Hvala puno. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, uvaženi narodni poslanici, dame i gospodo, poštovani građani Srbije, pred vama se danas nalaze četiri zakona i jedna odluka koja je veoma važna i koja se odnosi na isplatu jednokratne pomoći od 5.000 dinara do kraja ove godine, a pre nego što dođem na taj Finansijski plan i odluku koja je vezana za PIO fond, na početku par reči oko četiri zakona koja su danas pred vama. Pred vama je danas, uvaženi poslanici, završni račun Republike Srbije za 2019. godinu. Ovo je prva godina nakon 18 godina da paralelno kako razmatramo budžet za narednu godinu takođe da se pred vama nalazi i završni račun za prethodnu godinu. To je posledica toga što smo prošle godine usvojili 18 završnih računa, za prethodnih 18 godina, što je bio veliki uspeh Skupštine Republike Srbije i veoma važna stvar za građanE Srbije, da se vidi, da se zna ko radi transparentno, ko radi javno i da opravdamo svaki utrošeni dinar u prethodnim godinama. Završni račun za prethodnu godinu urađen je u skladu sa Zakonom. Ono što bih iskoristio priliku, samo da vam pročitam samo par cifara iz tog završnog računa. Samo da se svi prisetimo zajedno, a i građani Srbije, kakvi su nam rezultati bili tokom prošle godine. Ukupni prihodi i primanja budžeta Republike Srbije za 2019. godinu iznose 1.328 milijardi. Ukupni rashodi i izdaci 1.296 milijardi. Budžetski suficit, uvažene dame i gospodo, 32 milijarde 178 miliona dinara. Kada od toga oduzmete izdatke za otplatu glavnice od 10,8 milijardi i izdatke za nabavku finansijske imovine od 7,9 milijardi dolazite do fiskalnog suficita za 2019. godinu, u iznosu od 13,4 milijarde dinara. Juče smo govorili o tome da je u protekle četiri godine, naš suficit u budžetu bio, da nam je rezultat, izvinjavam se, bio pozitivan. Dakle, imali smo suficit u budžetu. Evo završni račun za 2019. godinu upravo to potvrđuje, pri čemu će učešće javnog duga u BDP-u na 31. decembar 2019. godine je 52%, ukupan javni dug 23,9 milijardi evra. Dakle, dame i gospodo, odgovorna ekonomska politika, teške reforme koje je započeo predsednik Vučić, dok je bio još predsednik Vlade, dovela je do toga da četiri godine zaredom imamo suficit u budžetu. Evo, završni račun koji je danas pred vama i pred građanima Srbije, završni račun za 2019. godinu, upravo to potvrđuje, a to su upravo cifre, to su upravo stope rasta koje želimo da ponovo vidimo što pre u našoj zemlji. Nažalost, omela nas je pandemija korona virusa, ali već budžet za 2021. godinu, a o tome smo juče pričali, daje nam nadu da ćemo sa nikada većim investicijama, sa povećanjem plata i penzija i sa 6% stope rasta, koja je projektovana da se vratimo na ove rezultate koje smo imali do prošle godine. Kada me neko pita, kažu loš je deficit, a loš je i suficit. Da vam kažem, bolje suficit, nego deficit, u svakom slučaju. S obzirom na suficit u protekle četiri godine imali smo dovoljno prostora i novca da izađemo sa preko 700 miliona dinara, preko šest milijardi evra pomoći našoj privredi i građanima Srbije tokom najveće ekonomske krize koja je prouzrokovana pandemijom korona virusa tokom ove godine. Pred vama je, uvaženi poslanici, takođe i Zakon o budžetskom sistemu. Dve su najvažnije promene, osim par tehničkih koje su takođe u njemu. Prva je da ovaj zakon definiše procenat povećanja plata u javnom sektoru. Dakle, veoma važan zakon. U ovom zakonu od 1. januara, imate odluku da se plate povećavaju za 5%, za sve medicinske radnike, a za 3,5% za sve ostale u javnom sektoru, a od 1. aprila i ostali imaće povećanje od 5%. Dakle, veoma važan zakon, veoma važna odluka, ide zajedno sa budžetom za 2021. godinu, o kojem smo raspravljali juče, i ja vas molim za podršku ovoj odluci. Takođe, jedna veoma važna stvar se nalazi u ovom zakonu. Čuli ste i diskutovali smo o tome, već dve ili tri godine unazad, oko kontrole zapošljavanja u javnom sektoru, ovaj zakon napušta taj sistem kontrole. Dakle, napušta rad ili princip koji smo imali da svaki novozaposleni mora da bude odobren od strane Komisije za zapošljavanje Vlade Republike Srbije. Uvodi se malo fleksibilniji sistem, dakle, na korisnicima javnih sredstava, na institucijama, ustanovama, preduzećima, na njima je da zapošljavaju, ukoliko smatraju da treba da zapošljavaju, po njihovim i shodno njihovim potrebama i naravno, shodno novcu koji imaju. Ali, postoji jedno ograničenje, a to je da ne mogu da zapošljavaju više od 70% od onog broja svojih zaposlenih koji nisu više u preduzeću tokom prethodne godine. Dakle, da budem jasan, ukoliko je 10 zaposlenih u jednoj ustanovi napustilo tu ustanovu tokom protekle godine, maksimum broj novozaposlenih koji može da se zaposli, bez prethodne saglasnosti Vlade je sedam. Dakle, do 70%. Ovo je princip koji daje mnogo veću fleksibilnost ustanovama institucijama, preduzećima, dakle, dane zavise toliko od odluke Vlade Republike Srbije, ali takođe, na njih stavlja veliku odgovornost, oni su odgovorni za zapošljavanje, oni su odgovorni za kontrolu i visinu platnog fonda, oni su odgovorni da li im ti kadrovi trebaju ili ne. Ono što je veoma važno, i to je imperativ, a to je da kvalitet njihovih usluga mora da raste iz godine u godinu, jer je to kvalitet na koji građani Srbije računaju. Treći zakon koji je pred vama to su izmene i dopune Zakona o javnom dugu. Najvažnija stvar je planiranje, dakle, ono što želimo da uradimo, da napravimo zakon i proceduru malo fleksibilnijom kako bi mogli da smanjimo troškove zaduživanja, kako bi mogli bolje da planiramo i da upravljamo našim javnim dugom. Za vašu informaciju projekcija centralnog nivoa javnog duga Republike Srbije za ovu godinu je 57,9%. Dakle, daleko smo ispod onog nivoa mastrihta od 60% uprkos pandemiji Korona virusa i uprkos programu koji je Vlada Republike Srbije sprovela da pomogne našu privredu u iznosu od preko 700 milijardi dinara. Kada sam govorio malopre o završnom računu za 2019. godinu, pomenuo sam da je na 31. decembar prošle godine ukupno učešće javnog duga u BDP bilo 52%. Dakle, poraslo je tokom 2020. godine, ali i dalje je potpuno pod kontrolom, upravo zahvaljujući prostoru koji smo imali i koji smo zaradili tokom proteklih par godina kada smo imali suficit u budžetu i kada smo vraćali stare i skupe kredite. Ono što je veoma važno, o tome sam pričao u javnosti već, čisto vama da još jedanput napomenem. Mi ćemo do kraja godine završiti proces pronalaska strateškog partnera za Komercijalnu banku. Od toga očekujemo priliv negde do 400 miliona evra, priliv u budžet, da samo vidite koliko konzervativno planiramo i radimo, mi na to uopšte nismo računali. Te prihode uopšte nemate u projekciji budžeta za 2021. godinu, jer smo hteli da budemo konzervativni, realni i da ne bude da planiramo nešto za šta postoji šansa da se možda ne desi. Desiće se i to je veoma važno. Razlog zbog kojeg govorim o ovome je što ćemo mi skoro polovinu tog novca, 170 miliona evra iskoristiti i za vraćanje starih, skupih kredita, u ovom slučaju starog kredita koji smo uzeli od države Azerbejdžan 2012. godine, ne mi, nego ovi pre nas. Po kamatnoj stopi, verovali ili ne, od 4%. Dakle, mi ćemo prihode koje dobijemo najveći deo tog novca iskoristiti za vraćanje dugova, starih dugova, skupih dugova. To vam govori koliko odgovorno upravljamo našim javnim dugom i koliko se odgovorno bavimo našim javnim finansijama. Da vas podsetim. Juče kada smo govorili o budžetu za 2021. godinu, govorili smo i o projekciji javnog duga za narednu godinu i deficit od 3% je upravo taj koji nam daje mogućnost da nastavimo već naredne godine da smanjujemo učešće javnog duga u BDP, gde nam je projekcija do kraja godine da dođemo na centralni novo od 57,5% ukoliko vratimo ovaj kredit prema Azerbejdžanu, a siguran sam da ćemo ga vratiti, dodatno smanjujemo učešće javnog duga u BDP za 0,4% jednom odlukom koja je veoma važna. Dakle, stvaramo bolju i sigurniju budućnost za našu decu. Ne želimo da im ostavimo skupe kredite za koje nas je neko drugi zadužio po visokim kamatnim stopama u nekom prethodnom periodu. Četvrti zakon koji je danas pred vama to je davanje garancije u korist Unikredit banke za javno preduzeće „Skijališta Srbije. To je izgradnja gondole Brzeće - Mali karaman. Ono što je meni važno da napomenem ovde, ovaj projekat je deo Projekta Srbija 2025. U realizaciju tog projekta „Skijališta Srbije“ su već krenula, ukoliko se ne varam, oni će do kraja godine ovu veoma važnu gondolu i otvoriti. Dakle, spaja se, konačno, posle, ne znam koliko decenija se priča o tome, dakle, podnožje Kopaonika sa vrhom Kopaonika time dajete mogućnost da se i Brzeće i taj deo podnožja dalje razvija. Naravno, utičete na razvoj i turizma i svega ostalog u tom delu Srbije. Nije mala investicija 3,2 milijarde dinara, ali to je novac koji smo obezbedili za razvoj turizma u tom delu Srbiji i do kraja godine očekujem otvaranje te gondole. Konačno, dame i gospodo, pred vama se danas nalazi Predlog odluke o davanju saglasnosti na izmene i dopune Finansijskog plana Fonda za PIO. Ono što mi je veoma važno, ukoliko se slažete i ukoliko se složite sa tim izmenama stvaraju se preduslovi da se 18.- decembra pred Sv. Nikolu za sve naše najstarije sugrađane, za sve naše penzionere, da se svakom od njih isplati jednokratna novčana pomoć u iznosu od 5.000 dinara. To je ogroman uspeh za nas. Dakle, na kraju veoma teške godine, godine kada je Republika Srbija, kada je naša država, pokazala koliko je jaka, koliko može da pomogne svima kojima je pomoć najpotrebnija, da krajem godine poslednja u nizu mera koje preduzimamo bude upravo pomoć našim najstarijim sugrađanima. Posetiću vas, u aprilu mesecu, mi smo isplatili kao jednu vrstu pomoći i podrške 4.000 dinara, jednokratne pomoći zbog Kovida 19, zbog ublažavanja negativnih posledica pandemije Korona virusa, evo jednokratna pomoć od 5.000, dinara. Nema potrebe o tome da razgovaramo, ukoliko to znači našim najstarijim sugrađanima, ima ih milion i 717 hiljada. Dakle, na adrese milion i 717 hiljada naših najstarijih sugrađana 18. decembra stiže po 5.000 dinara. Od 1. januara, o tome smo pričali i juče, po švajcarskoj formuli, sledi povećanje penzija za 5,9%. Dakle, penzije ne samo da su bezbedne, penzije ne samo da su stabilne, juče smo pričali i o stabilnosti PIO fonda i o tome kako iz godine u godinu dajemo manje novca iz budžeta za podršku PIO fondu upravo zbog toga što imamo veći broj zaposlenih, što rastu doprinosi, odnosno rastu prihodi PIO fonda i to je odgovorna ekonomska politika, to je ono na šta smo veoma ponosni i očekujem vašu podršku za ovu odluku. Hvala puno.
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Reč ima Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedniče, uvaženi ministri, kolege poslanici, mi smo na Odboru za finansije imali jednu od tačaka dnevnog reda – Razmatranje Predloga zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije. Naravno, njega stavljamo na dnevni red tek onda kad imamo izveštaj o reviziji završnog računa budžeta i pored toga koje podnosi DRI, a pored toga imali smo i izveštaj o reviziji svih finansijskih organizacija socijalnog osiguranja, koje zajedno čine jedan paket, zajedno sa budžetom, kao tačku dnevnog reda. Obično je bila praksa da uvek imamo, recimo, budžet sa pratećim zakonima na sednicama Skupštine, ali uveli smo sada praksu da se budžet posebno razmatra u tom dvostrukom vremenu, a da svi ostali zakoni, kao danas što pričamo, idu posebno. Ono što sam samo želela da kažem to je da na osnovu izveštaja DRI u stvari se pokazuje da Srbija poštuje međunarodne standarde kada je u pitanju revizija odnosno računovodstvo i finansijsko upravljanje i da smo mi na dobrom putu da jednostavno te standarde uskladimo sa standardima EU, odnosno međunarodnih institucija koje se bave ovom temom. Zašto ovo govorim? Zato što od 2002. godine u parlamentu do prošle godine mi nismo imali uopšte ni jedan završen račun koji je po članu 177. Poslovnika o radu Narodne skupštine morao da ide sa budžetom, upravo zbog toga da pokaže kako se poslovalo prethodne godine. I nije bilo nama poslanicima a ni Ministarstvu finansija lako da mi ispravimo određene krive Drine i jednu neodgovornost svih onih koji su vodili i finansije i vodili državu do 2012. godine, kada je SNS na čelu sa Aleksandrom Vučićem preuzela odgovornost za vođenje državom. Prvo je trebalo srediti finansije, pa posle toga, kad sve to sredite, konsolidujete, sve troškove, rashode, onda treba da uredite to izveštavanje da bude u skladu sa međunarodnim standardima. Nije bilo jednostavno ni poslanicima SNS da podignu ruku za izveštaj o izvršenju budžeta 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010. godine. Zašto govorim to? Zato što ovi sada koji nam spočitavaju neodgovorno vođenje finansija, neodgovornu politiku, oni su vodili tu državu i nije narod ni znao kako su se trošile pare. Nisu imali pojma uopšte na šta su sve podizali kredite. E, tek kad ste sredili na ovaj način, i to uz pomoć, moram da kažem, međunarodnih finansijskih institucija, znači tek onda vi imate uređene finansije i ne plašite se da izađete jednostavno ni pred građane Srbije i da kažete za šta trošite budžetska sredstva. Ja se zahvaljujem Ministarstvu finansija i DRI i poslanicima. Sve probleme koje imamo još da rešavamo, tehničkog tipa, gde su u pitanju standardi o izveštavanju revizije budžeta u budućnosti, mi ćemo jednostavno podržati, podneti određene inicijative za izmene i dopune zakona ako to treba nešto tehnički da se uradi i mislim da u budućnosti zaista više ne treba da brinemo što se tiče javnih finansija. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Reč ima Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre, predstavnici ministarstva, koleginice i kolege, moram u svom današnjem obraćanju najpre da pohvalim Ministarstvo finansija, jer juče kada smo raspravljali o Predlogu budžeta za 2021. godinu, taj predlog budžeta je na vreme stigao u Skupštinu, u skupštinsku proceduru, poslanici su imali dovoljno vremena da se upoznaju sa jednim tako važnim dokumentom, a javnost je imala na uvid budžet za 2021. godinu. U istom tom duhu želim da pohvalim i što danas raspravljamo o završnom računu budžeta za 2019. godinu i veoma je važno što u dva dana govorimo najpre o budžetu za sledeću godinu, a onda i o završnom računu budžeta za prethodnu godinu, jer je oblast finansija jedna od najvažnijih i najosetljivijih oblasti u našem društvu. Dobro je da javnost ima uvid u kretanje novca i veoma je važno, i građani Srbije imaju pravo da znaju, gde se potroši svaki dinar i kako se tokovi novca kreću, od onog trenutka kada se putem poreza novac sliva u budžet, pa do trenutka kada se novac iz budžeta isplaćuje krajnjem korisniku. Ministar je malo pre napomenuo i zaista, to je odličan uspeh, mi smo poslednjih godina ostvarivali uspeh tako što smo imali suficit u budžetu prethodne četiri godine. To je rezultat jedne odgovorne fiskalne politike. Ali, da bismo došli do tako dobrih rezultata, bilo je potrebno jedno teško vreme, jedan teži period, gde su primenjene možda u tom trenutku nepopularne mere zarad fiskalne konsolidacije, ali smo postigli cilj – javne finansije su sada na zdravim nogama i upravo zahvaljujući tome mi smo kao društvo spremno dočekali krizu koju je iznenada izazvala pandemija zbog virusa korone. Država je u tom trenutku stala iza privrede i paketom sveobuhvatnih mera privreda je mogla da se osloni na tu pomoć i ljudi su bili zaštićeni od mogućih negativnih posledica. Neću da nabrajam šta je sve bilo, ali, opet, istaći ću da je država pomogla sa nekoliko minimalnih zarada za zaposlene, Fond za razvoj je izašao sa jednim povoljnim kreditom u iznosu od 200 miliona evra, u aprilu su povećane plate, reći ću zasluženo, zdravstvenim radnicima, povećanje je bilo 10%, isplaćena je jednokratna pomoć penzionerima. Važno je što je pomoć usmerena i na ugostitelje, na hotelijere, jer je ova oblast zaista pogođena krizom. Ove mere ostvarile su odlične efekte, ali moram da napomenem da su došle u pravom trenutku. Potrebno je nekad postaviti pitanje – šta bi se desilo da su ove mere zakasnile? Ili – šta bi se desilo da ovih mera uopšte nije ni bilo? Da li bi se sačuvala radna mesta? Da li bi svi proizvodni pogoni ostali neoštećeni? Koliko bi uopšte trajao proces oporavka od krize koju je izazvala korona? Za pohvalu je i činjenica što se nastavlja sa rasterećenjem privrede kada govorimo o doprinosima na zarade. To ima jedan cilj – da se i dalje nastavi sa trendom smanjenja nezaposlenosti. Stopa nezaposlenosti je jednocifrena u ovom trenutku i nama iz Socijaldemokratske partije Srbije je to veoma važno, jer na taj način radnike stavljamo u jedan bolji položaj u odnosu na poslodavce. Radnici mogu da pregovaraju komotnije o novim uslovima rada, imaju alternativu jer se povećala ponuda na tržištu rada. Posebno ističemo važnost dogovora na sednici Socijalno-ekonomskog saveta da se poveća minimalna zarada u narednoj godini za 6,6%. Naravno, država je i tu imala sluha i izašla je u susret privrednicima da oni mogu da realizuju ovakav jedan program a da pri tom se napravi balans u smislu da se privredne aktivnosti nastave istim tempom kao i do sada, a da ne dođe do otpuštanja radnika. Ministar je malopre napomenuo da ćemo usvajanjem jednog od ovih zakona koji se nalaze danas na dnevnom redu moći da isplatimo u toku ovog meseca jednokratnu pomoć penzionerima. I penzioneri imaju razloga da budu zadovoljni, jer će i u sledećoj godini po novoj formuli imati povišicu. To su sredstva koja se isplaćuju iz realnih izvora, i to je najvažniji pokazatelj jedne zdrave ekonomije, odnosno zdravih finansija. Važno je da se nastavi sa ulaganjem u infrastrukturu, puteve, železnice, dakle, u sve ono što građani Srbije svakodnevno koriste. Iako je već sada 2021. godina možemo reći i neizvesna i nepredvidiva, privredna kretanja u našoj zemlji daju nam za pravo da budemo optimistični. Jednostavno privredna kretanja su takva da možemo da imamo realne procene. Ipak videćemo kako će biti početkom narednih meseci, kako će se odvijati situacija i u zavisnosti od toga videćemo dali će biti dodatnih rashoda iz budžeta. Najvažnije je da se fokusiramo na budućnost, da i dalje ostanemo podjednako atraktivni za ulaganje kao i do sada, jer podsetiću da smo mi na prvom mestu u ovom delu Evrope po broju direktnih stranih investicija, odnosno više od pola direktnih stranih investicija u regionu završi u našoj zemlji. U kontinuitetu se radi na podizanju životnog standarda građana i te rezultate vidimo i sada. Podržavam odluku da se zdravstveni radnici nagrade najviše i da povećanje plata bude najviše baš u zdravstvenom sektoru, jer su oni svojim zalaganjem i svojim primerom u prethodnom periodu to i zaslužili. I baš kada govorimo o povećanju plata u javnom sektoru ovom oblašću bavi se upravo Zakon o budžetskom sistemu i on konkretno definiše procente povećanja u javnom sektoru, i to je najznačajnija izmena u ovom zakonu. Pored ovih povećanja koje je ministar malopre naveo, od aprila meseca predviđeno je i povećanje za pripadnike Vojske Srbije. To je povećanje negde za 10% i, koliko sam razumeo, ono se neće videti kroz ovaj zakon, ali će se videti tako što će se povećati koeficijent pripadnicima Vojske Srbije i veoma je važno, jer će ih to dodatno motivisati, da sačuvamo nivo profesionalnih vojnika u redovima vojske. Procentualno učešće plate i penzija u ukupnom BDP se smanjuje, i to je pokazatelj jedne odgovorne fiskalne politike u cilju makroekonomske stabilizacije. Ovim izmenama i dopunama zakona relaksiraju se mere koje se odnose na zabranu zapošljavanja u javnom sektoru. Mi smo krajem 2013. godine doneli odluku da je za zaposlenje u javnom sektoru na određeno vreme bila potrebna saglasnost Vlade. To su bile mere koje su u tom trenutku bile neophodne radi fiskalne konsolidacije i smatram da su te mere ispunile svrhu i zato mi danas možemo da govorimo o postepenom ukidanju ovih mera. Na ovaj način šaljemo i poruku mladim ljudima da ćemo obezbediti prostor da mogu da se zaposle lakše u javnom sektoru, da se zadrže u Srbiji, da pošaljemo poruku da najbolji treba da budu nagrađeni, da najvredniji treba da dobijaju dobra radna mesta, da pošaljemo poruku da smo mi društvo koje teži da stvori jednake šanse za sve. Mladi u Srbiji žele izvesnost i žele sigurnost, a mi smo ti koji tu sigurnost i tu izvesnost treba da im obezbedimo, da mogu da planiraju svoju budućnost u Srbiji. Ovo zakonsko rešenje daje mogućnost da se reše neka prioritetna kadrovska pitanja u javnom sektoru i ranije je bilo sugestija da možda treba popustiti ove mere naročito u onom delu gde su kolektivi takvi, u javnom sektoru da su po broju godina, uslovno rečeno, stari kolektivi i bilo je potrebno podmlađivanje, ali i iz drugog razloga da bi starije kolege mogle svoje veštine i svoja znanja da prenesu mlađim kolegama i da ih obuče na pravi način. Za kraj reći ću nešto i o Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije po zaduživanju Skijališta Srbije za izgradnju gondole Brzeće - Mali karaman. Ovo je jedna veoma važna investicija za ovaj deo Srbije i što se tiče Kopaonika turizam je razvijen na ovoj planini, ali rekao bih više na onoj strani koja pripada teritoriji opštine Raška. Na ovaj način mi ćemo podsticati razvoj turizma na strani Kopaonika koji gravitira opštini Brus. Bio sam nedavno u Brusu i tamo je posle dugo godina došlo do promene vlasti. Sada vlast čine predstavnici stranaka, to je koalicija koja je kompatibilna koaliciji na republičkom nivou. sreo sam se sa tim ljudima i sa direktorkom Turističke organizacije Brusa i video sam jedan entuzijazam kod njih i želju da pristupe odgovorno svom poslu i žele da pokrenu ovu opštinu. Zato mislim da će ova investicija njima mnogo značiti. Važno je zato da ih podržimo na tom putu. Vrednost investicije nije mala – 3,2 milijarde dinara, ali ipak ova investicija može biti dobar zamajac za dalji privredni razvoj ovog dela Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Po redosledu prijava predsednika ili ovlašćenih predstavnika reč ima Elvira Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče, predstavništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u ime SVM ću govoriti o nekoliko zakona, a najpre o samom završnom računu i o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, ali bih krenula možda od same teorije, znači, koji je naš zadatak, jer po teorijskim klasifikacijama definiše se da su nadležnosti Narodne skupštine raznolike - od normativne iliti zakonodavne nadležnosti preko kontrolne uloge, prava parlamenta da kontroliše Vladu, pa do njenih nadležnosti vezanih za izbore i do prava da organizuje, da uredi sopstvenu organizaciju. Suština je da bez kontrolne uloge, bez nadzorne uloge Narodne skupštine i obezbeđivanja adekvatnih instrumenata kontrole, nadzora rada Vlade, mi zapravo ne možemo ni govoriti o postojanju parlamentarnog oblika državne vlasti. Redovna razmatranja završnog računa predstavljaju neophodan preduslov, naravno, za adekvatno dobro planiranje budžeta Republike Srbije i jednu od važnih nadzornih uloga Narodne skupštine Republike Srbije. Citiraću ovde nekoliko članova Ustava Republike Srbije i jedan zakon. Naime, član 92. Ustava Republike Srbije kaže: „Narodna skupština razmatra predlog završnog računa budžeta po pribavljanju mišljenja DRI“. Nadalje, član 99. tačka 11) Ustava Republike Srbije kaže: „Narodna skupština usvaja budžet i završni račun Republike Srbije na predlog Vlade“. Nadalje, Zakon o budžetskom finansiranju kaže: „Zakon o završnom računu budžeta Republike Srbije je akt kojim Narodna skupština za svaku budžetsku godinu utvrđuje ukupno ostvarene prihoda i primanja i rashode i izdatke, finansijski rezultata budžeta Republike Srbije, budžetski deficit ili suficit i račun finansiranja“. Zašto sam sve ovo citirala? Zašto sam planirala da u ime SVM krenem od toga, od samog Predloga zakona o završnom računu? Zato što je u periodu, kada govorimo o prethodnom periodu, od 2000. do 2019. godine, za 19 godina, Narodna skupština Republike Srbije samo dva puta, 2000. i 2001. godine, ovde u plenumu razmatrala završni račun i usvojila zakone. Zakonska obaveza usvajanja završnog računa uopšte se u Narodnoj skupštini nije poštovala od 2002. godine pa nadalje. S tim da je od 2002. godine do 2014. godine završni račun zapravo stizao u skupštinsku proceduru i na taj način je bio dostupan javnosti, ali jednostavno se o tome ovde nije raspravljalo i dobijali smo mnoge kritike vezano za ovo onda. Onda, prošle godine, pre otprilike, tačno godinu dana, sedamnaest Predloga zakona o završnim računima, znači za ove preostale godine od 2002, pa sve do 2018. godine su razmatrani ovde konačno u plenumu, objedinjenoj raspravi. To je bila Deveta sednica Drugog redovnog zasedanja prošle godine, ako govorimo tačno o datumima, to je bilo 16. decembra 2019. godine. Zbog toga mi pozdravljamo, izuzetno nas raduje što danas na vreme, znači na dnevnom redu imamo završni račun za 2019. godinu. Postupak za donošenje završnog računa budžeta određen je članom 177. Poslovnika i predviđa da, kao što smo to čuli od uvažene predsednice, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava razmatra Predlog završnog računa budžeta Republike Srbije i izveštaj, naravno, Državne revizorske institucije o obavljenoj reviziji tog završnog računa budžeta, završnih računa finansijskih planova, organizacija obaveznog socijalnog osiguranja i konsolidovanih finansijskih izveštaja Republike, o čemu se podnosi, naravno, izveštaj Narodnoj skupštini sa stavovima i preporukama matičnog odbora, u skladu sa zakonom kojim se reguliše Državna revizorska institucija. Za kvalitetnu i sveobuhvatnu raspravu o završnom računu, važan segment predstavlja, kao što smo to čuli, mislim da treba nekoliko puta da naglasimo, i sam izveštaj DRI. Smatramo i to je činjenica da su u Srbiji do danas formirane sve neophodne institucije koje kontrolišu budžetski ciklus. Zakonom predviđena rešenja u najvećoj meri odgovaraju dobroj međunarodnoj praski. Naredni koraci koji bi možda mogli da unaprede ovaj proces, znači kontrolu javnih finansija, bi trebali da budu usmereni ka, možda boljoj međusobnoj koordinaciji i maksimalnom korišćenju kapaciteta koji postoje tih postojećih institucija, razvijanju kapaciteta za izbor prioriteta i analize efekata javnih politika. Rashodi, kada pogledamo, znači malo da pričamo i o tom sadržaju završnog računa budžeta, kada pogledamo rashode i izdatke budžeta Republike Srbije u 2019. godini, oni su izvršeni u iznosu od 93,70% od planiranih tako da ovo dokazuje i pokazuje da su rashodi zapravo dobro planirani i u skladu sa tim su dobro i realizovani. Ostvareni tekući prihodi i primanja veći su za 22,98% u odnosu na prethodnu 2018. godinu, što pokazuje takođe, znači, visok procenat povećanja. Ako se osvrnemo na rashode, konstatujemo da su ukupno izvršeni rashodi i izdaci veći za skoro 15%, 14,88% u odnosu na prethodnu 2018. godinu. U odnosu na povećanje prihoda procenat izvršenja rashoda je manji za 8,1%. Značajno je još pogledati i ukupni javni dug. Naime, ukupni javni dug Republike Srbije, znači na nivou države je na dan 31. decembra prošle 2019. godine iznosio 23,9 milijardi evra, odnosno kada pričamo o BDP iznosio je 52% BDP. Tokom prošle 2019. godine je došlo do smanjenja učešća javnog duga u BDP na centralnom nivou vlasti, jer kada pogledamo prethodnu godinu to je tada bilo 53,7, toliko je iznosilo znači na kraju 2018. godine, dok je na kraju 2019. godine sa 53,7 smanjen na 52%. Kao što sam naglasila na samom početku, drugi predlog zakona o kojem bih želela da iznesem stav poslaničke grupe SVM je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Zapravo bih se u svom izlaganju osvrnula na dve dopune koje su predložene, pre svega, sa aspekta implikacija koja će njihova primena doneti u praksi. U prvoj smo čuli i od uvaženog prethodnog govornika, znači, prva dopuna je Zakona o budžetskom sistemu, je ona kojom se uređuju pravila za novo zapošljavanje i dodatno radno angažovanje kod korisnika javnih sredstava, kojom se zapravo u suštini, ako tako mogu da formulišem, relaksira mera koja je na snazi poslednjih, juče smo u ovom uvaženom domu čuli, šest godina. Ja sam nekako računala da je mera tzv. "zabrane zapošljavanja" na snazi već punih sedam godina u Republici Srbiji, zabrana ili ograničenje zapošljavanja u javnom sektoru. Svi mi znamo da je ova mera bila izuzetno teška, nepopularna, ali smo svesni toga da je nužno potrebna u sklopu svih ostalih mera preduzetih u cilju fiskalne konsolidacije. Upravo predložena dopuna o kojoj danas razgovaramo je pokazatelj da nakon stroge kontrole, punih sedam godina zapošljavanja u javnom sektoru je konačno zaustavljena ekspanzija nekontrolisanog zapošljavanja u javnom sektoru, ali smo sa druge strane srećniji i pozdravljamo da je konačno došao momenat da se ova mera, naravno, sprovodi, ali u mnogo relaksirajućem obliku, ako mogu tako da formulišem. Dakle, posle sedam godina regulativa vezana za popunjavanje slobodnih i upražnjenih radnih mesta se menja. Naime, do sada je postojala, svi mi znamo, vrlo komplikovana obaveza prethodnog pribavljanja saglasnosti od nadležnog tela Vlade Republike Srbije ili te famozne komisije, potpuno razumevajući da je u prethodnom periodu sprovođenja mera fiskalne konsolidacije ovo bila nužna mera. Svedoci smo i da je ovakva procedura ipak dovodila do praktičnih problema. Znači, problema u praksi. Osnovni problem je bio nedostatak kadrova u određenim sektorima i ta neka pitanja su se rešavala povećanjem ugovornog angažovanja ili povećanjem tog broja ugovora na određeno vreme. Ovaj problem je zaista prepoznat i naveden fiskalnom strategijom za naredni srednjoročni period, znači za period 2021/2023 godina, kojom se navodi. Tokom procesa konsolidacije, na snazi je bila zabrana zapošljavanja u javnom sektoru. Sa jedne strane, to je omogućavalo, što je dobro, kontrolu nivoa zarada, ali se sa druge strane povećao broj ugovora o radu na određeno vreme kao i nedostatak kadrova u pojedinim delovima javne uprave. Sada je na snazi fleksibilniji način kontrole zapošljavanja koji je baziran na srednjoročnom planiranju broja zaposlenih u svim oblastima javnog sektora u skladu sa budžetskim ograničenjima. Predloženo rešenje koje se nalazi pred nama po kojem se omogućuje korisnicima javnih sredstava da u određenoj meri, a koja je zapravo definisana tako da je korisnicima javnih sredstava sada dozvoljeno da bez posebnih dozvola i odobrenja tog adekvatnog tela komisije, Vlade i saglasnosti prime u radni odnos broj zaposlenih koji ne prelazi 70% od ukupnog broja lica kojima je prestao radni odnos, umanjen za broj novozaposlenih u prethodnoj kalendarskoj godini. Želela bih još jednom da naglasim da poslanička grupa SVM pozdravlja ovakvo rešenje iz više razloga. Možda su dva-tri razloga najznačajnija, jer na ovaj način opet postoji kontrola zapošljavanja, što je značajno za sprečavanje povećanja učešća rashoda u budžetu, a time posledično i na stabilnost javnih finansija. Ova mera je pokazatelj, ali i ispit zrelosti svih nas, da smo u stanju da odgovorno vodimo kadrovsku politiku. Znači, svim korisnicima javnih sredstava zakon sada omogućuje određenu slobodu da popune nedostajuća prioritetna radna mesta, što je zaista bio ogroman problem u prethodnom periodu. Na kraju, ova relaksacija zapošljavanja bez saglasnosti te komisije, adekvatnog tela Vlade Republike Srbije, definisana je jednako za sve, što je izuzetno značajno za sve korisnike javnih sredstava. Znači, ova odredba koju sada uvodima i na koji način menjamo Zakon o budžetskom sistemu osvetljava i to da su ove izuzetno, kako sam rekla, nepopularne teške mere koje su se sprovodile u prethodnih šest-sedam godina, zaista dale rezultate, ali da su na neki način još uvek potrebne u nekom blaže definisanom formatu i da idemo u pravcu kada ćemo regulativu ograničenja i mera, koje se definišu ko zabrana, zameniti mehanizmom odgovornog vođenja kadrovske politike, koja treba zaista da bude takva da po broju, po kvalitetu odgovori zahtevima našeg razvoja i održivosti. Drugom dopunom Zakona o budžetskom sistemu se definiše odgovornost za preuzimanje obaveza. Naime, dosadašnje rešenje iz važećeg zakona je podrazumevalo opšte pravilo da preuzete obaveze u toku jedne godine mogu biti do nivoa odobrene aproprijacije u budžetu za tu godinu. Ovo je jedno čvrsto budžetsko pravilo koje ima za cilj pre svega održavanje budžetske discipline, odnosno sprečavanje preuzimanja obaveza preko iznosa odobrenog budžetom. Međutim, dosledna primena ovog principa u praksi znači da je u budžetu zapravo planirano više od dvomesečnog iznosa za komunalne, energetske usluge, pa i za rashode za zaposlene. Zašto? Potpuno logično, zato što svi mi znamo da decembarske račune iz ove godine dobijamo u januaru sledeće godine i plaćamo ih na teret naredne budžetske godine. U budžetu moramo imati visinu aproprijacije koja odgovara jednom računu iz prethodne godine plus dvanaestomesečni fond za tekuću godinu. Pritom smo potpuno svesni da jedna dvanaestina planiranih sredstava neće i ne može biti iskorišćena u tekućoj godini, isto je i sa rashodima za zaposlene, jer po pravilu plate se isplaćuju nakon isteka tog meseca. U tom smislu, predloženom dopunom Zakona o budžetskom sistemu rashodi za zaposlene, penzije, energetske usluge, usluge komunikacija, komunalne usluge i zakup imovine i opreme se planiraju do iznosa koji dospeva za plaćanje u tekućoj budžetskoj godini, a ne do iznosa preuzete obaveze. Ovaj problem će se na ovaj način u potpunosti prevazići. Činjenica da su navedenim izuzimanjem obuhvaćeni samo stalni troškovi rashoda i plata i penzija, odnosno rashodi koji su linijski, stalni i nužni za funkcionisanje organa i organizacija, mi je svakako podržavamo zbog nekoliko razloga, rešava se problem diskrepance između gotovinskog i obračunskog principa u planiranju ovih rashoda i svodi iznos koji je potreban za navedene namene na onaj koji treba da tereti tu budžetsku godinu. Sledstveno navedenom oslobađaju se sredstva koja u toj godini ne bi bila utrošena za raspoređivanje za neke druge važnije ili važne prioritete. Na kraju, ono što je najvažnije, ne umanjuje se čvrstina fiskalne odgovornosti i discipline u smislu preuzimanja obaveza. Dakle, da ih tako nazovemo, prirodno linijski rashodi nisu mesto na kom se može kreirati nekontrolisano preuzimanje obaveza koje bi teretilo buduće budžetske periode. Zbog svega navedenog da još jednom sumiram i naglasim izuzetno nas raduje što smo konačno stigli do te faze da posle toliko godina na vreme raspravljamo i o Predlogu zakona o završnom računu budžeta, da je on ovde na vreme, da ne moramo da imamo objedinjenu raspravu i da kasnimo itd. Nadam se da će to tako raditi i u budućnosti. Podržavamo svakako predložene dopune Zakona o budžetskom sistemu i sve ostale predloge zakona koji se nalaze na dnevnom redu i u danu za glasanje će poslanici SVM glasati za. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala Elvira. Želim pre nego što nastavimo dalje, samo da vas obavestim da saglasno čl. 27. i 87. st. 2. i 3. Poslovnika da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Isto tako, želim da vas obavestim da je za predstavnika Vlade u Narodnoj skupštini prilikom razmatranja navedenih predloga zakona i predloga odluka određena i Marija Obradović, ministar državne uprave i lokalne samouprave. Idemo dalje, Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, odnosno poštovani predsedniče, poštovani ministre sa saradnicima, pažljivo sam juče slušala vaše izlaganje, ministre, o budžetu, kao i raspravu mojih kolega, kao i današnje vaše uvodno izlaganje o budžetskom sistemu, i prvo što primećujem je da je budžet planiran kao investicioni i da se mnogo više ulaže u poboljšanje životnog standarda građana. Posebno želim da naglasim kao dugogodišnji reprezentativac i da pohvalim odvajanje 10 miliona evra za razvoj i unapređenje sporta i poboljšanje uslova kako profesionalnog, tako i amaterskog sporta i znamo da nam je svim puno srce kada naši sportisti osvajaju medalje širom sveta i mislim da su zaslužili svu podršku koju država može da pruži, a pogotovo ova podrška ima veliku težinu zbog zdravstvenih i finansijske situacije u kojoj se nalazi ceo svet, pa i naša zemlja. Ipak ste i Vlada, odnosno i vaše ministarstvo je našlo načina da pored svih izazova vrednuje i sport i naše sportiste. Moram da se osvrnem i na jučerašnju raspravu, pošto se današnja i jučerašnja rasprava prosto prepliću i povezane su. Jedan kolega je juče, koji dolazi iz Raške oblasti, uputio par kritika na predloženi budžet. Odnosile su se na to da se kroz budžet ne odvajaju ravnopravno sredstva za sve delove Srbije, a meni je kao poslanici koja dolazi iz Raške oblasti to zasmetalo. Vi ste, ministre, to odmah demantovali i čak u ovoj najvećoj kriznoj godini za celu svetsku ekonomiju Vlada Republike Srbije izdvojila je dodatnih 216 miliona dinara i to za tekuću likvidnost, završetak kapitalnih investicija i to za Novi Pazar 191 milion, za Sjenicu 25 i za Tutin 10 miliona dinara. Pre nekoliko nedelja smo obnovili kredit za izgradnju gasovoda Aleksandrovac – Tutin, koji predstavlja veliku pomoć i privredi i građanstvu, kao i završetak puta Sjenica-Tutin, kojim će se sigurno olakšati život svim ljudima koji gravitiraju u toj oblasti. Ne smem ni da izostavim da je prvim rebalansom budžeta u 2020. godini odvojeno 3,3 milijarde dinara za nastavak izgradnje Moravskog koridora i koji nije bitan samo za Raški okrug, već i za Rasinski, Zlatiborski, Povoravski. To je dugoročna investicija koja će ovom delu Srbije omogućiti da se ubrzano razvija i time polako decentralizujemo Srbiju i centar razvoja pomeramo iz Beograda ka drugim delovima Srbije. Iz svega ovoga vidimo da je budžet planiran da podigne standard života svim građanima bez obzira kojoj nacionalnost pripadaju. Što se tiče Predloga zakona o budžetskom sistemu posle mnogo godina imamo priliku da se uz budžet raspravlja i o završnom računu. Imali smo situaciju da prošle godine u ovom visokom domu raspravljamo i usvajamo 17 zakasnelih završih računa. Tada ste vi najavili, ministre, da će se uz budžet usvajati završni račun kako to zakon i nalaže. Zbog čega su važni završni računi? Prvo, važni su da bi građani videli gde je utrošen svaki dinar i time se pokazala transparentnost rada Vlade, a sa druge strane, to je dobra budžetska praksa. Želim da pohvalim prisustvo na Odboru za finansije guvernerke Narodne banke, predsednika Fiskalnog saveta, kao i predstavnika DRI koji su imali nekoliko tehničkih zamerki, ali je završni račun ocenjen kao pozitivan. Guvernerka je na Odboru za finansije istakla da ćemo biti jedna od retkih zemalja koja će imati pun ekonomski oporavak i da će Narodna banka Srbije učiniti sve kako bi kao i do sada očuvala stabilnost deviznog kursa, finansijsku stabilnost i stabilnost cena. Predlog zakona o budžetskom sistemu članom 8. produžava rok za uvođenje rodnog odgovornog budžetiranja kod svih budžetskih korisnika i na svim nivoima vlasti i mi možemo da se pohvalimo da smo u svetu prepoznati upravo po uvođenju rodnog odgovornog budžetiranja i treba da budemo ponosni na sve što smo uradili u ovom procesu. Jedan od ciljeva Vlade i to se stalno ističe i potencira je da se poveća kvalitet života i muškarca i žene, a u Srbiji jedan od najvažnijih instrumenata koji vode ka tome je upravo uvođenje rodnog ravnopravnog budžetiranja. Jedna od najvažnijih promena u predloženom Zakonu o budžetskom sistemu je mogućnost da povećaju plate u javnom sektoru i juče ste izneli, ministre, tokom vašeg izlaganja da nijedna zemlja u Evropi u vreme ova pandemije i sa svim izazovima sa kojima se susreću u 2020. godine, rešavanje raznih problema koje je ova pandemija i donela, ne povećava plate, mi to radimo jer smo blagovremeno doneli mere podrške privredi i znamo koliko je ta podrška bila i u maju i u septembru i oktobru. Prvo imamo povećanje plata zaposlenim u zdravstvu za 10% i ovo je jedan od načina da se zahvalimo svim ljudima zaposlenim u zdravstvenom sektoru koji su ne samo u proteklih devet meseci, koliko traje ova borba sa pandemijom, danonoćno brinuli i radili na tome da sačuvaju sve ljudske živote, već i za njihovu svakodnevnu posvećenost i požrtvovanost. I kroz predloženi budžet usvojena su velika sredstva da se još više unapredi zdravstveni sistem u Srbiji, kao infrastruktura, tako i uslovi rada. Vlada je vodila računa da sačuva makroekonomsku stabilnost, s obzirom da imamo povećanje plata i penzija i teži ka tome da imamo najmanji pad BDP u Evropi, a sa druge strane da sačuva živote građana naših i da odgovori svom haosu koji je pandemija napravila. Što se tiče Predloga zakona o javnom dugu, pohvalila bih predložene izmene koje se odnose na mogućnost da Srbija emitovanjem državnih hartija od vrednosti finansira projekte predviđene budžetom. Srbija se zadužuje kako bi finansirala infrastrukturne projekte, gradnju autoputeva, mostove, železničku infrastrukturu, a ne kao pre nekoliko godina kada se zaduživala da bi mogla da isplati plate i penzije. Svi znamo koliko je ulaganje u infrastrukturu važno i sigurna sam da će projekat Srbija 2025 koji obuhvata mnoge infrastrukturne projekte biti realizovan u potpunosti, čime bi se poboljšao standard građana a svakako bi postali jedna od najatraktivnijih destinacija u Evropi. Što se tiče kapitalnih investicija za 2021. godinu planirano je 330 milijardi dinara za ove namene. Nadam se da ćete nastaviti sa dinamikom spuštanja nivoa javnog duga, s obzirom da se svakodnevno radi na unapređenju fiskalne strategije i ne sumnjam da će tako i biti. Jedinstvena Srbija podržava politiku ove vlade da kroz ulaganja u sve segmente društva podstičemo razvoj svih delova naše zemlje i kao što je i predsednik Jedinstvene Srbije, Dragan Marković Palma, juče rekao, podržaćemo budžet Republike zato što investicioni i domaćinski, kao i predložene zakone koji prate budžet. Imate punu podršku za dalji rad i napredak naše zemlje. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Uvažena gospođo Jevđić, dali ste mi šlagvort za jednu temu koju bih samo želeo da podelim sa vama i sa građanima Srbije, a to je ulaganje u sport, ulaganje u Ministarstvo omladine i ministarstvo sporta. Pomenuli ste pomoć koju smo obezbedili, kako bi se ublažile negativne posledice Kovida 19. Ono što građani Srbije možda ne znaju, nisu primetili, nisu čuli ili možda neko od vas nije čuo, mi smo u sklopu programa za smanjenje negativnih posledice koje su uzrokovane Kovidom 19 obezbedili 1,1 milijardu dinara tokom prošlog meseca, dakle, 10 miliona evra za podršku sportu. Ja mislim i ne sećam se u poslednjih desetak, petnaestak godina, dvadeset godina, da je bila toliko masovna i jaka podrška svim našim klubovima. Ovde u ovom programu obezbeđena je pomoć za 298 klubova širom Srbije, dakle, košarka, odbojka, rukomet, vaterpolo, rvanje, tekvondo, veslanje, kajak, atletika, streljaštvo, plivanje, tenis, stoni tenis, karate i džudo. Svi klubovi iz prve i druge lige, svi klubovi i muški i ženski, dobili su pomoć od 600 hiljada dinara do 8,5 miliona dinara, u zavisnosti da li imaju međunarodna takmičenja. Za najveći broj tih klubova to je skoro pa godišnji njihov budžet. Sport je možda i najbolji brend koji imamo. Sport je važan i za promociju naše zemlje. sport je važan i za zdravlje naše nacije. Uvek je nekako tema ovde privreda, pomoć privredi, minimalne zarade, zaposleni, garantne šeme, moratorijumi na kredite itd. a da ne zaboravimo pomoć koju je Vlada Republike Srbije na inicijativu predsednika Vučića dala najvećem broju naših sportskih klubova. Mislim da se u istoriji ovako nešto nije desilo, ovoliko masovna pomoć i to u trenutku kada je ta pomoć najpotrebnija. Dakle, od 600.000 do 8,5 miliona dinara, svaki od tih pojedinačnih klubova. Veoma važna stvar, a naša posvećenost sportu i omladini se ogleda i u budžetu za 2021. godinu. Inicijalni budžet za 2020. godinu, dakle, za ovu godinu, za Ministarstvo sporta i omladine je bio 5,6 milijardi, a sada je u budžetu za narednu godinu 6,4 milijardi i mi smo u ovom budžetu obezbedili ne samo novac za oko 570 nacionalnih priznanja, oko 400 stipendija koje preko Ministarstva dajemo na godišnjem nivou, već i za velika međunarodna takmičenja kojima je Srbija domaćin. Evropsko prvenstvo u odbojci za žene, kvalifikacioni turnir za odlazak na Olimpijske igre za košarkaše, Svetsko prvenstvo u dvorani u atletici 2022. godine, Svetsko prvenstvo u veslanju 2023. godine. Novac za to obezbeđen, u budžetu Ministarstva sporta. Pri tome, obezbeđena su sredstva za organizaciju preko 50 međunarodnih i nacionalnih takmičenja, „Školarijada“ – svetsko prvenstvo u školskom sportu biće u Srbiji. Biciklistička trka Beograd-Banja Luka, Svetsko prvenstvo u rvanju do 23 godine, Evropski kup u skijanju, Svetski kup u džudou i još 80 sportova i razna takmičenja koja su vezana za ove sportove. Jedna veoma važna stvar za kraj, dakle obezbeđen je i novac za završetak multifunkcionalne dvorane ove u Beogradu. Dakle, nacionalni trening centar za šest sportova – karate, tekvondo, džudo, rvanje, sportsko penjanje i streljaštvo preko milijarde dinara je obezbeđeno i za završetak ovog multifunkcionalnog objekta. Tako da će ovi, nazovi manji sportovi imati najsavremenije i najbolje moguće uslove da se rađaju novi šampioni. Dakle, sportu, razvoju omladine posvećeni smo ne samo ovom jednokratnom pomoći za ovu godinu, već to je očigledno i budžetom za narednu godinu. Hvala Marija još jednom što ste me podsetili da govorim i o sportu. Da ne zaboravim, u budžetu imamo i novac za opremanje stotinu fiskulturnih sala širom Srbije. Takođe je obezbeđen u novac u budžetu za 2021. godinu. Tako da će moj kolega Udovičić imati čime da se bavi tokom naredne godine. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodine ministre. Koleginica Jevđić želi da odgovori kratko.
