Spoštovane gospe in gospodje, dobro jutro, dober dan! Pričenjam nadaljevanje 12. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Roman Jakič, Bogomir Vnučec, Sašo Peče za dopoldanski del seje, Anton Delak od 10.30 do 16.00 ure, Bogomir Zamernik, Branko Janc, Davorin Terčon za pričetek seje, Ivan Kebrič, Pavel Rupar in Franc Kangler za pričetek seje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Vstavite kartice in pritisnite na tipko "kvorum", prosim. V dvorani nas je nekaj čez 50, tako da bomo ugotavljanje navzočnosti ponovili. Prosim, če ste zdaj lahko malo bolj pozorni. Prisotnih je 50 poslank in poslancev. Ugotavljam, da smo sklepčni in lahko odločamo. Na današnje nadaljevanje seje so vabljeni predstavniki vlade Republike Slovenije, minister za delo s sodelavci, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 12. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 8. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o delovnih razmerjih. Zatem bo zbor prešel na obravnavo 9. točke, to je predloga zakona o krmi, ter po vrstnem redu naprej. Na predlog komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve bomo zaradi nujnosti posameznih zadev danes popoldan, torej v popoldanskem nadaljevanju seje, ob 14.30 pričeli obravnavo 40. točke dnevnega reda, to so volitve in imenovanja. Gre za nujne stvari in moramo po odmoru začeti to točko. Če 8. točke slučajno ne bi končali, jo bomo po končani 40. točki nadaljevali. Zdaj pa, gospe in gospodje, prehajamo na PREKINJENO 8. TOČKO DNEVNEGA REDA. In sicer, ostali smo pri 7. členu, ki ima tri amandmaje. Razprava je bila zaključena, pred glasovanjem pa je poslanska skupina LDS vzela odmor. Želi predstavnik liberalne demokracije besedo? Prosim, izvolite.
Hvala lepa. Dobro jutro vsem kolegom in kolegicam, ministru in predstavnikom vlade! Poslanska skupina LDS je pred pričetkom odločanja o 7. členu vzela čas za premislek v zvezi z vlogo delavskega predstavništva. Res je, v predlogu zakona o delovnih razmerjih se ohranja in celo krepi vloga sindikatov kot splošnih predstavniških organizacij delavcev. Mi bomo omenjeno rešitev podprli, kljub pomislekom, ki jih imamo. K temu nas navajajo naslednja dejstva: Prvič, skladnost omenjene rešitve z mednarodnimi pravnimi listinami. Pri tem je pomembno dejstvo, da izboljšanje in varovanje socialno-ekonomskih pravic in položaja delavcev ni omejeno samo na člane sindikatov. Drugič, pri tem bomo upoštevali tudi zakon o reprezentativnosti sindikatov, ki neposredno določa, da reprezentativni sindikati sklepajo kolektivne pogodbe s splošno veljavnostjo in določbe pogodb veljajo tudi za ostale zaposlene, ki niso člani sindikatov. Tretji ključni argument pri naši odločitvi, ki je najbolj pretehtal, pa je v opredelitvi zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju. Ta nekako precizira in razmejuje pristojnosti svetov delavcev in sindikalnih zaupnikov, predvsem na področju poslovanja in razvoja gospodarskih družb in zadrug. Pri tem je treba poudariti, da se sveti delavcevs pravno in zakonito podlago lahko ustanavljajo samo v večjih podjetjih oziroma v gospodarskih družbah in zadrugah, medtem ko pri drugih, manjših pravnih osebah, podjetnikih in tako dalje ni zakonske podlage za ustanavljanje svetov delavcev. Prav tako pa je bil izjemno pomemben pri tej naši odločitvi 5. člen omenjenega zakona, sprejetega v letu 1993, ki govori o pisnem dogovarjanju med sveti delavcev in delodajalci oziroma kaj takšen dogovor obsega. Pri tem smo v 5. členu, in opozarjamo na ta 5. člen, ki govori o tem, da z dogovorom iz tega se ne določajo pravice iz delovnega razmerja, plače in tisti pogoji dela, ki se skladno s predpisi urejajo s splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami. Torej je dejstvo, da smo mi že v nekaterih drugih zakonih skušali urejati to področje razmejevanja pravic med posameznimi predstavniki delavskega zastopništva in vseskozi gradili očitno tudi v drugih zakonih sistem na takšen način, kot ga predstavlja tudi omenjeni zakon o delovnih razmerjih, ki je