Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 75. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Igor Zorčič od 10. do 12. ure, Marjan Šarec do 13. ure, mag. Dejan Židan do 12. ure, Brane Golubović, Lidija Divjak Mirnik, Željko Cigler, Soniboj Knežak in Aljaž Kovačič. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG SKLEPA O SOGLASJU K PRAVILNIKU O SOFINANCIRANJU IZVAJANJA LETNEGA PROGRAMA ŠPORTA FUNDACIJE ZA FINANCIRANJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ V REPUBLIKI SLOVENIJI. Pravilnik o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji je na podlagi četrtega odstavka 16. člena Zakona o športu, 11. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in 24. člena Odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji v soglasje Državnem zboru predložil Svet Fundacije za šport. Za dopolnilno obrazložitev predlagatelja dajem besedo predsedniku Sveta Fundacije za šport, Alešu Remihu.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanci in ostali prisotni! Moje ime je Aleš Remih in sem predsednik Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji oziroma Fundacije za šport. Fundacija za šport je institucija, ki jo je država ustanovila pred dobrimi 20 leti prav v tem prostoru z namenom, da s sredstvi, ki jih pridobiva iz koncesijskih dajatev, sofinancira različne športne programe v Republiki Sloveniji. Največji delež teh sredstev koncesijskih dajatev prispevata Loterija Slovenije in Športna loterija. S sredstvi sofinanciramo programe tekmovalnega in vrhunskega športa, izgradnjo športnih objektov, izvedbo športnih prireditev, razvojnih dejavnosti v športu, znanstveno-raziskovalne projekte v športu, športno-rekreativne programe, založništvo v športu, štipendije za nadarjene športnike, prispevamo v Sklad za vrhunske športnike, podpiramo aktivnosti na področju ščitenja pravic nacionalnih zvez in športnikov za udejstvovanje v športu brez dopinga in tako dalje. Vsako leto kandidira na razpis fundacije zelo veliko športnih organizacij, občin in drugih institucij, ki delujejo na področju športa. Na razpis fundacije je v letu 2021 kandidiralo 215 različnih organizacij oziroma institucij, prejeli smo tisoč 222 vlog za različne programe. Vrednost vseh programov, s katerimi so kandidirali, je v letu 2021 znašala 36 milijonov evrov, na razpisu pa smo razdelili 9,5 milijona evrov. Vsa sredstva razdeljujemo v skladu s pravilnikom in ostalimi akti fundacije. Fundacija za šport se je za pripravo novega Pravilnika o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, za katerega smo vas zaprosili za soglasje, odločila iz razloga, da obstoječi pravilnik iz leta 2017 tudi strukturno dosledno uskladi z nacionalnim programom športa v Republiki Sloveniji. Fundacija je z novim pravilnikom, ki je predmet obravnave, odpravila ta strukturna odstopanja od nacionalnega programa športa, hkrati pa novi pravilnik dejansko ne prinaša večjih vsebinskih sprememb v sofinanciranju letnega programa športa fundacije za šport. Pravilnik smo uskladili tudi z Ministrstvom za znanost, šolstvo in šport, oziroma Direktoratom za šport in upoštevali vse njegove pripombe. Soglasje k pravilniku je podal tudi strokovni svet Republike Slovenije za šport, prav tako pa ga je obravnaval tudi izvršni odbor Olimpijskega komiteja Slovenije, Združenja športnih zvez in na pravilnik prav tako podal soglasje. Da ne bom predolg, naj na koncu poudarim, da je fundacija eden glavnih stebrov sofinanciranja slovenskega športa in da je odločitev države o ustanovitvi fundacije pred dobrimi dvajsetimi leti bila odlična odločitev, ki je zelo pripomogla k razvoju slovenskega športa in k doseganju tako vrhunskih dosežkov na vseh segmentih športa. Hvala lepa za vas čas in uspešno delo vam želim.
Hvala lepa. Pravilnik je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino, ki je Državnemu zboru predložil predlog sklepa o soglasju k pravilniku o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Ivi Dimic. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik Državnega zbora! Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod iz Fundacije za financiranje športnih organizacij! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 18. seji dne 5. maja 2021 obravnaval pravilnik o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki ga je na podlagi četrtega odstavka 16. člena Zakona o športu in 24. člena Odloka o ustanovitvi fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji v soglasje Državnemu zboru predložila Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Zakonodajno-pravna služba je pravilnik fundacije preučila iz vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika, ter k njemu ni imela pripomb. Po uvodni predstavitvi predloga zakon odloka s strani predstavnika predlagatelja je sledila krajša razprava, v kateri se je član odbora zahvalil vsem, ki so sodelovali pri osnutku pravilnika ter se na predsednika fundacije, sveta fundacije naslovil vprašanje v zvezi s sredstvi, ki se namenjajo regijskim pisarnam pogoji za sofinanciranje ter spremembo zakonodaje. Po koncu razprave je odbor sprejel sklep, s katerim predlaga Državnemu zboru, da da soglasje k pravilniku o sofinanciranju izvajanje letnega programa športa fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, z dne 17. decembra 2020.
Hvala lepa. Vlada k tej točki ni najavila časa. Ravno tako so poslanske skupine, ki so bile napovedane, odpovedale svojo predstavitev stališč. O predlogu sklepa o soglasju k pravilniku bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O STARŠEVSKEM VARSTVU IN DRUŽINSKIH PREJEMKIH V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 41 poslank in poslancev s prvopodpisanim Aleksandrom Reberškom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja, Aleksandru Reberšku. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Današnji dan je za mene zelo poseben dan. Vse od vstopa v parlament sem si želel, da bi otrokom s posebnimi potrebami in njihovim staršem vsaj malo olajšali življenje pa ne z zbiranjem zamaškov in posameznimi donacijami, ampak tako, da na enkrat pomagamo vsem. Kot poslanec Nove Slovenije, vladne stranke, ki je blizu ljudem se je ta želja danes uresničuje. Za otroke s posebnimi potrebami in njihove starše smo v Novi Sloveniji od lanskega marca, od kar smo v Vladi želeli storiti največ v okviru možnosti. Naj na kratko povzamem najbolj pomembne rešitve, ki smo jih že v tem kratkem času uspeli sprejeti. V prvem valu epidemije smo vztrajali pri tem, da so solidarnostni dodatek dobili vsi starši otrok s posebnimi potrebami. Takrat sem izjavil, da če bodo denar prejeli zdravi posamezniki, ki prejemajo denarno socialno pomoč ga morajo dobiti tudi starši otrok s posebnimi potrebami. Poskrbeli smo za brezplačno sobivanje staršev z bolnimi otroki v bolnišnici do 15. leta starosti in brez starostne omejitve, ko govorimo o osebah s posebnimi potrebami. Prav tako staršu samodejno pripada bolniško nadomestilo v višini 80 % osnovne plače za čas sobivanja v bolnišnici brez posebnega potrjevanja zdravniške komisije. V drugem valu smo v Novi Sloveniji poskrbeli, da vsi starši otrok s posebnimi potrebami prejmejo mesečno za sto evrov višji dodatek za nego od začetka do konca epidemije. Pred nami pa je novi predlog Nove Slovenije in koalicije, ko bomo povišali nadomestilo za izgubljeni dohodek staršem otrok s posebnimi potrebami in sicer tako, da je enak bruto minimalni plači. Če se ozremo v preteklost lahko ugotovimo, da se je delno plačilo za izgubljeni dohodek od leta 2011 uskladilo samo enkrat in sicer iz 734,15 evra na 751,77 evra kolikor znaša še danes. To je 588 evrov neto. V 11 letih se je to nadomestilo torej povečalo le za 17,62 evra, kar je 1,6 evra na leto. V tej Vladi pa želimo dvigniti nadomestilo za 150 evrov na mesec. Razlika je očitna, zato verjamem, da bo danes ta predlog dobil ne samo koalicijsko podporo, ampak podporo vseh poslancev tega Državnega zbora. Hvaležen sem, da ima Nova Slovenija posluh za naše najšibkejše državljane, kar smo v preteklosti že velikokrat dokazali. Zavedam pa se, da si starši otrok s posebnimi potrebami zaslužiti mnogo več. Otroci so naše bogastvo, to še toliko bolj lahko začutimo pri srečevanju s starši, ki negujejo in varujejo otroka s posebnimi potrebami. To je povezano tudi s strpljenjem in odrekanjem tako staršev in otrok. V Novi Sloveniji in v koaliciji želimo takim družinam omogočiti vsaj nekoliko znosnejše razmere. Na tem mestu se tudi vsem vam in vsem, ki delajo in si prizadevajo za izboljšanje statusa otrok s posebnimi potrebami iskreno zahvaljujem za vse, kar dobrega naredite za otroke oziroma osebe s posebnimi potrebami. Številni posamezniki so s prostovoljnim delom, s svojimi dejanji, z donacijami finančnih sredstev plačali marsikatero uro terapije, kupili plenice za otroka, napolnili prazne hladilnike, odplačali tudi kredite ali omogočili operacijo otrokom. Pomagali ste staršem otrok s posebnimi potrebami, ker sami z dohodki, ki jih imajo tega niso zmogli za vse to sem vam izredno hvaležen. V tej hiši smo še toliko bolj odgovorni za sočloveka in za to, da mu omogočimo dostojno življenje z zakonskimi ureditvami, da tem staršem ne bo potrebno stopati pred kamere in prositi za denar, da lahko omogočijo svojemu bolnemu otroku dostojno življenje. Samo dejanja štejejo vse besede pa so odveč. Gre za našo skupno zmago, ki pa jo osebno posvečam vsem otrokom posebej pa Aniti iz Šmartnega v Paki, Luku iz Žalca, Larisi iz Celja, Loti iz Slovenskih Konjic, Luku iz Poljčan in Tijanu iz Šmartnega v Rožni dolini ter njihovim pogumnim staršem. Njihove življenjske zgodbe niso lahke, a se kljub temu borijo in se veselijo jutrišnjega dne. Vedno pa se me dotaknete v srce, me raznežite in opogumite, da se ves čas borim za vas. Skupaj nam je uspelo.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora, dajem besedo predsednici Evi Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvo podpisanim Aleksandrom Reberškom. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, torej Ministrstva za delo, Državnega sveta, Zakonodajno-pravne službe in predstavnika društva Viljem Julijan, Društva za pomoč otrokom z redkimi boleznimi ter predstavnica Društva vesele nogic. Odboru je bilo posredovano gradivo, ki je bilo objavljeno na spletnih straneh Državnega zbora. Predstavnik predlagateljev je na kratko predstavil novelo, predstavnik Vlade je povedal, da Vlada podpira predlog zakona, prav tako jo podpira Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide. Njihov predstavnik je povedal, da novelo prepoznavajo kot enega od pomembnih korakov k nadgradnji sistemske ureditve skrbi za otroke, ki potrebujejo posebno varstvo in nego ter njihove družine, pri čemer se zavedajo, da je materialni del skrbi le eden od vidikov kompleksnih potreb povezanih z oskrbo enega od najranljivejših delov populacije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njihovih pristojnosti. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da so vloženi amandmaji pripravljeni na podlagi njihovega mnenja, opozorila pa je na prehodno določbo, kjer je treba proučiti ali je rok dovolj dolg, da se lahko pravočasno opravijo vse potrebne uskladitve za prehod na novo ureditev. Predstavnika društva Viljem Julijan, Društvo za pomoč otrokom z redkimi boleznimi ter predstavnica Društva vesele nogice, so članicam in članom odbora predstavili prizadevanja društev in nevladnih organizacij za izboljšanje položaja družin in staršev, ki imajo otroke s posebnimi potrebami, invalidne otroke ali otroke z redkimi boleznimi. Delili so z nami svoje težke življenjske izkušnje, ki so jih imeli na tej poti. V razpravi so vsi sodelujoči poudarili, da je zakon potreben, da so to teme, ki nas nedvomno povezujejo. Vsi razpravljavci so tudi poudarili, da bodo v njihovih poslanskih skupinah predlog zakona podprli, soglasno pa so podprli tudi oba vložena amandmaja. Strinjali so se, da se zakonske spremembe v zvezi z delnim plačilom za izgubljeni dohodek prepoznava kot enega od pomembnih korakov k nadgradnji sistemske ureditve skrbi za otroke, ki potrebujejo posebno nego in varstvo ter njihove družine. Seveda pa se je treba zavedati, da je materialni del skrbi le eden od vidikov kompleksnih potreb povezanih z oskrbo enega od najranljivejših delov populacije. Poudarjeno je bilo, da je pri takšnih postopkih in vsebinah pomembno aktivno sodelovanje, da pa je vedno prostor za izboljšave tudi na tem področju. Odbor je sprejel amandmaje in vse člene, zato je pripravljen dopolnjen predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade, Cvetu Uršiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in ena možnosti. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! Družinska politika v Sloveniji namenja posebno pozornost skrbi za otroke in njihovi zaščiti ter sledi največjim koristim otrok. Država v največji možni meri zagotavlja uresničevanje otrokovih pravic in skrbno spremlja njihov položaj. Otroci so posebna družbena skupina, saj so v celoti odvisni od odraslih in zaradi svoje starosti izključeni iz področja odločanja. Ker sami ne morejo vplivati na svoj položaj so izjemno ranljivi ter potrebujejo posebno skrb in zaščito. Njihov položaj in okoliščine so pretežno vezani na položaj oziroma življenjske razmere staršev in skrbnikov. Staršem otrok, ki potrebujejo posebno nego in varstvo je namenjenih kar nekaj pravic po veljavni zakonodaji: Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih določa pravico do podaljšanja starševskega dopusta, pravico do dela s krajšim delovnim časom od polnega, pravico do dodatka za nego otroka in pravico do delnega plačila za izgubljeni dohodek. Resolucija o družinski politiki 2018-2028 vsem družinam prijazna družba vsebuje kot pomemben ukrep med drugimi tudi zvišati znesek delnega plačila za izgubljeni dohodek na znesek minimalne plače po predpisu, ki ureja minimalno plačo. Pri delnem plačilu gre za osebni prejemek, ki ga prejme eden od staršev ali druga oseba kadar zapusti trg dela in ali začne delati krajši delovni čas od polnega zaradi nege in varstva otroka s posebnimi potrebami, do delnega plačila je upravičen tudi zakonec ali zunajzakonski partner kadar dejansko neguje in varuje otroka svojega zakonca ali zunajzakonskega partnerja, če te pravice seveda ne koristi mati oziroma oče otroka in izpolnjuje druge s tem zakonom predpisane pogoje. Delno plačilo je mogoče koristiti tudi v polovičnem obsegu ur. Višina delnega plačila za izgubljeni dohodek je trenutno bruto 751,77 evrov mesečno. Če eden od staršev dela s krajšim delovnim časom od polnega mu pripada sorazmerni del delnega plačila. Skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Aleksandrom Reberškom je dne 3. marca letos v postopek sprejema vložila Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, v katerem predlagajo, da se znesek delnega plačila za izgubljeni dohodek poviša na višino bruto minimalne plače mesečno, kar je trenutno 1024,24 evrov. Če eden od staršev ali druga oseba neguje ali varuje dva ali več otrok iz prvega odstavka tega člen tega predloga sprememb zakona, se višina delnega plačila poveča za 30 %. Znesek delnega plačila za izgubljeni dohodek se ne bo več usklajeval kot drugi transferji posameznikom in gospodinjstvom, saj bo vezan na višini bruto minimalne plače. Novela bo predvidoma, v kolikor bo sprejeta in verjamem, da bo sprejeta, začela veljati s 1. 7. 2021, centri za socialno delo pa bodo uskladili višino delnega plačila obstoječim upravičencem do 31. julija letos. Izplačilo bo tako v mesecu avgustu v višjem znesku, na trajanje pravic uskladitev višine ne bo vplivala. Za otroke, ki potrebujejo posebno nego in varstvo ter njihove starše, se vlada trudi po najboljših močeh. Tudi v času epidemije nismo na njih pozabili in so bili deležni solidarnostnih dodatkov. Vlada razume, da starši oziroma da ti otroci potrebujejo posebno nego in pomoč in zato razume tudi da morajo biti starši ustrezno nagrajeni. Zato Vlada podpira predlog spremembe zakona. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skuine Stranke Modernega centra bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Končno je prišel dan, ko bomo odločali o Predlogu sprememb Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, in sicer o dvigu delnega plačila za izgubljeni dohodek. Delno plačilo za izgubljeni dohodek je osebni prejemek, ki ga prejme eden od staršev ali druga oseba, kadar prekine delovno razmerje ali začne delati za krajši delovni čas zaradi nege in varstva otroka s težko motnjo v duševnem razvoju, težko gibalno oviranega otroka ali otroka z boleznijo s seznama hudih bolezni. Višina delnega plačila za izgubljeni dohodek je po veljavni zakonodaji določena nominalno in se je od leta 2011 le enkrat uskladila, in sicer s 734 evrov na 751 evrov bruto, kar znaša le ca 580 evrov neto. S to novelo se ta znesek spreminja in se bo določil v višini minimalne plače. Starši ali skrbniki teh otrok bi si za svoje izjemno poslanstvo zagotovo zaslužili veliko več, a njihovega dela in skrbi se ne da izračunati v denarju. Nobena višina ne odtehta njihove predanosti in ljubezni do svojih otrok. Predlagatelji sprememb tega zakona smo vsi poslanci in poslanke koalicije, zelo veliko pa so k tej spremembi prispevala tudi različna društva, ki se ves čas borijo za pravice otrok in njihovih družin. Z amandmajem koalicije smo zakon še nadgradili, in sicer tako, da se višina delnega plačila za izgubljeni dohodek poveča za 30 % v primerih, ko starš ali druga oseba neguje ali varuje dva ali celo več otrok z zmerno ali težko motnjo v duševnem razvoju ali zmerno ali težjo gibalno oviranostjo. Gre za starše, ki se soočajo z izjemno težkimi okoliščinami in posebej visokimi stroški, saj istočasno negujejo in varujejo dva ali celo več takih otrok. To delo ali bolje rečeno življenjsko poslanstvo je izjemno zahtevno, tako fizično kot psihično, in se, žal, ne more poplačati v realni višini. Od 1. julija se tako znesek delnega plačila za izgubljeni dohodek ne bo več usklajeval na podlagi zakona, ki ureja usklajevanje transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji, ampak bo vezan na višino minimalne plače. Obstoječim upravičencem do delnega plačila za izgubljeni dohodek bo pristojni center za socialno delo uskladil višino delnega plačila na višino veljavne minimalne plače po uradni dolžnosti, torej ne bo potrebna nobena vloga stranke. Cilj družinske politike v Sloveniji je predvsem skrb za kakovost življenja družin, s posebnim poudarkom na kakovosti življenja otrok, poleg tega pa tudi varstvo in zaščita družin. Leta 2018 je bila sprejeta tudi Resolucija o družinski politiki za obdobje 2018-2028 z naslovom Vsem družinam prijazna družba. S tem je bil dan jasen signal, da ima družina poseben status v družbi in da se zavedamo njenega pomena. Hkrati je bil zapisan kot eden izmed ukrepov prav zvišanje zneska delnega plačila za izgubljeni dohodek na višino minimalne plače. Pravice do družinskih prejemkov in olajšav staršem pomagajo pri preživetju, vzgoji, izobraževanju in skrbi za otroke. Namen teh različnih pravic in olajšav je predvsem poskrbeti, da se družinam zaradi rojstva otroka ne poslabša materialni položaj. To je še posebej pomembno pri velikih družinah in družinah, ki skrbijo za otroka ali otroke, ki potrebujejo posebno nego in varstvo. Prav tem družinam želimo pomagati danes, čeprav bi jim morali že veliko prej. V Poslanski skupini SMC bomo predlog sprememb soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Ena temeljnih nalog socialne države je ustvarjanje primernih pogojev za kakovostno življenje državljanov in njihovih otrok. Torej zagotavljanje njihovega varstva in zaščite. Del družinske politike so družinski prejemki. Eden od družinskih prejemkov je delno plačilo za izgubljen dohodek. Delno plačilo za izgubljen dohodek je osebni prejemek, ki ga prejme eden od staršev ali druga oseba, kadar prekine delovno razmerje ali dela krajši delovni čas zaradi nege in varstva otroka s težko motnjo v duševnem razvoju ali težko gibalno oviro, ali otroka z boleznijo s seznama hudih bolezni. Pravico lahko uveljavlja tudi eden od staršev, ki neguje in varuje dva ali več otrok s potrebo po posebni negi in varstvu. To pomeni, da eden od staršev bodisi zapusti dotedanjo službo, dela samo štiri ure na dan, ali pa se odjavi iz evidence brezposelnih oseb zato, da ostane doma z otrokom, ki potrebuje posebno skrb. Eden od staršev v tem primeru prejema nadomestilo plače v višini 734,15 evra mesečno. Po zakonu mu pripada tudi dodatek za nego otroka. Novela zakona, ki je danes pred nami, predvideva, da višina delnega plačila za izgubljen dohodek v Zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih ne določi več nominalno, ampak se določi v višini bruto minimalne plače, kar za polni delovni čas znaša tisoč 24,24 evra. To je pomemben premik. Tudi v SAB predlagano spremembo prepoznavamo kot korak k nadgradnji sistemske ureditve skrbi za otroke, ki potrebujejo posebno nego in varstvo ter njihove družine. Prav tako smo podprli amandma, ki določa povišanje delnega plačila za izgubljeni dohodek za 30 odstotkov v primeru nege dveh ali več otrok, ki takšno nego potrebujejo. Kot je bilo že večkrat izpostavljeno tudi v razpravi na matičnem odboru, je materialni skrbi [[…]]je le del skrbi sicer kompleksnih potreb povezanih z oskrbo enega ali več najranljivejših delov naše populacije. Skrb za otroka s posebnimi potrebami je delo, ki traja 24 ur dnevno vse leto in je za starše in celotno družino tako fizično, kot psihično naporno. Zato bo treba poleg materialnega vidika v prihodnje zagotoviti tudi ustrezne prilagoditve življenjskega polja in pomoč pri celodnevni fizični oskrbi. Tudi v Poslanski skupini SAB bomo predlog zakona podprli, pri čemer nas veseli, da je to eden od redkih predlogov, ki uživa širok konsenz v Državnem zboru, saj je skrb za otroke s posebnimi potrebami ena tistih kategorij, za katere v proračunu enostavno moramo najti sredstva. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Stavek »otroci so naše največje bogastvo« smo vsi že velikokrat slišali ali izrekli in vsaj tisti, ki smo z njimi blagoslovljeni, se tega v polnosti in z vsem srcem tudi zavedamo. Republika Slovenija namenja družinski politiki razmeroma dobro popotnico. Z mnogimi inštituti po Zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih smo primerljivi v smislu mednarodne primerljivosti in na to smo lahko ponosni. Danes bomo s potrditvijo spremembe glede določitve višine delnega plačila za izgubljeni dohodek ponovno pokazali, da smo družba, v kateri družina nekaj pomeni. V Sloveniji inštitut delnega plačila za izgubljeni dohodek prejme eden od staršev ali druga oseba, kadar zapusti trg dela ali začne delati krajši delovni čas od polnega zaradi nege in varstva otroka, ki potrebuje posebno nego ali varstvo. Gre za možnost, da starš uveljavlja pravico zapustiti trg dela ali delati s krajšim delovnim časom do polnega in se na ta račun več in intenzivneje posvečati svojemu otroku, ki zaradi hude bolezni, gibalne oviranosti ali motnje o duševnem razvoju potrebuje bistveno več pomoči kot popolnoma zdrav otrok. Trenutno veljavna zakonska norma določa, da je znesek delnega plačila za izgubljeni dohodek določen v nominalnem znesku in sicer v višini 734,15 evrov. To je znesek višine minimalne plače, ki je bila določena v letu 2010. Nazadnje je bil omenjen znesek v skladu z zakonom valoriziran v letu 2019 na 751,77 evrov. Predlog, ki je pred nami veže ta znesek na višino minimalne plače. Za slednjo se z letošnjim letom uveljavlja nova formula za določitev zneska minimalne plače z navezavo na minimalne življenjske stroške. S tem se vzpostavlja smiselno razmerje med dohodki delovno aktivnih in delovnih neaktivnih oseb ter enakopravnejšo in pravičnejšo obravnavo vseh zaposlenih predvsem tistih z najnižjimi dohodki. Znesek minimalne plače se ob upoštevanju rasti cen življenjskih potrebščin gibanja plač, gospodarskih razmer oziroma gospodarske rasti in gibanja zaposlenosti določi v razponu med 120 in 140 % minimalnih življenjskih stroškov z navezavo na davčne predpise, ki omogočajo določitev bruto zneska minimalne plače, konkretno v številki za letošnje leto to pomeni tisoč 24,24 evra. Skrb za otroka s posebnimi potrebami iz prej navedenih razlogov si je nemogoče predstavljati, če tega kot starš oziroma bližnjo osebo otroka ne doživljaš neposredno. Delo je naporno tako fizično kot psihično. Vložek ljubezni in potrpežljivosti je neprecenljiv, da niti ne govorimo o bistveno večjih življenjskih stroških, ki družino dodatno prizadenejo. Vsi poslanci poslanske skupine Desus bomo danes prispevali svoj glas za spremembo tega zakona sam pa sem bil tudi sopodpisnik tega. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegi in kolegice, državni sekretar vsem lep pozdrav! Nepovezani poslanci smo sopodpisniki novele Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih in jo bomo z današnjim glasovanjem seveda podprli. Gre za problematiko, ki je neurejena že vrsto let in na katero opozarjajo številni v prvi vrsti starši otrok, ki jim zaradi varstva in nege otrok s posebnimi potrebami pripada nadomestilo za izgubljen dohodek pa tudi Varuh človekovih pravic in ostali predstavniki civilne družbe, ki pri svojem delu prihajajo v stik z otroki in njihovimi starši. Govorimo namreč o najranljivejših članih naše družbe, ki se soočijo s težko motnjo v duševnem razvoju ali so težje gibalno ovirali in njihovi starši so tisti, ki morajo iz objektivnih zdravstvenih razlogov bodisi prekiniti delovno razmerje ali delati za krajši delovni čas. Starši s prejetim nadomestilom preživljajo sebe in svojega otroka, kar je zaradi trenutno določenega zneska še dodaten socialni problem, zato je zahteva vseh tistih, ki opozarjajo na prenizko določen znesek oziroma potrebo po višjem nadomestilu opravičena. Z današnjo spremembo novelo Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih torej dvigujemo višino delnega plačila za izgubljen dohodek na raven bruto minimalne plače mesečno. Hkrati v zakon vnašamo določilo, da če eden od staršev ali druga oseba neguje in varuje več otrok se višina prejemka poveča še za dodatnih 30 %. Najbrž to ni zadnja zakonska sprememba, ki bi bila potrebna, da bi se tem otrokom in staršem olajšalo vsak dan ter se istočasno na sistemski ravni celoviti uredilo njihov položaj a je ne glede na vse pomemben korak k temu cilju. Nekaj takih je bilo v tem mandatu in tudi v prejšnjih sklicih Državnega zbora že sprejeti. Pozornost pa moramo usmeriti na tista področja, kjer pa so potrebe še dodatno izboljšave položaja otrok s posebnimi potrebami. Kot je izpostavljeno že uvodoma bomo v Poslanski skupini Nepovezani poslanci predlog zakona seveda podprli. Verjamemo, da smo v potrebi, skrbi za kakovost življenja družin in še posebej kakovosti življenja otrok ter njihovega varstva in zaščite danes vsi skupaj enotni. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenke nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Najlepša hvala. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon je na področju oseb s posebnimi potrebami je dokaj neurejeno in kaotično. Zavzeti se je potrebno za celovito ureditev zakona, kjer je dvig višine nadomestila na katerega že več let opozarjajo skrbniki otrok s posebnimi potrebami le majhen kamenček v morju. Trenutna višina nadomestila, ki znaša okoli 752 evrov bruto mesečno, jim ne omogoča normalnega življenja, kajti otroke in starše potiska na rok revščine in preživetja iz dneva v dan ter s tem še poslabšuje njihov socialni problem. Predlog novele bi po novem izgubljeni dohodek uskladili z bruto minimalno plačo, ki znaša tisoč 24 evrov bruto. Slednje bi bilo več kot dobrodošlo, kajti vsakodnevno delo staršev z otroki s posebnimi potrebami je odgovorno in težko tako fizično kot tudi psihično. Kot ste lahko že sami opazili, do sedaj ni bilo nekega posluha politične volje za obravnavano perečo težavo, kar kaže dejstvo, da se je nadomestilo v zadnjem desetletju uskladilo zgolj enkrat, kar je sramota in še to samo za okoli 18 evrov. Ne pozabimo, da družine in otroci v času epidemije COVID-19 nosijo na svojih plečih še dodatno breme, so izpostavljeni številnim stiskam tako v delovnem okolju, v šoli kot doma, zato je naša dolžnost, da jim prisluhnemo in seveda tudi pomagamo. V času sedanje Vlade Republike Slovenije je bilo za ukrepe na področju družinske politike v prejšnjem letu zagotovljeno približno 600 milijonov evrov, kar je največ sredstev v zadnjih osmih letih. Dvig zneska delnega plačila za izgubljeni dohodek na znesek minimalne plače bi tako pomenil okoli 3 milijone evrov, dodatnih finančnih sredstev na leto, kar pa v SNS menimo, da to ne predstavlja prevelikega zalogaja za našo državo. Prav je, da se prisluhne pobudi, ki jo je naslovilo Društvo Viljem Julijan, društvo za pomoč otrokom z redkimi boleznimi, da se še naprej sliši glas pobude treh mamic, ki so ustanovile posebno delovno skupino, ter da se sprejme pobuda Nove Slovenije – krščanski demokrati, ki si nesebično prizadevajo za njihov boljši položaj.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SDS bo predstavila Eva Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Najprej naj rečem, da sem zelo vesela, da imamo danes dejansko končno pred seboj Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ki bo vsaj malo izboljšal materialni položaj vseh tistih družin, ki imajo otroke, ki potrebujejo posebno varstvo in skrb. Ko so me pred časom kontaktirali iz Društva Viljem Julijan, društva ki je nastalo iz težke preizkušnje in izkušnje staršev malega Viljema Julijana, gospe Nine in gospoda Blaža in so mi predstavili pobudo za izboljšanje položaja teh družin, sem jim takoj prisluhnila in kar je najbolj pomembno, sem jih tudi slišala. Tako kot jih je slišal tudi predlagatelj te točke dnenega reda. Na podlagi teh pogovorov smo se potem odločili, da v poslanskih skupinah NSi, SMC in SDS vložimo zakon, ki je danes pred nami vsemi. Gre sicer za majhno spremembo zakona, ampak za zelo pomembno. Z zakonom namreč zvišujemo delno plačilo za izgubljeni dohodek, ki ga prejme eden od staršev, ki je zaradi tega ker skrbi, neguje in varuje otroka s posebnimi potrebami ali hudimi redkimi boleznimi, moral prekiniti delovno razmerje. Leta 2018 smo v Državnem zboru sprejeli resolucijo o družinski politiki v kateri smo med drugim se zavezali, da bomo družinam prijazna družba, da bomo poskrbeli za najbolj ranljive, da bomo posebno skrb namenili družinam z otroci s posebnimi potrebami, da bomo poskrbeli za njihovo materialno varnost, tudi preko družinskih prejemkov in olajšav, ki staršem pomagajo pri preživljanju, vzgoji, izobraževanju in skrbi za otroke. Namen različnih pravic in olajšav je, kot je bilo danes že povedano v uvodnih stališčih, predvsem poskrbeti, da se družinam ob rojstvu otroka ne poslabša materialni položaj in da jih s tem na nek način ščitimo in varujemo. To pa je seveda še posebej pomembno pri velikih družinah, na katere smo v tej Vladi še posebej pozorni, in pri družinah z otroki s posebnimi potrebami. Naj tudi rečem, da sem kot predsednica Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide res zadovoljna, da na odboru odpiramo vsebine in predlagamo novele zakonov, ki dejansko izboljšujejo položaj najranljivejših v naši družbi. Že na odboru smo z glasovanjem pokazali, da se lahko v političnem prostoru poenotimo, da lahko stopimo skupaj, in verjamem, da bo tudi ob današnjem glasovanju povsem enako in da bomo vsi poslanci podprli zakon, ki bo zelo razveselil družine, ki imajo otroke s težko motnjo v duševnem razvoju, težko gibalno oviranega otroka ali pa otroka z boleznijo s seznama hudih bolezni. Gre namreč za družine, ki se soočajo s težkimi življenjskimi izkušnjami, preizkušnjami in okoliščinami. Te pa zahtevajo še posebej visoke stroške zaradi zdravljenja in nege otrok, zato je prav, da jim pomagamo in jim vsaj malo olajšamo njihov položaj. Ob koncu naj rečem, da sem hvaležna, da sem lahko na seji Odbora za delo poslušala navdihujoč nagovor pobudnika te spremembe zakona, gospoda Blaža Bezenška, očeta malega Viljema Julijana, ki nas danes zagotovo iz nebes gleda in ki za vedno ostaja glasnik vseh otrok s hudimi redkimi boleznimi. Gospod Bezenšek je namreč med drugim povedal naslednje (citiram): »Skozi izkušnje skupaj rastemo, se razvijamo. Včasih so izkušnje zelo tragične, vendar pa, če jih obrnemo v pravo smeri, lahko postanejo koristne, pa tudi navdihujoče.« (Konec citata.) Naj tudi v političnem prostoru ne bo časa samo za spotikanja, ampak čas za koristne stvari in predvsem za delo v dobro ljudi. Ta zakon je danes eden od teh korakov v dobro ljudi. V Slovenski demokratski stranki bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Andreja Zabret.
