Godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas zālēs! Sāksim Saeimas 2020. gada 2. aprīļa otro ārkārtas sēdi. Godātie kolēģi! Desmit deputāti – Krišjānis Feldmans, Gatis Eglītis, Linda Ozola, Juris Rancāns, Sandis Riekstiņš un citi – ierosina saīsināt runas laiku arī 2020. gada 2. aprīļa otrajā sēdē... otrajā ārkārtas sēdē izskatāmajiem jautājumiem. Runājot pirmo reizi – trīs minūtes, runājot otro reizi – viena minūte. Vai deputātiem ir iebildumi? (Dep. A. Gobzems: “Jā!”) Tātad deputātiem ir iebildumi. Mums par to būs jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai Saeimas 2020. gada 2. aprīļa otrajā ārkārtas sēdē izskatāmajiem jautājumiem tiktu noteikts runas laiks: pirmo reizi – trīs minūtes, otro reizi – viena minūte! Lūdzu, balsojam! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par debašu laika saīsināšanu, nosakot trīs minūtes, runājot pirmo reizi, vienu minūti, runājot otro reizi. Par – 61, pret –15, atturas – nav.
Paldies. Līdz ar to lēmums pieņemts. Darba kārtībā – lēmuma projekts “Par Aivara Geidāna 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas “KPV LV” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā – deputāte Janīna Kursīte-Pakule.
Priekšsēdētāja! Cienījamās deputātes! Godājamie deputāti! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija šī gada 2. aprīļa sēdē izskatīja Jāņa Vitenberga iesniegumu par 13. Saeimas deputāta mandāta nolikšanu uz ministra amata pienākumu pildīšanas laiku. Nākamais kandidāts no partijas “KPV LV” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ir Aivars Geidāns, kurš ir piekritis uzņemties Saeimas deputāta amata pienākumus uz laiku. Komisija aicina atbalstīt lēmuma projektu “Par Aivara Geidāna 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas “KPV LV” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”. Lūdzu atbalstīt.
Paldies. Aicinu Aivaru Geidānu dot zvērestu... svinīgo solījumu.
Labdien! Es, Aivars Geidāns, uzņemoties Saeimas deputāta amata pienākumus, Latvijas tautas priekšā zvēru būt uzticīgs Latvijai, stiprināt tās suverenitāti un latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu, aizstāvēt Latviju kā neatkarīgu un demokrātisku valsti, savus pienākumus pildīt godprātīgi un pēc labākās apziņas. Es apņemos ievērot Latvijas Satversmi un likumus.
Paldies. Aicinu parakstīt svinīgo solījumu. Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Aivara Geidāna 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas “KPV LV” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par lēmuma projektu “Par Aivara Geidāna 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas “KPV LV” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”: par – 84, pret un atturas – nav.
Paldies. Lēmums pieņemts. Apsveicam Saeimas deputātu Aivaru Geidānu! Aicinām piedalīties Saeimas sēdē. (Aplausi.) Godātie kolēģi! Turpināsim darbu. Darba kārtībā – Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Reiznieces-Ozolas, Auguļa, Daudzes, Krauzes, Valaiņa, Kučinska un citu iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Mēs ar pārējiem kolēģiem no opozīcijas esam sagatavojuši šo likumprojektu, kas paredz atjaunot iepriekšējo kārtību bezdarba pabalstu jomā, tas ir, atjaunot gan deviņu mēnešu periodu, gan arī to, ka pirmos trīs mēnešus tiek piešķirts bezdarba pabalsts 100 procentu apmērā, otros trīs – 75 procentu apmērā un trešos trīs – 50 procentu apmērā. Kādēļ mēs to darām? Es domāju, ka ir diezgan skaidrs – pērn, kad budžeta paketē bezdarbnieku pabalsta apjoms tika samazināts, tas tika argumentēts ar faktu, ka darba tirgū trūkst darbaroku. Lai motivētu bezdarbā esošus cilvēkus ātrāk atgriezties darba tirgū, šis atbalsts tika samazināts. Ekonomiskā situācija tobrīd bija vēl ar pozitīvu tendenci. Šobrīd mēs redzam, ka katru dienu ir informācija par desmitiem, pat simtiem vienlaikus atlaistiem cilvēkiem, kuriem nākamajos mēnešos būs jādzīvo no bezdarbnieku pabalstiem. Un īpaši šajā situācijā, visticamāk, viņiem arī nav perspektīvas tuvākajā laikā iegūt kādus citus ienākumu veidus, respektīvi, atrast darbu. Līdz ar to krīzes situācijā bezdarbnieku pabalstiem jābūt garākiem. Nu, vismaz tikpat lieliem, kādi tie bija pirms šī gada budžeta likumprojektu paketes pieņemšanas. Aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu, nodot komisijai un tad steidzamības kārtībā arī to pieņemt, īpaši tādēļ, ka mēs šobrīd attiecinām šos grozījumus uz cilvēkiem, kuri ir atlaisti krīzes situācijā. Ja pēc tam mēs redzam, ka ekonomiskā situācija uzlabojas, protams, atgriezties pie spēkā esošā regulējuma.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? (Starpsauciens: “Balsot!”) Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””: par – 29, pret – 49, atturas – 5.
Paldies. Līdz ar to likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ločmeles-Luņovas, Cileviča, Rubika, Švecovas un Kabanova iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi (Starpsauciens: “Balsot!”) pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju”” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums likumā “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju””: par – 29, pret – 55, atturas – nav.