Ja ću biti kratka. Samo da se zahvalim. I vi ste se na kraju dotakli školskog sporta koji je jako bitan i mislim da je to nešto na šta trebamo svi mi da stavimo akcenat i ministar omladine i sporta to odlično radi. Drago mi je što ima pomoć i Vlade i vašeg ministarstva. Želim samo da vam kažem da je svima nama puno srce kada sportisti osvajaju medalje širom sveta, ali nažalost setimo ih se samo kada je to. Sada ste pokazali da Vlada dugoročno misli i da će ulagati u sport i u narednim godinama i da će naši sportisti koji tek stasavaju u one profesionalne sportiste koji će ponosno stajati i ceo svet slušati himnu Srbije i nositi zastavu Srbije na leđima, biti cenjeni i od nekih drugih koji budu dolazili. Zahvaljujem.
Hvala. Sledeći ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe je narodni poslanik Uglješa Marković.
Zahvaljujem poštovana predsedavajuća. Uvaženi ministri, kolege narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, SPS je u prethodnom periodu dala svoj nesebičan doprinos u stabilizaciji i konsolidaciji ekonomije Republike Srbije pokazujući zajedno sa našim koalicionim partnerima da se ne plašimo ni odgovornosti i nimalo lakih odluka i da se isključivo i samo vodimo interesima naše zemlje i njenih građana. Juče smo razgovarali o Predlogu budžeta, danas ćemo između ostalog diskutovati i o završnom računu budžeta republike za 2019. godinu, kao i o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu i o javnom dugu. Pohvalio bih to što se danas pred nama nalazi završni račun budžeta za 2019. godinu koji nam inače pruža informacije na koji način su ministarstva raspolagala sa novcem svih građana Republike Srbije, kao i to na koji način je Vlada raspolagala sa budžetskom rezervom i predložen završni račun za 2019. godinu je praktično potvrdio sve informacije o fiskalnom rezultatu republike iz mesečnih izveštaja Ministarstva finansija. Možemo sa ponosom da kažemo da je Srbija 2019. godinu završila sa suficitom u budžetu u iznosu od 16,4 milijardi dinara, što je čak i Fiskalni savet ocenio pozitivno. Usvajanjem završnog računa završavamo jedan budžetski ciklus i dobro je i ministar je govorio malopre o tome, dobro je da se poštu zakonska obaveza i da postane praksa da se pred nama narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini i ubuduće pre donošenja budžeta za narednu godinu raspravlja o završnom računu budžeta za prethodnu. Izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu i uvođenjem novih instituta stvaraju se mogućnosti za zaštitu od finansijskih rizika, eliminisanje, odnosno smanjenje rizika usled nastalih deviznim kursem, kao i promenom kamatne stope kao i drugim koji mogu nastati, a u vezi su zaduživanjem i uspostavlja se okvir za postojanje mogućnosti zaduživanja Republike, a za finansiranje projekata putem hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom tržištu. Jedan od pokazatelja da li smo na dobrom putu će biti učešće troškova kamata u BDP koji je projektovan da padne na ispod 1,8% do 2023. godine. Zakon o budžetskom sistemu je krovni zakon po kom se obezbeđuju budžetskih prihodi, regulišu se rokovi za donošenje budžeta i smatram, naravno svi ti budžetski prihodi zavise od naše fiskalne politike i realnih ekonomskih izvora. Srbija je svoju ozbiljnost u vođenju fiskalne politike pokazala i u prethodnim godinama, ali i u ovoj godini i on se oslikava, pogotovo u ovako teško situaciji u kojoj se nalazimo i o Predlogu budžeta za narednu godinu. Srbija kao mala zemlja, a otvorena ekonomija, prirodno deli sudbinu drugih zemalja. Posledice po globalnu ekonomiju po nekim procenama su najveće od Drugog svetskog rata i rast, o tome je govorio i ministar Siniša Mali juče, rast naše ekonomije u 2019. godini i u prvom kvartalu 2020. godine je usporila epidemija izazvana koronom virusom i kako i na globalnu ekonomiju tako i na našu privredu ostavila posledice, ali mislim da i te kako imamo razloga da budemo ponosni na pad naše ekonomije za manje 1%, što je jedan od najvećih uspeha u celoj Evropi, pogotovo imajući u vidu, kao što sam rekao, šta je sve to dovelo do toga i uvođenje vanrednog stanja u kom smo bili i prirodnog pada tražnje u takvim okolnostima. Paketom mera koji je Vlada donela u iznosu od 12,5% BDP sprečen je značajan gubitak radnih mesta i smatram da bez tih mera u narednoj godini naš napredak bi bio značajno sporiji. Takođe, pravovremenom reakcijom je obezbeđena i stabilnost i predvidljivost našeg deviznog kursa i zahvaljujući svemu tome mi ovu godinu završavamo sa učešćem javnog duga ispod 58% u BDP što je po svim takođe, ekonomskim parametrima i zakonima jedan značajan rezultat koji pokazuje između ostalog i vitalnost naših finansija. Predlog budžeta za 2021. godinu je na projektovano dobrim osnovama, jako realan i ostvariv rast BDP od 6%, spuštanje deficita na 3%. Naravno, smatram da treba biti oprezan usled nepredviđenih okolnosti u kojima se nalazimo, ali ohrabruje i činjenica da je Vlada o predlogu budžeta ostavila rezerve za potrebe konsolidacije naše ekonomije u slučaju nepredviđenih okolnosti, a izazvanih epidemijom. U ime poslaničke grupe SPS posebno želim da pozdravim izmenu Zakona o budžetskom sistemu kojim se dozvoljava zapošljavanje u javnom sektoru, dozvoljavanje zapošljavanja korisnicima javnih sredstava u iznosu od 70% ukupnog broja lica kojima je prestao radni odnos po bilo kom osnovu na neodređeno, umanjen za broj novozaposlenih na neodređeno, odnosno određeno, u svojstvu pripravnika. Mislim da je sjajna poruka. Mislim da takođe i iznad tog broja ostavljena mogućnost da se zapošljava uz kontrolu Vlade Republike Srbije, odnosno vladine komisije kako sama mera ne bi izgubila svoju suštinu i kako bi dala maksimalnu efikasnost. Mislim da je sjajna i jasna poruka države da pored novih radnih mesta u privatnom sektoru država misli na mlade ljude, otvara im svoja vrata i mislim, da pogotovo u ovom trenutku kada je u pitanju i zdravlje i zdravstvo, ali ostali segmenti našeg javnog sektora i te kako je potrebno i zanavljanje kadrova i da se otvore vrata mladim i obrazovanim ljudima koji bi bili spremni da svoju energiju, svoj rad i svoj entuzijazam ulože u rad državnih organa. Takođe, povećanje plata u javnom sektoru od 3,5% u januaru, nakon toga u aprilu 1,5%, kao i u zdravstvu 5%, povećanje penzija u narednoj godini, sve to s jedne strane pokazuje i vitalnost naših finansija, a s druge strane dovešće do povećanja ukupne naše tražnje i povećanja privredne aktivnosti. To se pokazalo i u prethodnom periodu kada smo određenim merama povećavali našu tražnju kao dobar metod da se poveća i ukupna naša privreda. Povećavanjem, takođe, minimalne cene rada verujemo da neće opteretiti našu privredu dovoljno i pokazuje se da država, a ja ka predstavnik Socijalističke partije Srbije, kao socijalista, posebno želim to da naglasim, vodi računa i o socijalnoj komponenti. Jedan od najboljih pokazatelja da je to tako jeste i činjenica da je od 2012. do 2020. godine minimalna zarada skočila sa 12 hiljada dinara na 32 hiljade dinara. Vlada, celokupna Vlada, kao i resorno ministarstvo, Ministarstvo finansija su u prethodnom periodu pokazali efikasnost, efektivnost, ali ono što je posebno značajno kada su u pitanju veliki sistemi, veliku dozu fleksibilnosti da u kriznim trenucima, pravovremenim merama uspeju da stvore fiskalni prostor i da imamo u projekciji za sledeću godinu ulaganje i u zdravstveni sistem, ali i da nastavljamo sa kapitalnim investicijama, da nastavljamo sa povećanjem plata i penzija, a da pritom održavamo stabilnim naše javne finansije i tempo smanjenja javnog duga. Poslanički klub SPS će podržati izmene i dopune zakona koji su na dnevnom redu i koji se nalaze pred nama dajući pun svoj doprinos Vladi Republike Srbije za sve izazove koji se nalaze pred nama. Nastavljamo da unapređujemo život svih građana u Republici Srbiji stvarajući bolje uslove za ostanak mladih ljudi u našoj zemlji. Takođe, stvaramo predvidljivije uslove za dovođenje investitora i otvaranje novih radnih mesta, kao i za jačanje naše domaće privrede. Zahvaljujem.
Hvala vama. Pre nego što nastavimo, moram da iskoristim priliku da pozdravim našu dugogodišnju narodnu poslanicu, sada ministarku za državnu upravu i lokalnu samoupravu, gospođu Mariju Obradović koja nam se pridružila s obzirom da su svi članovi Vlade pozvani na ovu sednicu. Da nastavimo, sledeći ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe je Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsednice. Poštovana ministarka, uvažene kolege narodni poslanici na dnevnom redu danas imamo pet predloga zakona. Ovaj set od pet predloga zakona prati Predlog zakona o budžetu za 2021. godinu, a to su sledeći predlozi zakona: Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o budžetskom sistemu, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, Predlog zakona koji se odnosi na davanje garancije Republike Srbije u korist „Unikredit banke a.d. Beograd“ po zaduženju Javnog preduzeća Skijališta Srbije po osnovu Ugovora o dugoročnom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman i na kraju imamo odluku o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopuna Finansijskog plana Fonda PIO za 2020. godinu. Poštovana ministarka, u toku jučerašnje i današnje rasprave pažljivo sam slušala svoje kolege narodne poslanike i ono što mogu da primetim je da je u poslednjih par godina zaista, ogromno zadovoljstvo nas poslanika vladajuće većine da diskutujemo o budžetu za narednu godinu. Pre svega, izabrali smo odgovorne ministre, izabrali smo odgovornu predsednicu Vlade, građani Srbije su izabrali najodgovornijeg predsednika države u istoriji Srbije i u skladu sa tim na dnevnom redu imamo, najblaže rečeno, odlične predloge zakona. Od kako je SNS na čelu države ne samo da se poštuje budžetski kalendar, već mogu slobodno da kažem da mi budžet za svaku narednu godinu usvajamo gotovo pre roka. Predlog zakona o budžetu za 2021. godinu dostavljen je Narodnoj skupštini na razmatranje 20. novembra. Isti je slučaj i sa predlozima zakona o budžetima za prethodne godine. Osim što se poštuje budžetski kalendar mi i za narednu godinu imamo razvoji budžet, kao i za prethodne godine, a to znači da je naš budžet, sa jedne strane usmeren na rast životnog standarda svih građana, kroz povećanje penzija i plata, a sa druge strane nastavljamo i u 2021. godini da obaramo rekorde, kada su u pitanju javna ulaganja. Setimo se samo da kada je Dragan Đilas bio na čelu Srbije, da kada je Dragan Đilas vodio i upravljao javnim finansijama ne samo da se kasnilo sa usvajanjem budžeta za narednu godinu, već smo Predlog zakona o budžetu za svaku narednu godinu usvajali gotovo poslednjih dana decembra. Za vreme Dragana Đilasa mogli smo samo da sanjamo o Predlogu zakona o završnom računu, zato što nikom nije padalo na pamet da informiše građane gde se troši državni novac, odnosno novac građana Srbije. Tadašnji budžeti su se svodili ni manje ni više nego na zaduživanja. Oni su se zaduživali kako bi finansirali penzije i plate i kako bi servisirali dugove javnih preduzeća. Članovi SNS ne samo da čine sve što je u najboljim interesima građana Srbije, već građane Srbije na transparentan način informišu gde je utrošen novac građana Srbije i zato danas po prvi put nakon 18 godina, paralelno raspravljamo o završnom računu za 2019. godinu i o Predlogu zakona o budžetu za 2021. godinu. Dakle, građani mogu da prate šta smo realizovali, šta smo uradili u prethodnom periodu i da vide kakvi su nam planovi za budući period. Takođe, građani mogu da vide kakvo nam je stanje u državnoj kasi, a predlog zakona o završnom računu za 2019. godinu upravo govori da nam je stanje u državnoj kasi odlično zato što smo u 2019. godini četvrtu godinu za redom ostvarili suficit u budžetu, i to u iznosu od 30 milijardi 178 miliona dinara. Činjenica je da je danas sve mnogo bolje nego pre 7,5 godina i zato razumem ogromnu dozu nervoze i kod Dragana Đilasa i kod njegove tzv. elite. Oni su, po svemu sudeći, još uvek u 2012. godini i nikako ne žele da primete da je ovo 2020. godina i da su se okolnosti u Srbiji drastično promenile. Do 2012. godine državna kasa, kasa grada Beograda pripadala je samo Draganu Đilasu, Vuku Jeremiću, Borisu Tadiću, međutim, građani su 2012. godine rekli stop mafiji, stop kriminalu i državna kasa, kasa grada Beograda je vraćena građanima Srbije zato što upravo građanima i pripada. Razlika između vremena kada je Dragan Đilas bio na vlasti i vremena Aleksandra Vučića je najblaže rečeno ogromna. U vreme Dragana Đilasa je preko 600 miliona evra državnog novca završilo na računima Đilasovih preduzeća, dok u vreme Aleksandra Vučića i SNS preko 600 miliona evra državnog novca isplaćeno je građanima Srbije, i to svakom punoletnom građaninu po 100 evra. Takođe, za vreme Dragana Đilasa, samo su njegov brat Gojko i Dragan Đilas kupovali stanove za sebe, dok za vreme Aleksandra Vučića i SNS gradi se preko 360 stanova za porodice u Kraljevu čiji su stanovi oštećeni 2010. godine u zemljotresu. Takođe se gradi na stotine stanova za pripadnike snaga bezbednosti, dok je Dragan Đilas topio oružje naših očeva i dedova. Dakle, otopljeno je preko 30.000 komada oružja u Železari Smederevo, Aleksandar Vučić i SNS opremaju vojsku najsavremenijom opremom, a u Železari Smederevo dolaskom kineskog investitora 2016. godine sada radi preko 4.500 ljudi i Železara Smederevo uspešno posluje. Za vreme Dragana Đilasa samo su oboleli od dve retke bolesti mogli da se leče u inostranstvu o trošku budžeta Republike Srbije, a dok za vreme Aleksandra Vučića i SNS od čak 22 retke bolesti. Godine 2015. kada je Aleksandar Vučić bio premijer prvi put nakon 20 godina ćutanja krenulo se sa obeležavanjem Dana sećanja na 2.000 ubijenih i preko 220.000 proteranih Srba sa teritorije Republike Srpske krajine u vojnoj operaciji „Oluja“. Takođe krenulo se sa obeležavanjem Dana sećanja na žrtve NATO bombardovanja. Da ne govorim o kulturi. Dok je Dragan Đilas zatvarao muzeje po Srbiji, Aleksandar Vučić i SNS su obnovili Narodni muzej u Beograd, otvorili su Muzej iluzija, u Srbiji je otvoreno i obnovljeno na desetine muzeja. Takođe, za vreme Dragana Đilasa, kada je reč o broju snimljenih filmova i serija, dakle za vreme Dragana Đilasa snimljeno je oko pedesetak serija, dok za vreme Aleksandra Vučića i SNS blizu 90, što je duplo više. Da ne govorim o obnovljenoj tvrđavi u Golupcu, da ne govorim o završenom Hramu Svetog Save. Nakon skoro 100 godina čekanja mi smo dobili završen Hram Svetog Save. Dakle, svima nam je i više nego jasno kakav je Dragan Đilas i zašto su ga građani oterali u političku prošlost. Poštovana ministarka, osim što ste u ovoj godini izdvojili 12,7% BDP-a za ekonomski paket podrške privredi, vi i u narednoj godini nastavljate da sprovodite mere podizanja životnog standarda svih građana u Srbiji, i to kroz povećanja penzija i plata. Nastavljate sa realizacijom infrastrukturnih projekata i za 2021. godinu ste predvideli čak 330 milijardi dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata i za kapitalna ulaganja. Kada je u pitanju sektor saobraćaja, najviše sredstava opredeljeno je za izgradnju brze pruge od Beograda do granice sa Mađarskom, opredeljena su sredstva za rekonstrukciju pruga Niš-Dimitrovgrad, Subotica-Segedin, nastavlja se sa izgradnjom Moravskog koridora, sa izgradnjom Koridora 11, sa izgradnjom Fruškogorskog koridora, i tako dalje. U 2021. godini opredeljena su sredstva i za početak izgradnje auto-puta E-70, odnosno auto-puta od Niša do Merdara u dužini od 77 kilometara, i ovaj auto-put je toliko značajan zato što će predstavljati motor razvoja za čitav Toplički okrug. Što se tiče Ministarstva odbrane i Ministarstva unutrašnjih poslova, kapitalna ulaganja su se više nego udesetostručila, odnosno porasla su sa 4,2 milijarde dinara u 2014. godini, na čak 49 milijardi dinara u 2020. godini. U 2021. godini se predviđaju ulaganja za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u preko 60 jedinica lokalnih samouprava. U 2021. godini, nastavljamo sa rekonstrukcijom i izgradnjom novih domova zdravlja, sa izgradnjom kliničkih centara itd. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu i o Predlogu odluke o davanju saglasnosti na odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Fonda PIO za 2020. godinu, izmenama i dopunama je predviđeno povećanje plata i penzija. Dakle, od 1. januara, krećemo sa povećanjem plata zaposlenih u zdravstvu i to za 5%. Takođe, u 2021. godini, opredeljena su sredstva za povećanje zarada svih zaposlenih u javnom sektoru i to 3,5% počev od 1. januara, odnosno od decembarske plate, a još dodatnih 1,5% očekuje rast zarada zaposlenih u javnom sektoru od martovske plate, odnosno od 1. aprila. Takođe, ide se i sa povećanjem zarada za pripadnike Ministarstva odbrane i to u iznosu od 10%, počev od martovske plate. Dakle, država brine za ljude koji rade najodgovorniji posao u našoj državi, odnosno za ljude koji brane pravo našeg naroda na slobodu i za ljude koji nas čuvaju. Kada su pitanju naši najstariji sugrađani, od 1. januara imaćemo uvećane penzije za 5,9% i to nije sve. Osim jednokratne novčane pomoći koju su penzioneri dobili u aprilu mesecu u iznosu od 4.000 dinara, naši najstariji sugrađani, dakle, milion i 717 hiljada penzionera očekuje još jedna isplata jednokratne novčane pomoći i to za desetak dana. Ono što želim da kažem, da smo mi obezbedili sredstva za isplatu ove jednokratne novčane pomoći u iznosu od 5.000 dinara, zato što u Fondu PIO je premašen priliv po osnovu doprinosa i to za iznos od 10,6 milijardi dinara. Dakle, isplatu jednokratne novčane pomoći vršimo iz realnih izvora, zato što imamo veći priliv po osnovu doprinosa u Fondu PIO i to za čak, kao što sam rekla, već 10,6 milijardi dinara. Kada je u pitanju privatni sektor, mi podjednako brinemo i o privatnom sektoru. Ono što želim da kažem, da su plate, odnosno zarade u privatnom sektoru od 2012. do 2020. godine, povećane za čak 42%, dok su zarade u javnom sektoru povećane drastično manje nego u privatnom sektoru i to za 28%. Upravo, cilj Vlade Republike Srbije je da smanji jaz u visini zarada između privatnog i javnog sektora, kako bi stimulisali naše građane da traže zaposlenje u privatnom sektoru, zato što mi hoćemo realnu ekonomiju, a upravo i sve činimo da taj cilj i realizujemo. Ono što, takođe, želim da kažem da je minimalna zarada drastično povećana, odnosno duplirana je u odnosu na period iz 2012. godine. Godine 2012. minimalna zarada je iznosila 15.000 dinara, a 2021. godine, iznosiće čak 32.000 dinara. Sasvim sam sigurna da bi ovo povećanje bilo još veće da nismo imali ovu situaciju sa kovidom u 2020. godini. U narednoj godini, takođe, nastavljamo da sprovodimo mere rasterećenja privrede i neoporezivi deo zarade povećaćemo sa 16.300 dinara na 18.300 dinara, zato što upravo država na ovaj način želi da ostavi privrednicima slobodna novčana sredstava kako bi privrednici mogli da povećaju zarade svojih zaposlenih ili da investiraju ta sredstva i na taj način otvore nova radna mesta. Zakonom o budžetskom sistemu predviđena je relaksacija mera ograničenog zapošljavanja u javnom sektoru koja je uvedena 2013. godine. Dakle, korisnici javnih sredstava imaće određenu slobodu pri zapošljavanju ali uz poštovanje odgovornog i disciplinovanog sprovođenja kadrovske politike. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, pre svega želim da istaknem da je u 2020. godini, bez obzira na situaciju sa kovidom, javni dug ostao pod kontrolom, javni dug se minimalno povećao jer treba da imamo zapravo u vidu da je država izdvojila čak 12,7% BDP za ekonomski paket podrške privredi. Ono što je dobro jeste da nam je javni dug sada 57% BDP. To je čak 3% ispod nivoa Mastrihta. U poređenju sa drugim zemljama Srbija i te kako dobro stoji kada su u pitanju javne finansije. Država je uspela i da uštedi sredstva, tako da će za 72.500 koji rade u ugostiteljstvu, hotelijerstvu, turističkim agencijama, rent a kar agencijama, do kraja godine biti isplaćena još jedna minimalna zarada, a pri tom neće biti ugrožena fiskalna stabilnost. Predlog zakona o javnom dugu precizno definiše hedžing, a hedžing predstavlja instrument zaštite od finansijskog rizika. Ovo, zapravo, znači da će Ministarstvo finansija i u narednom periodu nastaviti da sprovodi zamenu skupog i skupih kredita prethodne vlasti, odnosno Dragana Đilasa sa kamatnim stopama od 7% i 8% u jeftine kredite sa kamatnim stopama oko 2%. Na ovaj način država je i u prethodnom periodu ostvarila ogromnu uštedu, a i u narednom periodu uštedećemo novac po ovom osnovu. Srbija je prošle godine u junu i novembru mesecu ostvarila istorijski ekonomski uspeh na međunarodnom finansijskom tržištu u Londonu emitovanjem dugoročnih evroobvrznica sa rekordno niskim kamatnim stopama. Niske kamatne stope smo ostvarili zato što je postojalo ogromno interesovanje stranih investitora za naše državne evroobveznice, a ovoliko interesovanje stranih investitora je upravo zato što je u Srbiji postignuta i monetarna i fiskalna stabilnost. Sa ovom praksom se nastavilo i 2020. godine, tako da je 23. novembra 2020. godine, Republika Srbija po drugi put u 2020. godini, izašla na Londonsku berzu gde smo emitovali obveznicu sa kamatnom stopom od 2,12%, kako bi otplatili najskuplju obveznicu iz 2011. godine, koja je emitovana po kamatnoj stopi od 7,25%. Da je prethodna vlast emitovala obveznicu sa kamatnom stopom od 2,12% mi bi ostvarili uštede od preko pola milijarde evra i zamislite šta vi sve moglo u Srbiji da se uradi sa tim novcem. Sadašnja vlast, odnosno Srpska napredna stranka, ne povećava javni dug, već otplaćuje dug prethodne vlasti i obveznice koje je emitovala prethodna vlast. Mi smanjujemo nivo javnog duga. Mi kada se zadužujemo, zadužujemo se pod povoljnim uslovima i to za realizaciju infrastrukturnih projekata. Kao što možemo da zaključimo iz svega što smo čuli u toku današnje i jučerašnje rasprave, građani Srbije danas imaju jaku i stabilnu ekonomiju koja je apsolutno otporna na sve eksterne potrese, građani Srbije žele visok životni standard i kvalitetne uslove života, a upravo to je suština svih predloga zakona koji su na dnevnom redu. Zato će Poslanička grupa „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ podržati sve predloge zakona. Zahvaljujem.
Hvala vama. Pre nego što pređemo na listu govornika, reč ima ministarka Marija Obradović.
Hvala predsedavajuća Kovač, da se zahvalim vama na ljubaznim rečima kada sam preuzela praćenje ove diskusije od ministra Siniša Malog. Pozdravljam sve kolege i koji nas prate ovde u sali, a građani treba da znaju da je veliki broj poslanika prisutan tokom ove diskusije u sali, i opozicije i vladajuće većine, naravno, što pokazuje da smo zaista svi politički svesni da pri usvajanju i tokom diskusije za ovako važan dokument u državi jasno nam je da svi moramo da budemo ovde, da se progovori o tome šta su plusevi a šta minusi ovog veoma važnog dokumenta, koji će nam diktirati naš tempo i način funkcionisanja u narednoj godini. Zamenila sam ministra Sinišu Malog jer se on nalazi za nekoliko minuta u Palati Srbije, gde će početi sastanak predsednika Aleksandra Vučića sa ministrima u Vladi Srbije i direktorima javnih preduzeća koji su zaduženi za strateške projekte u oblasti infrastrukture, rudarstva, energetike i privrede. Veoma je važno i javnost će biti upoznata sa tim, negde oko 13.30 časova predsednik države će izaći sa najnovijim informacijama kada su naši planovi u ovoj oblasti u pitanju. Upravo zbog toga se ja nalazim sada kao član Vlade ovde sa vama u nastavku diskusije tokom današnjeg dana. Hvala poslanice Čarapić, ja sam izuzetno pažljivo pratila vaše izlaganje i evo ovde sa saradnicima iz Ministarstva finansija zaista sve pohvale za način na koji ste diskutovali o temama koje su na dnevnom redu u parlamentu. Mislim da je izuzetno važno, ne moraju ostali da se slože sa vama, da se narodskim jezikom, jednostavno, objasne sve ove brojke koje se nalaze na hiljadama strana u budžetu Republike Srbije i ovim pratećim zakonima. Često ove ozbiljne finansijske rasprave zamaraju prosečnog građanina, a mi zapravo ovde pričamo o tome kako će prosečan građanin u Srbiji da živi, kolike će biti plate, kolike će biti penzije, šta je to od kapitalnih infrastrukturnih projekata, šta je to od socijalnih davanja, kuda će ići naša kultura, sport, sve ono što čini život jedne države u Srbiji. Sve pohvale sa moje strane i nadam se da i vaše kolege žele da usvoje taj način komuniciranja sa građanima, sa biračima, da shvate o čemu mi danas ovde pričamo u parlamentu. Ja ću iskoristiti ovu priliku vrlo kratko, možda ću kasnije imati još mogućnosti, kada sam već ovde, da kažem dve-tri reči o planiranom budžetu za 2021. godinu kada je ministarstvo na čijem čelu sam ja, a to je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave. Od samog početka, evo, ovih nekoliko nedelja, u javnosti često govorimo o tome, a i u konsultacijama sa predsednicima opština i gradonačelnicima, da želimo da Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave bude posebno shvaćeno kao roditeljska kuća za naše gradove i opštine u Srbiji, bez obzira ko je na vlasti u tim opštinama. Kad kažem – roditeljska kuća, za mene je to ideja da se tamo vraćate i obraćate onda kada je teško i kada ste iscrpeli sva sredstva i sve mogućnosti da sami vodite svoje gradove i opštine. I u tim teškim trenucima se obraćate kao roditeljskoj kući, ali i inače svakodnevno, da vidimo šta je to što možemo da pomognemo, ne samo kada su finansiranja u pitanju. Jer, reći ću vam, budžet koji je predviđen za 2021. godinu za Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave nije neka visoka cifra na papiru, ali ono što mi možemo da uradimo i kroz različite međunarodne projekte koje finansiraju međunarodni subjekti i ono što možemo da pomognemo u umrežavanju, kontaktima sa ostalim ministarstvima, javnim preduzećima, institucijama u Srbiji, to je naš ključni zadatak. Zato bih želela da ljude iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave upravo u tom svetlu doživljavate, kao neku kontakt tačku koja će vama biti stalna u vašem dnevnom rukovođenju gradovima i opštinama. Dakle, po svim izvorima finansiranja za Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave opredeljena su sredstva u iznosu od dve milijarde 457 miliona 344 hiljade dinara, dakle, negde oko dve i po milijarde dinara. To je povećanje od 68% u odnosu na prethodnu godinu. Trudila sam se da sa pozicije ministra državne uprave i lokalne samouprave, a bogami, verujte mi, i da iskoristim svoj politički autoritet, da mi značajno uvećamo predloženi budžet za narednu godinu. Evo, saradnici Siniše Malog sigurno znaju koliko sam ja i prelazila granice pristojnosti kada je planiranje budžeta u pitanju, ali, jednostavno, radeći u političkoj stranci od 2008. godine jasno mi je koliko treba pomoći lokalnim samoupravama. Vi ćete reći – pa, dobro, šta ti možeš da pomogneš sa ove dve i po milijarde, a od toga je samo 460 miliona opredeljeno za budžetski fond koji pomaže lokalnim samoupravama? Evo, da popričamo o tome. Ne radi se samo o 460 miliona koje ćete vi dobiti da potpomognemo neke vaše projekte, da li je to neko uređenje trga, da li je to neko popločavanje, neka rasveta, je li to pomoć oko neke vodovodne i kanalizacione mreže, da li je u pitanju završetak doma zdravlja, da li rekonstrukcija neke zgrade, škole, vrtića, nekog igrališta, ili je to opremanje nekog prostora koji je za vas neophodan u lokalnoj samoupravi. I u ovoj godini će toga biti manje, a mnogo smo to radili više prethodnih godina, a to je pomoć u organizaciji različitih manifestacija i dešavanja u vašim gradovima i opštinama. To je nešto što je, takođe, važno za funkcionisanje u vašim sredinama. Dakle, ima mnogo prostora gde možemo da sarađujemo. To je ovih 460 miliona dinara i za taj budžetski fond mi ćemo negde u januaru, trudićemo se da što pre pripremimo taj javni poziv, gde mogu da apliciraju sve lokalne samouprave sa svojim projektima, ali je važno da sada razmišljate, kada imate nekih 40-45 dana do raspisivanja tog javnog poziva, da već pripremite dokumentacije i projekte i da sa tim već aplicirate u januaru, da probamo što pre da potpišemo ugovore i da što pre krenemo u realizaciju svih tih projekata. Svakog četvrtka od 14.00 časova pa do kraja dana se u ministarstvu viđam sa gradonačelnicima i predsednicima opština. Tu smo na raspolaganju koliko god treba da vam budemo i kontakt prvi za ono što mi možemo da pomognemo i što možemo ka drugim institucijama i ministarstvima da pomognemo. Javite se i preko onoga što smo svakodnevno u kontaktu direktno na liniji ministar sa poslanicima, gradonačelnicima i predsednicima opština, da probamo da što više iskoristimo naše kontakte. Osim tog budžetskog fonda, postoji i jedan jako zanimljiv projekat. O tome ćemo pričati u narednim danima. Dakle, 240 miliona dinara je namenjeno za imenovanje ulica u okviru procesa ažuriranja adresnog registra. Mi smo u 2019. godini, odnosno ministarstvo je omogućilo obeležavanje novoimenovanih ulica u jednom manjem delu lokalnih samouprava i za 2021. godinu smo planirali sredstva za dalju realizaciju tog projekta. Adresni registar, odnosno dalje ažuriranje, to je jedan težak pešački posao, gde zapravo pokušavamo da rešimo ono što nije najvažnije u Srbiji, ali složićete se da je to nešto što iritira ljude u svakodnevnom životu. Nemamo obeleženu ulicu, nemamo brojeve pravilno određene. To je nešto što čini svakodnevni život i mislim da i na tome treba da radimo. Ovo ministarstvo inače se bavi tim brojnim svakodnevnim stvarima koje mogu ponekad da vam zagorčaju život i upravo pre dolaska u parlament, dakle, danas oko 10.00 časova potpisali smo ugovore sa tri opštine, a to su Paraćin, Topola i Kosjerić, za otvaranje jedinstvenog upravnog mesta. To je takođe jedan od projekata koje ovo ministarstvo radi. Jedinstveno upravno mesto se zove komplikovano, ali je jednostavna stvar. To je jedan šalter, jedno mesto u opštinskoj upravi gde građani dođu i mogu usmeno ili pisano da podnesu zahtev šta je to što je njima potrebno od opštine. Dakle, sve ono što ste obilazili, brojne šaltere, što ste tražili vezu u različitim opštinskim službama, nadležnim organima da završite svoje poslove, bilo od nekih papira, uobičajenih potvrda i ostalih papira koja su nam potrebna za završavanje naših upravnih postupaka, oko legalizacije zemljišta, objekata, sve ono zbog čega svakodnevno odlazite u lokalne samouprave, sada ćete uraditi na jednom mestu. To je jedinstveno upravno mesto. Predate svoj zahtev, a službenik koji primi vaš zahtev ide po službama, po institucijama i pokušava da reši vaš problem i samo vas kontaktira o svemu tome. Dakle, mi smo opredelili od prilike od pet do osam miliona dinara u zavisnosti od veličine opštine po jednoj lokalnoj samoupravi i treba da se javite. Samo desetak gradova i opština u Srbiji u ovom trenutku ima jedinstveno upravno mesto. To značajno olakšava život građana, postajete bolji servis građana i u ovom trenutku pored 10 gradova u Srbiji, dodali smo dakle još ova tri - Topolu, Kosjerić i Paraćin tokom pre podneva, i u još četiri grada ćemo otvoriti u decembru jedinstveno upravno mesto. To su Stara Pazova, Rača, Kuršumlija i Pirot. Dakle, vidimo se do kraja decembra u vašim gradovima, ali ono što sam zamolila gradonačelnike i predsednike opština da pričaju sa svojim građanima o tome. Nije dovoljno da mi opredelimo. Ako mislite da je malo pet, šest, osam miliona dinara koje država opredeli da napravite šalter salu, da da softvere, da obuči radnike da mogu da budu na usluzi građanima, ako mislite da je to malo i da smo vam samo to pomogli da napravite u vašim opštinama, a da pri tom ne pričate o građanima šta oni mogu da koriste, onda je tu neko na krivom putu. Dakle, važno je da sve ono što radimo u modernizaciji javne uprave i lokalne samouprave objašnjavate građanima, da pravite promotivni materijal i u svakodnevnom kontaktu sa njima objašnjavate u šta je uložen novac u vašoj opštini. Imamo još jedan lep program zove se – Partnerstvo za lokalni razvoj. Tu je opredeljeno oko 463 miliona dinara, i to je zaista kapitalni projekat koji treba da popravi pružanje usluga u našim opštinama i gradovima. Tu jačamo lokalne finansije, i to značajno utiče na smanjenje odliva stanovništva, posebno u malim opštinama i vi ste videli ovo što sam ja spomenula, i Kuršumlija i Kosjerić, Topola, pre toga Paraćin, dakle, to su sve manja mesta u kojima je važno da građani budu svesni da mi popravljamo životni standard, da popravljamo uslugu koja se njima pruža. U ovoj godini, kada rekoh jedinstvena upravna mesta, mi smo opredelili još 40 miliona dinara, što je vrlo značajno. Tu ćemo mi moći desetak sigurno gradova još da ubacimo u one već postojeće gradove koji imaju jedinstvena upravna mesta i ne dobija se jedinstveno upravno mesto u gradu, da kažem uslovno, na lepe oči. Jedinstveno upravno mesto znači da opština kada se prijavi… Evo, prethodni konkurs kada smo imali prijavilo se 12 lokalnih samouprava, a samo tri su prošle. Neophodno je, dakle, pored onih tehničkih uslova i prostora u vašim opštinama, opštinskim upravama da vi imate i zaposlene koji mogu tu da rade, da imate određene servise koje već pružate u vašoj opštini, što znači da određeni stepen modernizacije kod vas već mora da postoji i otvaranje jedinstvenog upravnog mesta zapravo znači naša podrška vama na vašem putu da modernizujete vašu opštinu. To bile neke krupne stvari koje se nalaze u našem ministarstvu. Ima još projekata i pričaću, naravno. Mi imamo i kroz reformu javne uprave odličnu saradnju sa IPA i tu su neka značajna sredstva takođe planirana kao sredstva pomoći Evropske unije, ali o svemu tome možemo i kasnije da govorimo. Ja ću sada svakako pažljivo slušati šta je to što su vaše zamerke. Mislim da samo u toj ozbiljnoj interakciji između članova Vlade Srbije i vas poslanika možemo da napravimo dobar rezultat i korekcije na ovom najvažnijem dokumentu, naravno pored Ustava države. Hvala.
