Dame i gospodo poslanici, čini mi se da je gospodinu ministru Đeliću postao običaj da posle iznetih neistina za ovom govornicom beži iz ove skupštine bez argumenata koje iznose poslanici SRS da on nije u pravu. Skupština je juče nastavila rad mimo odluke, ali dobro, izgleda mi da čovek voli da se poslednji slika za ovom govornicom u toku radnog dana. Kada je u pitanju Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, mogu da kažem da je to zakon koji je isključivo donet u interesu nekih lobija u zemlji i isključivo radi kampanje koju trenutno DOS vodi da navodno oslobađa pojedine proizvode i akcize. A da je to kampanja, služi samo jedan primer, ove akcize na većinu proizvoda vi sami ste uveli. Na primer, uveli ste za kuhinjsku so, pa je sada ukidate. Nije mi jasno šta je to u pitanju i zašto ste akcizu na nešto uvodili, kada sada to isto u ovom predlogu zakona ukidate. SRS, kada je bio Zakon o akcizama na dnevnom redu, davala je amandmane da se kuhinjska so oslobodi plaćanja akcize. Ono što u najmanju ruku čudi, to je lista proizvoda koji se oslobađaju akcize. Gospodin Đelić reče da se vino oslobađa plaćanja akcize zato što Vlada Republike Srbije ima program da unapredi vinogradarstvo, da se zasejavaju novi nogradi, pa eto razloga da se akciza na vino ukine. Zatim, na zlato, koje je u svakom slučaju luksuzna roba, uz tvrdnju da se sa tim pomaže Rudarsko-topioničarski basen Bor i Majdanpek, a što je opet, u najmanju ruku, čudno, jer akcizu ne plaćaju rudnici, već krajnji potrošači tih proizvoda. Na kraju nije objasnio zašto krzno oslobađa akcize, imajući u vidu da smo pre neki dan imali zakon o izmenama i dopunama Zakona o poreskom sistemu, pa ste čak i naveli da je nemoguć vid kompenzacije između poreskog obveznika i države. Navodi me na to da ste stanove već od države dobili, a koji su dobijeni putem kompenzacija, a sada vam je potreban novac i zato porez isključivo može novcem da se plati, a da biste i to što možete da kupite za novac mogli da kupite što više, rešili ste da takve artikle oslobađate plaćanja akciza. Kada su u pitanju akcize na cigarete koje gospodin ministar obrazlaže, koje će da se primenjuju od 1. januara 2005. godine, pa kasnije od 1. januara 2010. godine, sigurno je da on tada neće više biti ministar finansija i ekonomije. Ovakve akcizne izmene su isključivo donete u svrhu duvanskog lobija. Znamo ko je u tom duvanskom lobiju, to je Stanko Subotić, zvani Cane Žabac, tu je Peconi, a pod njihovim pritiskom jedan ovakav zakon je sada na dnevnom redu, da bi se što jeftinije i što povoljnije kupile domaće fabrike duvana. Postoje elementi zaštite, bar u početku, između domaćih i stranih cigareta, tako da se za cigaretu iz uvoza plaća deset puta veća akciza. Međutim, kasnije se to izjednačava 2010. godine, tako da i domaće i strane cigarete imaju akcizu od pet dinara po paklici od 20 komada cigareta. Gospodin ministar još kaže, to je u svrhu toga da bi se strane licencne cigarete proizvodile kod nas. Ne vidim razloga da će neko da prihvati da proizvodi cigarete kod nas kad je akciza potpuno izjednačena i za cigarete koje su proizvedene u zemlji i koje su proizvedene u inostranstvu, već isključivo radi duvanskog lobija koji se bavi uvozom cigareta. Toliko o cigaretama. Kad je u pitanju carinski zakon, izgleda mi da niko neće ili bar izbegava da kaže da je carina, pre svega, zaštitni mehanizam domaće industrije, pa tek onda izvorni prihod budžeta neke države. Gospodin Čedomir Jovanović, kada je ovde obrazlagao Akcioni plan harmonizacije odnosa Srbije i Crne Gore, toliko se izbrukao pokušavajući da pravda to što su Crnogorci postigli u dogovoru sa njim, a te stope se primenjuju po ovom novom carinskom zakonu, tako da je čak izjavio da neće više da štiti domaću industriju koja mora da se finansira iz budžeta, odnosno da je budžet dotira, kao što je Industrija poljoprivrednih mašina. Zatim, da neće više carinskim propisima da štiti tekstilnu industriju, koja je u osnovi skuplja nego strana, uvozna. Na taj način je, u svakom slučaju, naneo velike štete domaćoj privredi. Ono što može da se kaže da najviše smeta nama radikalima, jeste da nije došlo do usaglašavanja poreskih stopa po pitanju poljoprivrednih proizvoda između Srbije i Crne Gore, obrazlažući time da je Crna Gora izuzetno zavisna od uvoza poljoprivrednih proizvoda i da zato ne bi trebalo da plaća carinu. Pa, ako se iole neko uzme u pamet, može da se zaključi da je to čista glupost. Crna Gora ne mora nikakvu carinu da plaća na poljoprivredne proizvode, ako oni dolaze iz Srbije. Međutim, sada je naša poljoprivreda, zbog takvog stava Vlade, DOS-a i njihovih predstavnika, nezaštićena. Nema mehanizma i nema zaštite da se poljoprivredni proizvodi koji se uvoze u Crnu Goru iz drugih zemalja ne nađu na domaćem tržištu bez carine. Nema efikasne zaštite. Postavlja se pitanje, kako to reče gospodin Đelić - da li smo mi dužni da slušamo direktive Evropske unije, direktive Vlade Crne Gore ili da postupamo i da vodimo državu u skladu sa interesima naših građana, privrede i industrije? Ovakav način, u svakom slučaju, dovešće do određenih posledica za rad domaće privrede, a domaća privreda je jedina ta koja može da obezbedi stabilan izvor prihoda i za budžet Republike Srbije i stabilan životni standard građana Srbije.
Reč ima narodni poslanik Živanko Radovančev. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Dragan Ljubojević.
Poštovano predsedništvo, uvaženi narodni poslanici, želim na početku svog izlaganja, pre svega, da iskažem svoje nezadovoljstvo zbog načina i smišljenih skrivalica, neću da upotrebim izraz podvala, u postupku utvrđivanja dnevnog reda ovog zasedanja i, bolje rečeno, vremena obaveštavanja poslaničkih grupa o terminu održavanja ovog zasedanja, sa verovatno jednim jedinim ciljem - da se onemoguće poslanici da amandmanima pokušaju da poprave Predlog ovog zakona. Bez obzira na ovu smišljenu neozbiljnost i "žurbu", smatram i dalje da je ovaj visoki dom ozbiljno mesto da bi se u njemu igrale dečije igre, poput žmurki, skrivalica itd. Sad nešto o Predlogu carinskog zakona. Carinski zakon svake, pa i naše zemlje, spada u kategoriju ekonomskih zakona za koje su zainteresovani i privredni subjekti, pojedinci i država. Donošenje takvog zakona, bez prethodno sprovedene javne rasprave, ne bi bilo prihvatljivo, s obzirom na ogroman broj subjekata koji učestvuju u carinskom postupku. Stoga mi u SPS-u smatramo da bi bilo najcelishodnije da se njegovo donošenje odloži, da se zakon povuče iz procedure, a da se u tom vremenu, u okviru Privredne komore Srbije, sprovede odgovarajuća šira rasprava i zatim pripremi novi, bolji predlog carinskog zakona. Predlog za povlačenje carinskog zakona temeljim na sledećim činjenicama: carinski zakon je preobiman, sadrži 410 članova. Pojedine norme u njemu su nedorečene i neprecizne. To potvrđujem i činjenicom da je u zakonu predviđeno čak 45 ovlašćenja za donošenje podzakonskih akata, i to: za Vladu Republike Srbije čak 32, za Ministarstvo finansija i ekonomije šest, za direktora Uprave carina sedam. Donošenje ovih podzakonskih akata, kojima se potpunije i preciznije definišu pojedine odredbe, praktično proširuju carinski zakon za otprilike još 200 novih članova, što za ionako obiman zakon dalje komplikuje proceduru, primenu čini složenijom i zakon teže primenjivim. Pored toga što se podzakonskim aktima stvara nesigurnost u poslovanju sa inostranstvom zbog mogućnosti čestih izmena, stvara se i privid da carinskim zakonom nije na pravi način uređena materija koju on treba da reguliše. Predloženi tekst zakona sastavljen je od dve posebno odvojene celine, koje ne odgovaraju ni samom nazivu zakona. Naime, u tekstu carinskog zakona kojim se uređuje carinsko područje, carinska roba, carinski nadzor i kontrola, carinske povlastice, carinska vrednost, carinski postupak, uvoz, izvoz i tranzit robe, što je osnovni zadatak zakona, ugrađen je i tekst zakona o carinskoj službi, koji obrađuje posebnu materiju koja bi trebalo, kao i do sada, da bude materija posebnog zakona. Da je izneto tačno potvrđuje i činjenica porpisana u odredbi člana 410. u kojoj je utvrđeno stupanje na snagu carinskog zakona, na način da odredbe od člana 1. do 251. i odredbe člana od 396. do 398. i od 399. do 406. stupe na snagu 1. januara 2004. godine, dok odredbe člana od 252. do 329, kojima se uređuje carinska služba, stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja carinskog zakona u "Službenom glasniku Republike Srbije".Navedenim odredbama u članovima 252. do 329. ili kompletan deveti deo nepotrebno je opteretio iovako obiman tekst ovog zakona.Pošto iz samo vama poznatih razloga mi poslanici nismo bili u poziciji da predložimo amandmane na Predlog zakona, iskoristiću priliku da u načelnoj rapsravi iznesem veoma konkretne primedbe na nekoliko članova, na koje sam imao nameru da podnesem amandmane. U članu 1. sam imao nameru da intervenišem amandmanski i smatrao sam da je potrebno brisati stavove 2. i 3, kojima se uređuje nadležnost uprave carine i organizacije obavljanja poslova i upravljanja upravom carine. Te odredbe treba da budu sastavni deo zakona kojim se uređuje carinska služba. Takođe sam imao nameru da podnesem i amandman na član 194, gde sam hteo da predložim da se posle tačke 1) dodaju dve nove tačke 2) i 3). Tačka 2) - da je oslobođena nova oprema iz odeljka DžVI do DžVIII carinske tarife, osim putničkih automobila koje uvoze fizička lica, koja se u zemlji ne proizvodi, a koristi se u oblasti industrije i rudarstva, poljoprivrede i ribarstva, vodoprivrede i građevinarstva, saobraćaja i veza, čija pojedinačna vrednost iznosi najmanje 10.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Predloženom dopunom se stvaraju podjednaki uslovi u pogledu uvoza opreme po osnovu uloga stranog lica i domaćih lica koja sama vrše uvoz te opreme, a isto kupuju u inostranstvu sopstvenim sredstvima ili putem kredita, s tim što bi domaća lica bila oslobođena dažbina na uvoz samo nove opreme i to u slučaju kada vrednost pojedinačne opreme prelazi iznos od 10.000 evra. S obzirom i na uslov da se takva oprema ne proizvodi u zemlji, ne ugrožava se domaća industrija i propisana je ova zaštita. Na ovaj način obezbeđuje se modernizacija domaće privrede, veća uposlenost i preduslov za povećanje izvoza. Takođe, u članu 194. u okviru tačke 3) - opremu koju uvoze domaća lica, osim fizičkih, radi kompletiranja opreme koja će se izvesti u inostranstvo, odnosno opreme koja će biti izvezena kao ulog domaćeg lica u inostranstvu. Navedenom tačkom 3) obezbeđuju se uslovi za povoljniji uvoz opreme, koju domaća lica, osim fizičkih, nabavljaju u inostranstvu, a ista se koristi za kompletiranje opreme ili kao ulog domaćih lica u inostranstvu. Na osnovu konkretnih primedbi, saglasno tome, predlažem sledeće: da se odloži donošenje zakona i zakon povuče iz procedure, da se po istom sprovede prethodna rasprava i daju konkretni predlozi, uz uvažavanje privredne situacije u zemlji. Pod tri, da se na osnovu dobijenih predloga i sugestija, po obavljenoj raspravi, sačini zakon, jasniji i lakše primenjiv. Smanjiti data ovlašćenja u zakonu za najmanje jednu polovinu, a u cilju potpunije definisanosti određenih odredbi i izostaviti iz teksta zakona odredbe od člana 252. do člana 329, to je onaj kompletni deveti deo, i tako zakon učiniti još jasnijim.
Za reč se javio narodni poslanik Petar Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe Stranke srpskog jedinstva, a zatim narodni poslanik Zoran Krasić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u svom izlaganju više vremena posvetiću Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, a drugi deo vremena će koristiti ovlašćeni predstavnik Stranke srpskog jedinstva, koji će govoriti o zakonu o carinama. Poslanička grupa Stranke srpskog jedinstva ne vidi nijedan razlog zašto je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama stavljen na dnevni red po hitnom postupku. Iz ovih izmena zakona, iz obrazloženja predlagača, zašto se zakon stavlja po hitnom postupku, stvarno nema nijedan ubedljiv razlog da bi ovaj zakon morali da razmatramo po hitnom postupku. Naime, šta se Predlogom zakona menja? Ukida se akciza na so. Želeo bih da vas podsetim, poštovani narodni poslanici, da smo mi iz Stranke srpskog jedinstva, zajedno sa još nekim poslaničkim grupama, i još prilikom usvajanja osnovnog teksta ovog zakona tražili amandmanom da se između ostalog i so stavi u poziciju da se na taj proizvod ne plaća akciza. Tada je iz Ministarstva finansija objašnjeno da to mora, iz razloga koji su navedeni, nisu bili ubedljivi, ali ste vi to usvojili. Prema tome, sada ste, posle godinu-dve primene ovog zakona valjda uvideli da na so za ljudsku ishranu ne treba plaćati akcizu, vidim da to predlažete i mi to ispred Stranke srpskog jedinstva pozdravljamo. Međutim, ne možemo da prihvatimo vaš predlog da se ukine akciza na luksuzne proizvode. Valjda je težnja svake poreske politike u bilo kojoj državi, ozbiljnoj državi, a mi pretendujemo da budemo ozbiljna država, da se porez i akcize uzimaju od onih koji više imaju. Prema tome, ako je neko spreman da kupi i ima para da kupi luksuzne proizvode, da kažemo narodnim rečnikom "da se luksuzira", treba i da plati akcizu na luksuzne proizvode. Iz ovih razloga mi ne vidimo valjano objašnjenje da treba da se ukine akciza na luksuzne proizvode. Posebno pitanje, i tome ću najviše vremena posvetiti, jeste da predlagač traži i predlaže dopune dva člana koji regulišu promet cigareta, odnosno duvanskih proizvoda. Vrlo je interesantno da ovo ministarstvo još sada, sredinom 2003. godine, predviđa akciznu politiku i akcizne mere na cigarete koje će biti u prometu 2005, 2006. do 2010. godine. Postavljamo mi iz Stranke srpskog jedinstva jedno pitanje, sasvim logično po našem mišljenju, zašto se ovakva akcizna politika, kada su u pitanju cigarete, ne predviđa i za 2004. godinu. Logično objašnjenje je vrlo jasno. To je da se Vlasi ne sete, da će do kraja ove godine i najkasnije tokom 2004. godine doći do privatizacije dve najveće fabrike duvana u Srbiji. Jedna je čak i najveća na Balkanu. To je Fabrika duvana Niš ili DIN, druga je Fabrika duvana u Vranju ili DIV. Na ovaj način, kada dođe do privatizacije ove dve fabrike i kada strani partner počne da proizvodi licencirane cigarete u tim privatnim fabrikama, one će automatski imati povoljniji tretman od 2005. i dalje kod pušača, odnosno kod kupaca, jer će biti jeftinije. Na taj način se želi da se jedna zdrava konkurencija eliminiše, tako da onaj ko bude uvozio strane cigarete iste marke, da li je to "marlboro", "memfis", "ronhil" i slično, neću da nabrajam, biće u nepovoljnijem položaju u odnosu na proizvođača licenciranih cigareta, a bojim se da će se u ovim fabrikama ove cigarete samo pakovati i stavljati markica domaćeg proizvođača. Automatski će, na taj način, kupci koji to moraju da znaju sada, kada treba da kupe ove dve fabrike duvana, da budu stavljeni u povoljniji položaj. To je jedino obrazloženje zašto se na ovaj način još sada, sredinom 2003. godine, poseglo za tim da se zna kolika će akciza biti na paklicu cigareta 2005. i nadalje. Stvar je vrlo jasna i ministarstvo bi trebalo to javno ovde da prizna da je to to i ništa drugo. S druge strane, postavlja se pitanje zašto se uvodi jedinstvena akciza, kada su u pitanju domaće cigarete od dinar, odnosno dva, za sve vrste duvana, odnosno cigareta, pa čak i za one koje trenutno koštaju i 20 i 22 dinara i one koje trenutno koštaju 40 itd. Mislim da trenutno domaćih cigareta skupljih od 40 dinara nema. Da li je to logično da pušač, odnosno kupac plati istu akcizu na proizvod koji vredi 20 dinara i na proizvod koji vredi 40 dinara? Tu apsolutno procentualno ne može da se objasni. Takođe nije jasna odredba u članu 40b u stavu 2. koja kaže: "Maloprodajnu cenu iz stava 1. ovog člana utvrđuje proizvođač, odnosno uvoznik cigareta". I to je jasno. Ali u sledećem stavu kaže: "Prodaja cigareta po maloprodajnim cenama koje su različite od onih koje je odredio proizvođač, odnosno uvoznik nije dozvoljena". Ako se zna, dame i gospodo, da su danas rabati od strane proizvođača cigareta od 12 do 15% prema prvom velikom kupcu, a taj ako ima maloprodajne objekte, da li je logično da on ovim zakonom ne može da prodaje te cigarete ispod utvrđene cene? Evo jednog primera: ako "klasik 100s" košta danas 40 dinara, ako prvi u lancu ima na njemu rabat pet dinara, zašto on taj proizvod, ako mu se isplati, ne može da prodaje po 38 dinara? Ovim zakonom mu je to zabranjeno, ovim članom. Razumem da ste rekli da ne može da se prodaje preko cena koje su maksimirane od strane uvoznika, odnosno proizvođača, ali ovde je cementirano da ne može da prodaje ispod te cene. To apsolutno nema nikakvog opravdanja. Ima kupaca, velikih kupaca, koji imaju mogućnosti da dobiju i tzv. bonus rabat, jer će uplatiti za godišnju proizvodnju nekog proizvoda i na taj način će od fabrike duvana dobiti specijalni popust, ne od 15, nego od 18% itd. Mi smo želeli, iz Stranke srpskog jedinstva, da amandmanom popravljamo ovaj tekst, jer više ne vredi ni popravljati ovakve tekstove, pošto vi kad nešto zacrtate jednostavno nećete da prihvatite ono što je logično. Iz svega iznesenog, mi iz Stranke srpskog jedinstva ne možemo da podržimo ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, iako pozdravljamo da ste se konačno dosetili i uverili da smo i mi iz Stranke srpskog jedinstva, kao i poslanici drugih stranaka, koji su tražili pre dve godine da so ne bude oporezovana, odnosno da ne bude uvedena akciza na taj proizvod, da konačno to i predložite ovim zakonom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke.