Paldies. Līdz ar to likumprojekts komisijai nav nodots. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātei Regīnai Ločmelei-Luņovai, kura vēlas runāt par procedūru.
Labdien, godājamie kolēģi! Es biju pieteikusies runāt pie šī likumprojekta. Es esmu iesniedzēja. Tehniskas kļūdas dēļ šis vārds man netika... tāda iespēja man netika dota. Mēs te redzam, uz ekrāna bija parādījies ieraksts, ka es esmu runātāja pie šī likumprojekta, bet tad, kad jau tika pieteikts balsojums. Lai notiktu balsojums pēc sirdsapziņas un labākās apziņas, pie šī likumprojekta tomēr man vajadzēja izteikties, lai paskaidrotu deputātiem, par ko ir piedāvātie grozījumi... par ko jūs tikko nobalsojāt un noraidījāt šo likumprojektu. Proti, šis likumprojekts ir par ļoti sāpīgu problēmu, par piespiedu nomu, kas...
Ločmeles-Luņovas kundze, jūs pieteicāties runāt par procedūru. Es ļoti cienu deputātu vēlmi izteikties un debatēt, bet mēs vienojāmies par runas pieteikšanas un debašu kārtību. Katram deputātam vakar tika aizsūtīts informatīvais materiāls. Šodien jūs to saņēmāt vēlreiz, un tur teikts: “Deputāts, kurš vēlas izteikties par iesniegtajiem likumprojektiem, no sava Saeimas e‑pasta uz konkrēto norādīto e-pastu saeimas.sede@saeima.lv nosūta informāciju, norādot, vai viņš runās “par” vai “pret” konkrēto likumprojektu.” Savukārt debatēm piesakās pie apspriežamā jautājuma, aizpildot zaļās lapiņas. Mēs, nu, ļoti rūpīgi izstrādājām šo kārtību. Tātad par likumprojektu... Es atgādināšu vēlreiz... Par likumprojektu nodošanu komisijām mēs piesakāmies runāt “par” vai “pret”, no sava e-pasta sūtot ziņu uz e-pastu saeimas.sede@saeima.lv. Par to mēs vakar vienojāmies... un šodien vēlreiz. Lūdzu, turēsimies pie šīs kārtības! Par procedūru, lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Gobzemam.
Mūrnieces kundze, es gribētu mazliet aizstāvēt Regīnu Ločmeles‑Luņovas kundzi, jo es esmu piemērs. Jūs tikko teicāt, ka nosūtījāt visiem deputātiem attiecīgus paziņojumus, kā notiks sēde. Personīgi es, ja es šorīt nebūtu piegājis pie jums... Man nebija nekas ne atsūtīts, ne tamlīdzīgi, ne e-pastā varēja ieiet, neko... Viss. Tās tehniskās problēmas objektīvi arī jums kā sēdes vadītājai būtu jāņem vērā un tomēr būtu jāieklausās arī opozīcijas deputātos. Jo tehniski es personīgi kā deputāts neredzēju nevienu jūsu parakstītu dokumentu...
Paldies. Paldies, Gobzema kungs, par jūsu viedokli. Es teikšu vēlreiz: savos Saeimas e-pastos var ieiet, izmantojot gan Saeimas datoru, gan savu mobilo telefonu... Tad visas šīs tehniskās problēmas ir... atrisināmas arī šodien no rīta. (Starpsaucieni.) Arī šorīt vēlreiz deputāti tika informēti par pieteikšanās kārtību. Kolēģi, nu, mums ir ārkārtas situācija valstī, un arī parlaments strādā ārkārtas situācijā. Mums ir mazliet savādākas procedūras, lai mēs varētu iespējami ātri, iespējami raiti un iespējami pilnvērtīgi turpināt Saeimas sēdi. Tātad paldies. Par procedūru esam runājuši. Tālāk. Turpināsim izskatīt darba kārtību. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Stepaņenko, Reiznieces-Ozolas, Šmita, Liepiņas, Auguļa, Vucāna, Kučinska, Krauzes un Gobzema iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Jūlija Stepaņenko.
Labdien, godātie kolēģi! Mūsu priekšlikums ir noteikt nevis par pienākumu un tikai vienu reizi uz ne vairāk kā trim mēnešiem pagarināt šo ārkārtas stāvokli, bet, līdzīgi kā tas (kā mēs redzam) notiek arī citās valstīs, noteikt iespēju pagarināt šo ārkārtas stāvokli vairākas reizes, pārskatāmā nākotnē plānojot visus darbus pēc to, teiksim... pēc tiem notikumiem, kas ir šobrīd redzami. Tāpēc, ņemot vērā to, ka arī sabiedrībā bija manāms ļoti liels satraukums par šī ārkārtas stāvokļa pagarināšanu uzreiz uz trim mēnešiem, mēs rosinām šajā likumprojektā noteikt to, ka nav pienākums tikai vienu reizi noteikt šo pagarinājumu, bet gan ir iespēja vairākas reizes lemt par ārkārtas stāvokļa pagarinājumu, lai pēc iespējas mazinātu negatīvo efektu uz tautsaimniecību. Tāpēc mēs lūdzam godātos kolēģus atbalstīt šo likumprojektu.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Ne no vienas zāles es nedzirdu iebildumus. Tātad iebildumu nav. Jā, mums tehniskie darbinieki ziņo, ka iebildumu nav ne no vienas zāles. Likumprojekts tiek nodots Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Paldies. Darba kārtībā – “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Lēmuma projekts “Par Saeimas deputātes Evas Mārtužas ievēlēšanu Sociālo un darba lietu komisijā”. Vai kāds no deputātiem vēlas debatēt? Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas deputātes Evas Mārtužas ievēlēšanu Sociālo un darba lietu komisijā”! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par lēmuma projektu “Par Saeimas deputātes Evas Mārtužas ievēlēšanu Sociālo un darba lietu komisijā”: par – 86, pret un atturas – nav.