pred nami. To pomeni, da bi s spreminjanjem teh odločitev in s povečevanjem pristojnosti svetov delavcev vnašali veliko pravno zmedo v celoten sistem. Torej v poslanski skupini liberalne demokracije iz omenjenih razlogov amandmajev k 7. členu in ostalih amandmajev, ki prav tako posegajo v to vprašanje in to materijo, ne bomo podprli. Obenem pa poudarjamo, da smo bili kljub številnim pomislekom v tem vmesnem času s strani delodajalcev vendarle opozorjeni, da bi uvajanje novega in dodatnega partnerja, ne glede na te vzroke, ki semjih že prej, in argumente, omenjala, v celotni sklop dogovarjanj z uvajanjem svetov delavcev oziroma delavskih zaupnikov pomenilo na segmentu delovnih razmerij, plač in pogojev dela izjemno velike težave, dvojnost dogovarjanja, pravno praznino, nepreglednost, prenormiranost in tako dalje. Tega pa si ne želimo, nositi krivde za takšno stanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker smo razpravo že zaključili, prehajamo sedaj na glasovanje o treh amandmajih k 7. členu. Začeli bomo pač z glasovanjem o prvem amandmaju k 7. členu. Glasujmo, prosim! Od 67 prisotnih je za glasovalo 20, proti pa 43 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 43.]] Amandma ni sprejet. Drugi amandma. Če bo ta sprejet, potem je tretji amandma brezpredmeten. Glasujemo torej o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 67 prisotnih je za glasovalo 12 poslank in poslancev, 43 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 43.]] Amandma ni sprejet. O tretjem moramo glasovati sedaj. Glasujemo torej še o tretjem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 67 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, en je bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 7. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 65 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, 10 je bilo proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 10.]] 7. člen je sprejet. Smo pri 8. členu. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 8. členu. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 7 je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 7.]] Amandma je sprejet. Še glasovanje o 8. členu v celoti nam preostane. Glasujmo, prosim! Od 62 prisotnih je za glasovalo 63 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] 8. člen je sprejet. Smo pri 8.a členu. Torej, novi 8.a člen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupni Nove Slovenije menimo, da je področje socialne varnosti in določenih pravic delavcev potrebno opredeliti in zato smo pripravili amandma, da se te reči uredijo v 8.a in 8.b členu. Hvala lepa.
Hvala. Kdo še želi besedo? Gospa Belopavlovič, prosim.
Vlada nasprotuje temu amandmaju. Gre namreč za to, da zakon ureja delovna razmerja, to se pravi pravice med delavcem in delodajalcem, in to tiste pravice, ki jih zagotavlja delodajalec. Prvi in četrti odstavek govorita o pravicah iz socialnega zavarovanja, kar v ta zakon ne sodi, je pa seveda pokrito z ostalo zakonodajo na tem področju, z zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, zdravstvenem zavarovanju. Medtem, ko pa drugi in tretji odstavek tega amandmaja sta pa po vsebini že pokrita v posebnem poglavju, ki govori o varstvu delavcev, in sicer v členih 190 do 194, ko gre za mlade, in 183 do 189, ko gre za materinstvo oziroma za nosečnice.
Hvala. Želi še kdo besedo? Ne želi. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o novem 8.a členu. Glasujmo, prosim! Od 64 prisotnih je za glasovalo 18, proti je bilo 42 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da 8.a člen ni sprejet. Smo pri 8.b členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Predstavnica vlade, prosim.
Torej, jaz bi samo rekla, zakaj nasprotuje vlada temu členu. Gre za to, da urejamo v zakonu samo delovna razmerja na podlagi pogodbe o zaposlitvi, medtem ko pa se druga razmerja, ki jih želi pravzaprav ta amandma vnesti, urejena v obligacijskem zakoniku, in sicer v členih 619 do 621. Gre za podjemno pogodbo oziroma za pogodbo o delu.