Spoštovani! Novela zakona, ki je danes pred nami, je plod prizadevanj Društva Viljem Julijan za odpravo krivic in izboljšanje položaja otrok s posebnimi potrebami. Društvo je nedavno opozorilo na dalj časa trajajočo problematiko neustrezne višine delnega nadomestila za izgubljeni dohodek in pozvalo k zakonskim spremembam na tem področju. S spremembami Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih sledimo predlogu društva in dvigujemo višino delnega plačila za izgubljeni dohodek. Slednji pripada enemu od staršev oziroma drugi osebi, kadar zapusti trg dela ali začne delati krajši delovni čas od polnega zaradi nege in varstva otroka in je trenutno določen približno 580 evrov neto. Gre za znesek minimalne plače iz leta 2010, kar je absolutno prenizek znesek. Po novem bo za enega izmed staršev ali drugo osebo, ki neguje ali varuje otroka, višina delnega plačila določena v višini minimalne plače, torej 736 evrov neto. Za starša ali drugo osebo, ki neguje ali varuje dva ali več otrok, pa se bo znesek povečal še za dodatnih 30 %. V LMŠ predlog zakona podpiramo. Nenazadnje smo že 1. marca s poslanskim vprašanjem pristojnega ministra pozvali, naj prisluhne pobudi Društva Viljem Julijan in pripravi spremembe zakona. Novelo zakona smo nato v LMŠ soglasno podprli tudi na seji matičnega delovnega telesa, prav tako tudi sklep odbora, ki predlaga Vladi, da pripravi ustrezne popravke zakonodaje, s katerimi bi tudi družinskim pomočnikom omogočili usklajevanje izgubljenega dohodka z višino in rastjo minimalne plače. Pred dobrim tednom smo bili priče zavrnitvi dnevnega reda majske seje Državnega zbora, na katero je bila uvrščena tudi obravnava tega zakona. Koalicijski poslanci so s predsednikom Vlade na čelu začeli javno zavajati, lagati, da zaradi ravnanj opozicije predlog zakona ne bo obravnavan in da starši otrok s posebnimi potrebami ne bodo dobili višjega plačila za izgubljeni dohodek. Treba je povedati, da bi bil zakon v vsakem primeru obravnavan na naslednji seji zbora, torej tudi, če ne bi imeli sklicane posebne izredne seje in sprejet bi bil pravočasno. Kako podlo je delati politično kampanjo in iskati krivca za lastne napake na plečih otrok s posebnimi potrebami, ne bom izgubljala besed. Dejstvo pa je in to je treba jasno povedati, da nihče ne nasprotuje sprejemu tega zakona in da bodo spremembe seveda sprejete. Poleg tega je predviden začetek veljavnosti zakona 1. julij, kar pomeni, da ni nič izgubljenega. V LMŠ se zavedamo stisk, s katerimi se soočajo starši otrok s posebnimi potrebami. Zavedamo se tudi, da številni starši teh otrok svoje življenje plemenito posvetijo skrbi za te otroke. Za njih skrbijo noč in dan, sedem dni na teden in 365 dni na leto. Zaradi tega večkrat pustijo tudi službo, kar pomeni, da se odpovejo svojemu prihodku in tudi karieri. Pri tem nimajo ne bolniške, ne dopusta, ne regresa, prav tako jim ne teče delovna doba. Poslanke in poslanci LMŠ bomo novelo zakona vsekakor podprli in si tudi nadalje prizadevali za izboljšanje položaja otrok s posebnimi potrebami in njihovih staršev. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Socialni demokrati bomo predlog novele zakona, ki ga je vložila skupina poslancev, podprli, saj podpiramo vse dobre ukrepe na področju, ki izboljšujejo materialni položaj družin in otrok. Takšne rešitve so še toliko bolj pomembne pri družinah, ki skrbijo za otroke, ki potrebujejo posebno nego in varstvo zaradi težke motnje v duševnem razvoju, težke gibalne oviranosti ali bolezni s seznama hudih oziroma redkih bolezni. Z novelo Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih se predlaga zvišanje zneska delnega plačila za izgubljeni dohodek na znesek minimalne plače po zakonu, ki ureja minimalno plačo. Tako se bo znesek zvišal iz današnjih 734 evrov na tisoč 24 evrov bruto mesečno. Poleg tega se predlaga tudi 30 odstotni dodatek za tiste starše, ki negujejo in varujejo dva ali več otrok s posebnimi potrebami hkrati. Spoštovane in spoštovani, zvišanje zneska delnega plačila za izgubljeni dohodek je predvidela tudi resolucija o družinski politiki za obdobje 2018 do 2028, ki jo je sprejel Državni zbor na pobudo nekdanje ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, dr. Anje Kopač. V resoluciji je tudi zapisano, da bo dinamika uvedbe ukrepov odvisna od proračunskih zmožnosti. Vsekakor nas veseli, da se je zagotovilo proračunska sredstva za zvišanje zneska delnega izplačila za izgubljeni dohodek, ki ga je predvidela že družinska resolucija. Upamo le, da bo to zvišanje zneska postal trajen in dolgoročni ukrep. Z zadnjimi predlaganimi davčnimi odpustki za najbogatejše in hitrim zadolževanjem Vlada namreč drvi v javnofinančno katastrofo, kjer bodo na koncu najvišjo ceno ponovno plačali upokojenci, socialno šibke družine in pa mladi. Spomnimo se le leta 2012, ko je takratna druga Vlada Janeza Ivana Janše sprejela zloglasni Zujf, z namenom uravnoteženja javnih financ. Takrat je Vlada Janeza Ivana Janše znižala starševsko nadomestilo, otroške dodatke, postavila premoženjski cenzus za pomoč ob rojstvu otroka in dodatek za veliko družino, ter ustavila usklajevanje socialnih transferjev z rastjo življenjskih stroškov, dokler gospodarska rast ni presegla 2,5 odstotka bruto domačega proizvoda. Spoštovane in spoštovani, država se je v resoluciji o družinski politiki zavezala, da bo ustvarjala pogoje za odločanje za družino in doseganje visoke ravni kakovosti življenja družin, ter zagotavljala varstvo otrok. Namen vseh pravic in olajšav, ki so namenjene družinam, je omogočiti staršem kakovostno starševstvo, otrokom pa kakovostno otroštvo. Z njimi se tudi pomaga staršem pri usklajevanju njihovih družinskih in poklicnih obveznosti. Socialni demokrati si bomo tudi v prihodnje prizadevali za krepitev ukrepov družinske politike, katerih namen je izboljšanje življenja otrok in družin, še posebej za družine, ki skrbijo za otroke, ki potrebujejo posebno nego in pomoč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dober dan! V Levici se zavzemamo za vključenost vseh ranljivih skupin in za močno robustno in stabilno socialno državo. Kot družba smo namreč vredni toliko kolikor smo sposobni pomagati deprevilegiranim in najšibkejšim med nami. Pričujoči predlog spreminja osnovo za določanje višine delnega plačila za izgubljeni dohodek, in sicer na način, da se znesek ne določa več nominalno, temveč se usklajuje z višino in rastjo bruto minimalne plače onstran tehničnega izrazja v praksi to pomeni, da starš, ki prekine delovno razmerje in ostane doma z otrokom s težko motnjo v duševnem razvoju težko gibalno oviranim otrokom ali otrokom z boleznijo s seznama hudih bolezni prejme približno 150 evrov več na mesec. Predlagana zakonska sprememba se dotika pomembnih stebrov zagotavljanja socialne varnosti najšibkejših in področje, ki jih v Levici sicer vztrajno izpostavljamo, položaj invalidov recimo. Varčevalni ukrepi, ki so sledili gospodarski krizi pred desetletjem so močno prizadeli invalide. V preteklosti je bila višina delnega plačila za izgubljeni dohodek zakonsko že določena z višino minimalne plače, vendar je bila sprememba z Janševim ZUJF zamrznjena in kasneje črtana iz zakona. Revščina in družina. Dolgoročni življenjski stroški se trenutno gibljejo na 613 evrih mesečno, medtem ko je prag tveganja revščine v letu 2019 znašal 703 evre. Skrb za težko invalidnega otroka bi morala presegati oba praga, zato, da družini omogoči vsaj približno dostojno življenje. In položaj žensk. Ženske opravijo večino nevidnega skrbstvenega dela in se zaposlujejo v slabše plačanih poklicih, zato lahko z gotovostjo trdimo, da so po večini ravno ženske tiste, ki se umaknejo s trga dela in nase prevzamejo skrb za invalidnega otroka. Zvišanje delnega plačila za izgubljeni dohodek bo tako vsak nekoliko izboljšal ekonomsko neodvisnost žensk. Skrb za otroka s posebnimi potrebami ali hudo boleznijo je delo, ki traja 24-ur dnevno vsak dan, vsak vikend in vsak praznik, še kadar otrok spi ga je velikokrat treba nadzirati, saj lahko potrebuje zdravila, mogoče celo pomoč pri dihanju ali pa ga je treba zaradi nepokretnosti tekom noči obračati in tako naprej. Ob enem je to zdravstveno stanje otroka praviloma trajno, ne spreminja se na boljše, ampak k večjemu na slabše. Do 18. leta starosti, ko tem otrokom dana možnost do osebne asistence, bo imela večina teh staršev samih zaradi naporov in skrbi, ki jih vlagajo različne kronične in psihosomatske bolezni, zato je prav, da se tem družinam pomaga takoj. Staršem, ki skrbijo za težko invalidnega otroka, pripadata otroški dodatek in dodatek za nego otroka, ter nekatere druge manjše ugodnosti, sicer pa prejem, če v celoti zapusti trg dela 588 evrov. To je njegova plača, ne prejme regresa, nima bolniške ali dopust, osnova za izračun pokojnine pa je temu primerna. S tem dohodkom in preostalima prejemkoma mora pokriti vse stroške, ki jih imamo vsi, hkrati pa tudi vse dodatne, specifične stroške otroka s posebnimi potrebami, ki jih ni malo, hkrati pa ima lahko tudi stroške z morebitnimi sorojenci. Zaradi naštetega smo v Levici veseli, da se je vladna koalicija namenila prepoznati stiske družin otrok s posebnimi potrebami in predlagala pričujoče rešitve navkljub dejstvu, da njihova koalicijska pogodba teme ni vsebovala. Na seji pristojnega delovnega telesa smo poslanci Levice predlagali tudi dodaten sklep, s katerim smo pozvali Vlado, da uskladi višino delnega plačila za izgubljeni dohodek z rastjo minimalne plače tudi za družinske pomočnike. Sklep je bil sicer sprejet. Toda ob komentarju državnega sekretarja, da namera rešitev težave, na katero opozarjamo, vključiti v dolgo pričakovani Zakon o dolgotrajni oskrbi. Obljubljeni zakon pa je v zadnjih dveh desetletjih tradicionalno navadno služil kot priročen izgovor za neučinkovito reševanje na področju socialne oskrbe najšibkejših, tudi, ko bi se do nujnih rešitev lahko prišlo brez čakanja z manjšimi področnimi koraki. S koraki kot je ta, ki ga bo vse kaže Državni zbor soglasno sprejel danes tudi z glasovi poslank in poslancev Levice. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavila Tadeja Šuštar. Izvolite.
Hvala za besedo. Otroci so naša prihodnost. Kdor se odloči za otroke in prevzame to odgovornost na svoja pleča bo največ pripomogel prihodnosti naše družbe, skupnosti in države. To si zasluži posebno spoštovanje in podporo države. Ukrepi družinske politike morajo biti trajnostno usmerjeni in usklajeni na vseh področjih od davčnega do družinskih prejemkov, vzgoje in izobraževanja, zdravstva, stanovanjske politike in skrbi za starejše družinske člane. Danes obravnavamo Predlog spremembe Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Aleksander Reberšek se že dlje časa ukvarja s problematiko otrok s posebnimi potrebami in vesela sem, da je skupaj z ministrom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janezom Ciglerjem Kraljem našel rešitev, ki bo olajšala življenje teh družin, ki se srečujejo z boleznijo v družini. Delno plačilo za izgubljeni dohodek prejme eden od staršev, ko zapusti trg dela ali začne delati krajši delovni čas od polnega, zaradi nege in varstva otroka s težko motnjo v duševnem razvoju, s težko gibalno oviranega otroka ali otroka z boleznijo s sezama hudih bolezni na primer cerebralna paraliza, multipla skleroza, rak in podobno. Predlagamo, da višina delnega plačila za izgubljeni dohodek ni več določena v nominalnem znesku temveč, da se dvigne na bruto minimalno plačo. Po veljavnem zakonu usklajena višina delnega plačila za izgubljeni dohodek znaša 751,77 evrov mesečno. Minimalna plača za leto 2021 pa je določena pri tisoč 24,24 evrih. Višina delnega plačila se bo v predlogu se bo gibala skupaj z višino minimalne plače. V lanskem letu je tudi Varuh človekovih pravic ob obravnavi pobude v zvezi z dvigom DPID Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in invalide predlagal, da se ta pravica odmeri vsaj v znesku minimalne zagotovljene plače z ciljem zmanjševanja institucionalizacije in zapuščanja otrok s posebnimi potrebami. Prejšnji Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ki je veljal do 29. 4. 2014 je že določal, da je mesečna višina DPID minimalna plača, zato predlagamo, da se v skladu z Resolucijo o družinski politiki 2018 do 2028 predlogom Varuha človekovih pravic ter pozivi različnih društev in posameznikov ponovno uveljavi ta rešitev. Delo staršev, ki uveljavljajo pravico do delnega plačila za izgubljeni dohodek je izjemno težko, odgovorno, fizično in psihično naporno, zato je glede na delo in naloge, ki jih starši opravljajo prav, da za to prejmejo vsaj minimalno plačo. Starši, ki uveljavljajo pravico do DPID s sprejetimi sredstvi preživljajo sebe in svojega mladoletnega otroka, kar se da, zaradi nizkega zneska DPID predstavlja dodaten socialni problem. Skrb za otroka z težko motnjo ali hudo boleznijo s seboj prinaša tudi dodatne stroške, zaradi zdravstvenega materiala in različnih pripomočkov, terapij, zdravil, potnih stroškov do zdravnikov in bolnišnic, prilagojene prehrane in tako naprej. povišanje delnega plačila za izgubljeni dohodek na znesek minimalne plače je torej nujno za izboljšanje njihovega materialnega položaja. Za starše, ki skrbijo in negujejo za dva otroka z najtežjimi motnjami, gibalnimi oviranostmi in hudimi boleznimi pa predlagamo, da prejmejo za 30 odstotkov višje delno nadomestilo za izgubljeni dohodek, saj se ti soočajo s posebej težkimi življenjskimi okoliščinami in posebej visokimi stroški. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati bomo spremembo zakona podprli, saj se zavedamo, da so otroci naša prihodnost, in da je podpora njim naša najboljša naložba. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmaji niso vloženi. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPKU PRIZNANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno predložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, Cvetu Uršiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in ena možnosti. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Danes je pred vami predlog sprememb in dopolnitev Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev. Predlagano besedilo je plod prenosa evropske zakonodaje v nacionalni pravni red in sicer direktive 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018, o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem novih reguliranih poklicev. Omenjena direktiva je bila sprejeta ker je Evropska komisija ugotovila, da merila, ki jih države članice uporabljajo pri dostopu do opravljanja reguliranih poklicev, niso dovolj jasna, prav tako pa je za Evropsko unijo značilna nesorazmerna regulacija med državami članicami za isti poklic. Evropska komisija je prav tako ugotovila, da slabe regulativne odločitve držav članic izkrivljajo konkurenco z omejevanjem dostopa na trg, njihova posledica pa so lahko tudi izgubljene zaposlitvene možnosti. Da bi te ovire Evropska unija odpravila, je bila sprejeta direktiva, besedilo te direktive pa se prenaša v zakon, ki ga danes obravnavate. Besedilo, ki ste ga prejeli v sprejem, je tako v večinskem delu posledica obvezne implementacije evropske zakonodaje in določbam evropske direktive v celoti sledi. Cilj tako direktive kot zakonskega predloga, ki je pred vami je, kot sem že rekel, vzpostavitev skupnega okvirja za oceno sorazmernosti ukrepov pred spremembo ali novo regulacijo poklicev. Določajo se jasna merila in pravila na podlagi katerih se bo preprečilo sprejemanje nesorazmernih ukrepov, zagotovilo boljšo regulacijo poklicev in zmanjšalo upravna bremena s katerimi se soočajo strokovnjaki, potrošniki, pa tudi nacionalne administracije. Predlagatelji predpisov bodo od sedaj dalje morali utemeljiti upravičenost omejevanja dostopa do reguliranega poklica ter za vsak primer posebej pripraviti oceno sorazmernosti in preučiti učinke regulacije. Ob upoštevanju, da je trenutno predlagano zakonsko besedilo, torej prenos direktive v nacionalno zakonodajo, k prenosu pa je Republika Slovenija kot članica Evropske unije zavezana, predlagamo da se zakon v Državnem zboru sprejme ter se s tem omogoči izpolnitev obveznosti Republike Slovenije naprav Evropski uniji. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Evi Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, gospod podpredsednik. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada, kolegij pa je potem postopek potrdil. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagateljev, predstavnica Zakonodajno-pravne službe in predstavnik Državnega sveta. V poslovniškem roku ni bilo vloženih amandmajev. Predstavnik predlagateljev je predlog novele [[…]]je predstavil predlog novele, predstavnik Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je povedal, da komisija predlog zakona podpira. Komisija k predlaganim zakonskim določbam nima pripomb, saj se zaveda obveznosti posamezne države pri prenosu evropskih direktiv v nacionalno zakonodajo. Poziva pa tudi k razmisleku o možnih dodatnih načinih za zaščito slovenskega trga dela z vidika tako imenovane neto izvoznice delovne sile. Komisija je v preteklosti že večkrat opozorila na nujnost ukrepanja v zvezi s prevelikim odlivom, zlasti visoko izobražene in usposobljene delovne sile v bolj razvite države Evropske unije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno tehničnega vidika. Zakonodajno-pravna služba ugotavlja, da je v obravnavanem primeru vprašljivo, ali gre za prenos, implementacijo direktive, saj celotna vsebina predloga zakona povzema direktivo in to tako, da celotno vsebino predloga zakona predstavlja predmetna direktiva. Poudariti je treba, da je besedilo zakonskega predloga normativno oblikovano na način, da se zakon kot premalo določen ne bo mogel izvajati. Predstavnik Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je potem na kratko predstavil problematiko reguliranih poklicev in povedal, da so učinki deregulacije poklicev multiplikativni. Načeloma soglašajo z ugotovitvami Zakonodajno-pravne službe, da obstaja tudi boljši način prenosa direktiva. So se pa na ministrstvu za tak pristop odločili tudi zaradi zamud pri prenosu. Tak način tudi ni v nasprotju z nomotehničnimi smernicami, ki omogočajo prenos dela direktiv. Težav pri samem izvajanju sporazuma pa tudi ne vidijo. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona ter jih sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu amandmaji niso bili sprejeti, odbor Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek in Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Glavni cilj predloga zakona, ki je pred nami, je uskladitev z evropsko zakonodajo, natančneje z direktivo o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev. Omenjena direktiva uvaja splošna pravila za izvedbo ocene sorazmernosti pred sprejetjem zakona ali drugih predpisov, ki urejujejo dostop do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja. S prenosom direktive v slovenski pravni red se po pojasnilu predlagatelja sledi ciljem Evropske unije, s katerim se želi zagotoviti večjo jasnost, objektivnost, preglednost in primerljivost reguliranja dostopa do in upravljanja poklicev. Enostavneje povedano; s predlogom zakona se želi odpraviti nepotrebna upravna bremena in poenostaviti postopke priznavanja poklicnih kvalifikacij, kar bi omogočilo bolj učinkovito izvajanje regulacije poklicev. Predlog zakona drugih sprememb sicer ne predvideva, je pa Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora izpostavila pomemben vidik, ki ga moram tudi sam poudariti. ZPS ugotavlja, da je v tem primeru vprašljivo, ali sploh gre za prenos direktive, saj celotna vsebina predloga zakona povzema direktivo, in to na način, da celotno vsebino predloga zakona predstavlja predmetna direktiva (copy-paste). Besedilo zakonskega predloga je prav tako premalo določno in se kot takšno ne bo moglo izvajati. Vprašljiv prenos predstavljajo tudi rešitve, ki so v slovenskem pravnem redu že normativno urejene v drugih pravnih aktih. V Poslanski skupini SAB menimo, da je takšne pripombe ZPS treba vsekakor upoštevati in resno jemati. Zavedati se moramo namreč, da so v Republiki Sloveniji za vodenje postopkov v zvezi z Zakonom o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev pristojni številni različni organi. In zato je še posebej pomembno, da se zagotovi podlage za čim bolj učinkovito implementacijo zakonskih določb. Vsekakor si tudi v SAB želimo, da bi predlagane rešitve prispevale k olajšanju nepotrebnih bremen in omogočile lažje izvajanje zakonodaje, a ob takšnih pripombah ZPS se resnično bojimo, da predlaganih poenostavitev ne bo mogoče izvajati. Zato v Poslanski skupini SAB takšnega predloga enostavno ne moremo podpreti, mu pa ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Regulirani poklici so tisti, za opravljanje katerih so predpisani posebni pogoji glede posebnih poklicnih kvalifikacij, ki jih določajo zakoni ali podzakonski akti. Trenutno je v državah članicah EU glede na podatke, ki so jih države članice sporočile v Evropsko zbirko reguliranih poklicev, več kot 5 tisoč 500. Med državami obstajajo velike razlike, pri čemer je Litva priglasila le 77, Madžarska pa kar 502 regulirana poklica. V Sloveniji je trenutno takšnih 220. Republika Slovenija je v preteklih letih velikokrat dobila priporočila za deregulacijo oziroma zmanjšanje števila reguliranih poklicev, ki je bilo v preteklosti nad povprečjem EU. V poročilu Slovenije za leto 2019 je posebej poudarjeno, da so regulativne omejitve tudi pri ključnih poklicih in upravno breme še vedno zaznani kot ovire za naložbe in veljajo za enega najbolj problematičnih dejavnikov pri poslovanju v Sloveniji. Evropska komisija ugotavlja, da regulacija poklicev vpliva na 22 % delovne sile. Ker pa v evropski zakonodaji ni harmoniziranih pravil glede dostopa do poklica ali njegovega opravljanja, ima vsaka država članica pravico, da odloči, katere poklice bo regulirala in kako, razen nekaj izjem na področjih, kot so, na primer, prevozništvo, letalstvo ali zavarovalništvo. Dejstvo pa je, da mora biti regulacija nekega poklica utemeljena z javnim interesom, pri čemer gre za elemente javnega zdravja, javne varnosti ali javnega reda ter elemente javnega interesa na podlagi sodne prakse sodišča EU. Temeljni cilj obravnavanih sprememb in dopolnitev Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev je prenos evropske zakonodaje v naš pravni red. Glavni vsebinski cilj v skladu z evropsko direktivo, ki govori o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev, je zagotoviti večjo jasnost, objektivnost, preglednost in primerljivost dostopa do reguliranih poklicev in opravljanja tako določenih del. Tako predloženi zakon predvideva obveznost tehtanja sorazmernosti razlogov za regulacijo nekega poklica in določa uvedbo enotnih meril za oceno sorazmernosti. Sleherni predlagatelj nove ali spremembe regulacije poklicev bo moral vsak primer skrbno preučiti, pri čemer bo ocena oziroma test sorazmernosti podprta z dokazi utemeljenosti. To naj bi pripomoglo k preprečevanju nadaljnje obremenitve ali razdrobljenosti notranjega trga, povečala se bo prožnost trga dela in mobilnost delovne sile, izboljšala se bo konkurenčnost podjetništva, zmanjšala se bodo upravna bremena. Tudi po uvedbi regulacije za določeno področje bodo predlagatelji ukrepov ostali zavezani k spremljanju njihove skladnosti z načelom sorazmernosti, pri čemer bo treba upoštevati tudi razvoj posameznega področja. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo predlagane zakonske novosti podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala za besedo najstarejši podpredsednik. Z zakonom se prenaša zakonodaja Evropske unije v nacionalni pravni red, to je direktiva o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev. Študije primerov nam pokažejo pozitivno medsebojno povezavo med večjo pobudo storitev, konkurenco in kakovostjo. Odprava ovir bi tako pri visoko reguliranih poklicih kot so zdravnik, dr., farmacevt ugodno vplivala na dodatno vrednot določenega sektorja in zaposlenost. Republika Slovenija je v preteklosti mnogokrat dobila priporočila za zmanjševanje števila reguliranih poklicev, trenutno jih imamo ca 220, saj so regulativne omejitve in upravno breme še vedno zaznani kot ovire za naložbe in problematičen dejavnik pri poslovanju. Razlogi za uvedbo določenih omejitev za dostop do regulativnih poklicev, njihovega upravljanja morajo biti utemeljeni z javnim interesom, ki so priznani s sodno prakso sodišča Evropske unije. Pomembni element javnega interesa so med drugimi varstvo potrošnikov, bolj proti goljufijam, preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkov, varstva in ohranjanja nacionalne zgodovinske in umetnostne dediščine. Priprava predhodne ocene sorazmernosti ukrepov se uvaja na podlagi evropskega zakona, katerega name je preprečitev nesorazmernih ukrepov, ki bi povzročili dodatna regulatorna in upravna bremena. Pozitivni učinki sprejetja zakona se bodo pokazali na področju javne uprave, gospodarstva in socialnega področja. Dejstvo je, da ima regulacija poklicev tudi posredne učinke, ima konkurenčnost, podjetništvo, trg dela in zaposlovanja, mobilnost, delovne sile in čezmejno opravljane storitve. Relevantno je tudi to, da se strokovnjakov v primeru omejevanja dostopa do reguliranega poklica ali njegovega opravljanja z nesorazmernimi pogoji zagotovi sodno varstvo. Poleg slednjega mora biti zagotovljeno, da ima vsaka fizična ali pravna oseba pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper omejitve svobode izbire polica, svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Marijan Pojbič. Izvolite.
Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev podprli. Gre namreč za prenos direktive EU oziroma za uskladitev z evropsko zakonodajo, torej z direktivo EU 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev. S prenosom te direktive želimo zagotoviti čim večjo javnost, preglednost, objektivnost in primerljivost reguliranja dostopa do opravljanja poklicev. Rešitve predloga zakona so predlagane z namenom uskladitve EU zakonodaje za nacionalno zakonodajo. Predlagatelj sprememb zakonov ali drugih predpisov, ki omejujejo dostop do reguliranega poklica ali njegovo opravljanje bodo morali pripraviti izjavo o oceni pogojev, ki bo omogočala presojo skladnosti z načelom sorazmernosti in vsebovala utemeljitev, iz katere izhaja upravičenost omejevanja. Merila, ki jih bo morala vsebovati izjava pri pripravi predloga sprememb zakona ali drugih predpisov, ki omejujejo dostop do reguliranega poklica ali njegovo opravljanje, so določene z zakonom. Direktiva EU je bila sprejeta zaradi lažje uresničitve ciljev glede ustvarjanja gospodarske rasti, o novih delovnih mestih, zagotavljanja prostega gibanja strokovnjakov, izboljšanja okolja za podjetja in ponujanja izbire potrošnikov. Zato bomo, kot sem že uvodoma povedal, predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Vladna novela zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev predvideva rešitve, s katerimi naj bi v nacionalni pravni red prenesli evropsko direktivo iz leta 2018. S prenosom naj bi zagotovili večjo jasnost, objektivnost, preglednost in primerljivost reguliranja dostopa do in opravljanja poklicev z uvedbo enotnih meril za oceno sorazmernosti, da bi se preprečila nadaljnja obremenitev in razdrobljenost notranjega trga. Kot ključni cilj je v besedilu predloga zakona navedeno »preprečevanje sprejetja nesorazmernih ukrepov, ki bi povzročili regulativna in upravna bremena«. Zakonodajno-pravna služba je k predlogu zakona podala izčrpno mnenje. Naj izpostavim le nekaj pripomb: »vprašljivo, ali gre za prenos, implementacijo direktive, saj celotna vsebina predloga zakona povzema direktivo in to tako, da celotna vsebina predloga zakona predstavlja predmetna direktiva«. Naslednja: »narava direktive in narava zakona sta različni. Besedilo zakonskega predloga je normativno oblikovano na način, da se zakon kot premalo določen ne bo mogel izvajati.« In pa »vprašanje, ali je vsebino direktive sploh mogoče urejati v zakonu«. Kljub temu in tudi številnim drugim pripombam pa koalicija za sejo matičnega delovnega telesa ni vložila nobenih amandmajev, s katerimi bi skušali upoštevati mnenje Zakonodajno-pravne službe in popraviti zakon. Prav tako na seji Odbora za delo nismo dobili odgovora na vprašanje, zakaj je pripravljena tako pomanjkljiva zakonska materija, ki se v praksi pravzaprav ne bo mogla izvajati. V Vladi Janeza Janše ni nič prepuščeno naključju. Stvari se vedno dogajajo z namenom, zato se nam zastavljajo vprašanja, kaj želi Vlada s sprejemom takšnega zakona doseči. Zaradi navedenega, poslanke in poslanci LMŠ predloga zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane in spoštovani! Glavni namen predlagane spremembe zakona je prenos evropske direktive o poskusu sorazmernosti med sprejetjem nove regulacije poklicev v slovenski pravni red. Z direktivo se urejajo splošna pravila za obvezno izvedbo ocene primernosti regulacije posameznega poklica, preden se sprejme zakon, ki ureja dostop do reguliranih poklicev in načina njihovega opravljanja. S prenosom direktive se zasledujejo cilji Evropske unije glede zagotavljanja prostega gibanja strokovnjakov v reguliranih poklicih v EU, izboljšanje pogojev za podjetja in storitve za potrošnike. Postopek ocenjene sorazmernosti oblikovanj na takšen način, da omogoča izmenjavo dobrih praks na področju reguliranih poklicev pri čemer naj bi se s postopkom ocene preprečila prekomerna in nesorazmerna regulacija poklicev, ki bi lahko oteževala prosti dostop do izvajanja posameznih reguliranih poklicev v posamezni državni članici in posledično privedla do manj kakovostnejših storitev za potrošnike. Spoštovane in spoštovani, Socialni demokrati se zavedamo odgovornosti članstva v Evropski uniji, ki Republiko Slovenijo zavezuje k prenosu evropske direktive v nacionalno zakonodajo. Kljub temu, da je bilo potrebno izpostaviti opozorilo Zakonodajno-pravne službe, da je predlagani način prenosa direktive problematičen, saj predlagana novela zakona predstavlja dobesedni prepis direktive v slovensko zakonodajo. Edina razlika med direktivo in predlagano novelo je zgolj v tem, da so zamenjani nekateri izrazi in uporabljeni drugačni vrstni red členov. Takšen način dobesednega prepisa direktive v nacionalno zakonodajo je problematičen predvsem zato, ker je namen direktive povsem drugačen od namena zakona. Direktiva je namenjena državam članicam EU in vsebuje cilje ter programske norme, ki jih morajo države članice s primernimi zakonskimi pravili šele vključiti v svojo nacionalno zakonodajo. Zakon pa ureja pravice in dolžnosti fizičnih ali pravnih oseb, ki se nahajajo na območju določene države. Težave se lahko pojavijo predvsem pri izvajanju zakona, ker se z dobesednim prenosom direktive v slovensko zakonodajo prenesejo tudi evropske programske norme, ki so premalo jasne in določene. Socialni demokrati, zaradi tega razloga predlogu novele ne bomo nasprotovali, saj menimo, da mora vladajoča koalicija prevzeti odgovornost za normativno pravilen in ustrezen prenos evropske direktive, s katerim bo Republika Slovenija izpolnila svoje obveznosti kot država članica do Evropske unije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavila Tadeja Šuštar. Izvolite.
Hvala za besedo. V slovenski pravni red se prenaša Evropska direktiva o preskusu sorazmernosti pred prejetjem nove regulacije poklicev. Predlagatelji sprememb zakonov ali drugih predpisov, ki omejujejo dostop do reguliranega poklica ali njegov opravljanje bodo morali izvesti predhodno oceno sorazmernosti in pripraviti izjavo o oceni pogojev, ki omejujejo dostop do reguliranega poklica ali njegovo opravljanje. O reguliranem poklici govorimo kadar ga nekdo lahko opravlja samo z določeno izobrazbo potrebno za ta poklic, opravi posebne izpite denimo državne izpite ali je registriran pri poklicnem združenju. Če je njegov poklic reguliran v državi EU katerega želi opravljati bo morda moral v tej državi pridobiti priznanje svojih poklicnih kvalifikacij. Omejevanje dostopa do reguliranih poklicev oziroma njihovega opravljanja mora biti utemeljeno z javnim interesom. Ta je opredeljen kot javni red, javna varnost in javno zdravje ali njihovi pomembni elementi. Ta zakon pa ne bo veljal za tiste poklice, ki so regulirani oziroma urejeni s področno evropsko zakonodajo na primer poklicni vozniki, zakoniti revizorji, pomorščaki, zavarovalni agenti in tako naprej. Uvaja se pojem zaščitni poklicni naziv, ki pomeni regulacijo poklica pri katerih je uporaben naziva pri poklicni dejavnosti pogojena s posebnimi poklicnimi kvalifikacijami in pri katerih se, zaradi neprimerne uporabe tega naziva uvedejo sankcije. Pridržane dejavnosti pomenijo obliko regulacije poklica, pri katerih je dostop do poklicne dejavnosti pridržan za osebe, ki opravljajo regulirani poklic in imajo posebne poklicne kvalifikacije vključno s primeri, kadar se dejavnost opravlja v okviru drugih reguliranih poklicev. V okviru evropskega semestra, s katerim se spremlja uspešnost enotnega trga je Slovenija v preteklih letih velikokrat dobila priporočila za deregulacijo oziroma zmanjšanje števila reguliranih poklicev, ki je bilo nad povprečjem Evropske unije. V poročilu za leto 2019 je posebej poudarjeno, da so regulativne omejitve tudi pri poklicih in upravno breme še vedno zaznavni kot ovire za naložbe in veljajo za enega najbolj problematičnih dejavnikov pri poslovanju v Sloveniji. V Sloveniji je trenutno 220 reguliranih poklicev. Slabe regulativne odločitve izkrivljajo konkurenco z omejevanjem dostopa na trg, njihova posledica pa so lahko veliko število izgubljenih priložnosti za zaposlitev, višje cene za potrošnike in oviranje prostega pretoka. V Novi Sloveniji – Krščanskih demokratih bomo spremembe zakona podprli. Socialno tržno gospodarstvo potrebuje trden okvir z jasnimi pravili in za to poskrbi učinkovita država. Okvir regulacije mora poseči le na raven, ki je potrebna za zagotovitev poštenega gospodarjenja. Država mora biti prisotna le tam, kjer je regulacija nujno potrebna, kjer sta samoregulacija in samoodgovornost neučinkoviti. Močno nasprotujemo prekomerni regulaciji in birokratskemu dlakocepljenju, ki ima željo po vseobsegajočem nadzoru oblasti. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Amandmaji h končni določbi niso vloženi. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O PRIKRITIH VOJNIH GROBIŠČIH IN POKOPU ŽRTEV, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Andreju Čušu, državnemu sekretarju Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, poslanci, lep pozdrav! Pred vami je predlog zakona, ki bo omogočil prenos pristojnosti področja varstva prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Ministrstvo za obrambo. Vlada Republike Slovenije je dne 4. marca letos določila besedilo predloga zakona in ga posredovala Državnemu zboru Republike Slovenije v sprejetje po skrajšanem postopku, saj gre za manj zahtevne spremembe. Ministrstvo za obrambo nas je jeseni lani, torej leta 2020, uradno obvestilo o nameri ustanovitve novega organa v sestavi, in sicer Uprave Republike Slovenije za vojaško dediščino. V njenem okviru se za izvajanje nalog načrtuje ustanovitev treh notranjih organizacijskih enot na nivoju sektorja. Sektor, ki bo pristojen za vojna grobišča, bo med drugim pristojen tudi za izvajanje določb Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. V ta namen nas je Ministrstvo za obrambo pozvalo, da je treba sprejeti spremembe zakona, s katerimi se bo pristojnost za zakon preneslo na Ministrstvo za obrambo. V postopek priprave predloga predpisa javnost ni sodelovala, saj gre za predpis, ki ureja notranjo organizacijo ministrstev kot organov državne uprave. Ključni cilj, ki ga zasleduje predlog zakona, je torej prenos delovnega področja varstva prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Ministrstvo za obrambo. Predlog zakona tako omogoča prenos pristojnosti varstva prikritih vojnih grobišč, ob tem pa seveda tudi dodajamo, da se pristojnosti Komisije Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanj prikritih grobišč s tem predlogom zakona ne spreminjajo. Komisija še naprej vodi aktivnosti pri postopku odkrivanja prikritih vojnih grobišč. MORS pa bo za komisijo opravljal vse strokovne, tehnične in administrativne naloge ter zagotavljal sredstva za njeno delo. Predlog zakona spreminja tudi rok za pripravo in sprejem letnega programa dela Komisije Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanj prikritih grobišč. Sprememba se predlaga, ker se izvajanje programa dela komisije do 31. oktobra tekočega leta še ne zaključi. Na tej podlagi se v program dela za tekoče leto lahko uvrstijo tudi dela, ki iz kakršnihkoli razlogov niso bila realizirana v preteklem letu. Prav tako predlog zakona predpisuje, da že imenovana komisija Vlade za reševanje vprašanj prikritih grobišč nadaljuje svoje delo do imenovanja nove komisije, ki jo mora Vlada imenovati v roku enega leta po uveljavitvi tega zakona. V Vladi pričakujemo, da bomo tudi s predlagano spremembo zakonodaje omogočili, da bo Ministrstvo za obrambo oziroma novo ustanovljena Uprava Republike Slovenije za vojaško dediščino celostno oskrbela za področje vojnih grobišč. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za gospodarstvo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Mateji Udovč. Izvolite.