Hvala vama, uvažena ministarko. Što se tiče reforme javne uprave, trebaće meni nešto materijala vezano za IPA, za Evropske integracije, pa se čujemo posle. Sada da se vratimo na dnevni red i na, kao što sam naglasila, listu govornika. Prvi prijavljeni kome ću dati reč je dr Muamer Zukorlić. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani prisutni, završni račun je, pored Zakona o budžetu, najvažniji akt koje se pojavljuje pred Narodnom skupštinom tokom godine. Svakako da je usvajanje završnog računa prilika da imamo uvid u to šta je učinjeno, da se radujemo važnim projektima koji su realizovani ili čija je realizacija započeta, ali ono što je važnije od toga jeste revizorska, odnosno nadzorna funkcija Narodne skupštine na koju po ko zna koji put insistiram. Dakle, usvajanje završnog računa je prilika da narodni poslanici izvrše deo svoje uloge kroz uvid u način trošenja budžetskih sredstava tokom prošle godine. Naravno da mi za jedan dan rasprave to ne možemo stići, svakako zato postoji i Državna revizorska institucija, kao operativni mehanizam kontrole, kao i druge inspekcijske i druge nadzorne službe, ali ono što mi danas treba da pokažemo jeste naša zainteresovanost najvećeg stupnja, najvećeg stepena u pogledu nadzora nad trošenjem budžetskih sredstava. Raduju sve ove informacije o projektima koji su realizovani. Okosnica programa Stranke pravde i pomirenja, kada su u pitanju projekti, jeste autoputno povezivanje Novog Pazara sa Beogradom, što je već u nekoj fazi realizacije, od Požege dalje prema Pešteru, potom autoputno povezivanje Novog Pazara sa Sarajevom, što je načelno usvojeno i načelno insistiramo da se što pre pristupi realizaciji, izgradnja kliničkog centra u Novome Pazaru, izgradnja aerodroma, izgradnja pruge, izgradnja gasovoda, što je već u toku i što pozdravljamo, izgradnja, odnosno formiranje naučno-tehnološkog parka itd. Proteklih godina radovali smo se invaziji stranih i drugih kapitalnih, ali pre svega privrednih, odnosno proizvodnih investicija u ovoj zemlji. Više hiljada stranih investicija je došlo u ovu zemlju, i to je bila naša zajednička radost i uvek smo to podržavali. Ono što nam upada u oči jeste činjenica da za 10 godina, da za 30 godina u Sandžaku, na prostoru Sandžaka se nije desila ni jedna značajnija proizvodna investicija. Konkretno, nije otvorena niti jedna fabrika na području Sandžaka. Proteklih godina smo računali – doći ćemo na red, ali sada već prosto više nemamo prostora za izgovor, ni sami sebi, ni građanima. Zašto ovaj prostor ne dolazi na red? Kada će doći na red? Da li je moguće da ni turske investicije, ni nemačke ni bilo koje druge ne mogu da nađu svoj prostor u Sandžaku? Znam, svestan sam da su glavni krivci za celokupno stanje na području Sandžaka dve političke stranke koje ovaj kraj drže 30 godina kao taoca, ali isto tako ne mogu ni oni biti samo jedan jedini izgovor i jedan jedini krivac. Dakle, mora postojati revizija, mora postojati kontrola, mora postojati nadzor i mora se otvoriti nova stranica u politici prema ovom prostoru. Nameće se osećaj da neko želi da taj prostor drži kao eks teritoriju, da mu šalje neku poruku da to nije prostor ove države i da ne treba da bude. To je pogrešna politika. Ova stranka, Stranka pravde i pomirenja, će insistirati na pomirenju, insistirati na zdravim odnosima, insistirati na afirmaciji svega. Kao što vidite, za razliku od drugih, ne želimo konfliktnu politiku, ne želimo čak ni politikanstvo, ne želimo ni politički, stranački profit na nekim temama na kojima bi se moglo stranački profitirati. Isto tako se od nas ne može očekivati da ne kažemo ove istine. Isto tako ne možemo ignorisati ove teme koje onda podgrevaju destruktivne snage i daju im prostora da vode neke destruktivne politike. Ovih dana u Novom Pazaru se razotkriva krađa decenije. Jedan građanin je došao do dokumentacije gde je za dva mandata lokalne vlasti ukradeno iz budžeta preko 60 miliona evra. To se nalazi na lokalnim medijima, na društvenim mrežama, manje na ovim republičkim, ali se ne može na to ćutati. Verujte da u Novom Pazaru imamo stanje među građanima na ivici ustanka. Ne mogu državni organi Republike na tome ćutati. Govorimo da je stanje u Tutinu, Sjenica se već raskrinkava, ali moramo zajednički pogledati ovoj istini u oči i u protivnom ćemo da gorimo zajedno i bićemo krivi zato što smo ćutali, jer zato što smo ignorisali. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća prijavljena je Samira Ćosović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarko Obradović, uvaženi saradnici ministra finansija, poštovane kolege narodni poslanici, stavljanjem na dnevni red skupštinskog zasedanja Predloga zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, pokazuje se odgovornost Vlade prema narodnim poslanicima, ali i građanima Srbije. S obzirom na to da upravo građani pune budžet dužni smo da im ponudimo odgovor gde je budžetski novac trošen. To nije bila praksa u prethodnom periodu od 2002. do 2019. godine, kada je usvojeno 17 završnih budžeta, a ove godine je ta praksa uvedena. Ove godine raspravljamo o budžetu za 2021. godinu, ali imamo i izveštaj Vlade gde je trošen budžet za 2019. godinu. Smatram da na taj način Vlada pokazuje odgovornost, a Republika Srbija kao uređena zemlja da poštuje evropske standarde. Ozbiljnost rada Vlade ogleda se u njenoj doslednosti, transparentnom radu i odgovornom trošenju para poreskih obveznika u skladu sa zakonom. Da je budžet za 2019. godinu dobro planiran i dobro realizovan, svedoči i suficit o kome je ministar govorio. Doduše, DRI je kao kontrolno telo dala određene primedbe na završni račun budžeta za 2019. godinu, pa bih ja želela da odgovorite kada će ti nedostaci biti otklonjeni i zapravo o čemu se radi. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu njegovim usvajanjem od 1. januara sledeće godine do 31. decembra 2023. godine, u javnom sektoru biće omogućena nova zapošljavanja na neodređeno i određeno vreme, bez posebnih dozvola i saglasnosti Vlade Republike Srbije. To će biti punih šest godina nakon što je zapošljavanje u javnom sektoru i zabranjeno. Državna preduzeća i ustanove moći će da prime za stalno nove zaposlene bez odobrenja Vlade, ali broj primljenih radnika neće moći da bude veći od 70% broja onih kojima je u tom trenutku u tom preduzeću ili ustanovi prestao odnos u prethodnoj kalendarskoj godini. Za prekoračenje tog limita moraće da se dobije odobrenje posebnog tela Vlada Republike Srbije, uz saglasnost ministarstva. Zabrana zapošljavanja u zdravstvu je zbog krize sa pandemijom ukinuta silom prilika. U prosveti do ukidanja zabrane zapošljavanja na neodređeno vreme došlo je nešto ranije u januaru ove godine. Tako su učitelji, nastavnici, profesori koji se ističu kvalitetnim i posvećenim radom, a godinama su zaposleni na određeno vreme u osnovnim i srednjim školama dobili priliku da na konkursu budu primljeni u stalni radni odnos. Ovo smatram posebno značajnim, s obzirom da dolazim iz prosvete. Budući da je Ministarstvo prosvete svim školskim upravama, a onda i direktorima škola uputilo preporuku da prilikom raspisivanja konkursa vode računa o dužini čekanja na stalno zaposlenje, a onda i o radnom doprinosu nastavnika, zanima me da li postoji mehanizam kontrole zapošljavanja u prosveti i kako se rešavaju sporne situacije kada se direktor ogluši o preporuku ministarstva? Kada govorim o prosveti, ne mogu a da ne pomenem da je budžetom za 2021. godinu opredeljeno 12 milijardi dinara više nego u prethodnoj godini da bi se obrazovni sistem poboljšao. To jasno govori o prioritetima Vlade. Moram da istaknem da mi iz SDPS pozdravljamo povećanje budžeta za obrazovanje, posebno zato što mi u svom delovanju imamo program koji se naziva „Država obrazovanja“, koji afirmiše obrazovni proces kao preduslov napretka i prosperiteta jedne zemlje. Ovom prilikom moram pomenuti povećanje plata u javnom sektoru, prvenstveno u zdravstvu, a naravno i u prosveti koja podnosi ogroman teret situacije izazvane pandemijom. Kada je reč o Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu, jasno je da je reč o stvaranju preduslova da se 18. decembra isplati jednokratna novčana pomoć od 5.000 dinara našim najstarijim građanima. Ovu pomoć smatram dragocenom, a ne zaboravljam ni onu jednokratnu pomoć u iznosu od 4.000 dinara koju su penzioneri dobili u aprilu. Kada se uzme u obzir i povećanje penzija u januaru po „švajcarskoj formuli“ od 5,9%, jasno se vidi socijalna komponenta budžeta za 2021. godinu, za koju se zalaže i politika SDPS. Zato ćemo mi podržati predloge zakona i odluke o kojima danas raspravljamo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeća prijavljena je Justina Pupin Košćal. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, danas je na dnevnom redu Narodne skupštine nekoliko zakona iz oblasti fiskalne politike Srbije. Ja bih se osvrnula na Predlog zakona o završnom računu Republike Srbije za 2019. godinu, koji tretira sve budžetske prihode i rashode budžeta u toj godini, iz čega se ceni kako smo i da li smo domaćinski trošili novac naših građa, u koje projekte je država ulagala i na kraju, kakvi su bili efekti po razvoj Srbije. Iako sam prvi put narodni poslanik, član poslaničke grupe SPS, želim da govorim i o tom ranijem budžetu sa aspekta poređenja brojki iz 2019. godine, sa planiranim budžetom za 2021. godinu o kojem smo juče diskutovali. U tom smislu bih se kao potpredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu posvetila sektoru spoljnih poslova i saradnje sa dijasporom. Kao neko ko je skoro deceniju živeo i radio u dijaspori, upravo želim da skrenem pažnju na značaj veza Matice Srbije sa dijasporom i u tom smislu istaknem značaj rada Ministarstva spoljnih poslova, u čijem sastavu je i Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu. Upoređujući završni račun za 2019. godinu, sa Predlogom budžeta za 2021. godinu, uočila sam da su za narednu 2021. godinu povećana sredstva za Ministarstvo spoljnih poslova i Upravu za dijasporu. To je znak da se iz godine u godinu uočava značaj spoljne politike za spoljnopolitički položaj Srbije i značaj aktivnosti ovog ministarstva u stvaranju bolje slike o Srbiji i jačanju prijateljstva između Srbije i mnogih drugih država. Za jednu uređenu i samostalnu zemlju kakva je Republika Srbija, kruna međunarodnog položaja jeste upravo spoljna politika koju sprovodi Ministarstvo spoljnih poslova. Kolike efekte po spoljno politički položaj Srbije ima diplomatija pokazalo se u prethodnom mandatu kada je na čelu ministarstva bio sadašnji predsednik Narodne skupštine, gospodin Ivica Dačić, koji je branio državne i nacionalne interese pred svim međunarodnim organizacijama i ojačao bilateralne odnose sa mnogim državama sveta. Zato je potrebno dalje jačati sve kapacitete naše diplomatije, odnosno jačati budžetsku podršku spoljnoj politici. Dobro je što Vlada ima iskustva iz prethodnog mandata u tome koliko se postiže aktivnom diplomatskom politikom i što će budžetom za 2021. godinu biti povećana sredstva Ministarstva spoljnih poslova za čak 15,9% jer svesni smo da diplomatija košta, ali takođe smo svesni da od nje zavisi spoljnopolitički položaj i ugled naše zemlje. Na ulogu diplomatije i drugih oblika međunarodne saradnje u vođenju ukupne državne politike ukazala bih i kao član Poslaničke grupe prijateljstva sa SAD i drugim zemljama kao oblik parlamentarne diplomatije. Koristim priliku da istaknem značaj kontinuiteta spoljne politike i politike Srbije kao zemlje matice prema srpskoj dijaspori koja predstavlja važan potencijal naše države i u ljudskom i u ekonomskom smislu. Zato podržavam nastavak projekata kojima Uprava za dijasporu već duži niz godina povezuje dijasporu sa maticom, a to su programi negovanja srpskog jezika, srpske kulture i tradicije među pripadnicima dijaspore, a posebno među decom u rasejanju koja su tamo rođena. Dobro je što se i za ove namene izdvaja nešto više sredstava. Lično smatram da je veoma značajna i tzv. meka diplomatija, odnosno javna diplomatija, jer svuda u svetu ona daje rezultate. Zaležem se za dalje jačanje i podizanje uloge Sektora za javnu diplomatiju, za podizanje nivoa vidljivosti javne diplomatije koji u međunarodnim odnosima obezbeđuje bolju prohodnost za artikulisanje spoljno-političkih ciljeva i interesa Srbije. Dozvolite mi da ovom prilikom istaknem jedan pozitivan primer iz tzv. meke diplomatiji, čiji sam akter lično bila. Naime, bila sam u prilici da knjigu pod nazivom „Kada se vijorila srpska zastava na Beloj kući“, a čiji je autor naša cenjena ambasadorka dr Ljiljana Nikšić, uručim američkom ambasadoru Entoni Gotfriju, kako bi je diplomatskom poštom poslao na visoko odredište. To je i učinjeno i knjiga je stigla do predsednika Amerike Donalda Trampa i gospodin Tramp je lično ambasadorki Nikšić poslao zahvalnicu i u toj zahvalnici on pominje Mihajla Pupina, njegove velike zasluge, kao i to da moramo raditi na daljem jačanju savezničkih veza naše dve države. Priznaćemo da je velika čast za Srbiju da jedan naš ambasador dobije zahvalnicu od jednog predsednika Amerike. Za mene kao potomka našeg velikog Mihajla Pupina ovaj čin ima ogroman značaj. Želim kroz ovaj primer da kažem i to da smo svi mi svojevrsni ambasadori naše Srbije i da svako od nas mora da da što veći doprinos afirmaciji srpske kulture, srpskog identiteta i srpske kulturne baštine i doprinese na najbolji mogući način uklapanju Srbije u savremeni svet i to u onoj meri koja podrazumeva poštovanja našeg državnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta, ali i poštovanje naše tradicije, a pre svega poštovanje naše pravoslavne vere. U tom smislu podržavam predloge akata iz ovog skupštinskog pretresa, a to ću učiniti i poslanička grupa SPS. Zahvaljujem.
Hvala vama gospođo Pupin Košćal. Reč ima Milimir Vujadinović.
Hvala potpredsedniče Orliću. Iskoristiću priliku da pozdravim predstavnike Vlade koji su danas sa nama, uvažene kolege i koleginice i sve građane Srbije. Evo ga trenutak kada je u pitanju rad ovog uvaženog doma verovatno najvažniji trenutak u godini kada su pred nama zakoni i zakon koji u stvari predstavlja sliku upravljanja državom i društvom u celini, kada je pred nama ovih dana Zakon o budžetu, ali i svi drugi prateći zakoni koji prate Zakon o budžetu, pa Zakon o budžetskom sistemu, pa i odluke o Penzijskom fondu, pa i završni račun za prošlu godinu. Kada je u pitanju budžet o kome takođe raspravljamo ovih dana i koji izaziva mnogo interesovanja u javnosti, kao što rekoh, on je slika upravljanja državom i društvom u celini i nije velika razlika u tom planu prihoda i rashoda u odnosu na plan prihoda i rashoda jednog prosečnog srpskog domaćinstva tj. nema nikakve razlike kada su u pitanju principi planiranja prihoda i rashoda u državi i principi planiranja prihoda i rashoda u jednom prosečnom srpskom domaćinstvu. Naime, kada jednim domaćinstvom upravlja čovek koji je odgovoran, kada upravlja čovek koji je štedljiv, koji planira i koji je radan, onda posle određenog vremena i to domaćinstvo stiče određene prihode koji su veći u odnosu na prethodni period, a nakon toga može ući i u određene rashode koji znače i obnovu tog domaćinstva, ali i pomoć porodici tog domaćina. Ako li pak domaćinstvom upravlja neko ko je rasipnik, onda se prihodi svode na rasprodaju imovine, na zaduživanje i sve ove druge stvari su potpuno obrnute i suprotne onom slučaju kada domaćinstvo vodi neko ko je veoma odgovoran. Imala je Srbija priliku da upozna i jedne i druge, imala je Srbija priliku da upozna i rasipnike i domaćine nažalost i na sreću, a onda kao što bi rekao naš narod - spram svetaca i tropari, spram onih koji upravljaju državom i Zakon o budžetu i Zakon o budžetskom sistemu i odluke i završni računi. Šta hoću da kažem? Kada su Srbijom upravljali rasipnici slobodno mogu reći do 2012. godine, a u Severnoj srpskoj pokrajini mnogo duže, imali ste budžet koji je jedva ispunjavao onu svoju socijalnu komponentu. U pitanju su bile i plate i penzije kao minimum socijalnih davanja, a o kapitalnim investicijama, o razvojnoj komponenti budžeta ne smem ni da govorim. To je bila posledica takvog i upravljanja. Godine 2014. na čelo našeg zajedničkog domaćinstva, koje se zove Srbija, dolazi današnji predsednik države Aleksandar Vučić, dolazi onaj domaćin koji je racionalan, koji je štedljiv, koji planira i radan je, ali koji mora preduzeti određene teške mere, biće to gorke trave na ljutu ranu, ali te mere fiskalne konsolidacije i reformi će dati određene rezultate, a rezultat je ovaj budžet koji je danas pred nama za 2021. godinu, Zakon o budžetskom sistemu, završni račun za 2019. godinu. Taj budžet i ti zakoni danas ispunjavaju i socijalnu i razvojnu komponentu, ali u potpunosti socijalnu jer danas kroz Zakon o budžetskom sistemu, kroz odluke koje se tiču PIO fonda imate ozbiljno povećanje i plata i penzija, o procentima govorimo danima, ali ima i razvojnu komponentu – u njemu su svi važni kapitalni projekti i nijedan nije zaustavljen. Vi ste juče iz Vlade reći – gospodo, Srbija se bori na dva fronta i apsolutno se slažem sa tim. Srbija se danas bori i za zdravlje, ali se bori i za nastavak svog razvoja. To pokazuju i projekti. Živimo u vreme kada su očigledno projekti u zdravstvu najvažniji i kao takvi se nalaze u ovom budžetu, ali bijemo bitku i na ovom drugom frontu koji se tiče razvoja Srbije i infrastrukturnih projekata. Ono što je bitno takođe pomenuti je da svi ti infrastrukturni projekti o kojima govorimo imaju i te kako uticaja na investitore i činjenica je da od tih infrastrukturnih projekata zavisi odluka investitora da li će doći u neki kraj, da li će doći do povećanja zaposlenosti, a samim tim i do poboljšanja ukupnog standarda ljudi koji negde žive. Međutim, svi ti projekti imaju i određenu političku poruku. Nije li projekat koji je u zamahu izgradnja autoputa od Preljine do Požege, odnosno od Horgoša do Požege u političkom smislu ostvarenje vekovnog sna da napravimo dobru vezu sa Crnom Gorom i spojimo se sa našim narodom koji živi i u Crnoj Gori, ali i sa onim delom narodna koji živi u Republici Srpskoj, pogotovo na jugu Republike Srpske. Ista je situacija kada je u pitanju put, odnosno brza saobraćajnica koja spaja srce Vojvodine Novi Sad sa Loznicom i Podrinjem u Republici Srpskoj. Ozbiljne garancije je Vlada dala i čini mi se da je to najveći nivo garancija koji je dat kada je u pitanju izgradnja Hidroelektrane „Buk Bijela“ u Republici Srpskoj. U budžetu se nalaze projekti za rekonstrukciju skoro svih mostova na Drini, i stari most u Ljuboviji, i most u Skelanima, i most na Šepku, i na Karakaju i most Kralja Aleksandra u Zvorniku, koji spaja Zvornik u Republici Srpskoj sa ostatkom, odnosno Republikom Srbijom i to je svakako jedna važna i politička poruka, pored onoga što doprinosi razvoju samih tih sredina. Međutim, ako bih imao pravo uopšte na nekakav lični stav i lični utisak, ja moram, pre svega, pred vama predstavnicima Vlade i građanima da izdvojim jedan poseban projekat koji se, evo, nalazi u ovom budžetu, a radi se o aerodromu u Trebinju. Preko tri milijarde je izdvojeno za izgradnju aerodroma u Trebinju. Možda vi gospodo iz Vlade niste ni svesni, a ja vam naravno na tome ne zameram, da je ovo danas istorijski trenutak. Počastvovan sam što ću imati priliku da sa mojim kolegama, pre svega, iz Srpske napredne stranke učestvujem u ovome i glasam danas o ovoj stvari koja je, siguran sam, istorijska. Znate kako, posle više decenija, ovo je, budite sigurni u to, najvažnija vest na jugu Republike Srpske u Hercegovini, a i u dobrom delu severa Crne Gore, naročito okolini Nikšića. Ovo je jedna od najvećih stvari koja se dešava u poslednjim decenijama na celom jugu, gde živi naš narod. Pored toga što sam lično počastvovan, hoću da izrazim i zahvalnost vama članovima Vlade i vama poslanicima što ćete podržati ovo, ali i predsedniku države čija je ovo inicijativa bila. Evo i najradosnije vesti – u ovom budžetu se nalaze novci za izgradnju aerodroma u Trebinju. Iskoristiću ovu priliku i da kao predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu čestitam na izboru i vama uvažena ministarka, ali i da čestitam na izboru novoj Vladi u Podgorici i gospodinu Krivokapiću. Pre tačno 105 godina, negde u decembru mesecu, početkom i polovinom decembra 1915. godine, podsetiću vas samo, čuvena Mojkovačka operacija je ušla u svoju završnu fazu, a kruna te operacije će biti Mojkovačka bitka na Badnji dan i na Božić 1916. godine kada su Srbija i Crna Gora zajedno oslanjajući se jedna na drugu branile se od velikog neprijatelja. Evo posle 105 godina u decembru mesecu Srbija i Crna Gora su opet zajedno na frontu borbe protiv jednog velikog neprijatelja, a zove se Korona virus, ali zajedno su i u borbi za bolji standard svojih građana. S tim u vezi, iskoristiću priliku da kao građanin Srbije, da kao narodni poslanik i da kao predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu apelujem na novu Vladu Podgorice, na njenog premijera, da u najkraćem roku ukine odluku o proterivanju srpskog ambasadora iz Podgorice i damo im priliku, odnosno da iskoriste priliku da to bude jedna od prvih i najvažnijih spoljnopolitičkih odluka koje će Vlada u Podgorici doneti. Time se naravno pridružujem i apelu koji je uputio evropski komesar za proširenje Oliver Verhelji, ali i želji velikog broja građana koji danas žive u Crnoj Gori i siguran sam svih građana Srbije i Republike Srpske. Neka decembar nakon 105 godina opet bude mesec jedinstva Srbije i Crne Gore, neka opet pokaže naše zajedništvo i mogućnost da se zajedno borimo sa izazovima koje ovo vreme stavlja ispred nas. Ako li im pak treba politički uzor kako to da urade, neka to bude predsednik države Srbije i Vlada u Beogradu, koja je povukla odluku o proterivanju gospodina Miloševića, crnogorskog ambasadora u Beogradu. Ja vam se na kraju na svemu ovome zahvaljujem. Dobre stvari se nalaze u budžetu za 2021. godinu i dok stvari stoje tako, budite sigurni, uvažena ministarka, uvaženi predstavnici Vlade da ćete u ovom domu, za ovakve odluke, ali i među građanima Republike Srbije, ali i među građanima našim koji žive šire imati veoma veliku podršku i da ćemo mi poslanici SNS glasati u Danu za glasanje i za budžet i za zakon o budžetskom sistemu i za sve odluke koje prate ove zakone. Hvala.
Hvala vama gospodine Vujadinoviću na, kao i uvek, inspirativnom izlaganju i podsećanju na važne istorijske detalje, na koje ste ukazali i vi i koleginica neki minut pre vas. Kad smo kod istorije, pošto je jedna od današnjih tema, koliko vidim, u javnosti pitanje roka i usvajanje budžeta kojim se mi bavimo na ovoj sednici, samo bih podsetio sve one koji su navodno zabrinuti, strašno zabrinuti za ta pitanja, da je budžet stavljen u raspravu u roku koji je predviđen našim Poslovnikom, a to je minimalno 15 dana, pa i za nekoliko dana nakon toga. Dakle, u potpunosti su ispoštovane sve procedure a i pravo narodnih poslanika da se detaljno upoznaju sa sadržajem. Zakonska obaveza nas, kao Narodne skupštine, je da završimo sa usvajanjem budžeta do 15. decembra i to će se izvesno desiti, tako da nema nikakvih razloga za brigu, pre svega, od strane stručnjaka koji nisu nalazili za shodno da se tim pitanjem bave ni 2004. godine, za koje je budžet usvojen krajem marta 2004, 2007. godine za koje je budžet usvojen tokom ili krajem juna 2007, kao ni u mnogo navrata kada se to činilo u poslednjim minutima ili čak sekundama predviđenog roka za redovno zasedanje Skupštine, dakle, daleko izvan zakonskih rokova. Dakle, daleko izvan zakonskih rokova danas, kao što vidite tih problema apsolutno nemamo. Sve funkcioniše kao sat, a obezbedili smo i ove godine, kao i prethodne dvostruko vreme za raspravu o budžetu. Takvu praksu nećete pronaći u godinama za kojima neki očigledno čeznu. Nek ta pitanja ostanu njima za dalje razmišljanje, mi nastavljamo sa spiskom. Reč ima prof. dr Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dakle, došao je dan polaganja ili svođenja računa i jako je dobro što smo imali prilike da pored ministra finansija, ovde imamo i ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu. Sve ono što smo čuli od ministarke ohrabruje da će naredni period biti izuzetno dinamičniji u pogledu onoga na šta se odnosi rad, saradnja i koordinacija ministarstva prema lokalnim samoupravama. Ono što bi bilo važno, pored svih ovih naznaka, da ministarstvo malo vodi računa i o tome kako će se ta sredstva koja se dobijaju i implementirati. Zašto? Zato što smo do sada mnogo puta imali, govoriću sada sa naše lokalne perspektive, jer ste nam vi kazali da je jako važno i to da dođemo do svakog građanina, vrlo često zloupotreba budžeta i to ostane na tome. Sada imamo DRI koja je utvrdila da je samo gradonačelnik Novog Pazara i gradsko veće bez ikakvih normalnih rešenja iz Centra za socijalni rad nenamenski potrošila milion i sedamsto hiljada dinara. Naravno, to su stvari koje se tiču zloupotrebe sredstava kada je u pitanju najosetljivija kategorija građana, socijalno ugroženih ljudi. Dodatno se narušava njihovo dostojanstvo. Zatim, vrlo je nelogično da projektna dokumentacija za izgradnju dva mosta preko reke Raške koja nije ni Dunav, ni Sava, gde mostovi nisu nekoliko stotina metara, već 20, 30 metara, košta 110.000 evra. Dakle, to je sve nešto što je jako proverljivo i govorim o dokazima. Zatim, čuli ste da se ovih dana razotkrivaju razne afere. Vrlo je nenormalno da recimo jedan lokalni vrtić naplaćuje iz budžeta grada hranu za decu koja se tamo hrane i koja po visini košta 27 obroka u toku dana da ta deca jedu. Ili, da krečenje jedne tako male ustanove košta 8.000 evra. Ili da se na svaki način ispumpava i ono što dođe od sredstava iz Vlade ili na drugi način i narod se još više zloupotrebljava, posebno one osetljive kategorije, deca, roditelji, socijalno ugroženi. Mi smo do sada imali DRI da utvrdi, neke druge institucije, međutim da nikakvih sankcija nema prema počiniocima tih zločina, dapače, i ono što se sada otkriva 2012, 2013. godine, novinari su istraživali i dokazivali, međutim, umesto da dobiju podršku institucija oni su dobijali krivične prijave od tajkuna, kriminalaca i zbog sprege lokalnih vlasti sa delovima tužilaštva, sa delovima policije i morali su plaćati kazne itd. Ovde je reč o nenormalnim kriminalima i zato bi i ministarstvo i cela Vlada, a posebno zbog odluke da se ova Vlada mora uhvatiti u koštac sa korupcijom, sa kriminalom, mnogo više raditi da se sve to spreči kako bismo na pošten način sve ono što se dobije od sredstava mogli da implementiramo i da građani kao krajnji korisnici svega toga imaju neke benefite. Ne vredi da država i daje, iako treba mnogo više da daje, ako to ništa ne dođe do krajnjih korisnika. Šta imaju građani od Novog Pazara što je neko uzeo novac za izgradnju možda dva mosta. Za taj novac se mogu izgraditi dva mosta, ako je ceo novac potrošen pod znacima navoda samo da se izradi projektna dokumentacija za njihovu izgradnju, pa ćemo u narednih 20 godina još čekati da se izgrade ti mostovi. Pa će doći nova generacija, kao što smo mi generacija koji smo doživeli da u prethodnih 30 godina se ama ništa nije konkretno opipljivo dogodilo što bi bio zamah, što bi bila snaga, što bi digao moral mladim ljudima da izgrađuju svoju budućnost, budućnost svojih porodica upravo na tim mestima, već nečinjenjem svih organa u stvari se ohrabruju kriminalci i oni koji su u korupciji da i dalje ustrajavaju i da se pokazuje mladim generacijama da je to možda put kako oni trebaju da ostvaruju svoju budućnost. Zato nam je neizmerno važno da se krene, da se ono što se započelo sa hapšenjima kriminalaca, posebno onih koji zloupotrebljavaju budžet građana, nastavi i da se do kraja sve to implementira. Na koncu, i time ću završiti. Želim da pozdravim odluku o povećanju plata, posebno medicinskom sektoru, jer je svaki od nas građana u prethodnom periodu direktno ili indirektno mogao da vidi, da doživi i da se uveri da je taj deo naših ljudi najzaslužniji i da on zapravo zaslužuje mnogo, mnogo veće plate i naravno svaku vrstu zahvalnosti društva u odnosu na ono koje danas uživa. Zato je ova odluka zaista važna i posebno je treba uvažavati i posebno ustrajavati da u buduće se svakog puta medicinskim radnicima još više daje na značaju u pogledu njihovih primanja. Hvala.
Hvala vama. Sledeća prijavljena je Danijela Veljović. Preostalo vreme za poslaničku grupu četiri minuta i 14 sekundi.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije. Budžet je najvažniji dokument koji je uvek bio pogodno mesto za sukobljavanje različitih političkih stavova. I ma koliko se vodilo računa o svim segmentima društva i o pravilnoj raspodeli novca uvek će biti mesta za kritiku. To je sasvim legitimno. Ali je isto tako legitimno istaći i dati prioritet svim njegovim dobrim stranama, a ovaj budžet ih zaista ima. Kada bi govorila o njemu kao o nekoj osobi pripisala bih mu sledeće osobine: vedar, energičan, optimista, empatičan. Najbolja stvar kapitalnog budžeta u 2021. godine jeste da duplirane sredstava za projekte fizičke izgradnje, odnosno izgradnje fizičke infrastrukture. Rastu ulaganja u sve vidove saobraćajne infrastrukture, puteve, pruge, luke. Kada je u pitanju ta empatična strana, onda se to sigurno odnosi na planirani rast penzija i plata u javnom sektoru, a najviše u zdravstvu. Kao što je u svom obraćanju izneo i moj kolega poslanik profesor Mijatović, preporuka Socijaldemokratske partije Srbije jeste da se sistem zarada postepeno uredi i u vidu platnih razreda i da se završe pregovori sa sindikatima oko vrednovanja radnih mesta, što je bilo nemoguće očekivati da se desi u ovo vreme pandemije. Pozdravljam transparentnost u donošenju završnog računa, kao i planiranje i upravljanje javnim dugom. Dobro koje nam je donela ova nesrećna pandemija jeste upravo svest o važnosti ulaganja u zdravstvo. Jedan deo budžetskih dotacija planiran je za uvećanje plata medicinskom osoblju, dok drugi najveći deo predstavlja dodatna ulaganja u investicije, nabavku materijala i lekova. To je zaista velika i veoma važna stvar, jer bez zdrave nacije nema ni države. Potpuno me raduje činjenica o konačnom buđenju kada je ekologija u pitanju. Lepa vest za Kragujevčane je da će u budućnosti lepše i lakše disati, jer je ovim budžetom predviđena promena kotlova u toplani u Kragujevcu i prelazak sa čvrstog na ekološki prihvatljivo gorivo. Pošto dolazim iz Kragujevca ima potrebu da pohvalim i način na koji je lokalna samouprava grada uradila Nacrt zakona o budžetu. Zbog velikog interesovanja građana i nevladinog sektora jedan od pet prihvaćenih predloga je i taj da novac planiran za proslavu Nove godine, vatromet, bude preusmeren za lečenje bolesne dece. U novom budžetu grada predviđeno za to je pet miliona dinara. Jedna odlična inicijativa i predlog kako treba da rade i druge lokalne samouprave. Socijaldemokratska partija Srbije će uvek pružati podršku u građenju razvijenog institucionalnog sistema, sistema koji će obezbediti fer uslove na tržištu, štiti ugovor, svojinu i eliminisati u najvećoj mogućoj meri korupciju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Dijana Radović.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko Obradović, koleginice i kolege narodni poslanici. U okviru današnje teme i rasprave o Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, a s obzirom da Srbija pripada grupi evropskih zemalja sa izraženim regionalnim razlikama, izdvojila bih i istakla značajan deo sredstava u iznosu od 654 miliona dinara koji je Vlada Republike Srbije utrošila u 2019. godini za podršku mera ravnomernog regionalnog razvoja. Nije potrebno dodatno obrazlagati neophodnost i nužnost ravnomernog regionalnog razvoja imajući u vidu i da se našim Ustavom, najvišim pravnim aktom, regionalni razvoj garantuje kao prioritet i potreba. Ono na čemu treba da insistiramo i šta treba da nastavimo jeste da ne postoji jedinstven razvojni model koji bi se mogao primeniti na sve regionalne i lokalne zajednice, odnosno da svaka opština i svaka regionalna zajednica ima posebno specifičnosti, posebne komparativne prednosti i koje mi treba da iskoristimo i na najbolji mogući način da stavimo u funkciju razvoja. Takođe, ono što je svima zajedničko u svim ovim opštinama i regijama jeste da je najugroženiji razvoj ipak u ruralnim područjima. Zbog toga mi treba dalje da nastavimo da insistiramo da podržavamo žensko preduzetništvo, da podržavamo žene u agro biznisu, ali takođe da znamo da je nepisano pravilo da ukoliko žena napusti seosko domaćinstvo, da se to domaćinstvo i gasi. Ne postoji takođe potreba da ne insistiramo dalje na proizvodnji organske hrane i organskih proizvoda, jer smo imali priliku da vidimo kroz različite potražnje da je potreba za kvalitetnom i veoma zdravom hranom sada posebno aktuelna, naročito je to u onim industrijskim i razvijenim zemljama koje nemaju tu proizvodnu mogućnost da kvalitetnu hranu i proizvode. Zato je razvojna šansa Srbije proizvodnja organske hrane i mi moramo da nastavimo da podstičemo naše poljoprivredne proizvođače da proizvode organske proizvode i organsku hranu. Zbog toga mi je posebno drago što je gospođa Obradović ovde danas sa nama prisutna, jer su principi regionalnog razvoja lokalna samouprava, odnosno decentralizacija i demetropolizacija. Lokalne samouprave su, po pitanju privrednog razvoja, izuzetno važan segment države, a to podrazumeva da građani Republike Srbije od lokalnih samouprava posebno očekuju da sve svoje resurse i kapacitet usmere ka rešavanju njihovih problema, odnosno da sve svoje resurse i kapacitete usmere ka zapošljavanju građana, podizanju nivoa standarda građana, ali takođe i unapređenju sveukupnog kvaliteta života. Zato je bitno da regionalni razvoj koji podstičemo, razvoj koji podstičemo uopšte, posebno odgovara potrebama u lokalnim samoupravama, ali i da odgovori problemima koji su tu prisutni. Nešto na čemu treba da insistiramo i dalje jeste da se ekonomski razvoj ne koncentriše i ne podstiče isključivo u velikim i razvijenim područjima, a to posebno zbog toga zato što je stanovništvo koje imamo u određenim delovima naše teritorije polako usled migracija nestaje i mi zbog toga treba da nastavimo da insistiramo da podstičemo regionalni razvoj u manjim sredinama i u manjim opštinama, zbog toga što u velikim gradovima imamo veliku koncentraciju i stanovnika i privrednih aktivnosti što doprinosi do velikih problema kao što su socijalni, ekonomski, ekološki, komunalni itd. Da Vlada Republike Srbije nastavlja u kontinuitetu da podstiče i da ulaže u regionalni razvoj pokazuju i značajna sredstva koja su opredeljena budžetom Republike Srbije u 2021. godini. Tako imamo priliku da vidimo da je za podršku sprovođenja mera ravnomernog regionalnog razvoja izdvojen iznos od približno 320 miliona dinara. Tako će Kabinet ministra bez portfelja zadužen za unapređenje razvoja nedovoljno razvijenih opština na teritoriji Republike Srbije imati priliku da kroz ova sredstva kvalitetnim projektnim aktivnostima unapredi i podstakne i poljoprivredni, uslužni ili bilo koji drugi sektor devastiranih i nedovoljno razvijenih opština. Odnosno, imaće priliku da sprovede sve one aktivnosti koje će za cilj imati poboljšanje socijalno ekonomske situacije određenih geografskih oblasti. Ono što bih posebno naznačila jeste da je izgradnja infrastrukture od velikog ako ne i presudnog značaja za stvaranje stimulativnog poslovnog okruženja. Zato bih, s obzirom da dolazim iz Zlatiborskog okruga, posebno pohvalila inicijativu za izgradnju autoputa Beograd – Sarajevo. Ovaj put će koštati nas u narednoj godini 4,5 milijardi dinara, odnosno to je samo deo sredstava koji je predviđen da se za ovu namenu uloži u narednoj godini. Izgradnja ovog autoputa krak Požega – Sarajevo daće privredni impuls Zlatiborskom okrugu. Ovakvi infrastrukturni projekti ne samo da doprinose privrednom razvoju Užica koji je i centar, privredni centar našeg okruga, već i svim ostalim opštinama u Zlatiborskom okrugu od kojih nažalost većina pripada kategoriji nedovoljno razvijenih. Takođe, koncept razvoja treba da objedini i sve one lokalne i regionalne potencijale kojima raspolažu lokalne samouprave i okruzi i zbog toga bih posebno naglasila da su mnogo bitne kapitalne investicije za unapređenje i razvoj turističkih potencijala i resursa, a kojih opet u ovom našem, Zlatiborskom, okrugu ima mnogo . Zlatibor, Tara, Mokra Gora, Kanjon reke Uvac, Zlatar, Pribojska banja. Sve te resurse treba da stavimo u funkciju regionalnog razvoja i da najbolji mogući način sve ove prirodne resurse iskoristimo. Zašto je ovo bitno? Zato što neravnomeran regionalni razvoj ne samo da otežava razvoj države, već i utiče na sve segmente našeg života. Zbog toga je dobro što će Vlada Republike Srbije nastaviti u narednom periodu da podstiče ekonomski razvoj u svim delovima naše zemlje i, takođe, što su budžetom za 2021. godinu predviđena sredstva kojima će se pružiti adekvatna pomoć posebno onim opštinama koje su devastirane i nedovoljno razvijene. Ravnomeran regionalni razvoj jeste osnova razvoja Srbije i Srbija će znatno brže unaprediti svoj privredni rast i razvoj kada postigne pozitivne efekte na nivou cele svoje teritorije. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Radović. Reč ima narodni poslanik Lav – Grigorije Pajkić. Izvolite.