U ime poslaničke grupe Srpske radikalne stranke ukazujem na povredu Poslovnika i tražim da Narodna skupština razreši situaciju koja je nastala povredom Poslovnika tako što će to stanje da se dovede u red, kako je predviđeno Poslovnikom. Radi se o sednici Narodne skupštine koja je održana 15. jula 2003. godine, odnosi se na upotrebu elektronskog sistema za glasanje i glasanje prilikom odlučivanja o predložnoj odluci o razrešenju tri člana Radiodifuznog saveta. Mi smo obezbedili izvod iz evidencije o elektronskom glasanju i u ovoj koloni, gde stoji - poslanici koji nisu glasali, nalaze se imena poslanika Srpske radikalne stranke, koji nisu ni bili prisutni u sali tog momenta kada je bilo glasanje. Tako, recimo, dr Branislav Blažić, Branislav Vakić, Slobodan Janjić, Milorad Mirčić, Vitomir Plužarević, kad je bilo glasanje o Radenoviću. Što se tiče glasanja o kandidatu povodom odluke koja se odnosi na Cvetkovića, upisano je - Branislav Blažić, Branislav Vakić, Slobodan Janjić, Milorad Mirčić, Vitomir Plužarević. Kod trećeg kandidata, tu je malo više, Veroljub Arsić, Branislav Blažić, Branislav Vakić, Slobodan Janjić, Milorad Mirčić, Vitomir Plužarević. Ovo je dokaz da je izvršena povreda Poslovnika, jer je članom 116. propisano,imam obavezu da to pročitam:"Narodni poslanici dužni su da koriste isključivo svoje identifikacione kartice, kao i da se identifikuju pri ulasku u salu ubacivanjem kartice u poslaničku jedinicu, odnosno da se odjave prilikom napuštanja sale. Za narodnog poslanika koji koristi identifikacione kartice drugog narodnog poslanika, odnosno na drugi način zloupotrebljava elektronski sistem za glasanje, predsednik Narodne skupštine predlaže meru udaljenja sa sednice, a glasanje u kome je zloupotreba izvršena biće poništeno i odmah će se pristupiti identifikaciji i ponovnom glasanju." Član 117: "Narodni poslanici dužni su da identifikacione kartice nose sa sobom pri izlasku iz sale Narodne skupštine." Stav 2. člana 117: "Ako narodni poslanik napusti salu Narodne skupštine i ostavi u poslaničkoj jedinici, odnosno pored nje, svoju identifikacionu karticu, Služba Narodne skupštine odmah će tu karticu dostaviti sekretaru Narodne skupštine. Kartica će biti vraćena narodnom poslanikupo ulasku u salu." Neko je zloupotrebio... (Predsedavajuća: Tri minuta.) Imam i drugu povredu, mogu li?
Ne može. Narodni poslaniče Krasiću, imam svaki osnov da vas po Poslovniku kaznim za nepoštovanje Skupštine, jer ste napravili dve povrede Poslovnika. Izričete povredu Poslovnika Narodne skupštine za sednicu koja je zaključena i takvo izricanje povrede Poslovnika nije moguće. S obzirom na vrhunsko znanje iz prava koje pokazujete za govornicom, za čuđenje je da to ne znate pri izricanju povrede. Drugo, tvrdite da posedujete dokument kojim se to dokazuje. Isto tako znate da je predmet povrede takvog člana predmet za sednicu Administrativnog odbora. Dakle, molim vas, sa punim pravom, kada korigujete primenu Poslovnika Narodne skupštine, da to činite u skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine. Dakle, nema povrede Poslovnika. Druga povreda, izvolite. Narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika, poslanička grupa Srpska radikalna stranka.
Nadam se da vaš odgovor i moje nezadovoljstvo tim odgovorom podrazumeva da se o ovome izjasni i Administrativni odbor. (Predsedavajuća: Ne.) Onda bih vas zamolio da i ovo pitanje postavite Administrativnom odboru, kao što bih vas zamolio da shvatite da postoji još jedna povreda. Mi smo pre nekoliko dana ukazali na povredu Poslovnika i rečeno je da će Odbor to da reši. Prošlo je tri dana, Odbor nije rešio. Verovatno je i to povreda Poslovnika i nemojte da se ljutite ako neki put pogrešim. Samo da vas podsetim, na sednici koja je održana 18. marta izrečena je disciplinska mera udaljenja Tomislavu Nikoliću zbog nečega što je urađeno još 14. februara. Znači, izrečena je mera na jednoj sednici zbog događaja koji je bio mesec i po dana pre, a Tomislav Nikolić je u međuvremenu učestvovao i radio na dve sednice. No, da se vratim na ovu treću povredu o kojoj ima mesta da se priča. Kod treće povrede striktno se držim vašeg stava od prekjuče. Juče smo imali priliku da vidimo, oko 19,45 časova, elektronski sistem je pokazao da je pao kvorum, da je u sali bilo 70 i nešto poslanika. Ministar je bio za govornicom, pričao je čovek. Kada je bilo 20,00 časova, predsednik Narodne skupštine je upozorio ministra da treba da se prekine. On je nastavio i dalje da priča. To je ona situacija, kao sa Markom Ćulibrkom, dan pre toga. Vi ste ga lepo upozorili da je pao kvorum, da to može da ponovi, jer kako reče juče predsednica - mi se striktno držimo odluka. Kada se ovde predlagalo da se prekine sednica pre 20,00 časova, rečeno je - ne mogu, postoji odluka Skupštine. Znači, ne može da se prekine pre osam, ali ne može da traje ni duže od osam. Zamolio bih vas, pošto pretpostavljam kakav će biti odgovor, i za ove dve povrede koje sam naveo, da obavestite Administrativni odbor, pa ako može i on da se izjasni.
Administrativni odbor je juče održao sednicu i dobićete izveštaj. Prema tome, nema povrede Poslovnika. Oko obraćanja ministra u Vladi Republike Srbije, za vreme jučerašnjeg zasedanja, u slučaju da postoji elektronski registrovan kvorum ili ne, to je na odluci predsedavajućeg i ako je predsedavajuća odlučila da je shodno da ministar završi svoje izlaganje okupljenim poslanicima, to je njena odluka. Za dobacivanje iz klupa, Poslovnik Narodne skupštine pretpostavlja izricanje upozorenja i opomena narodnim poslanicima. Narodna poslanica Nataša Jovanović, za dobacivanje, upozorenje. Narodni poslanik Stamenković, upozorenje za dobacivanje iz klupe. Narodni poslanik Radovanović, upozorenje za dobacivanje iz klupe i kršenje. Narodni poslanik Stevan Kesejić, upozorenje za dobacivanje iz klupa Narodne skupštine. Dakle, nema povrede Poslovnika i primena ostaje. Ukoliko je Narodna skupština raspoložena, mi smo u obavezi da gospodinu ministru, Božidaru Đeliću, obezbedimo još sledećih 35 minuta da se obrati narodnim poslanicima, u toku današnjeg dana, za vreme gde je to predlagaču propisano Poslovnikom. To je na kraju rasprave u pojedinostima. Dakle, nastavljamo rad. Narodni poslanik Dragan Ljubojević, posle njega narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Dame i gospodo narodni poslanici, kad smo već kod ministra, gde nam je danas ministar? Da li to vida rane od preksinoćnog duela sa bivšim prijateljem, guvernerom Narodne banke, Mlađanom Dinkićem, ili smišlja još neki reformski zakon, usrećiteljski zakon za državu i narod Srbije? Što se tiče ovog zakona koji imamo danas na dnevnom redu, zaista je nekorektno od sazivača ove sednice Narodne skupštine, i od predlagača koji je sigurno u dogovoru sa predsednikom Narodne skupštine, što je u 19,00 ili 20,00 časova u petak stavio na dnevni red ovaj zakon i sazvao sednicu Narodne skupštine Republike Srbije, time narodnim poslanicima ostavio svega nekoliko časova da napišu i predaju amandmane na predloženi tekst zakona.U stvari, o tome da će se u ponedeljak, odnosno utorak na sednici Narodne skupštine Republike Srbije raspravljati o zakonu o carinama, obavešteni smo tek negde u subotu u toku dana, ko je kada pratio elektronske medije, odnosno vesti na elektronskim medijimaŠto se samog zakona tiče, zakona od 410 članova, koji je Vlada Republike Srbije predložila narodnim poslanicima, ministar je obrazložio u devet tačaka ovde. Da li je moguće da je devet reformskih tačaka razradio u 410 članova i ponovilo se ono što se mnogo puta do sada ponavlja u Narodnoj skupštini, odnosno imamo priliku da pred poslanike Narodne skupštine Republike Srbije od strane Vlade Republike Srbije dođe udžbenik o carini, a ne carinski zakon, jer zakon mora da bude kratak, jasan, precizan, da ne ostavi ovde mogućnost za široka tumačenja i, kao što je iovaj zakon ostavio, za pravljenje nekih 45 podzakonskih akata. Ovaj zakon je posledica dogovora dve vlade, odnosno nekog akcionog plana o harmonizaciji ekonomskih odnosa. Tako se beše zvaše. Pre nekoliko nedelja ste ga usvojili u Narodnoj skupštini Republike Srbije i on je demantovao sva predizborna obećanja koja su predstavnici DOS-a davali kada su izašli na izbore 2000. godine, da će uskladiti odnose sa vlastima u Crnoj Gori i da se neće dešavati ono što se dešavalo da Crna Gora nijednog jedinog dinara ne uplaćuje u budžet savezne države, a sada državne zajednice Srbija i Crna Gora. Mi smo upozoravali da je nemoguće postići dogovor sa vlastima u Crnoj Gori, da one taj dogovor u stvari i ne žele. Ovaj zakon je najbolji pokazatelj i najbolji dokaz da tog dogovora nije bilo, da taj dogovor nije moguć i da mi u stvari nikakvu zajedničku državu, niti zajednicu na tom federalnom nivou, odnosno između Srbije i Crne Gore nemamo, ako nemamo jedinstven carinski zakon, koji će na jedinstven način tretirati uvoz i izvoz roba na ovo jedinstveno tržište. Mi u stvari nemamo ni jedinstvene države i Milo Đukanović je uspeo samo zahvaljujući DOS-u da legalizuje sve ono što je radio od 1997. godine i da stvori sebi prostor i mogućnost da mu država Srbija, odnosno građani Srbije u ove naredne tri godine, koliko je na snazi Ustavna povelja, odnosno tzv.državna zajednica Srbija i Crna Gora, finansiraju put ka nezavisnoj Crnoj Gori. U jednoj od tačaka ovog obrazloženja zakona ministar nam kaže da će ovim zakonom biti omogućeno sprovođenje provera na celoj teritoriji Srbije i navodi primer za šećer. Ovim dosadašnjim carinskim zakonom nije bilo mogućnosti da se sprovodi provera na celoj teritoriji Republike Srbije i kao primer za to naveo je šećer, a koliko je bila dobra volja i želja od strane aktuelne vlasti da se reši tzv. šećerna afera, najbolje svedoči to što je pod pritiskom vlasti dotadašnji direktor Uprave carina, Vladan Begović, upravo zbog toga što je samo u javnosti izneo neku informaciju da nije baš sve bilo čisto, odnosno da je bilo zloupotreba vezano za šećernu aferu, odnosno izvoz šećera u Evropsku uniju, morao da podnese ostavku. To je najbolji primer šta želi Vlada Srbije kada su u pitanju carine, kada jepitanju reforma carinskog sistema, kada je u pitanju odnos države prema pojedincima, koji su očigledno u ovom trenutku mnogo moćniji od države i koji imaju mogućnost da kontrolišu državu, odnosno pre svega da kontrolišu Vladu Srbije.
Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić, a posle njega narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, evo pri kraju ovog zasedanja došao je na dnevni red jedan izuzetno značajan zakon, imajući u vidu da ova oblast, oblast carina i carinske politike, treba da se reguliše na jedan način koji u ovom trenutku, bar po onome što je napisano u obrazloženju ovog zakona, treba da bude usklađen sa osnovnim zahtevima iz carinskog zakona Evropske unije i sa osnovnim opredeljenjima Svetske trgovinske organizacije i Opšteg sporazuma o carinama i trgovini, poznatiji kao GAT. Neću da govorim ništa o Predlogu ovog zakona, imajući u vidu da sve ono što smo govorili kada su donošeni osnovni zakoni u oblasti poreske politike i finansija u tom trenutku nije bilo prihvatljivo za ministra i Vladu, a kasnijim izmenama onu su sve to potvrdili i prihvatili te stavove. Zbog toga očekujem da će do početka primene ovogzakona o carinama sigurno doći do nekoliko njegovih izmena i usaglašavanja i mislim da ćemo u tom trenutku verovatno steći uslove da putem amandmana popravimo ovaj tekst koji smo dobili od 410 članova i ne znam koliko strana i da na taj način regulišemo ovu oblast onako kako treba da bude usaglašena sa svim zahtevima Evropske unije i svetskim trgovinskim i carinskim organizacijama. Ovo govorim iz razloga što evo već posle šest meseci ponovo imamo izmene Zakona o akcizama i prošli put je po hitnom postupku išla promena Zakona o porezu na promet i zaista još jednom upućujem kritiku i primedbu ministru i Vladi kakva nam je poreska i akcizna politika koju menjamo i prilagođavamo svakih tri, četiri, pet, šest meseci. Kako kojem lobiju se nakrivi tako i Vlada skače i poresku i akciznu politiku prilagođava uticaju tih lobija, kako ne bi bila napadnuta, a verovatno i smenjena. Mislim da ne ide u prilog Vladi i ministru finansija ovo što je napisano u obrazloženju izmena i dopuna Zakona o akcizama, da se predloženim zakonom akcizna politika postupno i naunapred poznat način usaglašava sa zakonskim rešenjima u Crnoj Gori. Ovo posebno ističem, a ministar je nama do sada govorio ovde da mi našu akciznu i poresku politiku i sve drugezakonske akte u oblasti finansija usaglašavamo sa osnovnim zahtevima Evropske unije. Zar je moguće da jedan ministar jedno priča, a drugo radi. Mislim da se u ovom trenutku stvaraju uslovi da niko više ne može da mu poveruje u dobre namere onoga što je ovim zakonskim rešenjima i izmenama predviđeno, imajući u vidu da smo, kada je donošen ovaj zakon, govorili da so treba da bude oslobođena i kako naš narod kaže - od kada je gavran pocrneo, na so, hleb i osnovne životne namirnice nije plaćen porez, nije plaćena akciza. Imamo drugi efekat da se ovim zakonom oslobađaju vina i luksuzni proizvodi. Zaboravili ste da svaki manjak u budžetu i kroz svaku poresku politiku glavno opterećenje ide na pušače, alkoholičare i vozače. Uvek je udar na ove tri kategorije prilikom donošenja poreske politike i popunjavanja rupa u budžetu. Zaista u ovom pregledu što smo dobili, kratkom pregledu i sažetom, ništa ne razumem kada se kaže - ukida se akciza za domaće vino, so, zlato i nekoliko manjih proizvoda. Kako manjih, po čemu manjih, po obimu, po prometu, da li su cipele manji proizvod? Ako su dečije, one su opterećene porezom na promet, a ako su od krokodilske i zmijske kože ili suknja za devojčice do broja osam, onda je ona opterećena, a gospođa koja ima po par hiljada evra da kupi bugatu bundu i posle toga da štrajkuje zbog male plate, ona će biti oslobođena akcize. Da li će so pojeftiniti, neće. U prethodne dve godine ministar je prihvatio rešenja da so bude oslobođena i u 2002. i u 2003. godini. Želim da postavim pitanje ministru, niz Drinu, svaka trafika i svaka prodavnica prodaje džak šećera za 1.050 do 1.250 dinara, a pošto je kod nas u prodavnicima? Ko skida kajmak po osnovu toga? Drugo pitanje, hteo sam da ga vodim i stalno ga upozoravam da idemo na jedno mesto nadomak Beograda, na stotinak kilometara, da vidi u okrilje belog dana za vreme radnog vremena, dok nosioci pravosudnih funkcija pikaju fudbal ili igraju košarku, iz kamiona subotičke i novosadske registracije u kutijama od keksa subotičke fabrike čokolade, bombona, ne znam kako se već zove, kako se pretovaraju cigarete. A nije me poslušao da ode samo da vidi, nikakve mere ne mora da preduzima. Kakvu mi politiku suzbijanja sive ekonomije ovde sprovodimo i zaista ne mogu da prihvatim ovaj zakon, zato što se ne slažem sa njegovim osnovnim postupkom oko oslobađanja akciza na luksuzne proizvode, a u ovom trenutku se ne zna koliko će biti smanjena sredstva budžeta, rečeno je da finansijski efekti zbog ukidanja akcize na so, luksuzne proizvode i prirodna vina čak do 2010. godine, uzimajući u obzir i smanjenje sive ekonomije, neće bitno uticati na budžetske prihode. Do 2010. godine najmanje dve redovne vlade će se promeniti. To vam isto liči kao kada kažem - evo, 2010. godine sa tri kutije cigareta preći ću da pušim dve kutije, od toga jedna će biti niški "klasik 100s", a druga će biti "lord". Da li ćete da verujete da ću živeti dotle, a da li ću uopšte moći da kupujem cigarete? Zato, mislim da jedan ovakav član 6. iako nismo predložili njegovo brisanje, treba da stoji u memorandumu o budžetu i poreskoj politici u naredne dve, tri ili pet godina, a ne sada u ovom trenutku. Vi mislite da ćete večno vladati, da stvarate obaveze nekom drugom. Sledeća vlada sigurno neće biti pod uticajem duvanske mafije, verovatno pod nečijim drugim, ona će menjati akcize i poreze i usklađivati sa tim zahtevima. Mislim da je u ovom trenutku najbolje rešenje kroz memorandum o budžetu, poreskoj i akciznoj politici, možete je sprovoditi do 2010. godine i utvrđivati da bude u memorandumu, a ne u osnovnom tekstu jednog sistemskog zakona o akcizama. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović, a posle njega narodni poslanik Dušan Cvetković.