Paldies. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par deputāta Ralfa Nemiro ievēlēšanu Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā”. Vai deputāti vēlas debatēt? Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par deputāta Ralfa Nemiro ievēlēšanu Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā”! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par lēmuma projektu “Par deputāta Ralfa Nemiro ievēlēšanu Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā”: par – 86, pret un atturas – nav.
Paldies. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā – likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā – deputāts Mārtiņš Bondars.
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šodien izskatīja likumprojektu “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” un lūdza to nodot Saeimai izskatīšanai pirmajā lasījumā, bet pirms tam, protams, atbalstīja steidzamību. Paldies.
Vai Gatis Eglītis vēlas runāt par steidzamību? Tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” atzīšanu par steidzamu: par – 87, pret un atturas – nav.
Paldies. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts. Vai deputāti vēlas debatēt par likumprojektu? (Starpsauciens: “Tur bija pieteicies...”) Bija debatēs, jā, bet pazuda sistēmā, līdz ar to es vaicāju: vai deputāti vēlas debatēt? Sākam debates. Vārds deputātam Gatim Eglītim.
Jā, paldies. Es biju plānojis sniegt grozījumus uz otro lasījumu, kas dotu iespēju daudz lielāku daļu no uzkrātā pensiju kapitāla ieguldīt Latvijas ekonomikā, bet, nu, ņemot vērā šodienas darba apstākļus, es to nedarīšu. Bet es izskaidrošu, kas ir problēma ar šo likumu kopumā. Tātad mēs šodien Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā jau dzirdējām, ka lielākā daļa pensiju fondu šogad strādās ar lieliem zaudējumiem – no 2 līdz pat 20 procentiem. Tas nozīmē, ka jau tagad Latvijas pensiju kapitāls ir zaudējis vairākus simtus miljonu eiro, teiksim, no lielajām svārstībām biržā, ja... pasaules biržās. Tā ir būtībā pensionāru, nu, mūsu kopējā zaudētā nauda. Tie mani grozījumi paredzēja to, ka arvien lielāku daļu no pensiju kapitāla varētu ieguldīt Latvijas tātad... aktīvos – vai tie ir Latvijas meži, lauksaimniecības zeme, nekustamie īpašumi un tā tālāk, līdzīgi kā tas ir Skandināvijā. Tāpēc es aicinātu tiešām Labklājības ministriju, Finanšu ministriju, Finanšu un kapitāla tirgus komisiju ļoti steidzami strādāt pie šādiem grozījumiem, lai mēs redzam, ka šī pensiju nauda nevis aizplūst uz kaut kādām ārvalstu biržām, kur tā tiek zaudēta, bet lai tā tiešām tiek ieguldīta Latvijas ekonomikā. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. (Dep. A. Gobzema starpsauciens.) Tas saistīts ar šo konkrēto likumprojektu?
Tas ar visiem, jā. Es piefiksēju, Mūrnieces kundze, – ziņotāja nebija par likumprojektu vispār. Principā pirms katra likumprojekta... ir jābūt ziņotājam, kurš ziņo...
Gobzema kungs, es jums ieteiktu uzmanīgi sekot līdzi sēdes gaitai un nenodarboties ar blakuslietām, tad jūs būtu dzirdējis, kā Bondara kungs noziņoja par šo likumprojektu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā”: par – 86, pret un atturas – nav.
Paldies. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Mārtiņam Bondaram, lai varētu ziņot par termiņu priekšlikumu iesniegšanai un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Šo Ministru kabineta mazo grozījumu likumā izskatījām Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un lūdzam likumprojektu tagad izskatīt un atbalstīt otrajā lasījumā – bez skatīšanas komisijā vēl vienu reizi. Paldies.
Vai kādam no deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta atbalstīšanu bez otrreizējas izskatīšanas atbildīgajā komisijā? Vai nenāk no citām zālēm iebildumi? Kolēģi, es pieņemu, ka iebildumu nav. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” otrajā lasījumā (steidzamības kārtā): par – 86, pret un atturas – nav.
Paldies. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā – deputāts Andris Skride.
Cienījamā Mūrnieces kundze! Godātie kolēģi deputāti! Šodien digitālā Sociālo un darba lietu komisijas sēdē izskatījām likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Un konkrēti. Deputātu grupa ir iesniegusi šādu priekšlikumu: “Ja vecāku pabalsta piešķiršanas periods beidzas laikā, kad valsts teritorijā ir izsludināta ārkārtējā situācija, un vecākam ārkārtējās situācijas radīto apstākļu dēļ nav iespējams atgriezties darbā, tad vecāku pabalsta izmaksu turpina visu ārkārtējās situācijas laiku un vienu kalendāra mēnesi pēc ārkārtējās situācijas beigām.” Komisijā diskutējām vēl... arī jau sākām diskusijas par dažiem ierobežojumiem... respektīvi, ka tā summa būtu jāierobežo līdz 700 eiro. Komisijā lēmām, ka likumprojekts ir jāatzīst par steidzamu. Komisijas vārdā lūdzu likumprojektu atzīt par steidzamu.