Spoštovani! Odbor za gospodarstvo, se je na 14. seji, 5. 5. 2021, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembi zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 97. seji, 15. 3. 2021, sklenil da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo poleg predloga zakona predloženo naslednje gradivo, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. Kvalificirani predlagatelji k predlogu zakona niso vložili amandmajev. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in turizem ter Zakonodajno-pravna služba. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo pojasnil, da predlog zakona omogoča prenos pristojnosti varstva prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Upravo Republike Slovenije za vojaško dediščino kot organ v sestavi Ministrstva za obrambo. Poudaril je, da se pristojnosti komisije, Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanj prikritih grobišč ne spreminjajo. Predlagani zakon tudi določa, da komisija nadaljuje s svojim delom do imenovanja nove komisije, ki jo Vlada mora imenovati v roku enega leta po uveljavitvi tega zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dopolnilni obrazložitvi pojasnila, da Zakonodajno-pravna služba k predlogu zakona nima pripomb. V razpravi so nekateri člani odbora predlagano rešitev podprli in pri tem poudarili, da je najbolj pomembno, da se delo komisije tekoče nadaljuje, izraženo je bilo tudi mnenje, da gre vsebinsko za vojne žrtve, zato je ustrezno, da se ta tematika celovito ureja v okviru Ministrstva za obrambo. Nekateri razpravljavci so predlagani rešitvi prenosa pristojnosti nasprotovali, saj so menili, da razlogi za prenos pristojnosti niso tehnični oziroma realni, temveč ideološki. Izraženo je bilo tudi mnenje, da gre za nepotrebno odpiranje vsebin iz preteklosti, ki dodatno prispevajo k razdoru med ljudmi. Izpostavljena je bila tudi dilema glede kadrovskih in finančnih posledic predlaganih rešitev. Državni sekretar je pojasnil, da na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo glede kadrov ne bo prišlo do sprememb, finančna sredstva za to področje pa so zagotovljena in se bodo prenesla na Ministrstvo za obrambo. Odbor je v skladu s 128. členom pravilnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih je sprejel. Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejel amandmajev in Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Desus bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Varstvo vojnih grobišč in varstvo prikritih vojnih grobišč sta v Republiki Sloveniji urejeni z dvema zakonoma in sicer z Zakonom o vojnih grobiščih, ter Zakonom o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. Oboje je v pristojnosti države, konkretno ministrstva, pristojnega za pokopališko in pogrebno dejavnost, ki sta gospodarski dejavnosti, torej Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. Do sprejetja Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev pa je varstvo vseh vojnih grobišč, tako vojaških grobov, kot grobov žrtev vojne izvajalo Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Predlog dopolnitve zakona omogoča prenos pristojnosti varstva prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Upravo Republike Slovenije za vojaško dediščino, kot organu v sestavi Ministrstva za obrambo. Poenostavljeno povedano – zadeva je ista, le, da se prenaša v pristojnost zdaj že tretjega ministrstva. Namen novele Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev je, da v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom, ter z načeli in pravili o ravnanju z mrtvimi določenimi v Ženevski konvenciji, ter z dopolnilnimi protokoli o zaščiti žrtev mednarodnih oboroženih spopadov uredimo vprašanje in vprašanja in postopke, kot so odkrivanje prikritih vojnih grobišč, njihovo označevanje, njihov vpis v register, ter dokončen in dostojen pokop vseh žrtev vojnega in povojnega nasilja na ozemlju Republike Slovenije. Nemalokrat se poudarja, da je največji problem v celotnem javnem sektorju oziroma v državni upravi pomanjkljiva organiziranost in neučinkovitost posameznih služb znotraj sistema. Na izpostavljenem primeru lahko vidimo kako so nekatere pristojnosti naložene napačnim organom, ki z materijo nimajo nič skupnega, ali pa imajo bore malo skupnega. Gre pa za to, da odprte zadeve obravnavajo institucije, kamor te zadeve sodijo po naravi svoje stvari. Zgodovina ni samo učiteljica življenja, je tudi luč resnice, življenje spomina, pričevalka časov in prenašalka starožitnosti. Naloga zgodovina je, da oži meje nevednosti. Vsakdo ima kajpada pravico do nevednosti. Vprašanje spodobnosti pa je, če jo javno razkazuje. Nevednost pa seveda ne sme biti temelj odločanja ali javnega opredeljevanja. Človek brez širokega nabora zgodovinskih razlag, pogledov in virov postane dovzeten za eno samo zgodbo, po navadi tisti, ki mu jo vsiljuje oblast. Soočanje z zgodovino predstavlja prvi pogoj za samozavestno nacijo. A bodimo pozorni, samozavestna nacija ni isto, kot samovšečna nacija. Politika samovšečnosti v nekem kolektivu slavi zgolj lastne dosežke, medtem, ko nam etika samozavesti omogoča, da premislimo tudi lastne napake. Zato je zgodovinska resnica podobna oblakom, katerih obliko zaznajo oči šele iz daljave. Zgodovina ne pozna zadnje besede. V Poslanski skupini DeSUS delimo prepričanje, da je treba slediti temeljnemu civilizacijskemu načelu, da ima vsak človek pravico do dostojnega pokopa, do groba in spomina, zato bomo predlog novele zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani, še posebej predstavniku Vlade, državnemu sekretarju in seveda podpredsedniku Državnega zbora! V večini držav po svetu se dela tako, da so vojna grobišča v pristojnosti ministrstva za obrambo, tako je tudi prav. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo zagotovo ni primerno za to področje, zato je prenos pristojnosti na Ministrstvo za obrambo pravilen korak, tako bi moralo biti urejeno že zdavnaj. Vojna grobišča in žrtve vojn so del zgodovine naroda in prav je, da se, ne glede na to, na kateri strani je kdo bil, nacionalne preteklosti ne pozabi. Tudi vsebinsko je smiselno, da je za to pristojno Ministrstvo za obrambo, saj gre tu za žrtve vojne in ne za klasična grobišča. Dokončen in dostojen pokop vseh žrtev vojnega in povojnega nasilja na ozemlju Republike Slovenije je nekaj, kar bi moralo biti v moderni državi samoumevno. To, da ima vsak svojo pravico do dostojnega pokopa, do groba in spomina, ni le osnovno civilizacijsko načelo, ampak tudi del zgodovinske dediščine naroda. V Slovenski nacionalni stranki pozdravljamo tudi ustanovitev novega organa, ki bo skrbel za vojaško dediščino. Ohranjanje vojaške dediščine nam pomaga razumeti družbene vrednote in tradicije, prav tako pa tudi združuje narod. Zelo pozdravljamo tudi to, da se bo v okviru muzejske dejavnosti ohranjalo in upravljalo s predmeti iz vojaške zgodovine. Smo pa v Slovenski nacionalni stranki seveda skeptični glede potencialne ideološke obarvanosti tega predloga zakona. Ne želimo si, da bi prihajalo do ideološkega poveličevanja določenih dogodkov ali pa zgodovinske pristranskosti, ki bi še dodatno delila slovenski narod. Zato bomo v prihodnosti pozorni na ideološke tematike in izjemno kritični, če bo pri izvrševanju zakona prihajalo do odpiranja določenih občutljivih tematik. Slovenci moramo biti na svojo zgodovino ponosni. Ponosni moramo biti tudi na svojo preteklost iz časov vojn in ne smemo dopustiti, da bi z ideološkimi delitvami razdirali lasten narod. V Slovenski nacionalni stranki bomo Zakon o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev zagotovo podprli. Bomo pa, kot sem že prej omenil, pozorno spremljali, da pri implementaciji ne bo prihajalo do kakršnekoli ideološke manipulacije zgodovine. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Franc Rosec.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog zakona o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. Varstvo vojnih grobišč in varstvo prikritih vojnih grobišč je v Republiki Sloveniji urejeno z Zakonom o vojnih grobiščih in Zakonom o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. V ta namen vodenja aktivnosti odkrivanj prikritih vojnih grobišč je Vlada Republike Slovenije leta 2005 imenovala Komisijo Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanj prikritih grobišč. Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije je v fazi načrtovanja in ustanovitve novega organa v sestavi Ministrstva za obrambo z nazivom Uprava Republike Slovenije za vojaško dediščino. Uprava bo notranje razdeljena na tri sektorje, katerih naloge bodo: skrb za področje vojnih grobov, pokopališč in grobišč, podeljevanje statusa nevladne organizacije v javnem interesu društvom, zvezam ali drugim nevladnim organizacijam in v okviru muzejske dejavnosti evidentiranje, zbiranje, hramba in drugo. Z omenjenim predlogom zakona se predlaga prenos pristojnosti varstva prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Upravo za vojaško dediščino kot organ v sestavi Ministrstva za obrambo Republike Slovenije. Prav tako se predlaga sprememba roka za pripravo in sprejetje letnega programa dela Komisije Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanj prikritih grobišč in da že imenovana komisija nadaljuje svoje delo do imenovanja nove komisije s strani Vlade Republike Slovenije. V Slovenski demokratski stranki omenjeni predlog zakona podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jože Lenart.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani državni sekretar! Danes obravnavamo Predlog zakona o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev, ki bo pristojnost za varstvo prikritih vojnih grobišč prenesel z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na Ministrstvo za obrambo. Prav tako bodo prenesena delovna področja namenjena vojnim invalidom, vojnim veteranom in žrtvam vojnega nasilja. O prenosu pristojnosti Ministrstvo za obrambo načrtuje ustanovitev novega organa, in sicer uprave Republike Slovenije za vojaško dediščino, ki bo med drugim prevzela tudi skrb za vojna grobišča in za vzpostavitev registra vojnih grobov, pokopališč in grobišč v Sloveniji, pa tudi slovenskih v tujini. Tu se poraja vprašanje kadrovskih in finančnih posledic na proračun, saj Vlada zagotavlja, da vpliva na javnofinančna sredstva ne bo, vendar je temu težko verjeti glede na to, da se ustanavlja nov organ, kar pomeni, da bo potrebno zaposliti nov kader. Poleg tega nismo prepričani, da je ta premik res potreben, saj v samem predlogu prenosa pristojnosti nismo našli nobene posebne tehnične izboljšave niti od vladnih predstavnikov nismo slišali nekih vsebinskih ali operativnih razlogov za takšno dejanje. Kljub izraženim pomislekom, da bo namen ustanovitve uprave za vojaško dediščino zadovoljenje kadrovskih apetitov te Vlade, se nam umestitev področja vojnih grobišč, vojnih invalidov, vojnih veteranov in žrtev vojnega nasilja v okviru Ministrstva za obrambo zdi smiseln, zato v Poslanski skupini LMŠ zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi1 Spremembe zakona, ki ga obravnavano danes spreminjajo resorno pristojnost za vojna grobišča in dostojen pokop žrtev. Sledeč nedavno sprejetim spremembam Zakona o državni upravi bo pristojnost za to področje prevzelo Ministrstvo za obrambo. Od sprejema tega zakona za to področje se je resorno ministrstvo že večkrat zamenjalo. Sprva je bilo to področje uvrščeno v delo okoli Ministrstva za delo, družino, socialne zadev in enake možnosti, kasneje pa je to področje prešlo v pristojnost Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. Za koordinacij dela je bila ustanovljena tudi vladna komisija za reševanje vprašanj prikritih grobišč, ki bo kljub vsemu in sprejemu tega zakona ohranila sestavo in pristojnost, nova komisija pa bo imenovana v roku enega leta. Zakonske rešitve predvidevajo, da bo pristojnost za področje prikritih grobišč prešla na upravo Republike Slovenije za vojaško dediščino, ki je organ v sestavi Ministrstva za obrambo. Pomembno pri tem je, da zaradi te poteze ne bo prišlo do kadrovskih sprememb, prenesla se bodo tudi zagotovljena proračunska sredstva, zato je pričakovati nemoteno nadaljnje delo znotraj novega resorja. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pričakujemo, da prenos vsebinske pristojnosti ne bo oviral nadaljnjega dela, ki bo tudi v okviru Ministrstva za obrambo upamo potekal normalno. Pričakujemo pa tudi nadaljnje spoštljivo opravljanje zakonskih nalog, ki med ljudmi ne bo povzročalo novih delitev. Socialni demokrati predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Epidemija, revščina, stanovanjska stiska, gospodarska in okoljska kriza. To je ta hip ali v bližnji bodočnosti Slovenije. A s čim se ukvarja Vlada Janeza Janše? Z interesnim »bockanjem« kdo bo prekopaval kosti fašistov in kolaborantov izpred 75-ih let. Predlog zakona v današnji obravnavi je namreč namenjen prav temu. Pristojnosti za varovanje prikritih grobišč seli na upravo za vojaško dediščino, ki ga ustanavlja Ministrstvo za obrambo pod nadzorom stranke NSi. Uprava za vojaško dediščino je več kot le tehnični servis za varstvo vojnih grobišč. Zasnovana je kot ideološki aparat, ki bo lahko podeljeval status organizacije v javnem interesu raznim društvom, zvezam in drugim nevladnim organizacijam, ter posegov v arhivsko in muzejsko dejavnost. Cilj rokovanja z vojnimi grobišči tako ni pieteta do pokojnih, kar je nekaj, okoli česa bi se lahko poenotili prav vsi. Tudi nikoli ni bila. Pogrevanje zgodovine, ki jo zganja skrajna desnica, je spleteno v dvojno ideološko interesno agendo. Če začnemo pri prvi – revizija zgodovine pod pokroviteljstvom SDS, NSi in prijateljev bi na novo pisala učbenike, enako, kot se gre dnevno politiko, s kupom in kupom laži. A zakaj bi se kdo čutil dolžnega, da to počne za obdobje generacij, ki jih niti ni več med nami in izgubljal energijo tako zelo nujno za reševanje problemov, ki tukaj in zdaj tarejo ljudi. Odgovor – da opraviči svoj lasten »wannabe« fašizem. Rehabilitacija zgodovinskega fašizma in kolaboracije ni namenjena našim prednikom, ampak naši sedanjosti. Skrajna desnica si je izmislila zgodovinske krivice, jih spremenila v svojo mitologijo in jih vsiljuje na celotno družbo, zato in izključno zato, da legitimira samo sebe in svoje mokre sanje po totalni kontroli nad ljudmi. Hrbtna stran istega kovanca je demonizacija zgodovinskega socializma in delavskih gibanj ter zanikanje njegovih brezprizivnih uspehov v napredovanju emancipacije in človeštva. Spet ne gre za razkopavanje po zgodovini, ampak za politične učinke v sedanjosti, za zaščito slovenskega perifernega kapitalizma in nesposobnega kapitalističnega razreda pred idejami socializma, ki delavsko večino prebivalstva edine lahko popeljejo v boljše življenje. Ja, edino ekološki demokratični socializem lahko 800 tisoč slovenskih delavcev odreši parazitov, samozvanih »biznismenov« in menedžerjev, ki se celo v epidemiji kopajo v luksuzu, na delavski račun seveda. S siljenjem zaposlenih v prekarne s. p.-je in na minimalne plače na eni, ter cuzanjem državnih subvencij in davčnih odpustkov na drugi strani. In kje bolje začeti s pranjem možganov ljudem, da jih ne izkoriščajo finančni aristokrati in industrijski baroni, ampak da so si sami krivi za svoje stiske, kot ravno s pljuvanjem, lažmi in potvarjanjem zgodovine. Drugi razlog je interesni. Skrajna desnica v institucijah želi prevajati svojo moč v krepitev skrajne desnice izven institucij. Enako, kot so naredili z denarjem za informiranje, ki so ga vzeli resnim medijem in namenili nepismenim »trolom« na Novi24, Demokraciji, Zavodu Iskreni in še kje, bi naredili tudi z arhivsko in muzejsko dejavnostjo, torej s preusmerjanjem sredstev svojim satelitov. Vse to so razlogi zakaj bomo v Levici glasovali proti temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji bo gospod Andrej Černigoj predstavil stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Varstvo vojnih grobišč in varstvo prikritih vojnih grobišč je v Sloveniji urejeno z dvema zakonoma, Zakonom o vojnih grobiščih in Zakonom o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev, ki je bil sprejet v sedmem sklicu Državnega zbora na pobudo in s prvopodpisano takratno poslanko in predsednico Nove Slovenije, Ljudmilo Novak. Takrat je bil narejen pomemben korak naprej pri urejanju tega bolečega področja naše, ter tudi dela tuje zgodovine. Vsak človek si zasluži dostojen pokop. Vsak človek si zasluži grob in spomin. To je ena, eden od temeljnih elementov načela spoštovanja človekovega dostojanstva, ki je tudi ključno načelo Krščanskih demokratov. Delo pa se ni končalo s sprejemom zakona, ampak se je takrat šele dobro začelo. Dosedanji zakon je v 3. členu določal, da je za varstvo prikritih vojnih grobišč pristojno Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Za vodenje aktivnosti pri postopku odkrivanja prikritih vojnih grobišč je v skladu z zakonodajo Vlada imenovala komisijo Vlade Republike Slovenije za reševanje vprašanje prikritih grobišč. Delo komisije je zahtevno, komisija pa kljub temu svoje delo opravlja dobro, ter pri tem spoštuje načelo pietete do pokojnih in njihovih svojcev. V Upravi Republike Slovenije za vojaško dediščino v okviru Ministrstva za obrambo se bo med drugim izvajalo naloge skrbi za vojne grobove, pokopališča in grobišča. Za izvajanje nalog uprave se načrtuje ustanovitev treh notranjih organizacijskih enot na nivoju sektorja. Sektor, ki bo pristojen za vojna grobišča bo pristojen za izvajanje določb obeh zakonov ter druge naloge povezane z vojnimi grobovi, pokopališči in grobišči. Zadolžen bo za vzpostavitev registra vojnih grobov, pokopališč in grobišč v Sloveniji in slovenskih v tujini. Sektor bo razvijal in uveljavljal enotne strokovne standarde za raziskovanje in urejanje vojnih grobov, grobišč in pokopališč. V sodelovanju z Institutom za novejšo zgodovino bo dopolnjeval popis žrtev prve in druge svetovne vojne s podatki o grobovih žrtev. Usklajeval bo aktivnosti z Ministrstvom za kulturo, Zavodom za varstvo kulturne dediščine Slovenije ter visokim predstavnikom za nasledstvo. Sodeloval bo tudi z državami naslednicami, ki imajo vojne grobove, pokopališča in grobišča v Sloveniji ter tistimi, kjer so slovenski vojni grobovi, pokopališča in grobišča. Predlog zakona pa je nujen za prenos pristojnosti varnosti prikritih vojnih grobišč z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na upravo za vojaško dediščino kot organa v sestavi Ministrstva za obrambo. Krščanski demokrati spoštujemo žrtve in njihove svojce. Želimo si, da bi v naši državi končno enkrat zagotovili spoštovanje dostojanstva vseh. Ta zakon doprinaša k bolj sistemskemu urejanju tega vprašanja. V Novi Sloveniji bomo Predlog novele Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev, zato soglasno podprli. Hvala za besedo.
Hvala lepa tudi vam. Gospa Mateja Udovč bo predstavila stališče Poslanske skupine SMC. Izvolite.
Spoštovani! Pod to točko dnevnega reda odločamo o Predlogu zakona o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev, ki ureja prenos zakonskih nalog na novi organ pod okriljem Ministrstva za obrambo. Slednje je v zaključku minulega leta obvestilo do takrat pristojno Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo o nameri ustanavljanja novega organa in sicer Uprave Republike Slovenije za vojaško dediščino. V ta okvir se bo s sprejemom predloga zakona uvrščalo tudi področje Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo soglaša s prenosom zakonskih nalog na novi organ pod okriljem Ministrstva za obrambo, ki bo po novem pristojen za izvajanje zakonskih določb ter drugih nalog povezanih z vojnimi grobovi, pokopališči in grobišči. Zadolžena bo za vzpostavitev Registra vojnih grobov, pokopališč in grobišč v Sloveniji in slovenskih grobišč v tujini. Poleg tega bo razvijalo in uveljavljala enotne strokovne standarde za raziskovanje in urejanje vojnih grobov, grobišč in pokopališč. V sodelovanju z Institutom za novejšo zgodovino bo Uprava za vojaško dediščino dopolnjevala popis žrtev prve in druge svetovne vojne s podatki o grobovih žrtev in usklajevala aktivnosti z Ministrstvom za kulturo, Zavodom za varstvo kulturne dediščine Slovenije ter visokim predstavnikom za nasledstvo. Uprava bo vzpostavljala stike tudi s tistimi državami, ki imajo vojne grobove, pokopališča in grobišča v Sloveniji kot tistimi državami, kjer so slovenski vojni grobovi, pokopališča in grobišča je zapisano v sporočilu. S takšno ureditvijo sledimo tudi vzoru nekaterih drugih evropskih držav, sosednja Italija ureja varstvo grobišč žrtev vojne pod okriljem Ministrstva za obrambo, v okviru katerega deluje tako imenovan Komersiat za čast padli, Nemčija pa je problematiko vojnih grobov uredila z Zvezni Zakonom o grobovih, nad katerim si deli pristojnosti več ministrstev. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavzemamo za pravično in transparentno urejanje stanja vojnih grobov, grobišč in pokopališč. Predlog zakona o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev nekako ne posega v načelo obstoječe ureditve temveč zgolj rešuje vprašanje pristojnosti nad tem segmentom. Verjamemo, da predlagana ureditev ne bo vplivala na delo komisije, saj le ta delo tekoče nadaljuje še naprej. na podlagi navedenih dejstev bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Še kot zadnja bo mag. Alenka Bratušek predstavila stališče Poslanske skupine SAB. Izvolite.
Spoštovani! Ne morete graditi prihodnosti, če živite v preteklosti. To velja danes ob sprejemanju sprememb zakona o prikritih vojnih grobiščih večkrat ponoviti. Edina stvar, ki jo v tem zakonu spreminjate je prenos pristojnosti za prikriva vojna grobišča in pokop iz Ministrstva za gospodarstvo na Ministrstvo za obrambo oziroma pod okrilje Nove Slovenije. Spomnimo, da smo zakon, ki se danes novelira sprejeli leta 2015 in ravno s tem zakonom je prišlo varstvo prikritih vojnih grobišč v pristojnost gospodarskega ministrstva pod vodstvom gospoda Zdravka Počivalška. Danes isto ministrstvo z istim ministrom pristojnost prenaša drugam. Zato je, spoštovani in spoštovane, povsem na mestu vprašanje zakaj je ta sprememba potrebna. Ali gre zgolj za ideološki podnapis ali obstaja dejansko vsebinski razlog za to spremembo. Predstavnik ministrstva na matičnem odboru ni znal našteti, kaj šele da bi pojasnil vsebinske razloge za prenos pristojnosti. Prav tako ni znal pojasniti koliko novih ljudi bo v sled ustanovitve novega organa v sestavi ministrstva za obrambo zaposlenih na novo in kakšne bodo finančne posledice za državni proračun. Dejstvo pa je, da posledice bodo. Leta 2015 sem zakon, ki ureja prikrita vojna grobišča potrdila tudi sama, saj smatram, da je edino prav, do so vsi mrtvi dostojno pokopani in da se to poglavje enkrat za vselej uredi. Žalostna sem, da danes ponovno izrabljate našo polpreteklo zgodovino za deljenje ljudi na vaše in naše. Vsi smo državljani Slovenije in vsi imamo pravico do lepega življenja, do lepe prihodnosti v tej državi. Mi, ki smo tukaj, pa imamo celo odgovornost, da našo državo in naše ljudi peljemo v lepšo prihodnost. Zgodovine ne moremo spremeniti, pa če vam je to všeč ali ne. In resnično si želim, da ta del naše zgodovine enkrat za vselej nehate izkoriščati za politične namene. Izkoriščati za deljenje ljudi na vaše in naša in da se končno enkrat začnemo ukvarjati z našo prihodnostjo. Mnogo je stvari o katerih bi danes morali razpravljati, zakaj je vse več brezposelnih, zakaj je situacija v gospodarstvu vsak dan slabša, zakaj do danes niste pripravili zakona, ki bi pomagal gostinstvu in turizmu, ki ga obljubljate že mesece, zakaj imamo zgodovinsko visok javni dolg in kako in po kateri poti bo šla Slovenija naprej, ko bo konec epidemije. Draga Nova Slovenija, kot del vladajoče koalicije ste dolžni delati za ljudi, za mlade, za prihodnost. Vi pa se vedno znova obračate nazaj. In še enkrat vam povem: ne morete graditi prihodnosti, če živite v preteklosti. V Poslanski skupini SAB ne bomo podpirali zakonov, ki se spreminjajo zgolj zaradi potreb ene politične stranke, brez da bi spremembo narekovala kakršnakoli vsebinska in racionalna potreba.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji k predlogu k prehodnih in končnih določbi niso bili vloženi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, to je pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 8 poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Matejem Tašner Vatovcem. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 28 poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Matejem Tašner Vatovcem zahtevala, da Državni zbor opravil splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona zato dajem besedo predstavniku predlagatelja Dr. Tašner Vatovec, izvolite, imate besedo.
Najlepša hvala, podpredsednica. Lep pozdrav vsem! Zakon, ki smo ga predlagali, skuša biti majhen korak na področju zakonodaje v boju proti neki široki paleti neenakosti, ki se dogaja na relaciji med moškimi in ženskami v družbi, kar se tiče menstruacije, čisto preprosto. Higienski pripomočki, menstrualni pripomočki so stvar, ki ni stvar luksuza, ki ni stvar odločitve, ampak je nuja za veliko večino žensk v tej državi in zato tudi vprašanje, ki je povezano z njihovo obdavčitvijo oziroma z njihovo finančno težo, če želite. Sploh v času po tej epidemiji koronavirusa, pa tudi prej so bile socialne, predvsem ekonomske razlike med moškimi in ženskami velike in take tudi ostajajo. Enako velja za, recimo, podatke, ki kažejo na revščino, pač, ta je med ženskami višja kot med moškimi. Če pogledate, recimo, enostarševske družine, pa je skoraj pretežno na plečih žensk. Tako je to vprašanje, ki je večplastno, vprašanje družbe kot take, je pa tudi, če želite, fiskalno ali pa davčno vprašanje. Zato s tem predlogom zakona predlagamo, da se leta 2019 uvedena posebej znižana davčna stopnja, to je 5 %, uporabi tudi za izdelke, ki so namenjeni menstruaciji, govorimo o higienskih vložkih, tamponih in menstrualnih skodelicah. To ni stvar, ki prihaja kot neka strela z jasnega, to je, bom rekel, kar trend v Evropi in tudi po svetu v zadnjem času. Gre za vprašanje, kako nasloviti kot družba neenakosti med moškimi in ženskami, in vprašanje, kako zagotoviti širšo dostopnost do higienskih pripomočkov za ženske, ki so povezani tudi potem s psihološkim, zdravstvenim stanjem in tako naprej. Tako imamo, recimo, na ravni Evropske unije številne države, ki so tak ukrep že uvedle. Če naštejem, recimo, Nemčija je predlani znižala stopnjo davka z 19 % na 7 %, Italija z 22 % na 10 %, Poljska ga je znižala na 5 %, Francija na 5,5 %, Češka je tudi že napovedala znižanje na 10 %. Irska, sicer še preden je postala članica Evropske unije, je uvedla ničelno davčno stopnjo, kar je sicer stvar, ki bi jo vsi v resnici morali zagovarjati, in tako naprej. Skratka, ker ne gre za izdelke, ki so izbira, nekaj, kjer se lahko uporabniki odločijo, da bodo uporabljali ali ne, je smiselno to davčno stopnjo znižati na ravni Evropske unije dovoljen minimum, to je trenutno 5 %. Je pa to seveda majhen korak v tej zgodbi. S tega vidika bi seveda morali kot država tudi razmisliti o tem, da bi se na določenih javnih mestih, javnih institucijah uvedlo tudi brezplačno razdeljevanje takšnih izdelkov, recimo, v šolah, zdravstvenih domovih in tako naprej. To je ukrep, ki ga tudi poznajo nekatere države, kjer lahko uporabnice do teh izdelkov pridejo na teh javnih mestih zastonj, se pravi, brez plačila. To je vprašanje, ki presega vprašanje osebne izbire, ki presega vprašanje koncepta davka na dodano vrednost. Je vprašanje enakosti, je vprašanje tudi razumevanja družbe tegob posameznic v tem smislu. In ker mislim, da smo kot družba kljub vsemu dozoreli, predlagatelji predlagamo, da se danes v prvi obravnavi ta zakon sprejme. Če bodo kakšni konkretni nomotehnični ali drugi pomisleki, jih lahko popravimo oziroma odpravimo v drugi obravnavi. Vsekakor pa je današnje glasovanje o tem predlogu predvsem odraz tega, ali smo kot družba pripravljeni preseči vsakršno obliko neenakosti.
Hvala lepa. Za uvodno predstavitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade. Mag. Maja Hostnik Kališek, državna sekretarka Ministrstva za finance, izvolite, imate besedo.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi, da predstavim mnenje Vlade do predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je Državnemu zboru in v obravnavo in sprejem po rednem postopku ter zahtevo, da se opravi splošna razprava, predložila skupina poslank in poslancev. Z novelo Zakona o davku na dodano vrednost se predlaga uvedba posebne, nižje 5 odstotne stopnje DDV za menstrualne higienske izdelke, od katerih se je ob vložitvi predloga zakona DDV plačeval po splošni 22 odstotni stopnji DDV-ja. To je za damske vložke za enkratno in večkratno uporabo, tampone in podobne izdelke, ter menstrualne skodelice. Predlagana sprememba zakona se utemeljuje s tem, da ti izdelki niso luksuz, temveč za ženske del nujnih življenjskih potrebščin, ki jih moški ne potrebujejo. Tako imajo ženske vsak mesec višje osnovne življenjske stroške, kar lahko v primeru socialne ogroženosti privede v hudo stisko. Predlagatelj meni, da bi se z uvedbo znižane stopnje DDV za te izdelke za strošek nekoliko zmanjšal, tako da bi se materialni položaj žensk nekoliko izboljšal. Ureditev znižanja stopnje DDV za menstrualne in higienske izdelke je možna s spremembo podzakonskega akta, v katerem je urejeno izvajanje Zakona o davku na dodano vrednost, ki jo je Ministrstvo za finance že pripravilo, zato Vlada tega predloga zakona ne podpira. Menstrualni higienski izdelki so tako že vključeni v seznam izdelkov za higiensko zaščito, v zvezi s katerimi se po Zakonu o davku na dodano vrednost obračunava in plačuje DDV po nižji 9,5 odstotni stopnji. Z novelo pravilnika o izvajanju Zakona o davku na dodano vrednost, ki je že začela veljati 3. maja 2021, je bilo tako znižanje stopnje DDV realizirano hitreje, kot bi bilo mogoče to s predlagano spremembo zakona. V zvezi s predlagano uvrstitvijo menstrualnih higienskih izdelkov v seznam dobav blagajn storitev, za katere se uporablja posebna nižja stopnja 5 odstotkov, pa Vlada opozarja, da bi taka rešitev pomenila neenakost v obremenitvi podobnih dobav. Prav tako namenjeno zadovoljevanju osnovnih življenjskih potreb končnih uporabnikov, za katere se uporablja nižja 9,5 odstotna stopnja. Kot primeroma nahajam hrano in zdravila. Ob upoštevanju navedenega, Vlada opozarja zlasti na ustavnopravni vidik spoštovanja načela enakosti v davčnem pravu, ter ob tem tudi dodaja, da ima zakonodajalec pri izbiri davčnega predmeta in obsega obdavčitve ter pri določitvi davčne osnove, davčnih stopenj oprostitev oziroma na splošno obremenitvi široko polje presoje, da pa mora pri tem spoštovati enakost v obremenitvi, ki je odsev splošnega načela enakosti v davčnem pravu, ter da te zahteve brez utemeljenega razloga ne more opustiti. Vlada na podlagi navedenih utemeljitev predloga tega zakona ne podpira. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, v skladu z vsem povedanim predlagam, da podprete sprejem sklepa, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost ni primeren za nadaljnjo obravnavo, in da se tako zakonodaji postopek o tem predlogu zakona konča. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Dušan Šiško, predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. V Slovenski nacionalni stranki se seveda strinjamo, da ni prav, da se ženski spol nepravično obdavči pri nujnih higienskih izdelkih. Ti izdelki niso luksuz, ampak osnovna življenjska dobrina, zato je davčna stopnja 22 procentov zagotovo izključujoča in nepravična. Za nežnejši spol je potrebno ustvariti enakopravno okolje, zato ne potrebuje še visokih davčnih bremen pri osnovnih življenjskih potrebščinah. Še posebej ženski spol, ki živi na pragu revščine, ne potrebuje ob visokih maržah proizvajalcev še izključujočo obdavčitev. S predlagatelji se strinjamo, da je potrebno to področje urediti. Nas pa zanima kdo bo to nadzoroval vsaj v praksi, ko se je DDV znižal se je zvišala marža in je cena bila ista mogoče še celo večja. Tudi v drugih evropskih državah se zavedajo, da imajo samo ženske dodatni mesečni strošek, ki mora biti davčno drugačno obravnavan. Izpad prihodkov iz državne blagajne na račun znižanja davka lahko upraviči le dodatna korist za državljane, ki jim to znižanje prinese. Če vzamemo, da bo primanjkljaj v proračunu, zaradi znižanja DDV znašal dobrih 5 milijonov evrov to do neke mere upraviči dodatno korist za nežnejši spol. Na eni strani imamo 5 milijonov evrov, kar za državno blagajno ni veliko, na drugi strani pa omogočimo nežnejšemu spolu stroške pri njih življenjskih dobrinah pa vendar znižanje davka iz 22 % na 5 na drugi strani pomeni neenakost v obremenitvah podobnih izdelkov, zato smo v Slovenski nacionalni stranki mnenja, da se mora nežni spol pri izdelkih, ki predstavljajo strošek samo njim davčno razbremeniti drugače. Iz davčnega vidika je veliko bolj primerna nižja davčna stopnja to je 9,5 %. Ženski higienski izdelki so bolj sorodni denimo medicinski opremi, ki ima nižjo stopnjo 9,5 % kot pa glasbenim delom, knjigam, slikanicam in podobnim izdelkom s stopnjo 5 %. V Slovenski nacionalni strani smo mnenja, da moramo Slovenkam za njihovo osnovne življenjske izdelke omogočiti nižjo davčno stopnjo in sicer 9,5 %. Spoštovane kolegice, spoštovana podpredsednica predvsem vi vse najboljše za današnji praznik. Hvala.