Hvala vam, uvaženi gospodine potpredsedniče. Poštovana ministarko Obradović, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani, pre svega moram da kažem da me izuzetno raduje činjenica da ćemo imati priliku ponovo da pomognemo našim penzionerima. Takođe me raduje da, bez obzira, da imamo jednu svetsku pošast, koja je Kovid 19, koja je ugrozila zdravstveno stanje u čitavom svetu, a zatim i ekonomskom, Srbija je uspela ponosno da ostane na nogama, i dalje ima budžet koji je na zavidnom nivou. Dok se naši zdravstveni radnici nalaze na frontu koji je, možda mogu i da kažem, čak nije hiperbola, ali ekvivalentan frontovima naših slavnih predaka koji su imali priliku da se bore za našu državu i dok naša Vlada takođe ima jedan sopstveni front, a taj je upravo front ekonomski i dok predsednik Vučić daje sve od sebe da naša Srbija ostane na nogama, što imamo jednostavno dokaz po podacima koje smo mogli da vidimo, mi možemo da vidimo šta? Šta radi opozicija? Da li ona daje neke konstruktivne kritike kako da se bolje snađemo u ovoj situaciji? Ne. Mi imamo situaciju da oni smišljaju koje kakve afere, i to kakve afere, one koje targetiraju porodicu predsednika Vučića, izmišljaju koje kakvu pokretnu i nepokretnu imovinu bratu predsednika, Andreja Vučića, prate sina predsednika Vučića, Danila, što je zaista zastrašujuće. Svestan sam, mi živimo u jednom, da kažem, demokratskom društvu i u parlamentarnoj demokratiji. Politički lideri imaju priliku da rade razne stvari da bi stekli kojekakve bodove, ali napadi na porodicu su nešto najniže što postoji. Smatram da je to jednostavno nešto što je svetinja. Na porodicu ne treba da udaramo. Postavio sam sebi pitanje – zašto je to tako? Zašto baš porodicu saradnici Dragana Đilasa, Dragan Đilas, naravno, sam kao lider, koje kakvi ljudi koji su na platnom spisku Dragana Đilasa, od Ivana Ivanovića, do Kesića, do medija pod njegovom kontrolom, zašto baš targetiraju porodicu predsednika Vučića? To vam je, dragi moji poslanici, zato što Dragan Đilas polazi od sebe. On zna, i imali smo priliku i drago mi je da je naša uvažena koleginica Sandra Božić pročitala mnogobrojne nekretnine brata Dragana Đilasa, Gojka. Mi vidimo da su oni svoju priliku da urade nešto za ove građane, za naše građane, da urade nešto za Srbiju iskoristili za lično bogaćenje. E sad, imajući u vidu da oni polaze od sebe i jednostavno cifra od 619 miliona evra koja stoji iza Dragana Đilasa jednostavno jeste sramotna, ali ja kao narodni poslanik moram da kažem da je to, koliko god bila jedna konkretna cifra, pomalo i apstraktna. To je toliko veliki novac da jedna prosečna osoba, bar kao ja, ne mogu najbolje da razumem koliki je to, zapravo, novac. Zato sam pripremio, a oprostiće mi koleginica Božić, ona je imala isto priliku da pročita jedan broj stanova Gojka Đilasa, ali ja sam odlučio da jednostavno spojim sve to zajedno, da vidimo koliko zapravo Dragan Đilas, njegovi saradnici, njegova familija, zajedno imaju pokretne i nepokretne imovine. Videćete, to je jedna kratka. Verujte mi, moji uvaženi poslanici, SNS, naša poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu, nema dovoljno minuta koliko Dragan Đilas ovde ima imovine, tako da ću se truditi da budem što brži, neke ću možda i preskakati, neke lokacije, u cilju da završimo danas. Dakle, stan u Siminoj ulici od 91 kvadrat. Još jedan stan u Beogradu, 56 kvadrata. Stan u Dušana Radovića od 48 kvadrata. Stan u Beogradskoj, 91 kvadrat. Stan u Borislava Pekića, 43 kvadrata. Lokal u Požarevačkoj, 15 kvadrata. Stan u Gospodar Jovanovoj, 55 kvadrata. Stan u Dimitrija Tucovića, 67 kvadrata. Stan, odnosno pet stanova od 127 kvadrata svaki. Zatim, dva stana u Velisava Vujovića od po 25 metara kvadratnih. Stan u Gospodar Jevremovoj, 143 metara kvadratnih, meni je ovo jezivo, zanesem se od ovih nekretnina. Stan u Kornelija Stankovića, 61 metar kvadratnih. Stan u Svetozara Markovića, 105 kvadrata. Stan u Jevrema Grujića, 160 kvadrata. Naravno, da ne preskočimo i garažna mesta – 12 kvadrata. Još jedan stan na Starom gradu od 82 kvadrata. Imajte na umu da sam u ove stanove uračunao i stanove koji pripadaju raznim firmama Dragana Đilasa. Zatim, imao je jedan stan na Novom Beogradu koji pripada njegovoj majci, 57 kvadrata. Stari grad, „Multikom grupa“, 108 kvadrata. Opet imamo jedan od 65, pa 55, pa 91, pa 43. Onda, imamo na Vračaru jedan isto koji znamo da je u vrednosti od 140.000 evra, ne piše kvadratura. E sad, imamo i van Beograda, tako da nije stao samo na Beogradu. Imamo u Majdanpeku jedan od 48, još jedan u Majdanpeku 50, jedan u Boru od 41. Zatim u Negotinu, izraziću se tačno, imamo 13.310m2 u pitanju je neki hektar, ne znam ni ja, tako da bolje da budem precizan i u tome. Negotin 198m2 , opet Negotin 197m2 , Negotin 104,985m2 , to je nekakva, šta mu dođe, njiva, više ja i ne znam šta taj čovek sve ima. Sada imamo još pet nekretnina u Zaječaru. na Senjaku 264m2. Na Novom Beogradu Multikom grupa, čitava jedna zgrada vredna 5,500 miliona evra. (Nebojša Bakarec: Pola Srbije.) Tačno tako, dragi kolega Bakarec. Dedinje 579m2, kuća na Zvezdari 136m2 , još jedan stan, drugi stan, treći stan i da ja sada ne idem dalje, ali valja i da se pomene, tu imamo nekoliko firmi koje su još u njegovom vlasništvu, koje su vredne milione evra. Dva BMV, i još dva automobila, ne piše tačno koja. Eto, kratka lista. I, šta da vam kažem. Ovo je sramota što sam ovde danas vama pročitao. Sramota je da jedan državni službenik koji treba da služi ovom narodu, posle svog mandata ima ovoliko nekretnina. Da li je ovo u redu? Vidite, ova lista, kao što sam rekao je sramotna lista, i ovo je lista čoveka koji živi od Srbije, od građana Srbije. Ovi stanovi nisu njegovi, ovi milioni, ti stanovi pripadaju građanima Srbije, to su novci građana Srbije. To je lista čoveka koji živi od politike. Vidite, tu je razlika između predsednika Vučića i Dragana Đilasa. Dragan Đilas, je sve vreme svoje posvetio na lično bogaćenje, a predsednik Vučić je svoje vreme posvetio da živi za Srbiju, da živi za nova radna mesta, za investicije. Tako izgleda političar koji živi za svoj narod. To je ključna razlika. Za kraj, ako ste ikad imali priliku da se pitate kako Dragan Đilas može da spava posle svega što je uradio, evo vam dokaz, ovo odlično ovako može da leči insomniju, čitanje silnih nekretnina, ili da broji od jedan do 619 miliona evra. Hvala vam. Živela Srbija.
Hvala, gospodine Pajkiću, i čestitke na vašem prvom izlaganju u Narodnoj skupštini. Koleginici takođe čestitke, i vi ste danas govorili prvi put. Sledeća prijavljena je Snežana Paunović. Izvolite.
Zahvaljujem se, potpredsedniče. Uvažena ministarko, poštovane kolege poslanici, građani Srbije, pre svega mi je drago da imamo tu šansu, potpredsedniče, na tome vam zavidim, možete da čestitate mladim kolegama koji govore prvi put, a govore kvalitetno, što znači da smo posao iza nas uradili dobro, a da je pred nama vreme koje će biti još bolje. Čestitke i od mene u tom smislu za sve vas koji ste hrabri da u ime svoje generacije kažete ono što mislite u parlamentu Srbije, jer je to važno čuti, jer vama pripada ovo sutra u koje svi verujemo da će biti bolje. Danas na dnevnom redu set fiskalnih zakona, među kojima je i završni račun budžeta Republike Srbije za 2019. godinu. Lepa praksa. Završni račun, zapravo zarad javnosti Srbije, naglasiti su fakti o planiranim izvršenim rashodima budžeta za određenu godinu, i on govori o tome koliko smo realno planirali budžetska sredstva za ove budžetske korisnike i u kom obimu su ta sredstva realizovana, odnosno koliko smo efikasno namenski koristili sredstva budžeta. Završni račun za 2019. godinu je još jedan od dobro planiranih budžeta i to u godini u kojoj je Srbija postigla, rekla bih, odlične razvojne rezultate. Napomenuću da je ukupan javni dug 31. decembra 2019. godine, iznosio 52%, što je odličan rezultat, naročito ako bismo se vratili unazad, ja to neću raditi, neka godine iza nas ostanu tamo gde jesu. Mene, kao član odbora za privredu, naročito interesuje realizacija privrednog budžeta. U tom smislu prema budžetu za 2019. godinu, za Ministarstvo privrede bilo je planirano preko 32 milijarde dinara, izvršeno je 23,5 milijardi. Žao mi je što ministar finansija nije tu, moja uvažena koleginica Marija u tom trenutku nije bila ministar, nego je bila naša koleginica, ali bih zaista želela da dobijem odgovor na pitanje šta je to u 2019. godini, ostalo nerealizovano iz sektora Ministarstva privrede. Ne sumnjam da postoje opravdani razlozi da nije došlo do 100% realizacije, ali, zarad javnosti je i to važno i čuti i reći. Ovoga puta bih ipak svoju diskusiju o završnom računu za 2019. godinu, povezala i sa diskusijom o Predlogu budžeta za narednu godinu. Napominjući još jednom da mi je drago da se uspostavlja praksa da završne račune za prethodnu godinu razmatramo redovno i to uz predloge budžeta za narednu godinu. To znači da sve radimo planski, a ne stihijski i da su kritike ka parlamentu samo zlonamerne, možda malo lične, ali to sad nema mnogo veze sa onim što mi radimo. Budžet za 2021. godinu, po mom mišljenju planiran je na realnim osnovama uz balansiranje razvoja i javnog duga države. Budžetom se, ali to smo već čuli, postižu dva suštinska, odnosno dva strateška cilja. Prvi je rast investicija, posebno onih od kapitalnog interesa za Republiku Srbiju, a drugi je rast plata i penzija, čime se stimuliše tražnja, a time i javna potrošnja kao stimulator, pre svega dalje proizvodnje i ukupnog razvoja. Šta su strateški ciljevi budžeta govorio je predsednik poslaničke grupe, moj uvaženi kolega, Đorđe Milićević, ja se neću ponavljati, ja ću se baviti delom budžeta koji se odnosi na privredu, odnosno na razvojnu politiku, koja u stvari i predstavlja zdravu komponentu razvoja i omogućava realizaciju zacrtanog privrednog rasta od 6% kako nam to kaže planirani budžet za 2021. godinu. U odnosu na budžet za 2020. godinu, sektor u ekonomske u razvojne politike je namenjeno manje sredstava i to za 147,6 milijardi, pre svega zbog mera za ublažavanje posledica pandemije kovid, što znači da se na razdelu Ministarstva privrede nisu za 2021. godinu našla planirane mere za ublažavanje kovida i to je po meni dobar signal, nadam se da će čovečanstvo izaći iz ove krize u kojoj se trenutno nalazi. Međutim, mere po osnovu kovida jesu planirane na razdelu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacije i možda kada je Srbija u pitanju jednog ministarstva, odnosno delatnosti koja je pretrpela najveći udar i najveću štetu od pandemije korona virusom u iznosu od 1,4 milijarde, očigledno se smatralo da sektoru turizma treba pomoć u tom smislu i u narednoj godini. Kod Kancelarije za javna ulaganja veliko je smanjenje iznosa namenjenog sanaciji posledica od elementarnih nepogoda i pretpostavljam da i to ima svoj opravdani razlog. S druge strane, najveće povećanje kod privrede se odnosi na osnivački ulog Republike Srbije u privrednim društvima u kojima će država povećati svoje udele, kao i za mere fiskalizacije, odnosno obezbeđivanja subvencija za nabavku fiskalnih kasa. Ova subvencija se planira u iznosu od tri milijarde dinara. Jasno je da će dinamika investisticione aktivnosti u 2021. godini zavisiti od daljih povećanja proizvodnih kapaciteta privrede, odnosno, od svih privrednih investicija, a pre svega, nastavkom realizacije započetih infrastrukturnih projekta za koje se u 2021. godini, procenjuje učešće u BDP u čak 5,5%. O investicijama neću govoriti dalje i ne bi imalo smisla posle Milutina Mrkonjića koji je juče govorio u ime poslaničke grupe SPS, suludo bi bilo da i pokušam da nešto kažem. Kada su u pitanju pojedine namene privrednog budžeta za 2021. godinu, istakla bih nekoliko stvari. To je da su povećana sredstva za podsticaj konkurentnosti privrede za čak 58,4%. Ovo bi trebalo i hoće unaprediti domaću proizvodnju i učiniti je konkurentnom kako na domaćem, tako i na regionalnom i međunarodnom tržištu i to je važno. Za privlačenje investicija planira se u narednoj godini čak 114,6% više sredstava i ova sredstva će biti namenjena predlaganju i sprovođenju mera, podsticanju investicija, povezivanju privrednih društava sa strateškim investitorima i radu slobodnih zona. Ovde je najveći deo sredstava namenjen subvencijama za ulaganja od posebnog značaja za direktna ulaganja, kao i za ulaganja u proizvodnju audio-vizuelnih delova. Ovaj projekat će sprovoditi Ministarstvo privrede i Uprava za slobodne zone, zato je važno naglasiti i to. Odvojena su sredstva za podsticaj regionalnog razvoja. Na ovom razdelu je 4,5 milijardi dinara, što treba da bude državna podrška ujednačavanju razvoja i smanjenju regionalnih razlika u Republici. Ja sam slušala ministarku Obradović, ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu, jako važan resor. Lepo ste rekli i ja ne sumnjam ni jednog trena da ćete stići do svake opštine u Srbiji i da ćete prepoznati sve, to sam rekla ja, obavezujući vas pri tom. Šalim se, naravno. Ali, poznavajući radoholika u vama, ja znam da ćete uraditi više od mogućeg da stignete do svakog problema koji se, nažalost, uvek javlja kada su u pitanju lokalne samouprave, jer, prosto, Srbija je takav teren, svaka je opština, da ne kažem svako selo, priča za sebe. Za razvoj nedovoljno razvijenih opština i devastiranih područja, ovde imate i blagu pomoć, obezbeđena su određena sredstva i to na poziciji ministra bez portfelja zaduženog za razvoj, gospodina Tončeva, i ja verujem da ćete tu imati kvalitetnu saradnju. Najbitnije kada je privreda u pitanju je da se završi proces privatizacije i da se sva ta preduzeća, gde god je to moguće, stave u funkciju razvoja, da se reše pitanja zaposlenih u ovim preduzećima. Prema nekim podacima koje imamo, Ministarstva privrede, na privatizaciju čega više od 70 preduzeća u ovom trenutku. Međutim, važno je istaći da privredni razvoj podrazumeva i društvenu odgovornost privatizovanih i novonastalih preduzeća i kompanija koje treba da ispunjavaju svoje zakonske obaveze, dakle, da posluju u regularnoj zoni i da prema radnicima ispunjavaju svoje obaveze. Naravno, tu su i nadležni državni organi koji treba o tome da brinu i ovo je sada blago nadovezivanje na ono što je moj mladi kolega rekao pre mene. Dakle, ako svi budemo radili svoj posao, sigurna sam da ćemo imati manje problema. Teška vremena, ali država Srbija u ovom trenutku podstiče i subvencioniše privatne kompanije i preduzeća, što je takođe dobar iskorak, sve u cilju da se osnaži realan sektor, jer je to zapravo motor razvoja i to je ono što se u praksi zove realna ekonomija. Svakako moramo više podsticati domaće preduzetnike, domaća preduzeća, obezbediti im ako treba i subvencije i povoljne kredite. Mi moramo domaću proizvodnju prilagoditi standardima Evrope, to jeste pravi razvojni put Srbije. To hoće u dobroj meri zaustaviti i odlazak mladih i stručnih kadrova, to hoće pomoći da nam se deca rađaju u Srbiji, jer, nažalost, ne možemo govoriti o budžetu a da se ne osvrnemo i na problem bele kuge i visokog mortaliteta i jednog zadatka koji je ova Vlada, koja za mene praktično ima kontinuitet, sa dobrim pojačanjem u ovom mandatu, imala kao strategiju i u prošlom mandatu i sigurna sam da će nastaviti u istom smeru. Ono što želim još da kažem, i sa tim ću završiti, jeste socijalni aspekt ovog budžeta. U tom smislu smo juče imali i neke diskusije koje su možda bile neadekvatne, da ne upotrebim neki drugi termin jer prosto ne volim da to radim, pa smo to probali da merimo i da imputiramo Vladi Srbije da je ona nekako regionalno pristupila ovom budžetu, pa negde ima manje, negde ima više, ali ja ne stičem takav utisak. Ja stičem utisak da je Vlada Srbije, Ministarstvo finansija pre svega, prepoznalo prioritete i da se odnosilo u skladu sa tim i planiralo budžet u skladu sa tim. Za apsolutnu je pohvalu i ja ću ponovo biti lokal patriota i nemojte mi na tome zameriti, što su izdvojena sredstva za Kancelariju za KiM u iznosu od 2,7 milijardi, ako se ne varam, gde se kaže da je to… nešto mi suflirate, dobro, sedam milijardi, ali ja govorim o kategoriji od 2,7 milijardi za unapređenje kvaliteta života. U tom delu se nismo razumeli. To je jako važno, imati svest o tome da moramo da pomognemo da se popravi kvalitet života naših ljudi koji žive u nehumanim uslovima. Nije odgovorno, više je od toga. I to demantuje svaki pokušaj da se ovoj Vladi imputira neodgovornost ili nekakav selektivni pristup u odnosu na bilo koji deo teritorije Srbije. Marija bi od mene u svakom trenutku očekivala da ja govorim i o rodnom budžetiranju, ali su juče govorili. Ja se sećam onog perioda kada smo imale saradnju na temu da pre svega podignemo svest o tome koliko je teško biti žena u politici. Na tom putu nije bilo lako, ali nismo bile same, imale smo punu podršku i to nas je dovelo do toga da jedan procenat mojih dragih prijateljica kojima sam pomagala amaterski čak u onom prošlom mandatu, jer ste vi već bile iskusne, danas sedi u Vladi. To obećava i to sam rekla i kada smo birali Vladu. Ja ću u raspravi u pojedinostima svakako još govoriti o budžetu. Kada je u pitanju sve ono što bi moglo da bude kroz promene zakona, eventualno unapređenje i postojećeg stanja, time ću se baviti kao narodni poslanik u smislu da ostavljam sebi prostor da možda probam i da u par rečenica korigujem neke zakone za koje mislim da je došlo vreme da budu korigovani. Hvala vam najlepše.
Hvala vama, gospođo Paunović. Inače, potpuno ste u pravu, zaista je veliko zadovoljstvo biti u prilici da se čestita na prvim izlaganjima mladim narodnim poslanicima, posebno kada su to izlaganja poput onog koji je imala gospođa Pupin Košćal ili gospodin Pajkić. Ali, verujte da je takođe zadovoljstvo imati priliku da se saslušaju poznati narodni poslanici, kao što ste vi ili prof. dr Vladimir Marinković, koji sada ima reč. Gospodine Marinkoviću, nećete zameriti, pre vas ima reč ministarka, gospođa Marija Obradović.
Hvala, predsedavajući. Evo, da se pridružim pohvalama mladim poslanicima ili, bolje rečeno, novim poslanicima, onima koji su prvi put u sali i svi su onako puni sumnji kako će oni da odgovore ovom ozbiljnom zadatku, a to je da budete glas birača, dakle, onih koji su zaokružili da vi uđete u ovu skupštinsku salu i čini se da ove prve reakcije na vaše aktivnosti su pozitivne iz svih stranaka. Dakle, evo i koleginica se pridružila, ali ono što pratim, a pratim detaljno kako javnost i mediji reaguju, jasno je da vi odlično radite svoj posao, a sve ono što sada udara na vaš mladi politički autoritet samo treba da vam potvrdi da odlično radite svoj posao i da ne treba da odustajete od toga i da su ovo neke skupe teške prve lekcije, ali što su bolnije, bićete kasnije ozbiljniji igrači u politici i u svojim strankama. U svakom slučaju, izvinite na ovom žargonskom obraćanju, ali to mi se učinilo u ovom trenutku najslikovitije. Da se vratimo na dnevni red. Ja sam pažljivo slušala sve poslanike koji su govorili i sada ću dati nekoliko odgovora onako grupno i hoću da vas podsetim da će ministar Siniša Mali biti ovde od 15.00 časova. Kao što sam rekla, ja sam ovde samo njegova zamena, verovatno slabo adekvatna, ali važno je da članovi Vlade slušaju u ovom trenutku šta su vaša razmišljanja, šta su zamerke građana. U ovom trenutku se predsednik države sa ministrima Vlade Srbije i direktorima javnih preduzeća nalazi na sastanku u Palati Srbija gde razgovaraju o strateškim projektima iz oblasti infrastrukture, rudarstva, energetike i privrede. Dakle, ministar Mali biće sa vama ponovo od 15.00 časova. Ja ću se truditi u meri u kojoj je to moguće da odgovorim na vaša pitanja, što vas ne sprečava da ponovite pitanje i zatražite detaljniju informaciju ne samo od ministra Malog, nego i ostalih ministara iz čijih oblasti ste tražili odgovore. Koleginica Samira Ćosović u ovoj diskusiji je ukazala na nepravilnosti koje se spominju u Izveštaju DRI. Zakonski rok za otklanjanje tih nepravilnosti koje su utvrđene u Izveštaju DRI je 90 dana. Nepravilnosti se uglavnom odnose na knjigovodstveno evidentiranje i zaista sam sada tražila informacije iz Ministarstva finansija. Timovi Ministarstva finansija rade na otklanjanju tih nepravilnosti i istih zaista neće biti u završnom računu za 2020. godinu. Takođe, uspostavljeni su i relevantni kontrolni mehanizmi za sprečavanje nastanka i drugih nepravilnosti, ali je izuzetno važno da vi neprestano tako pažljivo pratite i ukazujete na propuste, jer sve ono što ovde vi progovorite, a mi odgovorimo ispred Vlade Srbije je zapravo jedna vrsta kontrolnog mehanizma da pokažemo da građani Srbije nisu odvojeni od zakonodavne i kontrolne vlasti u Skupštini i nas kao izvršne vlasti. Imali ste još nekoliko pitanja i za ministra prosvete, ali mislim da će se on pojaviti tokom ove rasprave i da je zgodno da ministar Ružić vama odgovori oko kontrole zapošljavanja u prosveti. To je vrlo važno pitanje, posebno u ovom trenutku kada prosveta i svi zaposleni u tom sektoru posebno nose teret na svojim leđima, profesionalni teret, da svim mladim ljudima koji se nalaze u našim obrazovnim institucijama, koliko toliko, pomognemo i da zaista ovaj obrazovni proces privedemo kraju u maksimalnom procentu. Jako je teško u ovim uslovima onlajn nastave i studiranja i srednjoškolskog i osnovnoškolskog i predškolskog obrazovanja da možemo da napravimo maksimalan efekat. Zato je jako težak zadatak i podrška pored zdravstvenih radnika koji su apsolutni heroji našeg doba, podrška prosvetarima. Kolega Zukorlić je govorio situaciji u Sandžaku. Tu zaista po više osnova imao nekoliko problema i tešku kompleksnu situaciju i kada opisujemo stanje u Sandžaku moramo biti maksimalno precizni. Vrlo je opasno kada kažete da nije bilo investicija u Sandžaku. To nije tačno. To znaju i ljudi koji tamo žive, znaju i ljudi koji su dobili nova radna mesta u različitim pogonima. To jesu manji pogoni i to jesu manje investicije. To su pogoni do 50 radnih mesta, ali složićete se da i jedno radno mesto je nešto što je veoma značajno, da ne pričamo da jedno radno mesto, posebno kada su žene u pitanju, ako je tekstilna industrija, da to značajno potpomaže kućni budžet. Da li treba još da se ulaže? Svakako da treba. I uopšte pitanja Sandžaka po više oblasti, ne samo ekonomski, nego i politički, je oblast kojoj ćemo morati vrlo detaljno da se posvetimo i o tome detaljno da razmišljamo, što ne znači da nismo činili do sada. Gospodin Zukorlić i njegov politički aktivizam i, naravno, stranka kojoj on pripada i sve ono što je činio ranije, pokazuju zaista dobru volju da, iako možda pripadamo različitim političkim organizacijama koje negde imaju i različite političke ciljeve da se svi negde na kraju slijemo ka istoj tački, da ljudi koji žive u Republici Srbiji na teritoriji Republike Srbije žive dobro, žive bolje sa višim životnim standardom, i to je ono što mogu da priznam gospodinu Zukorliću. Uvek je tražio više investicija, više puteva, bolji životni standard za ljude koji žive zaista na teritoriji Sandžaka gde ne možemo da se pohvalimo putnom infrastrukturom, a to je ono što je važno za svakodnevni život. Na tome se radi ozbiljno, to i gospodin Zukorlić zna, ali je važno da je on ozbiljan partner i konstruktivni kritičar vlasti i takav partner nam je potreban da bude naš korektiv. Tako doživljavam kritike sa vaše strane i naravno da imate prostora da budete još oštriji u tome. Zbog toga i jeste u parlamentu zato što su građani prepoznali da vi jeste njihov glas i da se glasnije čuju njihove želje i namere iz tog dela Srbije. Pričali ste o borbi protiv korupcije, odnosno o primerima, i vaš kolega Jahja Fehratović, takođe, o slučajevima hapšenja, o različitim aferama. Ja ako sada kažem kao član Vlade da je to nedopustivo, građani će reći čuli smo mnogo puta, ali treba da neprestano pričamo o tome, treba da pričamo o novim aferama koje su otkrivene, treba da uterujemo strah u kosti onima koji planiraju da nastavljaju sa korupcijom, sa zloupotrebom službenog položaja, sa svim mogućim vrstama zloupotrebe političke moći koju ljudi imaju, posebno u malim sredinama, jer misle da Beograd, da centrala u Beogradu, žargonski rečeno, neće čuti šta se radi u našem malom mestu, pa su tako ljudi u Prijepolju, u Arilju mislili da su dovoljno daleko od Beograda, dovoljno daleko od onih koji kontrolišu i nadziru kako se troši državni novac, novac iz državnog budžeta, odnosno iz lokalne samouprave. To je odgovor za nekoliko poslanika koji su postavili pitanje – da li kontrolišete gde završava novac i da li je korišćen za namenu koji ste vi davali iz republičkog budžeta? Mogu u ovom trenutku da garantujem za sebe, a znam i šta je politika Vlade Republike Srbije, znam koliko rade ozbiljno poslanici u skupštinskim odborima koji imaju kontrolnu ulogu i nadzornu ulogu kako se troši novac. Tu ću se nadovezati na izlaganje Snežane Paunović koja je pitala zašto nemamo izvršenje za Ministarstvo privrede i o tome možemo da razgovaramo. Ja ću vam reći ono što je činjenica. Tri milijarde dinara nije potrošeno. Budžet je bio 20,1 milijardu dinara, realizovano, odnosno izvršeno 16,4. Dakle, tri milijarde dinara nisu potrošene, a odnose se na ugovore sa investitorima u vezi podsticaja za zapošljavanje. Ugovori su zaključeni, ali nije plaćeno. Dakle, nije povučen novac. Moj odgovor jeste kompleksan, ali jasno vam je šta stoji iza toga i da je i ovo jedna lekcija za narednu godinu, kako treba da se ponašamo i planiramo. U svakom slučaju je dobro što novac nije bespovratno negde otišao na taj način. Spomenuli ste rodno budžetiranje. To je ovako jedan pohvalni projekat Ženske parlamentarne mreže. Nisam sigurna da li je u ovom sazivu formirana Ženska parlamentarna mreža. Jeste, propustila sam tu informaciju. Čestitam vam na tome. Koleginice, budite hrabre, niko neće rado da sarađuje sa Ženskom parlamentarnom mrežom, jer kada se budete uhvatile čvrsto nekog projekta kao što smo mi tražile rodno budžetiranje, kada budete tražile izmene Krivičnog zakona da se ukine zastarevanje krivičnog dela – seksualno zlostavljanje maloletnika… To su bile krupne stvari koje smo napravile i još mnogo toga. Neće baš svi sarađivati sa vama, jer će misliti da ste vi dekoracija i da ćete odustati od svojih projekata kada budete udarile u zid. Nastavite dalje, budite ozbiljne, budite posvećene. Mnoge mlade žene u vašim gradovima i opštinama gledaju u vas i žele da vide kako vi prolazite u Republičkom parlamentu, a mnoge od vas, te mlade i nove u politici, se sada nalaze u ovoj sali. Toliko za sada, a pratićemo i dalje. Siniša Mali je ovde od 15.00 časova, pa možete još detaljnije da razgovarate o budžetu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Narodne Skupštine Muamer Zukorlić, pravo na repliku.
Zahvaljujem se ministarki Obradović, što je odgovorila na moju diskusiju, jer je zapravo to način na koji treba ovde da se vodi polemika i celokupna rasprava, jer uloga predstavnika Vlade u Narodnoj skupštini jeste da daje odgovore. Najgora stvar, što se ponekad desi, jeste ignorisanja postavljenog pitanja, što zapravo ne znači da se po svemu moramo složiti. Jako mi je drago da ste komentarisali moju diskusiju. Mi smo upravo bili politički faktor koji nije propustio jedan metar ako se asfaltirao na tom prostoru, mi smo to primetili i pohvalili. Sa druge strane, jako mi je drago da ste prepoznali ono što zapravo jeste način našeg diskutovanja ovde, da se radi o krajnje objektivnom pristupu. Dakle, mi želimo da ukažemo na sve što je dobro uz pohvalu i na sve što ne valja da zajednički ispravljamo. Jako mi je drago da se to prepoznaje. No, kada je u pitanju ono prvo, vezano za moju kritiku na investicije, vrlo sam bio precizan u izrazu. Dakle, kazao sam nije došla ili dovedena, ne dolaze same investicije, strane investicije se dovode. O tome sam govorio. Nisam kazao da nije otvoreno ni jedno radno mesto. Otvarano je, bilo je. Dakle, da nije bilo toga, mi ne bi opstali. Ali, ja sam jasno ukazao na ne dovođenje stranih investicija, jer mi je nelogično i nije prvi put da postavljam to pitanje, preko 650 investicija imamo samo iz Turske. Da li je slučajno i da li neko može da mi odgovori da Turci nisu hteli da investiraju u Sandžaku? Koja mi je logika? Dakle, ili ih je neko terao ili ih neko nije animirao. Ne želim ja ovde nikog pojedinačno i kažem nije mi do politikanstva, ali to su pitanja, kao što sme srce boli, ona inicijativa privatna koja je bila u Novom Pazaru znate da je to bila sila džinsa, sila konfekcije, kako je to ugašeno? Znamo, kroz kriminal i korupciju. Ja samo hoću da mi ovde budemo nadpolitički partneri u ovim stvarima i da tamo ako imamo požar da ga zajedno gasimo. Konkretno za ove korupcije, ne radi se ovde, govori se o tome. Mi od predstavnika Vlade očekujemo kad kažemo – ukradeno preko 60 miliona, da kažemo istražićemo i da se istražuje, drugo ništa. Inače, niste u prilici ovda da nam date precizne odgovore, to nam je jasno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, narodna poslanica Snežana Paunović.
Vrlo kratko, manje više, replika, zahvaljujem se ministarki Obradović. Moja tendencija je i bila da čujemo ono što ste rekli, ne radi mene, nego radi javnosti i radi svih onih spočitavanja. Pa na koncu, imali smo izveštaj Fiskalnog saveta koji je kritikovan i kako bih vam rekla, mogao je da bude demantovan u svakom trenutku i mogla sam time da se bavim, ali bez ambicije da zamaram i vas i sebe i srpsku javnost, zato sam postavila pitanje za koje sam znala da imate odgovor, uprkos činjenici da ministar finansija trenutno nije tu, jer je važno da srpska javnost čuje da čak i ono što nije doživelo svoju realizaciju, nije zatureno, nije izgubljeno, nije na bilo koji način koji je neadekvatan potrošeno, nego je prosto u nekom trenutku procenjeno da je tako bolje. To su neki odgovori koje mi razumemo, propustimo ponekad da ih kažemo na glas, a onda se iz jedne takve, potpuno racionalnog takvog pristupa, napravi cela neka plejada priča od kojih se jedva branimo, zato što je dokonost najopasnija, a dokonost je sve prisutnija u jednom delu kritičara i onda se iz nekih naših neizgovorenih reči prosto naprave priče od kojih se kao sistem teško branimo. Ovde kada govorim zaista ne pravim nikakvu ideološku razliku. U tom smislu, podržavam i potpredsednika, postoje pitanja koja su nad svim pitanjima, budžet je jedno od tih. Budžet definiše kako ćemo svi živeti, bez razlike kojoj političkoj opciji pripadamo, koje smo veroispovesti, iz kog smo dela Srbije. Ja ne mislim da to ima bilo kakve veze sa planiranjem i realizacijom budžeta i kvalitetom života svih nas zajedno. Hvala vam još jednom na odgovoru i hvala na podršci za Žensku parlamentarnu mrežu. Sandra Božić je koordinator nakon konstituisanja i ja sam sigurna da će ova mlada energija nastaviti tamo gde je prošli saziv stao, a možda čak i iskoračiti malo više. Hvala.