Paldies. Vai deputāte Stepaņenko vēlas runāt par steidzamību? Ieslēdziet mikrofonu deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Nē. Es vēlos runāt par likumprojektu.
Debatēs, ja? Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””: par – 87, pret un atturas – nav.
Paldies. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu. Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Protams, atbalstot pašu likumprojektu, es vēlos vērst visu kolēģu uzmanību uz to, ka 20. martā Saeimas Sociālo un darba lietu komisijai tika nodots līdzīga rakstura likumprojekts, kas runā tieši par grūtnieču aizsardzību šajā periodā. Un vēršu uzmanību uz to, ka joprojām grūtnieces strādā dažādos darbos, kuri var šobrīd tikt atzīti par bīstamiem saistībā ar šo infekciju. Tāpēc es aicināšu – arī manu kolēģu vārdā! – Skrides kungu nekavējoties izskatīt arī likumprojektu “Grozījumi Darba likumā”, lai nodrošinātu nepieciešamo aizsardzību grūtniecēm, kuras šobrīd vēl strādā arī publiskajā sektorā un pakļauj sevi briesmām. Jāņem vērā, ka šīs infekcijas ietekme uz grūtniecību vēl līdz galam nav izpētīta. Es aicinu kolēģus un īpaši Skrides kungu par to aizdomāties. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Anitai Muižniecei.
Paldies. Es tomēr nevēlos debatēt.
Jūs nevēlaties debatēt? Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams Skrides kungam?
Jā. Komisija pirmajā lasījumā vienbalsīgi atbalstīja šo likumprojektu. Un aicinu Saeimu atbalstīt to. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu! Balsu skaitītāju vārdā – Rihards Kols.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” pirmajā lasījumā: par – 88, pret un atturas – nav.
Paldies. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Rihardam Kolam, lai noteiktu termiņu priekšlikumu iesniegšanai un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē. (Starpsauciens.) Piedošanu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Andrim Skridem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam – 15 minūtes. Un izskatīšana Saeimas sēdē – šodien, 2. aprīlī.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš – līdz pulksten 16.05. Un izskatīšana Saeimas sēdē – šodien, šā gada 2. aprīlī. Paldies. Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā – deputāts Juris Rancāns.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 2. aprīļa sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Likumprojekts paredz paaugstināt naudas sodu par administratīvajiem pārkāpumiem par epidemioloģisko prasību neievērošanu un par informācijas nesniegšanu inficēšanās gadījumā. Tāpat likumprojekts paredz noteikt administratīvo atbildību par atteikšanos veikt pārbaudi alkohola koncentrācijas noteikšanai, ja pārbaude tiek veikta, izmantojot portatīvo mērierīci. Likums stāsies spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Ņemot vērā esošo situāciju, komisija lūdz šo likumprojektu atzīt par steidzamu.
Paldies. Dombravas kungs, vai par steidzamību runāsiet? Ieslēdziet mikrofonu deputātam Jānim Dombravam.
Nē, runāšu debatēs.
Nē? Tātad runāsiet debatēs. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” noteikšanu par steidzamu: par – 85, pret un atturas – nav.
Paldies. Līdz ar to likumprojekts par steidzamu ir atzīts. Godātie kolēģi! Pirms mēs uzsākam debates, deputāti Jurašs, Feldmans, Muižniece, Ozola un Znotiņš lūdz turpināt šā gada 2. aprīļa otro Saeimas ārkārtas sēdi bez pārtraukuma līdz visu darba kārtības jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? Arī no citām Saeimas zālēm nav informācijas, ka deputātiem būtu iebildumi. Līdz ar to Saeimas sēde tiks turpināta bez pārtraukuma. Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātie kolēģi! Saprotu, ka atsevišķu kliedzošu gadījumu dēļ ir nepieciešams ieviest daudz stingrākas soda sankcijas, bet... Mums ir jādomā arī par sociālajām problēmām, kuras šobrīd ir izveidojušās. Dažam pašizolācija nozīmē to, ka viņam nebūs naudas, ar ko apmaksāt īri (tas nozīmē, ka cilvēks var nonākt uz ielas!) vai arī veikt kredītmaksājumus. Un tāpēc ir ļoti nozīmīgi, ka tiek radīts vai nu kompensācijas mehānisms, vai kāds cits mehānisms, lai cilvēkiem, kuri ir saslimuši vai iekļauti šajā piespiedu karantīnā, būtu iespējas vismaz daļēji segt īres maksājumus un kredītmaksājumus, pirms mēs ieviešam ļoti stingras soda sankcijas. Citam šīs jaunās normas radīs lieku, nevajadzīgu stresu. Piemēram, likumā būs noteikts, ka... piemēram, ja cilvēks nesniegs informāciju, ka ir bijis kontaktā ar inficētu personu, viņš varēs saņemt sodu – līdz pat 2000 eiro. Vai veikala darbinieks varēs likt roku uz sirds un apliecināt, ka kāds pircējs nav bijis inficēts? Vai policijas darbinieks, kurš ik dienu patrulē uz ielām, pie kura nāk citi cilvēki klāt, varēs apliecināt, ka viņš nav bijis kontaktā ar inficētu personu? Es domāju, ka daudzu profesiju gadījumā tā būs neiespējamā misija. Vienlaikus šiem apzinīgajiem darbiniekiem draudēs līdz pat 2000 eiro liels naudas sods. Dažam varbūt tas būs mazāks, citam – lielāks... ja tiks lemts par šādu sodu piemērošanu. Uzskatu, ka šos grozījumus, iespējams, vajag, bet tos vajadzētu virzīt brīdī, kad ir sakārtota sociālā puse saistībā ar šo jautājumu.
