović. To je redosled.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam takođe član Odbora za industriju i tražio bih objašnjenje. Ne bih da arbitriram između dve suprotstavljene opcije nekada integralne SRS, naročito ne bih da bilo koga u tom sukobu favorizujem, a nikako ne one koji pokušavaju da se predstave kao evropska desnica. I jedna i druga strana su daleko od evropske desnice, ali stoji činjenica da se na sednici Odbora za industriju dogodilo nešto što zaista nije u duhu Poslovnika, niti je u duhu normalnog rada Narodne skupštine. O čemu se radi? Održana je sednica Odbora. Odbor ne može da donosi nikakve pravne akte. Bilo je više predloga da se donese zaključak Odbora. Ako bi se donosio zaključak odbora, i kada bi to bilo moguće, postavljam to hipotetički, onda predlog mora da bude u pisanoj formi. Gospodin Milorad Buha je, na bazi onoga što se čulo u diskusiji, usmeno formulisao predlog nekih zaključaka i, da ne dužim dalje, stavio to na glasanje. Za taj zaključak glasao je i gospodin Zoran Antić. Reklamirao sam povredu Poslovnika. Rečeno je i vidim danas u novinama se konstatuje da je taj zaključak dobio većinu. Onda se gospodin Antić javio za reč. Predsednik Odbora za industriju gospodin Milorad Buha mu nije dozvolio da učestvuje u diskusiji, sa argumentacijom da on građanima ne daje reč, ali kaže - glasanje je u redu.Pa, kako je glasanje u redu ako građanin nema pravo da glasa? Bilo bi smešno da nije tragično. Gospođo predsednice, vaša je obaveza da regulišete način funkcionisanja Skupštine i njenih odbora, da se ova situacija ne bi dogodila, jer niko nema pravo da drugome oduzima reč zato što on misli da taj drugi nema status narodnog poslanika. Što se tiče priče o gasu, ona će se nastaviti. Ovde, za ovom govornicom, nju su pokrenuli, između ostalog, i neki koji su za tu situaciju najodgovorniji, ali ne mogu sada da uzimaju proviziju. Oni su uveli proviziju u nabavku gasa, mislim na gospodu iz G17. Sada, kada toga nema, sada je za to kriv neko drugi. Čovek se češe tamo gde ga svrbi. Hvala vam.
Krasić Zoran, po povredi Poslovnika.
Gospođo Đukić-Dejanović, u skladu sa Poslovnikom i članom 27. moram vas da optužim za ovu situaciju, jer ne bih mogao da optužim odsutnog Borisa Tadića. On, čovek, leti po zemlji i inostranstvu, njega navodno ovo ne interesuje, međutim, ovo što je on zakuvao, vi, koji ste većina, morate da pojedete. To je sudbina parlamentarizma, to moram da vam kažem. Ja sam postupio, ili SRS je postupila, po vašem uputstvu i mi smo krenuli tim pravnim putem. Podnete su tužbe, podnete su krivične prijave. Radi se o opštepoznatim stvarima. Zamolio bih vas da svoj autoritet iskoristite i zadužite Republičkog javnog tužioca da što pre postupi po toj krivičnoj prijavi. Kako hoće, može i da je odbaci, da je odbije. Ako je odbaci i odbije, SRS kreće sa svojim sistemom pravne zaštite. Ali, da je situacija neregularna, to je činjenica. Mene prosto čudi da vi neke ne upozoravate ovde kada se pozivaju na neka uverenja. Postoji 78 uverenja o izboru za narodne poslanike i u njima piše: SRS-dr Vojislav Šešelj. Stalno vam potenciram: mi tražimo 78 mesta, tražimo mesto predsednika Administrativnog odbora, što nam pripada, i zastupljenost u toj srazmeri. Ne shvatam da dozvoljavate da izađe ovde neko da landara svašta. Ne može, mora da ima neki legitimitet. Vi ste napravili jednu stranku ne poštujući Ustav i zakon. Da ne pričam o moralu, to je odavno zgaženo, ovde u Skupštini je nastala jedna nova stranka, režimska stranka Borisa Tadića i sada imamo Borisa plus ... da ne pomenem, pošto to ne uzimamo u usta. Evo ga, pobeže. Eto, to je moja sudbina. Neću više da pričam, čim je pobegao.
Zahvaljujem. U vaše ime, u ime narodnih poslanika, i u svoje ime, molim sve organe koji treba da donesu odgovarajuće odluke da u što bržoj dinamici, a u skladu sa zakonom i Ustavom, postupe i o tome nas obaveste. Do tada, složili smo se da ćemo raditi u ovakvom ... (Zoran Krasić, sa mesta: To smo se mi složili sa Čomićkom.) ... Jesmo, jesmo. Predsednik vaše poslaničke grupe ... naravno da vi imate drugačiji stav... Molim vas, tražili ste od mene, u obavezi sam da vam odgovorim. Vama je, kao čoveku koji dobro poznaje pravnu nauku, i koji i Ustav i zakone dobro tumači i dobro poznaje, sasvim jasno da će odluke koje budu doneli određeni organi biti obavezujuće za sve nas, a zaista pozivam sve kompetentne i aktere rada tih organa da maksimalno dinamično rade, da ubrzaju svoj rad i o tome nas obaveste. A vas molim da do tada imamo jednu atmosferu koja će ipak biti u skladu sa sugestijama koje vi sami dajete, da treba da postoje i vladaju u ovoj skupštini dostojanstvo i rad. Gospodin Miloš Aligrudić, po Poslovniku. Izvolite.
Hvala, predsednice. Na osnovu člana 100. stav 1, a u vezi sa čl. 225. stav 1. i 226. Vrlo uskoro krećem na KiM da bih se susreo u svojstvu potpredsednika Parlamentarne skupštine Saveta Evrope sa članovima porodica nestalih lica, u okviru parlamentarne istrage koju Savet Evrope upravo sprovodi i povodom navoda u knjizi Karle del Ponte. U vezi sa tim, pošto ću uskoro morati da odem, a član 225. stav 1. kaže da narodni poslanici moraju da budu obavešteni, imaju pravo da budu obavešteni o svemu što je od značaja za njihov rad, ovu priliku koristim da ih obavestim o svom stavu o zakonu koji je na dnevnom redu, a povodom amandmana koji se danas raspravljaju, što garantuje da ću biti jako kratak u okviru vremena koje mi je na raspolaganju. Osnovni tekst zakona kada je donet, a donet je za vreme prve vlade Vojislava Koštunice, bio je posledica konsenzusa zainteresovanih grupa, počev od univerzitetskih radnika do studentskih organizacija. Na kraju krajeva, više ljudi u Ministarstvu prosvete je bukvalno danonoćno radilo na tekstu tog zakona dok on nije usvojen. Tada je bio postignut jedan dogovor, što mora javno da se kaže, između univerziteta s jedne strane, Studentske organizacije s druge strane i Ministarstva prosvete, da taj zakon, takav kakav je donet, u obliku u kojem je bio iznedren, može kasnije i treba kasnije da trpi određene izmene u zavisnosti od toga šta praksa pokaže od deficita tog zakona u njegovoj praktičnoj primeni. Taj dogovor ne treba da se zaboravi. On je bio sastavni deo jednog konsenzusa kada je reč o zakonodavnoj inicijativi. Jer, iako je Ministarstvo, Vlada, zapravo inicijator tog zakona, Skupština ga je donela. Očigledno je da se i određeni drugi faktori u ovom društvu, drugi segmenti društva, moraju pitati kada je reč i o samom tekstu zakona, i o samoj primeni tog zakona i o eventualnim promenama. Pošto je ovo što je sad učinjeno, amandman Jagode Jorge i prihvatanje tog amandmana od strane Vlade Republike Srbije, zapravo pokvarilo taj konsenzus i razočaralo jednu veoma značajnu zainteresovanu grupu kada je reč o primeni ovog zakona, to znači da DSS svakako za ovaj zakon sada neće glasati, bez obzira na pozitivne namere koje su postojale u samom početku, kada je predlog teksta izmena zakona došao pred nas, jer tada smo imali drugačiju nameru. Ali, moram ponoviti ono što je prof. Šami pre mene rekao, da će DSS, išavši za tragom ovoga o čemu sam maločas govorio, čim ovaj zakon stupi na snagu, a verujem da će biti većinom glasova donet, jer vladajuća većina uvek tako radi, svakako podneti novi predlog zakona o izmenama i dopunama ovog istog zakona, ali polazeći pre svega od komunikacije, za koju se nadamo da ćemo je imati i sa studentskim organizacijama i sa nadležnima iz univerziteta kako bi se došlo do nečega što je konsenzus u primeni ovog propisa. Jedino na taj način možemo da funkcionišemo, a ovo što je vladajuća većina proizvela (da li namerno ili slučajno) ovom prilikom svakako je nešto što našem društvu i univerzitetu uopšte ne treba. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Todorović, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članu 104 – narodni poslanici dužni su da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine. I vi, gospođo predsedavajuća, trebalo bi da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine. Nažalost, omogućili ste da se u Skupštini Srbije na najbrutalniji način krše Ustav i zakon. Dozvolili ste ljudima i jednom čoveku koji je priznao da je uzeo stranačku dokumentaciju da bude poslanik i da ova skupština zbog toga sve vreme ima problema u radu. Kako mislite da prevaziđete ovu situaciju? Tako što ćete pustiti da sve ovo traje, računajući da će vam u datom momentu zatrebati pomoć, da će vam zatrebati određen broj poslanika, oni koji su oteli mandate SRS-u, i nastavićete da omogućavate političku prostituciju, koja je bila i ranije, ili stočnu pijacu, kako su to neki nazivali, pa da šetaju ovom skupštinom i pokušavaju da časne ljude privole ne bi li napustili Srpsku radikalnu stranku. Gospođo Dejanović, vi ste za to odgovorni. Što se tiče morala i časti, oni su pokazali ko su. Vi juče niste bili, između ostalog, na sednici Skupštine kada sam ja pokazivao potpise poslanika i zahtev od strane SRS, jednog potpredsednika Skupštine, za smenu predsednika Administrativnog odbora, koju je potpisalo i dvoje poslanika. To je bilo 9. septembra. U to vreme su potpisali i posle par dana... nisu oni pljunuli na potpis, nego na sebe. Eto, kakvi su to ljudi. I oni govore o moralu. Oni govore da su budućnost Srbije. Ako su budućnost Srbije oni koji kradu, jadna je Srbija kojoj će oni biti budućnost. Oni su od stranke ukrali mandate i ne samo da nemaju budućnost, nego su završili. A da li će SRS sedeti u ovim klupama ili ne, to će se videti. U svakom slučaju ... (Predsednik: Vreme.) ... sedeće svojom zaslugom i glasovima građana Srbije. Što se tiče toga da li neko lupa ili ne, nije to mnogo važno. Izgleda da su neki potpuno prolupali.
Po Poslovniku, Savić Nikola; zatim gospodin Krasić.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu Poslovnika, član 27. Da podsetim, to je član koji se odnosi na predsednika Narodne skupštine. Citiraću stav 4. ovog člana: "Predsednik Narodne skupštine stara se o blagovremenom i usklađenom radu radnih tela Narodne skupštine". Dakle, između ostalih zadataka, i to je posao predsednika Narodne skupštine. Naravno da treba uskladiti rad radnih tela Narodne skupštine sa zakonom, Ustavom, sa Poslovnikom i sa parlamentarnom praksom i da sastav tih radnih tela treba biti srazmeran broju osvojenih mandata na izborima i raspodeljen prema strankama. Međutim, u ovom parlamentu viđam određenu grupaciju ljudi koji nisu narodni poslanici. Moram da podsetim gospođu Đukić-Dejanović na koji način se osvajaju mandati. Da ne idem naširoko, postoje dva osnovna uslova. Prvi uslov je da se učestvuje na izborima i drugi uslov je da se pređe cenzus, odnosno prirodni prag kada su u pitanju pripadnici nacionalnih manjina. Ova grupacija ljudi, koja sedi u ovom parlamentu, ne ispunjava nijedan od ova dva osnovna uslova. Šta više, oni su pre neki dan i javno, pred celokupnom javnošću Srbije, priznali da nisu učestvovali na izborima, da su pet i po meseci nakon izbora osnovali svoju stranku. Naravno, svako ima pravo da osnuje svoju stranku, nemam ništa protiv toga, ali čini mi se da je za dan osnivanja stranke možda trebalo da izaberu 5. oktobar, dan koji je primeren i njihovom ponašanju i njihovim manirima, jer znamo šta je bilo jednog 5. oktobra pre osam godina. Oni su, otprilike, i pokušali jednim blickrigom da naprave 5. oktobar u SRS ali, na svu sreću, nisu uspeli. Međutim, oni su za dan osnivanja svoje stranke uzeli jedan od najtužnijih datuma u istoriji srpskog naroda, a to je dan kada je već pre koliko godina, svi to dobro znamo, streljana jedna čitava generacija đaka u Kragujevcu. Da bude ironija veća, takav datum je uzeo jedan čovek koji je rođen baš u Kragujevcu. Naravno, ko pita njega? Ne pita se on, za te stvari se pitao američki ambasador Kameron Manter, koji je bio prisutan na tom skupu i koji je rukopoložio Tomislava Nikolića.
Narodni poslanik Zoran Krasić, po Poslovniku.
Pozivam se na čl. 27. i 104. jer mislim da je urađena povreda. Naravno, moram vas da prozovem, pošto Borisa Tadića nema. On neće da se pojavi u ovoj sali jer je napravio svoju stranku, on je sada u fazi kada ima teranje da se miri, potpisuje neke deklaracije, uspostavlja neko jedinstvo, miri se sa svima i svačim itd. Javio sam se zbog toga što stičem utisak da vam, gospođo Đukić-Dejanović, verovatno nešto smeta kada svoje lično saznanje na neki način sputavate. Problem je mnogo veći kada postoji kompletno saznanje u srpskoj javnosti. Kompletno saznanje u srpskoj javnosti je ... (Nešto nije u redu sa čovekom, ima problema. Znam da je u kući skinuo sva ogledala, jer pucaju čim se pogleda.) Gospođo Đukić, postoji saznanje i ono se zasniva na priznanju. Jedan čovek je rekao: "Uzeo sam ostavke, izgubio sam ostavke". Učinio je službenu ispravu neupotrebljivom i ona nije dostupna. Na bazi tog saznanja, to je opštepoznata činjenica, može da se primeni ono što je u članu 102. stav 2. Ustava Republike Srbije. Ali, Boris Tadić to neće da uradi. Mora javnost u Srbiji da zna: ovo osuđuju sve političke stranke, samo Boris Tadić (ne cela DS, samo Boris Tadić) kaže: neka ih, treba da pritiskaju radikale i nacionalno osvešćeni deo populacije u Srbiji i treba da služe kao sredstvo pritiska prema tajkunima. Zapamtite, ovde nema ideologije. Finansiraju jedni tajkuni da se stisnu drugi tajkuni. Kad se oni dovoljno budu stisli, onda će ti drugi tajkuni da plate, da ne bi bilo daljeg stiskanja. Ako uđu u parlament, biće dobro jer će moći to da legalizuju, a neki vrapčići pričaju da je to rađeno nekoliko poslednjih godina od strane onih koji su pre nekoliko dana napravili stranku koja nije učestvovala na izborima. Mi svi znamo da se radi o građanima, manje ili više uzornim, ovi novi što dolaze verovatno uzorni, a ovi što prave sa korenom, oni nisu uzorni. Gospođo Đukić-Dejanović, da li vi možete da zamislite situaciju da uzmete iz Gradskog odbora SPS Kragujevac laptop, pa onda izađete iz stranke, a laptop se vodi kao vlasništvo vašeg opštinskog odbora? Da li biste vi vratili taj laptop? Vratili biste, u to sam siguran.