Hvala lepa, gospod Šiško. Hvala lepa za lepo čestitko. Nadaljujemo s stališči. Mag. Elena Zavadlav Ušaj ima besedo. Predstavila bo stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Prav lepo pozdravljeni kolegice in kolegi. V Republiki Sloveniji je bil sistem obdavčevanja dobav blaga in storitev z davkom na dodano vrednost uveden leta 1999. Od takrat je bil zakon o DDV večkrat noveliran, saj je bilo v slovenski pravni red potrebno prinesti več direktiv EU. Ena izmed pomembnejših sprememb Zakona o DDV je sledila v času hude gospodarske krize leta 2013, ko sta bili kot krizni ukrep začasno zvišana splošna stopnja iz 20 % na 22 % in nižje stopanja DDV iz 8,5 % na 9,5 %. Kljub začasnosti kriznega ukrepa zvišanja stopenj DDV je bil ta krizni ukrep z Zakonom o izvrševanju proračunov v Republiki Sloveniji v naslednjih letih dvakrat podaljšan. Od leta 2016 pa sta bili krizni stopnji DDV potrjeni za stalno. Z novelo zakona iz leta 2009 je bila za dobavo in knjižnično izposojo knjig, časopisov in periodičnih publikacij na fizičnih elektronskih nosilcih uvedena nova 5 % stopnja DDV. S predlogom zakona predlagatelj želi razširiti seznam dobav blaga in storitev, za katera se uporablja nižja stopnja DDV tudi na higienske izdelke za ženske to je higienske vložke, dnevne vložke, higienske vložke za večkratno uporabo in menstrualne skodelice. Ti izdelki so za ženske nujne potrebščine in jim predstavljajo višje osnovne življenjske stroške, katerih moških nimajo hkrati pa je ravno pri ženskah stopnja tveganja revščine višja torej je cilj zakona znižanje stopnje DDV iz splošne na nižjo to je 5 % pri higienskih izdelkih za ženske, saj so ti izdelki fiksni, mesečni strošek, ki ni luksuz temveč nujna potrebščina. Na ta način se naslavlja zmanjšanje tveganje revščine, predlog zakona predvideva zmanjšanje potencialnih prihodkov računa Republike Slovenije iz naslova izbranega DDV v višini 5,2 milijona evrov na letni ravni. Nižje davčne stopnje DDV za ženske higienske izdelke imajo uvedene tudi v drugih državah članicah, kot na primer v Italiji, Luksemburgu, Belgiji, Nemčiji, Franciji, Poljski, Nizozemski, Španiji, Portugalski in Irski. V slednji za te izdelke velja oprostitev DDV, med tem ko v ostalih zanje stopnja DDV je različna. Pri nas je tak predlog državni zbor obravnaval že pred leti, a ni dobil zadostne podpore zaradi tehničnih razlogov. Takrat se je na pristojnem odboru v razpravi v državnem zboru vzpostavilo široko strinjanje, da je to mogoče urediti skozi pravilnik o izvajanju zakona o DDV, kar pa se do letos še ni zgodilo. Zato je v letošnjem letu Vlada Republike Slovenije pristopila k reševanju tega problema. Sprejet je bil pravilnik o dopolnitvi pravilnika o izvajanju zakona o davku na dodano vrednost, ki je stopil v veljavo 3. maja letošnjega leta s katerim se uvaja 9,5 % davčna stopnja za menstrualne skodelice, higienske vložke, tampone in podobne menstrualne izdelke. V Slovenski demokratski stranki pozdravljamo sprejete spremembe, saj se zavedamo, da so ti izdelki za ženske del nujnih življenjskih potrebščin, ki jih moški ne potrebujejo in niso kot luksuz. Pa tudi da z nakupom le-teh imajo ženske vsak mesec višje osnovne življenjske stroške. Poleg tega pa se v Slovenski demokratski stranki zavedamo pomena ženske, tako v družini kot v družbi. Zato bomo še toliko bolj pozorni, da se ne bodo znašle v stiskah pri zagotovitvi nujnih življenjskih potrebščin med katere higienski izdelki za ženske vsekakor sodijo. S sprejeto spremembo pravilnika menimo, da je Vlada Republike Slovenije pokazala posluh za reševanj te problematike in posledično zmanjšanje možnosti za nastanek težav v primeru socialne ogroženosti, ki lahko privede v hudo stisko. Pri znižanju stopnje na 9,5 % in ne 5 %, kot je predlagatelj predlagal v obravnavanem predlogu pa je vlada zasledovala načelo enakosti v davčnem pravu, po katerem se mora uporabljati enaka stopnja obremenitev za podobno blago in storitve. V nasprotnem primeru pride do različnih obravnav le-teh, katere pa je potrebno argumentirati in izkazati utemeljene razloge za odstopanje pri stopnji obdavčitve. Torej, ker je sprememba znižanja davčne stopnje na 9,5 % za higienske izdelke za ženske že sprejeta v pravilniku o izvajanju zakona na dodano vrednost, ki je začel veljati 3. maja 2021, in s tem tudi izpolnjen cilj zmanjšanja stopnje DDV iz splošne na nižjo stopnjo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je nadaljevanje tega postopka brezpredmetno, kar pomeni, da Predlog spremembe zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost ne bomo podprli.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Andreja Zabret. Predstavila bo stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Novela zakona o davku na dodano vrednost si prizadeva za dodatno znižanje stopnje DDV na 5 % za higienske vložke za enkratno in večkratno uporabo, tampone ter podobne izdelke in menstrualne skodelice. 3. maja je sicer že stopila v veljavo dopolnitev pravilnika o izvajanju zakona o DDV, po kateri se za higienske vložke, tampone in nekatera druge menstrualne higienske pripomočke obračuna 9 in pol odstotna stopnja DDV in ne več 22 %. Nižanje davka na dodano vrednost je trd oreh, ob katerem je potrebno argumentirati različno obravnavo različnih predmetov obdavčitve in izkazati utemeljene razloge zakaj si prav posamezen predmet obdavčitve zasluži posebno davčno obravnavo. V LMŠ sicer mislimo, da je predlagatelj dobro izkazal utemeljene razloge za posebno davčno obravnavo in se strinjamo z namenom zakona, a na to kako priti do cilja gledamo malce drugače. Menimo namreč, da samo dodatno zniževanje DDV na koncu ne bo znižalo ceno za potrošnika oziroma potrošnico, zato se prej zavzemamo za pomoč v obliki subvencioniranja takih življenjsko nujnih potrebščin zlasti za socialno ogrožene državljanke in tudi državljane. Ob tem bi želeli opozoriti, da bi tovrstno pomoč v obliki subvencioniranja pričakovali tudi v primeru zaščitnih mask in PCR testov vsaj za čas trajanja epidemije. Slovenija je namreč v nasprotju z Belgijo, Portugalsko in drugimi državami, ki so med epidemijo zniževale obdavčitev mask in razkužil, še vedno vztraja pri najvišji 22 % stopnji DDV. Tudi v Španiji je Vlada sprva zatrjevala, da jim evropska direktiva preprečuje znižanje davka na dodano vrednost na maske pod pritiskom skupin, ki so opozarjale na velike stroške dosledne rabe mask za posameznike in družine, še zlasti tiste z velikim številom otrok, so se konec lanskega leta odločili za znižanje davka na dodano vrednost iz 21 na 4%, pri čemer so omenjali tudi bruseljska zagotovila, da države zaradi takšnih potez ne bodo deležne sankcij. Še bolje pa bi po našem mnenju bilo, da bi začasno subvencionirali nakup zaščitnih mask in PCR testov za državljane za čas trajanja epidemije. Predlogu novele v Poslanski skupini LMŠ vsled naštetega ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Mag. Bojana Muršič bo predstavila stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala podpredsednica za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Vse ob uveljavitvi sistema DDV v Sloveniji poznamo znižano stopnjo tega davka, ki se uporablja za nujne življenjske potrebščine ter druge storitve in dobrine, ki so potrebne za vsakdanje življenje kot so hrana, zdravila, medicinski pripomočki in material, komunalne storitve, prevozi, socialna stanovanja. Vsem bi se zdelo logično, da glede na vse našteto med izdelke za znižano stopnjo davka spadajo tudi menstrualno-higienski pripomočki (vložki, tamponi, menstrualne skodelice in drugi pripomočki). Priloga ena je sestavni del Zakona o davku na dodano vrednost tako med drugim izredno določa uporabo znižane davčne stopnje za zdravila v humani in veterinarski medicini, izdelke za nadzorovanje rojstev ter izdelke za higiensko zaščito. Za večino mladih in odraslih žensk pojem izdelki za higiensko zaščito v praksi pomenijo različne vrste menstrualno-higienskih pripomočkov, ki jih morajo kupovati na prostem trgu. Kljub temu, da so z znižano davčno stopnjo obdavčeni zelo raznovrstni izdelki za higiensko zaščito, na primer, vate, gaze, plenice in zobozdravstveni tamponi, se v praksi to ne uporablja za menstrualne higienske pripomočke. Ženske morajo torej vsa ta leta za te izdelke plačevati polno tržno ceno obremenjeno z najvišjo davčno stopnjo, torej 22 % stopnjo davka na dodano vrednost. Opisano ni tipično slovenski problem, tudi evropska direktiva o davku na dodano vrednost je enako nejasna in uporablja splošen izraz izdelka za higiensko zaščito. Ker lahko države nižje obdavčijo le storitve in izdelke navedene v omenjeni direktivi, je to omogočilo podobno sprenevedanje tudi v drugih državah in tudi drugod se pojavljajo in danes tudi realizirajo pobude, da se krivična davčna obravnava menstrualnih pripomočkov vsaj umili, če ne že v celoti odpravi. Tudi v drugih državah so v uveljavili in še uveljavljajo višjo oziroma znižujejo davčno stopnjo le zato, da se nekaterim iz kakršnihkoli razlogov o menstruaciji, naravnem fiziološkem pojavi ni zdelo javno spregovoriti ali pisati, kaj šele, da bi izdelke javno jasno definirali v pravilnikih. Spoštovane in spoštovani! Menstruacija za ženske ni izbira, a v tistih dneh morajo na delo in v šolo, z enakimi obveznostmi kot moški. Menstrualno-higienski pripomočki za ženske niso lepotno sredstvo ali luksuz, so edino sredstvo, ki jim omogoča šolanje, delo, kariero, družbeno angažiranost in tudi materinstvo. Za minimalno svobodo in dostojanstvo, za pravico šolati se, sodelovati na trgu dela, tekmovati z moškimi pod težji pogoji, plačuje polno tržno ceno in najvišji davek. To je nepošteno in nepravično. Še posebej, če upoštevamo plačni razkorak med moškimi in ženskami ter dejstvo, da se v Sloveniji najhitreje v Evropi povečuje stopnja tveganja revščine med ženskami, čas pa med tem teče in teče. Od zadnjega poizkusa zakonske spremembe je minilo že 5 let, takrat predlog zakona ni dobil podpore, saj naj bi bilo hitreje in ustrezneje, če bi se dopolnil pravilnik, ki ga izdaja minister za finance, a žal je v boju za ženske pravice vedno tako, da volja za rešitve ugasne, če pritisk tudi popusti. Zato nas na prvem mestu izjemno veseli, da se je ob današnjem oziroma letošnjem 8. marcu mednarodnem dnevu žensk pritisk znova obnovil. S sodelovanjem z več ženskimi organizacijami in poslankami smo s poslansko pobudo znova pozvali ministra za finance, da prisluhne pozivom z dopolnitvijo pravilnika o DDV in vsaj nekako in malo omili posledice krivične ureditve. Dialog je, vsaj tokrat, obrodil sadove. V dialogu sem z ministrom dosegla, da za menstrualne higienske pripomočke že od letošnjega maja velja znižana 9,5 stopnja davka na dodano vrednost, kot to velja tudi za ostale izdelke za higiensko zaščito zdravila, hrane in medicinske pripomočke. Predlog zakona, ki je danes pred nami, je nastajal istočasno z istim ciljem uporabiti dovoljeno znižano stopnjo davka za izdelke, ki so nujni in neobhodno potrebni. V vmesnem času je namreč Slovenija z glasovi vseh poslank in poslancev uzakonila tudi drugo dodatno znižano stopnjo davka na dodano vrednost, ki znaša 5 %. Trenutno pa je v izključni uporabi za knjige, tiskovine in njihove elektronske verzije. Predlagatelji zakona zato predlagajo, da se ta stopnja davka uporabi tudi za menstrualno-higienske pripomočke, pri tem se sklicujejo neobhodno uporabo teh izdelkov za velik del populacije, pa tudi na dejstvo, da je tveganje revščine pri ženskah precej višje kot pri moških in vse to je tudi žal res. Finančne posledice za proračun predlagatelji ocenjujejo okoli 5 milijonov evrov letno, upoštevati pa moramo tudi druge okoliščine; globalno pandemijo, ogroženost demokracije in zlasti javnofinančni kaos, ki ga pa Vlada povzroča s svojimi že sprejetimi in najavljenimi ukrepi. Ti pomenijo javnofinančno erozijo takih razsežnosti, da bi lahko ogrozilo delovanje države v prihodnjih letih. Socialni demokrati opozarjamo, da ne moremo sodelovati pri razgradnji davčnega sistema, ki bi ga lahko sprožila splošna histerija zniževanja davkov. Zato bomo v nadaljevanju, ker smo in želimo ostati odgovorni, zahtevali korenit premislek o strukturi in prilagoditvi slovenskih davkov pred nadaljnjim poseganjem v prihodke proračuna. Argumenti predlagateljev pa imajo močno težo. Gre za izdelke, ki za pol prebivalstva predstavljajo nujnost, za izdelke, ki jih ne moremo metati v isti koš z zdravili, saj menstruacija ni bolezen. Gre za izdelke, ki jih morajo kupovati ženske že sicer revnejše, slabše plačane in tudi bolj obremenjene. Gre za javnofinančni izpad, ki je zanemarljiv v primerjavi z drugimi »potroški«, ki si jih privoščijo trenutno vladajoči. Gre za to, da je potrebno ohraniti pritisk za ženske pravice, sicer se napredek ustavi. Zato moramo ta pritisk ohraniti in potrebno je poudariti, da prav na današnji dan 28. maja vse od leta 2014 obeležujemo dan menstrualne higiene. V sled vsega navedenega Socialni demokrati menimo, da je ta predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Violeta Tomić, predstavila bo stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Menstrualna revščina je socialni in zdravstveni problem, ki prizadene izključno ženske. Z uvedbo posebne znižane davčne stopnje za ženske higienske izdelke bi zmanjšali skupni strošek nujnih življenjskih potrebščin ter s tem znatno izboljšali materialni položaj in zdravje socialno ogroženih žensk v Sloveniji. Menstrualna revščina namreč ni težava zgolj držav tretjega sveta, temveč se z njo srečujejo, na žalost, tudi ženske z nizkimi prihodki v razvitih državah, tudi v Sloveniji, ki zaradi finančne stiske namesto higienskih izdelkov uporabljajo kar toaletni ali časopisni papir ali pa plenice svojih otrok. Zaradi nedostopnosti oziroma neustreznih pripomočkov se pri ženskah lahko pojavijo zdravstvene težave v obliki urogenitalnih okužb, kot je na primer glivično vnetje, vaginoza ali pa okužbe sečil. Večja finančna dostopnost higienskih izdelkov za ženske je tako nujen ukrep za doseganje enakopravnosti med spoloma in izboljšanje reproduktivnega zdravja žensk. Ženski higienski izdelki niso luksuzna potrošnja, ampak nujen strošek, ki obremenjuje izključno ženske. Zato ni razlogov, da ne bi bili obdavčeni po posebni, nižji stopnji DDV. V 9,5 % stopnjo so že vključene tudi dobave medicinske opreme, pripomočkov in drugih sredstev, ki so namenjena za lajšanje in zdravljenje okvare ali invalidnosti in so namenjena izključno za osebno uporabo, vključno z njihovim vzdrževanjem. Seveda gre tudi v tem primeru za pripomočke, ki ne predstavljajo luksuznih dobrin, ampak jih potrebujejo osebe s slabšim zdravstvenim stanjem in so potrebna zaradi uspešnega obvladovanja določene obolevnosti. Enako velja za dobave zdravil in določene druge dobave, ki so prav tako namenjene za delovanje osnovnih življenjskih potreb končnih potrošnikov, kot so hrana, voda in stanovanje, ki so del socialne politike, za katere se prav tako uporablja nižja davčna stopnja 9,5 %. Omenjeni pripomočki so vsaj delno financirani iz zdravstvenega zavarovanja, medtem ko ženski higienski izdelki niso. Vse zdrave ženske do določene starosti imajo menstruacijo in zato potrebujejo vložke, tampone, menstrualne skodelice in podobno. Pri stroških, ki so povezani z menstruacijo, pa je treba všteti tudi spodnje perilo, sredstva za lajšanje bolečin in podobno. Po podatkih projekta raziskovanja o dohodkih in življenjskih pogojih za leto 2019 je bila stopnja tveganja revščine v Sloveniji kar 12 %, kar pomeni, da je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo približno 243 tisoč oseb. Ob tem ne smemo mimo dejstva, da je ravno pri ženskah stopnja tveganja revščine višja kot pri moških. Zdrava ženska v življenju povprečno porabi okoli 16 tisoč 800 higienskih vložkov oziroma tamponov, kar znese približno 20 tisoč evrov. Lahko si predstavljamo, da nekomu, ki si komaj privošči osnovne potrebščine, tak strošek precej zmanjša kvaliteto življenja ali pa je primoran stisko reševati na drugačen način, seveda na račun lastnega zdravja. Med ženskami je tudi veliko, vedno več dolgotrajno brezposelnih, ki ne prejemajo nadomestila za primer brezposelnosti, pa tudi takih, ki zaradi zaostritve zakonodaje glede vračila prejetih pomoči oziroma poplačila iz premoženja ne prejemajo niti denarne socialne pomoči. Vsem ranljivim skupinam predstavlja nakup higienskih izdelkov razmeroma velik, če ne celo zelo velik strošek. Tveganje revščine je višje predvsem v enostarševskih družinah, saj je kar 95,47 % vseh samohranilk žensk. Stopnja tveganja revščine v enostarševskih družinah je v letu 2018 znašala 24,7 %, v letu 2019 pa 26,1 %, kar pomeni, da se je v enem letu povečala kar za 1,4 odstotne točke. V Levici se zavedamo, da znižanje davčne stopnje ne odpravlja problema menstrualne revščine v celoti. Ker do leta 2022 na ravni Evropski unije velja prepoved ničelne davčne stopnje, je zaenkrat zmožno zniževanje največ na 5 odstotkov. Velika Britanija je ob izstopu iz EU lahko uvedla ničelno stopnjo davka, zato se nadejamo, da bo z letom 2022 podoben ukrep sprejet tudi v Sloveniji. Že zdaj pa predlagamo, da se sočasno z znižanjem davčne stopnje prične postopno uvajanje brezplačnih higienskih pripomočkov v javnih ustanovah. Številne države Evropske unije trenutno že uvajajo tovrstne ukrepe za preprečevanje menstrualne revščine. Brezplačne higienske pripomočke imajo v šolah, na fakultetah in v bolnišnicah. S tem bi znatno pripomogli tudi k razbijanju tabujev in stigmatizacije na področju reproduktivnega zdravja žensk. Sicer pa stojimo na poziciji, da bi morali takoj, ko bo možno, zagotoviti kritje ženskih higienskih izdelkov iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja, ker gre za izdelke, ki so nujni za zagotavljanje zdravja. Obvezno zdravstveno zavarovanje namreč že zdaj zagotavlja stoodstotno plačilo zdravstvenih storitev na področju svetovanja pri načrtovanju družine, kontracepcije, nosečnosti in poroda. Ne vidimo razloga, zakaj bi bila zagotovitev higienskih izdelkov za ženske izključena iz omenjenega nabora storitev. Nedopustno pa se mi zdi, da predstavnica Vlade, ženska, poziva poslance, da predloga, ki bi te krivice odpravil, ne podprejo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Jožef Horvat, predstavil bo stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! V Novi Sloveniji smo zadovoljni, da je minister za finance, mag. Andrej Šircelj prisluhnil in je 12. aprila letos spremenil pravilnik o izvajanju Zakona o davku na dodano vrednost tako, da za v predlogu zakona navedene izdelke, artikle velja znižana stopnja DDV, to je 9,5 procenta. Stopnja DDV se je torej za te izdelke znižala za 12,5 odstotnih točk, oziroma približno za 57 %. Ta pravilnik je začel veljati 3. maja letos, torej že velja. Z uveljavitvijo pravilnika so po našem mnenju doseženi racionalni cilji zakona, zato novele Zakona o DDV ni smiselno podpreti. Tako bo Poslanska skupina Nove Slovenije tudi ravnala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kot zadnja bo stališče Poslanske skupine SAB predstavila mag. Alenka Bratušek. Izvolite.
Lep pozdrav še enkrat. In takoj na začetku naj povem seveda, da bomo v Poslanski skupini SAB podprli sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo. Evropska unija pozna standardna pravila za davek na dodano vrednost, ki pa se lahko v državah EU uporabljajo različno. Države članice po lastni presoji določajo splošno stopnjo DDV-ja, ki ne sme biti nižja od 15 odstotkov. Poleg splošne davčne stopnje, lahko članice določijo največ dve različni znižani stopnji za posebne vrste blaga ali storitve iz seznama, ki je priloga direktive o davku na dodano vrednost. Slovenija pozna tri različne davčne stopnje, 22 odstotno splošno davčno stopnjo, ter dve znižani davčni stopnji, in sicer 9,5 odstotno in posebno 5 odstotno davčno stopnjo, ki smo jo v prejšnji Vladi sprejeli za obdavčitev knjige. V primeru sprejema tega zakona, bi posebna 5 odstotna davčna stopnja veljala tudi za ženske higienske menstrualne pripomočke. Dejstvo je, da vsako žensko mesečni menstrualni cikel stane približno 10 evrov, vendar je tudi v razvitih družbah veliko žensk, ki si teh izdelkov na žalost ne morejo privoščiti in zato uporabljajo alternativne neprimerne nadomestke. Številne evropske države so začele reševati problematiko tako imenovane menstrualne revščine bodisi z nižanjem davčne stopnje bodisi z namestitvijo avtomatov v javnih ustanovah, ki ženskam omogoča brezplačno pridobitev higienskih pripomočkov. Z menstrualno revščino se srečujemo tudi v Sloveniji, ki je sicer nedavno res znižala stopnjo davka na menstrualne pripomočke iz 22 % na 9,5 %. Vlada je možnost uvedbe 5 % stopnje že zavrnila pri tem je poudarjala pomen načela enakosti češ, da bi z uvedbo takšne posebne stopnje samo za menstrualne higienske pripomočke neenako obravnavali različne nujne higienske pripomočke denimo tiste, ki jih potrebujejo osebe s slabšim zdravstvenim stanjem seveda se to zadnje da v predlog zakona, ki je pred nami tudi dodati. Z utemeljitvijo Vlada se ne moremo strinjati v celoti. Splošno znano dejstvo je, da so ženske še danes neenakopravno obravnavane, na kar opozarja tudi zagovornik načela enakosti. Ženske v primerjavi z moškimi prejemajo nižje dohodke bodisi iz naslova dela bodisi iz naslova pokojnine. Iz podatkov o stopnji tveganja revščine za leto 2019 je razvidno, da je ta za kar 2 odstotka pri ženskah višja. Ne gre zanemariti niti dejstva, da v enostarševskih družinah prevladujejo ženske. Stopnja tveganja revščine je v takih družina leta 2019 znašala 26 odstotkov. Ženskam, ki se soočajo z revščino lahko vsako mesečni izdatek za menstrualne higienske pripomočke predstavlja problem povečuje njeno stisko, neustrezno menstrualno higieno in tveganja za zdravje. V Sloveniji premagujemo revščino z različnimi socialni transferi in pomočmi. Higienski izdelki za menstruacijo sodijo med osnovne in nujne izdelke, zato se lahko za njih nameni tako redna kot izredna socialna pomoč. A glede na to, da je danes potreba po teh pripomočkih še vedno tabu tema v SAB predlagamo enostavnejšo rešitev. Socialno ogroženi so že danes opravičeni do posebnih paketov s hrano, zato menimo, da ni nobenih ovir, da sestavni del teh paketov postanejo tudi menstrualne potrebščine za ženske, zato pozivamo Vlado, da takšno enostavno a nujno potrebno rešitev omogoči že jutri. V Poslanski skupini SAB menimo, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, saj gre za zakon, ki bi zmanjšal osnovne življenjske stroške žensk. Če ženskam ne moremo zagotoviti takojšnje izenačitve na dohodkovni strani je prav, da naredimo korak k izenačitvi na stroškovni strani.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in sledi splošna razprava poslank in poslancev. Prvi je želel besedo predlagatelj, dr. Tašner Vatovec. Izvolite.
Hvala še enkrat podpredsednica. Saj čisto na kratko bi rad podčrtal to našo argumentacijo in v bistvu demantiral to, kar je v prvi vrsti Vlada izpostavila tako v pisnem kot danes v tem ustnem stališču pa nekatere predstavnike koalicijskih poslanskih skupin. Sedaj, kar se tiče neenakosti v obremenitvi, ko govorimo o tem, da pač je treba iskati to neko splošno načelo enakosti v davčnem pravu. Poglejte, predstavnica Vlade je primerjala higienske izdelke s hrano ali pa z zdravili to je pač popolnoma problem v percepciji, o čem se pogovarjamo. Jaz razumem, da se na finančnem ministrstvu to obravnava predvsem kot neke odstotke in številke, ampak konkretne situacija je bistveno drugačna. Hrana je nekaj, kar potrebujemo vsi ne glede na to ali smo moškega ali ženskega spola, kakšnega drugega spola, druge barve kože ne vem še kakšne druge osebne okoliščine. Prav tako zdravila. Zdravila so upam, da za večino nekaj, kar je momentalnega za tiste s kroničnimi bolezni in tako naprej so nekaj, kar se krije iz zdravstvene blagajne in blagajne po večini oziroma potem še z dodatnim zavarovanjem tako, da ne predstavljajo te pripomočki in zdravila kot tako neko dodatno obremenitev za posameznike. Ko pa govorimo o izdelkih, ki so potrebni za menstruacijo, za pač higienskih izdelkih za menstruacijo, potem pa je to nekaj kar se človek ne mora odločiti ali bi imel ali ne. Je stvar, ki je pač nuja, je stvar, ki je del vsakdanjega življenja za obdobje v katerem ženska menstruira in je nekaj kar zaradi katerega pač ni nobenega utemeljenega razloga zakaj ne bi skušali doseči čim nižjo davčno stopnjo. Kot sem že uvodoma povedal je pač v Sloveniji ta davčna stopnja 5 %, ki smo jo res ja leta 2019 uvedli za knjige in druge periodične publikacije. Ampak sedaj to kategorijo imamo, zakaj je ne bi širili. Mislim, da je tudi pametno in pomembno, da se te stvari zapiše v zakon, ne pa da se jih ureja s pravilnikom. Že pohvalno, da je vlada znižala s pravilnikom na 9 in pol odstotka, ampak zapis v zakon oziroma v priloge k zakonu pomeni tudi neko trajnost. Nihče ne garantira, da bo naslednja vlada ali neka druga vlada v nekem določenem trenutku želela povečati ta davek nazaj na 22, recimo, ali kaj podobnega. Tako da to, da je ta stvar zapisana v zakonu mislim, da je smiselno. Tako da jaz tukaj še enkrat, pač argumenti govorijo v prid temu, da je 5 % še kako smiselno, če govorimo o enakosti med spoloma, če govorimo o izkoreninjenju revščine med ženskami. Danes smo že večkrat slišali, da je pač stopnja tveganja revščine pri ženskah višja, tudi zaradi takšnih stvari, tudi zaradi te tako imenovane menstrualne revščine in tako naprej, bi bilo smiselno v tem trenutku ko je to možno iskati oziroma skušati doseči cilj 5 %. Mi bi si seveda želeli, da bi bili ti izdelki obdavčeni z ničeno stopnjo in v nekem uglednem času, seveda, tudi na razpolago brezplačno v okviru morda zdravstvenega zavarovanja v lekarnah in tako naprej. Skratka, to je korak, ki bi pomenil pač dejansko enega od ključnih korakov k večji enakosti spolov v družbi. Kar se tiče pomislekov glede nadzora in teze, da pač ko se zniža DDV se povišajo marže, ki je seveda deloma upravičen. ZPS je že leta 2016, ko smo prvič predlagali podoben zakon napovedala, da bo izvajala monitoring in podoben poziv je prišel tudi letos, ko smo vložili ta zakon in ko je tudi poslanska skupina SD vložila pobudo, da se naredi nekaj na tem področju, je Zveza potrošnikov Slovenije napovedala, da če pride do teh sprememb, da bodo seveda zelo natančno bdeli nad cenami, nad maržami in zato da ne bi na koncu izdelki stali enako, čeprav se je davek znižal. Tako da takšne akcije so seveda koristne in imajo tudi učinek, pač, ko Zveza potrošnikov nadzira podobne zadeve se ponavadi potem te marže tudi ohranijo na isti stopnji. To je očitno glavni očitek oziroma glavni zadržek, ki ga ima vlada pri tem, se pravi to splošno načelo enakosti v davčnem pravu. Jaz pač vam odgovarjam, da vlada ima, finančno ministrstvo ima utemeljen razlog za to, da pač odstopi od tega splošnega načela, zato ker ne gre za primerljive, ne gre za enake izdelke kot jih omenjate in kot so tisti, ki so v 9 in pol odstotni kategoriji izdelkov. S tega vidika mislim, da ne bi smelo biti zadržkov. In če je dejansko sentiment ta, da je potrebno zagovarjati in se boriti za enakost spolov, potem pač danes imate priliko zato, da to tudi pokažete.
Hvala lepa. Bom prebrala sedaj kar vse razpravljavce, ki so še ostali na seznamu. Prva dobi besedo mag. Bojana Muršič, za njo Boštjan Koražija in še gospa Nataša Sukič. Torej, trije. Gospa Muršič, izvolite. Imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoča za besedo. Najprej naj se v uvodu zahvalim, da je minister za finance pozorno pogledal mojo pobudo. Verjamem, da je bil to vzrok tudi najin pogovor, kajti v nasprotnem primeru bi lahko tudi ta moja pobuda, ki sem mu jo podala in je nekako istočasno nastajala takrat, ko je bil predlog za tega zakona, in da je znižal stopnjo DDV za te menstrualno higienske pripomočke na 9 procentov, 9,5 procentov, kar je vsekakor korak naprej. Kljub temu, da me že marsikatera ženska sprašuje – v trgovini se še to nič ne vidi. Na to me je tudi opozoril v pogovoru minister, da naj ne pričakujem, da se bodo cene menstrualnih pripomočkov znižale. Ampak jaz še vedno upam, da se bo to prej kot slej tudi zgodilo, kajti Zveza potrošnikov Slovenije je napovedala popis cen in v kratkem pričakujem, da se bodo cene tudi na tem področju morale znižat, kajti ne more za toliko odstotkov zvišati potem trgovina maržo. Tako da tukaj jaz moram reči, da se še enkrat zahvaljujem. Kljub temu pa menim, da bi si osebno sicer želela, da bi bila ta stopnja nič, ampak kot vemo, smo, živimo v Evropski uniji, treba je spoštovati evropski pravni red in tam je najnižja stopnja, ki je pač dosegljiva in jo lahko uporabimo, je to 5 procentov. Zato moram reči, da podpiram ta predlog zakona, ki ga je podala stranka Levica oziroma smo tudi sopodpisniki. Menimo, da je to prav, da je to en korak naprej za polovico populacije v Sloveniji. Moramo se zavedati, da se ženske soočajo v izjemno nezavidljivem položaju napram moškim in to je en korak naprej k neenakosti. In nekako sicer dobre prakse v tujini so pokazale to, da recimo leta 2018 je Škotska ena izmed prvih držav na svetu s svojim pilotnim projektom zagotovila brezplačne higienske produkte vsem z nizkimi prihodki. Jaz srčno upam, da bomo mi tudi kdaj prišli tako daleč. Danes je v stališčih bilo tudi opozorjeno, da je tudi Združeno kraljestvo zagotovilo v javnih šolah in tudi javnih ustanovah brezplačne medicinske, mislim higiensko menstrualne pripomočke. Tudi sama bi si to želela, vendar vem, da je to pogojeno s stroški, ki bi pač padali na lokalne skupnosti, ampak glejte, treba je razmišljati širše in jaz srčno upam, da nam bodo stvari v glavi malce premaknile in da bomo naredili korake naprej, kajti marsikatero dekle ima predolgo en, uporablja predolgo en tampon ali pa vložek. Absolutno, kajti marsikatero dekle, govorim to o mladih dekletih, si enostavno ne more privoščiti tega stroška, ki pač nastane. Staršem pa tudi, bom rekla, s takim nelagodjem to pač pove, da pač to potrebuje, nimajo pa svojih lastnih sredstev. Tako da jaz res apeliram, da bi mogoče država začela razmišljati tudi o tem, da bi se v te javne ustanove in šolske ustanove zagotovili ti brezplačni menstrualni higienski pripomočki. Kajti zavedati se moramo, da ženske tukaj nimamo izbire, to nas čaka vsekakor, kakorkoli pač je. In dekleta, ko dobijo prvo menstruacijo, so postavljene še v težji položaj, se čutijo, bom rekla, kar mogoče malce manjvredne. In če bi takrat imeli možnost priti do tega avtomata in do vzeti, bi bilo bistveno lažje. Jaz moram reči, da sem se sicer pogovarjala z ravnatelji osnovnih šol, ki pač tem dekletom, v kolikor pač pride do prve menstruacije ali pa tudi, če se zgodi, da dobijo menstruacijski ciklus v šolskem procesu, da jim omogočijo v tajništvu socialne delavke, tudi »razredničarji« imajo te pripomočke s sabo in jim pač to zagotavljajo. Vendar to ni praksa, to je pač odvisno od vsakega posameznika in tukaj jim gre zahvala tem profesorjem, učiteljem, ravnateljem, ki se pač tega poslužujejo. Tako da tu bi jaz res mogoče še predlagala, da o tem tudi razmišljamo, da pač omogočimo vsem nekako normalno šolanje, ženskam seveda tudi kariero, kajti vsi si pač želimo najbolj enako ravnanje v vsem tem. Jaz sicer tudi razumem, da danes to ni najbolj top tema, ko imamo v bistvu drugo problematiko, pandemija je pustila težke posledice pri nas vseh, ampak kljub temu to bo en korak naprej in resnično tudi apeliram na Ministrstvo za finance, da se poveže z Zvezo prijateljev potrošnikov, da res dosežemo tisto nižjo ceno, kajti nekje po oceni je letni strošek za žensko ali dekle med 70 in 120 evrov, odvisno od kvalitete samega pripomočka. Moram reči, da se je tudi, na to so nas opozarjale nevladne organizacije, ki izdajajo te prehrambne artikle in nas dejansko opozarjajo, da marsikatera družina nima teh pripomočkov, zato so začeli v pakete za socialno šibke dajati tudi te higienske vložke. Tako, da to je en korak že naprej, vendar to je zgolj za tiste najbolj socialno ogrožene skupine, verjamem pa, da nekaterim je to izpod časti, pa verjamem, da tisti kateri so že tudi na čistem robu ne gredo iskati pomoč razen, če jih nekdo nekako najde in jim nekako tudi pomaga. In ja, danes je pravi dan za takšen pogovor, vidim sicer, da velike želje po razpravi ni. Leta 2014 je bil prvič omenjen obeležitev dan menstrualne higiene, zato se mi zdi, da res danes v kolikor bo ta zakon dobil podporo, zato še enkrat apeliram na kolegice in kolege, da podprejo, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, korak naprej. Začeli smo se pogovarjati o zelo pomembni temi, o enakosti, veliko je bilo tega govora v samih stališčih oziroma v povedanem, zdaj pa je korak tudi da naredimo naprej, da to neenakost res tudi zagotavljamo, kajti ženske in moški nismo enaki, še zdaleč ne in tudi po dohodkovnem smo ženske nižje plačane za enako delo. To nas pa mora pošteno skrbeti. Polovico populacije je dejansko žensk in res vidim, da je kar nastala debata zadaj za mojim hrbtom, ampak saj je tudi prav, se pravi se ženske moramo začeti boriti za svoje pravice, pravice, ki so si jih ženske ali pa ki jih imamo danes ženske, so bile pridobljene v dolgih letih in res apeliram na vse skupaj delajmo naprej te korake, kajti le s skupnimi močmi bomo doseli korake v pravo smer, za kar nam bodo pa hvaležni naslednji rodovi, naši zanamci, tako, da jaz absolutno ta zakon podpiram. Veliko bi bilo še govora na to temo, ampak minister je naredil en korak naprej, 9,5 % DDV za te menstrualno higienske pripomočke je pozitivna zadeva, želimo si pa seveda, da bi se ta stopnja še znižala, ni ne vem kako velik primanjkljaj v javnofinančni blagajni. Tako, da res apeliram še enkrat podprimo ta predlog zakona, kajti danes je pravi dan, danes, ko obeležujemo dan menstrualne higiene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, najlepša hvala za besedo. Glejte, tu v Državnem zboru bi pa res morala biti večkrat na sporedu te razprave na temo enakopravnosti spolov in kot je že tudi prej gospa poslanka omenila dejansko res je, v te primeru in tudi v večjem delu ostalih primerov, kar se tiče tudi zaposlitev in politike in te stvari, so dejansko dostikrat diskriminirane, zapostavljene in tudi žal potisnjene na rob oziroma v revščino. In ko govorimo o revščini dejansko je tudi ogromno revščine med temi enostarševskimi družinami oziroma med samohranilkami in samohranilci in dejansko izmed teh samohranilk in samohranilcev je kar 96 % žensk. In si predstavljajte, jaz poznam ogromno primerov teh mam, gospe, ki same skrbijo za svoje otroke in če se le da, jim pomagam seveda. In ko poslušaš te zgodbe, je res ne samo, da grozno, ampak je nujno, da bi morali biti mi tukaj v Državnem zboru tisti prvi, ki bi morali te zgodbe takoj začeti reševati na zakonodajni ravni in potem vse ostalo naprej. In seveda, podpiram zakon in upam, da ga boste tudi ostali podprli. Pa se bom še na koncu malo pohecal, nedavno me je nekdo označil na socialnem omrežju, da sem bradata borka za ženske pravice in ta naziv s ponosom nosim in ga bom še naprej in se bom boril za ženske pravice zmerja in vedno, tako da, hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospa Nataša Sukič. Izvolite.