Hvala. Še kdo? Nihče več. Zaključujem razpravo [[...]]Oprostite. Gospod Vizjak.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bi nekoliko izrazil, mogoče neko skrb, kaj se lahko dogodi, kajti ta 8.b člen nekako vnaša varovalko oziroma želi vnesti varovalko glede pogodbenega dela in seveda zaposlitve. Sedaj je ta meja nekako zabrisana in se mi zdi, da bo v primerih, ko bo pač delodajalec želel izkazati in bo imel moč nad delavcem, seveda vsiljeval neko drugo obliko, se pravi neko delovršno pogodbo ali pogodbo po zakonu o obligacijskih razmerjih. In seveda delavec, ki bo in ki je neuk dostikrat v tem primeru, bo temu nasedel in seveda posledica bo, da bo seveda delodajalec zavestno kršil ta zakon o delovnih razmerjih. Delavec bo seveda brez ustrezne zaščite. In potem bo seveda presojano v nekemu arbitriranju na sodišču, kdo je ravnal v nekem primeru prav. Reč bo pa seveda bistveno na škodo socialnih in drugih pravic, ki izhajajo iz dela, za delavca. Tako, da jaz mislim, da mogoče ni bilo najbolj spretno, da vladatu ni postavila nekih jasnih meja med eno in drugo obliko. To bo po moji oceni povzročilo kar precej zlorab. Žal bodo pa te zlorabe seveda potem končale v nekih neučinkovitih in dolgotrajnih postopkih na sodišču in seveda takrat, ko bo pri tem potegnil delavec. Hvala.
Hvala. Še kdo? Prosim, gospa Belopavlovičeva.
Jaz bi le opozorila na to, da pravzaprav te skrbi tudi s tako dikcijo tega 8.b člena ne moremo odpraviti. Bi pa opozorila nekaj. Meja je v zakonu dana, dana je v 4. členu, v okviru definicije delovnega razmerja, in potem tudi v 11. členu, kjer govori, da se ne more opravljati delo po civilni pogodbi, kadar so ti elementi delovnega razmerja podani. Tako da v bistvu razmejitev je in imamo res samo dve pogodbi, bodisi civilno bodisi delovnopravno po tem zakonu, ne pa več tiste vmesne, ki smo jo poznali v stari zakonodaji.
Hvala lepa. Še kdo? Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o 8.b členu. Glasujmo, prosim! Od 63 prisotnih je za glasovalo 16 poslank in poslancev, 44 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri 15. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 15. členu. Glasujmo, prosim! Od 63 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 15. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 62 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 15. člen v celoti sprejet. Smo pri 16. členu, kjer sta dva amandmaja, ki sta vsebinsko, kot vidite opombo, pravzaprav enaka. Odpiram razpravo. Prosim, kdo želi besedo? Gospod Diaci, prosim.
Hvala. Imel bi samo eno vprašanje. Tale dikcija "delavec v dobri veri", to se mi zdi nekako čudno, če mi lahko to pojasnite. Ali se ne da tega nekako lepše zapisati?
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o teh amandmajih? No, potem bi prosil za odgovor gospo Belopavlovič.
Tu gre za to, da se to črta.
Hvala. Še kdo? Potem zaključujem razpravo. Torej, glasujemo samo enkrat, ker sta amandmaja vsebinsko enaka. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 63 prisotnih je za glasovalo 61 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker sta amandmaja enaka, o drugem ne bomo glasovali. Zdaj pa glasujemo še o 16. členu v celoti. Glasujmo, prosim, o 16. členu v celoti. Glasujmo! Od 60 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 16. člen sprejet. 18. člen. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
Naš amandma se nanaša na to, da se uredi sklenitev delovnega razmerja. Smatramo, da lastnik družbe ne more skleniti delovnega razmerja v isti družbi, če bi bil v njej edini delavec. Namreč dogodilo bi se to, da bi sklepala delovno razmerje ena in ista oseba na dveh straneh. Kakšna je to pogodba? Torej kot delodajalec in delojemalec. To je za nas nenavadno in ni smiselno in ni logično. Hvala.
Hvala. Še kdo želi besedo? Potem prosim za odgovor s strani vlade. Gospa Belopavlovič, prosim.
Torej jaz moram reči, da mi razumemo namen pravzaprav tega amandmaja samo tako, kot je zapisan in ni opredeljen noben delež. Pomeni, da bi pravzaprav lahko kakršnegakoli lastnika, tudi tistega, ki ima samo nek 10-procentni delež ali pa 5-procentni delež v neki družbi, onemogočili, da sklene delovno razmerje. In to je pravzaprav ob varianti delničarstva nemogoče. Res pa je, da če bi v to smer razmišljali, potem bi bilo verjetno prav napisati to drugače. Torej, da gre za 100-procentnega lastnika ali pa 75-procentnega lastnika. Samo lastnik, brez opredelitve deleža, to je pa seveda lahko zelo nevarno za vrsto ljudi, ki delajo tam, kjer so v nekem smislu tudi lastniki oziroma družbeniki.