Dame i gospodo narodni poslanici, pridružujem se primedbama mojih prethodnika koje su stavili na način i sazivanje ove sednice i samog dnevnog reda za ovu sednicu. Naime, prosto je neshvatljivo da jedan zakonski predlog od 400 članova bude uvršćen u dnevni red na ovaj način da se izbegnu amandmani na taj tekst, tako da carinski zakon nema nijednog amandmana, i to nijednog narodnog poslanika, i verovatno će kao takav vrlo brzo doći ponovo u ovu salu da se menja i da se dopuni. Sporno je takođe spajanje rasprave o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i Carinskog zakona, sporno je skraćivanje rasprave o amandmanima na tri minuta i sve je to sporno, ali to je vaš cilj i želja da se što pre sve završi, da biste vi lepo išli na godišnje odmore, a kako će narodu biti posle ovih vaših zakona, ostaje da se vidi. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, samo ću kratko da kažem da ove izmene i dopune, koje su verovatno bar pete po redu od dolaska DOS-a na vlast, govore u stvari o vašoj politici od danas do sutra. Mi smo ukazivali pre dve i po godine da akcize na osnovne životne namirnice ne treba uvoditi, a vi ste tvrdoglavo to radili i sada ste se dozvali pameti da to ukidate. Što se tiče Carinskog zakona, nekoliko primedbi koje sam uspeo da izdvojim. Reći ću u ovom kratkom vremenu, kako bih ostavio vremena za moje kolege koje bi takođe trebalo da govore, naime, kada se govori o ciljevima koji se žele postići ovim zakonom, u obrazloženju stoji- da je ovaj zakon u funkciji praćenja savremenih tokova robe i kapitala, otvorene tržišne ekonomije i sledeće liberalizacije prometa robe i usluga sa jedne strane, a sa druge strane obezbeđuje zaštitu domaće proizvodnje, njen tehničko-tehnološki razvoj itd. Gospodo iz DOS-a, gospodo iz vlasti, dve i po godine ste na vlasti, a za ove dve i po godine domaća proizvodnja je uništena i nje više nema. Recite sad vi bar koji ste ovde i slušate... (Milka Marinković, sa mesta: Nemoj da mi brukaš kraj.) Molim vas da opomenete ...
Narodni poslaniče, izričem upozorenje za dobacivanje iz klupe narodnoj poslanici Marinković.
... Kakva je struktura robne razmene Srbije danas i kakvu ste zatekli? Pre nekoliko dana sam čuo podatak, vaš podatak, da je samo jedna trećina izvoza pokrivena uvozom. Da li ste zatekli baš takav odnos i da li se stanje pogoršalo od vašeg dolaska na vlast do sada i da li je tendencija pogoršanja tog odnosa između uvoza i izvoza? Sledeća stvar se odnosi na član 18. U članu 18. govori se o robi koja ne podleže plaćanju carine, pa je ovde naveden spisak od osam tačaka gde se govori o proizvodima koji ne podležu plaćanju carine. Apsurdno je da ovde nema sirovina i repromaterijala koji se ne proizvode u Srbiji, znači da oni podležu plaćanju carine, apsurdno je da nema semenskog materijala, znači da i on podleže plaćanju carine. Mislim da treba razmisliti o tome, pa na naki način, tehnički ili kako je već moguće intervenisati da se to izmeni, bar za one proizvode, a namenjeni su izvozu, da se oslobode proizvođači carine na uvoz sirovina i repromaterijala za njihovu proizvodnju bar toliko. Sledeća primedba je na član 20. Ovim članom se propisuje prestanak obaveza plaćanja uvoznih dažbina u slučaju uništenja robe dok se nalazi pod carinskim nadzorom. Moje pitanje je ko će da nadoknadi štetu koja nastane, ako dođe do uništenja robe koja je lako kvarljiva, jer radi se o prehrambenoj robi, a ako se radi o nekim proceduralnim greškama, greškama administracije za koje nije kriv vlasnik. Ovde se oslobađa samo plaćanja carinske dažbine, ali šteta njegova se nigde ne spominje. Član 35. kaže - pored carine koja se naplaćuje po stopama, a utvrđene su carinskom tarifom, carinski organi mogu naplatiti i druge uvozne dažbine, kao poreze i akcizu itd. Pitam vas, šta je sa uredbom Vlade Republike Srbije o uvozu nafte, koja je protivustavna, a na snazi je već više od dve godine, da li će se ona posle usvajanja ovog zakona ukinuti. Ta uredba je neustavna, zato što je onemogućila veliki broj, ne sve, da budemo jasni, veliki broj uvoznika, legalnih, registrovanih, ljudi koji imaju preduzeća registrovana za uvoz naftnih derivata, onemogućila im je posao i egzistenciju, odobrila je, odnosno ostavila je NIS-u tu mogućnost, ali po mojim saznanjima pored NIS-a i neki privatnici bliski Vladi uvoze naftu i derivate nafte. Znači, da li će se posle primene, odnosno usvajanja ovog zakona to izmeniti i ta uredba konačno ukinuti. Oblast, odnosno članovi 77. do 82. odnose se na rokove za robu koja se nalazi pod carinskim nadzorom. Mislim da su ovi rokovi predugi i rokovi od 45 dana itd, ipak je to predugo sa aspekta vrste robe o kojoj se radi. Na kraju, završiću, članovi 84. i 85, a govori se o uništenju robe, pa opet je sporna nadoknada štete vlasniku. To mora da se zadrži u članu 249. do 251. gde se govori o prodaji zaplenjene robe i to prodaji putem javne licitacije, ali u članu 250. stoji da se roba može i bez javne licitacije prodati, odnosno preneti bez naknade, ustupiti bez naknade državnim i drugim institucijama, a pored ostalog stoji, kao i u druge opravdane svrhe, a da ne nabrajam sve razloge koje ste naveli, stoji dalje, kao i druge opravdane svrhe. Gospodo, vi ste Mihalja Kertesa zbog sličnih stvari hapsili, ispitivali, pisali feljtone o njemu u novinama. Samo vas upozoravam da je ovaj član ostavio mogućnost zloupotrebe i vama, i da će verovatno biti i u vašem slučaju da će neko morati da odgovara sutra i zbog ovoga, da će neka druga vlast doći i ispitivaće i vaše carinske rukovodioce i pisati feljtone i o vama.
Reč ima narodni poslanik Dušan Cvetković, a posle njega narodni poslanik Petar Jojić.
Poštovana predsedavajuće, poštovane poslaničke kartice, uvažene kolege prisutni poslanici, čini mi posebno zadovoljstvo da u ime poslaničke grupe SPS - Slobodan Milošević, imam čast da govorim pred duplo većim brojem poslanika nego što je ministar imao priliku i to da progovorim nekoliko reči o izmeni zakona o akcizama. Ovu problematiku razmatramo po peti put u toku ovog mandata, a pitanje je još koliko puta ćemo se vraćati na pitanja promena akciza, s obzirom na to da sam gotovo siguran da ćemo u trenutku kada dođe do prodaje Beopetrola biti prinuđeni da raspravljamo ponovo o akcizama za naftu i naftne derivate, a siguran sam da ćemo u trenutku kada neko od velikih firmi, Koka kola, Pepsi kola, uđu u aukcijske kupovine određenih firmi u našoj zemlji, da će se ponovo raspravljati o akcizama vezanim za te bezalkoholne proizvode, kao što sam isto siguran, ako se sutradan "Nestle" pojavi u ovoj zemlji, da ćemo raspravljati i pitanje akciza vezanih za kafu. Što je najčudnije i najgore, u svemu tome što danas radimo sa promenama akciza za duvan, ne manjim i ne većim problemom smatram to što nismo raspravljali o akcizama da bi pomogli u stvari domaću industriju duvana, nego sada kada je duvanska industrija pred prodajom i kada mora da pređe u ruke velikih, mi raspravljamo o akcizama za duvan, računajući na to da moramo da obezbedimo velikim proizvođačima duvana u svetu potupni konfor u ovoj zemlji i da im obezbedimo mnogo veću zaradu nego što imaju u sopstvenim zemljama. Spreman sam, kao poslanik, da u procesu privatizacije i prihvatim taj čin. Međutim, moram reći gospodi iz ministarstva da nisam spreman da prihvatim ono što je već prihvaćeno i da ovde izigravam marionetu, u čije ime je Vlada već donela odluku i poslala je posredno potencijalnim kupcima duvanske industrije, iako ove promene akciza još nisu prošle skupštinsku proceduru. Vlada je, naime, uprkos prošlogodišnjim i ovogodišnjim zaključivanjima da će izdati i treću licencu za proizvodnju cigareta 17. juna ove godine, ipak usvojile na sednici Vlade moratorijum za izdavanje treće licence za proizvodnju cigareta i time negirala sva uveravanja i ono što je i ministar Đelić pričao kod usvajanja Zakona o duvanu. Vlada je takođe, 26. juna dala i garancije da neće biti naknadnog oporezivanja subjekata privatizacije po osnovu nedostavljenih prijava za nastale poreske obaveze. Na kraju, što je još čudnije i žalosnije, na istoj sednici od 26. juna, kolege poslanici i predsedavajući, Vlada je garantovala promenu akciznog režima u smislu povoljnijeg tretmana licencnih cigareta, a mi danas 17. ili 18. jula raspravljamo o tome. Jasno je da je Vlada, čim je pružila garancije u vezi promena akciza za cigarete, pre nego što je ovaj zakon stupio pred poslanike i ušao u skupštinsku proceduru, dokazala ko je u ovoj zemlji vlast i da je Vlada starija od Skupštine. Doduše, ne znam kako je došlo do probijanja rokova, jer je Vlada na toj sednici od 26. juna rekla da će se akcizna politika primenjivati od 1.januara 2004. godine. U predlogu koji je pred nama stoji 1.januar 2005. godine. Pitam se, nećemo li još u toku ove sednice imati intervenciju Vlade da su pogrešili, pa da unesu izmene u ovu odluku i zakon, a koji danas usvajamo, ili će nas ponovo vratiti na to da ovaj zakon treba da važi kada su u pitanju cigarete od 1.januara 2004. godine. Poštovani poslanici, poštovane poslaničke kartice, kada se zna da je glavni deo ostalih izmena u ovom zakonu o akcizama u stvari bio predmet amandmana SPS-a u gotovo svim delovima, osim kada je reč o luksuznim proizvodima, ozbiljno se postavlja pitanje, zašto su to sada predlozi Vlade, kada su tada oni bili neprihvatljivi iz mnogo razloga: da se krši i poništava transparentnost sistema; i to će izazvati lančane reakcije; i da nigde to nije u Evropi itd. Kako sada sve to i ovi razlozi ne postoji i oni danas mogu da prođu mimo toga i da se ove zakonske izmene oko akciza usvoje. Na ovakav zaključak me navodi činjenica na koju moram da podsetim i vas, kolege poslanici. Sećate se da smo prošle nedelje usvojili izmenu zakona o produženju reka za prijavljivanje imovine veće od 20 miliona dinara. Sutra ili prekosutra u štampi se pojavilo da je ministar Đelić prijavio imovinu veću od 20 miliona dinara. Ako je štampa pogrešila, izvinjavam se gospodinu ministru. Ali, čini mi se da je taj zakon promenjen upravo zbog toga da ministar i silni ministri koji se danas pominju u ovim duelima između G17 i DS treba da prijave imovinu, pa je zato za četiri meseca produžen ovaj rok. Zbog toga mislim da iza ovog što danas radimo sa akcizama nešto možda stoji i da sutradan, kada usvojimo ove akcize, stvarno ne vidimo zašto je došlo do promena ovih akciza. Međutim, ako se vratimo na obrazloženje Vlade za ukidanje akciza na luksuzne proizvode, oni će značajno suziti sivo tržište, te da će postojanje akciza na luksuzne proizvode predstavljati neefikasni fiskalni instrument, te da samo administriranje sa ovim proizvodima veoma mnogo košta i daje male efekte. Zaista je ovo objašnjenje, rekao bih, i licemerno, i maliciozno i uvredljivo za građane Srbije. Čini se da je ukidanje akciza za luksuzne proizvode jedino interes Vlade, njenih funkcionera, sloja finansijske i privredne oligarhije Srbije i uopšte vladajućih iz DOS-a, raspoređenih po silnim upravnim odborima u kojima primaju 50.000 do 60.000 dinara mesečno. Jedino ako ministar Đelić i Vlada Srbije, na osnovu ukupnog poznavanja situacije u Srbiji i društvu, nisu ubeđeni da će ovo ukidanje akciza na luksuzne proizvode biti od izuzetnog značaja za jedan milion nezaposlenih, za penzionere kojima je smanjena penzija za tri meseca za 5,6%, za studente kojima su enormno povećane i školarine i uslovi smeštaja. Ovom izmenom akciza Vlada, rekao bih, na najbolji mogući način pokazuje da zaista brine o opštem interesu građana, ali samo bogatih građana. Moji zemljaci iz "Leteksa", "Rula", poljoprivrede, baš su bili oštećeništo su zlatni i srebrni nakit, drago kamenje, proizvodi od krokodilske kože, bunde od dve do tri hiljade evra, bili opterećeni akcizama, pa im je samo to smetalo da mogu da ih kupe. Ukidanjem akciza na luksuzne proizvode, da opet ponovim, treba omogućiti vladajućima da za celu porodicu kupe, sa onim smanjenjem od 40%, cipele ili tašne od krokodilske kože, za ist pare, jer kako bi to izgledalo da mama i tata imaju, a ćerka koja studira, recimo, u Parizu i tamo se zlopati, nema krokodilsku tašnu. Treba joj, svakako, ukidanjem akciza omogućiti. Da dalje ne tugujem za ovim sirotanima i ne unosim previše patetike, pa da sličim ministru Đeliću iz onoga duela, na kraju da kažem: hvala bogu da je Vlada, najzad, posle skoro tri godine shvatila da treba da se prihvati više puta podnošen amandman SPS-a oko ukidanja akciza na prirodna i medicinska vina. Međutim, dok je Vlada bila gluva za naše predloge, mnogo toga negativnog se dogodilo i u proizvodnji grožđa i u tom delu poljoprivrede, u preradi grožđa, u proizvodnji vina, tako da je vinogradarstvo došlo na najniže grane. Čini mi se da ovako kasno ukidanje akciza, bez obzira na to što smo zdušno za to da se one bar i danas ukinu, neće mnogo pomoći našim poljoprivrednicima i našoj vinarskoj industriji. Zato mislim da će trebati mnogo godina da se ova grana vrati na svoje mesto, da zauzme mesto na izgubljenom tržištu, koje su joj zauzeli Makedonija i Crna Gora. Za ovakav potez, završavajući, moram da kažem da bi moji Leskovčani rekli: "Setila se Mara kad podnjuma".
Reč ima narodni poslanik Petar Jojić, a posle njega narodni poslanik Golub Rajić.