Govorite 30 sekundi duže, gospodine Krasiću.
Znam da biste vi vratili, ali ima još nekih u Kragujevcu kojima ne pada na pamet da vraćaju.
Gospodine Krasiću, vama je sasvim jasno da u funkciji predsednika Skupštine niti mogu, niti je logično, da se bavim eventualnim istražnim radnjama ni krivičnim postupkom. Zna se ko to radi ako ima elemenata za delo o kome vi govorite. Vaša sugestija meni, šta ja treba da radim, apsolutno nije primerena. Vi to dobro znate, ali moram zbog javnosti da kažem ovo što kažem. (Dragan Todorović, sa mesta: Pitao je i za laptop.) Što se tiče toga, on je sam rekao šta bih uradila. Marina Raguš, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu čl. 225. i 226. Poslovnika. Gospodinu ministru Obradoviću se na prvom mestu zahvaljujem što je prisutan u raspravi o ovoj tački dnevnog reda. Da vas obavestim da je SRS pre izvesnog vremena tražila da se obrazloži zašto je osam fakulteta Beogradskog univerziteta povisilo cene školarina do 60%. Takođe smo tražili, pokušavajući da pronađemo nadležnost poslanika, da nam se transparentno prikaže troškovnik, odnosno gde pare studenata odlaze po fakultetima. Naprosto, skoro da sam uverena da ćete vi dati sve od sebe da situaciju i status akademskih građana u srpskom društvu unapredite, a mi ćemo se truditi, sa naše strane, da toj priči zaista argumentovano pripomognemo. Sada se obraćam predsednici Skupštine Srbije gospođi Đukić-Dejanović. Takođe sam uverena da ćete vi dati sve od sebe da od nadležnih pronađete odgovor i hitnu reakciju po novonastaloj situaciji i priznanju Helene Rante o okolnostima koje su se desile 1999. godine u selu Račak. Ona je pre izvesnog vremena rekla da je zapravo bila primorana da falsifikuje izveštaj koji je bio osnov agresije na SRJ. Mi, takođe, podsećamo da je SPS bila prva koja je skrenula pažnju na užasan falsifikat koji je poslužio kao osnov podizanja optužnice ubijenog nekadašnjeg srpskog i jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića. Još jedna novonastala situacija, koja je vrlo opasna po nacionalni suverenitet i integritet Republike Srbije, a tiče se nečega o čemu poslanici nisu obavešteni. Potpisan je sporazum koji se tiče učešća SAD u misiji Euleks na Kosovu i Metohiji. Stoga vas, gospođo Đukić-Dejanović, molim da promptno reagujete po ovom pitanju. Dakle, 80 policajaca američkih državljana učestvovaće u misiji koja će biti operativno sposobna od decembra ove godine. Znači, ovo je vrlo važna situacija, koja bi trebalo da se ispita, sa jednim naznačenjem koje nas je sablaznulo, ali nije iznenadilo, s obzirom da master rasa, američka rasa, to sprovodi svuda u svetu, gde se, između ostalog, insistira, prema sporazumu kaže se – Vašington će obezbediti da njegovi funkcioneri vrše Misiju u skladu sa zajedničkom akcijom i operativnim planom Euleksa, a bilo koja disciplinska mera ostaće u nadležnosti Amerike i status američkih članova Misije biće u ekskluzivnoj pravnoj nadležnosti SAD. (Predsednik: Vreme.) Izvinjavam se zbog prekoračenja, samo da završim misao i hvala vam na razumevanju. Gospodinu predsedniku američke ambasade poslanički klub SRS ovim skretanjem pažnje poručuje da je preživeo udar i da će nastaviti i istrajati na stvaranju jake nacionalne države Srbije. Hvala.
Deo sadržaja vašeg govora je bio juče iznet i gospođa Čomić vas je uputila na Odbor za Kosovo i Metohiju, ali je očigledno da ste je vi danas proširili novom temom. Mislim da bi, u okviru Skupštine, Odbor za bezbednost mogao biti kompetentan za tu temu. Zahvaljujem. Reč ima gospodin Mirko Čikiriz, po Poslovniku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Zamolio bih sve narodne poslanike da stalno imaju na umu jedno: javnost nas gleda i svi mi svojim doprinosom dajemo značaj, podižemo rejting ovoj instituciji ili je svojim nastupima urušavamo. Ovde je ministar prosvete, javnost je vrlo zainteresovana za zakon koji je na dnevnom redu, a mislim da kolege iz SRS i novoformirane stranke ne bi više trebalo da opterećuju javnost svojim međusobnim razmiricama. Mi, čak, sumnjamo da je tu možda bilo i nekog dogovora da se podele u dve kolone, pa da posle zajednički naprave apsolutnu vlast. Jer, vidite, i novoformirana stranka kaže da je osnovana na principima Srpske radikalne stranke i da će u potpunosti programski slediti ono što su radili 18 godina. S druge strane, gospodin Vučić kaže da je tek pre mesec dana sazreo i video da je politički lutao, što može biti trik da se privuku neki glasovi koje niste mogli da privučete. Prema tome, mi ćemo ceniti političko delovanje i jedne i druge stranke u budućnosti, ali molio bih zaista da se vratimo tački dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospođa Vjerica Radeta, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Đukić-Dejanović, vidite, kada biste se vi pridržavali Poslovnika Narodne skupštine, čl. 27. i 104, po kojima sada intervenišem, onda bi svakako rad ovog parlamenta bio mnogo efikasniji. Vi dozvoljavate, počele su i kolege iz drugih stranaka da reaguju, da sa ovog mesta govore neki koji nisu narodni poslanici, koji se ovde pojave s vremena na vreme. Naravno, što se nas tiče, ne treba ni da se pojavljuju jer im ovde nije mesto. Morate da razumete da ste jedini u obavezi da dogovorite već nekako sa Borisom Tadićem, kažite mu da imate problema u vođenju ovog parlamenta, u vršenju svoje funkcije, zato što on ne dozvoljava ljudima iz njegove stranke da postupe u skladu sa Ustavom Republike Srbije. Ako vi ovde imate narodne poslanike koji vam kažu da su podneli ostavke SRS-u, da su svoje mandate u skladu sa Ustavom poverili SRS-u, ako imate 60 ljudi koji vam to potvrde i koji vam kažu da im je tamo neko iz Bajčetine rekao da je njihove ostavke izgubio, odnosno ukrao, odnosno nesavesno se ponašao sa tuđom stvari, zar vama to nije dovoljno da postupite u skladu sa članom 102. stav 2. Ustava Republike Srbije, koji kaže da narodni poslanik može da raspolaže svojim mandatom tako što može da ga poveri političkoj stranci? Mi smo svoje mandate poverili političkoj stranci. Naravno, verovatno ćete reći, jer imate običaj da to kažete, da su neki drugi organi nadležni za to. Da, podneli smo krivične prijave za kriminal, za krađu, protiv Tomislava Nikolića i nećemo stati sa tim. Podnećemo i, gospodine Krasiću, prijavu da nam vrati dva laptopa. Dva laptopa je ukrao, nije jedan. Dakle, to je nešto što mi radimo u drugom redovnom postupku, a od ovog parlamenta, odnosno od vas, gospođo Slavice Đukić-Dejanović, tražimo da nam omogućite da mi, narodni poslanici SRS, ovde iznosimo stavove, ideje i ideologiju SRS-a, čiji je predsednik dr Vojislav Šešelj. A to šta neko kaže kad ovde izađe, pa to je potpuno nebitno. Znate kako narod kaže – nije šta mi je rekao, nego ko mi je rekao. Takva moralna gromada, neko ko je... (Predsednik: Vreme.) ... (završavam, hvala) toliko moralno nisko pao, zaista se ne dotiče nikog od nas, bilo šta da izgovori.
Gospođo Radeta, gospodin Boris Tadić je o politici i o ingerencijama Skupštine sigurno vrlo obavešten. Nikako ne mogu biti transmiter između vas i njega. Političku atmosferu u Skupštini mu, pretpostavljam, prezentiraju mnogi poslanici SRS. Dakle, vi na ovaj način, posredstvom medija, želite... A to o čemu vi govorite, da treba sa njim da se porazgovara, to čine oni ljudi koji su mu ideološki najbliži. Iako smo napravili pomirenje, iako su nam programi u velikom delu identični, ja tu funkciju nikako ne bih mogla da preuzmem na sebe. Što se tiče daljeg rada, Marina Raguš reklamira povredu Poslovnika ponovo. Izvolite.
Na osnovu čl. 225. i 226, kao i povrede dostojanstva narodnih poslanika, članova poslaničkog kluba SRS. Gospodine Čikiriz, ovde se zaista ne radi o ličnom sukobu, ovde se radi o sukobljenim dvema ideologijama. Srpski radikali su u potpunoj medijskoj blokadi. Mi na određene stavove ne možemo drugačije da odreagujemo nego ovako, za skupštinskom govornicom, u okviru onoga što nam Poslovnik Narodne skupštine dozvoljava. Izvinjavamo se ako to vama remeti pažnju i koncentraciju, i ne dozvoljava da se radi po utvrđenom dnevnom redu, ali, naprosto, naš mandat jeste da svakodnevno skrećemo pažnju na svakodnevni život u Srbiji i na demokratske tekovine koje su obećane 2000. godine pod definicijom prethodnog totalitarnog perioda. Ono što je bilo aktuelno u javnosti u poslednje vreme, evo prilike da se odgovori konačno na to. Čovek koji je, kako tvrde neki, podredio interes Srbije svom ličnom interesu, nalazi se u Haškom tribunalu i to, zamislite, u pritvorskoj jedinici, već punih šest godina, sa konstantnom derogacijom prava na pravično suđenje, samo zato što je stao na put totalitarnoj ideologiji jedne svetske sile. Dakle, samo ću vas podsetiti na to, a javnost, naravno, zahteva i traži to od nas, da je taj čovek svojevremeno rekao da se srpski narod našao na putu totalitarnoj ideologiji, koja deset godina pokušava da ga proguta. Prvo celog, a kako to, zbog očajničkog otpora srpskog naroda, nije mogla, onda ga čereči deo po deo. Oteli su nam srpsku Bosnu, srpsku Hercegovinu, srpsku Makedoniju, srpski Dubrovnik, srpsku Dalmaciju, Liku, Baniju, Kordun, Slavoniju, srpsku Baranju, okupirali Kosovo i Metohiju, prelaze na Crnu Goru, rašku oblast i Vojvodinu – ovo je dr Vojislav Šešelj, nekada profesor Pravnog fakultetau Beogradu, napisao pre izvesnog broja godina i, nažalost, kao što vidite, to se upravo dešava sada. A to je odgovor, i dužni smo to da kažemo našim glasačima i širokoj javnosti u Srbiji, na to koliko je taj čovek svoj lični interes podredio nacionalnim interesima srpskog naroda. S ove govornice vrlo otvoreno poručujemo svim zapadnim diplomatijama da Srpska radikalna stranka jeste preživela i nastaviće da sprovodi dosledno ideologiju srpskog nacionalizma. Dakle, evo, sa ovog mesta vam poručujemo da ćemo zajedno sa Noamom Čomskim, Edvardom Hermanom, Majklom Mendelom, Jelenom Guskovom i svim najvećim svetskim intelektualcima (izvinjavam se zbog prekoračenja, završavam ovu misao), uspeti da uruše neoliberalnu totalitarnu ideologiju američke administracije, i Vašingtona i Brisela, i da stvore jaku srpsku nacionalnu državu.
Gospodin Zoran Krasić, po Poslovniku.
Gospođo Đukić-Dejanović, moram da vas obavestim da ste pod nekim uslovima vi i v.d. predsednika Republike Srbije. Moram da vas obavestim da ste i predsednik Narodne skupštine. Moram da vas obavestim da ste, prema svim našim saznanjima, i patriota i čestit čovek, koji drži do morala i do svega onoga što su ljudske osobine, i to pozitivne, dobre ljudske osobine. Moram da vas obavestim da je ovo pitanje, koje je već mesec i po dana u žiži interesovanja i u Narodnoj skupštini, opštepoznato, rešivo i rešeno. Vi samo treba da sa gospodinom Tadićem popijete jednu kaficu i da mu kažete da je njegova namera otkrivena, da se zna šta je osmislio. I moram da vam kažem da se Narodna skupština nalazi u jednom nelegalnom stanju. To nije prvi put. Nekada je Narodna skupština imala, po knjižicama i onim instrumentima za glasanje, 317 poslanika, u jednom periodu, malo dužem, 287 poslanika. I moram da vam skrenem pažnju, gospođo Đukić-Dejanović – svi oni koji vam kažu da ovo pitanje treba da se reši pred Ustavnim sudom, lažu vas. Ovo pitanje ne može da se reši pred Ustavnim sudom. Samo vas podsećam da je u jednoj sličnoj situaciji, kada je bio stari ustav (novi ustav je u tom pogledu daleko jasniji), znači, i u onoj prividno neregulisanoj situaciji, problem rešen tako što je Skupština konstatovala prestanak mandata dva poslanika G17 plus i oni su se obratili Ustavnom sudu ustavnom žalbom i vodili neki postupak. Mi nemamo ništa protiv da se isto sada uradi i neka oni 16 godina vode postupak pred Ustavnim sudom. Ali, SRS ne može da vodi postupak pred Ustavnim sudom. Eto, to je ta podvala u koju vi nas gurate. Naravno da mi nećemo da uđemo u tu podvalu. Pa nama je želja da, kada tone Tadić, da tone i sa ovim teretom. To smo vam rekli i prvog dana i stalno ćemo da vam to pričamo. Vi ste napravili stranku, režimsku stranku, koja treba da plaši, podržava, unosi ovakve teme u razgovore kako bi Narodna skupština pobegla od stvarnosti. Da li neko danas želi da priča o Kosovu i Metohiji? Evo ga Čanak, kaže - Međunarodni sud je već priznao status Kosova i Metohije. Pa, nemam nameru da se zabavljam sa ovima, ali vi me terate da se bavim njima.