Hvala lepa. Še kdo želi? Ja, prosim, gospod Drobnič.
Amandma se nanaša tako, ker je lastnik, je edninski. Je edninski in zato v tem primeru pomeni 100-procentno. Če gre pa za pravno jasnost, lahko pa to dodamo. Če je to potrebno. Ampak gre za preprosto ugotovitev, da bo pogodbo sklepal delavec, torej lastnik in delojemalec.
Gospod Drobnič, zdaj vas nisem jaz razumel. Ste dopolnili ta stavek ali ne. In če ste ga, bi prosil, da zelo natančno poveste, kaj se spremeni, ker je to sicer možno storiti. Sicer bomo glasovali o besedilu, ki nam je na voljo.
Natančno torej. 100-procentni lastnik družbe.
To se pravi, dodali bi na začetku stavka: 100-odstotni lastnik družbe.
Zaradi jasnosti. Hvala lepa.
Ja, ali je zdaj edini ali pa 100-odstotni, zdaj lahko odpremo ob tem obširno razpravo. Ampak predlagatelj je povedal 100-odstotni in on ima pravico svoj lastni amandma dopolniti tako, kot misli, da je prav. In to je storil, tako da imamo besedilo popravljeno. Prosim seveda tudi za pisno dopolnitev tega amandmaja. Ker gre za majhen popravek, lahko glasujemo o tem amandmaju v celoti, kot je bilo predlagano, z dopolnitvijo. Želi še kdo besedo? [[Nihče več.]] Potem zaključujem razpravo o amandmaju k 18. členu in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 38, proti jih je bilo 7. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 18. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 53, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 18. člen sprejet. Smo pri 20. členu. Tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 20. členu. Glasujmo, prosim! Od 56 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 20. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 54 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 20. člen sprejet. Smo pri 22. členu. Tu imamo dva amandmaja - oprostite, en amandma. Pardon, en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 22. členu. Glasujmo, prosim! Od 61 prisotnih je za glasovalo 58 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet, s tem pa tudi 22. člen. Smo pri 26. členu. V prvi vrstici besedila, ki se glasi: "V prvem odstavku se beseda "če" nadomesti z besedo "ki"", je napaka, tu bi moralo biti v "drugem odstavku". Prosim, če si lahko v besedilu to popravite. Tu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Prosim, gospa Belopavlovič.
Jaz bi le opozorila, izgleda sicer, kot da gre za redakcijo, ampak ta "če", ki smo ga zapisali, je pod pogojem, da niso oziroma v kolikor niso, in mislimo, da je bolj ustrezno, da ostane "če" in smo proti amandmaju.
Hvala. Kdo še želi besedo? [[Nihče.]] Potem zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 26. členu. Glasujmo, prosim! Od 57 prisotnih je za glasovalo 16 poslank in poslancev, proti je bilo 38. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 59 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o 26. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih jih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 26. člen sprejet. Prehajamo na 27. člen. Tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 27. členu. Glasujmo, prosim! Od 61 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o 27. členu v celoti. Glasujmo! Od 59 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 27. člen sprejet. 28. člen. Ta opomba, ki jo imate za prvim amandmajem, ne velja. Prečrtajte, je pomotoma napisano. Imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Prosim, kdo želi besedo? Gospod Drobnič.
Naš amandma odpravlja možnost zlorabe, da delodajalec sploh ne obvesti kandidata, kaj se je zgodilo z njegovo vlogo. Z amandmajem se torej določa obveznost delodajalca, da obvesti kandidata, da ni bil izbran tudi v primerih, ko nihče ni bil izbran. Posredno se s tem amandmajem zavezuje delodajalce, da morajo opraviti izbiro med prijavljenimi kandidati v okviru 30 dni.
Hvala. Še kdo od poslank in poslancev? Nihče več. Potem prosim, gospa Belopavlovič.
Torej, logika našega člena je ta, da se zagotovi, da se obvesti kandidat o izbiri drugega kandidata, zaradi tega, ker v tem primeru ima možnost pritožbe. Torej, kandidat se lahko pritoži, da ni bil izbran in je bil nekdo drug zaradi tega, ker je bil diskriminiran. V primeru, če ni bil nihče izbran, pa pravzaprav ne moremo govoriti, da se pritoži o izbiri nekoga, ki ni bil ustrezen zaradi diskriminacije, zaradi tega, ker nekdo ni izpolnjeval pogojev ali kaj takega. Skratka, logika tega je vezana nato, da ima možnost pritožbe.