Zahvaljujem. Profesor dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. Gospodine Orliću, uvažena gospođo ministar, gospođo Obradović, dame i gospodo narodni poslanici, ja neću govoriti o statističkim podacima puno, moje kolege i prethodni govornici su dovoljno govorili o tome kakav je budžet za 2021. godinu, šta nas očekuje. Nadamo se ukoliko se zajedno sa našim partnerima iz Evrope, regiona, iz celog sveta izborimo sa ovom pandemijom, dakle, očekuje nas jedan ozbiljan privredni rast, očekuje nas dalji ekonomski razvoj na konto onoga što je predsednik Republike Srbije, gospodin Vučić i Vlada Republike Srbije, što su uspeli da urade po pitanju suočavanja sa ovim izazovom. Ono što jeste najveći rezultat tokom ove kalendarske godine, a to je očuvanje zdravstvenog i privrednog sistema i očuvanje života naših ljudi i očuvanje gotovo svih prirodnih i svih drugih resursa koji će nam pomoći da naš rast bude mnogo veći u narednim godinama. Naravno, moram da pohvalim to da su mere i subvencije koje će biti date, koje su date privredi i posebno privatnom sektoru, bile jako dobre, da se i te kako vodilo računa o tome da oni koji su najpogođeniji ovom krizom da oni budu potpomognuti i da budu pripremljeni, naravno, za narednu godinu i da kažem da je vest o emitovanju državnih obveznica naše zemlje po kamatnoj stopi od 2,5% odjeknula jako pozitivno u svetu. To govori u prilog tome i činjenica da su samo u nekoliko sati obveznice otkupljene od najvećih svetskih privatnih investicionih fondova i to govori jasno o tome koliko je naša zemlja stabilna i koliko svetski investitori imaju poverenja u politički sistem, koliko imaju poverenja u našu zemlju i sve ono što smo ostvarili na čelu sa predsednikom Vučićem prethodnih nekoliko godina ima veze, naravno, sa našim političkim napredovanjima, posebno sa ekonomskim reformama. Ali da statistiku prepustim profesoru Miladinu Kovačeviću i naučnim institutima, želim da kažem da je ovo ekonomsko osnaživanje naše zemlje jako važno zbog svega onoga što nas očekuje u geo-političkom domenu i izazovima koje ćemo imati na međunarodnom planu u narednom periodu i u narednim godinama. Ne mogu da ne govorim i o tome da se i globalna geo-politička situacija menja. Mislim da ovaj naš parlament i naša većina u Skupštini, Vlada Republike Srbije treba da budu jak stub i jak oslonac predsedniku Vučiću i njegovim nastojanjima da očuva prijateljstva koje je stvorio sa najvećim svetskim igračima i partnerima, da pronađemo naravno nove saveznike, da određene globalne okolnosti i dešavanja na globalnom geo-političkom nivou i geo-političkoj oblasti nas ne obeshrabre da nastavimo dalje, da nastavimo da se borimo za naše nacionalne interese, da se borimo za našu Srbiju. Naravno, preduslov svega toga je ekonomski razvoj i ekonomsko napredovanje. Pomenuću mojim uvaženim kolegama i građanima Republike Srbije nešto što se dogodilo juče u Američkom kongresu, to je bilo slušanje koje je organizovao američki kongresmen i predsednik spoljno-političkog Odbora Američkog kongresa, Eliot Engel, na kojem su učestvovali i analitičari, odnosno ljudi koji vode određene „tink tank“ organizacije u Vašingtonu, kao što su Daniel Server, Januš Bugajski i bivši državni sekretar SAD, Medlin Olbrajt. Želim da kažem da koliko god su ti ljudi na zalasku svoje karijere, koliko god je sramno ono što smo juče čuli, koliko god je to ličilo, izgledalo na to da oni u stvari odrađuju svoj poslednji honorar i ono što su im platili i investirali, uložili u njih, kosovski Albanci, mi moramo da pristupimo ovome i ovim porukama koje su oni direktno uputili novoj administraciji, odnosno kako se to kaže, izabranom predsedniku Bajdenu i njegovoj administraciji, kao neka vrsta smernica kada su u pitanju budući odnosi sa Balkanom. Želim da kažem da svi ti glasovi koji se javljaju, koliko god mi postigli rezultate u prethodnom periodu, koliko god diplomatska pobeda predsednika Vučića kada je potpisao Vašingtonski sporazum, je dala vetar u leđa Srbiji, dala vetar u leđa našoj politici i našoj ekonomiji, moramo da budemo oprezni i moramo da reagujemo na ove stvari, ali i da poručimo našim građanima da rejting, da ugled predsednika Republike, gospodina Vučića je takav da neće ni jedan Daniel Server, niti Eliot Engel, niti Medlin Olbrajt uspeti da ga poremeti, ni u Americi, ni u Ruskoj Federaciji, ni u Kini, ni u EU, nigde na svetu. Koliko god predsednik Vučić, zahvaljujući svojoj mudroj politici, svojoj viziji spoljno-političkog pozicioniranja Srbiji napravio dobre odnose sa republikanskom administracijom i administracijom predsednika Trampa, želim da kažem da on ima korektne i odlične odnose i sa izabranim predsednikom Džoom Bajdenom, i sa ljudima koji čine njegovu administraciju, da ćemo se zajedno sa njim, podržavajući ga, boriti da se nastavi dalje sa realizacijom Vašingtonskog sporazuma, da se nastavi dalje sa projektima koje je najavila američka DFC, koja kako je to ministar Mali napomenuo pre nekoliko dana, ima plan da investira u Srbiju 1,1 milijarde dolara. To će biti novac i to će biti sredstva, gospodine Zukorliću, verovatno da se investira i u vaš grad i u ceo region gde vi živite. Tako da samo politika koja se oslanja na ekonomiju i na ekonomsku saradnju, a ambasador američki je tu izjavio pre nekoliko dana da se u tom domenu neće menjati, je ono što ćemo podržavati svom snagom i gde ćemo podržavati našeg predsednika u svakom slučaju u borbi za bolje pozicioniranje i za bolju poziciju naše zemlje, kako u Americi tako i u celom svetu. Moram da budem iskren i otvoren i da kažem da ta naša spoljno-politička pozicija koja je takva da se sada Srbija tretira kao pouzdan partner raznih, najmoćnijih svetskih sila igrača jeste zasluga Aleksandra Vučića, jeste zasluga čoveka koji je napravio odlične lične odnose i sa predsednikom Šijem i sa predsednikom Ruske Federacije Putinom, ali i sa predsednikom Trampom, Majkl Pompeom, Robertom Obrajanom, Rikom Grenelom i to je na kraju 4. septembra ove godine rezultiralo time da se naša delegacija vrati u Srbiju sa Vašingtonskim sporazumom, sa novcem koji će doći od strane američke vlade i američke države ovde u našu zemlju, investiranja njihovih kompanija sa sporazumom gde smo sačuvali jezero Gazivode, gde smo sačuvali vitalne nacionalne interese, imajući u vidu da je pozicija američka u domenu dijaloga između Beograda i Prištine bila, a nadam se i da će ostati takva i imam poverenja u našeg predsednika da će se svakodnevno boriti za to, da do dugoročnog rešenja može samo da se dođe uz to da se poštuju legitimni interesi Srbije na KiM, da je Srbija deo rešenja i da bez Srbije ne može da dođe ni do kakvog rešenja i ni do kakve mogućnosti da taj problem bude rešen. Moram da se osvrnem na to da mu je potrebna još snažnija naša podrška ovde u parlamentu, potrebna još snažnija podrška naših kolega koji rade i koji su članovi Vlade Republike Srbije. S obzirom da nema samo onih u Americi, u Evropi, u regionu kojima nije drago što je Srbija ekonomski lider ovog regiona, što napredujemo takvom dinamikom da jednostavno postajemo definitivno politički i ekonomski lider ovog regiona, pa nas oni optužuju i kažu da Vučić stvara neki srpski svet, da je to zamena za nešto što je projekat velike Srbije, a šta je sramota, zašto je ružno reći i zašto je ružno da se kaže da postoji srpski svet i da postoji potreba da štitimo svoje nacionalne interese i da štitimo svoj narod, gde god on živeo, da li je to region, da li je to Severna Makedonija, da li je to BiH, da li je to Hrvatska? Ono što je najinteresantnije kritikuju ga oni koji o tom narodu nisu vodili apsolutno računa, koji su se potrudili da opljačkaju svoj narod u matici, ovde u zemlji uništivši našu privredu, ostavivši bez posla stotine hiljada ljudi i mislim da treba da dignemo jači i snažniji glas protiv svih onih, kao što su recimo ovaj Mlađan Đorđević koji već godinama najavljuje da će Vučić nešto izdati, definiše i neke termine, simbolizuje te termine, proglašava ga izdajnikom i uz sve ove tzv. opozicione lidere Đilasa, Jeremića vodi jednu vrstu hibridnog rata, domaćeg rata koji za glavni cilj ima dehumanizaciju Aleksandra Vučića i njegove porodice, potpomognuvši onima koji bez imena i prezimena na društvenim mrežama prete ubistvima, prete nasiljem, prete agresijom i onda im ne valja i onda im je prejak ministar Vulin kad kaže – čekajte ljudi, kao ministar policije, mi moramo da vidimo o čemu se ovde radi. Mi moramo prosto da vidimo i reagujemo kao ozbiljna država i da procesuiramo svako ko preti predsedniku Republike i njegovoj porodici ne zato što se on zove Aleksandar Vučić, nego zato što se radi o državi i zato što je svaka pretnja njemu, svaka pretnja njegovoj porodici, pretnja ovoj državi i pretnja vitalnim i svim drugim interesima. Da podsetim građane Republike Srbije da za vreme tih koji govore o izdaji, za vreme tih koji su doprineli da naša zemlja ima tako lošu poziciju 2012. godine i geopolitičku i ekonomsku i regionalnu i svaku drugu da budemo svetski parija, da taj isti koga optužuju za to je doprineo i zahvaljujući njemu 18 država sveta je otpriznalo ili suspendovalo priznanje tzv. Kosova, a vidimo u izveštaju ovih ljudi koji su juče učestvovali na tom slušanju u Američkom kongresu pogledajte šta je prva stavka tog pritiska o kome oni pričaju i šta njih u stvari najviše boli kada malo to bolje analizirate, šta je poenta svakog tog slušanja, pritiska tih liberalnih krugova u Evropskom parlamentu, u Evropi, ljudi u regionu kojima smeta jaka Srbija, kojima smeta Srbija koja ima stopu nezaposlenosti od 6 do 7%, koja sebe razvija, koja ume da zaštiti i koja ume da izgradi infrastrukturu svom narodu i u onim država gde oni žive, a da to nije Republika Srbija, šta im smeta? Pogledajte šta kaže Danijel Server – da mora da se izvrši pritisak na Srbiju ipak jer tzv. Kosovo nije država ako nema stolicu u UN. Sada tu dolazimo do finala, u stvari do onoga što jeste suština svih ovih pritisaka i cele ove priče, a to je da se izvrši pritisak iznutra i spolja na Srbiju da uradi ono što je naravno predsednik Vučić stotine puta odbio. Najnovije odbijanje je bilo u Vašingtonu jer je bilo teško, jer je bilo kompleksno. Podsećam naše građane da je u tački 10. stajala ta odredba se podrazumeva i da će doći do međusobnog priznavanja između tzv. Kosova i Srbije, što je predsednik Republike tada momentalno odbio i postavio jasnu crvenu liniju i postao poruku svima, pa i onima najjačim na ovom svetu, da Srbija jeste pouzdan partner, da možemo sarađivati u svim oblastima, da je jedna otvorena demokratska zemlja, ali da će svoje interese posvećeno, braniti postojano i da će rezultate onoga što je urađeno od 2014. do 2012. godine braniti tako što će ostvariti dodatne rezultate, još bolje rezultate u ekonomiji, u geopolitici, što ćemo imati više prijatelja i u tom Američkom kongresu ili Senatu i Stejt Departmentu, što je on radio prethodnih nekoliko godina. Podsetiću vas samo i obavestiću javnost naše zemlje, predsednik Spoljno-političkog odbora Američkog kongresa nije više Eliot Engel, jedan od najvećih neprijatelja Srbije u Americi, poznati albanski lobista, poznati zagovornik nezavisnosti tzv. Kosova, sada je to takođe demokrata, ali se zove Gregori Miks i čovek koji je jedan od osam potpisnika Pisma podrške istom tom Vučiću i Republici Srbiji, tadašnjem državnom sekretaru Džonu Keriju po pitanju političkih i ekonomskih reformi. Da li mislite da je to slučajno? Da li mislite da se neko tamo u Kongresu i Senatu dosetio i eto tako promenio mišljenje, razmišlja o jednoj Srbiji, sedam, osam hiljada kilometara daleko od njegovog distrikta i grada, gde i nema Srba koji glasaju za njega? Nije. To je plod i to je rezultat jednog svakodnevnog posvećenog rada na odbrani nacionalnih interesa koji je dao takve rezultate. Ti koji ga danas kritikuju, ti koji danas kritikuju ovaj budžet, ti koji sve kritikuju i Krizni štab i parlament, i naravno na meti je najviše predsednik i njegova porodica, su nam ostavili 2012. godine stanje takvo da je 114 država, tada članica UN priznalo tzv. i tzv. nezavisnost Kosova. Sada ih je mnogo manje. Sada je i u proteklih nekoliko godina isti taj Vučić odbranio naše interese u Interpolu, odbranio naše interese u UNESKO i pokazao i međunarodnim igračima, ali i ovde ovim domaćim kritičarima, kritizerima, koji svi da ih skupite sve zajedno, uvaženi potpredsedniče, nemaju ni 5% podrške naroda Republike Srbije i koji žele da naprave neko zlo ovde u našoj zemlji, želeći samo da se dočepaju novca, želeći samo da za sebe, svoje porodice i svoje partikularne interese rade ono što su radili do 2012. godine. Naravno, to neće više biti dozvoljeno. Danas je Srbija zemlja kranova, zemlja bagera, zemlja izgradnje autoputeva, izgradnje međunacionalne, međuverske saradnje i mi to svakodnevno pokazujemo i to se vidi i danas u debati kako možemo zajedno i sa gospodinom Zukorlićem i sa kolegama iz Stranke vojvođanskih Mađara da razgovaramo o tome kako da unapređujemo zajednički našu zemlju, kako da prihvatimo neke projekte i neke ideje koje su dobre i koje će našoj zajedničkoj domovini, našoj zajedničkoj zemlji i narodu, gde god on živeo, pomoći da bolji živi i pomoći da ostvari dostojanstven život od sopstvenog rada i život njihovim porodicama. Dakle, sve je to nešto što treba otvoreno reći i otvoreno razgovarati o tome da je isti taj čovek koji je danas najviše napadan, neko ko je napravio upravo preduslove da postanemo zemlja koja se ubrzano razvija, neko ko je, da pomenem i to, vrlo je interesantna stvar, dok Vučić nije postao predsednik Vlade i predsednik države, naš stari saveznik Francuska je zaboravila na Srbiju. Podsetiću građane, podsetiću i vas dame i gospodo narodni poslanici, da Francuska maltene nije imala nikakvu investiciju ovde. Da li se vidi ili da li je slučajnost da od kada je Vučić postao predsednik Vlade imamo njihovu kompaniju koja preuzima Aerodrom „Nikola Tesla“, imamo posetu Emanuela Makrona predsednika Francuske ovde, njihovih parlamentarnih delegacija, jednu veliku zainteresovanost našeg velikog starog saveznika, ali, između ostalog, za građane naše zemlje još važnije, jedne od pet najjačih, najsnažnijih ekonomski vojno i političkih sila na svetu. Ljudi, ovde se radi o tome da imate ljude, da imate čoveka koji stvara prijatelje, koji stvara partnere, koji dovodi ovde investitore, koji stvara od Srbije jednu zemlju u kojoj je glavni interes političke strukture, sada trenutno mislim, naravno na Srpsku naprednu stranku kao vodeću partiju i partiju koja je okosnica Vlade, većine u parlamentu, partiju koja se bavi životom običnih građana Republike Srbije, partijom koja želi da modernizuje ovu zemlju, partija koja želi da se ovde otvaraju radna mesta i gde joj je svaki stanovnik, svaki građanin ove zemlje podjednako važan. Mi ćemo kao većina u ovom parlamentu ostati dosledni i posvećeni tom cilju da branimo te vrednosti, ali i te kako biti borbeni i reagovati na sve one anomalije u društvu koje podrazumevaju to da vi bez ikakve konsekvence, zato što neko neće da radi svoj posao ili neko malopre reče zato što se boji, jutros je to ministar Stefanović govorio o tome, valjda se boje ljudi u pravosuđu ili u drugim nadležnim organima šta će neko da napiše na Tviteru. E, mi se ne bojimo ovde u parlamentu i bićemo stalni opominjači i svaki dan ćemo da govorimo o tome, koliko god nas puštali, koliko god pisali o nama svakodnevno, bićemo ti koji će stalno opominjati na to, koji će se boriti da svako u ovoj državi bude bezbedan, da bude siguran i, naravno, borićemo se da odbranimo sve ono što smo stvorili u prethodnih nekoliko godina, a odnosi se na boljitak života građana Republike Srbije, odnosi se na to da maksimalnu podršku damo predsedniku države za sve ono što je definisao kao strategiju našeg razvoja u narednih nekoliko godina i smatram da imamo i ljude, da imamo političku volju i da imamo dovoljno podrške od svih naših partnera da realizujemo tu politiku i da, naravno, u punom kapacitetu sledimo predsednika Vučića u procesu daljeg ekonomskog snaženja ove zemlje, ali i odbrane naših vitalnih nacionalnih interesa i odbrani našeg suvereniteta i integriteta naše zemlje. Hvala vam.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Pošto ste se u svom delu izlaganja obratili meni, mogu da vam odgovorim. Smatram da ste procenom rejtinga za bivši režim na oko 5% bili po svom običaju veoma galantni i mislim da je to značajno manje. I to pod teoretskom pretpostavkom da bi možda mogli svi koji imaju po jedan, dva posto da nastupe zajedno, ali kao što vidite, nešto deluje kao da nisu preterano složni ovih dana. Ali, zbir, toliko bi verovatno moglo u današnjoj evropskoj zemlji, kakva Srbija sigurno jeste, da se ukupno računa da postoji neki potencijal za sve vakcinaše, ravnozemljaše i njima slične. Pravo na repliku, potpredsednik Zukorlić. Izvolite.
Zahvaljujem se kolegi Marinkoviću na informaciji da će deo investicija iz SAD ići prema Sandžaku. To je zaista divna vest. Da bi slika bila jasnija, pre 20 godina u Novom Pazaru je bilo preko pet hiljada proizvodnih, aktivnih proizvodnih privrednih subjekata koji su se primarno bavili konfekcijom, nameštajem, obućom itd. Sada, nakon 20 godina, imamo preživelih nekoliko stotina formalno, a aktivnih, stvarno aktivnih svega nekoliko desetina. Dakle, dva su ključna faktora koja su razorila najbolju privrednu energiju koja je tada postojala. Tada se, sećate se, imenovalo sa - novopazarsko privredno čudo. Kako je sahranjeno to novopazarsko privredno čudo dva su ključna faktora. Prljavi narko kapital koji je ugrozio, porazio čisti kapital i poštene proizvođače. Kroz razne oblike konkurencije možemo o tome nekom drugom prilikom. I, korupcija, sprega lokalnih moćnika sa inspekcijskim službama koje se koriste u obračunu sa drugom stranom, konkurencijom ili političkom ili privrednom. To su dva ključna faktora. Ono što je moj vapaj sada jeste da spasimo šta se spasiti može. Taj narod je pokazao svoj kapacitet privredne aktivnosti i koliko želi da radi, koliko želi da doprinosi sebi i svojoj porodici, ovoj zemlji, svome kraju i celokupnome društvu. To je moj vapaj. Može još da se spasi. Hajmo napraviti jaz između kriminala i privrede u Sandžaku, odnosno Novom Pazaru i osloboditi te ljude od zloupotreba političkih, lokalnih, inspekcijskih i kojekakvih drugih. Prava slika nama ovde svima treba. Ne sumnjam u nameru bilo koga ovde. To možemo zajedno i zato je i ovakva diskusija jako korisna. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ministarka Marija Obradović ima reč.
Hvala predsedavajući. Gospodine Zkorliću, samo kratko. Nije možda zgodno lično obraćanje, ali kao ministarka državne uprave i lokalne samouprave ja i predsedavam Koordinacionom komisijom za inspekcije. To su 44 inspekcije u državi. Ovo o čemu ste vi govorili da je neko koristio inspekciju za obračune u nekom drugom, je vrlo važna stvar i nadam ste da niste tek olako to rekli. Važno je da dobro proverimo šta se dešava na terenu. Inspekcije različite u državi koje postoje, rekoh 44 zaista zahtevaju jednu vrstu reforme. Na tome se radi. Postoje projekti koji se ozbiljno bave time. Ne samo jačanje kapaciteta inspekcije, nego da zaista razmišljamo u tom svetlu u kojem ste vi rekli šta se dešava na terenu. To je posebna tema. Samo želim da vam kažem da ćemo o tome ne samo ozbiljno da razmišljamo, nego da probamo da pronađemo pokazatelje na terenu za to o čemu ste vi pričali. Da ne bude da vi samo kritikujete, a mi odmah samo vratimo loptu rečenicom – proverićemo. Zaista, moramo da pronađemo pokazatelje na terenu koji su argumenti za vašu priču. Kažem još jednom verujem da to niste olako rekli. To će biti jedan od zadataka ove Koordinacione komisije da osim jačanja kapaciteta, zaista unapredimo rad na terenu, pojačamo nadzor nad tim inspekcijama. To je boljka sa kojom se građani svakodnevno sreću. Vi ste govorili o obračunu planova. Znate, jedan običan građanin i te kako često bude na udaru inspekcije, odnosno inspekcija ne reaguje na prijave građana. To je nešto što je zabeleženo i to je pokazao kontakt centar E-inspektor. To je još jedna od elektronskih usluga koja promoviše Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu. Dakle, usluga gde vi možete totalno anonimno da prijavite neko dešavanje, nešto što je prekršaj na terenu i neka od inspekcija da odreaguje na sve to i da vam da povratnu informaciju. Ako ste prijavili anonimno teško da ćete dobiti povratnu informaciju, vrlo brzo, ali za to postoji način. U svakom slučaju želim da kažem građanima da postoji ta usluga E-inspektor gde vi možete da prijavite nešto što su prekršaji na terenu, a da inspekcija zatim izađe, najrazličitije vrste inspekcije, postoje 44 u državi. Ja sam sada bacila akcenat na ovu inspekciju, pa sam dala još nekoliko informacija. Jasno mi je o čemu ste govorili, ali vi ste dugo na teritoriji Sandžaka aktivni, sada i politički, a ranije i drugačije. Vi ste neko ko ne sme nikako da zatvori oči, vaša aktivnost ne sme da se svede samo na prijavljivanje nepravilnosti. Vi morate da budete naš partner, jer vi tamo bolje vidite i čujete i vi to osećate na svojoj koži. Čim ste vi ovako dugo u politici, ozbiljan ste autorite, po različitim nivoima. Vi morate da bude ozbiljnije u svemu ovome, a ne samo neko ko prijavljuje. Razumeli ste me. Hvala vam.
Hvala. Gospodine Zukorliću, izvolite.
Na početku se izvinjavam što sam krenuo da izađem, imam Odbor za obrazovanje zakazano u dva sata. Nadam se da će kolege imati razumevanja za par minuta, pa sam se zbog ove dodatne diskusije ministrice ponovno povratio. Puno vam hvala što ste nam dali te informacije. Dakle, dobro što zapažate i važnost ovog partnerstva. Budite sigurni, iza svake reči stojimo stoprocentno. Bićemo partneri svakom faktoru, čak neovisno o političkoj pripadnosti, bilo kojoj drugoj boji u raščišćavanju ovog prostora. Evo sada je Sjenica na terenu posle 20 godina vlasti promenjena. Verujte to je čudo božije. Zamislite primer gde je predsednik opštine prethodni potpisao ugovor o poklanjanju 800 ha zemljišta nekom čoveku, bez i jedne odluke, a kamo li tendera ili bilo čega. Znači, poklonio čovek, kao da mu je dedovina, izvolite to je vaše. Ja znam da se čudite. Ali, izvolite dođite, dođite sa svim kapacitetima pravnom predviđenim. Nas imate kao partnere, iako to za te naše provincijske prostore nije baš popularno kada vi pozivate da se proganjaju kriminalci, lopovi itd, jer tamo su ti neki pobunjenički mentaliteti, pa kaže – gledaj, traži da se hapse. Svestan sam toga, ali ne mogu više da posmatram da taj narod i ta sirotinja tako propada. Zato računajte na naše partnerstvo u obračunu sa korupcijom, kriminalom, da konačno taj pošteni građanin tamo može da zaradi svoj zalogaj za sebe i porodicu. Što se tiče inspekcija, to budite sigurni, informacije su veoma precizne i tačno se zna koji inspektor radi i za koga. Mnogo puta je ponešto i otkriveno, ali na žalost zbog raznih odnosa i sprega stradaju sitne ribe, dok opet oni koji sve to organizuju ostanu. Zato me raduje, upravo ova retorika koju čujem od vas. Doduše nisam ni sumnjao. Vas znam ovde kao koleginicu sa kojom sam sarađivao u parlamentu i zato mi značajnije, zapravo zvuči sve što ste kazali. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslednje izlaganje u ovom delu sednice, narodni poslanik Samir Tandir.
Poštovani potpredsedniče Skupštine, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana ministrice Obradović. Želim da se nadovežem na diskusiju lidera naše stranke akademika Muamera Zukorlića. Kao građaninu Srbije radujem se, drago mi je kada dođe investicija u bilo koji grad u Srbiji. Ali, kao lokalpatrioti čoveku koji nije promenio adresu kada je izabran za narodnog poslanika koji živi u Prijepolju, kome je porodica u Prijepolju, borimo se da imamo takve investicije kao što su „Simens“, „Boš“, „Svarovski“, itd. Velike investicije i u Prijepolju i u Novom Pazaru i u Sannjaku. Kada govorimo o investicijama, ne želimo da ih etnički obojimo. Ko će raditi u tim preduzećima? Radiće oni ljudi koji su kvalifikovani. Znači, samo nam je važno da imamo jednu veliku investiciju, radujemo se kada dolaze, kao što sam rekao, u sve gradove Srbije, ali naravno, najviše volimo da se to dešava u našem gradu i da sprečimo kada govorimo o populacionoj politici, da sprečimo iseljavanje, jer svakodnevno imamo iz svakog grada u Sandžaku redovne linije i autobusi i kombi prevoznici koji prevoze mlađu populaciju, ljude mojih godina, mlađe. Znači onaj najvitalniji deo društva ide ka Evropi, Što se tiče Zakona o budžetskom sistemu, želim da istaknem da je to jako važan zakon, za koji ćemo naravno glasati, koji omogućava povećanje penzija u iznosu od 5,9% ove godine i povećanje plata u zdravstvu i u javnom sektoru u iznosu od 5%. Ono što je takođe važno, a što se tiče vašeg resora jeste ukidanje zabrane zapošljavanja. Hoću da istaknem da lokalne samouprave u unutrašnjosti imaju veliki problem zbog zabrane koja je, evo do sada sve postojala, iz prostog razloga što pogotovo načelnici opštinskih uprava i direktori lokalnih javnih preduzeća, jednostavno nemaju više kome referate u upravama da povere. Znači, bukvalno u jednom odeljenju imamo po jednog zaposlenog. Mogu da navedem primer opštine u Prijepolju gde u lokalnoj samoupravi, u opštinskoj upravi fali preko 30 zaposlenih. Ne možemo da napravimo da lokalna samouprava bude servis građana ukoliko nemamo ljude koji će da izvršavaju sve ono što je u lokalnoj samoupravi povereno. Što se tiče davanja kredita i glasanje za taj zakon za „Skijališta Srbije hoću da istaknem da Javno preduzeće „Skijališta Srbije“ jako dobro radi, međutim i to se tiče sektor državne uprave i lokalne samouprave. Ne želim da slika Srbije bude samo Javno preduzeće „Skijališta Srbije“. Svaka čast Kopaonik, svaka čast Zlatibor, svaka čast Stara Planina. Međutim, ono o čemu moramo da sistemskim razmišljamo jeste pokretanje tih manjih centara. Znači, ja kao neko ko se aktivno bavi zimskim sportovima postavljam pitanje koliko građanki i građana u Srbiji može da plati ski pas, i to je pitanje i za razmišljanje za Vladu, na Kopaoniku u iznosu od 50 do 100 eura dnevno i na Zlatiboru. Šta je ideja o kojoj želim da govorim? Pokretanje tih manjih centara koji neće biti komercijalni već će prvenstveno biti sportsko-obrazovno edukativni, kao što smo imali te pionirske centre u bivšoj Jugoslaviji. Tu želim da govorim o velikim šansama i velikim prirodnim mogućnostima koje imaju sandžačke opštine. Pogotovo hoću da istaknem mesto Jabuka kod Prijepolja koje je bilo najveći pionirski centar u bivšoj Jugoslaviji. Da vidimo, da kroz Ministarstvo trgovine, Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, kroz javno preduzeće napravimo neku turističku organizaciju Srbije gde će koordinaciono telo, gde će raditi sa lokalnim turističkim organizacijama. Imamo problem svi sa našim mališanima, sa našom decom koja sve više posvećuju pažnju, ne znam kompjuterima i drugim nekim sredstvima savremene komunikacije u odnosu na fizičko vaspitanje. Tako, da tu vidim šansu i kada je u pitanju planina Zlatar i kada je u pitanju ski centar Žari kod Sjenice koji znamo da najveći broj reprezentativaca u nordijskim disciplinama, reprezentativaca Republike Srbije dolazi iz tog dela naše zemlje. Želim da ovo bude jedna tema za razmišljanje. Nešto na čemu ćemo konkretno raditi. Hvala.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici sada određujem redovnu pauzu. Sa radom nastavljamo u 15,05 časova. Popodnevni rad otvaramo izlaganjem gospođe Aleksić. Hvala svima.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Želim samo da vas informišem da me je premijerka Ana Brnabić malo pre obavestila da će doći u ime Vlade da i ona bude prisutna od 16 do 18 časova. Reč ima narodni poslanik Zagorka Aleksić. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedniče Skupštine, kolege poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, poslanička grupa JS će glasati za Predlog zakona o završnom računu budžeta i za izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu. Iz ranijih diskusija mojih kolega iz poslaničke grupe smo videli da smo hvalili snažnu intervenciju države i reakciju u doba krize. Ono što svakako ohrabruje je očigledna intencija da se sa merama pomoći neće stati. Budžet koji ćemo usvojiti je, kako ste rekli, razvojni i ako posmatramo za koje su sve infrastrukturne projekte odvojena sredstva vidimo da sve te investicije, pored nacionalnog, imaju i regionalni značaj. Naravno da ulaganje u kapitalne investicije podržavamo, kao i nužna veća ulaganja u zdravstveni sistem. Zaposlenima u zdravstvenim ustanovama u sistemu vojnog zdravstva, zdravstvene socijalne zaštite, kao i zaposlenima u Zavodu za sport i medicinu sporta povećanje plate sleduje već od ovog meseca. Ono što je posebno važno, a što se nametalo kao pitanje je da li je ovaj budžet po meri građana. Ovim budžetom predviđena su stabilna socijalna davanja, planirano je povećanje plata u javnom sektoru, povećanje penzija, kao i povećanje minimalne zarade. Ono što nas ohrabruje je da je Vlada usvojila Uredbu o programu rasporeda korišćenja subvencija za podršku radu ugostiteljske i turističke privrede. Vi ste pomenuli i značajno subvencionisanje projekta koji podstiču razvoj preduzetništva i dalja ulaganja u inovacije. Upoznali smo se sa kritikama koje je Fiskalni savet uputio, a tiču se ovog sveobuhvatnog plana prihoda i rashoda, ali i sa vašim odnosom prema tim kritikama u kojem ste pokazali da uvažavate sugestije, ali da prostora za kalkulaciju prosto nema, kada je u pitanju kontinuitet i stabilnost naše ekonomije. Pomenuću da je predsednik naše poslaničke grupe, gospodin Marković, sa gospodom iz Fiskalnog saveta imao jednu vrlo konstruktivnu raspravu pre par nedelja i rekla bih da je zaokružio tu debatu rečenicom da je Fiskalni savet oprezan, da je sugerisao da sa nekim stvarima treba sačekati, ali da život ne može da čeka. Fiskalni savet se u svom izveštaju osvrće i na, kako su naveli, privilegovanost javnog sektora u odnosu na privatni. S druge strane, mi smo svedočili tome da je država pomogla privatni sektor velikim paketom mera, kao i dozvolama za odlaganje plaćanja poreza. Najavili ste i ponovo mogućnost isplate minimalnih zarada, zatim ministarka privrede, gospođa Atanasković, najavljuje da se planira da se preko banaka obezbede vrlo povoljni krediti za privatni sektor i da je država odvojila 160 miliona dinara za pomoć preduzetnicima. Naša poslanička grupa veruje da ćete i u narednom periodu imati u vidu taj malo neizvestan položaj zaposlenih u privatnom sektoru i da ćete reagovati u skladu sa situacijom i održavati ekonomsku ravnotežu kao i do sada. Meni je drago da sam juče prisustvovala izlaganju ministarke Gojković koja je predstavila plan svog ministarstva i upoznala nas sa jednom širom idejom decentralizacije kulture ne samo kroz projekat „Gradovi u fokusu“ , nego uopšte. Mi smatramo da kultura ne sme biti eksluziva samo gradova poput Beograda i Novog Sada, već da treba ravnomerno ulagati u institucije kulture svih krajeva, gradova i opština, naravno vodeći računa o specifičnostima svih regiona. Takođe nas raduje da je ministarka pomenula da se osim ulaganja u kulturne ustanove planira i veća afirmacija pojedinaca koji rade i stvaraju u oblasti kulture, misleći pre svega na samostalne umetnike. Srbija planira velika ulaganja i rad po unapređenju kvaliteta životne sredine. Smanjenje ekološkog zagađenja mora biti na listi naših prioriteta i ulaganje u životnu sredinu su investicije koje ne povlače rizike, već trajne i dugoročne dobiti. Srbija treba da nastavi sa ulaganjima na polju obnovljivih izvora energije, da nastavi da sprovodi mere zaštite životne sredine u energetskim kapacitetima. Nama je potrebna jedna unapređena, dugoročna, ostvariva ekološka strategija sa posebnim akcentom na strategiju upravljanja otpadom. Mi znamo da su investiranja u zaštitu životne sredine skupa, da traju, ali ništa što utiče pozitivno na kvalitet života i zdravlje građana ne može da bude skupo. Za Srbiju kao modernu, balkansku i evropsku zemlju ekologija mora biti prioritet, kao i ekološka edukacija i obrazovanje. Mi očekujemo da vaše ministarstvo i u narednom periodu nastavi da sveobuhvatno i pažljivo planira javna sredstva ove države. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Savić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, gospodine Dačiću, uvaženi ministre, gospodine Mali, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas set zakona među kojima je i Predlog zakona o budžetskom sistemu koji će omogućiti nastavak predanog rada države Srbije i Kancelarije za Kosovo i Metohiju kada je u pitanju prostor KiM. Ovakav budžetski sistem će nam omogućiti dalje sprovođenje budžeta potrebnog za funkcionisanje srpskih institucija na Kosovu i Metohiji, ali će značiti još korak dalje ka unapređenju zdravstvenog i obrazovnog sistema na KiM, dalje izgradnje stambenih jedinica za povratničke porodice i socijalno ugrožene porodice na prostoru KiM, ali i daljeg ulaganja u turistički potencijal KiM. Kada govorimo o unapređenju zdravstvene zaštite, tu je posebna pažnja posvećena poboljšanju kvaliteta i kapaciteta zdravstvenih ustanova na KiM, usled pandemije virusa Korona-19. Tu, pre svega, mislimo na Zdravstveni centar Kosovska Mitrovica, Kliničko bolnički centar Gračanica i Zdravstveni centar Gnjilane sa sedištem u Pasjanu. U prethodnom periodu iz budžetskih sredstava preko Kancelarije za KiM obnovljen je veliki broj domova zdravlja, saniran je veliki broj zdravstvenih ambulanti na teritoriji opštini Štrpce, opremljen je Zdravstveni centar Gnjilane i porodilište u Pasjanu, sanirano je više domova zdravlja na teritoriji centralnog Kosova. Sanirana su odeljenja pulmologije i pedijatrije u okviru Zdravstvenog centra Kosovska Mitrovica, ali je takođe nabavljen i veliki broj sanitetskih vozila za potrebe domova zdravlja Zvečan, Leposavić, Zdravstvenog centra Kosovska Mitrocica, ali i Zavoda za zaštitu javnog zdravlja Kosovska Mitrovica. Kompletno je izrađena i opremljena studentska poliklinika u okviru Studentskog centra Priština, Kosovska Mitrovica. Među kapitalnim projektima jeste i kupovina placa za izgradnju nove bolnice u okviru Kliničko bolničkog centra Gračanica i ono na šta smo posebno ponosni jeste da je ove godine u rekordnom roku izgrađena prva PSR laboratorija na KiM u okviru Zdravstvenog centra Kosovska Mitrovica. Mogao bi ovako ceo dan, ali strah me je da bi mi bilo potrebno vreme cele poslaničke grupe kada bih nabrajao koliko je samo investicija i projekta sprovedeno na prostoru KiM kada pričamo o zdravstvu, ali ono što bih posebno izdvojio jeste činjenica da je na KiM u ovom trenutku primljeno ili u postupku prijema više od 300 zdravstvenih radnika u zdravstveni sistem Republike Srbije. To je 300 zdravstvenih radnika sa platom više, 300 porodica sa platom i resursom više za ostanak i opstanak na prostoru KiM. Ovakvi projekti, uzimajući u vid značaj zdravstvene zaštite, a pre svega značaj zdravstvene zaštite za naš narod na Kosovu i Metohiji, dovodi do sigurnosti našeg naroda, ali, takođe, povećava procenat onih koji žele da ostanu na Kosovu i Metohiji, a i povećava procenat onih koji imaju nameru da se vrate i nastave svoj život na prostoru Kosova i Metohije. Kada govorimo o sistemu obrazovanja i ulaganja u sistem obrazovanja, samo u douniverzitetskom sistemu obrazovanja izgrađeno je, opremljeno ili renovirano više desetina predškolskih i školskih ustanova u mestima Lešak, Leposavić, Sočanica, Zubin Potok, u više škola u Kosovskoj Mitrovici, ali takođe i Goraždevcu, Vidanju, gde je kompletno izgrađen i opremljen objekat osnovne škole „Radoš Tošić“, Suvom Grlu, Plemetini, Babinom Mostu, Kosovom Polju, Lipljanu, Prizrenu, gde je za naše mališane iz Prizrena otvoreno istureno odeljenje predškolske ustanove iz Orahovca. Takođe, i u opštini Gora, gde su za naše mališane i naše sugrađane Gorance kompletno opremljene sve škole koje funkcionišu u srpskom sistemu obrazovanja u ovoj opštini, izgrađen je i novi učenički dom za potrebe srednje poljoprivredne škole u Lešku. Svi ovi, projekti sprovedeni budžetom Republike Srbije, su više nego dovoljan dokaz da nema i da ne postoji mesto sa srpskim življem na Kosovu i Metohiji gde država Srbija nije prisutna, gde država Srbija nije uložila sredstva, gde država Srbija nije uložila napore kako bi pomogla opstanak i ostanak našeg naroda. Kada pričamo o obrazovanju, ne možemo a da ne spomenom jedan od stožera srpske državnosti na Kosovu i Metohiji, a to je upravo naš Univerzitet u Prištini, sa privremenim sedište u Kosovskoj Mitrovici, koji okuplja 10 fakulteta, koji zajedno okupljaju više od 10 hiljada mladih akademaca sa Kosova i Metohije i ostalih delova Srbije. Samo u prethodnoj godini, sredstvima iz budžeta Republike Srbije obezbeđeno je da svi brucoši na našem univerzitetu mogu da se školuju o trošku Republike Srbije. Kompletno je opremljen i adaptiran Centar za razvoj karijere pri Fakultetu tehničkih nauka našeg univerziteta, izgrađen je aneks rektorata univerziteta, a među kapitalnim projektima Kancelarije za javna ulaganja u narednom periodu nalazi se i izgradnja nove zgrade univerziteta, u kojoj će biti pored našeg rektorata univerziteta, smeštena i tri fakulteta, koja nakon ratnih dešavanja 1999. godine nisu imali adekvatan prostor za rad. Drugi projekat jeste izgradnja Instituta sudske medicine pri Medicinskom fakultetu našeg univerziteta. Nakon posete predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića prostoru Kosova i Metohije 2018. godine, na njegovu inicijativu pokrenut je prvi investicioni ciklus u srpske sredine na Kosovu i Metohiji. Ovo je prvi put da je prostor Kosova i Metohije obuhvaćen jednim ovakvim investicionim planom kojim je do sada u više od 300 projekata, investicionih projekata u sprskim sredinama, uloženo preko 60 miliona evra. Izgrađen je regionalni vodovod kojim je prvi put, posle višedecenijskog problema vodosnabdevanja opština na severu naše pokrajine, naseljenih pretežno nealbanskim stanovništvom, rešen problem zavisnosti opštine Kosovske Mitrovica, Zvečan i okolnih sela u vodosnabdevanju od Južne Mitrovice. U opštini Zvečan, u selu Banjska izgrađen je velelepni kompleks „Rajska banja“, koji ne samo da je ekonomski podigao celo mesto na noge, već je i opštinu Zvečan doveo u centar turističkih dešavanja Pokrajine, a i regiona. Napravljeno je više zemljoradničkih zadruga u srpskim sredinama južno od Ibra. Građevinskim materijalom pomognuto je više od 2.000 porodica, izgrađene su sušare za voće, pokrenut čitav niz malih domaćinskih preduzeća. Na stotine poljoprivrednih gazdinstava pomognuto je u vidu obezbeđivanja poljoprivredne mehanizacije, plastenika, sadnica, stoke, protivgradnih mreža i ostalog poljoprivrednog materijala. Dolaskom Aleksandra Vučića na vlast i Marka Đurića na mesto direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju, pokrenuta je izgradnja velikog broja stambenih jedinca za potrebe interno raseljenih, socijalno ugroženi i povratničkih porodica na Kosovo i Metohiju. U periodu od 2014. godine do danas sredstvima iz budžeta Republike Srbije napravljeno je 40 zgrada, odnosno 654 stambene jedince, 233 individualnih stambenih objekata i rekonstruisano je više od 1.740 individualnih stambenih objekata. Kada sve ovo saberemo, dolazimo do cifre od 2.627 porodica koje su zbrinute, 2627 srpskih porodica na Kosovu i Metohiji koje su dobile krov nad glavom. To je osam hiljada i više od osam hiljada ljudi koji su dobili osnovni uslov za život. Do 2102. godine sve ove investicije, ali i još mnoge druge koje je Republika Srbija od 2012. godine sprovela na prostoru Kosova i Metohije, srpski narod na Kosovu i Metohiji mogao je samo da sanja, jer ne da je Republika Srbija bila opljačkana i devastirana, a srpski narod na Kosovu i Metohiji prepušten i napušten od strane dosovskih vlasti predvođeni Draganom Đilasom i njegovim koalicionim partnerima, nego su sve investicije i pomoć koja je išla srpskom narodu na Kosovu i Metohiji završavale u njihovim džepovima. Dok je narod bio prepušten sam sebi i borio se za goli opstanak na Kosovu i Metohiji, oni su kupovali sebi stanove po ekskluzivnim beogradskim lokacijama. Tačnije, kao što smo čuli kod kolege Lava Pajkića, ne samo sebi, već su i svojoj porodici kupovali više od 30 nekretnina na ekskluzivnim beogradskim lokacijama, a njihovi lokalni partneri na Kosovu i Metohiji dok su pod izgovorom patriotizma tuđu decu slali u sukobe sa Albancima, svojoj deci su od novca građana Srbije od budžetskih sredstava kupovali stanove po Londonu i ostalim ekskluzivnim evropskim lokacijama. Podsetiću vas da je do 2012. godine na prostor Kosova i Metohije za nekih deset godina iz budžeta Republike Srbije otišlo gotovo tri milijarde evra, odnosno više od 53 miliona dinara dnevno, pa bi po tome svako ko se malo bolje razume u ekonomiju mogao da se zapita zašto Kosovo i Metohija danas nisu jedan od najrazvijenijih delova naše zemlje ili, što bi narod rekao, zašto Kosovo i Metohija ne izgledaju kao Bavarska, a Kosovska Mitrovica u najmanju ruku kao Garmiš- Partenkirhen. Sada, ja sa ovog mesta Dragana Đilasa i njegove lokalne partnere na Kosovu i Metohiji, pri tome ne mislim na one partnere iz Prištine sa kojima već 20 godina druguje i sa kojima već 20 godina gradi svoju politiku i sa kojima ima jedini zajednički cilj, a to je svrgavanje Aleksandra Vučića i ubistva njega i njegove porodice, pitam njega i njegove partnere iz srpskih sredina na Kosovu i Metohiji – koliko je to škola moglo biti napravljeno sa tim novcem, koliko puteva, koliko bolnica, kliničkih centara, vrtića, koliko je povratničkih domova za socijalno ugrožene Srbe na Kosovu i Metohiji moglo biti izgrađeno, koliko je srpske dece moglo biti zbrinuto i nahranjeno? Želim da vam pokažem nešto. Za vreme vlasti sadašnjih, a i tadašnjih koalicionih partnera Dragana Đilasa interno raseljeni Srbi i socijalno ugrožene porodice na Kosovu i Metohiji živeli su u ovakvim kolektivnim centrima, ako kamera samo može malo da približi. Ovo je ono što su Srbi na Kosovu i Metohiji za vreme njihove vlasti mogli da očekuju od države Srbije, uprkos svom onom novcu koji je otišao. Živeli su u improvizovanim kolektivnim smeštajima, u starim napuštenim školama i nekim improvizovanim poljskim barakama. Ovako su se Dragan Đilas i njegovi koalicioni partneri borili za Srbe na Kosovu i Metohiji, ovako su ih spašavali, ovako su brinuli o njihovoj budućnosti. Nakon dolaska SNS na vlast i Aleksandra Vučića danas, Srbi na Kosovu i Metohiji, ovo je primer, eto, samo Kosovske Mitrovice, žive u ovakvim zgradama, žive u ovakvim stanovima. Tačnije, u do sada 654 stana, kako sam pomenuo. Ovako žive u Kosovskoj Mitrovici. Ovako danas žive interno raseljena lica u ovakvim objektima u Lećku, u opštini Leposavić. Ovako to izgleda u opštini Štrpce. Kao što sam rekao, bilo bi mi potrebno vreme cele poslaničke grupe da bih sve pokazao, ali da li ovako Aleksandar Vučić prodaje decu? Da li ovako, kada ovi dušebrižnici za srpski narod na Kosovu i Metohiji, predvođeni Đilasom, Obradovićem, Mlađanom Đorđevićem, smatraju da je ovo prodaja srpskog naroda na Kosovu i Metohiji? Najbolji odgovor na njihove laži nisu samo ovi ovakvi projekti. Ovo je Rajska Banja u selu Banjska na severu Kosova i Metohije, regionalni turistički centar danas, nakon dolaska Aleksandra Vučića na vlast i SNS. Najbolji odgovor na sve njihove laži jeste i činjenica da je planom Srbija 2025 u srpske sredine na Kosovu i Metohiji planirano da se investira više od 150 miliona evra, više od 150 miliona evra garanta za ostanak i opstanak našeg naroda, više od 150 miliona evra za budućnost naše dece, jer dok su oni za vreme svoje vlasti krali budućnost naše dece, Aleksandar Vučić danas gradi budućnost naše dece. Sada, ja ih pitam, ako oni kažu da Aleksandar Vučić prodaje Srbiju i srpski narod na Kosovu i Metohiji, da li znaju šta je ovo? Ovo nije Holivud. Nisu ovo ni skupoceni stanovi Dragana Đilasa ili njegovog brata. Ovo je prvo povratničko naselje na Kosovu i Metohiji. Dakle, ne kuća, ne stan, ne zgrada, naselje. Nalazi se između Kosovske Mitrovice i Zvečana, naselje se zove Sunčana dolina, gradi ga Republika Srbija, država Srbija, gradi ga Aleksandar Vučić i eparhija Raško-prizrenska. Planirano je da naselje na kraju sadrži 350 stambenih jedinica za interno i socijalno najugroženije porodice na KiM, interno raseljena lica i povratničke porodice na KiM. Ali, da ne bude da ja pokazujem samo projekte, jer u vreme njihove vlasti na KiM sve što smo videli jesu bili projekti. Projekti koji su na papiru sprovedeni, po izveštajima anketnog odbora, sve to možete da vidite, na papiru su sprovedeni, radovi su plaćeni, avansi su uplaćivani, „ključ u ruke“, što bi narod rekao, je bilo dovedeno, a kada je anketni odbor izašao na lice mesta, mogao je da vidi ne da nema zgrade, nego da nije bilo ni kamena temeljca. Danas Sunčana dolina izgleda ovako, u ovoj fazi. Znači, vrlo brzo će biti gotova. Vrlo brzo će 350 porodica na KiM dobiti krov nad glavom, 350 porodica, preko hiljadu ljudi će dobiti krov nad glavom. Ovako se Aleksandar Vučić bori za srpski narod. Ovako se država Srbija bori za srpski narod na KiM. Ovim naseljem svaka kuća, svaki stan, svaka zgrada, svaki posao koji Republika Srbija predvođena Aleksandrom Vučićem obezbedi srpskom narodu na KiM bedem je ostanka i opstanka srpskog naroda na KiM. I njih to boli! Ja znam da ih boli, zato što je srpski narod na KiM prepoznao, srpski narod na KiM je svedok svih ovih projekata o kojima sam pričao, i još mnogih drugih. I to je podrškom predsedniku Aleksandru Vučiću na prethodnim izborima i pokazao. Podsetiću vas da je SNS na KiM osvojila skoro 90% podrške. Srpski narod na KiM je svestan da jedino jaka SNS, predvođena Aleksandrom Vučićem, može da bude garant jake, ekonomski stabilne i finansijski nezavisne Republike Srbije, jer samo jaka i ekonomski nezavisna Republika Srbija garant su ostanka i opstanka srpskog naroda na KiM. Jer, mi sa naše zemlje nećemo ići, sa naše zemlje nema nazad! Živela Srbija, živelo Kosovo i Metohija!