Najlepša hvala predsedujoča za besedo. Lep pozdrav! Ja, prav nenavadno naključje je, da je ravno na današnji dan ta razprava, kot je že kolegica omenila, 28. maj že od leta 2014 svetovni dan menstrualne higiene, dan katerega namen je podirati menstrualni tabu in odkrito spregovorit o menstruaciji ter spodbuditi osveščanje o pomenu enakih možnosti za ustrezno higieno v času menstruacije, kajti to pomembno vpliva ne zgolj na enakopravnost žensk v družbi, pač pa pomembno vpliva na reproduktivno zdravje žensk, kajti osnovna higiena v času menstruacije je preventiva pred vnetji, pred glivičnimi obolenji, ki lahko vodijo do težjih zapletov in do hudega ogrožanja zdravja žensk. In jaz mislim, da če kdaj, bi morali danes prisluhniti temu in razumeti, da je treba to stopnjo davka znižati na najnižjo možno mero in v prihodnosti uvesti ničelno stopnjo obdavčitve. Namreč za kaj gre. Prej sem slišala, da nek hvalospev kako so racionalni cilji doseženi s stopnjo 9,5 % DDV. Res? Kaj pa so racionalni cilji, spoštovane in spoštovani? Kaj boste vi povedali revni ženski, tisti ki živi pod pragom revščine ali pa tisti, ki živi tik nad pragom revščine in ki mora mesečno odšteti približno 10 % za higienske pripomočke, če ne želi zboleti, se okužiti s kakšnim glivičnim obolenjem. Kaj boste povedali, ko bo pred dilemo ali kupiti štruco kruha in liter mleka za to, da bo lahko nekaj pojedla in tudi njeni otroci ali si vendarle kupiti tiste tri pakete higienskih vložkov kolikor jih je povprečno porabi. Mislim, kako lahko s pozicije dobro preskrbljenih in dobro plačanih ljudi sploh tako razmišljate. In kako lahko moški poslanci odrekate pravico razumeti kako nujno potrebno je znižati to stopnjo obdavčitve. To ste vi, ki nikoli niste pred to dilemo, ker menstruacije preprosto nimate in se s to težavo sploh ne soočate. In dejstvo je, da po svetu je dejansko velika težava nedostopnosti tako do vode kot ustreznih sanitarnih in higienskih pripomočkov pri ogromnem številu prebivalstva, se pravi, žensk v tem primeru. Ampak menstrualna revščina ni samo problem tretjega sveta ali pa nerazvitih držav, finančna dostopnost higienskih izdelkov je lahko problem za veliko število žensk tudi v Evropski uniji in tudi pri nas. Vemo, da je stopnja tveganja revščine med ženskami mnogo večja kot pri moških. Ženske smo manj plačane povprečno za primerljiva dela, večja je brezposelnost, večja je prekarizacija, itn. In seveda, 95 odstotni delež enostarševskih družin pomeni mati z otroki. In predstavljajte si 10 evrov na mesec krat 12, okrog 120 evrov na leto, to je za nekoga, ki je reven, pač velik problem. Vem, da je to morda za nas poslance tukaj z našimi plačami drobiž, ampak zanje ni drobiž. Tako da jaz apeliram, da preprosto razumete za kaj gre in da ne vztrajate na nekih nesmiselnih formulacijah kot racionalni cilji so doseženi s stopnjo 9,5 odsotnega DDV. Kajti oprostite to, kar se za nekatere tukaj mogoče racionalni cilji nima zveze z dejanskim življenjem. Še enkrat, na eni strani imate štruco kruha, liter mleka na drugi strani pa paket higienskih vložkov in ste ženska, revna ženska po možnosti mati samohranilka, ki se mora odločiti ali naj se torej znajde v teh dneh tako, da si ne vem pomaga z časopisom ali naj si kupi higienske vložke ali naj tvega okužbo, ki se lahko resneje razvije tudi v okužbo ledvic in odpoved ledvic in tako naprej ali kako? O tem govorimo spoštovane in spoštovani. Mislim, da je sramotno, da bomo prihranke ali pa davke kovali na revščini žensk, ki so prisiljene v to enkrat mesečno in zakaj 28. maj svetovni dan menstrualne higiene, zato ker je cikel menstrualni približno na 28 dni in ker traja približno 5 dni v mesecu, zato je to ta dan. Prosim vas resnično vas prosim premislite. Jaz mislim, da bi danes Državni zbor moral enotno podpreti ta predlog novele brez kančka dvoma. Če razumemo, da obstaja energetska revščina, potem menda razumemo, da obstaja tudi menstrualna revščina pa še vrsta drugih oblik revščine. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo v sklepni del splošne razprave, v katerih dobita še besedo predstavnica Vlade in predstavnik predlagatelja. Želi državna sekretarka besedo? [[Ne.]] Ne želi. Gospod Tašner Vatovec tudi ne, potem glede na to, da ni več želje po razpravi tudi delitve časa ne bo. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj to je pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA RESOLUCIJE O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH RESOLUCIJE O NACIONALNEM PROGRAMU RAZVOJA PROMETA V REPUBLIKI SLOVENIJI ZA OBDOBJE DO LETA 2030. Predlog resolucije je zboru predložila v obravnavo Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga resolucije dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci, cenjeni ostali gostje! V Predlogu resolucije o spremembah in dopolnitvah Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030 so v bistvu zajete spremembe in dopolnitve resolucije, ki je bila sprejeta leta 2016 v Državnem zboru. Glavna vsebina sprememb je predvsem vezana na vsebinsko uskladitev projektov pri katerih so se v postopkih načrtovanja ukrepov v obdobju njegovega izvajanja zgodile spremembe, zato so posledično v veljavnem dokumentu neustrezno opredeljeni hkrati pa je treba za obstoječe paradigme postopnih sprememb preiti na temeljito preobrazbo v skladu s strategijo za trajnostno in pametno mobilnost, ki podpira uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 s ciljem 90 % zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, prometnega sektorja do leta 2050. Spremembe se nanašajo na področju cestne in železniške infrastrukture ter trajnostne mobilnosti. Na področju cest je bilo v postopku prostorskega načrtovanja in umeščanja v prostor na podlagi strokovnih podlag ugotovljeno, da je treba nekatere ukrepe prilagoditi, saj so se prvotna načrtovana in z nacionalnim programom sprejeta izhodišča spremenila. Tako je bila z različnih vidikov namesto prej predvidenih rekonstrukcij določena novogradnja kot najustreznejši ukrep z vidika smotrnosti in gospodarnosti. Pri nekaterih projektih se tudi spreminja izvajalec projektov oziroma jasno definira investitor projekta. Tu smo imeli nekatere dileme oziroma nejasnosti in je bilo tukaj bolj podrobneje določeno ali je investitor Dars ali direkcija. V luči uresničevanja trajnostnih cilje in trajnostne mobilnosti ter s tem zmanjševanja vplivov na okolje se vlaganja v razvoj železniške infrastrukture najvišja prioriteta. To izkazuje tudi predlog resolucije, ki pomeni dodatno podlago za umeščanje investicij in ostalih aktivnosti na področju hitrega razvoja železniške infrastrukture. Predlog nacionalnega programa, ki je v obravnavi je vezan na projekte, ki so tik pred izvedbo in obsega najnujnejše spremembe in dopolnitve. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa tudi vam gospod Aleš Mihelič, državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo. Predlog resolucije je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Mihaelu Prevcu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovani državni sekretar! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na seji 5. 5. 2021 kot matično delovno telo obravnaval predlog resolucije o spremembah in dopolnitvah resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030, ki ga je državnemu zboru v obravnavo predložila vlada. Dopolnilno obrazložitev k predlogu resolucije je v imenu predlagatelja podal državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo Aleš Mihelič. Poudaril je, da je glavna vsebina sprememb vezana zlasti na vsebinsko uskladitev projektov, pri katerih so se v postopkih načrtovanja ukrepov v obdobju izvajanja nacionalnega programa zgodile spremembe, zato so posledično v veljavnem dokumentu neustrezno opredeljeni. Izpostavil je, da se spremembe nanašajo na področje cestne in železniške infrastrukture ter trajnostne mobilnosti. Na področju cest je bila med drugim pri nekaterih projektih v postopkih prostorskega umeščanja namesto predvidenih rekonstrukcij določena izvedba novogradnje kot najustreznejšega ukrepa z večine presojanih vidikov. Poleg tega je pri spremembi nosilcev izvajanj ukrepov pomembno, da je obsežnejše novogradnje treba načrtovati kot cestninske ceste, saj je financiranje zgolj s proračunskimi sredstvi ne omogoča izvedbe finančno zahtevnih investicij. Na področju železnic je treba močno pospešiti vlaganja v razvoj regionalnih prog, na področju trajnostne mobilnosti pa je treba prednostno načrtovati infrastrukturne ureditve, ki bodo prispevale k zagotavljanju pogojev za večjo uporabo vseh oblik trajnostne mobilnosti. Zakonodajno-pravna služba k predlogu resolucije ni imela pripomb. Komisija državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj pa predlog resolucije podpira. V razpravi je bila na splošno izražena podpora predlogu resolucije, saj se na področju prometa stanje ves čas in hitro spreminja ter bo posledično verjetno v doglednem času treba sprejeti še kakšno spremembo in dopolnitev obstoječega nacionalnega programa. V nadaljevanju so tako poslanci opozorili na nekatere projekte, ki bi jim bilo treba čim prej oziroma takoj nameniti večjo pozornost. Na področju železniškega prometa je bilo zlasti izpostavljeno mnenje, da je treba poleg gradnje drugega tira Divača-Koper več ambicioznosti usmeriti tudi v razvoj regionalnih železniških povezav, s čimer bo potovanje z vlaki postalo konkurenčno potovanju z avtomobili, omogočil pa se bo tudi prenos čim večjega deleža tovornega prometa iz regionalnih središč iz avtocest in državnih cest na železnice. Na področju cestnega prometa pa so bili med drugim izpostavljeni zlasti ljubljanski avtocestni obroč, južni del tretje razvojne osi na odseku Novo mesto-Bela krajina in problematika cestnih povezav v Zasavju. Še posebej pa je bila izpostavljena četrta razvojna os in bilo opozorjeno, da je ta v letu 2016 sprejeti resoluciji pomanjkljivo obravnavana in s tem v nasprotju s strategijo prostorskega razvoja Slovenije. Izraženo je bilo mnenje, da je glede na prometni povezovalni in razvojni pomen četrte razvojne osi, ki povezuje zgornje Posočje in Cerkljansko z Gorenjsko, preko Idrijsko-logaškega kraka pa z osrednjo Slovenijo, načrtovanje in gradnjo odsekov med Cerknim in Hotavljami, ter med Želinom, Idrijo in priključkom na avtocesto v Logatcu, dolžnost in obveznost države. V zvezi s tem je poslanec Samo Bevk vložil tudi amandma, ki ta projekt uvršča v novelo resolucije. Glede vloženega amandmaja v zvezi s projekti na četrti razvojni osi je državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo, Aleš Mihelič pojasnil, da se številni ukrepi oziroma projekti na posameznih odsekih, ki so v amandmaju predlagani, bodisi že izvajajo, bodisi so že načrtovani [[znak za konec razprave]] . Posledično je menil, da posebna uvrstitev projektov v resolucijo, ki so navedeni v amandmaju, ni potrebna, ji pa predlagatelj ne nasprotuje. Po razpravi je odbor sprejel amandma poslanca Sama Bevka za dopolnitev priloge 1, to je cestni promet. Odbor je nato glasoval še o celotnem besedilu predloga resolucije skupaj in ga sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Dušan Šiško, predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Predlog resolucije gre korak v pravo smer, kajti spremembe 5 let stare resolucije so nujno potrebno prav zaradi posodobitve noveliranja dejanskega stanja in potreb. Potrebne so bile številne analize infrastrukture, da se nadzorno vidi delovanje sistema, oziroma kje so tiste kritične točke, problemi in težave na terenu, saj je namen, da se zadeve pomaknejo do splošnih ukrepov h konkretnim aktivnostim s pripravo in izvedbo. Stanje nam pokaže, da so zadeve zamaknjene za nekaj let, kar jih samo še podaljšujemo, tudi na račun dolgotrajnih postopkov. V Slovenski nacionalni stranki smo pričakovali več vsebinskih in bolj konkretnih sprememb. Nekateri ukrepi so morebiti preveč ambiciozno zastavljeni, narejeni bolj na prvo žogo, saj nekakšni lepotni popravki zgolj vzpostavljajo konsistentnost med dokumentom 2016 in dokumentom 2021. Spremembe in dopolnitve se navezujejo na cestno, železniško infrastrukturo in trajno mobilnost, o kateri se v zadnjem času na veliko govori. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da cilje trajnostne mobilnosti ne moremo doseči, če železnica ne predstavlja konkurenčen način cestnemu prometu s prevozom blaga, potnikov, kjer je časovna komponenta še kako pomembna, hkrati pa si nihče ne želi voziti z vlakom, ki gre recimo nekje do 50 kilometrov na uro. Težnja je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da je manj dnevnih zastojev v času turistične sezone. Na Ministrstvo za infrastrukturo smo podali pisno poslansko pobudo, da se odstavni pasovi prekategorizirajo v vozišče, da se na njih dovoli vožnja izključno tovornjakom in avtobusom z najvišjo dovoljeno hitrost. Pri cestnem prometu so razlogi za odstopanja na odseku Novo mesto vzhod-Maline 1 in 2 etapa, dolgotrajno usklajevanje detajlnih projektnih rešitev z med dajalci dolgotrajni postopek pridobivanja okoljevarstvenega soglasja, nepredviden potek pridobivanja zemljišč. Verjetno so imeli prste vmes tudi razni nevladniki, oziroma civilne iniciative, ki se vtikajo vsepovsod, kjer ni treba. V Slovenski nacionalni stranki predlagamo, da se najprej realizirajo tisti odseki oziroma razvojne osi, ki so izvedljive, ne da se čaka po letu 2028 in še dlje. Ravno tako naj se čimprej dela na tretji razvojni osi, osrednjem delu od Celja do Novega mesta. Kritičen se nam zdi tudi avtocestni obroč okoli Ljubljane, zato je a priori potreben razvoj železniškega tirnega prometa. Odveč pa ne bi bil tudi dodatni tretji vozni pas, recimo na dolenjskem avtocestnem kraku. Pri železnici je potrebno pospešiti vlaganje v razvoj regionalnih prog, posodobiti postaje in postajališča. Glede projektov železniškega prometa Zidani Most-Dobova, so zelo relevantni ukrepi, ki zagotavljajo obojestranski promet vlakom izven nivojski dostop na peronsko infrastrukturo in drugi, kajti slednji odsek je del TNT jedrnega omrežja, ki je namenjen mešanemu prometu. Zagotovljen bo kvalitetnejši transport na koridorjih vse evropskega jedrnega omrežja v smeri zahod-vzhod in na lokalnem nivoju. Slovenija je majhna in tranzitna država, zato v Slovenski nacionalni stranki menimo, da so te hitrosti do 160 kilometrov za potniški promet in do 100 kilometrov za tovorni promet malo povlečene za las. Za naše pojme kjer bo slednje dejansko težko izvedljivo v praksi. To že sedaj vidimo pri gradnji drugega tira, ki se vleče dolgo dolgo let. Če želimo učinkovito izpeljati ukrepe za prehod na trajnostno zeleno in pametno mobilnost, bo treba sprejeti ustrezno zakonje. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji je na vrsti gospod Ljubo Žnidar, predstavil bo stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa spoštovana podpredsednica, kolegi in kolegice! Resolucija o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji do leta 2030 je pomemben dokument. Pomemben je tako pri pripravi proračuna Republike Slovenije kjer je nabor projektov sestavni del načrta razvojnih programov s svojim naborom projektov v proračunu, ker je izvajalec in realizira te projekte Direkcija za ceste Republike Slovenije, ki je zadolžena za izgradnjo magistralnega in regionalnega programa cest v Republiki Sloveniji. V drugem delu je resolucija pomembna za družbo DARS, ki ja zadolžena za izgradnjo avtocestnega omrežja v Republiki Sloveniji. Nazadnje je bila resolucija predhodno novelirana v letu 2016. V DSD obžalujemo, da je minilo dobrih pet let, kar se ta dokument iz leta 2016 zopet novelira. Po našem mnenju je to tako pomemben dokument, da bi se moral novelirati najmanj na vsaka tri leta, kajti potrebe, zahteve se časovno zelo hitro spreminjajo in sedaj opažamo velik manko. Naštel bom nekaj pomembnih projektov, ki jih v tej resoluciji nismo mogli popolnoma dodelati ravno zaradi tega maka. Ljubljansko železniško vozlišče. Študija je bila izdelana, ki jo je izdelal DRI z nemškim železničarskim podjetjem v letu 2010. deset let je minilo, do danes ni vidnih nobenih opaznih korakov, pa tukaj ne gre za pomanjkanje sredstev, kajti vemo, da prva faza je umeščanje v prostor. Potem je tukaj naslednji projekt avtocestnega dela Postojna-Jelšane. Ravno tukaj gre tudi za umestitev v prostor in tukaj tudi v tej resoluciji ni bilo moč predvideti ustrezne hitrejše korake ravno zaradi tega manka. Potem je tukaj avtocest, del cestnega omrežja od Kopra do Dragonje. Tudi ta del prostorsko ni umeščen in tudi tukaj ni moč zastaviti hitrejših korakov, kajti vemo, da so potrebe in obremenitve tukaj se kažejo v zelo veliki meri. In nenazadnje v SDS obžalujemo, da pri izgradnji drugega tira kjer imamo 4 milijone viškov materiala, niso predhodne Vlade pripravile ustreznih prostorskih dokumentov, da bi ta višek materiala vgradili v izgradnjo tretjega pomola v Kopru, kjer bi dodatno okrepili pomorski promet ali kot je bilo tudi že v letu 2007-2008 načrtovan projekt izgradnje otroka v Izoli tudi tukaj koraki niso šli tako daleč in danes se ukvarjamo s problemom kam dati štiri milijone kubikov viškov materiala pri izgradnji tunelov v drugem tiru. Če potegnem črto. Slabo načrtovanje, slaba strategija, slabo razmišljanje in to danes v tej strategiji ni moč popraviti, zato v Slovenski demokratski stranki apeliramo, da se pri vseh naslednjih Vladah resolucija novelira najmanj na vsaka tri leta in potem je moč slediti potrebam, ki se zelo hitro spreminjajo na področju razvoja prometa in izgradnje infrastrukture za promet. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Edvard Paulič bo predstavil stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, državni sekretar, kolegice in kolegi! Resolucija o nacionalnem programu razvoja prometa za obdobje do leta 2030 je krovni strateški dokument, ki konkretizira ukrepe celostnega razvoja prometne politike v Republiki Sloveniji. Poleg navedb konkretnih investicij, ki so osnovna za realizacijo strateških ciljev na področju prometa ključen segment dopolnjene resolucije predstavljajo ovrednoteni ukrepi trajnostne mobilnosti, katerih cilj je realizacija mednarodnih okolijskih in podnebnih dogovorov in sporazumov o doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050. Vsled temu predlagana resolucija vsebinsko podrobneje analizira razvojni potencial železniške infrastrukture predvsem regionalnih prog in njihovo nepogrešljivo vlogo pri vzpostavitvi sinergij železniškega prometa z drugim oblikami trajnostne mobilnosti kot so na primer sistemi Park and drive, kolesarstvo, elektromobilnost. V Poslanski skupini LMŠ predlagano dopolnitev vsebine pozdravljamo, saj je Vlada Republike Slovenije v tem primeru vendarle prepoznala in izpostavila tiste oblike mobilnosti, ki bodo krojile prihodnje trende na področju zelenih prometnih politik 21. stoletja, zato predlogu resolucije ne boom nasprotovali. Se pa v Poslanski skupini LMŠ tudi zavedamo, da moramo vsi skupaj doseči premik v razmišljanju in dojemanju, da so oziroma morajo železniški promet, kolesarstvo in druge oblike trajnostne mobilnosti v prometu postati primarna in ne alternativna oblika mobilnosti. Brez tega miselnega preskoka zgolj na podlagi katerega bomo lahko korenito spremenili naš način življenja nam tudi ob neomejenih možnostih in kapacitetah za doseganje zelene transformacije ne bi oziroma ne bo uspelo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SD bo predstavil gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Predlog resolucije o spremembah in dopolnitvah Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji do leta 2030 je bil na predlog resornega ministrstva vložen v zakonodajni postopek in obravnavan na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor. Resolucija je bila sprejeta že leta 2016, a kot pravijo predlagatelji potrebuje določene spremembe ter dopolnitve, ki se nanašajo predvsem na področje cestne in železniške infrastrukture, ter trajnostne mobilnosti. Po besedah ministrstva je bilo v postopkih prostorskega načrtovanja in umeščanja v prostor, na podlagi strokovnih podlag ugotovljeno, da je potrebno nekatere ukrepe in projekte, ki so bili zapisani v resoluciji že leta 2016, prilagoditi in deloma spremeniti. Spremembe resolucije gredo v smeri, da se nekatere predvidene rekonstrukcije spremenijo v novogradnje, spremenili se bodo nekateri izvajalci projektov oziroma jasneje se definirajo investitorji projektov. Spremembe gredo tudi v smeri uresničevanja ciljev trajnostne mobilnosti, zmanjševanja vplivov na okolje, ter povečanja uporabe različnih oblik trajnostne mobilnosti, hkrati pa se s predlaganimi spremembami ter dopolnitvami omogoča tudi hitrejši razvoj javnega potniškega prometa. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo omenjene spremembe ter dopolnitve. Krepitev javnega potniškega prometa, sledenje ciljem podnebne nevtralnosti, zmanjševanje vpliva na okolje, so rešitve oziroma ukrepi, za katere se zavzemamo tudi v naši poslanski skupini ter stranki. Kot poslanec sem predlagal tudi amandma, ki odpravlja nekatere nepravilnosti pri načrtovanju in gradnji četrte razvojne osi in veseli me, da je bil amandma na Odboru za infrastrukturo tudi sprejet. S tem amandmajem je bil v Resolucijo o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030, vključen idrijsko logaški krak četrte razvojne osi, ki poteka od Želina preko Idrije do avtocestnega priključka v Logatcu. Poleg tega pa sta v okviru te razvojne osi še posebej izpostavljeni novogradnja ceste med Cerknim in Hotavljami, ter posodobitev ceste od Želina preko Idrije do Logatca. Z drugim amandmajem, o katerem bomo odločali na današnji seji, pa se natančno opredeli potek obeh krakov četrte razvojne osi, ki se zaključujeta na avtocesti A1 in A2. Na ta način se, podobno ko pri tretji razvojni osi, vzpostavlja prečna cestna povezava med obema evropskima koridorjema, ki potekata čez ozemlje Slovenije. Tako na začetku četrte razvojne osi dodajamo še cestno povezavo med predelom Bovcem in Kobaridom, zaključek cerkljansko gorenjskega kraka četrte razvojne osi pa podaljšujemo od Jeprce do Vodic. Kot že rečeno, so predlagane spremembe, ter dopolnitve, potrebne, da bodo nekateri projekti, ki se že izvajajo ali pa so tik pred izvajanjem, potekali nemoteno, da bomo lahko sledili ciljem povečane trajnostne mobilnosti, ter zmanjševanje vpliva na okolje. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo omenjeni predlog resolucije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil gospod Boštjan Koražija. Izvolite.
Hvala predsedujoča, pa hvala gospe, ki čisti. V resoluciji o spremembah in dopolnitvah Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030 je nekaj dobrih premikov. Na primer stališče o pomenu in nujnosti vlaganja v razvoj regionalnih železniških prog in njihovem pomeni za trajnostno mobilnost. Ali je pripoznanje, da je cestne infrastrukture v Sloveniji dovolj, a je njeno vzdrževanje drago in je zato treba spodbujati oblike mobilnosti, ki bi nadomestila osebna vozila. Tudi stališče, da je prostor omejen in je zato njegovo rabo načrtovati smotrno, pri čemer so izpostavljena mesta po meri človeka in ne po meri avtomobila, torej taka, ki bodo predvsem prijazna pešcem in kolesarjem. Ta stališča izražajo trajnostno in okoljsko vzdržno noto in jih je zato treba, seveda, pozdraviti. Zanimivo je, kako drugačna so od teh deklarativnih stališč resolucije spremembe v samih prilogah, ki vsebujejo te konkretne projekte. Še najbolj poprejšnjim stališčem sledi odpoved o širitvi ljubljanske obvoznice. Na spornost tega projekta smo v Levici že večkrat opozarjali in glede na to, da se s predlogom resolucije ukrep črta, v Levici pričakujemo, da bodo s tem zaključene vse priprave načrtov, vse študije, vse pripravljalna dela vse ostalo kar je povezano s širitvijo ljubljanske obvoznice, in da se bo napore usmerilo v posodobitev železniških in kolesarskih povezav ter druge ukrepe za povečanje trajnostne mobilnosti znotraj ljubljanske urbane regije, zlasti krajšanje časa dostopa do ključnih točk, kar bi se dalo rešiti tudi z nekaterimi predstavljenimi arhitekturnimi rešitvami, da omenim samo tisto, ki jo podpira na primer izjemno plodovit arhitekt gospod Matija Suhadolc in drugi arhitekti o poglobitvi vpadnic, pri čemer bi dobili dva vozna platoja, kletnega za avtomobile in garaže, svetli nadzemni plato pa bi bil namenjen izključno mestnemu prometu, kolesarjem in pešcem. Ostale spremembe v prilogah pa v glavnem podaljšujejo roke za dokončanje določenih projektov, pri čemer se zopet nerazumljivo bistveno bolj povečujejo roki ukrepov na železnicah kot tiste na cestnih povezavah. Tako se končanje izgradnje drugega tira premika za kar 8 let. Iz leta 2025 na 2033. Dokončanje nadgradnje gorenjske proge za 7 let, iz leta 2022 na leto 2029, gradnja vzporednega tira Ljubljana-Jesenice za štiri leta iz 2025 na 2029 in dokončanje tivolskega loka spet za 7 let, iz 2021 na leto 2028. Se pravi, večina teh ukrepov na cestah pa je zamaknjena od 2 do 3 leta. Na primer, izgradnja tretje razvojne osi na jugu in severu. Seveda v Levici podpiramo vse kar je trajnostno in zeleno, ker smo trajnostna in zelena stranka in seveda si želimo v teh resolucijah predvsem usmeritve oziroma tudi rešite, ki bodo te smernice zasledovale in moram priznati, da se zelo strinjam, čeprav tega ne delamo, da vpletamo druge poslance iz predstavljanja stališč, ampak se popolnoma strinjam z gospodom Ljubom Žnidarjem iz SDS, da bi morala biti resolucija prenovljena oziroma dodelana na vsaka tri leta, vse vseka tri leta. Opozoril bi tudi rad na naš problem, ki ga imamo na Ptuju, se pravi, obvoznica Ptuj, katero pričakujemo da bo tudi čim prej dokončana ta relacija cest, ker ljudje, ki živijo ob tej cesti doživljajo res ekstrem ostrene situacije in tudi ogromno teh ljudi, ki živi na tej opciji oziroma ob tej testi, pravzaprav na ormoški cesti je tudi žal doživelo in tudi zbolelo in vse druge težave, ki so povezane z zdravjem se jim dogajajo. In pričakujem, da bo tudi v tem Državnem zboru oziroma tudi na splošno več posluha za to decentralizacijo oziroma za lokalno okolje od koder nas večinoma prihaja. Seveda pa v Levici pozdravljamo spremembe teoretičnih izhodišč resolucije, ki gredo seveda kot že prej omenjeno v smeri trajnostne mobilnosti, pogrešamo pa tudi, kot je tudi že prej gospod Ljubo Žnidar povedal, doslednejši prenos te filozofije v prakso, ker eno je teorija druga je praksa in mislim, da bo potrebno zares začeti se drugače upravljati s prakso kot s teorijo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog spremembe resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030, ki je bila sprejeta leta 2016, se nanaša na področje cestne in železniške infrastrukture ter trajnostne mobilnosti. V postopkih prostorskega načrtovanja in umeščanja v prostor je bilo namreč na podlagi strokovnih podlag ugotovljeno, da je treba nekatere ukrepe prilagoditi, saj so prvotno načrtovana in z resolucijo sprejeta izhodišča spremenila. Gre torej za uskladitev projektov, pri katerih so se med izvajanjem resolucije zgodile spremembe, pri nekaterih ukrepih pa se spreminjajo njihovi nosilci. Pomembno je, da se obsežnejša cestna novogradnja načrtujejo kot cestninske ceste, saj financiranje zgolj s proračunskimi sredstvi ne omogoča izvedbe finančno zahtevnih investicij. Prav tako je treba zagotoviti zvezni potek in enaka izhodišča na vseh odsekih novo načrtovanih cest. Zato so odseki tretje razvojne osi na njenem severnem in južnem delu, za katere je bila do sedaj nosilec Direkcija Republike Slovenije za ceste, prenašajo na družbo za avtoceste. Na področju trajnostne mobilnosti pa je treba prednostno načrtovati infrastrukturne ureditve, ki bodo vzpodbujale k širši uporabi vseh oblik trajnostne mobilnosti, okrepile razvoj javnega potniškega prometa in spodbujale rešitve za oblike mobilnosti, ki bi nadomestila osebna vozila, ter rešitve za ostale oblike mobilnosti. V nasprotnem primeru doseganje dolgoročnih zavezujočih ciljev Slovenije na področju podnebnih sprememb ne bo mogoče. V predlogu sprememb resolucije se predvideva prednostno umeščanje tistih projekt javne železniške infrastrukture, ki so potrebni, da se vzpostavi tako imenovani taktni promet. To so predvsem tivolski lok [[?]] , ki bo omogočil povezavo primorske in gorenjske proge, pa nadgradnja proge številka 20 vsaj do Kranja, pa nadgradnja proge številka 21 do Kamnika. Dodatna povezava iz Ljubljane do letališča Jožeta Pučnika ter nadgradnja proge številke 80 vsaj do Ivančne Gorice oziroma do Novega mesta. Pospešiti pa je treba tudi vlaganje v razvoj regionalnih prog, saj so te skupaj z jedrnim omrežjem zelo pomembne za zagotavljanje trajnostnih ciljev Republike Slovenije. Prednostno načrtovanje in pospešeno umeščanje v prostor je zato pomembno tudi za vzpostavljanje železniških prog za visoke hitrosti, namenjene potniškemu prometu, ki so časovno primerljive prevozu po cesti in omogočajo širšo regijsko in mednarodno povezovanje Slovenije. To so zlasti povezave med Ljubljano in Mariborom oziroma Mursko Soboto ter v smeri proti Avstriji in Madžarski ter Ljubljano in Koprom oziroma Sežano in naprej proti Italiji. V Poslanski skupini Nove Slovenije – krščanski demokrati bomo predlog sprememb resolucije vsekakor podprli, saj smo prepričani, da priložnosti potrebujejo infrastrukturo. Gospodarstvo potrebuje poti, ljudje potrebujejo mobilnost. Slovenija lahko izkoristi vse svoje možnosti le s sodobno zgrajeno infrastrukturo, ki omogoča mobilnost ljudi, blaga in storitev. Le s takšno infrastrukturno politiko, ki je zazrta v prihodnost, bomo lahko združili učinkovite rešitve in varovanje našega življenjskega okolja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavila Mateja Udovč. Izvolite.