Vreme, gospodine Krasiću. Reč ima gospodin Milan Lapčević. Vašoj poslaničkoj grupi je ostalo sedam i po minuta.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog izmena Zakona o visokom obrazovanju je, kada je došao u skupštinsku proceduru, bio potpuno prihvatljiv za našu poslaničku grupu DSS. Smatrali smo da ovakve izmene treba podržati, naročito iz razloga što je to bio zahtev studenata koji su želeli da u periodu prilagođavanja Bolonjskog procesa imaju mogućnost da na jedan drugačiji način i uz lakše uslove pređu u naredne godine kako ne bi njihovi roditelji i oni sami trpeli, pre svega, materijalne štete zbog plaćanja visokih školarina na srpskim univerzitetima. Shvatili smo i da je to jedno od predizbornih obećanja koja nova vlast treba da ispuni. Bez obzira na to, smatrali smo da taj zakon treba prihvatiti. Međutim, na iznenađenje nas iz poslaničkog kluba DSS, amandman koji je uputila skupštinska većina Vlada je prihvatila, odnosno resorni ministar je prihvatio taj amandman, kojim se suština studentskih zahteva i zahteva sa kojim se saglasila Rektorska konferencija, potpuno izobličava, tako da studente stavlja u neravnopravan položaj. Što je najgore, ovim načinom izmene zakona studenti se stavljaju u potpuno podređen položaj, odnosno ima onih koji su privilegovani, čiji se status zakonom štiti, odnosno ne pravi se jedan normalan sistem vrednosti, da oni koji su najbolji, oni koji postignu najbolji uspeh i najvredniji su u toku godine, nemaju sa drugima ravnopravne mogućnosti da pređu na budžetsko finansiranje, odnosno da, ukoliko su vredni, ukoliko postignu uspehe, smanje troškove za svoje roditelje ne plaćajući školarinu. Opšte je poznata činjenica da je u Srbiji prosečna starost 41,3 godine. Opšte je poznata činjenica da je po broju pismenih Srbija među poslednjima u Evropi. Još je poznatija činjenica da je upravo DS, koja predvodi skupštinsku većinu, najviše računala na tu studentsku populaciju i obećavala evropsko obrazovanje. Činjenica je takođe i da su ti studenti u najvećem broju podržali takva predizborna obećanja, očigledno lažna, i evo kako im se vraća danas, sa ovakvim izmenama zakona. Zato danas imate, kao i prethodnih dana, a siguran sam i narednih dana, na hiljade studenata ispred Vlade koji traže, s pravom, i svoja prava i ispunjavanje predizbornih obećanja. Na ovaj način se potpuno uspostavlja negativna selekcija, jedan negativan sistem vrednosti i bojim se da se to i u praksi sprovodi. Evo, pročitaću vam primer jedne nerazvijene opštine, koja se gasi, koja je pogranična i u kojoj je nekada živelo 35.000 ljudi, a danas jedva 17.000, gde su pretežno stari ljudi. Vaša omiljena televizija B92 je objavila na svom sajtu tekst sledeće sadržine: Nova opštinska vlast u Kuršumliji, koju predvodi DS, ovih dana smenjuje rukovodeće ljude u javnim preduzećima i ustanovama koje finansira lokalna samouprava. Problem je, međutim, što su na pojedina rukovodeća mesta postavljena nestručna lica. Tako je, na primer, u javno-komunalnom preduzeću na mesto direktora postavljen vodoinstalater Darko Lazarević. Istovremeno je smenjen direktor Turističke organizacije, diplomirani turizmolog Radovan Tanasković, a na njegovo mesto je postavljen konobar Slavko Ilić. Evo kakav sistem vrednosti se uspostavlja u ovoj opštini. Za ovakve odluke predsednik opštine Zoran Vučković ima obrazloženje da je navodno takav dogovor unutar vladajuće koalicije. Članovi upravnih odbora postavljeni su po političkoj i rođačkoj liniji, lokalni trgovci, autoprevoznici i domaćice. Tako je za smenu i izbor novog direktora Osnovne škole "Drinka Pavlović" presudan glas ovdašnjeg automehaničara, koji nije upućen čak ni u proceduru oko odlučivanja u tom upravnom odboru. Sada ne mogu ništa zvanično i detaljno da kažem, ja ne znam ni šta je upravni odbor ni koja su lična prava, videćemo, pitaću nekog ko se malo više razume u to - kazao je automehaničar Dragoslav Gizdović. Čovek, naravno, ništa nije kriv, tu je postavljen po političkoj volji. To je najlepša poruka mladim ljudima, kojih je ova Srbija gladna i koji su preko potrebni ovoj zemlji, da treba da imaju evropsko obrazovanje, da treba marljivo i vredno da uče i da će sutra, kada nešto nauče, to moći da primene - gde? Nigde, jer će na mesta gde treba da budu rukovodioci i da svojim znanjem pomognu onim opštinama odakle dolaze, a to su prevashodno one nerazvijene, na njihova mesta biti postavljani konobari, automehaničari, domaćice, a oni će sedeti na birou i čekati posao. E, tako Demokratska stranka vodi zemlju u Evropu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Miletić Mihajlović.
Poštovana predsednice, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, samo ću nekoliko reči o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Sam zakon je donet sa visokom ambicijom, u prethodnom periodu, da se može na brzu ruku i bez većih problema prestrojiti u nov način rada i studija, što se pokazalo neosnovanim. Život i praksa su pokazali sasvim nešto drugo. To je jedna činjenica. Druga činjenica, u samom zakonu je data mogućnost da se u narednim godinama 20% poveća broj studenata koji će se finansirati iz budžeta. Ovom izmenom i dopunom Zakona o visokom obrazovanju tih 20% i dalje je zadržano. Prema tome, duh zakona iz prethodnog perioda je sačuvan. Verovatno je prilikom donošenja zakona i ranije, još 2005. godine, bila procena da je dovoljno tih 20% proširenja, za studente koji ostvare dobre rezultate, i da će to biti sasvim dovoljan prostor za upis onih studenata koji su naknadno pokazali dobre rezultate. Mi smo imali situaciju, kao što sam rekao, da je postojeći zakon pokazao manjkavost u tom pogledu da je izvršena loša procena oko toga kako će se prestrojiti po onome što je novi režim studiranja i rada po Bolonjskoj deklaraciji. Iz tih razloga trebalo je da se izvrše izmene i dopune u smislu pravljenja određene skale i broja bodova koji će biti dovoljni u narednim školskim godinama da bi se izvršio upis redovnih studenata, ali u svakom slučaju, želim ovo da kažem, bez namere da glorifikujem ovo što je ponuđeno rešenje, veoma je teško anticipirati šta će se to dogoditi posle ispitnog roka kojim se zaokružuje školska godina, kao što je i prilikom donošenja zakona 2005. godine takođe to bilo teško. Veoma je važno da smo svesni tih nepoznanica. Potrebno je da se završi ispitni rok, da se podvuče crta, da se vidi koliko je studenata ostvarilo uslov i mogu da upišu sledeću školsku godinu, koliko je studenata koji su ostvarili bolje rezultate, a koji su bili van budžeta i koji mogu biti uključeni u budžetsko finansiranje u ovaj prostor od 20%. Ako rezultat svega toga bude takav da tu postoje drastični problemi u smislu toga da je ovaj zakon izvršio na neki način i negativnu selekciju, odnosno onemogućio jednom većem broju studenata koji su postigli jako dobre rezultate i ostali van budžeta, svakako da je to tema za razgovor i sa ministrom prosvete, a to najavljivanje da će pojedine poslaničke grupe predlagati novi zakon o obrazovanju, naravno, učiniće to sa razlogom ako je reč o ovome o čemu sam pričao. Ali, to ekskluzivno pravo ne pripada samo njima. Socijalistička partija Srbije, odnosno poslanički klub, posle jedne takve analize i epiloga, i sagledavanja celokupnog stanja, ako tu postoje problemi u ovom smislu, svakako će takođe predlagati izmenu i dopunu ovog zakona u smislu jedne pozitivne selekcije i uvažavanja onoga što su dobri rezultati studenata, bez obzira da li su sada na budžetu ili su van budžeta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Više se niko ne javlja. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jagoda Jorga. Vlada i Odbor za prosvetu prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača prof. dr Žarko Obradović, ministar prosvete, želi da da završnu reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospođo Đukić-Dejanović. Da budem iskren, ja imam i moralnu i profesionalnu obavezu da kažem nekoliko reči povodom ovog zakona. Mali je zakon, ali dosta pitanja je postavljeno. Podsetio bih, mi smo o ovome razgovarali 9. oktobra, a danas je 23. Puno vremena je prošlo, u međuvremenu su i neki studenti izašli na ulice, sa njima sam ja razgovarao, ali ovo govorim zato što se danas u raspravi čulo puno pitanja i apsolutno mislim da oni zaslužuju odgovor. Ono na šta bih želeo sve vas da podsetim, poštovane kolege narodni poslanici, a i javnost Republike Srbije, jeste to da se u izmene ovog zakona ušlo sa idejom da se stvore uslovi da se veći broj studenata upiše. To nije moguće ako se ne prihvati ovaj zakon i ako se broj bodova potreban za upis godine ne smanji sa 60 na 42. Tu priča počinje i završava se. To je suština. Džabe priča o svim ostalim stvarima, da li je ovoliko, da li je onoliko. Ako se zakon ne usvoji, ako se kroz zakon ne stvori uslov da 42 boda bude onaj uslov za upis godine, onda džabe nama ova priča o finansiranju. Jer postojeći zakon, na to ću podsetiti, predviđa 60 bodova kao uslov za upis. Razmislite o zalaganju pojedinih kolega kad govore o zakonu, o odluci Vlade i sl. Ja mislim, i to sam već rekao nekoliko puta, da ovaj zakon izlazi maksimalno u susret zahtevima akademske javnosti, koja uključuje i studente. Zašto? Zato što je o ovome razgovarano na KONUS-u, Konferenciji univerziteta, državnih i privatnih, Republike Srbije u kome su učestvovali predstavnici Studentskog parlamenta, iz Beograda i Kragujevca. Bilo je reči o sadržaju ovoga. Tada je dogovoreno, mi smo to postavili kroz tekst, da uslov za ovu godinu bude 42 boda, sledeće 48, naredne 54 i da onda, kada cela Evropa bude primenjivala u potpunosti Bolonjski sistem, i mi budemo deo tog sistema sa 60 bodova. Da to stvarno bude jedan proces, a u međuvremenu da tražimo odgovore na pitanja zašto su rezultati ovakvi i zašto je postojala potreba da izmenimo zakon. Moram vam reći da je u raspravi na KONUS-u bilo reči i o ovom delu, da li svi studenti mogu da budu na budžetu. Neki su rektori rekli - trebalo bi svi studenti. Rekao sam - u redu, ali ako bi svi studenti trebalo da budu na budžetu, dajte onda državi pravo da određuje školarine. Neće da država određuje školarine. Onda dolazimo do suštine - da li država stvarno ima mogućnosti da budžetira sve, što bih ja voleo, a mislim da niko u ovoj sali ne može reći da to ne bi voleo, ali se postavlja pitanje da li država to može. Ako može, to će učiniti, ako ne može, to će reći. To sam rekao studentima trinaestog, kada smo se sreli. Bilo je 11 njih - tri iz Studentskog parlamenta, dva iz Saveza studenata, kolega sa Političkih nauka, dvoje sa Arhitektonskog fakulteta, sa Ekonomskog i sa Filozofskog. Dakle, od njih nisam krio ništa što ne treba i ostala javnost Republike Srbije da zna. Pitao sam studente da li im odgovara ovaj predlog zakona, da li odgovara smanjenje broja bodova sa 60 na 42. Rekli su da im odgovara. Pitao sam ih da li im odgovara da država finansira petu godinu za one koji ne uspeju tokom ove četiri godine da završe. Rekli su da im odgovara, naravno da odgovara. Pitao sam da li im odgovara deo amandmana koleginice Jorge da se eksplicitno utvrdi da su na budžetu oni koji su na budžetu, a oni koji su samofinansirajući da prelaze na budžet ukoliko budu deo one kvote od 20%, odnosno da se eksplicitno utvrdi da zadržavaju status studenta. Kažu - odgovara. Da se ne bi stvorila mogućnost da fakulteti samostalno tumače mogu li ili ne mogu, pošto je formulacijau postojećem zakonu bila ''mogu zadržati''. Šta vam ne odgovara? Kažu - ne odgovara nam kvota 20%. U redu. Ali, poštovane kolege narodni poslanici, istine radi, to je deo postojećeg zakona, član 84. stav 4. – U narednim godinama studija broj studenata iz stava 3. ovog člana visokoškolska ustanova može povećati za najviše 20% u odnosu na prethodnu godinu, u skladu sa odlukom nadležnog organa visokoškolske ustanove. Potpuno se nezasluženo na koleginicu Jorgu sručila lavina kritika da sad, eto, ona nešto izmišlja. To je deo postojećeg zakona, koji se primenjuje već dve godine, i zamolio bih kritičare ovog rešenja da