Hvala. Gospod Drobnič.
Vprašanje predstavnikom vlade. Kaj, če v osmih dnevih ne obvesti o zaposlitvi neizbranega kandidata? Kaj se zgodi?
Hvala. Prosim za odgovor.
Torej, prvo je sankcija, ki jo imamo predvideno med kazenskimi določbami. V primeru, da ne obvesti oziroma da se potem tudi ne odzove, je možnost pritožbe na sodišče.
Hvala. Še kdo? Gospod Drobnič.
Še eno vprašanje, torej: Katera sankcija je?
Oprostite, ali ste lahko bolj glasni, ker se ni slišalo.
Sankcija v zvezi z neizvajanjem prvega odstavka 28. člena.
Gospa Belopavlovič, lahko odgovorite?
Samo trenutek, se oproščam! Med kazenskimi določbami - 6. točka 226. člena, denarna sankcija je 100.000.
Lahko s tem zaključimo razpravo o tej točki? [[Lahko.]] Torej, smo pri 28. členu, kjer imamo dva amandmaja. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 28. členu. Od 60 prisotnih je za glasovalo 15 poslank in poslancev, 42 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 28. členu. Glasujmo! Od 60 prisotnih je za glasovalo 58 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 28. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 28. člen sprejet. Pri 29. členu imamo tri amandmaje. Odpiram razpravo o amandmajih in členu. Kdo želi besedo? Gospod Vizjak, prosim.
Hvala lepa. Eden izmed amandmajev oziroma drugi amandma, če se ne motim, je tudi amandma socialdemokratske stranke, in sicer se nanaša na problematiko, da bi bila obvezna sestavina pogodbe o zaposlitvi tudi razvrstitev delovnega mesta oziroma delavca v tarifni oziroma plačilni razred. Prepričan sem, da je to potrebna sestavina, kajti na podlagi tega se lahko čez daljše časovno obdobje določa izhodiščna plača in tista minimalna, s kolektivno pogodbo ali s splošnim aktom delodajalca določena osnova. Kajti ob sklenitvi pogodbe je znesek pač aktualen, čez dve leti ta znesek ni več aktualen in delavec čez dve leti nima neke sledljivosti, kaj je tista njegova izhodiščna, osnovna plača, ki je definirana tudi v pogodbi o zaposlitvi, ker ne nazadnje se na tarifne in plačilne razrede sklicuje tudi predlog zakona o sistemu plač v javnem sektorju in tudi vse kolektivne pogodbe bazirajo na tem. Menim, da je to potrebna in pomembna obvezna sestavina pogodbe o zaposlitvi, in amandma socialdemokratske stranke je usmerjen v to, da se seveda delavci razvrstijo oziroma razporedijo na delovna mesta in se tudi posledično razvrstijo v tarifne oziroma plačilne razrede. Hvala.
Hvala. Še kdo želi besedo od poslank in poslancev? [[Nihče.]] Lahko prosim, gospa Belopavlovič.
Torej, ne vem po vrstnem redu, kako gremo. Mi prvi amandma podpiramo, pod drugo točko pa je ta amandma, o katerem je gospod poslanec ta trenutek govoril. Mi tega amandmaja ne podpiramo zaradi tega, ker pravimo, da v pogodbi o zaposlitvi mora biti vsebovana osnovna plača. To je pokrito v osmi alinei tega člena. Osnovna plača ta hip res izhaja iz tarifnega ali pa iz plačilnega razreda. Moram pa reči, da se pripravlja nov plačilni model in je vprašanje, ali bomo še vedno govorili tudi v bodoče o tarifnih ali pa plačilnih razredih in bi bilo to lahko moteče. Tako, da osnovna plača, kot taka, pa mora biti opredeljena v pogodbi o zaposlitvi. In potem naprej se sklicuje enajsta alinea tudi na kolektivne pogodbe. To pa pomeni, tako kot se te spreminjajo, se seveda potem tudi osnovna plača temu primerno spreminja, tako da ni nič motečega, če je ob sklenitvi pogodbe pravzaprav različna od tistega, kar se potem naprej dogaja na podlagi kolektivnih pogodb.
Hvala. Gospod Vizjak, prosim.