Dame i gospodo narodni poslanici, zbog kratkoće vremena nisam u mogućnosti da dam obrazloženje i da se izjasnim o mnogim odredbama ovog zakona. Ukratko bih rekao da je ovaj zakon veoma preopširan i da sadrži 410 članova, što apsolutno nije bilo nikakve potrebe. Od 200 članova maksimalno ovaj zakon nije trebalo više da sadrži. Uzmite samo u obzir da se o radnim odnosima ovde predviđaju norme čak u 40 članova, a mi znamo da je Zakon o radu regulisao na koji način treba da se ova oblast uredi. Drugo, mnogim podzakonskim aktima je trebalo urediti mnoge oblasti iz ovog predloga zakona. Što se tiče onih osnovnih primedbi, meni kao pravniku sa 35 godina iskustva trebalo bi da govorim o ovome bar pet sati da bih dao odgovore na sva pitanja koja se postavljaju u ovom predlogu zakona. Ali, zbog kratkoće vremena, ne mogu to ovom prilikom. Samo bih rekao nešto u vezi odredaba koje se odnose na oslobađanje fizičkih lica od uvoznih dažbina. Trebalo je poljoprivrednike pod povoljnijim uslovima ovde tretirati i poljoprivredne mašine omogućiti, pa makar i polovne, pod povoljnijim uslovima da se uvoze i da budu na neki način beneficirani u ovom vremenskom periodu. Što se tiče ovlašćenja direktora i službenika, ovde su ovlašćenja konkretno u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije i u suprotnosti sa Zakonikom o krivičnom postupku. Zakonik o krivičnom postupku ne predviđa mogućnost lišavanja slobode lica na graničnim prelazima i da ta ovlašenja spadaju u nadležnost carinskih organa, ni direktora, ni carinskih službenika. Ne predviđa ni mogućnost pretresanja prostorija, ni pretresanja lica. To je nešto što je u ovim osnovnim zakonskim propisima regulisano i to spada u isključivu nadležnost policije i suda. Što se tiče vođenja upravnog postupka, upravni postupak i u prvom i u drugom stepenu vidi se ovde da vode carinski organi. Oni sami propisuju pravila ponašanja i pravila postupka, što je opet u suprotnosti sa Ustavom i drugim zakonima. Mislim da nije predviđen ni rok u kome treba rešavati određene predmete, a poznato je da se oduzima roba, oduzimaju se automobili, tehnička roba, novac, devize itd, a da to traje godinama, da građani mogu da povrate kada im je neosnovano oduzeto. Što se tiče upravnog spora, takođe, nema roka, što bi trebalo da bude, a nema ni reči o korupciji u carini. Vama je, dame i gospodo narodni poslanici, veoma poznato da je na carini u prošlosti bilo najviše korupcije, ovde nema ni reči.
Reč ima narodni poslanik Golub Rajić, a posle njega narodna poslanica Vjerica Radeta.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, na dnevnom redu Narodne skupštine na ovom vanrednom zasedanju u objedinjenoj raspravi su Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama po hitnom postupku i Predlog carinskog zakona, sa koga je ova demokratska vlast hitnost skinula da bi sprečila poslanike da podnesu amandmane, što nije prvi put da se tako radi. To je već postala praksa. Sa Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, koji raspravljamo po hitnom postupku, ovaj parlament u ovom sazivu se sreće četvrti ili peti put. Obrazloženje njegove hitnosti je da bi predložene mere trebalo da stvore uslove za ravnopravnu borbu konkurencije domaćih proizvođača akciznih proizvoda u odnosu na proizvođače iz okruženja i da bi nedonošenje ovog zakona po hitnom postupku imalo štetne posledice po domaće proizvođače onih akciznih proizvoda za koje se predlaže ukidanje akcize. To ne stoji. Štetne posledice su odavno izazvane kod domaćih proizvođača dosadašnjom primenom Zakona o akcizama, pogotovo kod proizvođača vina. Na primer, "Krajinavino" iz Negotina je u dosta teškoj ekonomskoj situaciji i zbog toga, jer su do sada za svaki litar krajinskih vina na ime akcize u republički budžet uplaćivali po 18,00 dinara. Ako ovo bude usvojeno i akciza na vina bude ukinuta, verovatno će proizvođači sniziti cenu vina i ona će biti dostupnija građanima, a isto tako i sa cenom konkurentnija vinima iz Crne Gore, pogotovo iz Makedonije, a i drugih proizvođača vina iz okruženja. Ukidanjem akcize na so prestaje da važi jedan fiskalni instrument koji se nije ni primenjivao u poslednje dve godine. To je u redu, dok će se za uvođenje akcize plaćanja na duvanske prerađevine, danom preuzimanja poreskih markica, gde je akciza različita za domaće i uvozne, efekti tek videti, a nisam mnogo siguran da ova vlada ima mehanizme da suzbije sivo tržište, a da se budžetski prihodi za iste godine ostvare u planiranom iznosu. Socijalisti su protiv da se akcize od 20-30% oslobode luskuzni proizvodi. Po nama je nelogično da se u dosta teškoj situaciji, sa dosta lošijim punjenjem budžeta i budžetskim deficitom, Vlada odriče ovih sredstava, što je protivno politici prema kojoj poreski obveznici treba da plaćaju poreze i akcize shodno svojoj ekonomskoj moći. Nama je neshvatljivo da danas, kada veliki broj ljudi i porodica u Srbiji jedva sastavlja kraj sa krajem, vrlo često nemajući ni za hleb, kada niste prihvatili naše amandmane da se poreza na promet oslobode bebi oprema, dečija hrana, obuća i odeća, kao i udžbenici, sada predlažete da se akciza oslobode luksuzni proizvodi od zlata, srebra, kao i krzna i kože, što je apsurdno. Zašto ne bi oni koji imaju toliko para za zlatni nakit, bunde i drugi luksuz plaćali akcizu državi i na taj način punili budžet, a ne da se uvode neki drugi porezi, a ova bogata elita izuzima od toga. Pitanje je da li su za donošenje ovog zakona stvarno razlozi dalje smanjivanje obima sive ekonomije i uspostavljanje principa izvesnosti kao jednog od najvažnijih kvaliteta poreske politike. Važniji razlozi su, svakako, harmonizacija akciza sa Crnom Gorom, sa standardima Evropske unije i standardima Svetske trgovinske organizacije. Predlog carinskog zakona ste nam prosledili na nepošten način, gde nismo mogli da predložimo amandmane, a radi se o jednom vrlo obimnom i izuzetno značajnom zakonu, koji treba da zameni Carinski zakon iz 1992. godine, a da bude u skladu sa pravilima Svetske trgovinske organizacije, da bude usklađen sa carinskim propisima Evropske unije i da omogući brz i efikasan carinski postupak. Danas se više i ne krije da se zakoni pišu negde drugde. Kod nas se samo prevode, što je verovatno slučaj i sa ovim zakonom, koji sadrži 12 delova, utvrđuje nadležnost Uprave carina i drugih organa, a treba da bude ufunkciji praćenja savremenih tokova robe i kapitala, otvorene tržišne ekonomije i sve veće liberalizacije prometa robe i usluga, sa jedne, a da obezbedi zaštitu domaće proizvodnje, njen razvoj i napredak, kao i ravnopravnost svih učesnika u robnom prometu, sa druge strane. Carine idu u budžet, a uvode se kao zaštita da bi se privremeno zaštitila neka proizvodnja, dok se ona u potpunosti ne osvoji, i kasnije više nema za tim potrebe. Kada je reč o spoljnoj trgovini, ona bi trebalo da bude potpuno slobodna i da carina nema. Za zemlje koje teže ka Evropskoj uniji to je i cilj, bar kada je reč o trgovini unutar Unije. Sa drugim zemljama trgovina se reguliše članstvom u Svetskoj trgovinskoj organizaciji ili drugačije, ali je cilj isti i sada se postavlja pitanje koliko brzo težiti slobodnoj trgovini. Za privredu Srbije se često kaže da bi još više propala kada bi se ukinule sve carine prema Evropskoj uniji, zato što proizvodnja Srbije, koje danas i nema, nije konkurentna, što je ozbiljan problem i pitanje je da li je dobro koristiti carinu u te svrhe, tj. održanje i poboljšanje konkurentnosti privrede. Posmatrano na nivou cele naše privrede, nedostatak konkurentnosti se ogleda u deficitu u razmeni sa svetom. Ako se to smatra problemom, onda treba videti realnost kursa domaće valute. Da bi se videlo šta je uloga carina, uzmimo za primer neke argumente koji su izneti tokom usaglašavanja i harmonizacije carinskih sistema Srbije i Crne Gore. Kaže se da je razumljivo što Crna Gora ima niske carine, kada ništa ne proizvodi i nema šta da štiti. Srbija, kaže se, proizvodi mnogo toga, pa ima šta i da štiti. Argument za uvođenje carina je podsticaj domaće proizvodnje, pogotovo one koje nema, gde početne investicije sadrže fiksne troškove, a počeci neke nove proizvodnje nisu profitabilni. Ukoliko nema zaštite ili carine, troškovi mogu predstavljati veliki problem sa tim poslom i proizvodnja može i da ne počne. Ovde je carinska zaštita jedno od sredstava za održavanje proizvodnje u povoju, dok proizvodnju koja već postoji ne treba štititi. Ali, šta ćemo mi kada kod nas nema ni proizvodnje, a nema ni investicija? U fazi tranzicije vrlo je važna liberalizacija, ako se ima šta štititi i cariniti i ako Srbija i Crna Goraimaju za cilj da pristupe carinskoj uniji sa Evropskom unijom, što znači uklanjanje svih carina u trgovini sa Unijom, a tome teže i druge zemlje Balkana. Iz ovoga sledi da je najbolja kombinacija ubrzana liberalizacija i integracija tržišta, što će reći eliminisanje carinskih i drugih barijera i politika kursa koja vodi računa o konkurentnosti privrede ili bar održivosti njene eksterne pozicije. Danas je jasno da su sadašnji trendovi u trgovačkom bilansu i u zaduživanju neodrživi. Tu se teško šta može popraviti carinama, a i ovim carinskim zakonom uopšte, koji je urađen sa evropskim ekspertima i treba da omogući efikasno organizovanje uprave i sprovođenje postupka carinjenja.
Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta, a posle nje narodni poslanik Rajko Baralić. Vreme na raspolaganju poslaničke grupe je tri minuta.
Ovaj takozvani reformski zakon nema ni "r" od reforme, ukoliko pod reformama ne podrazumevate zaštitu najbogatijeg sloja građana i diskreciona prava carinika koja će proizvesti niz zloupotreba. Vlada kaže za ovaj zakon da je urađen u saradnji sa evropskim ekspertima, omogućava efikasno organizovanje uprave i sprovođenje postupka carinjenja. Ne vidim šta je to ovde novo u odnosu na postojeći zakon, osim što su ovaj predlog radili evropski eksperti, a ovaj postojeći zakon su radili srpski eksperti. Ne razumem zašto vi iz DOS-a stalno pokušavate da nam nešto što je već odavno poznato i priznato prikazujete kao nešto što ste vi izmislili, kao nešto novo, kao sinoć gospođa Čomić što reče da je Skupština sada postala mesto gde se odlučuje. Kao da se do sada odlučivalo u tramvaju. Kaže Vlada da je ovo ključni zakon za harmonizaciju između Srbije i Crne Gore i sa evropskim standardima. Da li je to ona harmonizacija iz Čedinog akcionog plana? Jadna je vlada i jadna je država kojoj Čeda Jovanović pravi akcioni plan u dogovoru sa aktuelnom vlašću iz Crne Gore, pa na osnovu tog akcionog plana u Crnoj Gori sada ne može da se kupi ni jedan kilogram brašna. Ova harmonizacija, vaša takozvana harmonizacija, dovešće do definitivnog raspada ove tzv. zajednice Srbija i Crna Gora. Sećate se, dame i gospodo, kada je Zabunović upadao u Carinu sa Batićevim bojovnicima, naoružanim heklerima i škorpionima, i tada je obećavao šta će on sve da uradi, koje kriminalce će da pohvata, da obelodani javnosti. Ništa od toga nije bilo, osim što su se zaista pojavile afere, ali afere u periodu dososvske vlasti. Mislim na carinske afere. Afera šećera, iz koje ste izvukli MK Komerc, i malo dete u Srbiji zna da je on glavni u toj aferi, i zbog toga je gospodin Begović preko noći nestao iz Carine. Otkrivena je afera Caneta Žapca, šverca cigareta, veze Caneta Žapca sa vrhom srpske i crnogorske vlasti. Kaže ministar Đelić da se više cigarete, švercovane cigarete, ne prodaju na ulici na kartonskim kutijama. Tačno je, sada se prodaju na drvenim gajbama i prodaju se u kioscima i prodavnicama. Neću vam govoriti koje su, jer verovatno ne znate vi, ali znaju neki ljudi iz vrha vaše vlasti, znaju gde je to moguće i u dogovoru s kim se to radi.