obrate pažnju kad je zakon donet. Podsetio bih vas da država Srbija ima na državnim fakultetima 197.660 studenata. Od toga u ovom trenutku ona finansira 111.958. Plus na visokim školama strukovnih studija od 49.786 studenata 14.728. To su strašno veliki troškovi i to ne treba kriti. Zašto govoriti studentima da tako nije kada jeste? Rekao sam im: Kolege studenti, mogu, kao ministar prosvete, da tražim od fakulteta da se upisni rok produži do 1. novembra jer će zakon biti u proceduri. Na osnovu zakona, ako se usvoji, a očekujem da će sve poslaničke grupe glasati za ovaj zakon, nezavisno od toga kakav imaju odnos o delu vezanom za procenat samofinansirajućih, da ćemo tek posle usvajanja zakona, završetkom oktobarskog ispitnog roka, tačno znati koliko je studenata ispunilo uslov za narednu godinu. Tada ćemo znati da li država može i finansijski da podnese da svi studenti koji su dali uslov, 42 i više bodova, mogu biti deo budžeta. Obećao sam im, i sad javno, još jednom ponavljam, da ću zajedno sa njima otići kod ministra finansija i da ćemo onda razgovarati. Te stavove je ponavljala i koleginica Jorga i još jedan dobar broj poslanika. Moram vam reći da nisam imao problema u razgovoru sa studentima. Razgovore sam imao 13. u mom kabinetu, juče je kolega državni sekretar Radivoje Mitrović, kolega Janko Guzijan, državni sekretar finansija, koleginica iz Generalnog sekretarijata, iz Trezora su takođe bile prisutne, i mi se sa studentima u dobrom delu razumemo. Ako hoćete, i sve se razumemo, samo što ostaje ovaj deo, da posle završetka upisnog roka sednemo da vidimo da li država ima finansijske mogućnosti. Mi nemamo taj problem. Problem se u javnosti pojavljuje sa stanovišta nekih drugih priča. A nažalost, moram da kažem, u odnosu na prve razgovore, priča se u međuvremenu proširila, pa smo onda dobili zahteve studenata koji sadrže stvari koje Ministarstvo nije u mogućnosti da ispuni, jer za to nije nadležno. Od četiri zahteva koje smo dobili, jedan se odnosi na broj za upis, pri čemu se kaže: Smatramo skandaloznom odluku po kojoj se studentima nedelju dana pre isteka roka za upis naredne godine saopštava da, iako su ispunili uslov, neće moći da promene svoj status. Nisu ispunili uslov. Ako ne promenimo zakon, uslov je 60 bodova. Kad promenimo zakon, uslov je 42 boda. Tek tada je uslov 42 boda. Znači, ako ne usvojimo zakon, 22-30% studenata će se upisati. Ako usvojimo zakon, taj će broj biti, nadam se, preko 50% i biće života na fakultetu, studenti će učiti i profesori će imati kompletniju situaciju na fakultetu. Ovde se govori o bezuslovnom upisu završnih godina studija za sve studente. Za one koji ne znaju, a to moram da kažem, taj deo zahteva se odnosi na one studente koji studiraju po ranijim programima i na njih se odnosi Zakon o univerzitetu iz 2002. godine. Moram, javnosti radi, da kažem, član 42. reguliše njihov način studiranja, pa se kaže: "student može upisati narednu godinu sa", pa se onda nabraja, stav "student može upisati završnu godinu studija", znači o njima je reč, "ako položi ispite iz najmanje polovine nastavnih predmeta ili odgovarajućeg broja nastavnih predmeta prethodne godine studija u skladu sa statutom fakulteta. Statutom fakulteta utvrđuju se nastavni predmeti koje student mora položiti kao uslov za upis u narednu godinu". Statuti fakulteta, poštovane kolege. To nije stvar o kojoj odlučuje ministarstvo. To je stvar o kojoj odlučuju fakulteti, autonomno. Studenti koji ovo traže, treba da znaju da nismo mi adresa - ni Skupština, ni poslanici, ni ministarstvo - nego fakulteti, jer se tamo utvrđuje statut fakulteta. Treći stav je bio: ukidanje naplaćivanja prenetih bodova iz prethodne godine. U dogovoru sa studentima 13. oktobra rekao sam da ću sutradan, odmah narednog dana nakon razgovora, poslati prosvetnu inspekciju. Prosvetna inspekcija je bila 16, 17. i 20. Sada prave završni izveštaj, ali je nesporno da su fakulteti na svoju ruku naplaćivali studentima troškove na koje, po mom mišljenju i mišljenju ljudi iz ministarstva, po zakonu nemaju pravo. Koristili su se odredbom koja govori da fakulteti mogu odlučivati o drugim pitanjima vezanim za obrazovanje i vođenje upisne politike. To treba jasno reći. Član 87. Zakona o visokom obrazovanju kaže: Student koji se sam finansira opredeljuje se, u skladu sa studentskim programom, na onoliko predmeta koliko je potrebno da se ostvari najmanje 37 bodova, koji je uslov. Student koji se sam finansira plaća deo školarine, obračunat prema predmetima za koje se opredeljuje. Fakulteti naplaćuju sve. Niti ga pitaju koji je njegov deo, niti za šta se opredelio, nego naplaćuju sve. Ako su mu jedanput naplatili školarinu za godinu, onda se ne može ponovo naplaćivati isto. I onda to treba jednostavno reći. Ako me pitate koji mehanizmi stoje pred ministarstvom, što je pitala koleginica Raguš, ja joj se zahvaljujem, mi ćemo to vrlo detaljno videti, sa Sekretarijatom za zakonodavstvo u Vladi Republike Srbije, gde ćemo primeniti odgovarajuće mere. Ne želimo studente ni po jednom osnovu da dovedemo u inferiornu situaciju. Oni za ovo nisu krivi. Oni za ovo nisu odgovorni, ali se mora rešiti situacija na pojedinim fakultetima. Svesno govorim: na pojedinim fakultetima. Mora se tačno videti kako se donose odluke i ko uzima novac studentima u ime visokih ciljeva i buduće diplome. Studenti se dovode u jednu vrlo neprijatnu situaciju. Svi smo mi završili fakultete, škole i ostalo. Stavite se u ulogu studenta, da li je on u situaciji, stvarno, da svom dekanu, nastavniku kod koga treba da polaže ispit, kaže - slušaj, ti mi uzimaš pare nezakonito. Pa, naravno da nije. A onda je najlakša stvar - izvol'te, tražite pravdu u Skupštini, u ministarstvu, u Vladi. Ali ovo je problem koji je unutar fakulteta - pojedinih. Četvrta stvar - visoke školarine. Visoke su školarine, i treba da se smanje, i to sam rekao studentima prvog dana kada sam postao ministar, jer ja sa ljudima iz Studentskog parlamenta imam odličnu saradnju, sa ljudima iz Saveza studenata imam odličnu saradnju i rekao sam da tražim njihovu podršku, da iduće godine u junu školarine budu niže, ali o tome odlučuju fakulteti. I opet dolazimo do fakulteta. Ako svi studenti pređu na budžet, što bih ja voleo, ali o tome odlučuje Vlada, Ministarstvo finansija, onda će fakulteti sutradan uputiti zahtev za materijalne troškove i reći će - znate, svi su na budžetu, mi nemamo za troškove... A hvalili smo se, podsetio bih neke kritičare da smo se 2003-2004. godine, pošto sam našao jedan tekst kako smo se hvalili pred Evropom kako smo sjajno smislili sistem visokog obrazovanja, gde je jedan deo na budžetu, odnosno fakulteti jedan deo uzimaju iz budžeta, deo je samofinansirajući, a deo je na tržištu, i da je onda to idealna varijanta koja pokazuje i samostalnost fakulteta i da smo mi vrlo racionalno našli način kako da to funkcioniše. Poštovane kolege, ako svi studenti pređu na budžet, a ponavljam još jedanput, ja bih to voleo ako država može, ali to treba studentima jasno reći, ne treba ih lagati, i to smo miu Ministarstvu prosvete njima i rekli – ako bude, što da ne?, a ako ne bude, reći ćemo vam kako stoje stvari. Ako pređu svi studenti na budžet, fakulteti traže troškove za materijalno održavanje i onda kakvu imamo situaciju? Moram da vam kažem, budžet ministarstva iznosi 1.342.388.000 evra. Fantastična suma. Ali, 97% te sume ide za lične dohotke zaposlenih, 125.000 ljudi. Juče sam imao razgovore sa sindikatima. Dok je moj kolega Radivoje Mitrović, državni sekretar u Vladi, razgovarao sa studentima, ja sam u ministarstvu razgovarao sa predstavnicima tri reprezentativna sindikata. Dogovarali smo se kako da unapredimo materijalni status zaposlenih i situaciju u obrazovanju, šta treba da preduzimamo strateški i da li postoje uslovi da se primene odredbe protokola koje predviđaju moguće povećanje ličnih dohodaka zaposlenih, treća tzv. tranša, ako postoje uslovi za to. Nemamo šta da krijemo. Imamo 3%-4,1% od budžeta za sve nivoe obrazovanja, i za predškolsko, i za osnovno, za srednje, za visoko, za đačke kredite, za studentske kredite, za nagrade, za đačke domove, za studentske domove, za tehnička sredstva i održavanje. Da ne pominjem investicije, trebalo bi valjda da pravimo škole i predškolske ustanove u Srbiji . Vidite kakva je situacija sa 3%. Onda je najlakše reći - država. Ali, i država ima svoj limit i to je pošteno reći. Rekao sam kolegama - ako mi fakultetima kažemo ne možemo da damo više od ovoga što vam dajemo ili eventualno još nešto povećamo, oni će reći - to za nas nije dovoljno. Onda dolazimo do finala priče. Idućeg juna će školarina biti enormna, zato što će oni reći - izvinite, niste nam dali da se samostalno finansiramo, iz drugih izvora ne možemo da dobijemo pare, situacija na fakultetima je takva da postoji starost i opreme i zgrada, mi moramo kroz školarine da obezbedimo uslove. Kako onda da se pozivamo na neke druge argumente, da kažemo školarine su visoke? Ja sam to studentima rekao i, verujte mi na reč, sa studentima nemam problem, ni ja kao ministar ni mi kao Ministarstvo, jer ih ne lažemo. Govorimo im istinu, a istina je da je ovaj zakon za njih dobar. Dobar je jer će se povećati broj visokoškolaca. Dobar je jer će veći broj studenata upisati godinu. Dobar je jer će veći broj njih u kraćem roku steći visoko obrazovanje. Još jedna stvar, da znate, mi ćemo u svakom slučaju, ne samo zbog ovih rasprava danas, u budućem periodu ćemo ući u izmene i dopune zakona ili doneti novi zakon. Koleginica je to dobro primetila i ja sam o tome govorio. Da li će biti novi zakon ili izmene i dopune zakona, zavisi od broja primedaba koje se budu o ovom zakonu kroz raspravu utvrdile. Ali, ministarstvo neće to raditi samo. Radiće zajedno sa fakultetima i sa univerzitetima, jer želimo od njih da čujemo dve stvari koje su važne. Prvo, zašto su nam rezultati ovakvi kakvi su, koji su uzroci ovakvih rezultata, da menjamo nastavne planove, programe, ponašanje nastavnika i studenata, da unapredimo ceo proces obrazovanja, da stvarno budemo deo evropskog sistema obrazovanja, da se zna ko šta radi, a za to što radi da prima adekvatnu nadoknadu u skladu sa finansijskim mogućnostima. Drugo je da rešimo ove druge probleme. Da vidimo šta ne valja, pa da to kroz izmene i dopune zakona ili kroz novi zakon donesemo. Ne može se od toga pobeći. Ko god da je ministar, od toga ne može pobeći. Poenta je da želimo to da unapredimo i kod nas apsolutno postoji dobra volja. U Vladi Republike Srbije postoji dobra volja da se ovaj problem reši na zadovoljstvo svih, a ako ne bude na zadovoljstvo svih, onda na zadovoljstvo većine. Rekao sam da 111.958 studenata u ovom trenutku država finansira. To su fantastične cifre i ja ne mogu, kao ministar, preuzeti na sebe obavezu da kažem - ma, sve je uredu, bićete deo budžeta. To za mene nije pošten odnos prema onima sa kojima razgovaram, a pogotovo nije prema kolegama, nego treba svi zajedno da sednemo i da vidimo koja su rešenja za studente najbolja. Na samom kraju, znači, ima problema i studentima treba pomoći. Treba im pomoći u onim delovima gde oni ne mogu na fakultetu da ostvare svoja prava. Mi im, kao ministarstvo, stojimo apsolutno na raspolaganju, ali hoću, na kraju, da vas zamolim, da vas pozovem, da svi glasate za ovaj zakon. Bez obzira šta mislili o nekim njegovim delovima, da li se pozivali na prethodni ili budući konsenzus, ovaj zakon je studentima potreban. Potreban je i državi. Studenti imaju i te kako razloga da se raduju ovom zakonu jer, kada se usvoji ovajzakon, stvoriće se uslovi da se što veći broj njih upiše na naredne godine. A onda ćemo, posle 1. novembra, kada se završi oktobarski ispitni rok, kolege iz ministarstva i ja, sa koleginicom Dianom Dragutinović, ministrom finansija, sesti i razgovarati, tačno na osnovu egzaktnih podataka videti koji je broj onih koji su dali uslov, koji su ispod crte od 20%, i onda doneti odluku da li mogu i oni, ili ne, biti deo budžeta. Znači, ništa skriveno, sve jasno i javno, i sve u interesu studenata. Hvala vam.