Spoštovani, danes imamo pred seboj predlog resolucije o spremembah in dopolnitvah resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030, ki v ospredje postavlja strategijo za postopen prehod na trajnostne oblike mobilnosti. Resolucija poudarja, da so v Sloveniji potrebni večji in bolj ambiciozni projekti razvoja javne železniške infrastrukture. Take projekte bi morali razvijati na učinkovit način in v časovno razumnih okvirih, zato pa je potrebno najprej pripraviti ustrezne pravne podlage, ki bodo temelj za prihodnje načrtovanje umeščanja in izvajanja takih projektov. Resolucija pa med drugim opozarja tudi na to, da sta kratek potovalni čas in ustrezen vozni red ključnega pomena za uporabnika, ko se le-ta odloči o izboru načina potovanja. To zagotovo drži. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se strinjamo z mnenjem, da so regionalne proge zelo pomemben segment trajnostnega razvoja prometnega sistema v Republiki Sloveniji. Menimo, da lahko z ustreznim razvojem omrežja regionalnih železniških prog zmanjšamo vpliv prometa na okolje, zato pozdravljamo namero predloga resolucije, ki ko enega ključnih ciljev navaja takšno nadgradnjo omrežja, da bo železnica tam, kjer je že vzpostavljena in zagotavljala tako imenovano hrbteničasto prometno omrežje. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo prepričani, da predlog resolucije naslavlja prave probleme in da nanje tudi ustrezno odgovarja tako snovalci zakonov kot tudi uporabniki bi si morali prizadevati za uporabo okolju prijaznejših oblik mobilnosti pri tem pa je vendarle potrebno poudariti, da so predvsem, zaradi specifične poselitve našega prebivalstva trajnostne oblike prometa na nekaterih relacijah po Sloveniji precej neučinkovite. V Poslanski skupini Stranke modernega centra si prizadevamo za to, da se prebivalcem Republike Slovenije ne glede na to od kod prihajajo omogoči, kar se ta učinkovita možnost potovanja. Kot primer prizadevanj v smeri izboljšanja logistične učinkovitosti lahko izpostavimo današnji amandma koalicije, ki je bil pripravljen na pobudo in prizadevanje naše poslanke Mojce Žnidarič za hitrejšo izvedbo glavne ceste Ormož–Ptuj in sicer odsek Ptuj Markovci, ki bo to glavno cesto in s tem prebivalce Spodnjega Podravja čim prej povezal z avtocestnim omrežjem. Po našem prepričanju je pomembno, da se za projekte v strateškem interesu Slovenije predvidi prednostno načrtovanje in plan umeščanja v prostor. Z železniškimi projekti bi morali v prvi vrsti odgovarjati na povpraševanje rednih uporabnikov naše prometne infrastrukture kot so dnevni migrantje, ki predstavljajo pomemben delež vseh slovenskih potnikov. Edini način, s katerim lahko pritegnemo njihovo zanimanje za trajnejše oblike prevoza pa je izboljšanje konkurenčnosti železniških povezav, ki morajo biti po časovnih in stroškovnih učinkovitostih primerljive s prevozi po cesti. Gradnja infrastrukture, ki ljudem omogoča, da manj svojega časa porabijo za prevoz na delo in druge aktivnosti ima za svojo neposredno posledico dvig tako gospodarske uspešnosti kot tudi kvalitete življenja posameznikov. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo prepričani, da so investicije v ustrezno prometno infrastrukturo kot jo predvideva resolucija temeljna investicija v prihodnost takšne Slovenije kot si jo želimo. Na podlagi navedenih dejstev bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra predlog resolucije soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani državni sekretark, kolegice poslanke in poslanci! Posodobitve in dopolnitve dokumentov, ki so ključnega pomena za kvaliteten in kontinuiran razvoj prometa v državi, ki mora biti ob tem tudi v koraku z časom so vedno ne le dobrodošla temveč tudi potrebna. Resolucijo, ki jo obravnavamo je Državni zbor sprejel leta 2016 na podlagi strategije za razvoj prometa. Če je slednja predvidevala predvsem splošne ukrepe je resolucija pomenila korak k konkretnim aktivnostim. Spremembe, ki so na mizi danes prinašajo dopolnitve v skladu s trenutnimi dognanji na vseh treh glavnih področjih torej na cestni in železniški infrastrukturi ter na področju trajnostne mobilnosti. Podana so tudi podrobnejša pojasnila glede vseh teh sprememb in dopolnitve posameznih ukrepov. Veliko pozornosti se namenja dvema področjema, katerih pomen se je po daljšem obdobju zapostavljenosti v zadnjih letih ponovno povečuje. Eno od teh so regionalne železniške proge, ki so bile z vidika vložkov v preteklosti v ozadju, saj se je intenzivno vlagalo predvsem v jedrna prometna omrežja. Sedaj ko je slednje boljše razvito je čas, da se dolžna pozornost in primerni vložki namenijo tudi razvoju regionalnih prog. Te je treba pospešeno nadgrajevati tako, da bodo lahko dosegle čim večjo zmogljivost in na način pripomogle k povečanemu obsegu, tako potniškega kot tovornega prometa. Odveč je ponavljati, da je krepitev obojega prepotrebna, z vidika trajnostne mobilnosti, ki se je bom kasneje tudi še dotaknil. Prav v tej luči so v nujne posodobitve postaj in postajališč, ter njihova povezava z drugimi načini prevoza. Železniške postaje naj bi namreč s posodobitvami in modernizacijo postale priljubljene točka zbiranja in preživljanje prostega časa. Zato sem tudi Vlado že večkrat pozval in jo želim tudi ob tej priložnosti, da preko organov upravljanja naloži lastniku in upravljavcem objektov, pripravo nabora in časovnico ukrepov, s katerimi bodo zagotovljene storitve, primerne času in potrebam ljudi. Postaje in spremljajoča infrastruktura, brez primerne vsebine in [[nerazumljivo]]namreč ne privabi novih potnikov. Zelo pomembno mesto v resoluciji pripada že omenjeni trajnostni mobilnosti. Slednji se v zadnjih letih namenja čedalje več pozornosti, zaradi česar je bil v času, ko je Ministrstvo za infrastrukturo vodila mag. Alenka Bratušek, ustanovljen direktorat za trajnostno mobilnost. Osrednja vloga pripada železniški infrastrukturi. Gre za še en segment, ki se je v preteklosti zapostavljal. Težnje za dosego podnebne nevtralnosti so to spremenile. Levji delež mora pri tem odigrati prometni sektor in v njegovem okviru najpomembnejša vloga pripada prav železnicam, ki so okolju najbolj prijazna in energetsko učinkovita oblika, tako potniškega, kot tovornega prometa. Brez sodobne javne železniške infrastrukture, ki sledi trendom in se kontinuirano razvija, bo te cilje trajnostne mobilnosti nemogoče doseči. Tudi iz dopolnitev resolucije izhaja, da zgolj manjše nadgradnje prog niso dovolj za doseganje ciljev glede voznih časov in pogostosti voženj. Prednostno je treba torej načrtovati infrastrukturne ureditve, ki bodo prispevale k zagotavljanju pogojev, za večjo uporabo vseh oblik trajnostne mobilnosti in poskrbele, da se okrepi razvoj javnega potniškega prometa. Posledično bodo oblike mobilnosti, ki nadomeščajo osebna vozila, postale privlačnejše in pogosteje uporabljene. Seveda pa vlaganja zgolj v infrastrukturo ne bodo dovolj. Te dni na naše proge prihajajo novi, dvonadstropni potniški vlaki, ki so bili naročeni v času, ko je Ministrstvo vodila mag. Alenka Bratušek. Obžalujemo, da ta Vlada ni nabavila novih vlakovnih kompozicij [[znak za konec razprave]] in hkrati pozivamo, da se to čim prej spremeni. Udobje, ki ga nudijo nove kompozicije, bodo k uporabi vlakov zagotovo pritegnile nove ljudi. Prometna resolucija ni slab dokument, zato jo bomo v Poslanski skupini SAB podprli. Obžalujemo pa, da se, kot že videno, duh dosedanjih resolucij in zakonov ne izvaja. Slednje se kaže tudi pri vpeljavi elektronskega sistema za cestninjenje v prostem prometnem toku [[znak za konec razprave]] , ki se zamika. V stranki SAB smo na to opozorili in sklicali nujno sejo odbora za nadzor javnih financ. Te dni se je pokazalo, da so naše skrbi in pomisleki bili še kako utemeljeni in upravičeni, odgovori predstavnikov ministrstva pa nezadostni in netočni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Strategija, ki je prvič celovito obravnavala prometni sistem v Republiki Sloveniji, je takratna Vlada sprejela v letu 2015. S pripravo in sprejetjem strategije, je bila tako presežena praksa parcialnega reševanja posameznih podsistemov prometa. Resolucija o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki pa predstavlja dokument, ki dejansko pomeni prehod od splošnih ukrepov, zapisanih v strategiji do konkretnih aktivnosti s pripravo in izvedbo. Resolucija je bila v Državni zbor sprejeta leta 2016. Že v sprejeti resoluciji iz 2016, so določeni roki, nosilci in okvirni stroški posameznih aktivnosti oziroma ukrepov ter povezave med posameznimi ukrepi. S predlaganimi spremembami k resoluciji pa so natančno opisani tudi vzroki, zakaj so se nekatere gradnje prometne infrastrukture ustavile oziroma potekajo počasneje, kot so se načrtovale v preteklosti, in kako se bodo le-te izvajale v prihodnosti. Predlog sprememb resolucije se tako dotika cestne kot železniške infrastrukture in nenazadnje tudi področja trajne mobilnosti. Cilj razvoja prometa v Republiki Sloveniji niso investicije same po sebi, temveč investicije v prometno infrastrukturo, ki uporabnikom zagotavljajo predvsem neposredne učinke oziroma neposredne koristi. S predlogom sprememb resolucije se po mnenju Poslanske skupine Desus zagotavlja nemoteno izvajanje že začetih in prihajajočih prometnih infrastrukturnih projektov. V Poslanski skupini Desus se zavedamo, da je treba pospešiti vlaganje v vse vrste prometne infrastrukture, zato nas še posebej veseli, da je v novem predlogu resolucije namesto rekonstrukcij in določene prometne infrastrukture, predvsem cestne in železniške, predvidena izvedba novogradenj le-teh kot najustreznejša ukrepa z večine presojanih vidikov, kar je po našem mnenju zelo pomembno za zagotavljanje trajnostnih ciljev razvoja Slovenije. K zmanjševanju vplivov na okolje zaradi prometa lahko pomembno prispevamo z ustreznim omrežjem regionalnih železniških prog, kar tudi predvideva sprememba resolucije. Pozdravljamo tudi prednostno načrtovanje infrastrukturne ureditve za večjo uporabo vseh oblik trajnostne mobilnosti in krepitev razvoja javnega potniškega prometa ter spodbujanje rešitev za nove oblike mobilnosti, ki bi nadomestila osebna vozila. V Poslanski skupini Desus menimo, da brez tovrstnih ukrepov ne bomo dosegli dolgoročnih pravno zavezujočih ciljev Slovenije tudi na področju podnebnih zavez, za katere verjamem, si vsi prizadevamo in jih podpiramo. Popravki oziroma spremembe resolucije po mnenju Poslanske skupine Desus samo vzpostavljajo konsistentnost med dokumentom iz leta 2016 z dejanskim stanjem, zato bomo v Poslanski skupini Desus predlog sprememb resolucije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o prilogi in vloženih amandmajih. V razpravo dajem prilogo 1 Cestni promet ter amandma Poslanske skupine SD in amandma Poslanskih skupin SMC, SDS in NSi. Želi poleg? Aha, bom sprožil prijavo, ker je več interesa. Prosim za prijavo. Najprej dobi besedo mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Se bom samo odzval na ene zadeve, ne bom konkretno nič se opredelil, ampak samo pomen rekonstrukcije in novogradnje. Torej pri rekonstrukciji objekta pomeni, da se obnovi ali pa mogoče poveča lahko do določene mere sposobnost obstoječe trase. Pri novogradnji pa pomeni to novo prostorsko umeščanje objekta v prostor, to lahko pomeni tudi oddaljitev gradnje zaradi komplikacij, ki s tem nastajajo. Samo toliko v opozorilo vsem tem spremembam. Poznam tudi problematiko hitre ceste med Ormožem in Ptujem in seveda je tam en ključni pomen ali pa problem, kje bo potekal most preko ptujskega jezera, ali bo potekal nad jezom Markovci ali pod jezom Markovci in seveda tu pozivam vse udeležence, ki na to vplivajo, da najdejo to potrebno rešitev, da se bo lahko ta gradnja te prepotrebne hitre ceste začela. Zavedati se moramo, da se promet po podravski magistrali, torej od Osjeka proti Varaždinu in potem Ormoža, Ptuja povečuje in da je sta cesta že sedaj obremenjena z več kot 10 tisoč vozili dnevno. Med njimi številna težka tovorna vozila in da so ljudje zaradi tega zelo prizadete, tudi znervirani. Nekateri se v poletni sezoni tudi izogibajo cestninskih cest preko teh koridorjev. Zato je treba tudi v tem smislu najti neko rešitev, da bodo lahko ljudje normalno živeli. Toliko sem mislil v tem smislu povedati. Dotaknil bi se tudi zadev povezanih z drugim tirom, kar je kolega Žnidar povedal o izkopanem materialu. Torej, zadeve z viškom materiala so bile detektirane in tudi zaradi tega je bila spremenjena uredba, ki omogoča vgradnjo odvečnega materiala, izkopanega materiala v nasipe in podobne infrastrukturne objekte. Se pa strinjam, da če bi ene zadeve nekako celoviteje načrtovali bi lahko s temi zadevami tudi kaj drugega še zgradili, kot so kakšni otoki ali pa podaljšali obalo. Bi pa verjetno bilo treba tudi v tistem času prevzeti eno odgovornost, pa ne ljudi zavajati, da je mogoče drugi tir zamenjati z žičniškimi napravami. To je pa druga zadeva, ki jo je treba tudi jasno povedati. Zavedati se moramo, da je infrastruktura tista, ki krepi naš geostrateški položaj in da so od nje odvisna tudi naša številna delovna mesta. Zato je potrebno zmeraj načrtovati rešitve, ki so možne, ki so racionalne in ki gredo v korist ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosil bi vse, ki ste prijavljeni, da govorite o vsebini amandmajev, ne na splošno in ne od drugih stvareh. Besedo ima Jani Ivanuša. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Rekel bom, da se bom držal samo tega amandmaja, ki je prišel s strani koalicije. Kajti, v tej resoluciji smo opazili, da se je enostavno ali nehote, hote zgodila ena napaka, kje se je potem ta cesta Ormož-Ptuj oziroma Markovci-Ptuj premika po letu 27, kar nadomeščamo s tem amandmajem, se pravi z amandmajem se v dopolnjenem predlogu spreminja letnica izvedbe terminski plan ukrepa Ptuj-Markovci, se pravi govorimo o obvoznici Ptuj, [[nerazumljivo.]]Predlaga se, da se rok izvede po 25 in ne po 27, kakor stoji v resoluciji. Ta rok je bil predviden že v veljavni resoluciji. Glede na aktivnosti, ki potekajo več let in glede na podpisan dogovor o začasni navezavi prometa po izgradnji odseda Markovci-Ormož je potrebno čim prej umestiti in zgraditi tudi del Ptuj-Markovci in s tem tudi glavno cesto navezati na avtocestno omrežje. Vemo, da govorim o avtocesti Ormož-Ptuj, ki je razdeljena v treh odsekih. Sedaj sem omenil tretji odsek, ki se potem mora izvesti, se pravi po 25 letu, ne po 27, kakor je bilo zapisano, da malo po domače povem. Ormož, ta avtocesta, ki je že tolikokrat v tem državnem zboru omenjena v tem mandatu, hvala bogu z več strani poslancev in poslank. Če omenim še ta prvi pa drugi del, kakorkoli se veže na to cesto, tu so se pojavili, kje ta cesta Ormož tudi ima en del, drugi del in tretji del, se pravi v treh etapah je sestavljena. Prvi del je v bistvu vse urejeno, v drugem delu so se pa pojavili, se pravi, Gorišnica-Markovci so se pa pojavili, dva problema, ki sta trenutno aktualna, in to so stoletne vode. In pa seveda okoljevarstveniki so nas opozorili na problem ptičev, ki živijo ob kanalu. In pri prvem problemu je, da bi naj te stoletne vode se nekako pojavljale. Seveda ne vemo, kdaj ta stoletna voda nastane, ampak vseeno, ta avtocestni del bi bil pod vodo. Drugi deli so pa, govorimo o ptičih, ki živijo v kanalu in kjer so nas opozarjali, da bi se ti ptiči nekako zaletavali v avtomobile, ki bi vozili po tem delu. In seveda tukaj zdaj sta nastali dve študiji, ki se morata čim prej urediti, se pravi, dati na papir, da potem pridemo do drugega dela odseka Gorišnica Markovci, do vseh prepotrebnih dokumentov, se pravi gradbenega, se pravi obnovitve tega gradbenega dovoljenja. Rešitve pa so, kolikor so meni znane, da se te stoletne vode bodo regulirale z betonskimi pregradami, da se preprečijo te stoletne vode, in pa drugi del, se pravi, to je drugi problem, s ptiči pa bi se naj, vsi vemo, da ob vsaki avtocesti stoji ograja, zaščitna, kjer je nekje višina dva metra, v tem delu pa bi se ta višina dvignila še za dva metra v višino štirih metrov in seveda z bolj pleteno mrežo, ker bi potem ti ptiči nekako prileteli do mreže in ugotovili, da ne morejo skozi, in da bi odleteli in da bi nekako to bilo odmaknjeno od same avtoceste. To sta neka dva problema, ki sta se pojavila v tem drugem delu, in seveda na tem zdaj se čaka, kajti dogovorjeno je bilo nekako iz naših informacij, da se bo meseca maja začela izgradnja te avtoceste, prepotrebne, Ormož-Ptuj, vendar zaradi teh dveh problemov in izdelave teh dveh študij se v bistvu premika za dva meseca, kar mislim, da ne glede na 25-letno čakanje te avtoceste še smo veseli, če bo to res v dveh mesecih, da se to začne graditi. To bi bilo, kar se tega tiče, to. Kar se pa tiče severne izgradnje, tega, kar je gospod Rajh povedal, oziroma severne različice S4S5 [[?]] ali ja ali ne, to gre v bistvu za umeščanje v prostor. Še vedno pa smatramo, da je tudi možna kaka južna varianta, ki so zaenkrat enostavno aktualno izbrisane iz tega razmišljanja, tako da tu smo, sem malo uletel, da povemo, zakaj se gre, v bistvu samo toliko, da se ta amandma seveda mora, da se mora to popraviti s tem amandmajem, da zadeve grejo naprej, da se ne bo to vleklo v nedogled, če hočemo seveda neki skladen regionalni razvoj v našem delu Slovenije, Podravje in tako naprej, neki gospodarski razvoj in potem rabimo prepotrebno to izgradnjo teh cest. Toliko z moje strani, hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Jaz bi prosil, če se navežete, smo pri amandmajih. Naslednji ima besedo Jožef Lenart, izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Torej, amandma, ki je podan k predlogu resolucije o spremembah in dopolnitvah resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa s strani SDS, SMC in Nove Slovenije je dejansko amandma, ki pripomore k izgradnji nujne, jaz pravim nujne ceste, obvoznice Ptuj-Ormož, in sicer kaže tudi na to ta resolucija in ta amandma, ki ga vlagamo, da ima ta minister za infrastrukturo in tudi ta vlada, da iščejo rešitve, ki bodo prispevale k nekako razvoju, enakomernejšemu razvoju regij, in seveda med njimi tudi spodnjega Podravja, kar pomeni, da se s tem amandmajem dejansko spreminja v resoluciji rok letnice, in sicer zaključka izvedbe zadnje etape gradnje ptujsko-ormoške obvoznice. Nekaj od tega je že kolega povedal, ormoški poslanec. In seveda se tako spreminja, da bo sedaj vpisana letnica po 2025, prej pa je bila spisana letnica po 2027, zaradi katerih je bilo tudi nekaj bom rekel strahu, panike na našem koncu, ker pač je bilo rečeno, da se takrat, ko se bo zgodila obvoznica od Ormoža pa do Markovec se bo, potem zgodil na Ptuju velik zamašek. Ministra se je to tudi vprašalo s poslanskim vprašanjem in moram reči, da smo z hvaležnostjo slišali odgovor, da ne bo dovolil, da bi se to zgradilo takšen zamašek in da je, potem potrebno to navezavo čim prej dokončati in iz tega naslova ta amandma moram reči, da vsi ptujski pa ormoški poslanci skupaj z gospo Žnidarič se trudimo nekako tudi, da se ne pozabi na to ptujsko-ormoško obvoznico, ki je strateškega pomena za razvoj Spodnjega Podravja rešila pa bo tudi prometne zamaške, zagate na Ptuju, ki se sedaj dogajajo in da zaradi njih tudi prebivalci Ptuja živijo slabše. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, gospod Mihelič, kolegice in kolegi! Ne pričakujte, da bom dodal kaj novega k amandmaju koalicije. Zgolj bi pozdravil enotni nastop, če smem tako reči lokalnih poslancev, ki zelo dobro poznajo kraje Markovci, Ormož, Ptuj in dovolite mi, da jih naštejem naša kolegica Mojca Žnidarič SMC, naš kolega Jože Lenart SDS in naš kolega Jani Ivanuša SNS. Res pozdravljam ta enotni nastop. Nekako sem dobil eno idejo, čeprav sedaj že vsi vedo, da ta Vlada to Ministrstvo za infrastrukturo se drži slogana »Gradimo Slovenijo«. Če gledam ta amandma bo treba ta slogan opraviti in sicer bi se moral glasiti »Pospešeno gradimo Slovenijo« ravno v tej smeri gre ta amandma in predlog. Predlaga se rok izvedbe za omenjeno cesto iz leta 2027 na 2025 se pravi po letu 2025. Gospod podpredsednik vem, da vam ne bo všeč bilo je nekaj zavajanja mi dovolite samo 20 sekund kolegov iz SAB, ki je sedaj pobegnil in slovenski javnosti, ki itak pozna zadeve, da vlake ne kupuje Vlada, ampak vlake kupujejo za božjo voljo podjetje Slovenske železniške, potniški promet d. o. o. predlagam, da pokliče gospo direktorico. Še eno zavajanje in s tem zaključujem. Pogodba za izvedbo projekta e-vinjete je bila včeraj podpisana, dela že tečejo in državljanke in državljani bomo 1. decembra letos lahko kupili e-vinjete tako kot smo to tudi obljubili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot zadnji v tem krogu dobi besedo še Samo Bevk. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Naj že takoj na začetku povem, da bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov novelo resolucije podprli prav tako bomo podprli oba amandmaja, ki sta vložena in sicer prvi amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi amandma poslanskih skupin koalicije. S sprejetjem Novele Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometov v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030 bomo končno dobili tudi celovito četrto razvojno os. Namreč amandma, ki je bil sprejet na Odboru za infrastrukturo 5. maja, ki sem ga predlagal dodaja idrijsko logaški krak četrte razvojne osi, ki je bil doslej prezrt in se tako ta resolucija usklajuje strategijo prostorskega razvoja Slovenije. Poleg tega pa ta amandma dodaja tudi dva pomembna projekta na tem odseku četrte razvojne osi in sicer novogradnjo ceste med Cerknem in Hotavljami ter posodobitev ceste Želin Idrija Godovič Logatec z izgradnjo obvoznic v spodnji Idriji, v Hotedršici in seveda tudi nov dostop do avtoceste v Logatcu z izgradnjo obvoznice mimo Gorenjega Logatca. Z amandmajem, ki smo ga pa sedaj predlagali in sicer prvim amandmajem, pa bomo nekako določili tudi začetek in konec četrte razvojne osi. Četrta razvojna os se začenja na mejnem prehodu Robič in gre do Kobarida, sedaj pa ji dodajamo tudi še cestno povezavo od predela Bovca do Kobarida, tako da bo tukaj povezava zahodne Slovenije in Zgornjega Posočja z osrednjo Slovenijo celovita. In potem na koncu te četrte razvojne osi na cerkljansko gorenjskem kraku, pa pri Jeprci, kjer se zdaj končuje, podaljšujemo četrto razvojno os še do Vodic in mislim, da bo to dobra popotnica za nadaljnje projekte na območju četrte razvojne osi. Kot rečeno, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo novelo resolucije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi poleg Boštjana Koražije še kdo razpravljati? [[Ne.]] Vidim, da ne. Gospod Koražija, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Se bom kar priključil, sicer me je gospod Horvat izločil kot poslanca, ki prihajam iz Ptuja, iz spodnjega Podravja, ampak v redu, jaz bolj združevalno delujem, jaz vas bi vključil, kljub temu, zraven, ker tudi, gledano na vse nas, ki prihajamo iz periferije, pa s tega bolj odrinjenega dela Slovenije, nam tako in drugače ni lahko, pa naj bomo na levi ali pa na desni ali pa na sredini, saj ni pomembno, ker pač ljudje pričakujejo tudi od nas določene rešitve in rezultate in tako je tudi prav. Kar se tiče ptujske obvoznice, smo tudi poslanci konstantno tukaj opozarjali, sploh s Ptuja, mislim, da kar vsi, kolikor se spomnim, da je ta problem treba čim prej rešiti, ker ljudje, ki živijo tu, na Ormoški cesti, na Ptuju oziroma s Puhla [[?]] , to je res katastrofalno, za pogledat v živo, ko pride do tega, bom rekel, prometnega čepa oziroma, ko pridejo vsa ta vozila naenkrat, pa se naredijo ti »rush hour« zastoji in dejansko, vsa ta, bom rekel, ves ta problem te ceste se tudi odraža na zdravju ljudi, na počutju ljudi in seveda na kvaliteti življenja, s tistega dela Ptuja, kjer živijo. Veseli me, da smo tudi konstantno ptujski poslanci bili zavzeti za to, da se ta ptujska obvoznica oziroma hitra cesta Ormož-Ptuj, kakorkoli, čim prej uvede v, bom rekel, in sprovede iz tega, ja, da čim prej infrastruktura naredi svoje oziroma minister za infrastrukturo naredi svoje. Bi pa rad opozoril glede amandmaja. Zadeva je bila taka, da v osnovi je že bilo prvo napisano, da po letu 2025 in s tem amandmajem v bistvu se spet vračamo nazaj, na že na tisto veljavno resolucijo, na datum veljavne resolucije, kot je že bil. Jaz osebno bi pričakoval tudi v teh resolucijah oziroma tudi bolj določno datume oziroma kar konkretno datume, kdaj se bo začelo oziroma tudi kdaj se bo lahko neka stvar nadaljevala naprej, da ne bomo samo pri resolucijah ostali, ker, bom rekel, z področja, s katerega prihajamo, mi poslanci, tega Spodnjega Podravja, pa širše, dejansko nam kaj te resolucije dosti ne pomagajo, če niso potem izvedene oziroma sprovedene v praksi, to, kar je že prej gospod Ljubo Žnidar zelo dobro povedal. In tudi pričakujemo, da bodo rešitve, ki bodo oziroma, ki so že, pa še bodo, res namenjene v dobro ljudi, narave, živali, pa seveda predvsem dobrega počutja in zdravja ljudi, ki živijo na Ptuju in v okolici. Bom podprl seveda amandma, bi pa rad opozoril, da dejansko datum 25. je že bil in zdaj s tem amandmajem gre spet nazaj na ta datum, bi si pa želel, da bi bilo še prej, pa upam, da bo, že zaradi samega zdravja in življenja ljudi, na Ptuju in v okolici. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil še Ljubo Žnidar. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Čisto na kratko. Kolegi Koražiji bi rad povedal, da mogoče gospod Horvat ni namenoma ga izpustil, ker več ali manj, Slovenija je tako majhna dežela, da smo nekako vsi vključeni na tem ali onem projektu. Pa malo za razvedrilo. Jaz sem bil odgovorni del pri obvoznici Ormož, z 336 metrskim viaduktom in seveda, če bo ta amandma, ki ga tudi jaz z veseljem podprem, realiziran do leta 2025 v navednicah, pridem tudi zgraditi to povezavo med Ptujem in Ormožem. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Vidim, da ne, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanju, pol ure po zaključeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVENGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAŠČITI ŽIVALI V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina dvanajstih poslank in poslancev s prvo podpirano mag. Meiro Hot. Predlog zakona je na 27. seji, 6. maja 2021 obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Edvard Paulič bo predstavil stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! V LMŠ razumemo živali kot čuteča bitja in kot je naša dolžnost biti sočloveku človek, je naša dolžnost humano ravnati tudi z živalmi ter kar je najpomembneje, višati civilizacijske norme odnosa človek – žival. Slovenija na področju zakonodaje za zaščito živali do danes še ni naredila bistvenega premika in korenito zaostaja za nekaterimi državami Evropske unije. Zakoreninjenost v preživele koncepte odnosa do živali nam je nazorno demonstrirala pristojna Komisija Državnega sveta in nas ponovno skušala zvleči v umetne delitve med podeželjem in tistim kar je mesto. Nekatere izjave državnih svetnikov zavirajo krepitev družbene zavesti o skrbi in zaščiti živali in podžigajo neodgovorna lastništva, ki živalim povzročajo muke ter trpljenje. Na parlamentarnem odboru smo se lahko prepričali s kakšnimi objestnimi ter kruti primeru ravnanja se v družbi še vedno soočajmo. S predlagano novelo bi se torej pridružili državam kjer se dejstvo, da so živali čuteča bitja, v najširšem pomenu besede udejanja v zakonodajnih ureditvah. Tudi zaradi pozitivnih učinkov, ki so jih v teh državah zaznali, na primer ukrep prepovedi privezovanja psov na verige, smo s strani pristojnega ministra Predlog Zakona o zaščiti živali v Državnem zboru pričakovali že prej. Iz tega zornega kota popolnoma razumemo voljo predlagatelja, da kljub vladnemu predlogu novele zakona, ki je sedaj v zakonodajnem postopku, ponudi rešitve, ki bodo pripeljale do boljšega ravnanja z živalmi. Predlagane spremembe Zakona o zaščiti živali pozdravljamo ter podpiramo predvsem v delu, ki odpravlja evtanazijo zdravih živali v zavetiščih, prepoveduje privez psov na verige, širi polje prepovedanih ravnanj ter zaostruje sankcije v primeru zlorab zakona. Pozdravljamo tudi rešitve, ki prinašajo povečan lokalni nadzor nad prosto živečimi mačkami in uvedbo obveznega označevanja mačk ter vpisa njihovih lastnikov v register. V LMŠ obžalujemo, da predlog zakona na matičnem odboru ni bil sprejet, kljub temu pa od začrtanih rešitev tudi v nadalje ne bomo odstopali. Po našem mnenju bi ministrstvo lahko dalo podporo noveli predlagatelja, kasneje pa obširneje in sistemsko zakon dopolnilo ter nadgradilo z ukrepi s katerimi se strinjamo tudi v LMŠ. Zagotovo je še veliko prostora ter načinov kako čim bolj ozavestiti našo družbo za skrb ter zaščito živali, vendar po našem prepričanju prav tako pomembno vlogo igrajo odvračilne sankcije ter učinkovitejši nadzor tudi pri ravnanju z živalmi v prehrambni industriji. Zlasti nadzoru bo potrebno posvetiti posebno pozornost, saj je recimo prepoved priveza psa le delna rešitev, ki se v celoti udejanji z normirano velikostjo ograjenih prostorov in pesjakov. Razmisliti moramo tudi o učinkovitejšem nadzoru velikosti pesjakov in ograjenih prostorov ali celo o bolj progresivni ureditvi pravil za postavitev le-teh. Ko se bomo v Državnem zboru kmalu vnovič pogovarjali o spremembah Zakona o zaščiti živali, moramo že pogledovati naprej, zato da pri zaščiti živali ne bomo kot država samo sledilci, ampak vodilni na tem področju.
Hvala lepa. Mag. Meira Hot bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Govora o primerni zakonski zaščiti živali, ki bi Slovenijo uvrščala vsaj v zlato sredino, če ne že med naprednejše evropske države, smo se zadnje leto s strani pristojnih institucij naposlušali na veliko. Toliko, da je danes pravzaprav nenavadno, da še vedno nimamo sprejete ustrezne področne zakonodaje. Potrebe terena bi bolj kot besedo v parlamentu namreč že davno potrebovale jasna zakonska določila, tudi za dvig zavesti celotne družbe, da smo odgovorni poskrbeti za dobrobit živali. Žal je realnost drugačna, politika pa se tudi na tem področju raje ukvarja s tem, čigav, ne pa kakšen predlog zakona je treba podpreti. Zdi se, da je ob vsem svojevrstnem uspeh že sama današnja razprava v parlamentu, si pa drznem trditi, da je bil predlog Socialnih demokrat spodbuda pristojnemu ministrstvu, ko je to po večmesečnih obljubah tik pred obravnavo našega predloga le naredilo tisto, kar se od njega pričakuje in kar od njega pričakuje čedalje večje število ljudi, društev in civilnih iniciativ. Glede na nedavno razpravo na matičnem odboru je predlog ministrstva tudi poglavitni razlog, zakaj Zakon o zaščiti živali, ki smo ga predlagali Socialni demokrati, ni dobil zadostne podpore. Kot poslanko me sicer tovrstno ravnanje v smislu vaš in naš niti ne preseneča, me pa žalosti, kot žalosti mnogo tistih, ki praktično vsakodnevno opozarjajo na kaotično stanje glede pravic živali, da jim ne moremo vsaj pri vsebinah, ki govore o trpljenju, nehumanem ravnanju z živimi bitji, preseči politične in se osredotočiti na vsebinske razloge. Deklarativnih zavez, obljub, visokoletečih besed, kako lahko kot družba napredujemo in se razvijamo le toliko, kolikor smo sposobni poskrbeti za najšibkejše, je bilo sicer že veliko. Kot vedno pa se je zataknilo pri dejanjih, zato resnično upam, da smo s predlogom Zakona o zaščiti živali Socialni demokrati tokrat le premaknili zavest odločevalcev v smer, da deklarativne zaveze ne bodo dovolj. Da bo treba sprejeti konkretne zakonodajne rešitve. Takšne, ki bodo jasno pokazale, kje so meje sprejemljivega in še dopustnega ravnanja z živalmi. Zato smo pripravili jasen nabor konkretnih rešitev, združenih pod en zakon, ki naslavljajo najbolj akutne zakonodajne manke. Rdeča nit in glavno vodilo našega predloga je bilo in ostaja načelo humanega ravnanja, načelo odgovornega lastništva. Zakon v svojih rešitvah prepoveduje usmrtitve živali zaradi pridobivanja kože in krzna. Prepoveduje omejevanje gibanja živali in njihovo izpostavljanje neprimernim temperaturam ter vremenskim pogojem. Izjemno pomembna je še naslednja prepoved priklenjanja psov na verige. Nadalje smo v zakon zapisali rešitev, tako imenovano »no kill policy«, kar pomeni prepoved usmrtitve zdravih zapuščenih živali v zavetiščih. Pri tem pa skrb za zapuščene živali postavljamo kot odgovornost države, ki mora prevzeti del finančnih bremen lokalnih skupnosti, s čimer se bodo razbremenili že tako preobremenjeni proračuni lokalnih skupnosti. Ni korektno, da se breme skrbi za zapuščene živali prevali zgolj in izključno na lokalne skupnosti. Potem pa bi vas vse, ki želite naš zakonodajni predlog zbanalizirati na raven, češ da želimo spreminjati navade, češ da bodo živali imele več pravic od ljudi, da gre za ukrepe, ob katerih si nihče ne bo upal psa dati niti na povodec pa podobno, pozvala, naj s tem prenehate oziroma prenehajo ter se pozanimajo, kaj dejansko in konkretno zakon predlaga, kajti tovrstne namerne ali nenamerne manipulacije bodo neprimerna dejanja zoper živali samo še dodatno legitimirala. Toleranca družbe se s tem nevarno spušča in to do točka apatije in ignorance do trpljenja živali. Zato naj ponovim še enkrat, s predlaganim zakonom nikomur nismo ničesar jemali, niti nismo želeli spreminjati navad ljudi. Želeli pa smo si, da se naš odnos do živali izkaže kot odnos odgovornega ravnanja, ki temelji na javno definiranih pravicah in dolžnostih. Spoštovani! Čeprav nas žalosti, da zakon o zaščiti živali, ki smo ga predlagali, ni bil sprejet, že danes napovedujemo, da bomo poslanke in poslanci Socialnih demokratov v procesu sprejemanja in oblikovanja zakonske materije, ki jo je pripravilo ministrstvo, aktivno sodelovali z našimi rešitvami, idejami in predlogi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Boštjan Koražija bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Spoštovani, spoštovana hvala. Pri treh letih smo imeli končno sklep na mizi zakon, ki je za zaščito živali še kako potreben. Predvsem zato, ker bi se s tem zakonom uveljavljalo obvezno čepiranje psov in mačk, prepovedano bi bilo usmrtitev oziroma evtanazija živali zaradi pridobivanja kož in krzna, prepovedano bi bilo namerno omejevanje gibanja živali na način, ki jim lahko povzroči poškodbe, trpljenje in bolečino, prepovedal bi privezovanje psov, prepovedal bi usmrtite zdravih zapuščenih živali v zavetiščih, se pravi [[nerazumljivo]]kot že prej omenjeno in določalo bi se tudi dejansko, da zavetišče in občina financirata oskrbo vsak v polovičnem deležu, pa tudi zvišalo bi se kazni, ker mislim, da je že končno tudi čas, da razumemo, da si delimo prostor z živalmi oziroma tudi žival posvojimo oziroma jo sprejmemo k sebi oziroma v svoj dom smo enako odgovorni kot za vsa ostala živa bitja. Kar se tiče tudi razprave na odboru je pač potekala bolj v tej smeri glede, bom rekel, financiranja teh zavetišč in tudi kar je najbolj žalostno, da se je pač stalno izpostavljalo ta aspekt ali bo možno ali ne bo možno, namesto da ti se ukvarjali s tem, da ko govorimo o zavetiščih za živali, to so zavetišča za živali. Se pravi, da jih varujejo, da jim nudijo dom, vsaj začasen in da jim potem tudi omogočajo oziroma omogočijo neko boljše in, bom rekel, primerno živalim lepše življenje. V tem primeru bi tudi pozval vse, ki želite posvojiti živali oziroma kakorkoli želite poskrbeti za živali, pojdite v zavetišča in pomagajte pri tudi skrbi in tudi posvojite žival, če le lahko. V Levici si pač tudi prizadevamo na splošno za etično ravnanje z živalmi, za dosledno zasledovanje njihovih dobrobiti in izogibanju njihovemu nepotrebnemu trpljenju. Se pravi, kot že rečeno, škoda da pač ta zakon ni šel na odboru skozi, da ga tudi koalicijski poslanci niso podprli. Upam pa, glede na to, da je bilo rečeno s strani vlade, da pripravlja že nov zakon oziroma ki bi naj bil kar precej podoben temu, ki je bil predlagan. Upam, da ga bomo lahko še dodatno s kakšnimi novimi zadevami dogradili in upam, da se pač spet v kratkem srečamo na odboru s predlogom novega zakona in da ga boste podprli, da boste tudi razumeli, da nismo sami na tem svetu in da si pač delimo ta prostor z živalmi. Na koncu bi samo še rekel, da ni primerno, da se pač živali imenujejo oziroma da jih poimenujemo s terminom oziroma pojmom, da so zveri. Žal dostikrat ravno človek dokazuje, da bi se tak termin oziroma označba zaslužil. Tako da bodite dobri do živali in bodite dobri do ljudi. Hvala.