Zahvaljujem narodnom poslaniku Milanu Saviću i pridružujem se aplauzima. Sve čestitke na izvanrednom izlaganju koje je bilo i vaše prvo izlaganje u Narodnoj skupštini. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, redovna godišnja praksa ubuduće bi trebala da bude dostavljanje predloga zakona o završenom računu, o kome bi trebalo Narodna skupština da raspravlja upravo onako kao i što raspravlja o Predlogu zakona o budžetu. Napominjem da od 2002. godine do 2018. godine naknadno su usvojeni svi ovi završni računi. Što se tiče završnog računa za 2019. godinu, mi možemo tu da vidimo da imamo fiskalni suficit od 13,4 milijarde dinara. I ako pogledamo i ostale budžete prethodne, od 2015. do 2018. godine, koji su takođe u suficitu, možemo tek tada da vidimo koliko je kreiranje budžeta za 2021. godinu bilo specifično. Jer, pored elemenata koji utiču na kreiranje budžeta, postoji još jedan specifični element koji je definisan samom specifičnom situacijom u kojoj se nalazi ne samo Srbija, već i cela planeta, a to je pandemija kovid. Iskustvo koje je Vlada imala u prethodnom periodu, a naročito u 2020. godini, govorim o Vladi u kontinuitetu, a to su dva rebalansa budžeta i razne mere podrške koje su bile usmerene ka građanstvu i ka privredi, doprinelo je kreiranju budžeta za koji bi neki rekli da je trebalo da bude restriktivniji, s obzirom da imamo deficit od 178,5 milijarde dinara. Neki bi rekli da je Vlada dosta optimistično ušla u priču da iduće godine, 2021. godine, ćemo imati rast BDP od 6%, a ja bih rekao da je Vlada hrabro nastupila sa ovim predlogom, jer i u životu, bilo čime da se bavite, ako nemate hrabrosti i optimizma, ne možete da uspete. A u životu nije sve idealno i potpuno predvidljivo. Ako pogledamo završni račun za 2019. godinu, vidimo velike kapitalne investicije, ali ne kao u 2021. godini, gde je planirano 330 milijardi dinara. Ja bih tu sada napravio jedno poređenje u dve kategorije, a to je ulaganje u zaštitu životne sredine i putnu infrastrukturu. Što se tiče zaštite životne sredine, želeo bih da kažem da je u Leskovcu 2019. godine Leskovac dobio 162 miliona dinara za završetak glavnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i da ćemo u 2021. godini ovaj sistem kompletno završiti, znači, centralno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, liniju mulja, liniju vode itd. i napokon da Leskovac dobije taj jedan savremeni sistem. Takođe mi je drago što trend ulaganja u zaštitu životne sredine se nastavlja i u 2021. godini. Kao što smo čuli, biće više od 60-ak opština koje ulaze u ovaj projekat. Što se tiče putne infrastrukture, 2019. godine je planiran porast ulaganja u infrastrukturu i to je karakteristika i ove Vlade, da u 2021. godini imamo nastavak pojačanog ulaganja u puteve. Ali, kada govorimo o putevima, ne trebamo samo govoriti o auto-putevima, već i o regionalnim putevima, a to su putevi koji povezuju sela sa gradovima. I tada, kada se ulaže u takve regionalne puteve, imamo razne benefite. Jedni od njih su direktna pomoć selu, druga je poljoprivredi, zaustavljanje ili usporavanje migracije stanovništva iz sela u grad. Mi u Leskovcu smo ove godine, 2020, završili jedan regionalni put, to je put koji povezuje Leskovac sa opštinom Vlasotince i to je direktna pomoć za 15-ak sela koja gravitiraju oko tog puta. Međutim, mi u Leskovcu imamo još jedan problem koji treba da se reši, još jedan regionalni put, a to je Leskovac-Vučje. Što bi moj predsednik, Dragan Marković Palma rekao, to je put još iz vremena Turaka, zato što je napravljen kockom koja je ručno rađena, takvih sumnjam da ima u Srbiji, a i u svetu. U poslednjih 50-ak godina je taj put popravljan asfaltom i možete zamisliti na šta liči takav put. Kada se taj put reši, onda će i država i građani da imaju višestruke benefite. Prvo, to će biti direktna pomoć za 20-ak sela sa 20-ak hiljada stanovnika, indirektna ili direktna pomoć poljoprivredi, zaustavljanje ili usporavanje migracije stanovništva selo-grad, jer, ako imamo za 15-ak minuta od najudaljenijeg sela da dođemo do centra grada, onda to znači to. Dalje, imamo pojačani kapacitet seoskog turizma i uopšte turizma, jer je porečki kraj poznat kao turistički potencijal, a ujedno i lovni turizam, jer taj lovni turizam će već od 2021. godine krenuti u tom kraju, kao i podizanje uopšte kvaliteta života i velike uštede građana zbog dobrog puta. Kada sam već ovde, morao bih da spomenem da na tom putu gravitira jedno selo koje je opšte poznato u Srbiji i ima izuzetnu karakteristiku, a to je da svako domaćinstvo, svako sedmo domaćinstvo ima registrovanu privatnu firmu. To je selo Strojkovce, i to bi njima veoma značilo. Ovo govorim upravo zbog toga što se Vlada opredelila da ulaže u putnu infrastrukturu i zbog toga podržavamo sve ove projekte koje Vlada radi. U danu za glasanje glasaćemo i za budžet i za ove projekte koje prate budžet. Hvala.
Hvala lepo. Reč ima narodna poslanica Sanja Lakić.
Poštovani građani Republike Srbije, dragi Srbi, vi koji živite u regionu i dijaspori, pandemija izazvana korona virusom je, ne samo našoj zemlji, već celom svetu donela zdravstvene, ekonomske, ali i društvene negativne posledice. Sve ove mere o kojima smo govorili, ne samo danas, već i juče, će sigurno iz ovog stanja deficita koje imamo u tekućoj godini nas dovesti u održive zakonske okvire. Međutim, pored svih ovih mera o kojima smo govorili, a koje su važne za građane Republike Srbije, danas bih govorila o tri tačke koje su važne za naše odnose sa regionom. Prva tačka je važna za svakog Albanca, Bošnjaka i Srbina. Važna je podjednako za Beograd, Prištinu i Tiranu. Ta tačka je projekat „Mini šengen“ koji pruža ovom narodu pravo na nadu da će napokon u ovom regionu biti i mir, mir koji nam donosi stabilnost, a stabilnost je ono što je neophodno za naš evropski put. Međutim, da li ćemo biti primljeni u Evropsku uniju je jedno pitanje, ali drugo pitanje je šta mi možemo da učinimo da se ekonomski uvežemo? Ta tačka vezivanja, kako je govorio predsednik Republike, Aleksandar Vučić, je upravo projekat „Mini šengena“. To je naše ozdravljenje odnosa i to je lek za ovaj region. Šta znači dobar odnos sa komšijom? To možemo da vidimo na primeru sa Slovenijom. Povećali smo spoljnotrgovinsku razmenu sa 550 miliona na 1,16 milijardi evra. Pa to znači dobar odnos sa komšijom i bolju privredu i bolju ekonomiju i bolje uslove za obične građane. Druga tačka koja je takođe važna za naše odnose sa regionom tiče se srpskih zajednica u regionu. To je tačka zahvaljujući kojoj brinemo o našim Srbima i Srpkinjama koji žive u zemljama u okruženju. Na samo nekoliko stotina kilometara od Beograda, u Evropskoj uniji, u Hrvatskoj, postoje još uvek potpuno razorena sela u kojima živi po neka srpska starica, starac, po neko srpsko dete sa roditeljima. I ovde smo mnogo govorili prethodnih nedelja o patriotizmu, a ja mislim da su upravo ta deca naše najveće patriote i najbolji predstavnici Srba u regionu. Ta deca koja ispod sveće uče o našoj srpskoj istoriji i ta deca koja kilometre i kilometre prelaze po glinskim kaljugama da bi došli na čas veronauke. Hrabrost te dece, ali takođe i patriotizam je da ponosno nosiš svoje srpsko ime i prezime, a na leđima ratno nasleđe devedesetih godina. I za svu tu decu koja žive u selima Kašić, Islam Grčki, Smilčić, Smoković, Kula Atlagića, za sve vas u Karinu, u Benkovcu, za sve vas koje sam upoznala u Uzdolju, Biskupiji, Vrginmostu, Topuskom, Crnom, Slavonskom Brodu, Borovu, za sve vas gde god da živite u Republici Hrvatskoj, Srbija je odvojila 73 miliona 900 hiljada i 80 stipendija za vaše školovanje. I ne samo za vaše školovanje, već za školovanje sve dece koja žive u Sloveniji, Mađarskoj, Bosni i Hercegovini, za sve vas koji ste u Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Albaniji i Rumuniji. Tako to radi zemlja koja brine o srpskim zajednicama u okruženju, a to je najmanje što su oni zaslužili. Lično dokle god sam u ovom parlamentu ću se boriti da bar u narednim godinama za dinar ovaj budžet bude veći, uprkos tome što je i danas veći za nekoliko puta no što je bio i govoriću i pisaću i kucaću na sva vrata zato što znam koliko ovoj deci znači ova podrška. Treća tačka ne govori o budućnosti niti o sadašnjosti, ali je i te kako važna i za budućnost i za sadašnjost. Ona govori o prošlosti, govori o Srbiji koja je napokon sazrela da govori i neguje kulturu sećanja. Napokon ova zemlja nije ona mala Srbija, ekonomski i politički razorena Srbija iz 95. godine. Napokon smo skinuli tu ljušturu i nije ovo ona mala i slaba Srbija koja je sramno ćutala i podigla belu zastavicu, sramno ćutala i nije dozvolila da hiljade i hiljade Krajišnika ovde u centru Beograda pokažu kako izgleda razoren život posle rata. I nije više ovo mala i slaba Srbija koja istim tim Krajišnicima nije dozvolila da ovde u centru Beograda pokažu razmere srpske tragedije koju smo doživeli devedesetih i nije ovo ni mala ni slaba Srbija koja neće dozvoliti da se čuje lelek srpskih majki i očeva, Žarka, Darka, Jovice, Nevenke i Mirjane, dece koja su tragično nastradala na Petrovačkoj cesti kada je bombardovana kolona civila, kolona srpskih izbeglica. I ta Petrovačka cesta nam se desila dva puta, dva puta za 100 godina. I zato je važno da se sećamo svoje prošlosti, važno da govorimo o njoj, važno da izvučemo sve poruke, pouke, da pročitamo sve putokaze. Na tom mestu, prvi put nakon 25 godina, jedan srpski predsednik, a Srbija i Srpska ponovo bratski i jedinstveno su rekli: "Izvinite Krajišnici, izvinite i hvala vam. Hvala vam i dobro došli. Dobro došli u zemlju kojoj celim svojim bićem pripadate". Na tom mestu, na mestu koje pamti svaku kapljicu krvi i suzu, onu krajišku, i koja pamti svaki zločin od Jasenovca, pa do "Oluje", na tom mestu, na Rači, će prvi put biti izgrađen spomen-park za sve Krajišnike da nas podseća na epilog "Oluje", a Srpska i Srbija jedinstveno i bratski, onako kako su uvek morale, će podići i spomen-park Donja Gradina, Jasenovac, da nas podseća na bezumlje koje se desilo u Drugom svetskom ratu. Ove tri tačke su važne za region. Važne zato što sarađujemo sa komšijama, važne zato što brinemo o našim zajednicama, ali i važne zato što se sećamo prošlosti, jer ćemo zahvaljujući tom pamćenju, možda ceniti i više sopstvene živote i nećemo više nikad dozvoliti da nam se dese ovi strašni zločini koji su obeležili 20. vek. Na kraju, želim da čestitam šefu srpske diplomatije, gospodinu Nikoli Selakoviću, na konačnom izboru direktora Uprave za saradnju sa Srbima u regionu i dijasporom i želim da čestitam i gospodinu Arno Gujonu i da mu poželim dovoljno energije da napravi dobre rezultate i na ovom polju. Svoj prvi govor u domu Narodne skupštine želim da završim rečima patrijarha Germana: "Neka Jasenovac, a ja ću dodati i "Oluja" budu velika i jeziva opomena koja jasno govori da ljubav i sloga treba da budu zakon našeg budućeg života". Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Lakić i sve čestitke na izvanrednom prvom izlaganju u Narodnoj skupštini. Reč ima narodna poslanica Danijela Vujičić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Orliću, poštovani ministre Mali, dame i gospodo kolege narodni poslanici, uvaženi građani i građanke Republike Srbije, usvajanje novog budžeta i seta finansijskih zakona o kojima danas raspravljamo, uvek je zgodna prilika da prestavimo očekivanja u narednom periodu, vodeći računa o svim faktorima koji ga opredeljuju. Budžet je i mera odgovornog i ozbiljnog ponašanja države prema narodu, čija se volja najpreciznije pretače u tokove kretanja javnih finansija. Zato je najgori oblik demagogije koji su protažirale prethodne vlasti, kojima su usta bila puna obećanja, a narodu prazni stomaci. Setimo se samo naših proevropskih prethodnih vlada. Setimo se samozvanih Evropejaca Đilasa i Jeremića. Dok su javno promovisali vrednosti evropske demokratije, istovremeno su u potaji javne finansije kreirali tako što su punili svoje džepove. Kako drugačije objasniti imovinsku kartu u koju ništa nije upisano kada dođu na vlat, a odu sa vlasti kao multimilioneri? Kako će Đilas da objasni da njegovo zalaganje za evropske vrednosti danas je zapravo dostiglo vrednost veću od pola milijarde evra ličnih prihoda? Predsednik stranke Slobode i pravde Dragan Đilas pokušao je dosta nespretno i šturo da svog brata Gojka, ali i sebe, izvuče iz afere kupovine i prodaje luksuzne vile u ulici Jevrema Grujića 6, tvrdeći da nikakvu transakciju nije imao ni on niti njegov brat u ovom poslu. Verovatno će i negirati sve ono što su moje kolege prethodni govornik i Milan Savić, kao i Lav Pajkić što su izneli. Uvidom ugovori zvanična dokumenta ukazuju da je firma „Komiti ril estejt“, čije prema podacima APR direktor upravo pomenuti Gojko Đilas i koja je direktno komunicirala i zaključila ugovor o prodaji pomenute vile u ulici Jevrema Grujića 6. U ugovoru se vidi da je upravo Gojko Đilas kao direktor potpisao ugovor o prodaji vile, stambene zgrade kao i parcele, što jasno dokazuje da je ipak brat Dragana Đilasa imao velikog udela u prodaji sporne nekretnine u jednom od najluksuznijih delova Beograda. Podsetimo, prema zvaničnim podacima iz APR Gojko Đilas, direktor firme i pravni zastupnik predstavništva firme „Komodos korporejšn“, koja je registrovana na fiktivnim adresama u Delaveru, gde se registruju kompanije stranih državljana, čiji je jedini cilj skrivanja tokova novca i izbegavanje poreza u zemlji odakle potiču vlasnici i upravo je sumnjivim novcem iz poreskog raja u Americi kupio vilu na Dedinju u Beogradu u ulici Jevrema Grujića 6, ali građevinsko zemljište od 1.083 m2 . Iz ovog proizilazi da je Gojko Đilas, kao direktor predstavništva firme „Komodos korporejšn“ kupio pomenute nekretnine na Dedinju, a onda ih prebacio u vlasništvo nove firme „Komiti ril estejt“, čiji je danas direktor. Sve ovo zapravo možemo da potkrepimo i papirima. Ne znam da li može da se vidi, ovde je ugovor koji držim koji je zaključen u Beogradu 25.8.2017. godine i upravo je prodavac „Komiti ril estejt“ d.o.o Beograd i direktor Gojko Đilas, i onda u ugovoru stoji da je prodavac i na osnovu priložene dokumentacije isključivi vlasnik sa vlasničkim udelom 1/1 i da je u stvari predmet ugovora zemljište pod zgradom i objektom površine jedan ar 93 m2 , pa onda zemljište u zgradi i drugi objekat površine pet ari, voćnjak prve klase površine tri ara 90 m2 i sve ovo je upisano u List nepokretnosti i sve se da proveriti u katastarskoj opštini Savski venac. Javnost treba podsetiti zapravo koje vrednost ovih nekretnina. Ako jedan ar placa na toj lokaciji košta oko 100.000 evra, što znači da za 10 ari vredi najmanje milion evra, ako kuća nije za rušenje, ako je nova, ona sigurno vredi više od 2.000 evra po kvadratu, dakle, sve to ukupno košta od milion 300 do milion i 500 evra. Još i ako je kuća nova i luksuzna cena može biti i veća. I ja bih mogla ceo dan da govorim o nekretninama kao i sve moje kolege ovde u Skupštini, o nekretninama koje poseduje Dragan Đilas i njegova bratija. Onda su zapravo jadne te lažne evropske snage koje prepoznaju u Evropi samo evre. E, pa gospodo, lažni Evropejci, evropska je vrednost da vlast bude vredna i radna, da stvara, izgrađuje i unapređuje, a sve to upravo odlikuje pravog srpskog domaćina. Uspešna je ona vlast koja sačuva i unapredi postojeće društveno bogatstvo. Srbija je objektivno i iskreno govoreći uspela da prebrodi mnoge krize sa kojima se suočavala svih ovih godina. Zar nije dokaz te sposobnosti i napornog osmogodišnjeg rada u sred osmomesečne svetske pandemije da imamo takve javne finansije da možemo da nastavimo započetu izgradnju novih bolnica, renoviranje i osavremenjivanje postojećih? Nema zastoja u realizaciji velikih infrastrukturnih projekata. Završavaju se kilometri i kilometri puteva i pruga. Otpočinje se sa izgradnjom novih. Otvoreni su i otvaraju se novi proizvodni pogoni. Plate i penzije su dostigle planirani rast. Obezbedili smo povećanje plata u zdravstvu. Naša vojska i policija je snabdevena najsavremenijom opremom i naoružanjem. Gradimo stanove za pripadnike vojske i policije. Investira se u ruralna područja, poljoprivredu i zaštitu životne sredine. Otvorili smo na hiljade radnih mesta i na taj način uspeli da dostignemo najnižu stopu nezaposlenosti u istoriji Republike Srbije. Srbija na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i našom Vladom uspeva da odoli najtežim izazovima, da se bori za svaki ljudski život, za svako radno mesto, za opštu dobrobit celog društva i uprkos brojnim izazovima na spoljnom i unutrašnjem planu, izložena brojnim pritiscima u zemlji i inostranstvu naša država je pre svega sačuvala mir i opstanak našeg naroda na KiM, staloženost i odlučnost. To su činjenice. To su naši rezultati koji najviše smetaju tzv. evropskoj opoziciji jer više nisu u poziciji da otimaju pare iz gradskih i republičke kase. Koncept finansijske stabilnosti se ogleda upravo u setu finansijskih zakona koji je pred nama danas i koji je kreiran kao rezultat proaktivnog inženjeringa predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji se pokazao delotvornim kako u redovnim, tako i u vanrednim prilikama. Đilasu i njegovima smeta što je paketom ekonomskih mera država pomogla svakog građanina. Naravno da im smeta jer su za njih to sitnice, iako znaju da je mnogima ta pomoć značila, smeta im jer su navikli da prosipaju demagošku maglu. Njihov koncept je u stvari usisivač ekonomija, izvuci i usisaj što više para u sopstvene džepove. U tome je razlika između nas i njih, u tome je razlika između Aleksandra Vučića i njih. Predsednik Vučić vodi državu i istovremeno brine o svom narodu beskompromisno, žrtvujući sebe na oltar prosperiteta Srbije koji prepotentni egoizam ne prepoznaje i ne može da prizna, kao i njegovu više nego očiglednu sposobnost i uspehe koje postiže. Razumela bih kada bi se u skladu sa demokratskim principima političkog delovanja ti isti koji sebe zovu opozicionim liderima služili argumentima, a ne obmanama, bezočnim lažima i uvredama. Bilo bi politički korektno da im u fokusu retorike budemo mi političari, a ne naše porodice i naša deca. Neprihvatljivo je i mora biti institucionalno sankcionisano da bilo čija deca, u ovom slučaju deca i porodica predsednika Vučića, služe za najgrublja politička potkusurivanja. Te fariseje modernog doba koji sebe nazivaju opozicijom možemo samo nazvati mafijaškom klikom. Dolazim iz dela naše zemlje gde predsednik Aleksandar Vučić i SNS imaju apsolutnu podršku naroda, ne bez razloga jer je ova vlast u proteklih osam godina uradila sve što je obećala i znatno popravila ekonomski status i bezbednost našeg naroda u Južnoj srpskoj pokrajini. Moj kolega Milan Savić je puno toga izneo šta je urađeno iz kapitalnih investicija i šta se planira da se uradi. Ja ću samo dodati da je Kancelarija za KiM finansirala projekte koji su vezani za rad i opstanak 37 manastira i crkava, zajedno sa Eparhijom Raško-prizrenskom, obnovljeno je u potpunosti i delimično 46 crkava, manastira i sakralnih objekata SPC. Sredstvima građana kroz Kancelariju zajedno sa Eparhijom i danas na KiM se podižu nove crkve i manastiri. Podržali smo nesmetano funkcionisanje narodnih kuhinja na KiM, otkup zemljišta na kritičnim tačkama. Kupovali smo kuće tamo gde su na silu hteli da promene etničku strukturu u srpskim sredinama. Pravnu pomoć dobilo je više od dve hiljade naših sunarodnika i sugrađana u brojnim krivičnim postupcima i montiranim političkim postupcima protiv Srba, gde je finansirana odbrana okrivljenih. Organizovana je i finansirana pravna zaštita imovine Republike Srbije i privredih subjekata. Borili smo se i sačuvali smo našu Trepču, Brezovicu, kao i imovinu SPC. Pri Zdravstvenom centru Gnjilane otvoreno je novo porodilište u selu Pasjane i pedijatrijska klinika gde je već rođeno stotine beba svih nacionalnosti. Za zdravstvene ustanove obezbeđene su desetine sanitetskih i terenskih vozila. Rekonstruisane su i obnovljene zdravstvene stanice, ambulante u Velikom Ropotovu, Banjama, Jažincu i Leposaviću. Kompletno je izgrađen i opremljen novi objekat Doma zdravlja „Peć“ u Goraždevcu. Nabavljena je medicinska oprema i aparati za sve zdravstvene ustanove. Obezbeđena su sredstva za izgradnju rengen sale u Pasjanu, obezbeđena su sredstva za adaptaciju prostorija rengen sale u Kosovskoj Mitrovici. Sanirana su odeljenja pedijatrije i pulmologije u Kosovskoj Mitrovici. U 20 godina nije toliko zdravstvenih radnika zaposleno, lekara i medicinskih sestara i tehničara u KBC u Kosovskoj Mitrovici, gde je primera radi, zaposleno 127, od toga 45 lekara i 82 medicinske sestre i sada na prijem čeka još 38 radnika. Takođe, u KBC Priština koji je u Gračanici u zdravstvenom centru Gnjilane i to je zapravo najveći ciklus zapošljavanja zdravstvenih radnika od 1999. godine na ovamo. U proteklih sedam godina izgrađen je i renoviran veliki broj škola, predškolskih ustanova, a naši studenti imaju renovirane domove, nove fakultetske zgrade i kabinete. Isplaćivali smo kontinuirano pomoć socijalno najugroženijim sugrađanima, pomoć porodicama povratnika, pomoć porodicama otetih i nestalih lica kao jednokratnu pomoć naših sugrađana. Onima kojima je najpotrebnije redovno su dostavljeni humanitarni paketi hrane i sredstva za higijenu. Pomoć je pružena i u realizaciji setve u povratničkim zajednicama, a programom je obuhvaćena i ekonomija eparhije Raško-Prizrenske. Napominjem, da je sve realizovane projekte uradila Kancelarija za KiM, koju je prethodnih sedam godina vodio gospodin Marko Đurić, čiji doprinos je nemerljiv u realizaciji istih i da je kontinuitet takve politike nastavio sada gospodin Petković. Svaki od tih poduhvata podrazumevao je kolosalnu, političku, diplomatsku, pravničku aktivnost, i pregnuće. Podvlačim i ovo su rezultati rada SNS, naše Vlade i našeg predsednika Aleksandra Vučića. Kao što vidite gospodo iz opozicije, naši rezultati se vide, ali se vidi i vaš lopovluk. Vama je gospodine Đilas lepo i u to ne treba sumnjati. Da li mirno spavate ušuškani u stotine miliona evra kojima ste osiromašili sopstveni narod i državu bez imalo odgovornosti i stida, vi biste i dalje zajedno sa vašim istomišljenicima Jeremićem i ekipom da funkcionišete po burazersko kumovskom, tajkunskom principu. Da se enormno bogatite na račun običnih građana dok i sami ne počnete da zaboravljate nule na svojim ofšor računima, hektare nekretnina i ko zna sve čega. Istina, kao što vidite polako, ali sigurno izlazi na videlo. Postaje sve očiglednije šta ste i kako radili i ne sumnjamo da će ta istina konačno ući u prostorije pravosudnih institucija i drugih nadležnih organa u ovoj zemlji kako više nikome nikada na vlasti ne bi palo na pamet da koristi poverenu funkciju za obmanjivanje naroda i krađu državne imovine u ličnu korist. Opozicija gotovo svakodnevno ne prestaje sa napadima na predsednika Aleksandra Vučića i pored svega što je učinio i što čini za naš narod na KiM, da će prodati Kosovo. Za Đilasove i Šolakove medije smo izdajnici, a šta je zapravo istina. Istina je da je rezultat Tadićeve i Jeremićeve spoljne politike "diminutio capitis maxima" – gubitak prava slobode i državljanstva za sve nas koji živimo na KiM i datum koji niko od nas na KiM i u ostatku Srbije ne može da zaboravi. To je rezultat Tadićeve i Jeremićeve politike, 17. februar 2008. godine kada je Kosovo jednostrano proglasilo nezavisnost. Rezultat naše diplomatije i politike predsednika je 19 zemalja koje su povukle priznanje tzv. nezavisnog Kosova, a onda se pojavi Mlađan Đorđević, predsednik pokreta „Oslobođenje“ i drži nam ovih dana lekcije o Kosovu, a Kosovo je posetio samo jednom i to da se slika. Sad ću pokazati, jel nas ovako gospodine, kume Dragana Đilasa oslobađate? Republika Srbija bez KiM. Mi na KiM za Dragana Đilasa i njegove medije ne postojimo. Kad pogledaju građani Republike Srbije i moj narod na KiM nas ovde nema, a rezultat takođe politike doduše, za Jeremića smo već odavno precrtani, od pitanja koje je postavio Međunarodnom sudu pravde do katastrofalnog sporazuma o slobodi kretanja i granice koje je napravio između Srba i Srba. Ali, biće prilike, pričaćemo o njima još u narednom periodu. Budžet koji je pred nama, uvažene koleginice i kolege jeste budžet ozbiljnosti, odgovornosti, ali i optimizma. Kreiran je tako da država može efikasno da odgovori na sve pretpostavljene i nepretpostavljene izazove sa kojima se možemo suočiti. Predlog Vlade je predlog za sigurniju budućnost i nemam dilemu da budžet treba podržati. Hvala puno.
Zahvaljujem. Želim vam puno sreće kao poslaniku i uspeha, pošto sam ovde od gospodina Orlića obavešten da vam je ovo prva diskusija. Hteo bih da pozdravim premijerku Anu Brnabić koja je donela odluku iako je Siniša Mali bio određen kao predstavnik Vlade u ovoj tački dnevnog reda, ali zbog važnosti ove teme i naravno zbog parlamenta, ona će danas biti prisutna u popodnevnom delu naše rasprave i želim joj dobrodošlicu. Idemo dalje po listi poslanika. Narodni poslanik Stefan Srbljanović.
Hvala gospodine Dačiću. Poštovana predsednice Vlade, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, u prethodnoj godini smo se suočili zaista sa jednom velikom globalnom krizom izazvanom korona virusom, međutim, reformski procesi u prethodnom periodu i ozbiljan rad Vlade Republike Srbije i resornog ministarstva su doveli do toga da su javne finansije stabilne i da smo juče imali predlog budžeta za 2021. godinu i danas set budžetskih zakona koji je razvojni, ambiciozan i nastavlja kontinuitet ulaganja u sve sektore, sa nikada većim ulaganjima u infrastrukturne projekte i sa obezbeđenim novcem za povećanje plata i penzija. Sećam se gospodine ministre da ste u januaru mesecu kada ste bili gost, predavač na Akademiji mladih lidera u trenucima kada je trebao da bude predstavljen nacionalni investicioni projekat Srbija 20-25, nadahnuto govorili da će Srbija za pet godina biti premrežena autoputevima, brzim železnicama, da ćemo renovirati apsolutno svaku školu, svaku bolnicu, svaki dom zdravlja, da ćemo izgraditi nove kliničke centre i još mnogo toga. Moram da vam kažem da sam vas pomno tada slušao i ne mogu da kažem da sam bio skeptičan, možda jesam malo, ali samo iz razlog što znam da nam je na primer trebalo 30 ili 40 godina da završimo Koridor 10 i nisam mogao da shvatim da Koridor 11 može da bude gotov za pet ili šest godina, da smo radove na Kliničkom centru u Beogradu nastavili posle toliko vremena i da ćemo ih uskoro završiti. Dakle, sve ono što je bilo jako bitno i što ste rekli da će se ostvariti, počeli ste da ostvarujete i ove 2020. godine, ali vidimo i u ovom predlogu budžeta za 2021. godinu, gde se izdvaja gotovo 330 milijardi dinara za kapitalne investicije, još 28,3 milijarde za lokalne samouprave i za njihove projekte. To znači, gospodine ministre da mi ove godine imamo novac za Moravski korodor, za početak radova, za završetak radova na deonici Požega-Preljina, za brze saobraćajnice Iverak-Lajkovac, autoput Niš-Pločnik, Fruškogorski koridor, metro u Beogradu, prugu Niš-Dimitrovgrad i brzu prugu Beograd-Novi Sad. Imamo novca i za podizanje plata u javnom sektoru i za povećanje penzija, za povećanje minimalne zarade. Sve to, držeći javni dug ispod mastrikta, dakle, ispod 60%, držeći inflaciju na oko 2%, kako je rekla guvernerka Narodne banke pre neki dan, držeći stabilan evro i ostvarivši privredni rast prema našim projekcijama oko 6%. Znate, ja nisam ekonomista i nisam stručnjak za ovu oblast, ali verujem brojkama, verujem vama i verujem relevantnim međunarodnim organizacijama koje kažu da je to tako, pre svega MMF-u i Svetskoj banci. Moram da kažem da često u nekim medijima i ovde čujemo da mi kao Srpska napredna stranka ne umemo da podnesemo kritiku. To apsolutno nije tačno. Mi kao stranka koja je osvojila 60% na prethodnim izborima i te kako umemo da podnesemo kritiku, ali problem nastaje onog trenutka kada mi našim argumentima pokažemo da kritičari i da njihove kritike nemaju veze sa istinom. Naš posao je, svih nas, da podsećamo uporno građane Srbije gde smo bili 2012. godine, a gde smo 2020. godine. Znate, ja znam da smo mi na dobrom putu, a znam to iz jednog prostog razloga, između ostalog, zato što danas vaš predlog budžeta i sve ovo što vi radite, vaš program, kritikuju oni koji su ne tako davno dok su bili na vlasti govorili da je kriza naša šansa na primer, a ostavili su 500.000 izgubljenih radnih mesta u tom periodu, zatvorili desetine fabrika i pogona. Isti oni koji su uništili dinar i Narodnu banku Srbije. Kurs dinara koji je 2008. godine bio 75 dinara, 2012. je bio 119 dinara. Isti oni koji su ostavili javni dug od blizu 80%, tačnije 76,5%. Isti oni za vreme čije vladavine je nezaposlenost bila preko 20%, inflacija 12,2%. Znate, ja možda nemam neko političko iskustvo ali sam dovoljno racionalan čovek da znam da građani Srbije nikada, ali nikada više takvim ljudima neće dati priliku da vode ovu zemlju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Tihomir Petković. Izvolite.
Uvažena predsednice Vlade, uvaženi ministre, uvaženi potpredsedniče i predsedniče Skupštine, drage koleginice i kolege narodni poslanici, želim najpre da izrazim zadovoljstvo, koje verujem da osećamo svi mi u ovoj sali, što smo danas u prilici da podržimo izmenu Finansijskog plana Republičkog fonda PIO, izmenu kojom će se omogućiti da 1.717.000 penzionera neposredno pred ovogodišnji Nikoljdan, za desetak dana, dobije jednokratnu pomoć od 5.000 dinara. Drage koleginice i kolege, siguran sam da se svi slažemo da je određeno društvo zdravo i uspešno kada oni članovi društva, građani jedne zemlje, koji su u najsnažnijim godinama, životnom ali i radnom veku, razmišljaju i o onima kojima treba pomoći. Naravno, razmišljaju i o onima, a to su naši penzioneri koji su zaslužili svim onim što su učinili u svom radnom veku da se dovoljno i sve vreme razmišlja o njima. Evo, mi to činimo ovom odlukom i ne samo ovom, Vlada i nadležna ministarstva su donela još važniju odluku koja se sadrži u budžetu za 2021. godinu a to je da se penzije uvećaju za 5,9% u skladu sa švajcarskom formulom. Čovek koji najviše razmišlja o penzionerima i koji im se u prethodnih nekoliko godina više desetina puta u svom javnom obraćanju zahvaljivao jeste predsednik Aleksandar Vučić. On je više puta naglasio da zahvaljujući razumevanju penzionera za one teške i bolne i naravno nepopularne mere koje su morale biti donete 2014. godine, sastavni deo su mera finansijske konsolidacije, nekoliko godina smanjenja penzija jesu bile neophodne. Zahvaljujući tim merama, zahvaljujući spremnosti penzionera, zahvaljujući viziji Aleksandra Vučića i podršci toj viziji od strane, na kraju svih građana Srbije, mi smo u poziciji da danas, posle samo nekoliko godina, razmišljamo na sasvim drugačiji način, da budemo optimisti, da zaboravimo onaj period od pre samo nekoliko godina kada je Srbija bila na korak od bankrota. Mi smo zahvaljujući toj spremnosti građana, toj spremnosti penzionera u prilici da danas razgovaramo i o završnom računu budžeta za 2019. godinu na način na koji govorimo kao optimisti, odnosno optimisti za sve ono što je doprinos takve 2019. godine za godine koje dolaze. Završni račun budžeta iako deluje nezanimljivo, nemaštovito kao nešto o čemu treba pričati, jeste važna tema zbog činjenice da taj završni račun pokazuje na koji način je Vlada, odnosno Ministarstvo finansija planiralo budžet konkretno za 2019. godinu da li na odgovoran i realan način. Vidimo iz ovog završnog računa da je budžet za 2019. godinu planiran realno i odgovorno, da su budžetski prihodi bili za 2,8% ostvareni u višem iznosu nego što su planirani, a budžetski rashodi za nešto malo nisu bili realizovani, nekih 0,1% i da umesto planiranog budžetskog deficita od šest zarez nešto milijardi, imamo budžetski suficit od dvadeset dve, tri milijarde. Zašto je ovo bitno? Bitno je zato što to pokazuje da, ovakav završni račun pokazuje da je 2019. godina bila jedna od niza uspešnih godina, da je bila četvrta godina po redu u kojem je ostvaren budžetski suficit, u kojem je snižen javni dug države na 52% sa 53,7% BDP koliko je bio krajem 2018. godine i da je ta 2019. godina bila značajna za ono što dolazi, da proizvod uspešne 2019. godine jeste najveći rast BDP 5,1% u prvom kvartalu 2020. godine i da proizvodi te 2019. i prethodnih nekoliko uspešnih godina jeste da smo ovo što nas je sve snašlo u svetu epidemija, Kovid epidemija, mogli da dočekamo na nogama i potpuno spremni. Vlada i Narodna banka Srbije su mogli da izađu sa setom snažnih mera ukupne vrednosti oko šest milijardi evra i da doprinesu na najbolji mogući način očuvanju radnih mesta, očuvanju snažne privredne aktivnosti. Da budemo zemlja koja će u 2020. godini najmanje izgubiti kada je privreda u pitanju, da će pad našeg BDP, kako je ministar rekao, biti između nula i minus jedan procenat, umesto realnih minus šest procenata da nije bilo ovih mera. Da budemo zemlja koja po procenama, ne nas samih, nego eminentnih finansijskih institucija i organizacija, svetskih, međunarodnih, da budemo zemlja koja će i u 2020, 2021. godini imati rast BDP oko 6%, ali i naredne dve godine zemlja u kojoj je rast BDP među najvećim u Evropi. Sve ovo na kraju ogleda se i u budžetu o kome smo juče razgovarali, budžetu za 2021. godinu, koji se karakteriše u dva najvažnija pravca. Jedan je snažan socijalni rast plata, penzija, minimalne zarade, a drugi je snažan rast kapitalnih investicija. Za nas Užičane ovo je veoma važno, jer radujemo se, kao i svi građani u Srbiji, što će u tih 330 milijardi dinara javnih kapitalnih investicija biti značajan deo novca kojim će se finansirati investicije od ogromnog značaja za Užice i građane užičkog kraja. Naravno srećni smo što se odvaja novac za završetak deonice autoputa Miloš Veliki Preljina-Požega. To je za nas žila kucavica razvoja našeg kraja. Kada se završi, a to bi trebalo da bude i biće krajem naredne godine ta deonica. Užice konačno postaje zanimljiva destinacija za investitore i verujemo za mnoga nova radna mesta. Ono što nas takođe raduje jeste snažno kapitalno ulaganje u zdravstvo. Mi u Užicu kao sedište zdravstvenog centra koji opslužuje ne samo građane Užica i užičkog kraja, nego i Raške oblasti, vrlo ubrzano pripremamo i završavamo projekat za rekonstrukciju tog zdravstvenog centra. Verujemo da ćemo u narednih nekoliko godina i mi biti korisnici sve većih i većih sredstava koja se izdvajaju u tom pravcu. Ono što je važno, zaštita životne sredine. Užice zajedno sa Požegom, Ariljem, Kosjerićem, Ivanjicom jeste planirano i biće planirano iz nacionalnog investicionog projekta 2020-2025. godina kao mesto sa sedištem doduše u Požegi za izgradnju regionalnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda vrednog oko 70 miliona evra. Dakle, mogao bih pričati još puno, ali neću. Iskoristio bi prisustvo i predsednice Vlade i ministra finansija da možda porazmisle. Znam da to nije jednostavno i nije zahvalno da preispitaju način na koji se dele sredstva iz nenamenskih transfera po lokalnim samoupravama. To je davno doneto i princip je uspostavljen pre petnaestak godina. Možda su se promenile prilike u smislu da neke lokalne samouprave su u nešto lošijoj poziciji nego što su bile ili u boljoj. Kada je u pitanju Užice radi se o 228 miliona dinara. Ima nekog razmišljanja u našem gradu da bi moglo biti drugačije, ali naravno vi ćete odlučiti o svemu. Na kraju, mogao bih još puno da pričam ali veliko mi je zadovoljstvo da sada se zaustavim, da prekinem, da sa zadovoljstvom slušam ove mlade obrazovane i lepe koleginice, narodne poslanice, mlade i obrazovane kolege narodne poslanike koji su me ubedili, sve nas ovde, a siguran sam i sve građane koji nas gledaju i slušaju da Srbija ostaje u dobrim rukama, u rukama onih koji je vole i koji će umeti da je sačuvaju i razviju u prosperitetnu i uspešnu zemlju.