Poštovana gospodo poslanici, dozvolite da se u vaše i svoje ime zahvalim ministru Obradoviću na kristalno jasnim objašnjenjima za razloge izmene i dopune ovog zakona. Rekla bih da je deo tajne odgovora što je to učinio na takav način u činjenici da je u ovom parlamentu bio dugo, da otprilike zna na koji način takav ministar treba da se obrati, ali moramo priznati da je to što poseduje gospodin Obradović i dar prirode. Zaključujem pretres Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, upojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona, u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučiti o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. S obzirom na to da je Narodna skupština obavila taj pretres, na osnovu člana 85. stav 3. Poslovnika, određujem 23. oktobar 2008. godine u 13.00 časova kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. [[Posle pauze – 13.05]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje po tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno je da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od 126 narodnih poslanika i da postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona, u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti, u načelu. Za 130, nije glasalo 6, od 136 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milica Radović, Miroslav Petković i Arsen Đurić, pisanim putem, povukli amandman na član 45. Predloga zakona. Sastavni deo predloga zakona postali su amandmani: Zaštitnika građana - na čl. 1, 6, 10, 11, 31, 40. i 44; narodnog poslanika Vladana Batića - na čl. 8, 11. i 40; Srete Perića - na član 14; Judite Popović - na član 16, sa ispravkom, kao i Odbora za pravosuđe i upravu - na čl. 29, 35. i 45. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje. Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Milica Radović, Miroslav Petković i Arsen Đurić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 7, od 135 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 127, nisu glasala dva, od 136 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela poslanik Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 6, protiv 128, nije glasalo 8, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 126, nisu glasala četiri, od 139 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 10, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 9, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 135, uzdržan jedan, nije glasao jedan, od 137 poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 118, nije glasalo pet, od 137 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 120, uzdržan jedan, nije glasalo pet, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman, sa ispravkom, podneoje Zaštitnik građana. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 121, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 121, nije glasalo 8, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 11, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 126, uzdržan jedan, nisu glasala dva, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podnela Aleksandra Janković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 130, nije glasalo 6, od 144 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 121, uzdržan jedan, nisu glasala dva, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 122, nisu glasala dva, od 137 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podneo Zaštitnik građana. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 121, nije glasalo četiri, od 138 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 9, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Aleksandra Janković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 13, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti, u celini. Za 137, nije glasao jedan, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU DODATNOG PROTOKOLA UZ KONVENCIJU O ZAŠTITI LICA U ODNOSU NA AUTOMATSKU OBRADU LIČNIH PODATAKA U VEZI SA NADZORNIM ORGANIMA I PREKOGRANIČNIM PROTOKOM PODATAKA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu ličnih podataka u vezi sa nadzornim organima i prekograničnim protokom podataka, u načelu. Za 137, nije glasao jedan, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu ličnih podataka u vezi sa nadzornim organima i prekograničnim protokom podataka, u celini. Za 136, nisu glasala dva, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu ličnih podataka u vezi sa nadzornim organima i prekograničnim protokom podataka. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ODUZIMANjU IMOVINE PROISTEKLE IZ KRIVIČNOG DELA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela, u načelu. Za 128, protiv 7, nije glasalo dvoje, od 137 poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pisanim putem, amandmane su povukli narodni poslanici: Slobodan Maraš, Judita Popović i Kenan Hajdarević - na član 11, kojim je predloženo dodavanje novog stava 5; Zlata Đerić - na članove 2, 9, 23. i 28. i podnela je nove amandmane na iste članove i Srđan Spasojević - na članove 28, 41. i 43. i podneo je nove amandmane na iste članove. Sastavni deo Predloga zakona postao je amandman narodnog poslanika Zlate Đerić na član 9. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za dvoje, protiv 124, nije glasalo 10, od 136 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je on pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 126, nije glasalo 12, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Judita Popović, Kenan Hajdarević i Nebojša Ranđelović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 128, nije glasao jedan, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Ivan Andrić, Slobodan Maraš i Zoran Ostojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 127, nije glasalo troje, od 138 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 128, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 10, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo poslanik Vladan Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 126, nije glasalo dvoje, od 137 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Slobodan Maraš, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, od ukupno 137 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Zoran Ostojić i Ivan Andrić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 128, nije glasalo 9, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo poslanik Petar Jojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 13, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 14, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podnela poslanik Zlata Đerić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 128, nije glasalo 10, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 14, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 125, nije glasalo 11, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 14, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 10, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 127, nije glasalo 10, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 126, nije glasalo 12, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Maraš, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 126, nije glasalo 7, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 13, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić, Slobodan Maraš i Zoran Ostojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 125, uzdržan jedan, nije glasao jedan, od 136 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 13, od 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 11, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela, u celini. Ponavljam glasanje. Molim poslanike da se malo koncentrišu. Molim vas, nije nikakva pauza, ja sam pogrešila tehnički nešto. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. U redu je, sada molim da ponovimo glasanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela, u celini. Za 128, protiv 7, nije glasalo dvoje, od 137 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ODGOVORNOSTI PRAVNIH LICA ZA KRIVIČNA DELA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o odgovornosti pravnih lica za krivična dela, u načelu. Za 137 poslanika, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 10, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Sreto Perić i narodni poslanik Srđan Spasojević. Vlada nije prihvatila amandmane, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandmani odbiju, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani pravno mogući. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 11, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 12, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 12, od 138 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 10, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 10, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo poslanik Vjerica Radeta. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 10, od 137 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 12, od 136 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 11, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Vlada nije prihvatila amandman, Odbor za pravosuđe i upravu predlaže da se amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 9, od 137 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o odgovornosti pravnih lica za krivična dela, u celini. Za 137 poslanika, nije glasao jedan, od 138 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o odgovornosti pravnih lica za krivična dela. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O GARANCIJI IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ "BEOGRADSKI AUTOPUT I OBILAZNICA" Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj "Beogradski autoput i obilaznica", u načelu. Za 137 poslanika, nije glasao jedan, od 138 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj "Beogradski autoput i obilaznica", u celini. Za 137, nije glasao jedan, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj "Beogradski autoput i obilaznica". Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O GARANCIJI IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE "OBILAZNICA OKO BEOGRADA" Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke "Obilaznica oko Beograda", u načelu. Za 137, nije glasao jedan, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke "Obilaznica oko Beograda", u celini. Za 136, nisu glasala dva, od 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke "Obilaznica oko Beograda". Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O STRANCIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o strancima, u načelu. Za 150, nisu glasala četiri, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 26, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 128, nije glasalo 27, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Srboljub Živanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 28, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Mladen Grujić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 127, nije glasalo 25, od 161 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Mladen Grujić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 128, nisu glasala 22, od 161 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 30, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nije glasalo 30, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 27, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 26, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo Milovan Radovanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 25, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 31, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 25, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 26, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 25, od 152 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 25. i na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Sulejman Spaho. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 29, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, uzdržan jedan, nije glasalo 25, od 153 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo mr Srboljub Živanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 25, od 152 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Miroslav Petković i Arsen Đurić. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, nije glasalo 16, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 30. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Grujić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 128, nije glasalo 24, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasao 31, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 29, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasao 31, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 29, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 125, nije glasalo 29, od 155 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 26, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 26, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 26, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 126, nije glasalo 16, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman je podneo poslanik Marko Đurišić. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 128, nije glasalo 25, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 129, nisu glasala 22, od 152 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 127, nije glasalo 16, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nisu glasala 24, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 125, nije glasalo 15, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 83. amandman je podneo poslanik Marko Đurišić. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 127, protiv dva, uzdržana dva, nije glasalo 20, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 125, nije glasalo 25, od 151 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 85. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 22, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 86. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 23, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 23, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 126, nije glasalo 23, od 150 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 91. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nisu glasala 24, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 92. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 23, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o strancima, u celini. Za 159, nisu glasala tri, od 162 narodna poslanika. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o strancima. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI DRŽAVNE GRANICE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti državne granice, u načelu. Za 160, nisu glasala tri, od 163 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 5. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 128, nije glasalo 32, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 123, nije glasalo 29, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 124, nije glasalo 28, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić - Marković, Miroslav Petković i Arsen Đurić. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 142, nije glasalo 12, od 154 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 27, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 128, nije glasalo 25, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 126, nije glasalo 28, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo Miroslav Markićević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 22, protiv 127, nije glasalo 12, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 127, nije glasalo 28, od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman je podneo Miroslav Markićević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 10, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 22, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za jedan, protiv 127, nije glasalo 26, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 127, nije glasalo 27, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo Miroslav Markićević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 10, protiv 120, nije glasalo 29, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 124, nije glasalo 33, od 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Vlada nije prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Protiv 127, nije glasalo 28, od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti državne granice, u celini. Za 154, uzdržan jedan, nije glasalo 7, od 162 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zaštiti državne granice. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU OKVIRNOG UGOVORA O ZAJMU ZAKLjUČENOG IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I BANKE ZA RAZVOJ SAVETA EVROPE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope, u načelu. Za 136, nije glasalo 13, od 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope, u celini. Za 135, nije glasalo 12, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova narodnih poslanika usvojilaPredlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu zaključenog između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O AGENCIJI ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, u načelu. Za 136, nije glasalo 11, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, konstatujem da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Srđana Spasojevića - na član 22, Maje Videnović - na 26, Zorana Kasalovića i Dejana Radenkovića - na član 29, Zorana Kasalovića - na član 30, Konstantina Samofalova - na član 36, Saše Dujovića - na član 39, Nade Kolundžije - na član 39, Biljane Hasanović-Korać - na član 50, Maje Laušević - na član 55, Milana J. Nikolića - kojim je predložio da se posle člana 82. doda novi član 82a i Đorđa Milićevića - na član 83. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Poslanik Aleksandar Martinović podneo je amandman kojim je predložio da se naziv zakona, poglavlje I i članovi 1. i 2. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 20, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milan Dimitrijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 6, protiv 126, nije glasalo 16, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Vjerica Radeta podnela je amandman kojim je predložilada se naziv poglavlja II i članovi 3. i 27. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 129, nije glasalo 20, od 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela Milica Vojić-Marković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 124, nije glasalo 17, od 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su podneli poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, uzdržan jedan, nije glasalo 10, od 148 poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su podneli poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, nije glasalo 11, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo poslanik Zoran Ostojić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su podneli poslanici Judita Popović, Ivan Andrić, Kenan Hajdarević, Nebojša Ranđelović i Slobodan Maraš. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 137, protiv jedan, nije glasalo 9, od 147 poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra daje amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 128, nije glasalo 19, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Milorad Buha podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja III i članovi 28. do 39. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, nije glasao 21, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo poslanik Željko Tomić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 125, uzdržanih dvoje, nije glasalo 11, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 120, uzdržanih dvoje, nije glasalo 18, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo poslanik Miroslav Petković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 122, nije glasalo 13, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 106, nije glasalo 23, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Sreto Perić, podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja IV i članovi 40. do 43. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 122, nije glasalo 25, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Gordana Pop-Lazić podnela je amandman kojim je predložilada se naziv poglavlja V i članovi 44. do 50 brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasao 21, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo poslanik Arsen Đurić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 126, nije glasalo 12, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podneo poslanik Miroslav Petković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 126, nije glasalo 12, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Milovan Radovanović podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja VI i članovi 51. do 58. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, nije glasalo 21, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Lidija Dimitrijević podnela je amandman kojim je predložila da se naziv poglavlja VII i članovi 59. do 62. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 22, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Veroljub Arsić podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja VIII i članovi 63. do 68. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 18, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Paja Momčilov podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja IX i članovi 69. do 72. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 20, od 144 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Nataša Jovanović podnela je amandman kojim je predložila da se naziv poglavlja X i članovi 73. do 77. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, nije glasalo 20, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog da se naziv poglavlja XI i članovi 78. do 83. brišu. Narodni poslanik Momir Marković, podneo je amandman kojim je predložio da se naziv poglavlja XI i članovi 78. do 83. brišu. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 18, od 144 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, u celini. Za 134, nije glasalo 10, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Dame i gospodo narodni poslanici, očigledno je da ćemo početak sednice koja je bila zakazana za 15 časova morati da odložimo najmanje 30 minuta tako da vas molim da budemo strpljivi i da budemo u ovom sastavu. Prelazimo na 11 tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANSIRANjU POLITIČKIH STRANAKA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka, u načelu. Za 134, nije glasalo 10, od 144 narodna poslanika. Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 17, od 144 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nije glasalo 18, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 16, od 143 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 127, nije glasalo 16, od 143 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 17, od 142 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nije glasalo 18, od 141 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 126, nije glasalo 15, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka, u celini. Za 135, nije glasalo 7, od 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE NEMAČKOJ FINANSIJSKOJ INSTITUCIJI KFW PO ZADUŽENjU JP "ELEKTROPRIVREDA SRBIJE" (MERE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE U TERMOLEKTRANAMA NA LIGNIT) Pošto je Narodna skupština obavila pretres po predlogu ovog zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije Nemačkoj finansijskoj instituciji KFW po zaduženju JP "Elektroprivreda Srbije" (Mere zaštite životne sredine u termoelektranama na lignit). Za 135, nije glasalo 6, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije Nemačkoj finansijskoj instituciji KFW po zaduženju JP "Elektroprivreda Srbije" (Mere zaštite životne sredine u termoelektranama na lignit), u celini. Za 134, nije glasalo 7, od 141 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije Nemačkoj finansijskoj instituciji KFW po zaduženju JP "Elektroprivreda Srbije" (Mere zaštite životne sredine u termoelektranama na lignit). Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANjU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o visokom obrazovanju, u načelu. Za 135, nije glasalo 7, od 142 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman koji je na član 2. podnela narodni poslanik Jagoda Jorga. Prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Predlog da se ispred člana 1. doda novi član 1. Narodni poslanik Goran Mihajlović podneo je amandman kojim je predložio da se ispred člana 1. doda novi član 1. Vlada i Odbor za prosvetu predlažu da se ovaj amandman odbije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od 141 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o visokom obrazovanju, u celini. Za 135, protiv jedan, nije glasalo 9, od 145 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o visokom obrazovanju. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: – PREDLOZI ODLUKA O IZMENAMA I DOPUNAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o predlozima odluka, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o izboru članova odbora odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa G17 Plus od 15. jula 2008. godine. Za 143, nije glasalo pet, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa G17 Plus od 15. jula 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa G17 Plus od 26. septembra 2008. godine. Za 141, nije glasalo 7, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa G17 Plus od 26. septembra 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Nova Srbija od 17. jula 2008. godine. Za 139, nije glasalo 9, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Nova Srbija od 17. jula 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa PUPS od 4. avgusta 2008. godine. Za 138, nije glasalo 10, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa PUPS od 4. avgusta 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPS-JS od 4. avgusta 2008. godine, sa ispravkom od 2. septembra 2008. godine. Za 139, nije glasalo 8, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - Jedinstvena Srbija od 4. avgusta 2008. godine, sa ispravkom od 2. septembra 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - Jedinstvena Srbija od 7. oktobra 2008. godine. Za 141, nije glasalo 6, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - Jedinstvena Srbija od 7. oktobra2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Za evropsku Srbiju od 9. septembra 2008. godine. Za 143, nisu glasala četiri, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Za evropsku Srbiju od 9. septembra 2008. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica od 29. septembra 2008. godine. Za 138, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 148 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica od 29. septembra 2008. godine. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima odluka, pitam da li ste saglasni da se svi usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Srbije", kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 146, nisu glasala dva, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Prelazimo na odlučivanje o POVREDAMA POSLOVNIKA. Pošto je u toku sednice ukazano na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na povredu člana 100. stav 4. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučivati o tom pitanju u danu za glasanje. Saglasno navedenoj odredbi Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. 1. Narodni poslanik Miloš Aligrudić, na sednici 7. oktobra 2008. godine, u 13 časova i 40 minuta i 19 časova i 47 minuta, ukazao je na povredu člana 27. tačka 1. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen član 27. tačka 1. Poslovnika. Za 14, protiv 123, nije glasalo 9, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština je odlučila da nije povređen član 27. tačka 1. Poslovnika. 2. Narodni poslanik Nataša Jovanović, na sednici 7. oktobra 2008. godine, u 20 časova i 10 minuta, ukazala je na povredu čl. 100. i 136. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređen navedeni članovi Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 26, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da su povređeni navedeni članovi Poslovnika. 3. Narodni poslanik Paja Momčilov, na sednici 15. oktobra 2008. godine, u 16 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 104.Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni članPoslovnika. Protiv 116, nije glasalo 29, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 4. Narodni poslanik Nikola Lazić, na sednici 15. oktobra 2008. godine, u 16 časova i 55 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni članPoslovnika. Za 10, protiv 123, nije glasalo 12, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 5. Narodni poslanik Milan Dimitrijević, na sednici 15. oktobra 2008. godine, u 17 časova, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni članPoslovnika. Za 10, protiv 118, nije glasalo 17, od 145 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 6. Narodni poslanik Dušan Marić, na sednici 18. oktobra 2008. godine, u 16 časova i 37 minuta, ukazao je na povredu člana 104. st. 1. i 2. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 119, uzdržan jedan, nije glasalo 125, od 145 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da su povređeni navedeni članovi Poslovnika. 7. Narodni poslanik Slobodan Maraš, na sednici 21. oktobra 2008. godine, u 15 časova i 48 minuta, ukazao je na povredu člana 100. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen naveden član Poslovnika. Za 7, protiv 122, nije glasalo 16, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 8. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 10 časova i 13 minuta, ukazala je na povredu člana 201. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 122, nije glasalo 23, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 9. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 10 časova i 28 minuta, ukazala je na povredu člana 201. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 122, nije glasalo 22, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 10. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 11 časova i 53 minuta, ukazala je na povredu člana 27, član 100. st. 1. i 3. i člana 104. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 21, od 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da su povređeni navedeni članovi Poslovnika. 11. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 12 časova i 22 minuta, ukazala je na povredu člana 100. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 117, nije glasalo 24, od 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 12. Narodni poslanik Mirko Munjić, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 12 časova i 31 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 123, nije glasalo 18, od 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. 13. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 12 časova i 37 minuta, ukazao je na povredu član 106. Poslovnika. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 121, nije glasalo 19, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije odlučila da je povređen navedeni član Poslovnika. Poslanik Vjerica Radeta, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 13 časova i 3 minuta, ukazala je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 123, nije glasalo 17, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Narodni poslanik Milan Avramović, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 13 časova i 32 minuta, ukazao je na povredu člana 23. Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 121, nije glasalo 19, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Poslanik Paja Momčilov, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 13 časova i 44 minuta, ukazao je na povredu člana 23. Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 121, nije glasalo 19, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Poslanik Vjerica Radeta je, na sednici 22. oktobra 2008. godine, u 13 časova i 49 minuta, ukazala na povredu člana 201. Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 20, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 23. oktobra 2008. godine, u 10 časova i 15 minuta, zatražila je da Narodna skupština odluči da li je predsednik Narodne skupštine povredila Poslovnik na taj način što je dala reč narodnom poslaniku Suzani Grubješić pre nego što je otvorila raspravu o sledećoj tački dnevnog reda. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 20, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da predsednik Narodne skupštine nije povredila navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 23. oktobra 2008. godine, u 10 časova i 15 minuta, zatražila je da Narodna skupština odluči da li je predsedavajuća, Gordana Čomić, potpredsednik Narodne skupštine, povredila Poslovnik na taj način što nije dala reč narodnom poslaniku Draganu Todoroviću pre nego što je otvorila raspravu o sledećoj tački dnevnog reda. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 120, nije glasalo 19, od 139 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Stevanović, na sednici 23. oktobra 2008. godine, u 10 časova i 45 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne da li je povređen navedeni član Poslovnika. Protiv 117, nije glasalo 23, od 140 narodnih poslanika. Konstatujem da su narodni poslanici odlučili da nije bilo povrede Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 99. Poslovnika, zaključujem Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. (Sednica je završena u 15.30 časova)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE DRUGA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA 23. oktobar 2008. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 15.35 časova. Predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika konstatujem da sednici prisustvuje 167 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine, prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda, postoji ako je na sednici prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 130 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno najmanje 126 narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Obaveštavam vas da sam, saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pozvala da sednici prisustvuju gospodin Janko Guzijan, državni sekretar u Ministarstvu finansija, gospođa Ružica Stojiljković, pomoćnik direktora Uprave za trezor, gospođa ministar. Pozdravljam ih. Saglasno članu 84. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala za četvrtak 23. oktobar 2008. godine, dakle u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 84. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Dostavljen vam je zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 25, 26, 29. i 30. septembra i 7. oktobra 2008. godine. Pošto današnjoj sednici prisustvuje više od 126 narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa prethodne sednice. Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na zapisnik sa navedene sednice. Prelazimo na odlučivanje o zapisniku. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 25, 26, 29. i 30. septembra i 7. oktobra 2008. godine. Za 128, nije glasalo 18, od prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini, održane 25, 26, 29. i 30. septembra i 7. oktobra 2008. godine. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 90. stav 5. i članu 92. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2008. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na odluke o izmenama i dopunama finansijskih planova za 2008. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Nacionalne službe za zapošljavanje, v) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. oktobra 2008. godine (tačka 1. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 128, nije glasalo 20, od prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o otpisu kamate na dospele obaveze po osnovu određenih poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. oktobra 2008. godine (tačka 2. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 128, nije glasao 21, od prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za pravosuđe i upravu je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. oktobra 20008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 128, nije glasalo 22, od prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o osiguranju depozita, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. oktobra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 40, protiv 123, nije glasalo 11, od prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Radovan Radovanović, Aleksandra Jerkov i Olena Papuga predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. oktobra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za šest, protiv 112, uzdržan jedan, nije glasalo 35, od prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma o zajmu projekat "Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou" između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. oktobra 2008. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za dva, protiv 120, uzdržanih nije bilo, nije glasao 31, od prisutna 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nada Kolundžija, na osnovu člana 90. stav 3. i člana 140. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se obavi zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o otpisu kamate na dospele obaveze po osnovu određenih poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i Predlogu zakona o mirovanju i otpisu duga po osnovu doprinosa za obavezno zdravstveno osiguranje (tačke 2. i 3. predloženog dnevnog reda). Da li narodni poslanik Nada Kolundžija želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 124, protiv četiri, nije glasalo 26, od 154 poslanika. Ja se izvinjavam, ovo je bilo spajanje tačaka, a ne usvajanje dnevnog reda, tako da smo imali apsolutno dovoljan broj i predlog je prihvaćen. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje akata na dnevni red sednice po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 92. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Za 124, nije glasalo 13, od prisutnih 137 narodnih poslanika. Sutra u 10 časova ćemo se dogovoriti, odnosno pozivam šefove poslaničkih grupa na jedan sastanak. Dajem pauzu od pola sata. Danas ćemo raditi do 18 časova ako se dogovorimo o radu. Sutra u 10 časova nastavljamo rad. Molim vas, dnevni red je već usvojen. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2008. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na odluke o izmenama i dopunama finansijskih planova za 2008. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Nacionalne službe za zapošljavanje, v) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, koji je podnela Vlada; 2. Predlog zakona o otpisu kamate na dospele obaveze po osnovu određenih poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada; 3. Predlog zakona o mirovanju i otpisu duga po osnovu doprinosa za obavezno zdravstveno osiguranje, koji je podnela Vlada; 4. Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu; 5. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Za evropsku Srbiju.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad po utvrđenom dnevnom redu. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2008. GODINU, SA PREDLOZIMA ODLUKA O DAVANjU SAGLASNOSTI NA ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA FINANSIJSKIH PLANOVA ZA 2008. GODINU: A) REPUBLIČKOG FONDA ZA PENZIJSKO I INVALIDSKO OSIGURANjE, B) NACIONALNE SLUŽBE ZA ZAPOŠLjAVANjE, V) REPUBLIČKOG ZAVODA ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANjE (načela) Primili ste navedeni predlog zakona, sa predlozima odluka, koje je podnela Vlada. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora. Pre otvaranja pretresa podsećam vas da, prema članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Da li postoji neki drugi predlog? (Da.) Reč ima narodna poslanica Nada Kolundžija, predsednica poslaničke grupe Za evropsku Srbiju.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, uvažena gospođo ministre, na osnovu razgovora i dogovora šefova poslaničkih klubova i predloga šefova poslaničkih klubova opozicije koji su tražili da se ukupno vreme rasprave produži, na osnovu člana 94. stav 3, predlažem da se Skupština izjasni o tome da ukupno vreme rasprave o ovoj tački dnevnog reda bude deset časova. Hvala.
Za donošenje odluke Narodna skupština mora da ima najmanje 126 prisutnih poslanika. Pre nego što stavim na glasanje, s obzirom na to da je prema elektronskom sistemu za glasanje trenutno prisutan 121 narodni poslanik, molim da se, na osnovu člana 222. Poslovnika, članovi svih poslaničkih grupa identifikuju elektronski da bismo mogli da glasamo o produženju rasprave. Pitanje o utvrđivanju kvoruma za glasanje, s obzirom na to da smo utvrdili kvorum, nepotrebno je, ali mogu da utvrdim kvorum za glasanje ako je to potrebno. Dakle, utvrdićemo kvorum za glasanje. Molim vas da se, poštujući Poslovnik, registrujemo u elektronskom sistemu. Izvolite. Konstatujem da nemamo dovoljan broj poslanika registrovanih u elektronskom sistemu za glasanje da bismo doneli odluku o predlogu sa sastanka predsednika poslaničkih grupa sa predsednicom Skupštine gospođom Slavicom Đukić-Dejanović. Pozivam sve poslanike da se, poštujući član 222. Poslovnika, registruju svojim poslaničkim karticama u elektronskom sistemu za glasanje da bismo mogli doneti odluku, pošto je očita razlika između broja registrovanih u elektronskom sistemu i prisutnih u sali. Konstatujem da ne možemo da donesemo odluku, pošto ne postoji dovoljan broj poslanika i prelazimo na dalji rad. Ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova i po poslaničkim grupama vreme je raspoređeno na sledeći način: poslanička grupa "Za evropsku Srbiju" – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa SRS – jedan sat, 9 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa G17 plus – 28 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa DSS - Vojislav Koštunica – 25 minuta i 12 sekundi; poslanička grupa "Napred, Srbijo" – 24 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa SPS - JS – 18 minuta; poslanička grupa LDP – 15 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa manjina – osam minuta i 24 sekunde i poslanička grupa PUPS – šest minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Obaveštavam vas da su poslaničke grupe ovlastile da ih po ovoj tački dnevnog reda predstavljaju: Poslanička grupa manjina ovlastila je narodnu poslanicu Elviru Kovač da predstavlja ovu poslaničku grupu; poslaničku grupu SRS po tački 1. dnevnog reda predstavljaće narodni poslanik Milorad Buha; poslaničku grupu "Napred, Srbijo" predstavljaće narodna poslanica Jorgovanka Tabaković, poslaničku grupu SPS - JS predstavljaće narodni poslanik Zoran Kasalović. Reč je tražio narodni poslanik Rade Obradović. Želi da govori o povredi Poslovnika i dobija reč na osnovu člana 100. stav 1.
Zahvaljujem. Reklamiram povredu člana 151. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije. Ovaj poslovnik predviđa proceduru sednice i ima opšte delove koji se odnose na sve zakone, ali ima poseban segment koji se odnosi na budžet, gde se između ostalog kaže da se za budžet može glasati u bilo kom trenutku. Taj isti član kaže da pre otvaranja pretresa Skupština mora da dobije izveštaj Odbora za finansije. Neki drugi član kaže da za neke druge zakone, to je član 139, to i ne mora da bude, jer ako odbori ne dostave mišljenje, član 139. poslednji stav 5, onda može da se raspravlja i bez toga. Međutim, u posebnom poglavlju koje važi samo za proceduru donošenja budžeta eksplicitno se kaže da pre otvaranja pretresa Odbor za finansije mora Skupštini da dostavi svoj izveštaj i ne ostavlja se nikakva praznina i mogućnost da se raspravlja bez tog izveštaja. Administrativni odbor, odnosno Zakonodavni odbor, izvinjavam se, kojim predsedava gospodin Ratković, zasedao je, dostavio svoj izveštaj. Molim da se zakaže sednica Odbora da bismo stvorili uslove za nastavak rada sednice. Hvala.
Uslovi za nastavak rada postoje, pošto član 151. glasi: "Pre pretresa na sednici Narodne skupštine predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje sa obrazloženim predlozima dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini." Dakle, vaše tumačenje o tome da to mora da se desi pre nego što kažem "otvaram načelni pretres" ne stoji, pošto može da se dostavi izveštaj o prikupljenim izveštajima drugih odbora, a kao odluke Odbora za finansije Narodne skupštine, i u toku rasprave u načelu i kasnije, nakon što završimo raspravu u načelu. Reč povodom povrede Poslovnika želi narodni poslanik Slobodan Maraš i dobija je po osnovu člana 100. stav 1.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministarka, mislim da ovo stvarno liči na lakrdiju. Neću da kažem da su odgovorni oni koji nisu ubacili kartice, ali vi ste bili odgovorni da obezbedite većinu ako ste se složili sa tim predlogom. Poslanici LDP-a koji su bili ovde ubacili su kartice. I, želeli smo da omogućimo i nama i ostalim poslanicima da govorimo duže od predviđenih pet sati, tačnije da se duplira vreme. Međutim, ja sam se javio zbog povrede Poslovnika, člana 151, a isto tako i članova 131. i 139. Zaista mislim da je krajnje neodgovorno da se započne rasprava o najvažnijem zakonu, zakonu o budžetu, tačnije o rebalansu budžeta, a da Odbor za finansije ni jednu jedinu reč nije čuo od ministarke, nije mu dostavljeno šta su drugi odbori predložili, kako ste vi malopre citirali član 151, niti je bilo ko od nas, članova Odbora za finansije, dobio mogućnost da bilo šta kaže, da mu ministarka eventualno pojasni zbog čega ovaj rebalans budžeta itd. To što imamo takvu situaciju da je predsednik Odbora iz jedne partije koja ne čini vladajuću većinu nije opravdanje. Zaista mislim da biste morali biti malo odgovorniji i da treba da se zakaže Odbor za finansije. Čemu mi služimo? Mi smo hteli da porazgovaramo malo sa ministarkom, da čujemo koji su razlozi za rebalans. Ono što piše u obrazloženju, to kao da je pisao neko ko živi u nekoj drugoj zemlji ili je živeo nekada davno. Privatizacija u naredna dva meseca – koja privatizacija? Smanjenje nezaposlenosti u zemlji u kojoj u prvih devet meseci imamo povećanje nezaposlenosti? To su sve pitanja koja smo hteli da raspravimo malo na Odboru, da kad dođemo ovde dobijemo i od vas neki odgovor. Niste vi krivi, naravno, krivi su oni koji vode ovu skupštinu, oni koji imaju vladajuću većinu, koji imaju većinu u Odboru za finansije. Zašto je to problem? Stalno želite da ćutimo, da nijednu reč ne kažemo ni o jednoj temi. Niste dozvolili ni da na Odboru za finansije dobijemo rebalans budžeta o kome možemo da razgovaramo. Tačnije, mi smo ga dobili, ali nismo, u skladu sa Poslovnikom, imali priliku da razgovaramo na Odboru za finansije. Molim vas, predsedavajuća, da omogućite barem ono u čemu se striktno mora držati Poslovnika. U krajnjoj liniji, to je u skladu sa zdravim razumom, ako nije sa Poslovnikom. Ali, onda čemu nam i Poslovnik i Skupština ako ne možemo o onome za šta smo nadležni da raspravljamo? Hvala.
Član 151. i član 139. jasno govore o obavezama i radu odbora Narodne skupštine, kako Odbora za finansije, tako i drugih odbora. Rasprava može početi i ako nema dostavljenog izveštaja Odbora za finansije, kao što smo na upravo završenoj sednici razmatrali jedan zakon bez mišljenja nadležnog Odbora za bezbednost. Dakle, nema povrede Poslovnika. Ova sednica može da teče. Otvaram načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2008. godinu i jedinstveni pretres o predlozima odluka o davanju saglasnosti na odluke o izmenama i dopunama finansijskih planova za 2008. godinu Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, Nacionalne službe za zapošljavanje i Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje. Pre nego što pitam da li predstavnica predlagača gospođa ministarka Diana Dragutinović želi reč, zbog povrede Poslovnika reč je tražila narodna poslanica Vjerica Radeta, pa narodni poslanik Zoran Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, javila sam se na osnovu člana 104. Poslovnika, ali čini mi se da bi najbolje bilo da mi lepo suspendujemo Poslovnik Narodne skupštine, pošto se on u ovom parlamentu uopšte ne poštuje. Ono što vi, dame i gospodo iz skupštinske većine, radite, koliko kršite Poslovnik, kako se ponašate neposlovnički, mislim da to nije zabeleženo od kada je parlamentarizma u Srbiji. Neverovatno je da ste vi danas, u danu za glasanje, glasali o tome da li su gospođa Đukić-Dejanović i gospođa Čomić prekršile Poslovnik, a radi se apsolutno o istom slučaju. Radi zapisnika i radi javnosti ću ponoviti da je gospođa Slavica Đukić-Dejanović prekjuče pre otvaranja tačke dnevnog reda reč po Poslovniku dala Suzani Grubješić. Juče Gordana Čomić nije dala reč na isti način Draganu Todoroviću. Danas sam predložila da se Skupština u danu za glasanje izjasni koja od dve gospođe je poštovala Poslovnik, a koja je prekršila Poslovnik. Nema toga u ovoj sali, niti onoga ko prati rad ovog parlamenta ko neće da kaže da sam u pravu, da smo u pravu kad tvrdimo da je jedna od njih, ili predsednik ili potpredsednik, prekršila Poslovnik. Apsolutno identične situacije, a vi u danu za glasanje glasate da ni jedna ni druga nisu prekršile Poslovnik! Dakle, takvo silovanje prava, takvo ponašanje od strane poslaničke većine je zaista nešto nezabeleženo. Evo, sad se sve ponavlja kada je u pitanju član 151. Gospođo Čomić, mi nismo idioti. Kažite nam – mi imamo većinu, mi ćemo da radimo šta god hoćemo, vi se žalite, javljajte po Poslovniku, radite šta hoćete, mi smo sila i biće kako mi kažemo. Takvo obrazloženje možemo da prihvatimo, ali ako piše: "Pre pretresa na sednici Narodne skupštine", citiram član 151, "predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje sa obrazloženim predlozima dostavljaju Odboru za finansije, a Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini", a vi kažete da nije povređen Poslovnik i da može da počne rasprava o budžetu a nijedan od uslova iz člana 151. nije ispunjen, dakle, ovako nešto zaista od kad je sveta i veka nije postojalo. Tolika drskost, toliki bezobrazluk skupštinske većine u odnosu na predstavnike opozicije je nešto neverovatno. Predlažem, samo što vam je problem što vas nema 126, osim kad se dva sata sakupljate, kao što vas malopre nije bilo da produžite vreme, ako vas ima trenutno 126, suspendujte Poslovnik, šta će nam kad ga ne poštujete.