Paldies. Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Augsti godātie kolēģi! Es pievienojos Dombravas kungam jautājumā par to, ka kompensējošie mehānismi ir vajadzīgi. Es arī uzskatu, ka liela daļa šo kliedzošo gadījumu, kad cilvēki melo medicīnas personālam par to, ka nav bijuši ārzemēs vai nav bijuši kontaktā ar Covid-19 slimnieku, ir ciešā saiknē tieši ar to situāciju, ka... gluži vienkārši negrib tādēļ palikt bez ienākumiem. Viņiem būtu pēc šādas informācijas sniegšanas, pēc šādas atzīšanās liegta iespēja iet uz darbu. Protams, kompensējošie mehānismi ir jāmeklē, un tas ir valdības uzdevums – meklēt tos un ieviest maksimāli ātri. Bet, ja mēs skatāmies, kāds ir valsts galvenais uzdevums šobrīd, šajos ārkārtas apstākļos, – tas ir ierobežot slimības izplatību, šī vīrusa izplatību. Un vīrusu tieši tās personas, kas jau ir inficējušās... Mēs visi zinām, cik tas, teiksim tā, draņķis ir lipīgs. Tātad ir maksimāli jācenšas izolēt šos cilvēkus... un tādus cilvēkus, kas ignorē šos nosacījumus, pret viņiem jāvēršas ir bargi. Un, ja viņi vēl... un, ja uz viņiem neiedarbojas naudas sodi, tad uz viņiem... jāiedarbina vēl stingrāki mehānismi. Tāpēc... šie priekšlikumi nav par pašizolāciju. Šie priekšlikumi ir par to, ka cilvēks, ja ir slims... lai viņš nevazājas apkārt un neizplata... un neapdraud citus – līdzcilvēkus. Mēs visi zinām, cik šis vīruss ir... var būt nāvējošs, īpaši tām grupām – tiem, kas ir seniori, tiem, kuriem jau ir kaut kādas slimības. Tā ka es, kolēģi, aicinātu nopietni apsvērt... atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā – tādu, kāds tas ir iesniegts, – un uz otro lasījumu paplašināt pilnvaras ārkārtas stāvokļa laikā... paplašināt pilnvaras valsts un pašvaldību policijas darbiniekiem... ar iespēju šos cilvēkus ievietot kaut kādā veidā izolācijā, ja viņi ignorē... un ja naudas sodi attiecībā uz viņiem nestrādā. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgi šajā brīdī. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Protams, mazliet ir iekavēta šī cīņa ar... par infekcijas izplatības ierobežošanu. Manuprāt, ir ļoti slikti, ka netika atbalstīti opozīcijas priekšlikumi jau savulaik, marta sākumā, par to, lai visi, kas ir atbraukuši no ārvalstīm, varētu saņemt valsts apmaksātas slimības lapas, lai šī infekcija netiktu izplatīta. Šobrīd skriet pakaļ katram ar šī soda... ar šī soda draudiem – tas, manuprāt, jau vairs nav efektīvi, ņemot vērā to, ka valsts arī... valsts iestādes ir arī nedaudz nokavējušas ar šo... kā ļoti pareizi teica Dombravas kungs, šo sociālo nodrošinājumu. Mēs redzam, ka citās valstīs ir jau parūpējušās gan pašvaldības, gan arī valsts iestādes par to, lai cilvēks, kurš var izplatīt infekciju, tiešām sēž mājās. Tātad viņam ir apmaksāta darbnespējas lapa un ir arī nodrošinātas pārtikas rezerves, nodrošinot tās arī ar sociālo dienestu palīdzību jeb starpniecību. Tāpēc, manā ieskatā, šobrīd celt sodus nevaram. Protams, kā deklaratīvs tāds paziņojums ir stimulējošs tiem, kuri joprojām neklausa šos paziņojumus, bet reāli es neesmu gatava šobrīd atbalstīt sodu palielināšanu. Policijai, manuprāt, šobrīd jau ir diezgan daudz instrumentu, lai sekotu šai situācijai (atbilstoši esošajiem sodiem) un izpildītu visas darbības, lai ierobežotu infekcijas izplatību. Tāpēc man šķiet, ka nebūs efektīvs šobrīd šis pasākums. Protams, arī jāņem vērā cilvēku maksātspēja, tas arī būs ļoti svarīgi. Es aicinu neatbalstīt pirmajā lasījumā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Didzim Šmitam.