Ta obrazložitev predstavnice vlade ne vzdrži. Ne vzdrži, kajti imamo predlog pred seboj novega sistema plač v javnem sektorju, ki zopet bazira in temelji na tarifnih in plačilnih razredih. To pomeni, da ta reforma je verjetno, ne vem, nekje v neki zamisli, vendar če spreminjamo oziroma če smo se odločili, da gremo v sprejemanje zakona o sistemu plač v javnem sektorju in če to razmišljanje ni vsebovano v tem osnutku oziroma v tem zakonu, potem se mi zdi odveč neka dolgoročna prihodnost oziroma nek futurizem, ki bo in bo spremenil to, kar je danes jasno in dejstvo. Res je, obvezna sestavina je osnovna plača, ampak poudarjam, to je znesek v tolarjih, ki je izračunan oziroma je vpisan v pogodbo na osnovi takrat veljavne tarifne priloge oziroma tarifnega dela, ne vem, neke panožne ali pa tudi splošne kolektivne pogodbe, ali pa, seveda, tudi ne nazadnje recimo zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Želim povedati, da je s tem zabrisana potem usklajevalna zadeva in lahko se celo zgodi, da pač delodajalec delavcu izplačuje to osnovno plačo ne glede na to, kako se tista tarifa potem usklajuje kasneje znotraj panožnih kolektivnih pogodb. Zato menim, da je prav, da je ta sledljivost, ki jo ne nazadnje nekako določajo tudi kolektivne pogodbe, in je pač praksa in je, verjemite mi, tudi za nadzor samega spoštovanja ustreznosti višine izplačil plač, kadar pač ta nadzor poteka na terenu, zelo oprijemljiv, dober podatek in na njem bazira lahko transparentnost spoštovanja predpisov posameznega delodajalca. Ocenjujemo, da je to vsekakor pomemben podatek. Državna sekretarka ni v ničemer povedala, da bi bilo to nekako ne nepotrebno, ampak da bi bilo to v nasprotju z nekim konceptom, temveč da je zgolj neka nepotrebna zadeva. Mislimo, da je to potrebna stvar. Ne nazadnje si lahko tudi sami vi predstavljate, če bi bili zaposleni pri zasebnem delodajalcu, manjšem delodajalcu, da bi vam zelo pomenilo, da je jasno napisan tudi tarifni razred, ki garantira, da se bo vaša osnovna plača usklajevala v skladu s seveda določbami tiste panožne kolektivne pogodbe in s tem, da bo vaš delodajalec zavezan tudi k temu, da se bo vaša plača dvigovala tako, kot se pač plače usklajujejo v skladu s kolektivnimi pogodbami. Še enkrat poudarjam, ta podatek zagotavlja transparentnost določanja osnovnih plač delavcev na daljše časovno obdobje, osnovna plača, ki je pa tu določena, je pa zgolj aktualna v času podpisa in mogoče še nekaj mesecev, sigurno pa ne več eno leto po podpisu pogodbe. Takrat je ta transparentnost zabrisana, z amandmajem jo pa želimo vzpostaviti.
Hvala. Še kdo? Prosim za odgovor.
Glejte, nihče ne govori o tem, da ni pomembno določiti plače v kolektivni pogodbi. Pomembno je in zato smo tudi rekli, naj se osnovna plača določi. Ne moremo zdaj izhajati iz tega, da bodo tarifni ali pa plačilni razredi še vedno ostali v sistemu plač, in to primerjati z zakonom o plačah v javnem sektorju. Javni sektor je neka specifika. In tudi drugje poznajo tarifne razrede na tak način in plačilne razrede in tudi pri nas bo ta sistem verjetno tak sprejet, kot je bil v tem smislu predlagan. Bistvo pa pravzaprav pomeni ta zakon za vse ostale. Gre za zasebni sektor. Torej za nekdanji sektor gospodarstva, in tu se pa resnično že zdaj pripravlja drug plačilni model, ki odstopa od tega in ki govori, tako kot je sedaj zastavljen, o osnovnih plačah. In še enkrat bi povedala, osnovna plača je seveda povezana z načinom usklajevanja v kolektivnih pogodbah. To ne velja samo za plačo. Glejte, to velja tudi, ta povezava velja lahko tudi za dopust. Vi imate v pogodbi določen dopust v nekem minimalnem trajanju, potem se pa to usklajuje v skladu z vsemi tistimi stvarmi, kiso v neki kolektivni pogodbi, glede na to, da se ti delovna doba zvišuje, glede na to, da neke druge pogoje izpolnjuješ. Tako, da tudi druge pravice so, nekatere, v osnovi, v bistvu določene v pogodbi o zaposlitvi, potem so pa nadgrajene in se spreminjajov skladu s pogoji iz kolektivne pogodbe. Tako, da mislim, da ta sistem čisto normalno zdrži in je pravilen in v bistvu delavec plačo ima določeno v pogodbi o zaposlitvi.