Nema povrede citiranog člana. Danas je u toku otvaranja pretresa poštovan Poslovnik. Član 151, i drago mi je da ga čita više nas, kaže da će odbor da radi i da dostavlja izveštaje i član 139. kaže, u poslednjem stavu, da će Skupština da radi i ako nadležni odbori ne dostave mišljenje. Otvaranjem načelnog pretresa ni na koji način nije ni sprečen ni ugrožen rad Odbora za finansije Narodne skupštine. On može da radi i danas i sutra i da izveštaje o svom radu i izveštaje koje je prikupio od drugih odbora dostavi Narodnoj skupštini u toku rasprave. Što se tiče glasanja o produženju vremena potrebnog i propisanog za raspravu, utvrdivši da na elektronskom sistemu za glasanje nisu evidentirani svi poslanici koji se vrlo očito nalaze u sali dva puta sam zamolila da poštujemo član 222. Poslovnika Narodne skupštine koji obavezuje sve poslanike da se svojom poslaničkom karticom identifikuju pri ulasku u salu, a pogotovo ako se radi o tako interesantnom predlogu, do kojeg se došlo dogovorom na sastanku predsednika poslaničkih grupa sa predsednicom Narodne skupštine gospođom Slavicom Đukić-Dejanović, da za ovako važnu temu, po predlogu opozicionih grupa, treba da bude produženo vreme rasprave. Ne postoji način da predsedavajući primora podnosioce predloga da glasaju za svoj predlog, to zaista ne postoji. Želi da govori o povredi Poslovnika narodni poslanik Dragan Šormaz. Dobija reč na osnovu člana 100. stav 1. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članovima 225. i 226. Poslovnika. Mislim da je država u velikom problemu; naravno, za nas iz DSS-a i ovaj predlog rebalansa budžeta je dokaz za to, ali mislimo da je država u velikom problemu i da je država u pitanju, a bez države nema ni budžeta, a kamoli rebalansa. Naime, juče je potpisan sporazum između EU i SAD o zajedničkom učešću u okviru misije Euleksa na Kosovu i Metohiji, koji inače Savet bezbednosti UN još uvek nije odobrio. Danas je Danijel Frid, koji je potpisao sporazum u ime SAD, izjavio, citiram, sledeće, i mislim da bi sve iz poslaničke većine ili one koji podržavaju ovu vladu trebalo da interesuje, naročito predsednicu poslaničke grupe: "Razmeštanje Euleksa širom Kosova će biti ključan element za nadgledanu nezavisnost ove države." Nadgledana nezavisnost Kosova kao države, kao lažne tvorevine, predviđena je u Ahtisarijevom planu. Postavio sam pitanje zameniku predsednika Vlade gospodinu Ivici Dačiću, i očekujem od njega pisani odgovor, da li on takođe stoji iza ovoga što radi predsednik Republike, što najavljuje ministar za Kosovo i Metohiju. Sada bi trebalo da predsednik Republike obavesti Narodnu skupštinu, i tražim i od njega odgovor, u čije ime i sa kojim pravom pregovara, s kim god da pregovara, a vidimo u medijima da pregovara i sa nekim predstavnicima UN i sa nekim predstavnicima EU o tome da za Srbiju Euleks postane prihvatljiv. Ovo što je rekao Frid znači samo jedno – primenu Ahtisarijevog plana. Po Rezoluciji koju je usvojila Narodna skupština u decembru mesecu 2007. godine to je za Srbiju neprihvatljivo. Insistiramo da se hitno nađe na dnevnom redu nova deklaracija vezana za srpsku pokrajinu Kosovo i Metohiju, kako bismo kao Skupština doneli odluku i kako bismo jasno znali da li poslanička većina, da li izvršna vlast u Srbiji, da li Boris Tadić misli isto ono što su ovih dana rekli neki koji podržavaju ovu vladu i učestvuju u vlasti, poput Vuka Draškovića ili Dragana Markovića Palme, da podržavaju Euleks ili da će Srbija ići u EU bez Kosova. Inače, sedam poslanika je iz te dve poslaničke grupe. Da li iza toga stoji i predsednik Boris Tadić i kada će se... Da, vi znate da stoji iza toga? A ne priča sa mnom? Dobro, samo znam da je poslanik iz Demokratske stranke rekao "da" posle onoga što sam rekao, čisto javnost i to da zna. Znači, tražimo da se hitno na dnevnom redu nađe tekst deklaracije i da javnost u Srbiji već jednom zna šta o ovom pitanju misli vladajuća većina. Očigledno je da se ne slaže, pošto se ni u jednom pitanju ne slaže, što smo videli i danas na glasanju. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović. Želi da govori o povredi Poslovnika i dobija reč na osnovu člana 100. stav 1.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisu ispunjeni poslovnički uslovi da bi moglo da se raspravlja o rebalansu budžeta, iz sledećih razloga. Gospođo Čomić, niste pravnik i toliko vam ne zameram, ali mislim da je gospodin Odalović morao da vam skrene pažnju na jedan osnovni pravni princip, a to je da nešto što je specijalno derogira nešto što je opšte. Dakle, Poslovnik Narodne skupštine u članu 139. je predvideo da predlog zakona pre razmatranja u Narodnoj skupštini razmatraju nadležni odbori i Vlada ako nije predlagač zakona. To je stav 1. Poslednji stav, stav 5, kaže: "Ukoliko nadležni odbori ne dostave izveštaj, odnosno Vlada mišljenje o predlogu zakona, predlog zakona će se razmatrati i bez tih izveštaja odnosno mišljenja." Dakle, to je neka opšta odredba koja se odnosi na sve zakone koje donosi Narodna skupština. Poslovnik je u članu 150. jasno definisao pod kojim uslovima Skupština može da donosi budžet, odnosno rebalans budžeta. Dakle, Poslovnik je jasno odvojio budžet od svih ostalih zakona koje donosi Narodna skupština. Odredbe člana 150. u odnosu na odredbe člana 139, pravničkim jezikom rečeno, predstavljaju lex specialis. U članu 151. kaže se da pre pretresa na sednici Narodne skupštine predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje sa obrazloženim predlozima dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini. Iz ovih odredaba jasno je da bez izveštaja Odbora za finansije apsolutno ne može da započne rasprava o predlogu rebalansa budžeta. Piše u članu 151: "Odbor za finansije razmatra Predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini." Izveštaja Odbora za finansije u ovom trenutku nema. Ovo bi bila ne samo pravno nego i politički skandalozna odluka predsedavajućeg da može da se pristupi raspravi o predlogu rebalansa budžeta, a da ne postoji izveštaj Odbora za finansije. Doduše, razumem vladajuću većinu u Skupštini Srbije, oni znaju da Odborom za finansije predsedava neko ko nije narodni poslanik. Oni žele sebe da spasu bruke i sramote, pa sad hoće da nateraju i narodne poslanike, suprotno izričitom slovu Poslovnika, da raspravljaju o predlogu rebalansa budžeta iako ne postoji izveštaj nadležnog odbora, a to je Odbor za finansije.
Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović. Želi da govori o povredi Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu člana 226. Hteo bih samo da podsetim poslanike Skupštine Republike Srbije i građane Srbije, kada su poslanici SRS izlazili za govornicu i upozoravali da je grubo prekršen Zakon o radiodifuziji vi ste i tada govorili da poslanici SRS opstruišu rad Skupštine. Da su poslanici SRS u pravu govori i današnja konferencija za štampu, odnosno izjava zamenika predsednika Saveta RRA Gorana Karadžića. Televizijske i radio stanice koje su prenosile onaj događaj iz "Sava centra" prekršile su Zakon o oglašavanju koji zabranjuje prenošenje svih političkih skupova, izuzev tokom izborne kampanje, rečeno je danas agenciji Beta u Savetu Radiodifuzne agencije. Emiteri koji su prenosili ili emitovali snimak tog skupa prekršili su zakon, izjavio je zamenik predsednika Goran Karadžić agenciji Beta i naveo da će monitoring pokazati o kojim je sve emiterima reč. Direktan prenos emitovala je televizija "Avala", a odloženi prenos i snimak skupa emitovalo je više beogradskih televizijskih stanica, uključujući i kablovske. Za emitere koji krše zakon predviđeno je više kaznenih mera. Evo vidite u kakvoj mi državi živimo. Kojoj je to još parlamentarnoj stranci omogućeno do sada da se prenosi neki skup? Čak ni vladajuće stranke nisu ovako grubo zloupotrebile zakon na ovaj način, kako je to urađeno od strane ove nove stranke. Šta mogu da očekuju građani Srbije kada na ovakav način krše Zakon o radiodifuziji? Postavlja se i pitanje ko je platio te silne sate, ne minute, ko je to platio? Ili postoje simpatije? Nemam ja ništa protiv, ali ne može da se krši zakon. Sada me interesuje kakve će biti reakcije nadležnih, u kojoj meri će primeniti zakon i da li će ovi koji su prekršili odgovarati. Ko stoji iza toga? To vam je potpuno jasno, samo pogledajte ko stoji iza ovih medija, odnosno televizijskih kuća i sve će vam biti jasno; videćete kako se na daljinski upravlja parlamentom Srbije i kako se donose sve odluke koje su potrebne da bi pojedinci zgrnuli još neki milion od ovog jadnog naroda u Srbiji.
Narodni poslaniče, pitanje je juče u više navrata postavljeno i dat je nalog službi da uputi stenogram. Ne možemo izveštaje novinskih agencija da tretiramo kao zvanični dokument, ali, u svakom slučaju, dali ste informaciju koja jasno pokazuje da je bilo razloga za postavljanje pitanja. Mi kao Narodna skupština očekujemo zvaničan odgovor. Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić. Želi da govori o povredi Poslovnika, dobija reč na osnovu člana 100. stav 1.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo poslanici, želim da ispred poslaničke grupe DSS, na osnovu članova 225. i 226, postavim pitanje koje uporno postavljamo a nijedan predsedavajući ne želi da da odgovor – kada će konačno na dnevnom redu Narodne skupštine da se nađe rezolucija o Kosovu i Metohiji? Mi smo svedoci da ovih dana od strane najviših predstavnika države Srbije stižu izjave kojima se prihvata misija Euleksa na Kosovu i Metohiji, koja se faktički razmešta. Demantuju se, navodno, ciljevi te misije da bi se u srpskoj javnosti stvorio utisak da je to jedna dobrodošla misija, koja Srbima koji su tamo treba da donese dobro, a ovih dana čujemo od kreatora politike prema Kosovu i Metohiji, konkretno od Danijela Frida, da je upravo cilj te misije da sprovede nadgledanu nezavisnost. Mi se pitamo već neko vreme zašto te rezolucije nema. Danas u jednom glasanju, prilikom usvajanja dnevnog reda, konstatujemo činjenicu da vladajuća većina ne postoji. Prilikom usvajanja dnevnog reda u ovoj Narodnoj skupštini za dnevni red su prvi put od kada je formirana većina glasala 124 narodna poslanika. O tako krupnoj odluci kao što je rezolucija o Kosovu i Metohiji treba da se izjasni vladajuća većina i da prezentuje svoju politiku u Narodnoj skupštini. Mi ne možemo više da gledamo šta se događa u južnoj srpskoj pokrajini i ponovo vas pozivamo da pozovete predsednicu Narodne skupštine da hitno zakaže konsultacije kako bi Narodna skupština dobila odgovore o tome kakva je politika vladajuće većine, da li vladajuća većina uopšte postoji i da li se okuplja oko ovakve teme kao što je Kosovo i Metohija. Mi želimo da pošaljemo poruku našoj braći na Kosovu i Metohiji da je politika prema Kosovu i Metohiji čvrsta, dosledna, kontinuirana i da ne prihvatamo misiju Euleks, a pogotovo onu misiju kako je danas kvalifikovao Danijel Frid, da je to misija Martija Ahtisarija i misija nezavisnog Kosova. Pokažite ovde da postoje 124 narodna poslanika, da nema više ucena za ambasadorska mesta i za druge pozicije, nego da vodite jedinstvenu politiku, da bismo mogli da ohrabrimo naše sunarodnike da država Srbija zaista želi da sačuva Kosovo i Metohiju. Molimo vas, zakažite sednicu na kojoj ćemo raspravljati o Kosovu i Metohiji. Sramota je što ovaj saziv četiri meseca nijedno slovo o tome nije rekao. Hvala.
Narodni poslaniče, po pravilima o odlučivanju o dnevnom redu u redovnom zasedanju, za ovu sednicu koja je danas započela nedostajao je predlog da se po hitnom postupku raspravlja o vašoj rezoluciji. Da ste ga dostavili u Poslovnikom propisanom roku danas bi se odlučivalo o tome da li će rezolucije biti ili ne. Dakle, ja mogu da vam dam samo odgovor o formi i proceduri, a za političke dogovore nadležni su, naravno, svi predsednici poslaničkih grupa, zajedno sa predsednicom Narodne skupštine. Da je Narodnoj skupštini dostavljen predlog za hitan postupak što se tiče rezolucije bilo kog predlagača, Skupština bi bila u obavezi da se o tome izjašnjava. Naravno, logično je da bi o tome takođe trebalo biti prethodnog političkog dogovora. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović. Želi da govori o povredi Poslovnika i dobija reč na osnovu člana 100. stav 1, pa narodni poslanik Milentijević.
Iako ste vi, gospođo Čomić, poznati po tome što volite da komentarišete izlaganja narodnih poslanika, nekad umesno, nekad neumesno... [[Isključen mikrofon.]]
Narodni poslaniče, molim vas da se sa uvažavanjem odnosite prema Narodnoj skupštini. Poštujući član 104, nijedan predsedavajući ne komentariše. Predsedavajući je obavezan i ima dužnost da da objašnjenje nakon što bilo koji narodni poslanik traži i dobije reč na osnovu člana 100. stav 1, jer je uočio da je došlo do povrede nekog od članova Poslovnika tokom procedure Narodne skupštine. Upozoravam vas da se u svom izlaganju držite svih pravila obraćanja propisanih Poslovnikom Narodne skupštine.
Vas je, gospođo Čomić, očigledno neko naljutio. Kad biste mi rekli ... [[Isključen mikrofon.]]
Narodni poslaniče, izrekla sam vam upozorenje da se sa uvažavanjem odnosite prema Narodnoj skupštini i da poštujete sve članove Poslovnika na koji se pozivate želeći da doprinesete redu i poštovanju procedure u Narodnoj skupštini. Jezik koji upotrebljavamo je jezik forme i procedure i zaista vas molim da se toga držite u svom izlaganju dok se pozivate na povredu Poslovnika, člana 100, a dobili ste reč da biste o tome govorili. Izvolite.