Es domāju, ka, protams, sodiem par to, ka pārkāptu šos noteikumus... Šādā brīdī, kad tavs pārkāpums var izraisīt smagas sekas sabiedrības veselībai un valsts ekonomikai, sodiem ir jābūt un zināmai disciplīnai ir jābūt. Bet nu... saprotam, ka laiks ir pagājis, viedoklis evolucionējis... Tajā brīdī, kad vēl nesen Ivars Zariņš rosināja, ka iebraucējiem būtu jāuzliek noteiktas aproces, lai sabiedrībā identificētu viņus kā tos, kas ir riska grupā, zālē bija sašutums. Šodien, es domāju – ja mēs paskatāmies uz to priekšlikumu, tas bija absolūti saprātīgs un vietā. Es atbalstīšu pirmajā lasījumā un aicinu arī citus to izdarīt, bet vajadzētu veikt šīs korekcijas uz otro lasījumu, jo... es piekrītu tiem, kas saka, ka šobrīd... Mēs vairāk radām, manuprāt, stresu tajos cilvēkos, kuri varbūt ir apzinīgi, nevis nobiedēsim tos, kuri ir neapzinīgi. Un naudas soda apjoms šeit nebūs izšķirošais, jo tie, kas nevar samaksāt to šodien, nevarēs arī rītdien, kad tas būs lielāks. Un galu galā – šāda naudas soda efektivitāte varētu būt apstākļos, ja mēs noteiktu, teiksim, visā teritorijā vai kādās atsevišķās vietās pilnu, totālu karantīnu. Tad gan tas būtu efektīvi konstatējams... un tad tas būtu realizējams. Es neaicinu karantīnu noteikt, nepārprotiet mani, bet... Manuprāt, šobrīd sabiedrībai ir ne tikai tas “sodīšanas stāsts”, bet arī stress – stress par to: “Vai es netikšu aizturēts vai sodīts par lietām, par kurām mani it kā nebūtu jāsoda, jo principā esmu apzinīgs?” Es domāju, ka mēs vairāk nobiedēsim, nekā iegūsim efektu. Tāpēc es... nu, es pirmajā lasījumā atbalstīšu. Es domāju, ka mēs varētu veikt kaut kādas korekcijas, skatot otrajā lasījumā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Aldim Gobzemam.
Kolēģi! Es arī domāju, ka sodu politika principā šobrīd parāda, ka mēs tā kā skrienam vilcienam pakaļ... skrienam pakaļ tai modes lietai – mēs paskatāmies, kā ir citās valstīs, un tad skrienam pakaļ, nevis ejam kādu savu loģisku ceļu. Pirmkārt. Es piekrītu Dombravas kungam un Stepaņenko kundzei, ka mums šobrīd būtu daudz lielāks uzsvars jāliek uz jautājumu, kā panākt, lai cilvēkiem būtu nauda, par ko paēst un samaksāt savus... ikdienas nepieciešamībām. Otrkārt. Es domāju, ka mums daudz būtiskāk... būtu jālemj par to, kā izolēt riska grupas – sociālās riska grupas, kas visvairāk varētu būt apdraudētas. Un vienlaikus mums būtu jālemj nevis par to, kā pastiprināt ierobežojumus, bet kā... Vadoties no statistikas, vajadzētu skatīties, kurās sadaļās mēs varam arī atbrīvot... un samazināt visus ierobežojumus. Jo šobrīd vismaz tā statistika, kas ir pieejama, liek domāt, ka tie publiskie paziņojumi, kas ir bijuši, – ka varbūt vajag vēl uz trīs mēnešiem... un ļoti stingri... šos ārkārtas pasākumus – nav ne ar ko pamatoti. Šeit ir jābūt ļoti plānveidīgam balansam detaļās. Un, protams, nelīdzēs šādi sodi tiem, kuriem ir bezatbildīgs dzīvesveids bijis līdz šim. Tāpēc varbūt tas komplekts būtu jāskata ne tikai atrauti no sodiem, bet... būtu jāskata, kā mēs palīdzēsim mūsu, Latvijas, sabiedrībai un kā mēs vienlaikus saglabāsim ekonomiku un vienlaikus tātad pēc iespējas mazāk ļausim riskēt ar tām sociālajām grupām, kuras vīruss var apdraudēt visvairāk. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas ir piebilstams? Ieslēdziet mikrofonu deputātam Jurim Rancānam.
Jā. Komisijas vārdā vēlos teikt, ka komisijā likumprojekts konceptuāli tika atbalstīts. Un tāpēc aicinu to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” pirmajā lasījumā: par – 83, pret – 1, atturas – 1.
Paldies. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Ieslēdziet, lūdzu, mikrofonu deputātam Jurim Rancānam, lai varētu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai – 20 minūtes. Un izskatīšana otrajā lasījumā – 2020. gada 2. aprīļa ārkārtas sēdē.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš – šā gada 2. aprīļa pulksten 16.35. Un izskatīšana – šā gada 2. aprīļa ārkārtas sēdē. Paldies. Likumprojekts “Likums par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību”, pirmais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā – deputāts Juris Rancāns.
Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šodien izskatīja arī šo likumprojektu – par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā. Likumprojekts paredz dažādas iestāžu darbības... darbību ārkārtas situācijas laikā. Pēc būtības likumprojekts... lielā daļā... paredz jau šobrīd ar Ministru kabineta rīkojumu par ārkārtas situācijām... spēkā esošos pienākumus un ierobežojumus, tomēr ir arī vairāki papildinājumi. Es nosaukšu vairākas galvenās, konceptuālās lietas, kas ir šajā likumprojektā. Likumprojekts regulē administratīvo aktu izdošanu un to termiņus iestādēs. Starp citu, tas paredz iestādēm tiesības šos termiņus pagarināt. Tāpat tiek regulēta tiesu darbība. Un civilprocess, piemēram, var notikt rakstveidā. Turklāt Augstākās tiesas priekšsēdētājam ir tiesības noteikt cita veida... tiesvedības procesa ierobežojumus. Administratīvo pārkāpumu lietas arī turpmāk izskatīs rakstveidā. Savukārt administratīvais sods, administratīvais arests... izpilde (neatkarīgi no soda izciešanas noilguma... termiņa) tiek atlikta. Administratīvais arests, kurš šā iemesla dēļ netiks izpildīts un kuram iestājies noilgums pēc ārkārtējās situācijas beigām, nav izpildāms. Nākamais punkts, kas svarīgs. Ģenerālprokurors, konsultējoties ar tiesībaizsardzības iestāžu vadītājiem, uz ārkārtējās situācijas laiku var noteikt kritērijus un kārtību pirmstiesas kriminālprocesa norisei klātienē. Savukārt kriminālprocesa virzītāji var apturēt kriminālprocesā izmeklēšanu, ja ir izdarīts minimālais nepieciešamais izmeklēšanas darbību apjoms. Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome un Latvijas Zvērinātu notāru padome var noteikt ierobežojumus apmeklētāju pieņemšanai klātienē vai lemt vispār par šo pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanu prakses vietās. Tālāk. Ir noteikts: ja personu apliecinošam dokumentam ir beidzies termiņš, tad dokuments derīgs līdz ārkārtējās situācijas beigām. Savukārt ārzemnieki, kas ir Latvijā šobrīd, var turpināt šeit uzturēties līdz ārkārtējās situācijas beigām. Tālāk. Īslaicīgās brīvības atņemšanas sods un kriminālsods, arests... šo sodu izciešana... uzsākšana brīvības atņemšanas iestādēs tiek atlikta. Tāpat arī ieslodzīto pārņemšana no ārvalstīm un ieslodzīto nodošana ārvalstīm var tikt atlikta. Tālāk. Ir paredzēts, ka ar Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka rīkojumu var tikt ierobežotas likumā noteiktās ieslodzīto tiesības, tostarp grozīta notiesāto pirmstermiņa atbrīvošanas procedūra un izpildes termiņi. Iekšlietu ministram ir paredzētas tiesības lemt par konfiscētā spirta izmantošanu telpu un virsmu dezinfekcijai. Ārkārtējās situācijas laikā ar atsevišķu lēmumu var apturēt sertifikātu un licenču, apliecinājumu, apliecību, caurlaižu, atļauju, reģistrācijas dokumentu un citu tamlīdzīgu dokumentu izsniegšanu. Tālāk. Ir pagarināti atsevišķu izglītības programmu akreditācijas termiņi. Ārlietu ministrs var noteikt konsulārās palīdzības ierobežojumus un tās sniegšanu klātienē. Uz ārkārtējās situācijas laiku iestādes vadītājs var pagarināt Iesniegumu likumā paredzētos atbildes sniegšanas termiņus. Savukārt Labklājības ministrijai, izvērtējot dīkstāves perioda ietekmi uz pakalpojumu sniegšanu, ir tiesības veikt samaksu par dīkstāves periodu ārpusģimenes aprūpes atbalsta centriem, kuri pilda valsts pārvaldes deleģēto uzdevumu un kuri ārkārtējās situācijas dēļ nevar sniegt pakalpojumus klātienē pilnā apjomā. Sociālos pakalpojumus dzīvesvietās sniedz attālināti; izņēmums ir gadījumi, kuros pakalpojumu nav iespējams izdarīt attālināti. Klātienē šo pakalpojumu sniegšana ir pieļaujama, garantējot drošību un pakalpojumu sniegšanai nepieciešamos resursus. Tālāk. Paredzēts, ka pašvaldības domes priekšsēdētājs ar rīkojumu var noteikt, ka pašvaldības domes un komiteju sēdes var notikt attālināti, ievērojot likumā noteiktos nosacījumus. Lai nodrošinātu dezinfekcijas līdzekļu un citu ārkārtējā situācijā nepieciešamo preču pieejamību, uzņēmumi, kuriem ir izsniegtas attiecīgās atļaujas, drīkst uzsākt attiecīgo preču ražošanu pēc saskaņojuma saņemšanas no Valsts vides dienesta. Valsts vides dienests izsniedz šo saskaņojumu piecu darbdienu laikā, ja nepieciešams, pieprasot atzinumu no Veselības inspekcijas un vietējās pašvaldības. Tālāk. Valsts apdraudējuma novēršanai un pārvarēšanai aizsardzības ministrs var iesaukt aktīvajā dienestā rezerves karavīrus uz laiku, kas nepieciešams ar Covid-19 izplatības novēršanu saistīto uzdevumu izpildei. Bez tam, ja nepieciešams, aizsardzības ministrs var samazināt prasības pieņemšanai profesionālajā dienestā un uzņemšanai Latvijas Republikas Zemessardzē. Un viens no pēdējiem punktiem. Kā jau iepriekš minēts, Valsts policija pēc Slimību profilakses un kontroles centra lūguma var pieprasīt datus elektronisko sakaru komersantiem par personu atrašanās vietu un izmantot šos datus epidemioloģiskajām izmeklēšanām. Ņemot vērā esošo situāciju, komisija lūdz atzīt šo likumprojektu par steidzamu.
Tātad komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu. Ieslēdziet, lūdzu, mikrofonu deputātei Regīnai Ločmelei-Luņovai. Ločmeles-Luņovas kundze, vai jūs vēlaties runāt par steidzamību vai debatēt?
Es vēlos debatēt.
Paldies. Tad, kad debatēsim, ieslēgsim mikrofonu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Likums par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Likums par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību” atzīšanu par steidzamu: par – 85, pret un atturas – nav.
Paldies. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts. Uzsākam debates. Vārds deputātei Regīnai Ločmelei-Luņovai.