Reč ima narodni poslanik Rajko Baralić, poslednji prijavljeni govornik. Vreme na raspolaganju poslaničkoj grupi Socijalistička partija Srbije je dva minuta, i nakon njega vreme na raspolaganju ovlašćenim predstavnicima i predsednicima poslaničkih grupa. Za reč se javio narodni poslanik Miloš Lukić, pa narodni poslanik Srđan Petrović i narodni poslanik Zoran Krasić.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, hteo sam da mi ostane samo dva minuta. Podnosio sam amandman kad smo prvi put razgovarali o akcizama, da se ne uvodi akciza na so, zato što so u Srbiji ima simbolički značaj, ima nešto sasvim drugo u odnosu na druge artikle široke potrošnje. Tada sam iznosio argumentaciju zašto mislim da je to važno, da je važnije da nema akcize na so nego što bi bio finansijski efekat. To nije uvaženo. Imali smo formalno akcizu koja se nije primenjivala i danas formalno ukidamo nešto što nije postojalo. Dakle, to je mali kroki ovih dešavanja, u vezi sa solju. Nije sramota prihvatiti opozicionom poslaniku amandman. Imali smo priliku kada je gospođa Živodarka Dacin takođe podnosila amandman na, čini mi se, policijski pritvor. Tada ste rekli da to nije moguće prihvatiti, kad to kaže Evropska unija onda se sastanemo svi ponovo i uvažimo to sa nekoliko meseci zakašnjenja i sa znatnom političkom štetom. Nemam nameru da dalje elaboriram ovo. Nisam želeo da govorim o carinama. Hoću samo još jednom da podsetim sve uvažene koleginice i kolege treba se uvek rukovoditi argumentacijom, kada se predlažu i obrazlažu amandmani, a ne podnosiocem. Ako bismo tu stvar tako postavili, najbolje moguće radili bismo posao zbog kog smo u parlamentu. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Miloš Lukić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Stranke srpskog jedinstva. Posle njega narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslanička grupa Demokratska stranka Srbije.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, kada se govori o carinskom zakonu mi iz Stranke srpskog jedinstva imamo nekoliko vrlo principijelnih primedbi, a prva i osnovna je ta da smo ovaj zakon dobili na način kako je to učinjeno i da nije bilo mogućnosti da se na bilo koji način utiče na njegovu sadržinu. Ne postoji ni jedan jedini razlog da se to učini na ovaj način. Podsetiću vas da postoje takve društvene igre koje se zovu "tri šibice" ili "tri karte" i na tome se mnogo gubi. Ne znam da je neko u tim igrama dobio. Svako ko počne takvu igru obavezno ostane bez novca i drugih dragocenih stvari. Prema tome, predlagač još uvek ima šansu da ovaj predlog zakona povuče iz procedure i da ostavi mogućnost da se kroz jednu normalnu raspravu ovaj zakon donese u Skupštini. Možda neki od vas ne znaju, ali juče u saveznoj skupštini nije bilo kvoruma da se usvoji plan harmonizacije sa Crnom Gorom, što znači da vladajuća većina i nema neki naročito izraženi interes da se to usvoji. Pomenuću samo da su Crnogorci bili prisutni, ali da DOS nije imao ni tridesetak poslanika. Svi oni važni ljudi iz poslaničke većine su bili na svojim prečim zadacima od ovoga. Treba biti iskren i priznati da mi i ne želimo, na kraju krajeva kao i Crnogorci, da se ti odnosi stvarno harmonizuju. Harmonizovaće se oni na neki treći način. To je onaj način koji se uvek prvo preko medija sazna. Harmonizovaće se nekom direktivom sa strane. Zakon koji ima preko 400 članova, a da u Skupštini koja ima 250 poslanika ne uspe da se na njega podnese ni jedan amandman, to je nešto što mora da bude razlog da se ovaj zakon povuče iz procedure. Podsetiću još na jednu činjenicu. U saveznoj skupštini je ovakav tekst, još dok je bila SRJ, bio na dnevnom redu, vladajuća većina, ponavljam još jednom vladajuća većina je tada podnela 126 amandmana na taj zakonski tekst. Amandmani nisu bili neke sadržine koja bi trebalo da šikanira Skupštinu, da oduzima vreme, već su bili principijelno sačinjeni i ti amandmani su uglavnom poticali iz Privredne komore, od Udruženja privrednika i od onih ljudi koji se bave privredom, a ovaj zakon i te kako ih se tiče i koji ih tangira. Ima mnogo razloga i smatram da vladajuća većina može učiniti jedan napor i eventualno, na samom glasanju, pomoći da ovaj zakon ne prođe, već da uđe u redovnu proceduru. Što se tiče pravne praznine, šta će se dešavati u međuvremenu, vi znate da po Ustavnoj povelji mi, zapravo, možemo do donošenja novog zakona da primenjujemo aktuelni savezni zakon i to ništa nije toliko hitno niti toliko važno da bi se na ovaj, da tako kažem, prevaran način, donosi u Skupštini. Značaj carinskog zakona je ipak daleko iznad ovoga što se ovde događa. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe Demokratska stranka Srbije.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege, za Demokratsku stranku Srbije carinski zakon je prihvatljiv, pre svega zato što on sledi smer za koji se zalaže DSS, a to je evropska integracija, što brža evropska integracija Srbije i Crne Gore. Drugo, još važnije za ovaj današnji trenutak je očuvanje i unapređenje zajedničke države Srbija i Crna Gora. Što se tiče odnosa sa Evropskom unijom, ovaj zakon je dobar jer se postepeno kroz njega usklađujemo sa institutima koji su dati u carinskom zakonu Evropske unije, a takođe i sa nekim standardima, pre svega iz stavova Svetske trgovinske organizacije i nekim načelima Opšteg sporazuma o trgovini i carinama. Sledeći važniji aspekt ovog zakona je aspekt zajedničke države, odnosno ovaj zakon praktično sledi jednu dinamiku koja je data Beogradskim sporazumom, kasnije Ustavnom poveljom i akcionim planom. Pred nama je i studija izvodljivosti, tako da u tom smislu ovaj zakon ima neko svoje mesto. Nije dobro što vladajuća većina iz Skupštine Srbije i vladajuća većina iz Skupštine zajedničke države Srbije i Crne Gore nije iskreno zainteresovana za očuvanje zajedničke države. To se vidi iz više razloga. Aktuelno je ovo što se juče desilo, što je pomenuo kolega Lukić, to je da nije imalo dovoljne većine da se po hitnom postupku stavi carinski zakon, odnosno akcioni plan u raspravu, iako je dat po hitnom postupku, što nije dobro. Akcioni plan je mogao i ranije da bude u Skupštini zajendičke države. Takođe, nešto što je vrlo indikativno, a što nije dobro i što pokazuje da Vlada Srbije nema iskrenu želju da radi na očuvanju zajedničke države, a to je nešto što je juče napomenuo ministar Đelić. Ako se sećate, on je u toku svoje rasprave rekao da zajednička kancelarija Uprave carina Srbije i Uprave carina Crne Gore neće uskoro zaživeti. Pre toga, mi smo imali u akcionom planu jasno istaknutu želju Evropske unije da taj instrument, da ta kancelarija i institucija zaživi, jer je nama potrebno jedinstveno carinsko podurčje i zbog studije izvodljivosti koja će se u toku jeseni raditi, možda i nešto ranije, a ministar Đelić je rekao da ta kancelarija neće zaživeti. Šta to znači? Da li to znači da mi ne radimo ono što Evropska unija od nas zahteva, nešto što je sigurno interes Srbije, građana Srbije, a to je jedinstveno područje Srbije i Crne Gore. Koliko puta do sada je bilo rečida ne valja što Srbija i Crna Gora imaju odvojene carine? Činjenica je da su Beogradskim sporazumom i Ustavnom poveljom predviđena odvojena carinska područja, ali je vrlo jasno iskazana činjenica da Evropska unija sa time nije zadovoljna i vrlo je jasno iskazana želja Evropske unije da Srbija i Crna Gora imaju jedinstveno carinsko područje. Da li u ovom trenutku, kada vlast u Crnoj Gori, premijer Crne Gore ima jasnih problema zbog svoje carinske nezavisnosti, koja nije samo ugrozila odnose Srbijei Crne Gore,nego je vrlo jasno ugrozila Evropsku uniju, da li se na ovaj način, rečima ministra Đelića, iskazuje određena solidarnost Vlade Srbije sa premijerom Crne Gore. Verovatno da, ali će verovatno tu solidarnost morati zajednički da plaćaju prilikom napuštanja vlasti. Jasno je u kojoj je poziciji premijer Crne Gore, tako da je jasno kakva je njegova pozicija trenutno u odnosima sa Evropskom unijom. Demokratska stranka Srbije nema iluzije da sam carinski zakon može da reši ono što je trenutna situacija u Srbiji, a to su veliki privredni problemi, recesija, nedostatak industrijske proizvodnje. Naša privreda nije konkurentna ito je potpuno jasno. Njoj predstoji mukotrpan proces povećanja konkurentnosti,pre svega u odnosu sa zemljama u okruženju. To se već radi kroz ove sporazume koje imamo sa susednim zemljama, ali takođe moramo da se uključimo u svetske tehnološke i finansijske tokove. Ono što Vlada treba, svaka vlada, i to će sigurno nekoliko narednih vlada morati da radi, jeste sprečavanje svih onih loših posledica koje donosi globalizacija na privrede malih zemalja, pa tako i naše privrede. Sama Vlada priznaje u kakvoj je situaciji naša privreda, odnosno to implicitno priznaje vladajuća većina. Ilustrativan primer iznosi intervju predsednika Privredne komore dat "Politici" u nedelju, gde se jasno vidi da mi nemamo strategiju za izvlačenje naše privrede, strategiju za uključivanje naše privrede u svetske tokove. Najilustrativniji primer kada se govori o tome da na ovom tržištu svoje mesto nalaze proizvodi koji ne bi trebalo da budu konkurentni na ovomtržištu, s obzirom na našu proizvodnju tih istih proizvoda, a to nisu moje reči, to su reči poslanika Veselinovića, to su makedonsko i slovenačko mleko. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o akcizama, taj zakon je takođe prihvatljiv za DSS iz određenih razloga koji su slični razlozima zbog kojih prihvatamo carinski zakon, a to su harmonizacija sa CrnomGorom i naše postepeno uključivanje u pravila koja važe u Evropskoj uniji i u Svetskoj trgovinskoj organizaciji. Ono što je u ovom zakonu posebno dato to je ukidanje akciza i promena akciz za određene grupe proizvoda. Što se tiče soli, to je potpuno jasno i mislim da tu postoji konsenzus da je to trebalo i ranije uraditi. Što se tiče luksuznih roba, tu imamo stav da je dobro što se ukidaju akcize na luksuzne robe,jer verovatno da će fiskalni efekat ovog ukidanja biti veći, iako će nominalno naplaćena akciza, odnosno sama ta dažbina biti nominalno manja, ali će veći biti obuhvat luksuznih roba koje su sigurno do sada bile više na sivom nego na legalnom tržištu. Ono što je najinteresantnije, odnosno pre toga takođe imamoukidanje akcize na vino. Domaća vinarska industrija je u katastrofalnom stanju i to je takođe trebalo ranije uraditi. Ova mera će možda, ako uz nju slede neke mere vezane za određene olakšice i vezane za agrarni budžet, nadamo sepodstaknuti potpuno mrtvu vinarsku industriju i proizvodnju vina u Srbiji. Duvanska industraija, to je ono zbog čega se ovaj zakon donosi po hitnompostupku. Pošteno je od strane ministra što je priznao da je vezanoza prodaju duvanske industrije, za predstojeću privatizaciju Duvanske industrije Niš i Duvanske industrije Vranje, mada je sigurno da je to trebalo i ranije uraditi, jer takođe ni ovaj zakon nije smeo da bude urađen po hitnom postupku. Mi smo imali donošenjeZakona o duvanu, tako da je bilo dovoljno prostora da se ove akcize urede na ovakav način kako su uređene ovim zakonom i ranije. Jedan princip, koji je ovde prvi put spomenut, a koji nažalost ne važi u našoj ekonomiji, u našoj privredi, to je princip poslovne izvesnosti. Naša trenutna situacija domaćim i stranim investitorima sve drugo daje samo ne izvesnost. Pozitivno je što se ovim zakonom, bar u ovom delu duvanskog biznisa, ta izvesnost radi preko ovog način za postepeno izjednačavanje prvo diferencijacije, a onda postepeno izjednačavanje akciza za domaće i uvozne proizvode od duvana. Ono što je ipak ovu industriju izdvojilo i što taj optimizam, koji ministar Đelić donosi, vezan za prodaju duvanske industrije za naše mesto lidera na tržištu, odnosno lidera u proizvodnji duvana na tržištu jugoistočne Erope nije dobro, to je drugi princip za koji ipak moramo da se složimo da je dobar, a to je da ova industrija umire, jer njeno legalno i lagano umiranje, koje se vidi kroz ovaj zakon, ipak će sprečiti lagano, ne i legalno, umiranje njenih konzumenata, tako da moramo da vodimo i o tome računa.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Na početku rasprave, objedinjene rasprave o ovim zakonima, Srpska radikalna stranka je iznela stavove povodom Zakona o akcizama, a sada procenjujemo da je potrebno da se nešto kaže i o ovom carinskom zakonu, koji po zamisli i ideji predlagača treba da bude jedan potpuni zakon, jer reguliše materiju koja je sada prisutna u dva zakona. Otprilike ovaj zakon bi mogao da se nazove šifrom 011251396-Otpor. Znači, ukoliko danas budete glasali za ovaj predlog zakona, on bude stupio na snagu, to je njegova šifra. Po nalogu Otpora regulisano jenešto što je nekada bilo u Zakonu o carinskoj službi, a sve ovo drugo ići će na neke kasnije dorade, a što ukazuje da danas nije bilo potrebno, jer postojeći carinski zakon to reguliše. Kao što se kuća pravi od temelja, tako se i carinski zakon, zakon o carinskim tarifama donose tek pošto se usvoji zakon o spoljnotrgovinskom poslovanju. To je nešto elementarno, neka abeceda, ali ovo ima i svoj drugi dodatak. Samo u toku prošle godine Savezna skupština je dva puta raspravljala i mislim da je usvojen jedan zakon o zaduženju SRJ, kojoj je odobren kredit za modernizaciju i poboljšanje rada carinske službe. Uzete su pare. Zapadni Balkan, Balkan i sve ovo što nas okružuje je pod posebnom prismotrom Evropske unije i ide obuka kadrova. Praktično, u ovom carinskom zakonu ostaju samo one odredbe koje se odnose na funkcionisanje carinske službe. Sada se vidi zašto je Otpor morao godinu i po dana da prati, da suzbija korupciju, sada je valjda jasno zašto su carinici malo štrajkovali, više demonstrirali nego štrajkovali zbog plate. Verovatno se u tome nalazi razlog što je Beogović smenjen sa mesta direktora Savezne uprave carina, mada nije ni on bio neko bolje rešenje, obzirom da je došao nakon Zabunovića, nakon oružanog upada u carinu. Carina zaslužuje posebno mesto, carinska politika takođe zaslužuje posebno mesto, ukoliko ima nekog rezona da se carinskom politikom nešto štiti na ovom privrednom području, ali danas možemo svi da konstatujemo da nema šta da se štiti ovde. Ne može da se štiti ni proizvodnja automobila, jer gotovo da je nema. Zašto bi se štitila prehrambena industrija, ona funkciniše samo onoliko koliko je elementarno neophodno, da kažemo da nešto radi, da se nešto mrda u ovoj zemlji. Svi naši bilansi su problematični, a mi kada kažem mislim na vlast, koja predstavlja državu i narod, e ta vlast koja predstavlja državu i narod otprilike kaže da bi jedna grupa ljudi koja se sastaje povremeno da igra mali fudbal htela da igra veliki fudbal i da učestvuje na takmičenju sa "Zvezdom" i "Partizanom". Otvorili smo naše tržište kao konzervu i carinska služba treba da bude samo služba koja evidentira, doduše to i jeste njen posao, ali cela carinska politika se svodi na to evidentiranje. Nema amandmana iz prostog razloga što je nemoguće popravljati nešto što neće ni da se primenjuje. Ove odredbe o službi primenjivaće se da bi novi direktor Uprave carina mogao da zavede red neki i po svom nekom mišljenju, verovatno da pretpostavljate kakav će taj red biti i ko će u tom redu biti na prvom mestu, ali to nije tema ovog zakona. O tome će drugi organi da raspravljaju, da rešavaju. Bitno je da će carinska služba da bude možda i lepo obučena, imaće i kompjutere, ali se ništa značajnije neće promeniti u odnosu na dve i po godine koje su protekle. I zato je iluzorno da se podnose amandmani na nešto što će da se menja. Menjaće se onog momenta kada dođe do sukoba, i to ličnih interesa ljudi u aktuelnoj vlasti. E sada, neke stvari su ovde zapisane u koje niko apsolutno ne može da poveruje, čak ni onaj ko je diktirao ovo, čak ni jedan poslanik u Narodnoj skupštini neće moći kada pročita ovo da kaže - tako je i biće tako. Recimo, prelazni režim mera; Vlada se, recimo, ovako obavezuje, pa kaže - ako strana država u pogledu plaćanja carine ili u toku carinskog postupka ne postupi sa robom poreklom iz Srbije ili sa brodovima i drugim prevoznim sredstvima iz Srbije isto kao sa robom, brodovima i drugim prevoznim sredstvima drugih država, Vlada može propisati da se na uvoz robe iz odnosne države plaća dodatna carina. To je nemoguće kod nas. Da li vi možete da zamislite da Đelić predloži nešto tako? On je malopre predložio u onom prvom zakonu da se najluksuzniji proizvodi oslobode akcize, a on će pre ruku da iseče nego što bi predložio da se uvede dodatna carina da bi se navodno zaštitilo naše tržište i uvela mera reciprociteta prema drugoj državi koja diskriminiše našu robu. Sa čim mi možemo prema Evropskoj uniji, koja je to naša roba tako konkurentna, jer osim mafijaških poslova, drugo ništa nije konkurentno. Što se tiče poljoprivredne i prehrambene robe, odnosno proizvoda, strateške robe, sve je to u suficitu. Oni šećera imaju u Evropskoj uniji za narednih pet godina, ne znaju šta će da rade sa šećerom. Ove kombinacije koje su izazvale aferu, samo su mafijaške. Nemaju one veze sa bilansima, potrebama itd. U Evropskoj uniji, oni se bore za preferencijale, za stimulaciju i u kojoj će grupi biti, a ne da ostvare bilans. Dalje, u članu 396. stav 2. govori se o sezonskim stopama, pa dalje član 397 - carinski kontigenti, pa da ne ređam dalje nešto što stoji samo da bi se potrošila boja kada se štampa neki materijal. Mogli su da stave i 2.000 članova, mogli su sve preporuke i sve što je Svetska trgovinska organizacija i Rotari klub, pošto se oni hvale da drže Svetsku trgovinsku organizaciju i da sve ovo ima 2.000 članova, ništa se neće promeniti. Ovaj carinski zakon neće da zaštiti naše carinsko područje, jer mi smo prodali naše tržište. Na našem tržištu se nalaze svi osim nas. Evo vam ga "Merkator", pa gledajte ko je šta otkupio, kapitalom mafije iz Evrope hrvatski i slovenački građani otkupljuju naše fabrike, neka firma sa Islanda "Farmako" otkupila je i samo što je potpisala ugovor zaradila je nekoliko miliona evra. Kako Carinski zakon da nas štiti od toga, koji zakon može nas da zaštiti od ponašanja vlasti? Nema tog zakona. Jedan je zakon koji može da nas zaštiti, da nam povrati dostojanstvo, da nam da neku perspektivu, da nam ukaže na neku budućnost, to je zakon naroda. Dajte taj zakon naroda, neka ide na izbore, pa da čujemo kako glasi taj zakon, da promenimo ovo dok još ima vremena, jer ako dođe u glavu, a ne bude na vreme, može da bude stvarno kasno.
Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić, zamenik predsednika poslaničke grupe SNS. Da li se još neko od predsednika, zamenika predsednika ili ovlašćenih predstavnika javlja za reč? Narodni poslanik Dragoljub Stamenković nema status koji bi omogućavao obraćanje Narodnoj skupštini. Trebalo bi da konsultuje svog zamenika predsednika i poslovničke odredbe.