Hvala. Lahko razpravo zaključimo? Lahko. Dobro. Torej smo pri 29. členu. Imamo tri amandmaje. Glasujmo najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 65 prisotnih je za glasovalo 55 poslank in poslancev, 7 je bilo proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 7.]] Amandma je sprejet. Glasujmo o drugem amandmaju. Od 60 prisotnih je za glasovalo 18 poslank in poslancev, 39 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 29. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 56 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 29. člen sprejet. 30. člen. Tu je en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 30. členu. Glasujmo, prosim! Od 59 prisotnih je za glasovalo 54 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem tudi člen sprejet. Torej, gremo naprej, 34. člen. Tu imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 34. členu. Glasujmo, prosim! Od 59 prisotnih je 54 poslank in poslancev glasovalo za amandma, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 34. členu v celoti. Glasujmo! Od 55 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 34. člen sprejet. 35. člen, en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 35. členu. Glasujmo, prosim! Od 60 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, s tem pa tudi besedilo 35. člena Prehajamo na 36. člen. Tudi tu imamo samo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Vizjak. Prosim.
K 36. členu je Socialdemokratska stranka predlagala amandma, ki se nanaša na odgovornost delavca za kršitev. In sicer, da je delavec odgovoren za kršitev, če je vedel ali bi moral vedeti za značaj podatkov. Zdaj nas zelo moti ta termin "ali bi moral vedeti". Zdaj, če je, recimo, to nek poslovodni delavec, ki iz njegovega opisa in kakorkoli izhaja, da bi res nekaj moral vedeti, je potem to jasno. Vendar kaj sicer pomeni, da bi nekdo nekaj moral vedeti, kdo bo to arbitriral, kaj bi kdo moral vedeti, in seveda iz tega tudi vlekel potem odgovornost delavca. In se mi zdi, da je preveč elastična določba, ki nekako omogoča tudi številne zlorabe in discipliniranje delavcev s strani delodajalcev. Zato menimo, da je ta besedna zveza, "ali bi moral vedeti", odveč in jo seveda predlagamo za črtanje v tem 36. členu.
Še kdo želi besedo od poslank in poslancev? [[Nihče.]] Prosim, predstavnica vlade. Gospa Belopavlovič, prosim.
Ta dikcija je v bistvu usklajena z 39. členom zakona o gospodarskih družbah. Ta 39. člen govori o pojmu poslovne skrivnosti, pove, kaj to je, in v drugem odstavku med drugim tudi reče, "družbeniki, delavci, člani organov družbe in druge osebe so odgovorne za kršitev, če so vedeli ali bi morali vedeti za tak značaj podatkov". To se pravi, v bistvu so te stvari popolnoma usklajene in obstaja tudi že določena sodna praksa na tem področju, kdaj se šteje, da bi nekdo moral vedeti za neko poslovno skrivnost.
Hvala. Gospod Barovič, prosim.
Hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke in v svojem bom podprl, seveda, amandma socialdemokratov, ker je jasno, da je pojem "bi moral vedeti" zelo nedoločen oziroma nejasen pojem, ker ni definicije, kaj bi nekdo moral vedeti; če nekdo ve, potem ve, kar mora vedeti - "bi vedeti" pa je pojem popolnoma nejasen, in se strinjam z amandmajem socialdemokratov.
Hvala. Še kdo? Hvala. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 36. členu. Glasujmo, prosim! Od 56 prisotnih je za glasovalo 20 poslank in poslancev, 35 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o 36. členu v celoti. Od 52 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 36. člen sprejet. 37. člen, kjer imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
Naš amandma poskuša urediti situacijo, ko bi bil delavec deloma zaposlen pri enemu delodajalcu in deloma pri drugemu delodajalcu. V tem primeru, seveda, če opravlja enako delo, ni mogoče zahtevati te konkurenčne klavzule. Mislim, da je to povsem logično. Zato naš amandma to popravlja in izboljšuje.