Hvala lepa. Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Kolegice in kolegi! Ljudje smo vse bolj občutljivi, ko gre za odnos do živali. res je, da moramo kot človeštvo razmisliti o svojem življenju in prehranjevanju, saj smo s svojim načinom življenja že tako spremenili naravo, da nas to spremenjeno naravno okolje danes že skoraj ogroža. Tudi če človek ne bi postal odgovornejši do naravne okolja tudi, če ne bi prepoznal vrednosti v živalih bomo morali že, zaradi sebe spremeniti odnos do stvarstva, stvarstva, ki je najširši pojem našega življenjskega okolja, žive in nežive narave. Zagotovo je eden delček tega stvarstva tudi skrb in odgovorno lastništvo ter odgovorno ravnanje do živali, njihovih življenjskih razmer in dobrobiti. Vložitev tega zakona skoraj sovpada z vložitvijo zakona, ki ga je pripravilo Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano na kar je opozoril tudi sam minister na seji matičnega odbora. Tako bo vladni zakon v prihodnji dneh na naših klopeh in bo bolj celovito uredil določena področja dobrobiti živali in odnos med človekom in živaljo.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim. Opozicijski predlog Zakon o zaščiti živali, ki je danes pred nami prihaja kot potreben odziv na očitno ne dovolj zaostrene predpise, kar se odraža v našem vsakdanu v odnosu države ter družbe do živali. Lahko sicer rečemo, da smo kot družba na področju odnosa do živali napredovali, vendar nas številni primeri neprimernega ravnanja na tedenski ravni opozarjajo na dejstvo, da smo še zelo daleč od cilja to je uveljavitev načela humanega ravnanja in odgovornega lastništva. V SMC smo že v preteklosti tako z individualnimi dejanji kot s prizadevanji na političnem parketu večkrat dokazali, da se zavzemamo za večjo zakonsko varnost živali. V prejšnjem mandatu smo s sodelovanjem pristojnih ministrstev omogočili, da je bila na predlog skupine poslank in poslancev sprejeta novela Kazenskega zakonika, s katero smo jasno določili, da je surovo ravnanje, mučenje in organizacija borb z živalmi absolutno nesprejemljivo in nedopustno ter da bodo taka dejanja tudi primerno sankcionirana in sicer ne zgolj kot prekršek, ampak tudi kot kaznivo dejanje. Dotični predlog zakona predlaga več rešitev: prepoved ubijanja živali za namene pridobivanja kož in krzna, jasno definiranje pogojev za privezovanje psov na verige, označevanje pasjih mladičev do osmega tedna starosti in tako dalje. Torej rešitve, katere v SMC podpiramo in jih razumemo kot potrebne z nekaterimi izjemami. Zelo podobne oziroma skoraj enake rešitve pa prinaša tudi vladni Predlog Zakona o zaščiti živali, ki še bolj celovito ureja področje odgovornega lastništva in zapuščenih živali. Dodatno tudi na novo določa nekatere definicije, ko govorimo o nevarni živali, ureja pravno podlago za vzpostavitev in vodenje registra hišnih živali, uvaja potrebo oziroma zahtevo po pridobivanju osnovnih znanj oskrbe živali za tiste, ki prihajajo v stik z njimi po službeni plati in uvaja ukrep pridobitve tega znanja, kadar je s strani lastnikov prepoznano neustrezno ravnanje. Vladni predlog ureja tudi regulacijo pri oglaševanju prodaje in oddaje psov ter določa člen, ki opredeljuje postopke za razglasitev nevarnega psa. Želela bi se navezati še na začetek leta 2020, ko je bila v Državnem zboru s Stvarnopravnim zakonikom uveljavljena nova definicija živali kot čutečih bitij. Z željo opozoriti na številne nedoslednosti pri definiciji živali in dejstvo, da le tak zapis ne bo prinesel normativne izboljšave njihovega položaja smo bili v SMC deležni ne malo ostrih kritik s strani medijev in poslanskih kolegov. Ob tem smo se z zavedanjem, da zgolj definicija živali kot čutečih bitij v Stvarnopravnem zakoniku sama po sebi ne bo prinesla nobenih izboljšav za dobrobit živali, zavzemali za omejitev možnosti zastave in rubeža domačih živali. Slednje smo uzakonili nekaj mesecev nazaj z novelo Zakona o izvršbi in zavarovanju. Zato naj še enkrat jasno poudarim, naše stališče je bilo in ostaja enako, živali so čuteča bitja in to mora biti zapisano v Zakonu o zaščiti živali, ki kot krovni zakon določa odgovornost ljudi za zaščito živali, zaščito njihovega življenja, zdravja in dobrobiti. V poslanski skupini Stranke modernega centra pozdravljamo vsa prizadevanja za izboljšanje statusa živali, zavzemamo pa se predvsem za celovito ureditev področja, zato bomo svojo podporo namenili vladnemu predlogu zakona o zaščiti živali, ki že čaka na obravnavo v Državnem zboru. Dejstvo je, da je žalostnih zgodb o usodi živali preveč in tudi v Sloveniji nam žal ne uspe znižati števila glob in odločb o odvzemu živali zaradi neprimernega ravnanja. Ta statistika je slika našega odnosa do nemočnih bitij, ki jo moramo spremeniti [[znak za konec razprave]] tudi, če nas k temu ne silijo visoke kazni. Skrajni čas je, da spremenimo naš odnos do živali, le tako ne bodo členi zakonov ostali zgolj mrtve črke na papirju.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči, spoštovani. V stranki SAB smo že marca lani brez pomislekov podpri spremembe stvarno-pravnega zakonika v smeri ločevanja med navadnimi predmeti in živalmi. Dejstvo je, da živali so čuteča bitja. Ta določba je bila pa le prvi korak k izboljšanju njihovega položaja. Že takrat je bilo jasno, da bo treba spremeniti tudi Zakon o zaščiti živali, kar v stranki SAB soglasno podpiramo. Predlog novele Zakona o zaščiti živali, ki ga je v zakonodajni postopek vložila SD naslavlja najbolj izpostavljene manjkajoče dele obstoječe zakonodaje. Novela je med drugim predvidela prepoved evtanazije zdravih zapuščenih živali. Za nas je bistveno, da gredo zakonske spremembe v dobrobit živali, zelo pomembni se nam zdijo prepoved privezovanja na verige, določitev standarda za pesjake, obvezno čipiranje mačk, prepoved usmrtitve zdravih psov v zavetiščih, omejevanje nelegalne prodaje psov iz neprijavljenih vzrej, prav tako močno podpiramo »no kill policy«, ki prepoveduje ubijanje živali za namene pridobivanja kož in krzna. Vse oblike mučenja so za stranko SAB nesprejemljive in kršitelji bi morali biti kaznovani. V poslanski skupni SAB smo predlog zakona na matičnem telesu Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano podprli. Z žalostjo pa ugotavljam, da se nekateri poslanci, čeprav niso člani koalicije, podrejajo vladi in da tako omenjenega predloga zakona, ki je dober in gre v smeri dobrobiti živali, soglasno zavrnili na odboru. Ker predloga zakona, ker predlog zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet, je bila obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali na matičnem delovnem telesu končana. In to je to. Hvala.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Živimo v državi, kjer so ljudje ob vsakem poročanju o primerih mučenja živali pretreseni in jezni. In prav je tako. Živali so čuteča bitja, pa če tako piše v črki zakona ali ne. hišni ljubljenčki so postali del družine, pa naj je to očitek, posmeh ali dejstvo. Tako jih dojemajo tudi otroci. Z njimi čustvujejo in ob njih odraščajo. So pomemben del otroštva, skorajda vsakega od nas. Če smo bitja sposobna empatije do drugega, nas trpljenje živali ne pusti neprizadete. Danes torej obravnavamo predlog novele Zakona o zaščiti živali, ki ga je v zakonodajni postopek vložila skupina poslank in poslancev. V okviru obravnave tega predloga na delovnem telesu smo slišali različna stališča. Prepričala nas je argumentacija ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je povedal, da ima Vlada že na dnevnem redu svoj predlog zakona, ki celoviteje in širše ureja področje zaščite živali. Prepoved privezovanja psa na verigo kot morda eno od osrednjih točk tega predloga zakona v Poslanski skupini Desus podpiramo. Vemo tudi, da bodo potrebne določene izjeme, na podlagi katerih bodo pod določenimi pogoji ali krajši čas psi lahko tudi privezani. Tudi vladni predlog novele uvaja prepoved privezovanja psov, ki pa za razliko od danes obravnavanega predloga take izjeme določa. Prav tako tudi vladni predlog prepoveduje usmrtitev zdravih zapuščenih živali v zavetiščih ter usmrtitev živali za pridobivanje kož ali krzna. Poleg tega predlog, ki ga je pripravilo ministrstvo, prinaša natančnejše določanje sledljivosti izvora psa zaradi preprečevanja in omejevanja preprodaje psov in ilegalne trgovine s psi. Uvaja še določbe o odgovornem lastništvu mačk, s katerimi se bo zmanjšalo število zapuščenih mačk. Vladni predlog se dotika še področja posedovanja eksotičnih vrst živali, posedovanje teh živali omejuje zaradi zaščite samih živali ali pa tudi zaradi zaščite ljudi in ohranjanja narave. Če se ob tej priložnosti dotaknemo še problematike zavetišč, največ na tem področju lahko naredi vsak posameznik z odgovornim lastništvom ali posvojitvijo zapuščene živali. Če živali ostajajo v zavetiščih predolgo, se pojavi vprašanje kritja stroškov. Zato je seveda potrebno spodbujati zavetišča, da poleg same oskrbe zapuščenih živali vložijo napor tudi v iskanje novih skrbnikov. Torej, ko predloga novele Zakona o zaščiti živali na pristojnem odboru nismo podprli, v Poslanski skupini Desus nismo rekli ne izboljšavam na področju prepovedi mučenja živali. Na naših mizah je že vladni predlog, ki, kot rečeno, celoviteje in širše ureja to področje in ga bomo seveda podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Branislav Rajić bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi. Ni slehernega med nami, ki bi nasprotoval dobrobiti živali. Odgovornost za njihovo zaščito, življenje in zdravje nosimo ljudje. Gre preprosto za dolžnost vseh, zlasti pa njihovih skrbnikov, lokalnih skupnosti in države. Predlagane spremembe in dopolnitve, ki sicer na matičnem delovnem telesu niso dobile zadostne večine, sledijo plemenitim ciljem, ki jim je težko oporekati. Sledijo namreč še več dobrobiti in zaščite živali, kot je ta že urejena v veljavnem zakonu. To je jasno razvidno tudi iz dosedanjih stališč zakona, ki do predlaganih sprememb niso izražale velikega nasprotovanja. Zakon na Odboru za kmetijstvo ni prejel zadostne večine, ker je v vmesnem času svoj predlog, podoben današnjemu, pripravila in v parlamentarno proceduro vložila tudi Vlada. Ta naj bi bil v določenih točkah, pravijo, celovitejši kot današnji predlog. V tem delu ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano nepovezani poslanci ne nasprotujemo. Primernejša se nam zdi rešitev glede prostovoljnega označevanja mačk. Nujna obveza označevanja bi pripeljala do težav zlasti na podeželju kjer je velik prosto živečih mačk, njihovi lastniki pa so neznani. Prostovoljno označevanje mačk po naši oceni v ničemer bistveno ne spodkopava njihove dobrobiti in zaščite. Smiseln se zdi tudi predlog glede prepovedi privezovanja psov na verige. Večina preostalih rešitev pa je podobna predlogom današnjega poslanskega zakona in se z njimi strinjamo. Žal še moramo opozoriti, da je koalicija z vladajočo stranko na čelu v stilu lažnih novih na socialnih omrežjih objavljala fotografije in zapise, da se je z blokado dela v Državnem zboru v preteklih tednih preprečilo sprejetje Zakona o zaščiti živali, sami pa so bili tisti, ki so na odboru glasovali proti. Manipulacija torej, zavajanje, sprenevedanje, razumi kdor more. V kratkem bomo ponovno razpravljali in odločali o rešitvah, ki prinašajo večjo dobrobit in zaščito živali, kar v naši poslanski skupini pozdravljamo in ne glede na to, da predmetni zakon danes končuje svojo zakonodajno pot, mu Nepovezani poslanci izražamo svojo podporo. Zaradi plemenitega vzgiba predlagateljice in zaradi živali. Hvala.
Hvala lepa. Prišli smo še do zadnjega stališča, to se pravi stališča Poslanske skupine SNS bi predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Hvala lepa. Še enkrat lep pozdrav sem prisotnim v dvorani! Predlog zakona, ki je pred nami, no sicer naj povem, da je zakon padel na matičnem odboru, sicer predlaga nekatere smotrne rešite kot so obvezno čipiranje mačk in psov, prepoved usmrtitve živali za pridobivanje krzna in kož, prepoved priveza psov na verige in podobno. Vseeno pa menimo, da je potrebna celovita sprememba zakona, saj ostaja veliko področij nerešenih. Najprej bi omenil zakonsko ureditev prepovedanih in nevarnih pasem psov. Nujno je namreč prepovedati prosto lastništvo psov nevarnih pasem in strogo omejiti sedanje prosto lastništvo teh pasem. Gre za pasme, ki so kljub vzgoji lahko agresivne in nevarne kot so bulterier, rotvajler, pitbul terier, doge, bul mastifi in podobno. Med tem, ko imajo številne države v svetu zakonsko urejen seznam prepovedanih pasem, v Sloveniji tega zakona in pravega seznama ni. Kot primer lahko navedem Avstrijo in Dansko. Za Avstrijo je na primer za vse pse, ki so na seznamu nevarnih pasem, obvezen izpit, na javnih mestih morajo obvezno nositi nagobčnik in biti ves čas na povodcu. Danska prepoveduje vzrejanje teh pasem in njihovih mešancev, prepovedani so brezpogojno, torej jih uradno ne smeš imeti. Prepoveduje pa kar trinajst pasem. To je nujno potrebno, da preprečimo tragedije kakršnim smo bili priča v zadnjih časih. Naslednja zadeva so pasji boji. Gre za namensko, načrtno mučenje živali. Psi živijo v neprimernih pogojih, trenirajo jih na krute načine nato pa se morajo med seboj boriti tudi do smrti. Tudi na tem področju bi bilo treba zadeve zaostriti. Opozoril bi še na eno zadevo in sicer na težave potepuških psov. Poraja se namreč vprašanje kam z njimi in kako preprečiti tragedijo, ko krdelo napade naključne mimoidoče. Vsi vemo kakšno je stanje na primer v Republiki Srbiji. Potepuški psi so povsod kamor pogledamo. Težava je, da so v krdelih in da znajo biti izjemno agresivni in napadalni. Urediti bi bilo potrebno tudi področje zakola govedi za domačo rabo. Zakol goveda in kopitarjev za lastno domačo uporabo izven klavnice namreč po sedanjem zakonu ni mogoče, kar pa po našem mnenju ni ustrezno, kmetje imajo namreč s tem ogromno logističnih težav in finančnih posledic. To je le nekaj primerov in še bi jih lahko našteval zakaj spremembe ki so pred nami niso dovolj in zakaj je potrebna sprememba celotnega zakona. Hvala lepa za vašo pozornost.
hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago komisije za Poslovnik z dne 9. decembra 2009, Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 75. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 15.40. (Seja je bila prekinjena ob 15.09.) (Seja se je nadaljevala ob 15.40.)
Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe jin gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 20., 7., 8., 9., 15., 18., 22. in 23. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbor o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga Sklepa o soglasju o Pravilniku o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: »Državni zbor daje soglasje k Pravilniku o sofinanciranju izvajanje letnega programa športa Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 17. 12. 2020.« Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je tretja obravnava Predloga zakona o spremembi Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih v okviru skrajšanega postopka. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada niste opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev v okviru skrajšanega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker k amandmaji h končni določbi niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 6. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev v okviru skrajšanega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandma in ker amandmaji k predhodni in končni določbi niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 7. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodatno vrednost je primeren za nadaljnjo obravnavo.« Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga resolucije o spremembah in dopolnitvah Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 28. 5. 2021. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k prilogi 1. cestni promet pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SMC, SDS in NSi k prilogi 1 Cestni promet pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o predlogu resolucije v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja sprejetega na matičnem delovnem telesu oziroma amandmajev sprejetih na seji zbor predlog resolucije neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je resolucija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONA O TUJCIH TER ZAKONA O ZAPOSLOVANJU, SAMOZAPOSLOVANJU IN DELU TUJCEV. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in ju zbor potrdi brez razprave. Najprej prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o tujcih.« Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo še na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev.« Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo predloga za imenovanje članov strokovnega sveta Agencije za zavarovanje in nadzor. Vlada predlaga Državnemu zboru, da za člane strokovnega sveta Agencije za zavarovanje in nadzor za dobo 6 let imenuje mag. Andreja Zupančiča, Petra Papeža in Aleksandra Volaša. Za dopolnilno obrazložitev predloga za imenovanje dajem besedo predstavniku Vlade. Gospa Maja Hostnik, imate besedo.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Strokovni svet Agencije za zavarovalni nadzor je poleg direktorja eden od organov agencije, njegove pristojnosti so določene v Zakonu o zavarovalništvu. Strokovni svet tako odloča o dovoljenih in soglasjih v posameznih zadevah, poleg tega sprejema predpisa iz svoje pristojnosti ter poslovnik agencije. V pristojnost strokovnega sveta sodi tudi sprejem poročila o stanju na področju zavarovalništva, letni načrt strokovnih služb agencije, letno poročilo o delu agencije ter sprejem tarife. V skladu z Zakonom o zavarovalništvu člane strokovnega sveta imenuje Državni zbor Republike Slovenije na predlog Vlade Republike Slovenije, in sicer z obdobje 6 let. Dvema članoma strokovnega sveta agencije poteče mandat 8. 6. 2021. Ker trenutno strokovni svet agencije šteje štiri člane Vlada Republike Slovenije predlaga tudi imenovanje tretjega člana, da bo strokovni svet sestavljalo pet članov, kot to omogoča zakon. Vlada Republike Slovenije Državnemu zboru predlaga, da za člane strokovnega sveta imenuje Andreja Zupančiča, Petra Papeža in Aleksandra Volaša. Andrej Zupančič je po izobrazbi univerzitetni diplomirani ekonomist, ki je zaposlen na AZN od leta 2012 dalje. Od leta 2015 je tudi član strokovnega sveta AZN in predsednik senata pri vodenju postopkov in odločanje v posameznih zadevah. Peter Papež je po izobrazbi magister prava, ki je delovne izkušnje pridobival tudi v eni od slovenskih zavarovalnic. Aleksander Volaš je strokovnjak s področja financ, ki je delovne izkušnje pridobil na področju turizma, kjer je deloval na področju financ, računovodstva in kontrolinga. Glede na to, da so predlagani kandidati strokovnjaki s področja zavarovalništva oziroma financ, bi njihovo imenovanje pripomoglo k strokovnemu opravljanju nalog s strokovnega sveta agencije. Na podlagi navedenega Vlada Državnemu zboru RS predlaga, da za člane strokovnega sveta potrdi Andreja Zupančiča, Petra Papeža in Aleksandra Volaša. Hvala.
Hvala lepa. Zahvaljujem se mag. Maji Hostnik Kališek, državni sekretarki na Ministrstvu za finance. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Prehajamo na razpravo. Želi besedo predstavnik Vlade? [[Ne.]] Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se člane strokovnega sveta Agencije za zavarovanje in nadzor za dobo šestih let imenuje mag. Andrej Zupančič, Peter Papež in Aleksander Volaš. Mandat jim začne teči 9. 6. 2021. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 29. (Za je glasovalo 44.)(Proti 29.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predlogov za izvolitev sodniških funkcij na sodniški mesti okrožnih sodnikov na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predloga za izvolitev Damjana Šavrona in Jureta Turka v sodniški funkciji na sodniški mesti okrožnih sodnikov na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Predloge je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Najprej prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani izvoli Damjan Šavron. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. (Za je glasovalo 77.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo še na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani izvoli Jure Turk. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. (Za je glasovalo 76.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev na sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na okrožnem sodišču v Novi Gorici. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Aleša Batističa na sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Novi Gorici. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim so sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Novi Gorici izvoli Aleš Batistič. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 1. (Za je glasovalo 75.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članov Sveta za elektronske komunikacije Republike Slovenije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člane Sveta za elektronske komunikacije Republike Slovenije za dobo petih let izmed predstavnikov potrošniških reprezentativnih invalidskih organizacij na predlog nacionalnega sveta invalidskih organizacij in izobraževalnih institucij imenujejo dr. Andrej Brodnik, dr. Dušan Caf, Boštjan Okorn in Blaž Urbanč. Izmed različnih strokovnjakov s področja elektronskih komunikacij pa Mladen Bjelac, Aleksander Bucik, Valerij Grašič, Davorin Kopše, mag. Miloš Protić, mag. Tomaž Slokar in dr. Jurij Franc Tasič. Mandat jim začne teči 24. 6. 2021. Glasujemo. Navzočih je 81 poslancev, za je glasovalo 44, proti 33. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa, s katerim se za člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija imenuje Ivan Kramberger in sicer za čas do izteka mandata članov, imenovanih s sklepom o imenovanju osmih članov Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija z dne 14. 12. 2017. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi devetega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 84 poslancev, za je glasovalo 46, proti 34. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja mandata članom Nadzornega sveta RTV Slovenija. Predlog sklepa o ugotovitvi prenehanja mandata članu je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Andrej Grah Whatmough je namreč 23. aprila 2021 Državnemu zboru predložil izjavo o odstopu z mesta člana Nadzornega sveta RTV Slovenija, saj je bil imenovan za generalnega direktorja RTV Slovenija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa, s katerim se ugotovi, da je Andrej Grah Whatmough podal odstopno izjavo z mesta člana nadzornega sveta RTV Slovenija zaradi začetka izvrševanja mandata generalnega direktorja RTV Slovenija s 25. 4. 2021, zato mu je na podlagi sedmega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 26. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija prenehal mandat člana Nadzornega sveta RTV Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 80 poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi nedopustnega političnega vmešavanja v delo Policije in političnega vplivanja na potek oziroma izid predkazenskih in drugih postopkov. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 82 poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov preiskovalne komisije o ugotavljanju odgovornosti nosilcev javnih funkcij na programu otroške kardiologije ter področju nabav in upravljanja z medicinsko opremo in zdravstvenim materialom. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov preiskovalne komisije o ugotavljanju domnevnega pranja denarja v NKBM, d. d., domnevnega nezakonitega financiranja politične stranke SDS in domnevnega nezakonitega financiranja volilne kampanje SDS za predčasne volitve poslancev v Državni zbor 2018. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab in negospodarnega ravnanja v DUTB. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij za finančno neustrezne ukrepe in sum neupravičenega omejevanja 14 pravic pri izvajanju ukrepov, povezanih z epidemijo nalezljive bolezni COVID-19. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o zagotavljanju zaščitne opreme ter ukrepih institucij in nosilcev javnih funkcij za zajezitev širjenja bolezni COVID-19 od 1. 2. 2020 do odreditve predmetne parlamentarne preiskave. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju odgovornosti nosilcev javnih funkcij na programu otroške kardiologije ter področju nabav in upravljanja z medicinsko opremo in zdravstvenim materialom. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab in negospodarnega ravnanja v DUTB, EPA 1882-VIII n. Predlog sklepa o prenehanju funkcij in imenovanju podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o prenehanju in funkciji in imenovanju podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. Predlog sklepa ste v obravnavo zboru predložili Poslanska skupina Nepovezanih poslancev in Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Odboru za zunanje zadeve preneha funkcija podpredsedniku Marijanu Pojbiču za podpredsednika pa se imenuje mag. Branislav Rajić. V Odboru za obrambo preneha funkcija podpredsednici Mateji Udovč za podpredsednika pa se imenuje Jurij Lep. V Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide pa preneha funkcija podpredsednici Mojci Žnidarič za podpredsednika pa se imenuje Marijan Pojbič.« Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet.
Prehajamo na obravnavo predloga razrešitve predsednika Državnega zbora, gospoda Igorja Zorčiča. Predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora je v obravnavo zboru predložila skupina 38 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. Za predstavitev mnenja dajem besedo predsedniku Državnega zbora gospodu Igorju Zorčiču. Izvolite.
Spoštovani kolegice in kolegi. Minila sta dva meseca od izstopa Nepovezanih poslancev iz SMC in prvega neuspelega poskusa koalicije, da prevzame vodenje Državnega zbora. V tem času vladajoča koalicija ni skrivala želje, da za vsako ceno prevzame nadzor nad vodenjem parlamenta in se še bolj utrdi v ideološkem in strankarsko ozkem opredeljenem vodenju države po meri največje koalicijske stranke SDS. Ti poskusi so šli od javnih in zasebnih pritiskov name do prepričevanj k odstopu podkrepljeni z bianco podpisi poslancev z velikodušnimi ponudbami o častnem odstopu in podobno. Koliko je tej koaliciji pomembna čast političnih nasprotnikov najbolje kaže njihov odnos do lastnih ljudi, do poslancev in ministrov, ki si upajo vsaj malo upreti volji predsednika največje koalicijske stranke. Včeraj smo videli še enega izmed zgovornih primerov, ko je zaradi nezakonitega ravnanja predsednik Vlade in neposrednih napadov na samostojnost pravosodne veje oblasti odstopila ministra za pravosodje, medtem ko se predsednik njene lastne stranke niti za hip ni postavil na njeno strani in se je na vse mogoče načine trudil opravičiti vzrok, s katero so jo prisili v odstop. Sam to funkcijo predsednika Državnega zbora, ki mi je bila zaupana ves čas izvajam odgovorno z zavedanjem o pomenu dela Državnega zbora za to državo. Kot sem omenil že pred časom torej, ko smo govorili pri prvem poizkusu razrešitve je preteklo obdobje bilo pestro ne samo za koalicijo tudi za opozicijo in predvsem za mesto predsednika Državnega zbora namreč konflikt, ki je nastal v družbi in kateremu je v veliki meri botrovalo delovanje koalicije, čeprav je bilo dogovorjeno drugače se je preselil tudi v našo hišo. Ni bilo vse idealno pa vendarle danes se dotikamo enega posebnega vprašanja. Dotikamo se vprašanja kakšna naj bo funkcija predsednika Državnega zbora v prihodnje. Dotikamo se vprašanja ali naj bi funkcija predsednika Državnega zbora plen vsakokratne koalicije tudi, če se ta zreducira na število, ki je manjše od večine ali pa je funkcija predsednika Državnega zbora funkcija, ki jo sicer zasede neka večina ob nastopu mandata, ki v skladu z Ustavo in drugimi pravili potem imenuje tudi druge funkcionarje, predsednika vlade, ministre in podobno. Če pa pade število koalicijskih poslancev pod večino pa je seveda na mestu vprašanje ali funkcijo dodeliti manjšinski koaliciji ali ne. V tujini poznamo več različnih praks. Jaz mislim, da je na mestu tista praksa, ki zagotavlja pravzaprav nekakšno neodvisnost in stalnost vodenja Državnega zbora. Namreč, predvsem v našem sistemu se lahko zgodi to, da tudi po razrešitvi predsednika Državnega zbora manjšinska koalicija ne bo uspela dobiti dovolj glasov za imenovanje novega. Torej, danes se dotikamo pomembnega vprašanja kam predsednika Državnega zbora, to funkcijo, uvrstiti glede na naš ustavnopravni sistem. Jaz sem prepričan, da bi morali slediti temu čemur sledijo v tujini, na primer v Italiji, kjer koalicija, ko je izgubila enkrat večino ali pa ko je predsednik državnega zbora oziroma njihove skupščine prešel v opozicijske vrste, kjer je ohranil to funkcijo kljub temu, da ga je takratna koalicija Berlusconija želela zamenjati. Skratka, danes se dotikamo nekega pomembnega vprašanja. Jaz mislim, da ne gre tu za mene osebno. Gre za to, kam bomo ta državni zbor usmerili v prihodnje. Ali bo to orodje vlade ali bo to orodje predsednika vlade ali pa bomo toliko samostojni, da se bomo sami o tem odločili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Uvodna obrazložitev je bila 5 minut, gospa Anja Bah Žibert, ne 6 minut. Dajmo malo spremljati. [[…]] [[Nemir v dvorani]] Spoštovani kolegi iz SDS, lepo vas prosim, ura se je odštevala od 5 minut dol, tako da je imel predsednik Državnega zbora na voljo 5 minut, tako kot boste imeli na voljo 5 minut tudi vi. Ne razumem v čem je problem. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dobi gospa Janja Sluga. Predstavila bo stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Izvolite.
Spoštovani kolega Zorčič! Kolegice in kolegi! Po prvem propadu koalicijske iniciative za zamenjavo predsednika Državnega zbora smo seveda vsi skupaj pričakovali ponoven poskus. Lakota te vlade po nadzoru in vmešavanju v delo preostalih vej oblasti v Sloveniji, ki naj bi delovale samostojno in neodvisno je pač prevelika. Pri tem je povsem nepomembno, da kolega Zorčič vodi ta državni zbor profesionalno in korektno. Seveda pa ne pristaja na to, da bi najvišje zakonodajno telo v državi postalo molčeči potrjevalec odločitev in diktatu predsednika vlade in njegovih podrejenih. V zadnjih tednih smo veliko poslušali o parlamentarni tradiciji v Sloveniji. Pogosto takrat, ko je sedanja manjšinska vladna koalicija pozivala predsednika državnega zbora k odstopu, saj za razrešitev ni imela zadostnega števila glasov. A parlamentarna tradicija v Sloveniji izhaja iz določil Poslovnika. Predsednika Državnega zbora je vedno izvolila absolutna večina vseh poslancev. Z več kot 46 glasovi je bil izvoljen tudi kolega Igor Zorčič. Sedanja manjšinska vladna koalicija pa ima v državnem zboru uradno 38 poslancev. Zato seveda poskusi medijskih spinov in pritiskov s pozivi k odstopu. Seveda pa je bilo po vladnem porazu z neuspelim poskusom razrešitve pričakovati stopnjevanje pritiskov na tiste poslance, ki uradno niso člani koalicije. Najbrž ni težko uganiti, kakšne zahteve se postavlja. Ali razrešitev kolege Zorčiča ali pa predčasne volitve. A ta strah je odveč, spoštovani. Želja po nadaljnjem vladanju je premočna za takšen manever, da bi ga lahko s strani Vlade oziroma njenega predsednika dejansko tudi pričakovali. Vodja Poslanske skupine SDS je prejšnje dni omenjal, da se morajo pred glasovanjem prešteti. Res je. Šteli bomo tudi mi, in štela bo slovenska javnost. Po današnjem glasovanju bo povsem jasno, kdo je član koalicije tega predsednika Vlade in kdo smo opozicija v Državnem zboru. Če bo predlog za razrešitev dobil 46 glasov, imamo torej v Državnem zboru novo koalicijo. In temu primerno bo potrebno urediti razmerja med opozicijo in koalicijo in s tem razdeliti tudi mesta v delovnih telesih, predvsem v tistih, katerih po poslovniku ima večino opozicija zaradi nujnosti nadzora nad delom Vlade. Predsednika Državnega zbora izvoli ali razreši najmanj 46 poslancev. To je slovenska parlamentarna tradicija in določilo poslovnika, v skladu s katerim moramo delovati, zato poslanci Poslanske skupine nepovezanih poslancev predloga uradno manjšinske koalicije z 38 poslanci za razrešitev predsednika Državnega zbora ne bomo podprli. Predvsem pa zato, da pomagamo ohraniti samostojnost in neodvisnost delovanja zakonodajne veje oblasti, ki nam jo nalaga Ustava Republike Slovenije in ki jo skozi svojo podobo prezentira predsednik Igor Zorčič, in to ne le v zadnjih dveh mesecih, temveč od prvega dne njegovega imenovanja. Kolega Zorčič je že ob prvem poskusu svoje razrešitve dejal naslednje, citiram: »Naj vas ne obremenjujem z razlogi, zakaj sem izstopil iz koalicijske stranke. Eden od teh je, da Vlada ignorira zakone, ki jih sprejemamo v tej hiši, naj bo to PKP 7, Zakon o Slovenski tiskovni agenciji ali Zakon o državnem tožilstvu. Skratka, kot predsednik Državnega zbora tega nisem mogel mirno gledati in prenašati in sem zato potegnil določene konsekvence [[znak za konec razprave]] , tudi če bom moral zaradi tega zapustiti funkcijo predsednika Državnega zbora.« Konec citata. Če bo kolega Zorčič danes razrešen zaradi spoštovanja načela delitve oblasti in pravne države ter vladavine prava, bo to slaba popotnica za podobo dobro delujoče in napredne parlamentarne demokracije Republike Slovenije. Zato naj tudi danes znova [[znak za konec razprave]] prevlada razum.