Kada biste me pustili da završim videli biste da je moje javljanje isključivo usmereno ka tome da se poštuje Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije. Nisam mislio ništa ružno. Smatram da vas je neko naljutio, ali ako biste mi rekli u čemu je problem ja bih vam vrlo rado pomogao. Vi ste jedna šarmantna i ljupka dama koja sa velikom decentnošću vodi sednice Narodne skupštine i, verujte mi, vi i ja smo na istom poslu, dakle, želimo da se poštuje Poslovnik Narodne skupštine i ja samo hoću da vam pomognem da ova sednica ima svoj tok koji je propisan Poslovnikom Narodne skupštine. Kad je reč o donošenju budžeta, da se htelo da se donošenje budžeta stavi u istu ravan sa donošenjem svih drugih zakona, valjda u Poslovniku ne bi bilo posebnih odredaba koje se odnose na donošenje budžeta. Onda bi donošenje budžeta bilo po istim pravilima i podvrgnuto istom pravnom režimu kao i donošenje svih drugih zakona. Ali, po Poslovniku se rasprava o budžetu odvija pod strožim uslovima nego rasprava o svim drugim zakonima. Zašto? Zato što budžet i rebalans budžeta nisu ništa drugo nego plan trošenja narodnih para. Kada se odlučuje o trošenju narodnih para mora da bude stroži režim, nego kada je reč o donošenju svih drugih zakona. Tako je u svim parlamentima civilizovanih i demokratskih država. Parlament Republike Srbije nije u tome izuzetak. Dakle, član 151. Poslovnika Narodne skupštine je apsolutno jasan: rasprava o predlogu budžeta, odnosno rebalansu budžeta ne može da počne dok ne prispe izveštaj Odbora za finansije. Tu nema nikakvih dilema. Čak i oni koji nisu pravnici moraju na ovakav način da protumače odredbu člana 151. Ne bi bilo dobro, gospođo Čomić, da iza te vaše namere da se raspravlja o predlogu rebalansa budžeta bez izveštaja Odbora za finansije u stvari stoji težnja vladajuće većine da se na neki način ućutkaju narodni poslanici opozicije, da se ne čuje kakav je stav opozicionih partija, pre svega SRS, kao najveće opozicione partije, kada je reč o rebalansu budžeta. Imamo vrlo oštre primedbe na rebalans budžeta. Smatramo da u rebalansu budžeta nema ničega od onoga što ste vi obećavali građanima Srbije. Nema ni traga tog vašeg socijalističkog internacionalizma na koji se pozivate. Obećavali ste bolji život, veće plate, veće penzije. Umesto toga, građani su dobili povećanje cene gasa, povećanje cene telefonskih impulsa, najavljuje se poskupljenje električne energije, benzin i naftni derivati u Srbiji su skuplji nego u bilo kojoj državi u okruženju i to je tema koju vi na neki način želite da zaobiđete. Gospođo Čomić, verujte mi, imam iskrenu nameru da vam pomognem u pravilnom vođenju sednice Narodne skupštine, ali pravilnog vođenja sednice nema i ne može da bude validne rasprave o rebalansu budžeta dok narodni poslanici ne dobiju izveštaj nadležnog, matičnog odbora, Odbora za finansije.
Sednica je zakazana i teče u skladu sa članovima 151. i 139. i nema povrede Poslovnika kada je u pitanju zakazivanje sednice. Sednica Odbora za finansije, kad prikupi izveštaje drugih odbora, može teći i za vreme naše načelne rasprave a izveštaj može biti dostavljen u bilo kom trenutku u toku sednice. Reč ima narodni poslanik Vladimir Milentijević. Želi da govori po povredi Poslovnika i dobija reč na osnovu člana 100. stav 1.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po članovima 225. i 226. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije i tražim objašnjenje po ko zna koji put, a konkretno nismo zadovoljni odgovorom predsedavajuće kada je reč o rezolucijama o Kosovu i Metohiji. Po ko zna koji put ponavljam da vladajuća većina uopšte nema nameru da stavi rezoluciju o Kosovu i Metohiji na dnevni red Narodne skupštine Republike Srbije. Argumenti su da ste vi, kao vladajuća većina, dva puta stavljali na dnevni red rezoluciju o Kosovu, pa ste povukli i jednu i drugu, jer očigledno je da niste imali većinu od 126 poslanika. Time ste onemogućili raspravu i izglasavanje rezolucije. Drugo, kažete da nemate na dnevnom redu današnje sednice Skupštine rezoluciju o Kosovu i Metohiji. Pa, na prethodnoj ste je skinuli sa dnevnog reda većinom glasova. Kako onda možete da krivite nas što nema predloga kad ste taj isti predlog koji su podnele poslaničke grupe SRS i DSS - NS skinuli sa dnevnog reda? Druga stvar, Odbor za Kosovo i Metohiju još uvek nije zasedao, samo je održana konstitutivna sednica, jer na Odbor za Kosovo i Metohiju ne dolaze poslanici vladajuće koalicije, koji čine većinu. Treća stvar, tri puta sam izlazio za ovu govornicu i tražio od premijera Republike Srbije da primi delegaciju Skupštine Zajednice opština AP KiM da bi se razjasnila ova, ne slučajna, svakodnevna upozorenja svih da je na pomolu instaliranje misije Euleks na Kosovu i Metohiji, koja ima za cilj sprovođenje plana Martija Ahtisarija. I dan-danas, četvrti put, tražim od premijera da da odgovor zašto neće da primi delegaciju Skupštine Zajednice opština Kosova i Metohije. Hvala.
Narodni poslaniče, pitanje je bilo upućeno predsedavajućoj i glasilo je: kada će biti rezolucija o Kosovu i Metohiji na dnevnom redu? Mogu samo da dam odgovor koji se tiče procedure i Poslovnika. Dakle, kada? Onda kada predlagač uputi predlog za hitan postupak, kada se obavi politički dogovor da za to postoji potrebna većina glasova. Možete da budete nezadovoljni samo načinom na koji se proceduralno stavljaju tačke na dnevni red. Za današnju sednicu nijedan predlog za hitan postupak nije stigao u Skupštinu, te nije bilo ni političkih dogovora o tome da li će ili ne da se formira nekakva većina koja će staviti tačku, svi su bili u proceduri danas, to je jedino što ja mogu da vam odgovorim. Zbog povrede Poslovnika javio se narodni poslanik Aleksandar Martinović, pa narodni poslanik Zoran Nikolić, narodni poslanik Milorad Buha, narodni poslanik Srđan Spasojević, narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da ni samoj gospođi Čomić nije jasno da li možemo da raspravljamo o predlogu rebalansa budžeta bez izveštaja Odbora za finansije ili ne možemo. Gospođo Čomić, verujte mi, imam iskrenu nameru da vam pomognem, ne možemo. Poslovnik je potpuno jasan i uopšte ne dopušta dvostruka tumačenja. Član 151. glasi: "Pre pretresa na sednici Narodne skupštine predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje, sa obrazloženim predlozima, dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini." Šta ovde nije jasno? Imamo li mi izveštaj Odbora za finansije? Nemamo. Možemo li da počnemo pretres rebalansa budžeta? Ne možemo. Gospođo Čomić, moj prijateljski savet: prekinite sednicu Narodne skupštine, zakažite sednicu Odbora za finansije, sačekajte da prispe izveštaj Odbora za finansije i tek nakon toga možete da započnete raspravu o rebalansu budžeta. Sve suprotno od toga predstavlja drastično kršenje Poslovnika Narodne skupštine.
Rasprava je otvorena, pretres je počeo, i to u skladu sa članovima 151. i 139. Sednice odbora će biti zakazane, ako već nisu. Ako to nije uradio predsednik ili predsednica odbora, ili članovi odbora, nezadovoljni time što predsednik ili predsednica odbora ne zakazuju, onda je sasvim sigurno da će to biti urađeno na predlog predsednice Narodne skupštine, jer ne postoji spor o tome da odbori treba da rade. Nesporazum je u vezi s tim što nema povrede članova 151. i 139. Rasprava u načelu može da teče i tokom rasprave ćemo, nadam se, nakon uspešnog rada skupštinskih odbora, dobiti izveštaje odbora koji su razmatrali predlog rebalansa budžeta. Reč ima narodni poslanik Zoran Nikolić. Želi da govori o povredi Poslovnika i dobija reč na osnovu člana 100. stav 1.
Poštovani narodni poslanici, pošto vi, gospođo Čomić, volite da polemišete sa narodnim poslanicima...
Narodni poslaniče, upozoravam vas da svi moramo da poštujemo članove Poslovnika kojima se definiše način na koji se obraćamo. Nijedan predsedavajući ne polemiše. Predsedavajući ima dužnost da da objašnjenje kada se narodni poslanik javi da dobije reč na osnovu člana 100. i kada dobije reč. Svaka situacija u kojoj bilo koji predsedavajući ne bi davao objašnjenja bila bi kršenje Poslovnika. Ni u jednom trenutku ni sa jednim poslanikom nisam niti ću ikada voditi polemiku. Molim vas da vodimo računa na koji način se obraćamo jedni drugima, poštujući odredbe Poslovnika Narodne skupštine.
Da li mogu da nastavim? Ako ja vaš odgovor doživljavam kao polemiku, ne možete onda vi mene ubeđivati da li vi polemišete sa mnom ili ne. Dakle, za mene nije relevantno vaše mišljenje. Možda vi svoj odgovor, ovaj koji smo upravo čuli, a i sve odgovore koje slušamo ovih dana, ne doživljavate kao polemiku, ali vi mene ne možete ubediti da to nije polemika, jer to doživljavam kao da vi stalno, u kontinuitetu polemišete sa narodnim poslanicima. Kada vi predsedavate ovom skupštinom mi imamo konstantno konfliktnu situaciju, koju izazivate upravo vi svojim polemikama. Dakle, to je moj stav i vi ga ne možete promeniti. Prepustimo gledaocima i građanima koji gledaju ovu skupštinu da sami prosude da li vi na adekvatan način vodite ovu skupštinu, da li se konfrontirate sa narodnim poslanicima ili ne. Kada sam počeo svoje izlaganje i kada sam rekao da vi volite da polemišete vi ste ovde rekli... Mi poslanici DSS-a smo izašli ovde i ponovo smo aktuelizovali pitanje Euleksa zbog svega onoga što se dešava sa Euleksom, a tiče se i izjava predsednika Republike Borisa Tadića, ali i visokih američkih zvaničnika, jer vidimo da polako ova država priprema javnost da se možda Euleks primeni na Kosovu i Metohiji. Ovde je postavljeno pitanje zbog čega niste stavili na dnevni red rezoluciju o Kosovu. Vi ste odgovorili da biste to učinili kada bi za to postojao zahtev da se razmatra po hitnom postupku. Vi obmanjujete javnost, ignorišete činjenicu da je 108 poslanika podnelo zahtev još u junu mesecu da po hitnom postupku na dnevni red ove skupštine stavite tačku dnevnog reda - rezolucija o Kosovu i Metohiji. Vi to ni do dan-danas niste učinili. Nije to samo vaša odgovornost, ali ne znam zašto prihvatate tu vrstu odgovornosti da branite nešto što je neodbranjivo. Reći ću vam zbog čega se to dešava. Nije slučajno da Odbor za Kosovo i Metohiju ne može da se sastane zato što vladajuća većina ne dolazi na taj odbor kad god se zakaže, sa sve svojom manjinom. To je zato što vi nemate većinu što se tiče tog pitanja, zato što se međusobno niste dogovorili, zato što imate dijametralno suprotne stavove kada je u pitanju pozicija Euleksa na Kosovu i sam problem Kosova i Metohije. Vi nemate većinu u mnogim odborima i zato se oni ne sastaju. Vi ste danas pokazali da nemate većinu; prilikom današnjeg usvajanja dnevnog reda glasala su 124 poslanika za dnevni red na kojem je zakon o budžetu, dakle, ne preko 126, što je bilo potrebno i što je normalno kada neko ima većinu. Očigledno poslanici LSV-a nisu glasali. Koliko znam, stizale su pretnje da gospodin Čanak može ovu vladu da obori i odgovori od strane DS-a da su šanse da on ovu vladu obori samo kada neki meteor udari u planetu Zemlju. Bogami, on je, koliko vidim, danas pokazao da vi većinu tu više nemate. Vi nemate većinu po mnogim pitanjima i zbog toga ne stavljate tu tačku na dnevni red. Još jednom vas podsećam na činjenicu, i nemojte da je ignorišete i nemojte da obmanjujete javnost, da je 108 narodnih poslanika ove skupštine dalo u skupštinsku proceduru deklaraciju o Kosovu i Metohiji.
Gospodin Milorad Buha. (Odustaje.) Gospodin Srđan Spasojević, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, povređen je član 104. Poslovnika. U stvari, pozivam se na taj član Poslovnika i želim da ukažem, gospođo ministre, da je zaista neprihvatljivo da nastavimo ovu sednicu po ovoj tački dnevnog reda, odnosno da je počnemo, iz prostog razloga jer nije rešeno prethodno pitanje, a prethodno pitanje po ovom poslovniku je da treba da zaseda i da donese izveštaj nadležni odbor, ovog puta Odbor za finansije. Mislim da predsedavajući treba da prekine ovo zasedanje i da se Odbor sastane, da se donese izveštaj i da normalno nastavimo da radimo. Naravno, celog dana je bilo napeto u ovoj sali. Meni je potpuno jasno da je predsedavajuća napravila jednu grešku i prekinuta je sednica, a greška je upravo zbog toga što su poslanici vladajuće većine pravili izuzetnu buku prilikom glasanja. Meni je u jednom trenutku bilo neprijatno zbog toga što je predsednica parlamenta tri puta poslanike vladajuće većine pozivala na koncentraciju. To je neprihvatljivo i potpuno je nelogično da posle takve atmosfere nastavite rad posle pet minuta. Bilo je potpuno normalno da se da jedna pauza od pola sata, sat, ne bismo imali ove probleme, Odbor bi se sastao, izveštaj bi bio pred nama i siguran sam da bismo već pre otprilike pola sata počeli normalno da radimo. Dakle, građani Srbije treba da znaju da je opozicija vrlo konstruktivna, a da je problem u vladajućoj većini. Videli smo da je došlo do potpunog haosa i da se čak nije znalo ni da li je izglasan dnevni red. Dakle, kao opozicioni poslanik, pozivam vas na koncentraciju. Hvala vam.
Gospodo narodni poslanici, htela bih da vas obavestim da je sednica Odbora za finansije Narodne skupštine zakazana za petak, 24. oktobar 2008. godine, u 9.30 časova. Pošto ste odustali, a imamo dogovor da sutra u 10 nastavimo rad, u subotu i u ponedeljak nećemo raditi, tako da možete planirati sve svoje aktivnosti. Inače, pauza je bila jer smo želeli da napravimo dogovor o daljem radu i mislim da smo se i dogovorili. Zahvaljujem na saradnji, zahvaljujem gospođi ministru.