Zahvaljujem. Predsednika Vlade, Ana Brnabić.
Hvala vam poštovani predsedniče. Poštovani narodni poslanici, pre svega želim da vam se izvinim što nisam juče bila ovde kada smo počinjali raspravu o ovom važnom, možda i najvažnijem setu zakona. Imala sam brojne sastanke, važne sastanke sa međunarodnim finansijskim institucijama da nastavimo neke aktivnosti na kojima radimo, da započnemo neke nove aktivnosti, pre svega u oblasti zaštite životne sredine, što i jesmo postavili programom za rad nove Vlade, koji ste vi podržali, kao jedan od osnovnih prioriteta. Dobra stvar je što smo imali u prethodnih 48 sati dobre sastanke sa nekim postojećim investitorima koji žele da nastave ulaganje, odnosno da prošire svoje investicije u Republici Srbiji, kao i sa nekim potencijalnim novim investitorima, što je zaista velika stvar i ogromno zadovoljstvo kada vidite koje poverenje postoji prema Republici Srbiji i politici Republike Srbije, stabilnosti Republike Srbije i našim uslovima poslovanja u trenutku kada imamo ovako strašnu situaciju u čitavom svetu da zaista postoje investitori koji ne zaustavljaju svoje investicije već planiraju nove investicije u Republici Srbiji. Konačno, danas zajednički sastanak i sa predsednikom Republike, Aleksandrom Vučićem oko najvažnijih infrastrukturnih projekata, ali takođe oko implementacije i brzine implementacije Programa „Srbija 2025“, jer to je ono od čega će na kraju zavisiti i mnogo bolji kvalitet svakodnevno života građana Republike Srbije gde god oni živeli, na čitavoj teritoriji Republike Srbije i konačno, borba za vakcine protiv Kovida 19. Mi smo obećali da će Srbija biti među prvim zemljama. Dajemo sve od sebe da imamo što pre vakcine, a i da imamo vakcine i od proizvođača sa istoka, proizvođača sa zapada. To je neverovatna borba u kojoj vidite da toliko snage imaju ove najjače države na svetu i da će, ja se plašim postojati toliko dodatno ogroman jaz u bogatstvu između bogatih i siromašnih na ovom svetu, da je zaista neverovatno važno da Srbija nastavlja da se razvija ovim tempom u ovako teškim okolnostima. Ako sada uspemo i primetićete to su neki narodni poslanici govorili, ako sada uspemo da iskoristimo ovo, da nadoknadimo mi taj jaz, onda ćemo i mi takođe od svih onih ostalih koji će zaostajati bićemo nešto udaljeniji, a opet bili smo u neverovatno nezgodnoj situaciji da nastavimo da zaostajemo i da zbog ove pandemije zaostajemo još više za naprednijim zemljama, što se, sva je prilika, u ovoj situaciji nama neće desiti. Teška je situacija i borimo se svaki dan i zbog toga još jednom izvinjenje što nisam uspela da stignem da budem ovde sa ministrom Malim i da vam obrazložim i budžet i set ostalih pratećih zakona. Kada govorimo o stvarima koje ćemo uraditi koje su nama važne da prebrodimo ovu krizu i da ne ostanemo među onim zemljama koje će još više zaostajati usled ove krize, važno mi je da vam kažem jednu stvar, a to je da sam danas kao što su mnogi mogli da vide, bila na konferenciji, odnosno učestvovala na onlajn konferenciji Američke privredne komore AmChame, a to su neke od najvažnijih i najvećih kompanija koje posluju u Republici Srbiji i da je uprkos krizi korona virusom, čak dve trećine članica kompanije, koje su članice Američke privredne komore, rekle u istraživanju da planiraju dalje investicije u Republici Srbiji i to dovoljno govori o nivou njihovog poverenja, takođe da čak 56% uprkos krizi koja je uzrokovana korona virusom, očekuje povećanje obima poslovanja u Republici Srbiji, i dalje raste i da čak 30% očekuje ili planira novo zapošljavanje tokom 2021. godine. To zaista najbolje govori o tome, koliko smo mi svi zajedno uspeli da se izborimo sa neverovatno teškom situacijom u kojoj se našao čitav svet i daje optimizam da nastavimo da radimo, da bi Srbija, da se ne bi samo izborila za mali pad ili najmanji mogući pad u Evropi, kao što ćemo imati do kraja ove godine, već da nastavimo onako kao što danas predviđaju skoro sve međunarodne finansijske institucije, a to je da rastemo dinamično u 2021. i 2022. godini i da pored toga što imamo najbolje ekonomske rezultate u 2020. godini i to ponovimo i 2021. i 2022. godine. Zato je ovaj budžet tako koncipiran, zato mi uprkos krizi planiramo, nikada veći budžet za kapitalne investicije, zato što želimo da nastavimo našu ekonomsku dinamiku i takođe zato što želimo da tim projektima na najbolji mogući način olakšamo život našim građanima i podignemo kvalitet njihovog života, izgradnjom puteva, izgradnjom železnica. Nadam se da ako mi implementiramo ovo sve onako kako smo planirali i imamo dobru realizaciju budžeta za 2021. godinu da ćemo mi već 2022. godine imati autoput do Požege, da ćemo, takođe, završiti prvu deonicu Moravskog koridora, dakle da ćemo imati autoput do Kruševca, da ćemo završiti put Novi Pazar – Tutin i da ćemo veliki deo deonice Kuzmin – Sremska Rača već u potpunosti završiti, ako ne i čitavu tu deonicu. To su velike stvari, s tim da mi u Q1, u prvom kvartalu 2021. godine, krećemo sa izgradnjom Fruškogorskog koridora, da krećemo sa izgradnjom pruge deonice brze pruge Bograd – Budimpešta, dakle onog dela od Novog Sada do granice sa Suboticom, a da kraja 2021. godine završavamo brzu prugu Beograd – Novi Sad. To je drugačija zemlja, to je zemlja sa potpuno drugačijim kvalitetom života, sa mnogo drugačijim potencijalima. Ovo danas je već neprepoznatljiva zemlja u odnosu na ono gde smo bili 2013. ili 2014. godine, ali to do 2022. godine može da bude neprepoznatljiva zemlja u odnosu na ovo gde smo mi danas i zato se toliko borimo. Za sve to moramo da nastavimo da radimo naporno i svi zajedno i, na kraju krajeva, moramo da završimo kompletnu realizaciju ovog budžeta za 2021. godinu, zato što on jeste izuzetno ambiciozan, pre svega u oblasti kapitalnih investicija. Dve stvari koje sam takođe želela da istaknem. Nastavljamo investiciju u zdravstvu. Posebno mi je drago da tu imamo i novo povećanje plata zdravstvenim radnicima, da ćemo se truditi da tu dinamiku održimo i povećamo 2021. godine, to naravno zavisi od naše ekonomije i discipline naše Vlade i sveukupne javne uprave, ali da ćemo mi najverovatnije, po svim planovima mi moramo 2021. godine da završimo Klinički centar Srbije. Nadam se u prvom kvartalu 2021. godine već krećemo sa rekonstrukcijom i izgradnjom Kliničkog centra Vojvodine i dajemo temelj za Klinički centar Kragujevac. Nadam se da po svoj dinamici završavamo neke velike domove zdravlja koji su važni za naše građane, do kraja ove godine veliki Dom zdravlja Valjevo, prvi kvartal 2021. godine Dom zdravlja Novi sad i još neke opšte bolnice. To su neverovatne stvari za kvalitet života građana Republike Srbije. Nastavljamo sa zdravstvenom infrastrukturom. Do aprila treba da završimo rekonstrukciju Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije i zamislite da mi ni u jednom trenutku tokom ove borbe sa korona virusom nismo prekinuli radove na rekonstrukciji Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije. Mi tokom 2021. godine treba da otvorimo Dedinje 2, najnoviju, najmoderniju u Evropi kardio vaskularnu bolnicu i treba da otpočnemo radove na izgradnji najnovije, najmodernije u Evropi dečije bolnice Tišva 2. Mi smo već krenuli u rušenje onih objekata koji su tamo bili, iselili one porodice koje su trebale da se isele, dalji im bolje stanove, bolje kvalitete, uslove za život, krenuli u rušenje i u prvom kvartalu krećemo u izgradnju Tiršove2. O tome govorim kada pričam da je to jedna nova Srbija, Srbija sa mnogo boljim perspektivama, Srbija koja je mnogo, mnogo bolje brine o svojim građanima i sve ovo je u stvari prevedeno u budžet za 2021. godinu. Za životnu sredinu, ulaganje u životnu sredinu nikada nismo imali veći budžet. Pored ovoga što imamo u budžetu mi imamo ovde mogućnost planiranja iz člana 3 – povlačenje dodatnih sredstava za projekte za životnu sredinu, ali tu nam treba velika disciplina jedinica lokalne samouprave da pripremimo projektno – tehničku dokumentaciju i da krenemo u implementaciju ovih projekata. Rekla sam – mi imao tri jasna cilja, kada govorimo o zaštiti životne sredine u mandatu ove Vlade. Prvi su izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Tu imamo velike gradove. Nadam se da mi do kraja ove godine završavamo postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u prvom našem velikom gradu gde će biti takvo postrojenje, a to je Kruševac i da ću posetiti Kruševac zajedno sa Irenom Vujović do kraja ove godine da otvorimo to postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Ali, onda da krenemo u 2021. godini dva velika grada dodatno, a da ne pričamo o nekim manjim lokalnim samoupravama, a to su Beograd i Niš. Planiramo dalje Čačak i Kragujevac i to su velika, ogromna ulaganja. Drugi veliki fokus je na upravljanju čvrstim otpadom i tu su odvojena dodatna značajna sredstva na stvari kao što su, na primer, čišćenje nelegalnih deponija, divljih deponija i proširenje onih sanitarnih deponija koje imamo, kao što je, na primer, deponija Užice gde je bio gradonačelnik poštovani narodni poslanik koji mi je i dao povod da se javim. Dakle, proširenje sanitarne deponije Užice, pravljenje novih transfernih stanica i pravljenje novih sanitarnih deponija. Ali, ponovo, to je takođe jedan od stvari koje su odgovornost svih nas, ne samo Vlade Republike Srbije ili pokrajinske Vlade, već i jedinica lokalnih samouprava, mesnih zajednica i samih građana, gde mi moramo da naučimo da čuvamo našu Srbiju i u tom pogledu. Onda, kvalitet zaštite vazduha, odnosno kvalitet vazduha i zaštita vazduha. I tu smo, meni je veliko zadovoljstvo da kažem, mi prošle nedelje pokrenuli novi veliki kapitalni projekat odsumporavanje bloka B Termoelektrane „Nikola Tesla“, neka investicija od otprilike 180 miliona evra. Već gradimo filtere za odsumporavanje bloka A u Termoelektrani „Nikola Tesla“. Samo između ta dva projekta vi imate investiciju od nekih 400 miliona evra, ako ne i nešto više. To su ogromne investicije u kvalitet vazduha koji udišemo i zaštitu tog vazduha. Takođe sam imala pre dva dana dobar sastanak i sa potpredsednicom Vlade, ministarkom za rudarstvo i energetiku da razgovaramo o dodatnim projektima energetike. Danas smo o tome pričali sa predsednikom, Aleksandrom Vučićem, jer ako postoji jedna stvar oko koje brinemo u smislu daljeg ekonomskog rasta, a to je da naša energetika ne prati dovoljno brzinu našeg ekonomskog rasta i da imamo problem sa izvorima energije u odnosu na to koliko nam i gasa treba, koliko nam i struje treba. Zbog toga mi je drago da mi ubrzano radimo na završetku i Turskog toka i da ćemo, nadam se, to završiti do januara već, januara 2021. godine, da ćemo u prvom kvartalu, nadam se krenuti u izgradnju novog gasovoda ka Bugarskoj u diversifikaciju naših izvora gasa, ali takođe, u neke nove energetske projekte. To će biti deo naše zelene tranzicije, a danas je i predsednik govorio malo o velikom projektu koji treba da znači veliku transformaciju dalje naše ekonomije i potpuno drugačije pozicioniranje Srbije, to je projekat "Jadar" litijum koji treba da dođe iz Loznice i veliko postrojenje koji treba da počne da se gradi već početkom 2022. godine. Na tome ćemo mnogo raditi. Tu smo budžetirali određena sredstva za Krupanj, za Loznicu, infrastrukturu, saobraćajnice i železnicu. Nastavićemo da radimo na tome. To je zaista jedno potpuno drugačije pozicioniranje Srbije za budućnost. Još jedna stvar oko koje su nas neki ljudi malo kritikovali, a to je da smo trebali više da uložimo u obrazovanje. Reći ću vam, mislim da se nikada više, kao ni u zdravstvu, infrastrukturu nije ulagalo ni u obrazovanje. Obrazovanje ostaje prioritet ove Vlade, kao što je bio prioritet prethodne Vlade. Zamolila sam te ljude, danas sam o tome pričala i sa članicama Američke privredne komore da pogledaju budžet nešto detaljnije i da pogledaju da je to nama takav strateški prioritet, da je to jedna od onih stvari gde ne možete gledati koliko ulažemo u obrazovanje samo po tome koliki je budžet Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. U većini ostalih budžeta, odnosno budžeta ostalih resora, veliki deo sredstava je usmeren upravo na obrazovanje. Ako pogledate budžet Ministarstva za trgovinu, turizam i telekomunikaciju, u delu za telekomunikacije, pa to je čitav onaj deo za povezivanje škola. Nadam se da će sledeće nedelje već ovde pred narodnim poslanicima, pred vama, biti ratifikacija Sporazuma sa Evropskom investicionom bankom o investiciji od 65 miliona evra, odnosno kreditu od 65 miliona evra Evropske investicione banke samo u povezivanje škola, zato što mi do 1. septembra 2022. godine želimo u potpunosti da završimo povezivanje škola, da digitalizujemo sve naše škole. Ako pogledate budžet Kancelarije za IT i elektronsku upravu, veliki deo tog budžeta, pa možda i najveći deo tog ukupnog budžeta je budžet koji ide za obrazovanje. Dakle, pogledate nešto više od toga i vidite zaista koliki je strateški prioritet obrazovanja, ne samo po onom što mi ulažemo u obrazovanje, nego kako mi kao Vlada, kao jedan tim na različite načine ulažemo u obrazovanje i jačamo naš obrazovni sistem. Na kraju krajeva, želim još jednom da vam se zahvalim na razumevanju i da vam uputim još jednom izvinjenje. Zaista nije bilo korektno od mene što nisam bila juče ovde. Trudim se da stignem na sve strane. Trudim se da se izborimo i za te vakcine, ali svakako, kao što sam obećala na početku mog mandata, trudiću se da veliki deo svog vremena provedem ovde u Narodnoj skupštini, da vas saslušam, da vam odgovorim na sva pitanja i da na najbolji mogući način nastavimo dalje zajedno razvoj Republike Srbije zato što je toliko potencijala pred nama i toliko nam se vrata otvara. Kako dobijamo rezultate svega onoga što je urađeno 2014, 2015. i 2016. godine, sve je više potencijala i sve je više mogućnosti za našu zemlju i treba to postići, za to treba svi naporno da radimo i ja vam se zahvaljujem još jednom na vašem napornom radu i na tome što ste zaista detaljno proučili ovaj budžet i što nam postavljate i pitanja i što nam ukazujete na neke stvari koje smo možda zaboravili. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Bratislav Jugović. Izvolite.
Poštovana predsednice Vlade, poštovani ministre, poštovani predsedniče Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, obzirom da sam pre nekoliko dana se istrgao iz surovih kandži virusa korona, nisam baš u najboljoj snazi i ne mogu baš tako dinamično da se obraćam kao što to inače radim i zato ću biti vrlo kratak. Mi danas diskutujemo o završnom računu za 2019. godinu, a ministar Siniša Mali nam je lepo pojasnio da prethodne vlasti nisu ni podnosile nikakav završni račun predstavnicima naroda u parlamentu. Dakle, Srbija u kojoj su gazdovali tajkuni nije podnosila nikakav račun narodu, Srbija u kojoj su gazdovali tajkuni, odnosno kojom su gazdovali tajkuni, imala je budžet koji je imao za cilj da bogati postanu nepristojno bogati, a da obični građani žive ispod dostojanstva. Završni račun za 2019. godinu je pokazatelj da je odgovornost reč koja opisuje domaćinsku politiku Aleksandra Vučića. Politika Dragana Đilasa i tajkuna koji su nekada gazdovala Srbijom i nikad više, ta politika se meri u hektarima, nekretninama i sopstvenim hektarima Dragana Đilasa i njemu najbližih saradnika, a politika Aleksandra Vučića se meri kilometrima kvadratnim fabričkim pogonima. Tu je razlika između njih i nas. Zato je odgovornost reč koja opisuje Vladu koju predvodi predsednica Vlade Ana Brnabić, a lopovluk je reč koja opisuje opoziciju kojom gazduje tajkun Dragan Đilas. Ponosan sam što iz svog Čačka dolazim atuo-putem. Ponosan sam kao Čačanin što tokom pandemije sva ozbiljna privredna društva nisu otpustili nijednog radnika, nijednom radniku nije smanjena plata. Naprotiv, prva fabrika … koja je nedavno osnovana podsticajnim sredstvima, između ostalog, iz budžeta Republike Srbije, nije otpustila nijednog radnika. Naprotiv, zaposlili su još radnika. Povećali su plate. Prosečna plata je 80.000 dinara. Isto to važi i za firmu „Staks“, koja je i ove godine, uprkos pandemiji, izvozila u sve kontinente sveta. Niko nije otpušten. Naprotiv, zaposleni su novi ljudi. Fabrika „Forverk“ svakog dana traži nove radnike. Dakle, u ratu sa opakim virusom korona ceo svet će biti na gubitku. I mnogo razvijenije zemlje će biti u neuporedivo većim gubicima, nego naša zemlja. Naši gubici su minimalni samo zato što je odgovornost reč koja nas opisuje. Želim da se zahvalim graditeljima bolnice u Batajnici. Podvig je da za četiri meseca napravite tako ogromnu bolnicu sa tako velikim kapacitetima, ali podvig je i što imamo budžet Republike Srbije tako stabilan da možemo da za četiri meseca isfinansiramo tako veliku bolnicu, a pritom finansiramo još dve bolnice na dve lokacije u Srbiji. Mi ćemo za tri, četiri meseca, ceo svet pa i mi, izaći iz ove krize. Pobedićemo virus. Ali, ostaće ovi kapaciteti. Niko nije ulagao u zdravstvo kao ova vlast, bez lažne skromnosti. Još od vremena socijalizma, niko nije maltene ni okrečio ono što je sagrađeno u zdravstvu. Pa i te investicije u zdravstvu se mogu meriti kilometrima kvadratnim. U jednoj neformalnoj diskusiji sa kolegom Uglješom Mrdićem primetili smo da, a i sa tim želim da završim, da prosto ostavim vreme ostalim kolegama, primetili smo kolega Uglješa Mrdić i ja da je iz budžeta puno proteklih godina uloženo u srpski film. U pitanju su velika filmska ostvarenja. Možemo da se pohvalimo sa tim filmskim ostvarenjima. Verujte, reditelji, scenaristi, dramaturzi, naši proslavljeni glumci, oni su nam zahvalni na tome. Oni poštuju domaćinsku politiku Aleksandra Vučića, velika većina njih, samo, za razliku od one male manjine, oni su pristojni i ne galame. Sa zadovoljstvom ću glasati za predloženi budžet i set pratećih zakona. Hvala vam na pažnji. Još jednom kažem, nisam baš u najjačoj snazi, ali imao sam potrebu da se obratim i da iskažem najpre zahvalnost graditeljima kada je u pitanju ova bolnica i da se zahvalim premijerki na jednoj veoma sadržajnoj diskusiji. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Kako mi je zaokruženo od poslaničke grupe SNS-a, istina, Bata Jugović dosta i često govori, ali prvi put je govorio sada u Narodnoj skupštini, tako da mu čestitam i želim uspešnu poslaničku karijeru. Reč ima narodni poslanik Ljubomir Marić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedniče Skupštine, gospodine Dačiću, uvažena predsednice Vlade, gospođo Brnabić, uvaženi ministre Mali, koleginice i kolege poslanici, poštovani građani Republike Srbije, velika mi je čast što mogu da govorim danas u ime našeg naroda iz južne srpske pokrajine, koji je na prethodnim izborima dao najveću podršku u čitavoj zemlji predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj borbi za očuvanje i opstanak našeg naroda na KiM. Ali, nije samo srpski narod dao podršku ovoj politici, već i naša braća Goranci i Bošnjaci, koji sa nama dele istu sudbinu. Danas raspravljamo o setu finansijskih zakona koji predstavljaju nastavak programa za još bolju i jaču Srbiju, za Srbiju koja će u svemu biti najbolja, ne samo u regionu, već u čitavoj Evropi. Ovaj set zakona je deo programa Vlade koji prate budžet za sledeću godinu koji je zapravo budžet kontinuiteta i daljeg ekonomskog rasta naše zemlje. Sve što je Vlada postavila sebi kao zadatak je upravo ozbiljan program, neophodan da građani Republike Srbije žive bolje, kvalitetnije, ponosni na svoju državu i svoj život, da se osećaju sigurno i da znaju da će njihova deca sutra živeti u miru i blagostanju. Ovo nisu laki zadaci i zato moramo više nego ikada do sada biti jedinstveni i svi dati svoj doprinos i maksimum, kako bi se sve planirano budžetom za sledeću godinu i realizovalo. Uslovi usled epidemije kovid virusa u kojima svi živimo i radimo proteklih devet meseci i za koje ne znamo do kad će trajati su „forse majure“ i to nije nešto što možemo da promenimo, ali možemo na njih da utičemo. I u prethodnom periodu Vlada je pokazala veliku odgovornost u novonastalim okolnostima i zbog toga je sačuvano mnogo života, ali je očuvan i zdravstveni sistem i ekonomija, a i društvo u celini. To ne bi bilo moguće da prethodno nije započet najveći investicioni ciklus u zdravstveni sistem u proteklih nekoliko decenija, da nisu izgrađeni novi klinički centri, obnovljeni zdravstveni centri, bolnice, domovi zdravlja, nabavljena nova medicinska oprema, da nije bilo ulaganja u kadrove kroz prijem novih lekara i zdravstvenih radnika i da nisu povećane zarade svima u zdravstvu, a ova povećanja će se nastaviti i sledeće godine. To je ono što je bio uslov da Srbija ne padne na kolena i ne vrati se tamo gde je bila pre osam godina. Samo zahvaljujući nesebičnoj borbi, strateškom razmišljanju i dugoročnom planiranju predsednika Aleksandra Vučića, Srbija je spremno dočekala ovu pošast koja je slomila višestruko jače države od naše. Jako je važno i pohvalno što se u ovom predlogu budžeta nastavlja sa značajnim investicionim ulaganjima u naš zdravstveni sistem, uključujući i našu južnu pokrajinu. Zato je važno da svi mi kao građani damo svoj doprinos u ovoj borbi, tako što ćemo se ponašati odgovorno i pridržavati se svih onih mera koje se preporučuju kao prevencija. Želim da se zahvalim svim zdravstvenim radnicima za borbu i požrtvovanje koju su pokazali u prethodnim mesecima, ali i da im iskažem podršku za to što rade danas i što ih čeka u narednom periodu, obzirom da i sam delim svakodnevnicu sa jednim zdravstvenim radnikom, a imam ih mnogo i za prijatelje. Zahvalio bih se i ministru Lončaru koji je junački i najodgovornije rukovodio zdravstvenim sistemom Republike Srbije u doba vanrednog stanja, kao što to radi i danas. Zato je borba protiv kovid virusa conditio sine qua non. U narednom periodu čeka nas nastavak borbe za Kosovo i Metohiju i tu nam je potreban najširi društveni konsenzus i sabornost, kako bi svi kao jedan sačuvali naše državne i nacionalne interese po ovom pitanju. Dovoljno je reći da srpski i ostali nealbanski narod na KiM čeka sedam i po godina ili 2.792 dana na formiranje Zajednice srpskih opština, jedine obaveze koju je vlast u Prištini preuzela da ispuni Briselski sporazum. Ova jedna činjenica u moru problema govori koliko je teška borba za pronalaženje kompromisnog rešenja i za ostvarivanje prava nealbanskog naroda na KiM. Predsednik Vučić je neko ko je uradio najviše za srpski narod na KiM, što pokazuje i ogromna podrška koju ima na Kosmetu. Nije bilo državnika u našoj novijoj istoriji koji poznaje svako mesto, selo, svaki deo Kosmeta, kao što to zna Aleksandar Vučić. Niko nije bio više puta sa svojim narodom na Kosovu i Metohiji kao Aleksandar Vučić, i to kad je bilo najteže. Nikad ni jedna Vlada nije bila prisutna na terenu na Kosmetu kao prethodna Vlada. Kancelarija za KiM koju je više od šest godina vodio Marko Đurić vratila je veru srpskom narodu u sigurniju budućnost i svojim gotovo svakodnevnim prisustvom na terenu olakšala opstanak i ostanak našem narodu na svojim ognjištima, kao što to radi i danas, na čelu sa direktorom Petrom Petkovićem. Važno je i da naši građani na KiM znaju da će i ovim budžetom nova Vlada Republike Srbije, preko Kancelarije za KiM nastaviti sa sprovođenjem najvećeg investicionog ciklusa u zadnjih nekoliko decenija. Podsetiću da je u toku realizacija projekata ukupne vrednosti od preko 160 miliona evra. Zarad informisanja naših građana, koliko je urađeno na KiM od dolaska SNS na vlast, istakao bih kao značajne neke od velikih projekata i ulaganja u periodu od 2014. godine zaključno sa oktobrom ove godine: izgrađeno je 226 individualnih stambenih objekata za potrebe povratnika interno raseljenih i socijalno ugroženih lica; u istu namenu izgrađene su 642 stambene jedinice, odnosno 40 zgrada, uz obezbeđenje i opremanje lokacija za izgradnju; završava se veliki zdravstveno-rekreativni kompleks Rajska banja u Banjskoj, odnosno aneks; isporučena je pomoć u građevinskom materijalu za 1.602 domaćinstva; na ime realizacije projekata razvojne infrastrukture na području naše južne pokrajine u ovom periodu uloženo je u rekonstrukciju i asfaltiranje novih puteva, mostove, nadvožnjake, proizvodne hale, sportske objekte, vodovod, kanalizacione mreže, uređenje deponija, javne parkinge, projekat izgradnje fudbalskog stadiona u Kosovskoj Mitrovici i mnoge druge koje ne bih sve izlagao, jer je spisak jako dugačak. Dalje, podržano je preko tri hiljade poljoprivrednih domaćinstava kroz nabavku poljoprivredne mehanizacije, nabavku sadnica, izgradnju poljoprivrednih objekata, nabavkom stočnih grla, kao i preko 20 velikih kapitalnih poljoprivrednih objekata. Završen je projekat regionalnog vodovoda za opštine Kosovska Mitrovica, Zvečan i Zubin Potok, a nakon skoro dve decenije. Ovo moram da istaknem zato što malo ko u ovoj zemlji zna da smo mi 19 godina u Kosovskoj Mitrovici i Zvečanu morali da kupujemo rezervoare za vodu i pumpe kako bi mogli da živimo normalno. Privodi se kraju projekat izgradnje povratničkog naselja "Sunčana dolina" za smeštaj od 1.200 do 1.500 lica, gde je upravo u završnoj fazi izgradnja 135 stambenih objekata sa ukupno 355 stambenih jedinica i pratećih objekata, škole, crkve, obdaništa, pijaca i sportskih terena. Značajna sredstva izdvojena su i u oblasti zaštite kulturne baštine, kulture i pomoći SPC. Za šest godina finansirani su projekti vezani za rad i opstanak 37 manastira i crkava, nesmetano funkcionisanje narodnih kuhinja i otkup zemljišta, ali je ulagano i u projektu u oblasti kulture. Realizovan je niz projekata u obrazovanje za rekonstrukciju, izgradnju i opremanje mnogih predškolskih, školskih, srednjoškolskih i visoko obrazovanih ustanova. Opremane su zdravstvene ustanove na celom Kosovu i Metohiji, ali i osposobljene po prvi put neke poput bolnice u Pasjanu, koju je i otvorio lično predsednik Aleksandar Vučić, kao i nove laboratorije za PCR test u Kosovskoj Mitrovici. Primljen je i značajan broj zdravstvenih radnika, čime je ojačan i osiguran sistem naše zdravstvene zaštite. Predlogom budžeta o kom smo juče raspravljali i u 2021. godini nastavlja se investicioni ciklus na Kosovu i Metohiji i to sa još više kapitalnih i drugih projekata u svim oblastima, što će u mnogome dodatno poboljšati kvalitet građana u našoj južnoj srpskoj pokrajini. Ovim budžetom nastavlja se i sa redovnim izdvajanjem sredstava za plate za sve zaposlene na Kosovu i Metohiji u javnom sektoru, koje će kao i do sada biti uvećavane kao i svim ostalim zaposlenima u Republici Srbiji. Ovaj budžet nastavlja sa ubrzavanjem reformi čime će se zaokružiti uspostavljanje jačeg i pouzdanijeg sistema, što je preduslov za dalji ekonomski rast naše privrede. Ovo razumeju oni koji dolaze iz privrede, a sam sam proveo gotovo dve decenije upravo u privredi. Nadam se da će biti moguće postizanje kompromisnog rešenja po pitanju Kosova i Metohije kao rezultat dogovora dve strane, ali to nažalost ne zavisi samo od nas, već i od druge strane koja kao znak spremnosti treba da ispuni prethodno preuzete obaveze, odnosno da uspostavi Zajednicu srpskih opština na Kosovu i Metohiji. Dijalog nema alternativu. Bez dijaloga samo ostaje prostor za sukob, a sukob nije ništa drugo već unapred izgubljena bitka za obe strane. Kao dokaz o ovoj tvrdnji je i činjenica da od kada je potpisan Briselski sporazum nije bilo ozbiljnijih sukoba na Kosmetu. Da nije započet dijalog, ne bi bilo preko potrebnog mira da se Srbija konsoliduje, sprovedu teške fiskalne reforme i započne najveći investicioni ciklus u prethodnih nekoliko decenija. Da ne govorimo da ni jedna od više desetina velikih svetskih kompanija ne bi došla u Srbiju da otvori hiljade i hiljade novih radnih mesta. Uz punu podršku za predloženi set finansijskih zakona i za budžet za 2021. godinu, s ponosom ću dati svoj glas u ime naroda sa Kosova i Metohije za kontinuitet svega onoga što je u prethodnih, više od šest godina, već urađeno i ono što je ovim predlozima zakona planirano za realizaciju. Samo zahvaljujući Aleksandru Vučiću danas naš narod na Kosovu i Metohiji ima veru u sigurnu budućnost i budućnost svoje dece. I zato, uvažene koleginice i kolege poslanici, dok god se čuje plač novorođenčadi naše u porodilištima u Kosovskoj Mitrovici i Pasjanu, biće i Srbija na Kosovu i Metohiji. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Nataša Ljubišić.