Hvala lepa. Gospod Danijel Krivec bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica, spoštovani predsednik, kolegice in kolegi. Zdaj smo pred nekim dejstvom, ko imamo na tapeti razrešitev predsednika Državnega zbora in to, moram reči, da se prvič dogaja v parlamentarni zgodovini tega parlamenta. Vedno do sedaj se je predsednik Državnega zbora takrat, ko je nastopila okoliščina, pred katero smo sedaj, odstopil. Tokrat smo prvič pred razrešitvijo najvišjega, bi rekel, poslanca v Državnem zboru, ki pač dosedanje prakse tega parlamentarizma na nek način ne spoštuje. Prvi poskus je bil neuspešen, tega se zavedamo, mogoče so nekateri pričakovali, da bo v vmesnem obdobju gospod Zorčič postal nek, bi rekel, mediator med koalicijo, opozicijo, kot nepovezani poslanec. Vendar nas je na žalost vsaj v koaliciji precej razočaral s svojimi, bi rekel, posredovanji, ki so se izkazale zelo pristranske v smeri sodelovanja oziroma podpore samo opozicijskim strankam. Verjetno vsi, ki smo v Državnem zboru, pričakujemo, da je najvišji med nami na nek način nevtralen, ne pa da se na tako izrazit način postavi na eno stran. S tem moram reči, da je tudi mene osebno precej razočaral, kajti poznam ga kot korektnega in razumnega človeka in mojega zaupanja nima, nima pa tudi zaupanja naše poslanske skupine, zato seveda bomo mi njegovo razrešitev podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavil gospod Brane Golubović. Izvolite.
Hvala lepa podpredsednica in vse najboljše. Spoštovani kolegice in kolegi! Včeraj, prejšnji teden, zadnji mesec lahko vidimo, da ta Vlada, ta vladna koalicija, oblast, državo, konec koncev tudi ljudi vidi kot svojo last. To pa je tisto nasprotje od tega kar v LMŠ in opoziciji vidimo. Vidimo ko prevzameš oblast, da opravljaš z državo v imenu vseh ljudi, tistih ki so te volili in tistih, ki te niso volili, tistih ki niso šli niti na volitve, v imenu vseh odgovorno. Ampak ker ta Vlada oblast jemlje kot svojo last, se tudi seveda boji ljudi. In danes smo lahko priča veliki sramoti, ko se z ograjami ograjujejo vse državne inštitucije, razlog je, da ne bi prišlo do napada ljudi. Se mi zavedamo kaj delate. Ti ljudje so te inštitucije, državne. Ti ljudje so ta država, mi samo začasno zastopamo te ljudi. Vlada, parlamentarci pridejo in gredo, država ostane. In država in državne inštitucije niso nikogaršnja last, še posebej pa ne od Vlade. Danes je bolj vprašanje kdo bo pred tem vladnim rušenjem, razgradnjo pravne države branil državo. V kolikor se bo izkazalo, da 46 poslank in poslancev glasuje za razrešitev predsednika Državnega zbora in seveda potem tudi izvoli svojega predsednika Državnega zbora, potem, tako kot je bilo že rečeno, imamo novo koalicijo v temu Državnemu zboru, potrjeno, ne samo z dejanjem in ravnanjem, ampak tudi z glasovi in temu primerno bo potrebno razdeliti tudi mesta v delovnih telesih. Na primer v Komisiji za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb, tam po Ustavi in pa Poslovniku in pa v zakonu mora imeti tam večino opozicija, ker nadzira oblast. Ne, ne da kličete pavzo oziroma prekinitev, ker nimate dovolj glasov, ker mora Zmago Jelinčič še priti. Nima opozicija dovolj glasov. Vse to je sprenevedanje in to kar delate, kolegice in kolegi iz SDS, je tisto kar sem povedal v uvodu, vi oblast jemljete kot svojo last in vi ta Državni zbor, to funkcijo predsednika Državnega zbora jemljete kot svojo last. Če boste izbrali 46 glasov, potem boste dobili predsednika Državnega zbora, kdorkoli to že bo, ampak s tem boste tudi potrdili novo koalicijo. Večkrat smo slišali v temu Državnemu zboru v izjavah, da mora koalicija imeti predsednika Državnega zbora. Okej, vemo pa, da vsaka koalicija, če želi imeti Vlado in pa predsednika Državnega zbora mora imeti 46 glasov. Torej, če bo danes 46 glasov za novega predsednika Državnega zbora in za razrešitev gospoda Zorčiča, potem imamo novo koalicijo in nehajte se sprenevedati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Matjaž Han, predstavil bo stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala lepa za to, da ste mi obrisali pult. Podpredsednica! To, kar je Brane sedaj povedal bi jaz lahko naredil piko in šel domov, ampak ne ker vam moram povedati, da v tej državi zvonijo alarmi, ki so jih povzročili in jih povzroča vladajoča koalicija, ki se jim reče SDS, SMC, NSi, DeSUS in SNS. Veste morda ni politiku potrebno slišati ali pa poslušati drugega politika, vendar pa velja to za tiste, ki menijo, da gre v politiki le za to, da se vsakemu njegova stališča zdijo edino prava in edino verodostojna. Kljub vsemu pa ima ta politika in hvala bogu še vendarle neke zakonitosti kot jih ima verjetno vsak mehanizem, ko ima neko stikalo za »bremzo«! in za gas oziroma za pospešek in zavoro. Politika bi tudi morala vedeti kje je ta zavora. Vam bom povedal kje je ta zavora. Ta zavora je ji lahko rečemo zakon, tej zavori lahko rečemo Ustava tej zavori lahko rečemo Poslovnik, če že dragi moji navaden zdrav razum ne zadostuje. Prišlo je tako daleč, da vladajoča koalicija to zavoro preprosto ignorira. To bom rekel z enim primerom, ko zaradi političnih zamer do ljudi, ki so šli ven iz koalicije v bistvu jim ne priznate glasovalnih pravic, pravic nekaterim poslancem pa se nič ne naredi. Prišlo je tako daleč, da vladajoča koalicija ravna v bistvu z ljudmi, ki so šli iz koalicije kot z odpadniki in jih v bistvu odrežete od ključnih zakonodajnih procesov. Lahko rečem Dani vem, da je nervoza malo večja, da je parlament, za to vladajočo koalicijo postal kot neka arena. Arena brez vsebine. V bistvu, ampak stalno predstavil, da se išče eden, dva, trije poslanci, da se zakoni, ideje izglasujejo to je ratalo problem, ampak za to koalicijo to ne pomeni nič. Koalicija se obnaša kot, da je vse v najlepšem redu in kot da nismo priča ne parlamentarni krizi in od včeraj tudi ne vladni krizi pa bom na tem mestu, spoštovane poslanke in poslanci, nehal, ker danes veste bi bilo dobro, da poslanci ne govorimo veliko saj veliko tudi nismo govorili, ker naj imajo danes besedo ljudje, ki se bodo zbrali zunaj teh prostorov in mislim, da jih bo več 10 tisoč in je prav, da jih poslanke in poslanci slišimo in da jih predvsem poslušamo. Socialni [[…]]
Spoštovani kolegi iz SDS ali se lahko umirite, da gospod Han pove stališče do konca.
Socialni demokrati Igorja Zorčiča podpiramo in ne bomo sodelovali pri razrešitvi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz res vljudno prosim iz tega mesta vse poslance, da pustite, da predstavniki poslanskih skupin v miru povedo svoje stališče, tudi vi gospa Anja Bah Žibert. Hvala za spoštovanje. Gospod dr. Matej Tašner Vatovec bo povedal stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala, podpredsednica. Današnje glasovanje je že drugo v par mesecih o razrešitvi predsednika Državnega zbora ni glasovanje o Igorju Zorčiču osebno vsaj mi v Levici tega ne vidimo tako. je na neki način simbolno glasovanje, glasovanje o tem kaj je Državni zbor. Sedaj ob vsem tem, ko poslušamo, da pač predsedniku Državnega zbora pripada koaliciji, da je to funkcija, ki mora biti pod nadzorom koalicije smo že slišali danes nima velike utemeljitve je pa res, da si ta koalicija tako predstavlja to državo. Tako si jo predstavlja v vladi, kjer smo videli, kakšen je popoln nadzor, ne, tudi nad koalicijskimi strankami. Tako si jo zamišljajo v sodstvu ali pa v pravosodju, ne, včeraj ste lahko videli de facto odprtje nove fronte s tožilstvom in sodstvom širše. In tako si seveda predstavljajo tudi vlogo Državnega zbora. Institucije, ki bi po podobi te koalicije oziroma predvsem SDS morala biti poslušna, podrejena in delovati zgolj kot zelo dobro naoljen glasovalni stroj za koalicijo. Koalicijo, ki v tem trenutku na papirju šteje 38 glasov. Večkrat smo v zadnjih tednih videli, da ta državni zbor nima več prepričljive večine, ne na eni, ne na drugi strani. Videli smo, da ima zaradi tega tudi koalicija težave in da potrebuje podporo vsaj še dveh poslanskih skupin, pa še kakšnega poslanca za to, da zagotovi ustrezno večino za določene rešitve. Zato je današnje glasovanje o razrešitvi predsednika Državnega zbora glasovanje, ki je seveda na nek način zelo umestno za to dvorano, ki je v zadnjem času postala na nek način arena. Arena številnih bojev, arena, ki jo bodo danes spremljali in pozorno opazovali tudi številni ljudje, ki se z delom te vlade ne strinjajo. 70 % je približno takšnih, ki te vlade ne podpira. Ti ljudje se bodo zbrali danes tudi pred zgradbo Državnega zbora in ti ljudje imajo uprte oči predvsem v Državni zbor. Zato, ker ga po eni strani vidijo kot deloma še prostor, v katerem je možno doseči, da ta vlada odide. Seveda nimajo velikih upov o tem, da bi prostor bil še vedno nek odprt prostor demokracije, tega se seveda vsi zavedamo, da je dobro leto vladavine SDS močno razkrajalo, ne samo vseh ostalih državnih inštitucij, ampak tudi Državni zbor, ne. Naj samo omenim, da še vedno imamo število delovnih teles v tem Državnem zboru, ki niti približno ne odražajo dejanskih razmerij v parlamentu, kjer si koalicija na silo zagotavlja večino v nasprotju z vsakršno matematiko. Je pa, so pa te oči uprte v nekaj posameznih poslancev, v nekaj poslanskih skupin, ki imajo moč, da ohranijo integriteto tega Državnega zbora, ki imajo moč, da rečejo ne pri današnjem glasovanju in ki imajo moč, da postopoma rečejo ne temu, kar se dogaja trenutno v Republiki Sloveniji pod vlado SDS, NSi in SMC. Jaz danes kot predstavnik poslanske skupine Levica lahko povem, da seveda te razrešitve nikakor ne bomo podprli, ker jo gledamo kot vprašanje obstoja nekih minimalnih demokratičnih standardov v tem Državnem zboru. Tisti, ki jo bo, bo pa na koncu seveda moral odgovarjati, prej ali slej, predvsem ljudem, ki imajo v tej državi oblast, in se tudi soočiti s tem, zakaj ga je strah ljudi. Zakaj ga je strah povedati, da ta situacija trenutno ne pelje več nikamor in zakaj bi bilo najboljše, da bi šli že ta trenutek na volitve. Do takrat pa morate seveda sami pri sebi ugotoviti, katera je prava stran.
Hvala lepa. Gospod Aleksander Reberšek bo predstavil stališče poslanske skupine NSi. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Igor Zorčič je bil za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije izvoljen 5. marca lani, ko se je oblikovala nova koalicija, ki smo jo v Državnem zboru sestavljale poslanske skupine SDS, Nova Slovenija, SMC in DeSUS. Izvolitev poslanca Igorja Zorčiča na mesto predsednika Državnega zbora je torej temeljila na sodelovanju SMC oziroma na njegovem sodelovanju v koaliciji. 26. marca letos pa se je spremenila sestava koalicijske poslanske skupine SMC. Dosedanji predsednik Državnega zbora Igor Zorčič je skupaj z dvema drugima poslancema izstopil iz koalicijske poslanske skupine Stranke modernega centra. Ustanovljena je bila nova poslanska skupina nepovezanih poslancev, ki ni del vladne koalicije. V slovenskem parlamentarnem sistemu je povsem običajno, da predsednik Državnega zbora prihaja iz vrst koalicijskih poslancev. Ta običaj je že trdno zasidran v prakso slovenske parlamentarne demokracije. Upoštevajo ga tako levosredinske, kot desnosredinske koalicijske poslanske skupine, ter s tem tudi iz koalicije je torej pričakovano, da mesto predsednika Državnega zbora zasede drug poslanec iz vrst koalicijskih poslanskih skupin. V prejšnjem tednu smo lahko spremljali tudi zgodovinski primer, ko je predsednik Državnega zbora glasoval proti dnevnemu redu, ki ga je sam predlagal. S tem je blokiral izvedbo redne seje in sprejem zakonov, ki bi številnim državljankam in državljanom izboljšali pogoje za življenje. Ne glede na vse, se na tem mestu v imenu poslanske skupine Nova Slovenija Igorju Zorčiču zahvaljujem za opravljeno delo ter za korektno sodelovanje v preteklosti.
Hvala lepa. Gospod Gregor Perič bo predstavil stališče Poslanske skupine SMC. Izvolite.
Spoštovani, lep pozdrav. Danes ponovno odločamo o razrešitvi poslanskega kolega, predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. Če 30. marca nismo imeli pripomb na njegovo delo, danes svoje stališče dopolnimo vsaj v delu, ki se nanaša na nedavni poskus blokade dela Državnega zbora, v kateri je sodeloval tudi predsednik Državnega zbora in ki bi po svoji funkciji moral biti predsednik vseh, ki tvorimo ta zbor, in ne zgolj skupine, ki je na nek način čedalje bolj zagrenjena. Obžalujemo, da smo se znašli v situaciji, kjer so politične razmere tudi v Državnem zboru takšne, kakršne so. Da nam povzročajo več težav kot nam lajšajo delo. Zdi se, da se nekateri še dodatno drvijo po poti, nekateri si torej medsebojno še dodatno onemogočamo delo. Kot smo že marca povedali, se je pred dvema letoma štelo za nekakšen višek demokratičnosti, če imamo manjšinsko vlado, in da je potrebno ta razmerja gojiti in vložiti ogromno energije in usklajevanja v doseganje soglasij ter kompromisov. Razen kadar je predsednik Vlade Janez Janša. Ali kako, kolegi poslanci? Še vedno se ohranja neko mnenje, da aktualna, po mnenju nekaterih tudi manjšinska vlada, nima več iste definicije, kot jo je imela pred dvema letoma. Da nima več zadosti glasov in je treba iti avtomatično na volitve. Pa vendar, zadosti glasov in podpore nima niti predsednik Državnega zbora Igor Zorčič. Zaradi tega se vodje poslanskih skupin opozicije poslužujete obstrukcije in onemogočate nekaterim vašim poslancem izvajanje njihove ustavne pravice, ker preprosto veste, da so tudi v vaših vrstah takšni, ki bi razrešitev Igorja Zorčiča podprli. Zato ste tako ravnali že marca. Danes ne gre torej toliko za oceno dela predsednika Državnega zbora, gre za merjenje moči in poustvarjanje resnice v tem procesu tehtanja moči ter iskanje nove, morda tudi namišljene večine v tem parlamentu. Vsaka večina v parlamentu je do sedaj izvolila predsednika Državnega zbora. Ko te iste večine ni bilo več, je predsednik Državnega zbora odstopil. Večina v Državnem zboru, katera koli že ta je, bo danes odločala o razrešitvi aktualnega predsednika Državnega zbora in morda odločala tudi o imenovanju drugega predsednika Državnega zbora. In to je praksa, ki je nismo uveljavili v tem sklicu parlamenta ne pod mandatarstvom Janeza Janše ne pod mandatarstvom Marjana Šarca. To je nek standard, ki smo ga uveljavili že pred časom in ne velja samo v Sloveniji, ampak širše v zahodnih demokracijah. Gre za preverjene standarde, ki imajo za seboj neko logiko, ki za seboj prinašajo tudi neko minimalno stopnjo potrebnega sodelovanja, tudi med predsednikom Vlade in predsednikom Državnega zbora. Sodelovanje pa seveda mora biti obojestransko. Ampak ali lahko z gotovostjo trdite, da cenjeni predsednik Državnega zbora premore vsaj minimalno stopnjo pripravljenosti za sodelovanje z aktualno Vlado? Ne. Ne morete. Njegova zadnja dejanja, zaradi katerih je bil ogrožen zakonodajni postopek nekaterih zakonov, ki so izjemnega pomena za nekatere ranljive družbene skupine, kažejo na nekonstruktiven odnos ne samo do poslancev in Vlade, kar na koncu dneva niti ni tako pomembno ampak predvsem do državljank in državljanov Republike Slovenije. In tudi zaradi tega bi moral predsednik državnega zbora odstopiti, ker mi bomo danes v poslanski skupini Stranke modernega centra predlog za njegovo razrešitev podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kot zadnja bo gospa Maša Kociper predstavila stališče Poslanske skupine SAB. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prvi poskus razrešitve sedanjega predsednika Igorja Zorčiča je bil jasen pokazatelj, da vladajoča koalicija nima potrebne večine glasov. Spodleteli poskus konec marca je zatresel koalicijsko obzidje in napovedal, da koalicijo pri vsakem pomembnejšem glasovanju čaka preštevanje in iskanje potrebne podpore. Toda v mesecu maju se je izkazalo, da težave nastopijo že pri potrjevanju navadnega dnevnega reda seje. Na videz samoumevna potrditev, ki ni bila izglasovana, je vidno presenetila koalicijske poslance in vprašanje predčasnih volitev še bolj potisnila v ospredje. V SAB smo prepričani, da so edina prava pot. Državni zbor pa naj se zavoljo porušenih razmerij med koalicijo in opozicijo na novo sestavi. Po ustanovitvi Poslanske skupine Nepovezanih poslancev se je namreč prvič v naši parlamentarni zgodovini in v nasprotju z jasno določbo četrtega odstavka 33. člena Poslovnika zgodilo, da ima koalicija nesorazmerno večjo število poslancev v delovnih telesih glede na dejanska razmerja med opozicijo in koalicijo. To pod vprašanje postavlja celotno legitimnost delovanja delovnih teles in njihovih odločitev ter na sploh zavira delovanje parlamenta. Smo v situaciji ko sta dve stranki uradno opozicijski, v praksi pa ves čas podpirata vlado. Ne vemo kdo je kdo in imamo tako imenovani viseči parlament. Nesorazmerna razdelitev mest v odborih in komisijah vodi v nasprotje s Poslovnikom Državnega zbora in je v nasprotju s smislom parlamentarizma. Kot veleva Poslovnik morata pri obravnavi zakonov zaradi njihove boljše kvalitete sodelovati tako koalicija kot opoziciji. Skupini nepovezanih poslancev pa je bilo na primer glasovanje na odborih več tednov onemogočeno. Naj poudarimo, da kvazi velikodušna gesta SMC in Desus porušenih razmerij še vedno ni dokončno odpravila. Drži dejstvo, da predsednik Državnega zbora običajno prihaja iz koalicijskih vrst. O tem ni dvoma. Toda glede na nejasno stanje v tem parlamentu tudi položaj Igorja Zorčiča ni nič kaj nenavadnega. Je pa v takih razmerah res težko delati. To ugotavljamo vsi, saj sta nepredvidljivost in nestabilnost del vsakdana, zakonodajni postopek pa je še daljši kot običajno. Karte na političnem parketu se morajo zato čim prej premešati. Vse dokler se to ne zbodi bomo v demokratični opoziciji, zlasti pa v stranki SAB opozarjali na škodljive prakse vlade in jo nadzirali pri njenem delovanju. Za nas je bistveno, da ubranimo demokratičen red, spoštovanje človekovih pravic, pravno državo, javno šolstvo in javno zdravstvo. Ne želimo si, da se nekega dne res zbudimo v tako imenovani drugi republiki, pa čeprav se Slovenija pod taktirko Janeza Janše, ki ima izrazite in že dolgo znane avtokratske težnje, spreminja prav pred našimi očmi. Žalostno pa je, da se spreminja v smer, ki si jo večina državljank in državljanov te države ne želi. To po zadnji javno mnenjski anketi potrjuje tudi podatek, da Janševi vladi nasprotujeta skoraj dve tretjini vseh vprašanih. Ne glede na to maltretiranju in ustvarjanju izrednih razmer še ni videti konca se predsednik vlade pred strankarskim kongresom posvaril pred obnovo državljanske vojne. O čem se mi pogovarjamo? Te napovedi so grozljive in le upamo lahko, da bodo čim prej na smetišču zgodovine. Naš narod je dovolj razdeljen in si nadaljnjega razdeljevanja ne zasluži. In če ministrskega predsednika oziroma trenutno vlado podpira le še 30 % vprašanih je, po naši oceni, podpora poslancu prvemu med nami predsedniku državnega zbora bistveno višja. V Poslanski skupini SAB zato ne vidimo razloga zakaj bi razrešili posameznika, ki ne obračunava z drugače mislečimi, ne potvarja zgodovine in se ne spušča na polje drugje. Razrešitve Igorja Zorčiča v Poslanski skupini SAB ne bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in sledi razprava poslank in poslancev o predlogu za razrešitev. Kot prva [[…]]Ravnokar so me obvestili, da so se vsi prijavljeni razpravljavci odpovedali svoji razpravi, tako da prehajamo v sklepni del razprave v katerem dobi besedo še predsednik Državnega zbora, gospod Igor Zorčič.
Hvala za besedo. Moram reči, da temu kar je bilo povedanega s strani vodij poslanskih skupin opozicije ni kaj veliko dodati. Kar se tiče očitka, da sem bil pristranski. Poglejte, jaz sprejmem ta očitek. Namreč zavedati se moramo, govorim o glasovanju o dnevnem redu redne seje. Zavedati se moramo, da smo bili več kot en mesec v nekem proti poslovniškem in neustavnem stanju v katerem so na delovnih telesih imeli koalicijski poslanci več glasov kot jim pripada. In glede na to, da se o dnevnem redu glasuje, da tudi vsak, vsakokratni predsednik Državnega zbora glasuje, torej je to njegova pravica, da izrazi to ali ono mnenje, meni ni drugega preostalo kot da, po domače povem, potegnem z opozicijo. Zavedamo se vsi tega, da je bilo tisto glasovanje na koncu presenečenje. Mislim, da tudi v opoziciji ni nihče pričakoval, da bo rezultat takšen kakršen je bil, to dodatno nakazuje na to, da neke prave večine v tem Državnem zboru ni, ampak kot sem povedal v svojem uvodnem stališču, vprašanje ki se ga danes dotikamo ni vprašanje mene osebno, gre za vprašanje ali naj bo funkcija predsednika Državnega zbora neka bolj trajna funkcija ali pa bo to vsakokratni plen tudi manjšinske koalicije. Kje se to izpostavlja to kot problem, bom potegnil eno paralelo s tem kar se govori v zvezi z volitvami, predčasnimi volitvami. Namreč v koaliciji in v Vladi zelo nasprotujejo predčasnim volitvam zaradi tega, ker se bližamo predsedovanju Evropske unije, češ kakšen znak bi pa dali Evropski uniji, če bi imeli vmes volitve. Lahko vam povem, da enako velja tudi za funkcijo predsednika Državnega zbora. poglejte, tudi parlamentarna dimenzija predsedovanja je že začela svoj tek, pripravili smo že ogromno dogodkov, izdali vabila, jaz mislim da enako nesmiselno je potem v času predsedovanja delati spremembe tudi v Državnemu zboru. Namreč zelo hecno bo potemtakem, po tem vašem razmišljanju, če bodo tisti, ki bodo prišli iz Evrope na razne dogodke Državnega zbora, videli nekoga drugega kot tistega, ki jih je vabil, ampak to a propo vaše logike jaz mislim, da ne gre tukaj za zadevo ad personam, kar se tiče sodelovanja z Vlado, je na vsakemu predsedniku Državnega zbora, da z njo sodeluje, enako velja tudi za Vlado. Mora sodelovati s predsednikom Državnega zbora. kabinet predsednika Vlade mora obveščati predsednika Državnega zbora oziroma kabinet predsednika Državnega zbora kdaj predsednik Vlade ne more prisostvovati sejam, tako da tukaj lahko žogico hitro vrnem nazaj, sploh v zvezi z zadnjo sejo in mislim, da to ni zadeva, ki bi tangirala položaj funkcije Državnega zbora v koaliciji ali v opoziciji. To je pač ena osnovna politična manira. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz današnjega glasovanja kakršnokoli že bo, si ne bom jemal k srcu. Jaz mislim, da vsak od vas nosi tisto neko svojo temeljno odgovornost, da vi razumete, da če je bilo mesto predsednika Državnega zbora oziroma je še, zapisano v koalicijskem sporazumu iz leta 2020, od katerega je odstopila stranka Desus, stranka SMC se je pa bistveno, bistveno spremenila, od takrat je namreč zapustilo polovico poslancev, da ni na mestu, da kdorkoli podpira takšno razpadlo koalicijsko pogodbo seveda pa, če se je oblikovala nova koalicija, če imamo novo večino, kar se bo pokazalo čez kakšno uro, potem bom rade volje to funkcijo predlagal novemu predsedniku. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam, spoštovani predsednik. Zaključujem razpravo in prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. V skladu s 201. členom v povezavi s tretjim odstavkom 99. člena Poslovnika Državnega zbora o razrešitvi predsednika Državnega zbora se odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje to so Franc Breznik Poslanska skupina SDS, gospod Predrag Baković Poslanska skupina SD, gospod Boštjan Koražija Poslanska skupina Levica in gospod Blaž Pavlin Poslanska skupina NSi. Članica te komisije sem tudi sama kot predsedujoča. Pri delu komisije pa bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarka gospa Jerneja Bergoč. Ali kdo takšnemu predlogu nasprotuje? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Preden nadaljujemo postopkovni predlog gospod Brane Golubović. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora v LMŠ napovedujemo obstrukcijo glasovanja o razrešitvi predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. V demokratični družbi predsednika Državnega zbora izvoli parlamentarna večina vedno parlamentarna večina, ki je po navadi koalicija, ki tudi podpira Vlado. Ta parlamentarna večina mora zbrati vedno 46 glasov ali več in v kolikor boste danes zbrali toliko glasov bo prišlo tudi do nove vladne koalicije. Ker pa v temu parlamentu nekateri še vedno trdijo, da so opozicija pa so del te koalicije Slovenska nacionalna stranka na primer ne želimo, da se skrivajo pri tajnem glasovanju kako in kaj so glasovali in zato bomo v LMŠ obstruirali in to vodo to kalno vodo v parlamentu kdo je opozicija in kdo koalicija razčistili. Danes na 28. 5. bomo videli ali ima Vlada Janeza Janše 46 plus podpornikov ali jih nima. V kolikor jih imate boste dobili novega predsednika Državnega zbora. V kolikor jih nimate je fajn, da umaknete ograje in greste v zgodovino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno predlog želi gospod Matjaž Han.
Ja, hvala lepa. Saj v bistvu na osnovi 65. člena drugega odstavka Poslovnika Državnega zbora napovedujem, da bomo Socialni demokrati obstruirali glasovanje o razrešitvi gospoda Igorja Zorčiča. Zgodovina pa bo povedala svoje. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Matej Tašner Vatovec postopkovni predlog. Izvolite.
Hvala, podpredsednica. V skladu s Poslovnikom napovedujem tudi jaz odsotnost vseh poslank in poslancev Poslanske skupine Levica pri tej točki dnevnega reda. Razloge smo že večkrat povedali. Kot rečeno odgovornost koalicije vsekakor je, da izvoli predsednik Državnega zbora in če želi in ga tudi razreši se pravi s tem, ko se tega glasovanja ne bomo udeležili pač prepuščamo predvsem parlamentarni matematiki, da dokaže, da ima večno, če nima večine pa se verjetno vidimo čez dobro uro na protestih. Hvala.
Hvala lepa. Še gospa Maša Kociper želi postopkovni predlog. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Tudi v imenu Poslanske skupine SAB napovedujemo obstrukcijo pri tej točki v skladu s 65. členom, drugim odstavkom Poslovnika. Vse je bilo že povedano, jaz lahko samo še v našem imenu dodam, da razmerja v tem parlamentu niso jasna in da so očitno potrebni prijemi, kot je obstrukcija, zato da pokažemo, kdo dejansko koga podpira in kdo je dejansko opozicija in koalicija. V izogib raznim insinuacijam bomo zato v Poslanski skupini SAB to glasovanje obstruirali, koalicija in tisti, ki z njo sodelujejo, pa naj dokažejo, da imajo dovolj glasov za izglasovanje oziroma najprej za razrešitev, nato pa še za izglasovanje novega predsednika Državnega zbora.
Hvala lepa. Postopkovni predlog je želela še gospa Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa. Prišli smo do točke, ko je konec sprenevedanja in ko se bo pokazalo, na kateri strani kdo sedi, zato bomo tudi poslanci Poslanske skupine Nepovezanih poslancev skladno s Poslovnikom pri tej točki odsotni, zato da te možnosti skrivanja za našimi glasovi ne bomo ponudili nikomur.
Hvala lepa. Postopkovni predlog želi še gospod Gregor Perič. Izvolite.
Ja, hvala za besedo. Jaz moram najprej povedati, da mi bomo prevzeli glasovnice in bomo glasovali. Moram pa izpostaviti tudi to, da ko je bila konstruktivna nezaupnica nedolgo nazaj, smo bili zlasti kolegice in tudi sam deležni velikih pritiskov, da glasovnice prevzamemo, ker je to pač naša pravica in tudi dolžnost, tudi po Ustavi, zato me čudi in preseneča ta trda roka, to discipliniranje poslancev, ki ne morejo in ne smejo glasovati, kot smo videli, so pač morali oditi. Jaz mislim, da je to zelo slab znak za Slovenijo, za parlamentarizem, pa tudi za funkcijo poslanca kot takega. Jaz mislim, da je naša dolžnost, da glasujemo, da smo za, proti ali vzdržani. Tu se pa poslancem in poslankam, vsaj nekaterim, jemlje ta pravica. In to se mi zdi izredno slabo in je potrebno na take negativne prakse vsakič znova opozarjati. Hvala.
Ja, gospod Gregor Perič, to ni bil postopkovni predlog, ker ga v ničemer v svojem izvajanju niste navedli, niste povedali, o čem v zvezi s Poslovnikom in postopkom podajate predlog ali pa vprašanje, ste zgolj komentirali. In naj vam z mesta predsedujoče odgovorim, da je institut obstrukcije eden izmed legitimnih in legalnih orodij, ki ga določa Poslovnik Državnega zbora, zato je nekoliko nekorektno govoriti o tem, da poslanke in poslancem kakorkoli onemogočamo delo. Pač so se, smo se odločili, da uporabimo ta instrument obstrukcije, kot rečeno, ki ga Poslovnik Državnega zbora pač legitimno opredeljuje. Toliko v obrazložitev. Če ni več postopkovnih predlogov [[…]]Gospod Jože Tanko ima postopkovni predlog, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rad bi samo opozoril, da imajo tisti, ki obstruirajo, v volilni komisiji tri člane, tisti, ki pa ne obstruirajo, pa dva člana. In bi bilo dobro z vidika tudi korektnosti postopka volitve ali pa razrešitve zadevo nekako uskladiti s prisotnostjo in pa tudi, mislim da ni korektno, da se to dela. Predlagam, da razmislite in po potrebi tudi sestavite na novo volilno komisijo.
Hvala lepa, gospod Tanko, za vaš postopkovni predlog. V pojasnilo, komisija je bila predlagana s strani predstavnikov poslanskih skupin in ne vidim nobenega razumljivega in legitimnega razloga, da poslancem, ki so pač bili izglasovani v tem Državnem zboru, v to volilno komisijo, ne bi zaupali, da bodo svoje delo opravili korektno, kljub temu da so pač se poslužili nekateri orodja obstrukcije, tako da nadaljujemo z delom v okviru volilne komisije, ki smo jo kot Državni zbor izglasovali. Če ni več postopkovnih predlogov, naj preberem še naslednji tekst. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanke in poslance prosim, da pri čakanju na vročitev glasovnic v skladu s preventivnimi ukrepi držite medsebojno priporočeno razdaljo. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica iz katere volja poslanke ali poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. Ustave Republike Slovenije in prvim odstavkom 201. člena Poslovnika Državnega zbora [[…]] Gospod Tanko, če dovolite, ker ne morem niti prebrati v miru. Ja, hvala lepa. V skladu s 84. členom Ustave Republike Slovenije in prvim odstavkom 201. člena Poslovnika Državnega zbora bo predsednik razrešen, če bo za razrešitev glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani, v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Preden preidemo na izvedbo tajnega glasovanja opozarjam na določbo drugega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso udeležene pri glasovanju, zato te osebe pozivam, da dvorano v tem času zapustijo. Prehajamo torej na izvedbo tajnega glasovanja. Poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, prosim, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje bomo pričeli čez 10 minut, to je ob 17. uri in 40 minut in bo [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ob 17. uri in 10 minut, se opravičujem, in bo trajalo do 17. ure in 25 minut. Tako prekinjam to točko dnevnega reda in bomo sejo zbora nadaljevali ob 17. uri in 40 minut. Hvala. (Seja je bila prekinjena ob 17.02.) (Seja se je nadaljevala ob 17.40.)
Spoštovani, nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na obravnavo prekinjene 23. točke - Predlog za razrešitev predsednika državnega zbora gospoda Igorja Zorčiča. Prebere se zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o predlogu za razrešitev predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 28. maja 2021. Razdeljenih je bilo 47 glasovnic, oddanih je bilo 47 glasovnic, neveljavni sta bili dve glasovnici, veljavnih je bilo 45 glasovnic. Za je glasovalo 45 poslancev, proti ni glasoval nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ker za razrešitev ni glasovala večina vseh poslancev, Igor Zorčič na podlagi izida glasovanja ni razrešen s funkcije predsednika Državnega zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 75. izredno sejo, ki jo bomo nadaljevali v torek, 1. junija, ob 9. uri, ob tem pa čestitke predsedniku Zorčiču. Hvala lepa, lep dan.