Poštovana gospodo narodni poslanici, osvrnuo bih se na nekoliko za mene važnih pitanja koja ovde nisu tretirana u ovoj diskusiji i u ovoj raspravi koja je vođena do sada. Prvo bih se osvrnuo u kratkim crtama na deo onoga što je u zakonu o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Kada se radi o luksuznoj robi, mislim da jedan deo domaćih proizvoda takođe treba da ima taj tretman. Radi se o našem kvalitetu, jer ovde se očigledno radi o robi iz izvoza. Šta se sada ovde omogućava? Ovde se omogućava ponovo otvaranje nekakvih fri-šopova pod bilo kojom formom, povlašćeni položaj i cena te robe na domaćem tržištu, jednostavno u određenim oblastima kao što su krzna, ta famozna krzna, a doći ćemo u situaciju da svi domaći proizvođači na tom planu, jednostavno neće imati nikakvu dobru poziciju, jer će konkurentnost njihova biti na domaćem tržištu gotovo nikakva. Svi smo ovde rekli, i iz vlasti i iz opozicije, da imamo ozbiljan problem sa uvoznim lobijem. Mislim da se ovde direktno sada omogućava da taj uvozni lobi još više zahvati tržišta, da zahvati rezervu, onu osnovnu i važnu, značajnu rezervu, deviznu i da je polako povuče napred. Mislim da se ovde definitivo radi o tome i moje upozorenje je upravo iz tih razloga, jednostavno, nemojmo više sopstvenu privredu sabijati pod zemlju ovakvim nakaradnim principima. Ovi principi imaju sistem zaštite domaće proizvodnje i domaćeg proizvođača. Kako ćemo ovu poslovnu poresku godinu i fiskalnu godinu završiti ako će nam platni bilansi i ukupan bilans, ukupan odnos razmene biti još veći, odnosno nepovoljan u našu korist. Kada je u pitanju zakon o carinama, na moju veliku žalost, zaista nisam imao mnogo vremena, obiman je i sistemski, ali bih se osvrnuo na nekoliko važnih detalja, po meni. Mi smo na jednoj od ranijih rasprava, podsetiću, razgovarali o tome šta znači provoz robe kroz Srbiju. Srbija se prostorno, saobraćajno nalazi se na mestu gde je ogroman tranzit robe, pa milijarde dolara se mesečno prevoze robe kroz Srbiju, milijarde dolara i evra. Nikakvu kontrolu nismo ustanovili nad tim načinom funkcionisanja. Imamo mekane granice prema Republici Srpskoj, prema Crnoj Gori, prema Kosovu, Makedoniji, gde važe drugi valutni sistemi i druge merne novčane jedinice. Zašto su tamo ustanovljene te novčane jedinice? Jedan od osnovnih razloga je da onaj kapital koji je finansirao tako nešto traži prostor za pranje prljavog novca. To je jedna od nepovoljnih činjenica, a niko ne može da me uveri da to nije jedan od osnovnih motiva i razloga, a ne nikakvo približavanje Evropskoj uniji ili nekakvim evropskim integracijama, već upravo oni koji su dali moraju da se nadoknade u nekom periodu. Ovaj zakon u članu 18. ponovo predviđa da roba u tranzitu plaćanju uvoznih dažbina ne podleže preko carinskog područja. Šta to znači? Znači da najavljen prolaz robe kroz Srbiju u Republiku Srpsku, ili Bosnu i Hercegovinu ili Hrvatsku ne mora završiti tamo, već će negde roba biti istovarena usput. Tu ne postoji sistem zaštite, osim dobre zakonske regulative. Kako hoćemo da uđemo u Evropsku uniju, kada ovo u Evropskoj uniji ne važi kao pravilo. Oni imaju savršenu kontrolu i provoza robe. Prosto je nemoguće, kada izlazite iz te države vraća vam se, a najpre platite, pa tek onda možete da izađete. Kada izađete, onda dobijete svoj novac nazad. Da li je moguće da mi nemamo interes da kroz ovaj fiskalni način uspostavljamo i takvu kontrolu, koja je po meni mnogo važna, a mislim da se u sivoj zoni nalazi ogromna količina robe na tržištu, a čak mislim da i domaći proizvođači na određeni način, fingirajući izvoz u neka svoja preduzeća u Republiku Srpsku, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru itd, zaustavljaju robe na području Srbije i izbegavaju plaćanje obaveza. Mislim da je ovo jedan od ozbiljnijih propusta ovog zakona i čini mi se da ćemo ovde imati značajne gubitke. Time ćemo onemogućiti i stručne službe u carinskim organima da mogu nešto ozbiljnije uraditi na ovom planu. Ovaj način lova te krijumčarene robe, gotovo je nemoguć, osim slučajnog uzorka, uzorka koji nastaje na bazi nekakve prijave nekog lica ili pronalaska robe od strane nekog savesnog građanina. Ono što hoću da kažem, a znam da u ranijem zakonu to je bio član 17, ne znam šta se dešava sa uvozom vojne opreme i naoružanja. Da li je oslobođena ili ne? Nije. Nema oslobođenja. Sam sebi postavljam pitanje, ranijim zakonskim propisima je predviđano da vojna oprema i naoružanje, uvoz u Srbiju bio je oslobođen. To je podrazumevalo i uvoz kamiona i vozila i sve druge opreme i naoružanja. Ne znam čiji je interes da mi to ne oslobodimo, jer ovde, a meni je ovo mnogo važno pitanje, a doduše vi se šalite na ovu temu, ne znam šta hoćemo sa svojom vojskom. A da li je nama uopšte neophodan taj sektor namenske proizvodnje u ovoj državi ili ćemo i to sve da otpustimo, pa da ne rade više ništa. Onda ćemo da uvozimo i da plaćamo obaveze na tako nešto. To je strateška stvar ovog zakona, jedna od strateških stvari ovog zakona i on mora u sebi da sadrži oslobođenje. Da li je neko bio lud? Da li u evropskim zakonodavstvima nema oslobođenja. U nekim ima, a u nekim nema, zavisi kako ko tretira svoju zaštitu. Mi nismo članovi ni jedne međunarodne organizacije, nismo ni perspektivno članovi ni jedne institucije koja će štititi nas po tom osnovu. Da li je moguće da neko ovo ne napiše? Valjda je to jedan od osnovnih razloga zašto smo ovako ubrzano ušli u proceduru da o tome razgovaramo, a na temu ovog zakona. Postoji niz elemenata, a važno je da smo oslobodili štampane medije, da smo oslobodili sve i svašta tamo, šta smo sve ovde oslobodili. Dobro, ovo se sve podrazumeva, to je u redu, ali ne mogu da razumem da uvoz vojne opreme i naoružanja u ovu zemlju nismo oslobodili. To je važno pitanje. Ko je uopšte razgovarao na tu temu i ko se s kim dogovorio. Nije nam Evropska unija zabranila, niti ko drugi da stavimo u svoj zakona tako nešto ili ova vladajuća većina nema potrebu tako nešto da čini. Prosto ne mogu da verujem da je ovo propust, a ne mogu da verujem ni da je slučajnost, a imam utisak da je ovo jedna od ozbiljnih namera da se jedna od strateških stvari i najvažnijih u ovoj državi još više razgrađuje. Sada ću se kratko osvrnuti na zakletvu koja je predviđena za carinike, koji treba da potpišu zakletvu kada postanu carinski službenici. Ovde je sve napisano, samo nije napisano da pošteno obavljaju svoj posao. Kaže ovako, zaklinjem se da ću poštovati Ustav Srbije i zakone, da ću savesno i odgovorno obavljati poslove carinskog službenika i da ću graditi i čuvati ugled Uprave carina. Ne piše da treba pošteno to da rade. Brojni su primeri i dokazi samovolje carinskih službenika na graničnim prelazima. Oko ovoga neko može da se šali ili ne, a mislim da je to važna reč koja je trebala da stoji u ovom delu u kome se traži moralna obaveza da zaista to obavlja pošteno. Mogao bih još mnogo toga da kažem, a ukazao sam samo na nekoliko važnih detalja koji su bitni po meni, a ispušteni. U principu, zakon je sveobuhvatan i ima svoju dubinu, ima celinu, a bez ovih detalja zaista mu fali nekoliko važnih i ključnih elemenata, ako smo ozbiljna država, ako sistemski sagledavamo sve delove i celokupnost sistema državne zajednice Srbija i Crna Gora. Po meni, element da je vojska oslobođena i vojna oprema, evo Milka završavam zbog tebe, mnogo je važan, a čini mi se da je to ovde uopšte i promaklo, možda je neko ovo namerno učinio, jer nismo bili u stanju da napišemo amandmane na ovako nešto. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za reč od predstavnika, zamenika predsednika ili predsednika poslaničkih grupa, zaključujem zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i Predlogu carinskog zakona. Nastavljamo rad po dnevnom redu. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Veroljub Arsić, Goran Cvetanović, Stevan Kesejić, Zlatan Jovanović, Milorad Mirčić, Bojan Pajtić, zajedno Marko Ćulibrk i Dragan Jovanović, zajedno Golub Rajić i Rade Bajić i zajedno Živodarka Dacin i Ljubomir Mucić. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmotren i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Zamolio bih predsedavajuću da mi obrazloži zašto predstavnik predlagača nije prihvatio moj amandman, jer mi poslanici nismo dobili mišljenje Vlade na podnete amandmane. Znači, ako već Vlada ne poštuje tu odredbu Poslovnika, nemojte da nam čitate iz tog klišea da je Vlada, odnosno predlagača odbio neki amandman.
Narodni poslaniče, pročitala sam da je predstavnik predlagača odbio amandman. Poslanici poslaničkog kluba SRS, što je vaše legitimno i legalno pravo, ne učestvuju u radu skupštinskih odbora. Kada predstavnik predlagača u toku sednice skupštinskog odbora odbije ili prihvati amandman, onda predsedavajući čita - predstavnik predlagača. Ukoliko se to dogodi na sednici Vlade, onda predsedavajući čita - Vlada je prihvatila ili odbila i dobijate izveštaj. Molila bih vas da pažljivo slušate kada čitam i koji amandman i kako je ko od nadležnih reagovao na podneti amandman.
Mislim da bi ipak, ako ova vlada poštuje Narodnu skupštinu Srbije kao najviši zakonodavni organ, trebalo da dostavi nama poslanicima svoje mišljenje, a ne samo da na sednicama odbora predstvnik predlagača odbija amandmane. Znate, do sada je bilo više slučajeva, kao što je bilo u nekim prethodnim zakonima, da nadlženi ministar nije konsultovao baš ministra Đelića i zato neki amandmani SRS-a nisu prihvaćeni. Ali, dobro, to je vaše pravo. U svom amandmanu sam tražio da se član 1. Predloga zakona menja tako da se u članu 2. postojećeg zakona oslobode tačke 5) i 7) plaćanja akcize. Konkretno, to se odnosi na so za ishranu i to je već predviđeno ovim izmenama i dopunama Zakona. Tražio sam da se još i osvežavajuća bezalkoholna pića oslobode plaćanja akcize. Predlagač je u ovom članu naveo da se i tačka 8) člana 2. oslobađa akcize. To su luksuzni proizvodi, a u luksuzne proizvode spada zlato, proizvodi od krzna i kože životinja koje nisu domaće. Isto tako, predlagač je tražio da se prirodna vina, medicinska vina i med ne oslobode plaćanja akciza. Tražio sam svojim amandmanom da se sve to briše. Još uvek mi nije jasno kako će oslobađanje akcize na zlato, koje je isključivo luksuzna roba, pomoći našim rudnicima u Boru i Majdanpeku. Isto tako, nisam dobio nikakvo objašnjenje od predstavnika predlagača, koji ni sada nije tu, zašto se oslobađaju zlato i krzno. Akciza se, kao dodatni vid oporezivanja, dodaje na robu koja je, u suštini, luksuz, odnosno predstavlja statusni i društveni položaj pojedinca. U svakom slučaju i zlato i krizno spadaju u tu grupu. Dobili smo nekakvo objašnjenje da se vina oslobađaju zato što je u programu Vlade Republike Srbije razvijanje vinogradarstva. Mislim da je takav stav predstavnika Vlade u najmanju ruku ciničan, jer više puta su poslanici SRS svojim amandmanima tražili da se, recimo, pelene za bebe oslobode plaćanja poreza na promet, hrana za odojčad da se oslobodi plaćanja poreza na promet. Valjda je u interesu ove vlade i valjda je u planu i programu ove vlade povećanje nataliteta na teritoriji Republike Srbije. Svi ti amandmani od strane predlagača, odnosno Ministarstva finansija i ekonomije, uvek su bili odbijani. Sada nam se uvodi jedan vid poreskog oslobođenja kroz akcize na robu koja apsolutno nema nikakve veze ni sa poljoprivredom, ni sa natalitetom, ni sa životnim standardom građana Republike Srbije. (Predsedavajuća: Tri minuta.) Kad me već opominjete za vreme, smatram da vreme nisam prekoračio. Jeste Skupština donela odluku da se za raspravu u pojedinostima vreme ograniči na tri minuta, međutim, zajedno sa tom odlukom je doneta i odluka da se radi do 20,00 sati. Juče je predsednik Narodne skupštine prekršio tu odluku nastavio je raspravu do 20,12 časova.
Četiri minuta. Narodni poslaniče, zahvaljujem vam se i upozoravam na potrebu poštovanja Poslovnika. Hvala vam. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Onaj deo amandmana koji se odnosi na so za ljudsku ishranu ne treba posebno obrazlagati, pošto je posle dve godine Vlada shvatila da to ne treba da bude predmet oporezivanja. Samo bih ukazao na drugi deo ovog amandmana poslaničke grupe SRS, koji se odnosi na osvežavajuća bezalkoholna pića. Ranije je bio problem kako da se obezbede sredstva za budžet i jedan od izvora je bila taksa koja se plaćala za osvežavajuća bezalkoholna pića, a opravdanje za uvođenje te takse je bilo u činjenici, pored toga što nedostaju sredstva u budžetu, da nije bila tako masovna potrošnja, a da se radi o proizvodu koji je i tehnički podoban za oporezivanje i za jednu kvalitetniju kontrolu. U međuvremenu su se stvari bitno promenile, mada su naznake za promenama postojale još pre 30-40 godina. Mi svakodneveno, ali uporno idemo ka situaciji kada ćemo sve količine pijaće vode da obezbeđujemo u prodavnicama, a ne na slavinama u svojim kućama. To je, očigledno, neminovnost. Problem vode je globalni i na njega se ukazuje 50 godina, maltene. Doći ćemo u situaciju da akcizom oporezujemo nešto što je egzistencijalna potreba čoveka. To bi isto bilo kao da akcizu uvodimo na majčino mleko, na hleb, na vazduh. Verovatno naš amandman neće da se usvoji zbog budžetskog deficita i potrebe da se i preko ovog proizvoda obezbede sredstva. Ali, ukoliko do kraja svog mandata planirate da menjate Zakon o akcizama, imajte u vidu i ovu činjenicu: uz sve rizike koji postoje, veliki broj proizvođača, srećom i domaćih proizvođača te robe, i veliki broj privatnika, pitanje je pod kojim uslovima oni rade i kakvi su njihovi proizvodi, vodite računa, iskoristite, ako menjate ovo, prvu sledeću priliku da ovo, što će sigurno za koju godinu biti majčino mleko, oslobodite akciza.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Ćulibrk i Dragan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li u ime podnosilaca amandmana želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Ćulibrk.
Poštovani narodni poslanici, u ime Socijalističke partije Srbije predložio sam da se u članu 1. Predloga zakona briše slovo "i" i broj "8", da se ne ukida akciza na luksuznu robu. Smatramo da objašnjenje koje je predlagač zakona stavio da to neće mnogo oštetiti budžet i da su troškovi mnogo veći, samo govori o organima koji treba da uberu tu akcizu. To su, pre svega, carinski i poreski organi, i ako oni nisu u mogućnosti da to urade, treba da poboljšaju rad svojih organa ili da ih smene, a ne da ukidaju jedan tako značajan izvor prihoda. Za državu kao što je naša, koja se nalazi u tranziciji, negde oko 10 do 15% ljudi ima veliko bogatstvo, 85% ljudi je dosta siromašno. Smatramo da ovih 10 - 15% ljudi ima potrebu da kupuje tu luksuznu opremu i to vidimo po tome što sve pešačke zone, svi centri sa lokalima su uglavnom prepuni te robe. Ima kupaca za tu robu, dok ovih ostalih 85% se uglavnom snabdeva na rasprodaji i na buvljim pijacama. Da je to tačno, vidimo da je najluksuznija roba, najskuplja putovanja su odmah rasprodati i nema dovoljno mesta za sve koji su zainteresovani. To je, nažalost, situacija da tih 5% ima mnogo para i da postoji potreba za tom robom. Ovo smatramo još jednom pobedom uvoznog lobija, koji želi da se oslobađanjem akciza dobije još jedan deo tržišta na kome će da troši teško zarađene devize. Zato predlažemo da se ne ukida akciza na luksuznu robu.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Jovan Todorović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da zaista poslanička većina treba dobro da razmisli o ovom amandmanu i prihvati ga. Uzmite, recimo, i obrazloženje gospodina Đelića koji je rekao da ubiranje akciza na luksuznu robu otprilike i nije izdašan prihod sa stanovišta republičkog budžeta. Tu i jeste pravi problem. Kolega Ćulibrk je rekao da najmanji broj ljudi može i da priušti sebi tu robu koju nazivamo luksuznom, i zato nema smisla oslobađanje od obaveze plaćanja akcize. Čini mi se da je gospodin Đelić takođe rekao da je optimista u pogledu eventualnog pokretanja proizvodnje u Majdanpeku i Boru, računajući s tim da ako zlato bude oslobođeno akcize, da će to sada da bude neki impuls za proizvodnju. Ali, slaba je vajda od tog dela. Mislim da taj optimizam koji on iskazuje kroz obrazloženje jednostavno ne stoji, a da nema nikakvih razloga da posebno sada privilegujemo one koji će iz viška svojih prihoda, po osnovu zarada ili po bilo kom drugom osnovu, imati mogućnost da kupe i luksuzne proizvode, te da time uskratimo neke druge obaveze koje se iz republičkog budžeta po ovom osnovu mogu ipak isfinansirati. Ništa nije logičnije nego prihvatiti ovaj amandman. Ne gubi se mnogo, a dobija se u onom delu koji treba da predstavlja neki mali izadatak iz republičkog budžeta, ali onome ko će koristiti ta sredstva značiće puno.