Poštovani predsedavajući, poštovana premijerko, poštovani gospodine ministre, poštovani članovi Vlade, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, danas je pred nama Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu koji je sastavni deo seta zakona o budžetu za 2021. godinu. Deo ovog Predloga zakona odnosi se na ukidanje kontrole zapošljavanja. Kontrola zapošljavanja je uvedena, podsetiću vas, krajem 2013. godine. To je između ostalog jedna od mera koje su bile sprovedene da bi se ekonomija oporavila, a faktički i da bi država imala kontrolu nad sveukupnim zapošljavanjem u javnom sektoru. Ukidanjem kontrole zapošljavanja biće na snazi od 1. januara 2021. godine do 31. decembra 2023. godine. Takođe, pored toga što smo sproveli neophodne teške reforme 2014. godine kada je predsednik Aleksandar Vučić bio premijer, sproveli smo fiskalnu konsolidaciju, smanjili smo plate i penzije što je dovelo do rezultata da poslednje četiri godine mi imamo suficit u budžetu koji se nije desio dugo vremena unazad. I pored najveće krize koja je zahvatila našu zemlju, kao što je zahvatila i ceo svet sa ovom pandemijom Kovid 19, naša zemlja je pokazala da je stabilna i jaka samim tim što će imati najmanji pada BDP-a u Evropi. Tako kažu i Međunarodni monetarni fond i Evropska komisija. Projekcije za 2021. godinu su 6% rasta BDP-a. Kada pričamo o pomoći u pandemiji koja je država uputila i privredi i stanovništvu, možemo reći da je naša država izašla sa obimnim merama i paketom koji iznosi 700 hiljada milijardi dinara, odnosno šest milijardi evra. To je oko 12,7% BDP. Retko koja zemlja je izašla sa tako jakim i snažnim merama. Prisetimo se da smo u aprilu mesecu zarade u zdravstvu podigli za 10%, da smo tim istim zdravstvenim radnicima povećali plate, u stvari dali svakom zaposlenom u zdravstvenom sektoru 10.000 dinara, isplatili smo 100 evra svakom punoletnom građaninu koji je to želeo, naravno. Isplatili smo 4.000 dinara svakom penzioneru jednokratne pomoći, isplatićemo do kraja godine još 5.000 dinara svakom penzioneru jednokratne pomoći. Isplatili smo tri minimalne zarade svakom zaposlenom u privatnom sektoru. Država će u sledećih par dana izaći sa paketom mera pomoći turističkom sektoru i što se toga tiče, ovo je samo deo mera koje je država sprovela kako bi u ovoj krizi pokazala ozbiljnost i odgovornost prema svim građanima, a i prema celokupnoj privredi. Pored krize, mi smo uspeli da izgradimo 350 kilometara auto-puteva. Izgradili smo dve Kovid bolnice u rekordno kratkom roku. Izgradili smo novi objekat KC u Nišu, rekonstruišemo KC Srbije u Beogradu. Imamo u planu rekonstrukciju KC Vojvodine. To su ogromni projekti. Budžetom je predviđeno, budžetom za 2021. godinu je predviđeno da od 1. januara 2021. godine imamo povećanje penzija za 5,9%. Imamo povećanje minimalnih zarada za 6,6%. Imamo povećanje zarada zaposlenih u zdravstvu od 5%. Imaćemo povećanje i u ostalom javnom sektoru od 3,5%, dok će od 1. aprila biti još 1,5% što će u ukupnom iznosu i za njih biti 5%. Vojnici će pored toga imati povećanje dodatno od 10%. Sada kada sam tu kod vojnika, moram da se osvrnem na današnje naslovne strane štampanih medija koji su bliski opoziciji, gde u jednom naslovu se odnosi baš na to povećanje plata vojnicima, gde kaže: "Vojnici su dobili više nego zdravstveni radnici." Meni je bilo drago da sam pročitala da su vojnici dobili više, u smislu da je bilo ko u ovoj zemlji od bilo koga dobio više, jer smo u vreme bivšeg režima mogli samo da znamo ko je od koga dobio manje i ko je ostao u minusu. Jedino ko nije ostao u minusu, nije ostao u minusu Dragan Đilas, koji je posle svoje vladavine i svog režima ostao bogatiji za 619 miliona evra, njegov brat za 35 stanova i još verovatno tu imamo poduži spisak koji će se u narednim danima, klupko će se odmotavati i dalje. Što se tiče minimalnih zarada, podsetimo se da smo 2012. godine imali minimalac od 15.000 dinara. Godine 2021. dana 1. januara minimalac će biti 32.000 dinara, u stvari više od 32.000 dinara. Što se tiče inflacije, sedmu godinu za redom naša inflacija je na niskom nivou, držimo stabilnu inflaciju od 1,5%. Mi danas imamo jak i stabilan dinar. Kada je u pitanju javni dug, javni dug Republike Srbije nije prešao 60% ni u sledećem budžetu, a ni u budžetu za narednu, onu tamo 2022. godinu. Što se tiče stope nezaposlenosti, ona se danas kreće na rekordno niskom nivou. Podsetiću vas kada je SNS došla na vlast, stopa nezaposlenosti je bila 27%. Godine 2020, na početku 2020. godine stopa nezaposlenosti je bila nešto niža od 9,4%. Kada kažemo to, onda možemo da kažemo da u Kovid krizi mi smo imali smanjenje stope nezaposlenosti. Kada su svi davali otkaze svojim radnicima, kada smo mogli po Evropi da vidimo masovna otpuštanja usred krize, naša zemlja je ostvarila najnižu stopu nezaposlenosti od 7,3%. Istorijski, najnižu stopu nezaposlenosti. Prisetimo se kako je to bilo u vreme vlasti, bivše vlasti, bivšeg režima, imali smo pola miliona ljudi nezaposlenih. Imali smo 130.000 preduzeća koja su zatvorena, imali smo lažno obećanje od 1.000 evra, imali smo prezaduženost na maksimalnom nivou. Prisetimo se afere „Vakcine“ koja možda sada prigodna da se pomene, bivši režim izgleda da je zaboravio da je u toku njegovog mandata, da tako kažem, isto, takođe je bila pandemija svinjskog gripa. Kako su oni reagovali na to? Na koji način? Tako što su nenamenskim trošenjem sredstava građana Srbije za nabavku vakcina trošili su, znači, nenamenski su trošili novčana sredstva i na kraju sa tim vakcinama nisu ništa uradili. Danas ti isti ljudi zagovaraju neku priču da vakcine koje država nabavlja su loše, neproverene. Jedino što država radi na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem je to da će od onog trenutka kada se pojavio prvi slučaj zaraze Kovid 19 virusom u ovoj zemlji do poslednjeg trenutka naš predsednik, naša Vlada i naša zemlja se bore da što manji broj ljudi umre. Oni šta su uradili u ovoj krizi? Jedino što su uradili pozivali su ljude u sred kovid krize da izađu na ulice da imaju proteste, da se okupljaju, da krše policijski čas. To je njihov doprinos u ovoj kovid krizi. Budžet za 2021. godinu predviđa 330 milijardi dinara u kapitalne projekte. Najviše izdvojenih sredstava do sada u kapitalne projekte. O tome su i moje kolege govorile, da se ne ponavljam. Tu su između ostalog i izgradnja Fruškogorskog koridora, izgradnja metroa u Beogradu, dovršetak pruge Beograd – Novi Sad, izgradnja Moravskog koridora, autoput Preljina – Požega i ostalo što smo već naveli. Infrastrukturu obnavljamo u celoj Srbiji, što ćemo u narednom periodu i pokazati zato što imamo u planu da preko 60 opština dobije novi vodovod i kanalizaciju. Znači, mislimo na svaku lokalnu samoupravu, ne samo na veće centre. Dodatnim ulaganjima u zdravstvo, što mi je jako drago, pokazujemo koliko nam je to zapravo važno. U budžetu za 2021. godinu imamo izdvojena sredstva za 22 zdravstvene ustanove, za obnovu 22 zdravstvene ustanove u Srbiji. Uprkos najvećoj krizi ikada, mi smo uspeli da privučemo 60% investicija na celom Zapadnom Balkanu. U našu zemlju se slilo 1,9 milijardi evra. Pokazali smo da smo pouzdan partner i građanima i investitorima. Pored kapitalnih projekata za 2021. godinu, mi smo opredelili sredstva i za nastavak modernizacije i opremanje vojske i policije, što će doprineti još višem nivou bezbednosti naše zemlje. U vreme bivšeg režima Vojska Srbije sistematski uništavana, vodili su je ljudi kojima je to bila jedina namera. Podsetiću vas na to da je u vreme DS Vojska Srbije imala jedan jedini avion za koji nisu bili sigurni da li može da poleti. Danas Vojska Srbije ima 14 aviona, novo oružje, novu opremu. Pre nekoliko dana imali smo priliku da vidimo predstavljanje novih tenkova koji su najmoderniji u ovom delu Evrope. Za vreme bivšeg režima tenkovi i oružje su služili kao staro gvožđe za topljenje i prodavanje na kilo. Vojska i policija su bile na rubu propasti. Dolaskom Aleksandra Vučića i SNS vojska i policija su modernizovane, opremljene i spremne da odgovore na svaki bezbedonosni rizik koji se nađe pred njima. Policija je u nekoliko navrata imala povećanje plata, uloženo je u nove uniforme, opremu, vozila, zgrade. Danas je policija dostigla nivo o kojem je mogla samo da sanja za vreme bivšeg režima. Podsetiću vas da policajci nisu imali ni letnje, ni zimske uniforme. Imali su jedne koji su nosili i leti i zimi, da nisu imali nijedne, imali su jedne čizme, nisu imali letnje i zimske cipele. Imali su kola koja su prešle stotine hiljada kilometara - danas imaju novi vozni park. Imali su niže plate nego što je to dostojno da čovek koji služi u ovoj zemlji ima. Kao što vidimo u ovom Predlogu budžeta nastaviće se osnaživanje i vojske i policije zarad ukupne bezbednosti zemlje. Čim je zemlja bezbedna tu su i nove investicije i nova radna mesta. Želim da se osvrnem i na to da smo dolaskom SNS i Aleksandra Vučića uspostavili nikad jaču i nikad bolju saradnju sa Republikom Srpskom. Srpski narod sa druge strane Drine konačno može da se osloni na matičnu zemlju. Otvorili smo nove vrtiće, nove škole. Gradimo mostove koji nas spajaju. Iz Predloga budžeta za 2021. godinu možemo da vidimo da su izdvojena sredstva za izgradnju aerodroma u Trebinju i izgradnju autoputa Beograd – Sarajevo, koji će još više povezati naša dva naroda i naše privrede. Srbija za ovo kratko vreme je uspela da izgradi bolnice, autoputeve, fabrike i otvori radna mesta za hiljade radnika i da vrati identitet pobedničkog naroda. Budžet za 2021. godinu, osim što je razvojni, to je budžet budućnosti. Kada je ceo svet pogođen krizom neviđenih razmera jedna mala Srbija mudrom i odlučnom politikom uspela je da očuva državnu kasu, pri tom da privredi i stanovništvu stvori mogućnost za bolji život i bolje funkcionisanje i da naredih godina ulaže još više u projekte od ogromnog značaja za budućnost naše zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Nevena Veinović.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana predsednice Vlade, poštovani ministre, uvažene kolege i koleginice poslanici, poštovani građani Republike Srbije, danas je pred nama Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Kao što su moje kolege već navele, dve su najvažnije izmene u ovom zakonu. Prva se odnosi na povećanje plata u javnom sektoru, kao i zdravstvenim radnicima, a druga se odnosi na ukidanje kontrole zapošljavanja koja je u Srbiji bila na snazi od 2013. godine. Od 1. januara naredne godine možemo da očekujemo da će zapošljavanje u javnom sektoru biti omogućeno bez prethodne saglasnosti, odnosno dozvole Vlade Republike Srbije i to po principu da će se u tekućoj kalendarskoj godini moći zaposliti do 70% lica kojima je radni odnos prestao po bilo kom osnovu u prethodnoj kalendarskoj godini. Do toga da imamo prostora da povećavamo plate i da možemo da ukinemo kontrolu zapošljavanja dovele su nas teške ekonomske reforme koje je naša zemlja sprovela u prethodnom periodu, kao mi mere fiskalne konsolidacije i upravo zbog toga danas možemo da pričamo i o povećanju plata, i o povećanju penzija i o boljem životnom standardu. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu svakako je sastavni deo seta zakona o budžetu pa ne mogu da se ne osvrnem i na jučerašnju raspravu, ali i na budžet Republike Srbije za narednu godinu. Moram da napomenem da je korona zaista zadala težak udarac ne samo našoj zemlji već celom svetu, ali da se naša Vlada zaista lavovski borila da te posledice koje je korona ostavila za sobom i na zdravlje ljudi, ali i na privredu sanira. Uložen je zaista ogroman napor da se pruži adekvatna zdravstvena zaštita svim građanima naše zemlje, pa je tako za vrlo kratko vreme nabavljena dovoljna količina respiratora, dovoljna količina zaštitnih maski, dovoljna količina dezinficijenasa, kao i druge medicinske opreme, a pored svega toga za samo četiri meseca mi smo izgradili dve kovid bolnice, jednu u Kruševcu, a drugu u Batajnici, a bolnica u Batajnici je pre samo nekoliko dana primila prve pacijente. Sa druge strane, Vlada je uložila ogroman trud da sačuva ekonomsku stabilnost naše zemlje, a da je Vlada uradila zaista dobar posao govori podatak da je Srbija imala najmanji pad BDP u Evropi u 2020. godini. To su zaista rezultati koji govore koliko je naša politika odgovorna i koliko je Srbija stabilna zemlja. I pored pandemije koja nas je zadesila budžet za narednu godinu izdvaja 330 milijardi dinara u kapitalne investicije u našoj zemlji. Za građane Srbije to znači da ćemo mi nastaviti da gradimo i autoputeve, i škole i vrtiće, da ćemo nastaviti da rekonstruišemo i domove zdravlja i bolnice i kliničke centre, odnosno da ćemo jednostavno ispuniti sve ono što smo obećali građanima Srbije na izborima ove godine. Ali, to znači da ćemo nastaviti sa realizacijom programa „Srbija 2025“ koja je svakako od izuzetnog značaja kako bi naša zemlja išla pravim putem. Ono što mora da se naglasi jeste da se Srbija razvija apsolutno ravnomerno. To znači da nema tzv. beogradizacije, već da se u svako mesto i svaki grad i svaku opštinu ulaže potpuno ravnomerno i da se vodi briga o svim građanima naše zemlje. Ja dolazim iz Subotice i mislim da je moj grad sjajan primer kako to dobra saradnja sva tri nivoa vlasti i lokalne i pokrajinske i republičke daje izuzetne rezultate, a od tih rezultata najveću korist imaju upravo građani Republike. Budžetom za narednu godinu planirano je finansiranje pet kapitalnih investicija u mom gradu pri čemu moram da napomenem da su sve te investicije iz različitih oblasti. Zahvaljujući SNS u mom gradu je urađeno zaista mnogo. Urađeni su projekti koji su čekali svoju realizaciju, ne godinama nego decenijama, kada kažem decenijama mislim da smo čuveni ipsilon krak koji smo konačno završili prošle godine čekali punih 29 godina. Nažalost, situacija nije sa svim projektima koji su nam ostavljeni u amanet od bivšeg režima ista, pa je tako još uvek u toku rekonstrukcija zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Zgrada Narodnog pozorišta je srušena davne 2007. godine kada su visoki funkcioneri DS obavljali važne državne funkcije, kao na primer kada je gospodin Dragan Đilas obavljao funkciju ministra za nacionalni investicioni plan u tadašnjom Vladi. Međutim, pošto je u budžetu nestalo novca da se završe kapitalne investicije, jer je naravno glavni prioritet tadašnje vlasti da napune svoje džepove, onda su ruševine zgrade Narodnog pozorišta krasile centar moga grada čitavu deceniju, a koliko je Dragan Đilas zaista bio uspešan u tome da napuni svoje džepove upravo se saznalo i klupko se još uvek odmotava, a to znači da on u svom džepu ima 619 miliona evra i da je svojim bliskim saradnicima, ali i rodbini, omogućio da imaju preko 30 nekretnina u strogom centru Beograda koje vrede preko 25 miliona evra. E, to su uspesi gospodina Dragana Đilasa i bivše vlasti, ali ću se ja vratiti na uspehe SNS i onoga što se u mom gradu radi sada. Budžetom za narednu godinu izdvojeno je 300 miliona dinara za osmu fazu rekonstrukcije zgrade Narodnog pozorišta i nadam se da ćemo ovom dinamikom taj projekat, koji čekamo već više od deceniju, privesti kraju. Sa druge strane, moram da kažem da je Subotica grad na samom severu naše zemlje, grad koji se nalazi na granici sa Mađarskom i da mi negujemo izuzetno dobre odnose sa našim komšijama, da se trudimo da budemo grad koji neguje i multietičnost i multikulturalnost i upravo zbog toga je jačanje odnosa Srbije i Mađarske od izuzetnog značaja, a to smatra i Vlada Republike Srbije, kao i Ministarstvo finansija, zato što u budžetu za narednu godinu imamo izdvojeno 40 milijardi dinara za modernizaciju pruge Subotica-Segedin. To je projekat koji je od izuzetnog značaja za Suboticu, ali naravno i za Segedin zato što će omogućiti brži protok ljudi, roba i kapitala i omogućiti svako to dodatno jačanje odnosa sa našim severnim komšijama. Koliko predsednik Aleksandar Vučić brine o svim građanima Republike Srbije možda najbolje govori podatak da brine od onih najmlađih pa sve do najstarijih. Osvrnula bih se pre svega na decu zato što je u mom gradu u toku rekonstrukcija doma za decu ometenu u razvoju „Kolevka“, a to je ustanova socijalne zaštite namenjena isključivo deci ometenoj u razvoju do 26 godine, koja je jedina ovakva ustanova u Vojvodini i u kojoj godinama nije ulagano. „Kolevka“ pruža socijalnu zaštitu za više od 160 dece, 356 dana u godini, 24 časa dnevno i konačno je zaslužila da dobije i novu zgradu domovskog smeštaja i fiskulturnu salu i bazen. Vlada Republike Srbije za tu investiciju u budžetu za 2021. godinu izdvaja oko 800 miliona dinara. Sa druge strane, nismo zaboravili ni naše najstarije, pa je tako u toku i rekonstrukcija dva objekta gerontološkog centra u Subotici. To je investicija vredna 900 miliona dinara, kako bi se omogućili bolji standardi i za život, ali i za rad onih koji u gerontološkom centru borave. Za sam kraj mog izlaganja ostavila sam najvažniju temu, a to su svakako ulaganja u zdravstvo. Mi smo svedoci da su ulaganja u zdravstvo zaista impresivna ove godine. međutim, to mora da se nastavi i u sledećoj godini, a budžetom za 2021. godinu je svakako jasno naglašeno koliko će Srbija uložiti u zdravstvo i sve to je razlog zato što je zdravstvena zaštita građana Republike Srbije trenutno apsolutni prioritet, zato što je ljudski život neprikosnoven. Što se tiče konkretno mog grada, moram da kažem da nas očekuju zaista važna ulaganja u zdravstvenu zaštitu, zato što će najnaseljeniji deo Subotice koji broji preko 15.000 stanovnika konačno dobiti dom zdravlja, koji do danas nije imao i za taj projekat potpuno je završena projektno-tehnička dokumentacija, pribavljene su apsolutno sve dozvole kako bi se mogla započeti ta gradnja, a budžetom za narednu godinu izdvojeno je 49 miliona dinara kako bi građani Subotice iz tog dela grada imali adekvatnu primarnu zdravstvenu zaštitu. Ono što najviše radiju i mene, ali što će obradovati i građane Subotice jeste planirana rekonstrukcija subotičke opšte bolnice. To je predstavljeno programom Srbija 20-25 i mislim da je to zaista impresivna investicija zato što u subotičku opštu bolnicu nije ulagano decenijama. Zgrada je u potpunosti ruinirana i imali smo ulaganja u 2019. godini, pa je tako subotička bolnica dobila potpuno novu angio salu i potpuno novi centar za vantelesnu oplodnju. Međutim, ostatak zgrade je zaista u lošem stanju i zaista vapi za rekonstrukcijom. Subotička opšta bolnica nije od izuzetnog značaja samo za građane Subotice. To je ustanova sekundarne zdravstvene zaštite koja gravitira skoro 200.000 ljudi koji žive na teritoriji Severno-bačkog okruga i zato smatram da je to najznačajnija investicija koja nas čeka u narednom periodu. Subotica je svojim razvojem dala izuzetan doprinos razvoju naše zemlje i taj doprinos nikako nije zaboravljen, već je naprotiv nagrađen odličnom saradnjom sa Vladom Republike Srbije, brojnim investicijama i ulaganjima u kapitalne projekte koji su značajni i za našu zemlju, ali posebno značajni za naš grad, kako bi se Subotica i dalje razvijala i kako bi svojim doprinosom i dalje davala doprinos razvoju naše zemlje, a to se svakako može videti i u budžetu za narednu godinu. Upravo zbog toga, smatram da sam navela i više nego dovoljno razloga da u danu za glasanje podržim i Predlog zakona o budžetu, ali i ostale zakone iz seta budžetskih zakona, zajedno sa ostatkom svoje poslaničke grupe. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik Dejan Kesar.
Poštovana predsednice Vlade, poštovani ministre, predsedavajući, pred nama su danas predlozi zakona iz oblasti finansija koji zajedno sa Predlogom budžeta za narednu godinu čine veoma važan akt Vlade na kraju same jedne kalendarske godine. Tu bih pre svega istakao Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, čijim ćemo izmenama i dopunama zakona obezbediti zakonske okvire za nastavak povećanja zarada u 2021. godini. Osim povećanja zarada, isti Predlog zakona će doprineti dodatnoj relaksaciji mera zapošljavanja u javnom sektoru koja je uvedena 2013. godine kao privremena mera fiskalne konsolidacije o kojoj ću nešto kasnije takođe govoriti. Novim zakonskim rešenjem će se omogućiti korisnicima javnih sredstava da u periodu od 1. januara 2021. godine do kraja 2023. godine bez posebnih dozvola i saglasnosti u tekućoj godini prime lica u radni odnos, kako na određeno, tako i neodređeno vreme i to do 70% ukupnog broja lica kojima je prestao radni odnos u prethodnoj kalendarskoj godini. Upravo ovakvo rešenje je dodatni signal tržištu rada da je država uprkos novonastaloj situaciji i recesiji na teritoriji cele Evrope našla načina i sredstva da zapošljava novi neophodni kadar, iako je to od 2013. godine do danas bilo kontrolisano iz razloga katastrofalnih poteza bivše vlasti. Na ovakve mere bili smo prinuđeni, jer su nas predstavnici bivše vlasti doveli do toga da potrebu za novim kadrovima uslovimo kontrolama, jer smo se nalazili u vremenu kada smo započinjali mere fiskalne konsolidacije. Uzmimo period vladavine bivšeg režima od 2009. do 2012. godine za koji mogu slobodno reći da je period našeg ekonomskog sunovrata koji nas je doveo do ivice ambisa. Ukoliko se vratimo u 2009. godinu videćemo da je privredni rast Republike Srbije iznosio minus 2,7%, da bi 2010. godine bio u minimalnom porastu, a zatim 2012. godine opet bio negativan. Ukoliko pogledamo stopu nezaposlenosti, tu ćemo tek videti da smo bili mnogo slabiji u odnosu na države regiona ispred kojih smo danas, a sve zahvaljujući odgovornoj i ozbiljnoj politici Aleksandra Vučića. Pa je tako stopa nezaposlenosti 2011. godine iznosila čitavih 23%, da bi 2012. godine iznosila neverovatnih 23,9%, a danas 2020. godine ona iznosi nešto ispod 9%. Da bismo ispravili ovako katastrofalno stanje nismo mogli da koristimo čarobni štapić, već smo morali da se suočimo sa izuzetno teškim merama fiskalne konsolidacije, čiji teret su podneli svi građani, a naročito naši penzioneri. Da smo tada uradili dobre stvari pokazuju rezultati po kojima je Srbija danas prva zemlja u Evropi po stopi privrednog rasta i to prvo mesto će zauzimati i u naredne tri godine. To ne kažemo mi, već to kaže MMF, a kada to kaže MMF znamo da smo na pravom putu. Predlogom zakona o budžetskom sistemu i Predlogom zakona o budžetu za narednu godinu stvorili smo zakonske okvire i isplanirali smo novčana sredstva, kako za povećanje plata i penzija, tako i za značajne projekte i na to bih želeo da građani Srbije posebno obrate pažnju. Predlogom budžeta za narednu godinu izdvojili smo novčana sredstva za povećanje plata i to 5% za sve zdravstvene radnike koji su podneli najveći teret krize prouzrokovan pandemijom korona virusa, zatim 5% za sve zaposlene u javnom sektoru, plus na tih 5% još 10% za određene kategorije zaposlenih u vojsci. Svi penzioneri će za nekoliko dana dobiti jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od 5.000 dinara, a njihove penzije će na kraju, odnosno od početka nove godine iznositi za 5,9% više u odnosu na prethodnu godinu. Prosečna plata u RS danas iznosi preko 500 evra, što je još jedno od obećanja koje smo ispunili na početku sprovođenja mera teške fiskalne konsolidacije. Sve to smo uspeli da obezbedimo onda kada se Evropa nalazi u recesiji i onda kada i najrazvijenije zemlje nalaze načine da uspore svoj ekonomski pad. Kada govorimo o infrastrukturi, odnosno onome što u značajnijoj meri utiče na naš BDP, planirana sredstva u 2021. godini su namenjena za završetak obilaznice oko Beograda, izgradnju autoputa Preljina-Požega koji će povezati Moravički i Zlatiborski okrug, kao i sredstva za izgradnju i revitalizaciju železničke infrastrukture. Sve ovo predstavlja nastavak politike koja za cilj ima modernizaciju naše infrastrukture, bolju povezanost svih delova zemlje i stvaranje uslova za još veće privlačenje stranih direktnih investicija po kojima smo lideri u regionu. Da želimo bolju povezanost sa regionom pokazuju izdvojena sredstva za izgradnju autoputa Beograd-Sarajevo. Da radimo u dobrom smeru pokazuju i rezultati kao što su autoput Miloš veliki, koridori 10 i 11. Svim ovim projektima, stvorili smo od Srbije jedno veliko gradilište, gradilište naše budućnosti. Na početku 2020. godine susreli smo se sa pandemijom korona virusa koja je pred nas postavila nove izazove, a jedan od najznačajnijih izazova jeste zaštita života i zdravlja naših sugrađana. U ovoj oblasti susreli smo se sa ogromnim problemima i taj sistem smo počeli da gradimo od nule. Izgradili smo potpuno novi Klinički centar Niš, rekonstruišemo Klinički centar Srbije, Klinički centar Vojvodine, Klinički centar Kragujevac. U toku je izgradnja kardiovaskularne bolnice „Dedinje 2“. Na nešto manje od 120 dana izgradili smo kompletno novu bolnicu u Batajnici i potpuno novu bolnicu u Kruševcu. Nastavićemo sa postupkom rekonstrukcije kako bolnica, tako i domova zdravlja širom Srbije, jer su nama životi i zdravlje građana najbitniji. Svega ovoga ne bi bilo da nismo radili marljivo i odgovorno, da nismo otvarali nova radna mesta, da nismo započinjali, završavali projekte u svim oblastima društvenog života, kao i da nismo imali stabilnu političku situaciju koja je Srbiju u posrnuću postavila na mesto ozbiljno države i još ozbiljnijeg partnera u odnosu na sve relevantne kako političke, tako i privredne činioce. Danas je Srbija mesto u kojoj strani investitori dolaze da ulažu, da grade, da zapošljavaju bez bojazni da će na građevinsku dozvolu čekati u nedogled ili da će njihove investicije biti dovedene u pitanje zbog nestabilne političke situacije, jer mi želimo da ostanemo lideri u regionu u pogledu privlačenja stranih direktnih investicija, da naši građani iz godine u godinu imaju veće plate i penzije i da dostignemo cilj i projekta „Srbija 2025“, a to je plata od 900 evra i penzije za svakog našeg penzionera u iznosu od 440 evra. Nikada nismo obećavali ono što nismo mogli da ispunimo i nikada se nismo koristili demagogijom i praznim obećanjima, jer smo uvek imali plan i cilj, a za to je bila potrebna hrabrost, odlučnost i rad. Na kraju, građani treba da znaju da tu nećemo stati. Nećemo stati, jer je naša obaveza da gradimo svaki dan još više, još marljivije za našu decu, za sve nas, jer naša budućnost je Srbija, a mi drugu Srbiju nemamo. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je kolega Mladen Bošković.
Poštovani predsedavajući, uvažena predsednice Vlade, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, dolazim sa krajnjeg istoka Srbije, iz opštine Negotin poznate po našem najvećem kompozitoru Stevanu Stojanoviću Mokranjcu, Hajduk Veljku Petroviću, Đorđu Stanojeviću i naravno po dobrom vinu. Čast mi je što mogu da se po prvi put obratim sa skupštinske govornice i ujedno velika odgovornost što ću svojim zalaganjem doprinositi radu najvišeg zakonodavnog tela. Ja ću pričati i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, tj. razlozima za donošenje zakona. U narednom periodu ekonomska i fiskalna politika zavisiće od razvoja pandemije i uspeha na polju borbe protiv nje. Ciljevi su usmereni na održanju fiskalne stabilnosti i smanjenje učešća javnog duga u BDP. Fiskalni okvir predviđa smanjenje deficita države na nivo od 1% BDP do 2023. godine i pad učešća javnog duga na 56% BDP. Zahvaljujući merama fiskalne konsolidacije u prethodnom periodu stvoren je prostor koji je omogućio paket mera u sklopu borbe protiv efekata krize izazvane pandemijom tokom 2020. godine. U narednoj godini ne očekuje se ovakav uticaj pandemije, ali biće obezbeđene određene rezerve u slučaju pogoršanja ekonomskih kretanja. Fiskalni prostor će u 2021. godini biti iskorišćen za povećanje kapitalnih investicija, dodatno ulaganje u zdravstveni sistem, povećanje penzija i plata u javnom sektoru. Sve ove mere i njihove fiskalne implikacije napravljene su tako da ne ugroze stabilnost javnih finansija i tempo smanjenja javnog duga. Takođe, da održe životni standard naših građana i pomognu privredni razvoj, ali takođe, da osiguraju i fleksibilnost reakcije na eventualne nove udare krize. Što se tiče budžeta za 2021. godinu, Predlog budžeta za 2021. godinu oslanja se na dva glavna stuba. Jedan je podizanje standarda građana da do 2025. godine prosečna plata bude 900 evra, a prosečna penzija bude 440 evra. Drugi je povećanje kapitalnih investicija i dostizanje projektovanog rasta od 6%. U budžetu se nalazi predlog povećanja penzija od 5,9%, od 1. januara 2021. godine, kao i povećanje minimalne cene rada od 6,6%. Za zdravstvene radnike od 1. januara 2021. godine, plate će biti uvećane za 5%, dok će za ostale u javnom sektoru 3,5%, a od aprila meseca za još 1,5%. Kapitalne investicije u Predlogu budžeta za 2021. godinu iznose 330,6 milijardi dinara što je 5,5% budžeta. Na ovaj način pokazalo se da što više država investira u javnu infrastrukturu i kapitalne investicije. Time se više ohrabruju privatni investitori na ulaganje. Stopa nezaposlenosti nam je 7,3% i ona je na istorijskom minimumu. Setimo se samo da je 2012. godine stopa nezaposlenosti bila 25,9%. Držimo makroekonomsku stabilnost pod kontrolom, naravno uz stabilnost unutrašnje i spoljne politike, uz svo zalaganje našeg predsednika Republike Aleksandra Vučića i njegovu iskrenu borbu za dalji razvoj naše zemlje još snažnije i odlučnije krećemo u nove pobede i gradimo zajedno snažnu i ekonomski jaku zemlju za budućnost naše dece. Moram i ovo da naglasim i da kažem da je odavno trebao Dragan Đilas da nauči da se poverenje građana dobija poštenim radom, pametnim političkim potezima, što on niti zna, niti ume. U ovoj borbi koja čeka sve nas moramo se držati šest osnovnih ciljeva nove Vlade. Na prvom mestu jeste očuvanje života i zdravlje građana naše zemlje i jači zdravstveni sistem. To smo pokazali na delu i do sada u borbi protiv svetske epidemije korona virusa pravovremenim merama. Republika Srbija zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću nabavila je preko 1.000 novih respiratora, otvorena je najsavremenija laboratorija u Evropi, izgrađen je Klinički centar Niš, rekonstruisana je za samo 14 dana kompletno VMC Karaburma, završava se Klinički centar Srbije, svim zdravstvenim radnicima su zarade povećane za 10%. Pre neki dan je otvorena i kovid bolnica u Batajnici koja je izgrađena u rekordnom roku od četiri meseca, u pravom momentu, sa 1.500 novih zdravstvenih zaposlenih radnika, a do 20. decembra će biti i kovid bolnica u Kruševcu, sa novih 900 zaposlenih zdravstvenih radnika. Ali, moram da istaknem da će u okviru Programa 2025 biti potpuno rekonstruisan i zdravstveni centar u Negotinu. Dalji rast naše ekonomije pored izdvojenih 5,1 milijardu evra za paket mera koje su ublažile posledice po privredu uveden je moratorijum na otplatu rata kredita i lizinga, odobreni su mnogobrojni krediti za likvidnost i obrtni kapital, stvorena je garantna šema za podršku privredi, u uslovima krize usled korona virusa, odloženo je plaćanje doprinosa i poreza na zarade za privatni sektor tokom trajanja vanrednog stanja, direktna novčana pomoć u vidu jednokratne isplate od 100 evra svakom punoletnom građaninu Republike Srbije. Takođe, moram da naglasim da je u opštini Negotin Planom 2025 predviđena izgradnja industrijsko-hemijskog parka u Prahovu, što će dodatno stvoriti uslove za zapošljavanje kako mladi ljudi ne bi odlazili iz grada, a sadašnji studenti se vraćala kao svršeni studenti i nastavili da žive i rade tamo odakle su pošli. Ovom prilikom bih se zahvalio premijerki, gospođi Ani Brnabić što je u svom ekspozeu najavila hemijsko-industrijski park u Prahovu nadomak Negotina što će za ovaj kraj biti od izuzetne važnosti. Zadržaćemo mlade ljude u Negotinu i u Borskom okrugu. Trenutno u ovoj hemijskoj industriji radi oko 1.000 radnika. Predviđa se da radi duplo više, do 2.000 radnika. Veliki značaj za opštinu Negotin imaće i završetak deonice puta Negotin-Zaječar koji je započet prošle godine, kao i rekonstrukcija pruge koja je stara više decenija. Samo još da istaknem da je u toku realizacija veoma značajnog projekta za ovaj kraj u podizanju turističkog potencijala, a to je projekat rekonstrukcije Rajačkih i Rogljevačkih pivnica i infrastrukturnih radova, vodovoda, kanalizacije i elektrifikacije. Posebno ističem da se Rajačke i Rogljevačke pivnice nalaze na preliminarnoj UNESKO rang listi svetske baštine. Na ovaj način ćemo podići turistički potencijal našeg kraja, a samim tim doprineti i oživljavanju sela. Sa zadovoljstvom mogu reći da će se u opštini Negotin raditi rekonstrukcija i izgradnja fabrike za prečišćavanje otpadnih voda, a takođe radimo i navodnjavanje Negotinske nizije i naravno proces komasacije koji se odvija godinama unazad veoma uspešno. Na kraju, zahvalio bih se predsedniku Aleksandru Vučiću što je obišao Negotin i Rogljevačke pivnice 2019. godine i dao nam punu podršku za sve projekte. Da ne dužim više, hoću samo da kažem da ću sa velikim zadovoljstvom podržati ovakav razvojni i uvećan budžet za 2021. godinu, i sve ostale predloge zakona, što pozivam i moje kolege da isto učine. Živeo Negotin, živela Srbija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Narodna poslanica Milica Obradović.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena predsednice Vlade, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici. Pred nama je danas set zakona koji se nadovezuju na budžet Republike Srbije za 2021. godinu. Kao što smo imali prilike da vidimo iz završnog računa za 2019. godinu, u našoj državi je u tom periodu urađen zaista ogroman broj projekata i ostvaren značajni suficit koji je pozitivno uticao na životni standard svih naših građana. Budžet Replike Srbije za 2021. godinu, takođe je projektovan u istom smeru. Mogu slobodno da kažem da je reč o jednom razvojnom budžetu. Zašto je važno naglasiti da je reč o razvojnom budžetu? Zato što kada su neki drugi vladali našom državom njihove vlade su donosile budžet vođen isključivo ličnim interesima štetnim po građane Republike Srbije i po čitavu našu privredu. Povećanje plata i penzija finansirali su iz stranih kredita koji su uzimali sa kamatnim stopama od 8%, koje i država i građani Srbije i dan danas vraćaju. Mi u našem budžetu za 2021. godinu, takođe imamo projektovano povećanje plata i penzija, ali isključivo iz suficita koji je ostvaren u prethodnom periodu. Ogromna je razlika kada vi povećanje plata i penzija finansirate iz stranih kredita i time opterećujete buduće generacije kao što je to činila prethodna vlast i kada to činite iz ušteda koje je država uspela da ostvari zahvaljujući svojoj odgovornoj politici koja je vodila u prethodnom periodu. Mi danas ne uzimamo strane kredite da bi očuvali makroekonomsku stabilnost, mi danas ne prodajemo imovinu Srbije da bismo isplaćivali plate i penzije. Zahvaljujući merama fiskalne konsolidacije koje su na predlog Aleksandra Vučića, tadašnjeg premijera sprovedene u našoj državi uspeli smo da ozdravimo javne finansije i da oporavimo čitavu našu ekonomiju. Šta bi se desilo da u tome nismo uspeli? Da li bismo imali nove škole, nove bolnice, nove puteve, da li bismo mogli da povećavamo plate i penzije. Kako bismo se izborili sa svim ovim posledicama koje korona virus nosi sa sobom. Tu je ključna razlika između nas i stranaka bivšeg režima koje su ovu Srbiju dovele na ivicu bankrota, zbog kojih je na stotine preduzeća zatvoreno, na stotine hiljade građana je ostalo bez posla. Odgovornost je ta ključna reč između nas i njih, kao i sposobnost i spremnost ove Vlade da učini sve ono najbolje za građane naše države, pa bilo da oni dolaze iz seoske, bilo iz gradske sredine. Zbog toga je ovim budžetom za 2021. godinu, kao i ovim zakonom o budžetskom sistemu koji je danas na dnevnom redu, već od 1. januara predviđeno podizanje penzija za 5,9%, povećanje minimalne cene rada za 6,6%, a takođe, i povećanje plata onima koji rade u zdravstvu za 5%. Takođe, već od 1. januara, kada usvojimo danas, tj. sutra ovaj zakon o budžetskom sistemu, više se neće čekati na zeleno svetlo od Vlade za zapošljavanje u javnom sektoru. Dakle, u Trenutku kada po celom svetu imate otpuštanje radnika, zatvaranje fabrika, kada su svi u panici od Kovida-19, a ne kažem ni da je kod nas lako, mi pored povećanja plata, penzija, minimalne cene rada, povećanja plata u javnom sektoru, odvajamo i maksimalni kapitalni budžet. Plan je da u narednoj godini za kapitalne investicije bude uložen nikada veći novac, čak 330 milijardi dinara. Samo neke od tih investicija jesu izgradnja Moravskog koridora, autoputa Požega – Preljina, izgradnja brojnih industrijskih parkova, brzih pruga, kao i brojnih drugih brzih saobraćajnica. Novi put Vožd Karađorđe, koji će spojiti Šumadiju i konkretno opštinu iz koje ja dolazim, opštinu Rača, sa istočnom Srbijom u 2021. godini biće urađen projekat, a već od 2022. godine očekujemo izgradnju tog puta. Znate, ogroman je uspeh kada je jedina zamerka na budžet za 2021. godinu od strane Fiskalnog saveta i od strane opozicije to što povećavamo plate i penzije, i to iz realnih izvora finansiranja. Kada neko iza sebe ima ovakve rezultate, kao što ih ima naš predsednik Aleksandar Vučić, i kada imate ovakav razvojni budžet iza sebe, pa ni viša sile ne može da pomogne ovim bojkotašima da ubede naše građane da bi njihovim dolaskom na vlast život u Srbiji bio bolji i perspektivniji. Samo neki od očiglednih dokaza za to su i prosečne minimalne zarade koje su 2012. godine iznosile 15.000 dinara, a one danas iznose preko 32.000 dinara, a da ne govorim o brojnim novootvorenim fabrikama, kao i kilometrima novoizgrađenih puteva. Zbog toga, uz svo zalaganje predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije, kao i njihovu iskrenu borbu za dalji neometan razvoj naše države na svim poljima, još ćemo snažnije, odlučnije krenuti u nove pobede i zajedno graditi jaču i snažniju ekonomski državu za budućnost sve naše dece. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima poslednja prijavljena na listi poslanika, narodna poslanica Ana Pešić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana predsednice Vlade, uvaženi ministre, poštovani građani Republike Srbije, Predlogom zakona o izmenama i dopunama budžetskog sistema predviđeno je povećanje plata za zdravstvene radnike, za zaposlene u Vojsci, kao i za zaposlene u javnom sektoru. Rast plata i penzija je jedan od prioriteta budžeta za 2021. godinu. Pored toga, velika ulaganja u zdravstvo, nove bolnice i rekordna kapitalna ulaganja. Budžet za 2021. godinu je razvojni, okrenut ka investicijama i, ono što je najvažnije, okrenut je ka građanima Republike Srbije i unapređenju njihovog životnog standarda. Srbija je godinama unazad gradila i jačala zdravstveni sistem i zbog odgovorne politike predsednika Aleksandra Vučića i građana koji su podržali reforme, uspeli smo da spremni dočekamo pandemiju korona virusa. U proteklom periodu država je izdvojila ogromna sredstva za zdravstveni sistem, za rekonstrukciju bolnica, kliničkih centara širom zemlje, za izgradnju dve nove kovid bolnice od kojih će jedna biti u Kruševcu. Ova bolnica je od izuzetnog značaja ne samo za građane Kruševca, već za čitav Rasinski okrug. U ovom trenutku pomoći će nam da pobedimo koronu, a nakon toga građani Rasinskog okruga imaće jednu sasvim novu i moderniju bolnicu. Pacijenti iz Kruševca, Ćićevca, Trstenika, čitavog Rasinskog okruga imaće lečenje najmodernijom medicinskom opremom, a pored toga bolnica će zaposliti 900 radnika. Jedan moderan grad kao što je Kruševac, a pored toga i privredni, kulturni, zdravstveni centar Rasinskog okruga, zaista je imao potrebu za jednom ovakvom bolnicom i zahvalni smo vam na tome. Kada je reč o kapitalnim projektima, izdvojeno je 330 milijardi dinara i, kao što možemo da vidimo, uloženo je više novca nego inače. Srbija nastavlja sa izgradnjom i rekonstrukcijom putne železničke infrastrukture, sa povezivanjem gradova i opština sa velikim kapitalnim investicijama. Kao neko ko dolazi iz opštine Ćićevac, opštine kroz koju će proći Moravski koridor posebno bih se osvrnula na značaj ovog projekta kako za građane opštine Ćićevac, tako za građane Rasinskog okruga, cele centralne Srbije. Ovo je prvi digitalni koridor Srbije i kao takav omogućiće građanima bolju i moderniju infrastrukturu, a nama u opštini Ćićevac pružiće još jednu industrijsku zonu i izdvojiti nas kao savršeno mesto za buduće investitore, novu fabriku, nova radna mesta i ostanak mladih ne samo u opštini iz koje ja dolazim, nego u ovom delu Srbije. Kao što vidimo, za razliku od Miroslava Aleksića, čoveka koji je prodao svoju stranku i čiji je jedini kapitalni projekat bio Akva park, i to u trenutku kada građani opštine Trestenik nisu imali zdravu pijaću vodu, mi možemo da se pohvalimo ozbiljnim kapitalnim projektima. Godinama pokušavamo da saznamo gde je Aleksić stekao svoju diplomu Ekonomskog fakulteta. Ako čujemo njegovu izjavu gde je izjavio da je javni dug Srbije 2012. godine bio 15 milijardi dinara, pomešao dinare i dolare, jasno nam je zašto to još uvek nismo utvrdili. Dok iza njega staju silne malverzacije u opštinskoj kasi, kao što je prodao i stranku, obraz, unovčio nevladinu organizaciju, uspeo je da za vreme dok je bio predsednik Opštine Trstenik sebi protivzakonito podigne platu. Iza nas ostaje rad i konkretni rezultati. Srbija je danas politički stabilna zemlja, ima stabilan budžet, plate i penzije su redovne. Fiskalni sistem je siguran, kurs dinara se ne menja i ono što je najvažnije, građani investitori osećaju sigurnost, veruju politici Aleksandra Vučića, cene rad i konkretne rezultate, kao i jasno postavljene ciljeve za bolju budućnost svih nas. Na poslednjim izborima građani su jasno pokazali da su uvideli i prepoznali politiku SNS i istovremeno kaznili kriminal, korupciju i bahatost drugih. Imajući u vidu sve ove komponente budžeta za 2021. godinu, u danu za glasanje podržaću vaš predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama nema više prijavljenih poslanika, pitam da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupe žele reč? (Ne.) Predsednik Vlade, ministre želite reč? (Ne.) Hvala. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz dnevnog reda, tačke od dva do šest. Saglasno odluci Narodne skupštine imaćemo sada i zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka od sedam do 10. dnevnog reda. Istovremeno se zahvaljujem predsednici Vlade i ministru. Pošto je reč o izmenama u sastavu članova odbora, u principu oko toga nikad nismo nešto puno diskutovali, ja iz formalnih razloga želim samo da naglasim, da vas podsetim, da je ukupno vreme pet časova. Saglasno članu 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, formalno otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije koji je podnela poslanička grupa SPAS, Predlogu odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije koji je podnela poslanička grupa Savez Vojvođanskih Mađara, isto tako poslanička grupa Savez Vojvođanskih Mađara je podnela još dve odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova odbora. To je sve vezano za podnošenje ostavki poslanika, imenovanje, odnosno verifikacija mandata novih poslanika. Pitam da li neko od predlagača želi reč, poslanika, šefova grupa poslanika? (Ne.) Pošto nema prijavljenih za diskusiju, zaključujem zajednički jedinstveni pretres. Pošto smo obavili zajednički jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlozima odluka. Na kraju današnjeg rada želim samo da vas podsetim da nastavljamo našu sednicu sutra. U 10.00 časova ujutru je prva tačka dnevnog reda - Predlog zakona o budžetu, rasprava u pojedinostima. Rasprava u pojedinostima o grupi zakona o kojoj smo danas raspravljali ne može da počne pre 18.10 časova sutra. Nakon toga, imaćemo onda raspravu u pojedinostima oko predloga zakona o kojima smo danas raspravljali. Pošto u ovoj trećoj grupaciji nema amandmana, nema nikakvih promena, očekujemo nakon toga, posle 18.00 sati, i to vreme za glasanje, odnosno dan za glasanje, kada ćemo glasati o usvajanju budžeta i svih ostalih tačaka dnevnog reda. Zahvaljujem se još jednom na pažnji i nastavljamo sutra u 10.00 časova. Hvala. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti, konstatujem da sednici prisustvuje 103 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 150 narodnih poslanika, što znači da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Kao što znate, utorkom i četvrtkom je vreme za traženje obaveštenja i objašnjenja, na osnovu člana 287. Poslovnika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje? (Da) Reč ima Šaip Kamberi.