Labdien, godātie kolēģi! Šī likumprojekta 31. panta otrā daļa paredz, ka valsts apdraudējuma un tā seku novēršanai un pārvarēšanai saistībā ar Covid-19 izplatību aizsardzības ministrs var, ja nepieciešams, samazināt prasības pieņemšanai profesionālajā dienestā un uzņemšanai Latvijas Republikas Zemessardzē. Uzskatu, ka tā ir norma, kurai nepieciešams papildinājums. Mūsuprāt, tāda pati iespēja ir jāpiedāvā arī iekšlietu ministram. Tāpēc, mūsuprāt, likumprojekts ir jāpapildina ar pantu šādā redakcijā: “Valsts apdraudējuma un tā seku novēršanai un pārvarēšanai saistībā ar Covid‑19 izplatību iekšlietu ministrs var, ja nepieciešams, samazināt prasības pieņemšanai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu dienestā uz laiku, kas nepieciešams ar Covid-19 izplatības novēršanu saistītu uzdevumu izpildei.” Jo pašlaik tieši policijas darbinieki ir tie, kuri visvairāk iesaistīti (kopā ar medicīnas darbiniekiem) epidēmijas pasākumos. Un, zinot to, ka policijā trūkst darbinieku, ka ir kadru bads, mūsuprāt, Iekšlietu ministrijai ārkārtējās situācijas laikā ir jāpiešķir tādas tiesības, lai nodrošinātu policijas darbinieku skaitu pilnā apjomā... tādu skaitu, kāds būtu nepieciešams epidēmijas apkarošanai valstī. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Kolēģi! Šis likumprojekts, kas ir iesniegts, ir atbalstāms, bet uzreiz, jau šobrīd, ir redzams, ka likumprojekta sagatavotāji ir... nu, kā lai maigāk pasaka... ir tālu no tā, kas notiek pašvaldībās. Sagatavotajam likumprojektam ir nepieciešami daudzi tehniski uzlabojumi… pat tīri no praktiskās dzīves... kas nav precīzi noteikti... kaut vai par pašvaldību darbu – kādā veidā pašvaldības domes sēdes organizē, kas šos dokumentus paraksta. Tie ir tādi tehniski jautājumi, kas būtu jāprecizē. Bet... pēc būtības, jau pašā saknē, šis likumprojekts ir par iestāžu darbību, bet būtu jāpapildina jau – ne tikai par iestāžu, bet arī par pašvaldību darbību šajos te... lai tas tvērums būtu plašāks. Es arī iesniegšu priekšlikumus uz šī likumprojekta otro lasījumu – gan par sociālajiem pabalstiem, gan par domes sēžu organizēšanu, gan par attīstības jautājumiem. Arī ar šo likumu mēs varam ļoti veiksmīgi palīdzēt, arī padomāt par ekonomikas attīstību, par to, kādā veidā varētu organizēt, pieņemsim, teritoriju attīstības plānošanas jautājumus, lai šo dokumentu izstrāde netiktu apturēta. Jo paši saprotat, ar ko tas ir saistīts. Tās tomēr ir investīcijas, stratēģijas. Un būtu lieliski, ja mēs varētu atrast veidu, kā tomēr šo dokumentu izstrādi neapturēt uz ārkārtas stāvokļa laiku. Esmu sagatavojis risinājumus un aicināšu izskatīt tos atbildīgajā komisijā... uz otro lasījumu. Tā ka, kolēģi, būs daudz priekšlikumu, bet centīsimies tos konstruktīvi izskatīt jau komisijā, lai pēc tam nebūtu jādebatē Saeimas sēdē. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai pirms balsojuma ir kas piebilstams komisijas vārdā? Ieslēdziet mikrofonu deputātam Jurim Rancānam.
Jā, komisijā likumprojekts konceptuāli tika atbalstīts. Un tāpēc aicinu atbalstīt to pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Likums par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! (Notiek balsošana.) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu balsu skaitītāju pārstāvim Rihardam Kolam.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Likums par iestāžu darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību” pirmajā lasījumā: par – 86, pret un atturas – nav.
Paldies. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Jurim Rancānam, lai noteiktu termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai – 15 minūtes, un izskatīšana otrajā lasījumā – 2020. gada 2. aprīļa ārkārtas sēdē.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš – 15 minūtes, līdz pulksten 16.45, proti, šā gada 2. aprīļa pulksten 16.45. Un izskatīšana – Saeimas šā gada 2. aprīļa ārkārtas sēdē. Kolēģi! Sēdes darba kārtību esam izskatījuši. Laiks paziņojumiem. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Jurim Rancānam. Par komisijas sēdi.
Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas sēde notiks pēc aptuveni 40 minūtēm. Ja būs vajadzīgs ilgāks laiks, lai sagatavotu priekšlikumu tabulas par abiem likumprojektiem, tad es došu ziņu, bet principā – pēc 40 minūtēm. Attālināti.
Komisijas sēde – attālināti. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Andrim Skridem. Par komisijas sēdi. Nedzirdam Andri Skridi! Ieslēdziet mikrofonu Andrim Skridem! Viņš runā... Skaļāk, lūdzu! (Starpsauciens.) Lai citās zālēs dzird Andri Skridi! (Starpsauciens: “Andri, skaļāk!” Smiekli.) Tehnika paliek tehnika. Kolēģi, nu, pacietību! (Starpsauciens: “Piecas minūtes pēc...”; dep. A. Skride: “Runāju ļoti skaļi!”) Tātad piecas minūtes pēc Saeimas sēdes beigām, ja? Attālināti. Labi, paldies. Līdz ar to darba kārtību esam izskatījuši. Paziņojumi ir notikuši, un 2020. gada 2. aprīļa otro ārkārtas sēdi slēdzu.