Da li još neko od ovlašćeniih učesnika želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Goran Cvetanović i zajedno narodni poslanici Golub Rajić i Rade Bajić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč. Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, obrazloženje za donošenje ovog zakona kaže da su razlozi za hitnost postupka pre svega da bi se što pre primenila predložena rešenja, kao i da bi nedonošenje zakona po hitnom postupku imalo štetne posledice po domaće proizvođače onih akciznih proizvoda za koje se predlaže ukidanje akcize, a da finansijski efekti zbog ukidanja akciza na so, luksuzne proizvode i prirodna vina neće bitno uticati na budžetske prihode. Pre nepunih dve godine sam uporno ovde pokušavao da gospodina Čedomira Jovanovića ubedim kakva je sve uloga soli u psihičkom i u fizičkom stanju svakog živog bića i da zaista ova akciza, koja je u to vreme doneta da se plaća dva dinara po kilogramu soli, neće finansijski mnogo da poboljša budžet Republike Srbije. Njemu je malo teže bilo u to vreme da shvati, ali evo posle dve godine ipak i predstavnici predlagača ovog zakona su shvatili, iako su još u ono vreme srpski radikali predlagali da ne treba da se uvede akciza za so, pa su to sada i uradili. U samom amandmanu na član 2. Srpske radikalne stranke je dato da se faktički u članu 8. brišu stavovi od 2 do 6. Pre svega, ostaje prvi stav, a to je da osnovicu za obračun akcize čine jedinice mere litar, kilogram, komad, paklica itd. Sve ovo ostalo od stava 2. do stava 6. vi ste predložili da se briše, što apsolutno mislim da nije primereno, pre svega kada se radi o proizvodima koji podležu plaćanju akciza nijedna mera opreza nije suvišna. Obračunata i naplaćena akciza na određenu grupu i vrstu proizvoda u značajnoj meri povećava budžetske prihode, pa je razumljiv razlog što tu oblast treba detaljno u zakonu objasniti. Ne sme biti nejasnoća na koje se proizvode naplaćuje akciza, šta čini osnovu za naplatu akcize, kako se ona obračunava i naplaćuje? Naravno da treba biti oprezan i umeren i u drugom pravcu. Na koje proizvode naplaćivati akcizu, a na koje ne naplaćivati, kao što je primer soli. Dosadašnje rešenje je bolje, jer je detaljnije objašnjena oblast naplate i obračuna akcize. Rešenje koje je do sada bilo sužava prostor za zloupotrebu i detaljno reguliše način obračuna osnovice za akcizu. Prosto je neverovatno da ono što ste pre dve godine doneli kao kvalitet i bolje rešenje nego što je ranije bilo, vi ste sada ukinuli, a ono što smo mi predlagali pre dve godine, vi ste posle dužeg vremenskog perioda shvatili.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Rade Bajić, u ime podnosilaca amandmana, pa narodni poslanik Zoran Krasić.
Poštovana gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, zajedno sa kolegom Golubom Rajićem, u ime Socijalističke partije Srbije, podneo sam amandman na član 2. tako da se taj član briše. Naime, član 2. zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama odnosi se na član 8. prethodnog zakona. U tom članu 2. se kaže da se brišu odredbe od stava 2. do stava 6. u članu 8. Ovo je vezano za prethodni amandman. Smatramo da oslobađati od akciza robu luksuzne proizvodnje je zaista neprihvatljivo, iz razloga što danas, kao što ste čuli, između 80 i 90% ljudi samo preživljava, odnosno jedva stiže da prehrani porodicu, a onih 10 ili 15% koji mogu da odvoje da kupe bundu od pet hiljada maraka, odnosno eura, ili da kupe proizvode od zlata i srebra, koji isto tako prevazilaze kupovnu moć ogromnog broja stanovništva, treba da plate tu akcizu. Iako smo već rekli kod donošenja da je budžet nategnut, da mnogi koji zavise od budžetskih stavki ne mogu da dobiju sredstva koja su im planirana, onda zaista nema nijednog opravdanog razloga da se na robu luksuzne proizvodnje ukine akciza. To je još jedan dokaz da poslanici Socijalističke partije Srbije, a moram priznati i ostali poslanici, kada podnose amandman ne idu na to da skupljaju političke poene, već zaista idu na to da poprave zakon koliko se to može popraviti amandmanima, a sve u cilju da građanima to bude podnošljivije. Kada smo predlagali da se ukine akciza na so, taj amandman nije prihvaćen. Kad smo predlagali da porez na promet ne ide kad su u pitanju dečiji proizvodi, dečija hrana, dečija obuća, školski pribor, na sva usta pričamo kako nam je natalitet mali, kako vlada bela kuga, mi se oglušimo o amandmane poslanika opozicionih stranaka, da bi možda u nekoj izmeni i dopuni, posle šest meseci ili godinu dana prihvatili. Nekoliko puta sam rekao da nije trebalo uopšte donositi izmene i dopune zakona da smo prihvatili amandmane opozicije. Iz ovog razloga ponavljam i mislim da ćete svi vi koji slušate ovde upamtiti kad bude dan za glasanje - zaista, i to smo nakaradno doneli, da posle rada od 10-15 dana ili manje, utvrđujemo dan za glasanje kad ne zna ni onaj ko podnese amandman na koji je član podneo - nadam seda ćete ovo prihvatiti i mislim da je Vlada to trebalo da prihvati, da u ovom trenutku nema nikakvih uslova da se oslobode luksuzni proizvodi akciza. Smatram da ste zaista opravdano podneli ovaj amandman, da je ne samo u korist građana, već i u korist budžeta i onih korisnika koji su naslonjeni na budžet. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe Srpska radikalna stranka.
Naš amandman na član 2. Predloga zakona je pravno-logička posledica prvog amandmana, kojim smo tražili da i dalje ostane obaveza plaćanja akcize za luksuzne proizvode. Uvažavajući sve probleme na tržištu i evidentiranje, praćenje tog prometa, naplate itd, smatramo da ne postoji proizvod na kome se bolje oslikava materijalno stanje i ekonomska snaga pojedinca. Onaj ko kupuje bunde, on ima. Pošto ima, treba više da da. Još uvek smo, praktično, na terenu oporezivanja krajnje potrošnje i to ima tu logiku, kada pređemo na oporezivanje na osnovu dodate vrednosti, onda su neka druga pravila, ali kad su u pitanju luksuzni proizvodi, verovatno ne toliko suprotna pravila od ovih postojećih. Član 8. u stavovima od 2. pa do kraja reguliše utvrđivanje osnovice za plaćanje akcize kad su u pitanju luksuzni proizvodi. Mi praktično predlažemo da to i dalje ostane, jer treba da se plaća akciza za ove proizvode, jer ne samo vrednošću, nego i činjenicom da mali broj građana kupuje te proizvode, oni na taj način manifestuju svoju ekonomsku snagu i imaju obavezu da učestvuju u finansiranju države i svih službi i funkcija koje država ispunjava. Ako se ne usvoji ovaj amandman, onda je jasna poruka koju šalje Narodna skupština građanima. Poruka je - možemo da uvedemo akcizu i ako dobijete rešenje da platite porez, možemo da uvedemo akcizu i za sve drugo, ali za luksuzne proizvode ne, jer treba da se sačuva neki lobi, interesi nekog lobija, a taj lobi očigledno ne vodi računa ni o budžetu ove države, ni o privredi i građanima ove zemlje. Ne mogu da verujem. Da li ima neka zemlja u kojoj se na takav način oslobađa bilo kakve obaveze prema državi promet luksuznih proizvoda? Većina država u prometu luksuznih proizvoda, cigareta i nafte, gotovo zadovoljava 90% potreba svoje budžetske potrošnje.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Prelazimo na član 3. na koji je amandman podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč. Reč ima narodni poslanik Stevan Kesejić.
Poslanička grupa Srpske radikalne stranke podnela je amandman na član 3. Predloga izmena i dopuna Zakona o akcizama, iz razloga što je ovde očigledno u koliziji ono što ministar za finansije govori i onoga što radi putem predloga svojih zakona. Naime, govori se o zaštiti vinogradske proizvodnje, odnosno proizvodnje vina, a u isto vreme, ovim članom, koji se odnosi na član 12. Zakona o akcizama, ukida akcize na vina, medicinska vina i medovine. Piše ovde nešto "prieodnih" vina, verovatno je mislio prirodna vina, neka francuska reč, nisam mogao dobro da pročitam, ali verovatno misli na prirodna vina. Iz tih razloga smatramo da je to jedan direktan udar na vinarsku industriju, posebno na naše plodno fruškogorje koje proizvodi kvalitetna i dobra prirodna vina, čime će uticati na to da fruškogorski vinogradi moraju obezbediti sebi jednu zaštitu. Kakvu zaštitu oni mogu da urade? Oni ne mogu da štrajkuju jer su preokupirani svojim poslovima. Evo kako. Mislim, kao što bostandžije stavljaju strašila da bi sačuvali lubenice, tako će i fruškogorski vinogradari morati u svoje vinograde da postave bilbordove sa Dinkićem i onda će verovatno ministar Đelić morati da beži što dalje od tih vinogradara. Mislim da jedino na taj način mogu da zaštite svoja imanja i proizvodnju od koje zavisi jedan veliki broj građana koji žive u Vojvodini, i ne samo u Vojvodini. Na taj način ćemo mi srpski radikali, upozoravajući vinogradare šta im se sprema, upozoriti i druge građane da ministar Đelić nema nameru da skine poreze na osnovne životne namirnice, pa ni na one najnužnije koje se tiču odojčadi, beba, hrana za odojčad koja se ne proizvodi u našoj državi, a za njih nisu skinute akcize. Dakle, ta briga Vlade Republike Srbije o piću, verovatno će na kraju da se pokaže takvom da će Vlada na kraju sama morati to i da popije.
Da li se još neko javlja za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslanička grupa Srpska radikalna stranka.
Ako je ovo jedna od mera kojom se želi postići rezultat, da se zaštiti naša vinogradarska proizvodnja i proizvodnja vina, onda moram da kažem da je ovo pogrešna mera. Činjenica je da smo mi od nekadašnjih 25.000 hektara plantaža spali na, pretpostavljam, 5.000 hektara, da nije zaustavljen trend krčenja tih naših vinograda, da je to jedna nestabilna proizvodnja, pogotovo ako nema trajnih ulaganja, a sve naše vinarije su opterećene nedostatkom obrtnih sredstava i drugim problemima sa kojima su suočeni i drugi učesnici u privrednom životu u Srbiji. Ako neko misli da oslobađanjem plaćanja akciza za prirodno vino može da se pomogne, grdno se vara. To je mera kojom se ne pomaže. Ali Vlada ima druge mere, a to su mere carinske politike kojima može da štiti naše tržište i naše proizvođače. Međutim, naša vlada ne koristi te mere nego koristi ovu da bi pokazalada ispunjava ranije preuzetu obavezu koja se tiče pre svega proizvođača vina iz Makedonije. Opet smo suočeni sa problemom što naša Vlada ne zna šta je prioritet i šta je interes ovog narodai ove države. Verovatno da nećemo uspeti sa ovim amandmanom, ali je potrebno da se kaže da svi oni koji glasaju znaju za šta glasaju. Ne glasaju za Fruškogorski biser. To je istina ito je naša realnost. Tržište je otvoreno kao jedna konzerva i svako može da upada i kako koji lobi izboksuje koju povoljniju situaciju sa ljudima pri vlasti dobija satisfakciju i potvrdu baš u predlozima zakona. Neko dogovarao, a vi glasate. Ko će biti kriv za sunovrat naše industrije vina? Verovatno Narodna skupština.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Na član 5. amandmane,u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zlatan Jovanović i zajedno narodni poslanici Živodarka Dacin i Ljubomir Mucić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Član 5, na koji sam podneo amandman, odnosi se na član 16. osnovnog zakona. Članom 5. ovog predloga predviđenoje brisanje člana 16. osnovnog zakona, a član 16. osnovnog zakona odnosi se na luksuzne proizvode. Članom 16. je rečeno da se na luksuzne proizvode plaća akciza po stopama, pa su ovde navedeni pod tačkom 1) luksuzni proizvodi svih vrsta, od srebra, zlata i drugih plemenitih metala; pod tačkom 2) - drago kamenje, prirodno drago kamenje, prirodni biseri i svi proizvodi od prirodnog dragog kamenja i bisera i pod tačkom 3) - koža reptilija i proizvodi izrađeni od te kože. Već je dosta rečeno o ovome. Radi se o luksuznim proizvodima koji su stvar prestiža, koje sebi može da priušti mali broj građana, a koji nisu bitni za 90% stanovništva Srbije koje ne može da preživi i jedva sastavlja kraj sa krajem. Ostaje samo pitanje šta je cilj predlagača kada je predložio ukidanje akcize na ove proizvode. Da li je cilj da onih nekoliko procenata građana, koji mogu ovo sebi da priušte, dobiju to po još nižim cenama ili je cilj da strani proizvođači, koji plasiraju ove proizvode na naše tržište, povećaju promet ovde, jer smanjenjem akciza verovatno će cene ovih proizvoda pasti.
Reč ima narodna poslanica Živodarka Dacin, u ime grupe podnosilaca amandmana.
Poštovana potpredsednice, poštovane kolege narodni poslanici, u ime poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije kolega Ljubomir Mucić i ja smo podneli amandman na član 5. sa predlogom da se briše. Mislim da je ovde bilozaista puno opravdanja i razloga da nije trebalo uzeti ovo po hitnom postupku, a naročito što se radi o ukidanju 20% akcize na zlato, prirodno drago kamenje, prirodne bisere i naravno proizvode od istih i 30% akcize na kože od reptilija i prirodnog krzna. Znate, čini se ovako kada dolaze raznorazni zakonski projekti u skupštinsku proceduru da zapravo Vlada Republike Srbije nema strategiju nekog sinhronog delovanja. Prosto sa jedne strane, od strane pojedinih ministara i članov Vlade, postoji jedna priča koju apsolutno pozdravljam, a na toj priči upravo radi tim za upravljanje projektom strategije za smanjenje siromaštva i vrlo bih volela da ovde donosimozakone koji će zapravo naše stanovništvo učiniti manje siromašnim, nego ove zakone gde zapravo mi štedimo ne znam koga. Da li to znači da ukidanjem ovih 20% akciza će doći do pojeftinjenja ovih proizvoda, a i ako dođe to ne znači ništa. Postavlja se pitanje da li ova Vlada Republike Srbije radi u interesu 99% stanovništva, kome nije ni na kraj pameti da razmišlja, jer je u nemogućnosti da kupuje zlato, dragulje, krznai ostale stvari ili o svega jednom procentu populacije, koju želi na ovaj način da zaštiti. Znate, mnogo bih bila srećnija da ovako ne moramo da pričamo, da je zbilja DOS održao svoja predizborna obećanja i da jeu ove tri godine svog delovanja podigao standard življenja stanovništva u Srbiji i da recimo dame Srbije mogu da razmišljaju i da žive kaoElizabeta Tejlor, pa da se bave kolekcijom recimo nakita od prirodnog dragog kamenja i bisera. Nažalost, to vreme je mnogo daleko od nas i trebalo bi malo realnije da gledamo stvarnosti u oči. Učinimo nešto da smanjimo siromaštvo u Srbiji, da podignemo standard življenja, a ne da dangubimo sa donošenjem zakona o ukidanju akciza luksuzne robe. Sa ovim bi zaista javnost trebalo da bude upoznata i predlažem vladajućoj većini, koaliciji DOS, danapravi anketu među građanimai pita - koliko ste srećni zbog togai koliko utiče na vaš porodični budžet činjenica što je za 20 i 30% smanjena kupovina luksuznih proizvoda.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Ako se ne usvoje amandmani Srpske radikalne stranke, koji se odnose na luksuzne proizvode, onda treba da se kaže šta će to u praksi da znači kada usvojite ovaj predlog zakona. To će da znači da po nekoj logici maloprodajna cena luksuznih proizvoda trebalo bi da padne za 20 do 30%. Moguće je da se to desi, a verovatno ono što sledi to je da svi oni koji se bave proizvodnjom i prometom ove robe neće imati više niti straha, niti potrebe da iznose po jedan ili dva proizvoda, da bude u rafu, nego da slobodno iznesu količine za koje smatraju da su dovoljne, jer praktično neće biti u mogućnosti da naprave bilo šta što nije u skladu sa zakonom. Ovo je praktično legalizacija onoga što su do sada radili na crno. Ukoliko ostane ista i cena, onda znači da se država odrekla svog prihoda i omogućila malom broju proizvođača ovih proizvoda, a velikom broju prometnika i uvoznika ovih proizvoda, da debelo zarade. To su dve alternative. Kao što vidite, i u jednoj i u drugoj alternativi nema poreskog obveznika, građanina Srbije, prosečnog građanina Srbije. Nema ničega što može biti interes niti budžeta, niti privrede, a čiji je interes valjda znate.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Sledeći amandman je po sadržaju predlog da seposle člana 5. doda novi član 6. Narodni poslanik Bojan Pajtić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 5. doda novi član 6. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić.
Prvo, imam jednu principijelnu primedbu proceduralnog karaktera. Juče ste gospodo sa 40 poslanika ostvarivali kvorum od 84. Hajde da zanemarimo to, to vam je već prešlo u naviku, sa 116 imate 126, ali juče je predsednik Skupštine napravio presedan, suprotno odluci Skupštine, većini ove skupštine, dozvolio je ministru da nastavi svoje izlaganje posle 20,00 časova.
Narodni poslaniče, molim da se držite odredaba Poslovnika Narodne skupštine i da izlažete sadržaj vašeg amandmana. Izvolite. (Mikrofon je isključen poslaniku za govornicom.) Zahvaljujem, izvolite.
Ne morate se vi meni zahvaljivati, morate razmišljati da će proći jednog dana te funkcije, da ćete se vratiti među normalne ljude i da ćete snositi odgovornost, ne vi ...
Narodni poslaniče, upozoravam vas na poštovanje Poslovnika Narodne skupštine i vašu obavezu da kao podnosilac amandmana u tri minuta govorite o sadržaju amandmana.
Dobro, amandman SRS odnosi se na član 6. gde ministar obrazlažući akcize na cigarete reče da je ovo revolucionarno rešenje, te da će od 1. januara 2005. godine do 31. decembra 2006. godine akcize biti u visini za cigarete koje su proizvedene u zemlji jedan dinar, a one koje su uvezene 10 dinara. Pogledajte u čemu je revolucionarna promena. Nakon privatizacije DIN i DIV nema ili gotovo neće biti cigareta koje su iz inostranstva. Sve cigarete će biti proizvedene u ovoj zemlji, zato što kupovinom DIN-a najverovatnije će Filip Moris, BAT ili Rovinj proizvoditi svoje cigarete, pa zbog toga mi srpski radikali reagujemo ovde amandmanom. Nije toliko dobro rešenje, kako je to i ministar primetio, da se po klasama cigareta određuju akcize, ali nije dobro iz jednog razloga, zato što je to prepušteno Ministarstvu poljoprivrede, zato što je to tačnije rečeno prepušteno pojedincu da odlučuje, pa smo bili suočeni sa činjenicom da ono što nisu novine, a kupuje se na trafikama, bude treća kategorija u klasama cigareta, smanjen porez, a za razliku poreza koji bi davao "Fast" ili vlasnik "Fasta" finansirane su pojedine političke organizacije ili precizno govoreći pojedinci. To ne mora da bude razlog da se kao nov aršin uzme da akcize za cigarete koje su proizvedene u zemlji od januara 2005. godine budu jedan dinar. Može i dalje da ostane po klasi cigareta. Na taj način se štiti i naša domaća industrija, odnosno tačnije rečeno proizvođači duvana, jer gospodo, ako ministar ne zna, bar većina u ovoj skupštini zna da kvalitet duvana koji se seje u Srbiji ne odgovara kvalitetu cigareta koje proizvodi Filip Moris, BAT ili Rovinj. Što se tiče rada DIN-a, kako to ministar pun patetike reče, u tri smene rade, pa nije to zasluga ove vlade, najmanja je to zasluga Božidara Đelića. To je samo skidanje sankcija, jer 90% komponenti koje koristi DIN se uvozi, a kod nas znaju se tačno firme preko kojih se uvoze te komponente. Zahvalan sam što ste mi u ova tri minuta dozvolili da kažem.
Da li se još neko javlja za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Kada bi svrha i cilj ugradnje člana 40a i 40b bilo povećanje cene naših fabrika koje su u postupku privatizacije, a u tom postupku učestvuju stranci, onda bi nešto moglo da se prihvati od toga. Međutim, svrha i cilj nije to. Ova garancija koja se pruža izmenom ovog zakona je kratkotrajna, biće poprilično skupa, nekoliko pojedinaca će uzeti poprilično sredstava, biće odgovorna Narodna skupština, jer je pokušala da arbitrira u sukobu nekoliko multinacionalnih kompanija koje se bave proizvodnjom i distribucijom cigareta. U svim varijantama napravićete grešku zato što taj rivalitet kompanija skupo košta Evropsku uniju, godišnje oko četiri milijarde dolara. Trenutno se vodi postupak u Njujorku protiv najvećih svetskih proizvođača cigareta koji sedište imaju u Njujorku, a nezakonite poslove rade preko svojih dilera na pet različitih destinacija. Jedna od tih je naš prostor. Otkup naših fabrika uz garancije o kojima sam vam juče pričao samo će da pomami još veće interesovanje, jer ovu oblast ova vlada niti može niti želi principijelno da reši. Svi standardi će biti poremećeni. Prošli put sam vas upozorio, sada ću samo da vam ponovim, kada bude počeo da se primenjuje ovaj zakon, odnosno ove izmene i dopune u narednih nekoliko meseci, ili pola godine, biće puno novinskih članaka o tome ko je koliko uzeo, a onda nemojte da se čudite kakve će posledice da budu, jer oni sa zapada mnogo više cene svoje pare nego bilo koga od nas.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Pajtić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, kako predstavnik predlagača ministar Božidar Đelić nije prisutan da po članu 138. da završnu reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima, a kako smo obavili pretres Predloga zakona i u načelu i u pojedinotima, Narodna skupština će danas, u Danu za glasanje, odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG CARINSKOG ZAKONA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje je na Predlog zakona podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom i Zakonodavnog odbora. Kako je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres u okviru koga je razmatran i Predlog carinskog zakona, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 408. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 410. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Kako smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, a predstavnik predlagača ministar finansija i ekonomije Božidar Đelić nije tu da po članu 138. da završnu reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima, a kako smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, s obzirom da je Narodna skupština time obavila raspravu o svim tačkama dnevnog reda Dvanaestog vanrednog zasedanja u 2003. godini, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O FINANSIRANjU POLITIČKIH STRANAKA (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o finansiranju političkih stranaka, u načelu. Za 97, protiv 11, nije glasalo 27, od 135 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je, pisanim putem, narodni poslanik Bratislav Janačković povukao amandmane na članove 1, 2, 4. i amandman na poglavlje 4. Konstatujem da su sledeći amandmani, koje su prihvatili Odbor za finansije i predstavnik predlagača na sednici Odbora, a za koje Zakonodavni odbor smatra da su pravno mogući, postali sastavni deo Predloga zakona, i to: amandman narodnog poslanika Branislava Vakića na član 2, amandmani Odbora za finansije na članove 5, 6. i 20. i amandmani narodnog poslanika Leile Ruždić-Trifunović na članove 5. i 14. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 3. podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za dva, protiv 102, nije glasalo 26, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 3. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović, Miloš Lukić i Jelena Maslovara-Ralević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 100, nije glasalo 40, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4. podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 100, uzdržanih dvoje, nije glasalo 44, od 146 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4. podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za pet, protiv 94, nije glasalo 47, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 28, protiv 92, uzdržan jedan, nije glasalo 29, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4. podneo narodni poslanik Joca Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za šest, protiv 102, nije glasalo 40, od 148 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5. podneo narodni poslanik Zeldžo Hurić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za pet, protiv 92, uzdržan jedan, nije glasalo 52, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 27, protiv 91, nije glasalo 34, od 152 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 96, nije glasao 61, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5. podneo narodni poslanik Branko Ružić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 9, protiv 100, nije glasao 51, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5, sa ispravkom, podneo narodni poslanik Bratoljub Janačković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za tri, protiv 97, nije glasalo 58, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podnela narodni poslanik Živodarka Dacin. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 12, protiv 97, uzdržan jedan, nije glasalo 48, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Bratoljub Janačković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 15, protiv 82, nije glasao 61, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Vradimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 37, protiv 100, nije glasalo 22, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Srđa Popović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za pet, protiv 94, nije glasalo 60, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za dva, protiv 102, nije glasalo 57, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 8. podneo narodni poslanik Dragan Ljubojević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nije bilo, protiv 94, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 67, od 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 8. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović i drugi. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za dva, protiv 97, uzdržan jedan, nije glasao 61, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 10. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 37, protiv 94, nije glasalo 32, od 163 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 10. podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za tri, protiv 93, nije glasalo 66, od 162 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 11. podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 94, nije glasalo 67, od 161 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 11. podneo narodni poslanik Đura Lazić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za sedam, protiv 100, nije glasalo 54, od 161 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 12. podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 96, nije glasalo 63, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 13. podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za jedan, protiv 96, nije glasao 61, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 14. podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 101, nije glasalo 58, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 15. zajedno podneli narodni poslanici Hranislav Perić i Dragan Todorović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za tri, protiv 92, nije glasalo 64, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 16. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 37, protiv 93, nije glasalo 30, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 16. podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za četiri, protiv 98, nije glasalo 57, od 159 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 17. podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 98, nije glasalo 60, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su, u istovetnom tekstu, na član 18. podneli narodni poslanici Vitomir Plužarević i Jovan Todorović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za osam, protiv 99, nije glasalo 53, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 18. zajedno podneli narodni poslanici Petar Petrović i drugi. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Protiv 97, nije glasalo 62, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 18. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Za 33, protiv 97, nije glasalo 28, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 19. podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Za jedan, protiv 103, nije glasalo 54, od 158 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 20. podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Protiv 95, nije glasalo 64, od 159 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 20. podneo narodni poslanik Vladimir Dobrosavljević. Za 40, protiv 97, nije glasalo 23, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 22. podneo narodni poslanik Dragan Pavlović. Za četiri, protiv 101, uzdržan jedan, nije glasalo 54, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 22. podneo narodni poslanik Sreten Mitrović. Za dva, protiv 101, nije glasalo 57, od 160 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 23. podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Protiv 101, uzdržan jedan, nije glasalo 57, od 159 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su, u istovetnom tekstu, na član 24. zajedno podneli narodni poslanici Rajko Baralić i Joca Arsić i narodni poslanik Vjerica Radeta. Protiv 103, nije glasalo 55, od 158 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 25. podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Protiv 99, nije glasalo 58, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o finansiranju političkih stranaka, u celini. Za 150, nije glasalo devet, od 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog zakona o finansiranju političkih stranaka. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O NARODNOJ BANCI SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Narodnoj banci Srbije, u načelu i molim narodne poslanike da se izjasne. Za 110, protiv 38, nije glasalo 10, od 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o Narodnoj banci Srbije, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu, a pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Tomislava Panajotovića na članove 4, 14, 38, 39, 43, 71, 78, 80. i 93, amandmani koje su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Milojević, Aleksandar Vatović, Olgica Kirćanski, Dragan Milentijević i Meho Omerović na članove 28. i 39, amandman, sa ispravkom, narodnog poslanika Srđe Popovića na član 25, amandman Odbora za finansije na član 25, amandman koji su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Dragan Čolić i zajedno narodni poslanici Marko Ćulibrk i Dušan Cvetković na član 73, amandman koji su zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković na član 93. i amandman koji je podneo narodni poslanik Bojan Pajtić na član 99. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 1. podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Protiv 107, nije glasao 51, od 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 2. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Protiv 103, nije glasalo 53, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 2. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 97, nije glasalo 52, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 3. podneo narodni poslanik Branislav Vakić. Protiv 102, nije glasalo 54, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 3. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za deset, protiv 104, nije glasalo 42, od 156 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 4. podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Protiv 107, nije glasalo 49, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 4. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 102, nije glasalo 48, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 4. zajedno podneli narodni poslanici Golub Rajić i Đura Lazić. Protiv 101, uzdržan jedan, nije glasalo 55, od 157 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podneo narodni poslanik Teodora Vlahović. Za 21, protiv 82, uzdržana dva, nije glasalo 52, od 157 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 9. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 5, protiv 102, nije glasalo 50, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 10. podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Protiv 100, nije glasalo 56, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 11. podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Protiv 103, nije glasalo 53, od 156 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 12. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 100, nije glasalo 51, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji se po sadržaju odnosi na nadnaslov i na član 13, a zajedno su ga podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 102, nije glasalo 49, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 13. zajedno podneli narodni poslanici Živodarka Dacin i Rade Bajić. Protiv 98, nije glasalo 56, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 14. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 97, nije glasalo 51, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 14. podneo narodni poslanik Petar Jojić. Protiv 101, nije glasalo 53, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 14. zajedno podneli narodni poslanici Ljubomir Mucić i Đura Lazić. Protiv 89, nije glasalo 64, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 15. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 90, uzdržan jedan, nije glasalo 56, od 153 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 15. podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Protiv 96, nije glasalo 58, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman na nadnaslov i na član 16. koji su zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 98, nije glasalo 51, od 155 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 16. zajedno podneli narodni poslanici Nataša Milojević, Aleksandar Vatović, Olgica Kirćanski, Dragan Milentijević i Meho Omerović. Za 46, protiv 86, nije glasalo 25, od 157 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 16. podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Za tri, protiv 97, nije glasalo 58, od 158 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 16. zajedno podneli narodni poslanici Živodarka Dacin i Velimir Živojinović. Protiv 98, uzdržan jedan, nije glasalo 57, od 156 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 17. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za 6, protiv 95, uzdržan jedan, nije glasalo 52, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 19. zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić i Rajko Baralić. Protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 51, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 20. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za šest, protiv 95, nije glasalo 53, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 20. zajedno podneli narodni poslanici Đura Lazić i Ljubiša Maravić. Protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 50, od 153 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su zajedno podneli narodni poslanici Joca Arsić i Milan Janković, a koji je po sadržaju predlog za izmene članova 22, 28, 29, 31. i 93. Za tri, protiv 99, uzdržan jedan, nije glasalo 51, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 22. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 101, nije glasalo 46, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 23. podneo narodni poslanik Toma Bušetić. Protiv 99, nije glasalo 54, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 24. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za pet, protiv 97, nije glasalo 51, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 25. zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić i Miloš Nešović. Protiv 98, nije glasalo 55, od 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 26. zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović i Živodarka Dacin. Protiv 99, nije glasalo 54, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 28. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 98, nije glasalo 47, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 29. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 90, uzdržan jedan, nije glasalo 54, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 30. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 97, nije glasalo 47, od 151 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 30. podneo narodni poslanik Nebojša Jović. Protiv 91, nije glasalo 61, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 31. podneo narodni poslanik Dragan Ljubojević. Protiv 101, nije glasalo 51, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 32. podneo narodni poslanik Dragan Pavlović. Protiv 101, uzdržan jedan, nije glasalo 49, od 151 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 33. zajedno podneli narodni poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za šest, protiv 96, nije glasalo 49, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 33. zajedno podneli narodni poslanici Rade Bajić i Živanko Radovančev. Protiv 101, nije glasalo 50, od 151 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 39. zajedno podneli narodni poslanici Ljubomir Mucić i Dušan Cvetković. Protiv 102, nije glasalo 48, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 39. podnela narodna poslanica Vjerica Radeta. Protiv 97, uzdržan jedan, nije glasao 51, od 149 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 43. zajedno podneli narodna poslanici Ljubomir Mucić i Rade Bajić. Za jedan, protiv 97, nisu glasala 52, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 43. podneo narodna poslanik Milovan Radovanović. Protiv 101, uzdržanih nema, nije glasalo 50, od 151 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 43. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 102, uzdržana dva, nisu glasala 42, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 44. podneo narodna poslanik Dragoljub Stamenković. Protiv 106, nije glasalo 46, od 152 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 44. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za osam, protiv 103, uzdržan jedan, nije glasao 41, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 48. zajedno podneli narodna poslanici Jovan Todorović i Tomislav Marković. Protiv 103, nije glasalo 50, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 50. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za devet, protiv 97, uzdržna dva, nije glasalo 45, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 53. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za osam, protiv 99, uzdržana dva, nisu glasala 44, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 53. podneo narodna poslanik Goran Cvetanović. Protiv 103, nije glasalo 50, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 65. podneo narodna poslanik Dragan Tomić. Za pet, protiv 97, uzdržan jedan, nije glasao 51, od 154 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 71. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za osam, protiv 101, nije glasalo 45, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 71. zajedno podneli narodna poslanici Radojko Petrić i Joca Arsić. Protiv 101, nisu glasala 52, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 78. zajedno podneli narodna poslanici Joca Arsić i Tomislav Marković. Za jedan, protiv 102, nije glasalo 50, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 81. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 103, uzdržan jedan, nisu glasala 42, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 90. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Protiv 100, nisu glasala 53, od 153 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 90. zajedno podneli narodna poslanici Dragan Todorović i Hranislav Perić. Protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 50, od 153 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 91. zajedno podneli narodna poslanici Zoran D. Nikolić i Milan Stanković. Za sedam, protiv 102, nisu glasala 43, od 152 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 91. zajedno podneli narodna poslanici Marko Ćulibrk i Milan Janković. Protiv 106, nije glasalo 48, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 92. zajedno podneli narodna poslanici Hranislav Perić i Sreten Mitrović. Protiv 101, nisu glasala 53, od 154 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Narodnoj banci Srbije, u celini. Za 108, protiv 34, nije glasalo 13, od 155 poslanika. Narodna skupština je, većinom glasova, usvojila Predlog zakona o Narodnoj banci Srbije, u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BANKAMA I DRUGIM FINANSIJSKIM ORGANIZACIJAMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bankama i drugim finansijskim organizacijama, u načelu. Za 113, protiv 23, nije glasalo 15, od 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podnela narodna poslanica Vjerica Radeta. Protiv 99, nije glasao 51, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 7. zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, i Golub Rajić. Za dva, protiv 104, nije glasalo 44, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bankama i drugim finansijskim organizacijama, u celini. Za 109, protiv dvoje, nije glasalo 37, od 148 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona, u celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u načelu. Za 134, nije glasalo 14, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Bojana Pajtića, da se posle člana 5. doda novi član 6. i na član 6. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 1. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Protiv 104, nije glasalo 44, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 1. zajedno podneli narodni poslanici Marko Ćulibrk i Dragan Jovanović. Protiv 99, nije glasalo 50, od 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 2. podneli narodni poslanici Goran Cvetanović i zajedno narodni poslanici Golub Rajić i Rade Bajić. Protiv 107, nije glasao 41, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 3. podneo narodni poslanik Stegvan Kesejić. Protiv 102, nije glasalo 45, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su, u istovetnom tekstu, na član 5. podneli narodni poslanik Zlatan Jovanović i zajedno narodni poslanici Živodarka Dacin i Ljubomir Mucić. Protiv 105, nije glasao 41, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Protiv 108, uzdržan jedan, nije glasalo 38, od 147 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u celini. Za 138, nije glasalo 10, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG CARINSKOG ZAKONA Pošto smo obavili pretres u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog carinskog zakona, u načelu. Za 136, nije glasalo 12, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani Vlade Republike Srbije, na članove 408. i 410. Predloga zakona. Pošto su to bili jedini podneti amandmani, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog carinskog zakona, u celini. Za 139, nije glasalo 11, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog carinskog zakona u celini. Pošto smo obavili razmatranje svih tačaka dnevnog reda i odlučivanje o njima, zaključujem sednicu Dvanaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Hvala na saradnji i prijatno.