Hvala. Kdo želi še besedo? Gospa Belopavlovič, prosim.
Če gre za normalno opravljanje dela, ki ni konkurenčno med seboj, potem seveda ni potrebno tovrstno soglasje. Ampak možno pa je, da bi delavec nekje delal res samo štiri ure in je nemogoče, da bi delal pri konkurenci druge štiri ure. Gre za dejansko samo takrat, kadar se preprečuje konkurenčna dejavnost nekje drugje, tudi če gre za delo s polovičnim časom pri enem in drugem delodajalcu. Mislim, možnost konkurence je tudi v tem primeru in ni vedno lahko reči, da v tem primeru naj pa prvi delodajaleczapolni delovni čas in tega delavca zaposli. Mogoče te možnosti dejansko ni in ta delavec lahko dela nekaj drugega, samo ne sme pa to konkurenčno prvemu delodajalcu in prvemu delu, ki ga opravlja.
Hvala. Še kdo želi besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih. Najprej glasujemo o prvemu amandmaju k 37. členu. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 16 poslank in poslancev, proti 34. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 34.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujmo! Od 52 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Sedaj glasujemo še o 37. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] 37. člen je s tem sprejet. 39. člen. Tu gre za en amandma dveh predlagateljev. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak.
Hvala lepa. Gre v bistvu za naš amandma, ki ga je nekako podprl tudi odbor, in zato je pač prišlo do tega, da sta dva. Gre pa za eno bistveno zadevo, in sicer gre za spoštovanje konkurenčne klavzule in seveda tudi za denarno nadomestilo, ki izhaja iz spoštovanja konkurenčne klavzule. Poglejte. 39. člen govori o tem nadomestilu za spoštovanje konkurenčne klavzule in pravi, da se lahko delavec in delodajalec o konkurenčni prepovedi dogovorita v pogodbi in seveda je potem lahko, da mora biti tudi tu konkurenčna klavzula. Nikjer pa ne piše, da če ni tega nadomestila, denarnega, da potem, seveda, kaj je s konkurenčno klavzulo. Kajti če bo delodajalec sigurno vztrajati pri tem, da bo vnesel v pogodbo konkurenčno klavzulo, ne bo vnesel pa v pogodbo denarnega nadomestila za spoštovanje konkurenčne klavzule, to se pravi, vnesel bo tisto materijo, ki mu bo nekako po vsebini bližje, tisto, kar mu je pa nekako neljubo, to se pravi, da bi plačal denarno nadomestilo, seveda, pa ne bo. In če je zakonodajalec predvidel to denarno nadomestilo za spoštovanje konkurenčne klavzule, potem predlagamo ta amandma, da če se denarno nadomestilo za spoštovanje konkurenčne klavzule ne določi s pogodbo o zaposlitvi, da konkurenčna klavzula ne velja.
Hvala. Še kdo želi besedo? Prosim, gospa Belopavlovič.
Bi samo želela reči, da to podpiramo.
Hvala. Še kdo želi besedo? Nihče več. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 39. členu. Glasujmo, prosim! Od 53 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujmo še o 39. členu v celoti. Od 52 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] 39. člen je sprejet. 41. člen, en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 41. členu. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujmo še o 41. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] 41. člen je s tem sprejet. Smo pri 45. členu. Tu imamo tri amandmaje. Če bo prvi amandma sprejet, sta amandmaja pod točkama 2 in 3 brezpredmetna. Odpiram razpravo o amandmajih in 45. členu. Kdo želi besedo? Najprej gospod Drobnič in potem gospod Vizjak. Zaenkrat. Prosim lepo.
Načelno bi se lahko z nekaterimi temi navedbami strinjali, vendar se postavi vprašanje, kaj če to ravnanje ni izkazano kot neželeno, je pa zastrašujoče, sovražno ali ponižujoče. Samo v tem kontekstu, ali je tisto potem pa dovoljeno? Če nekdo pač ne ugovarja takšnemu ravnanju, ki ponižuje, bi potem se smatralo, da je to možno in da to ni kaznivo. Namreč smatramo, da kakršnokoli ravnanje, ki žali, ne glede na to, ali je želeno ali neželeno, bi moralo biti pač sankcionirano. Če ste me razumeli.
Hvala. Gospod Vizjak.
Ja, hvala lepa. Poglejte, člen govori o varovanju dostojanstva delavcev pri delu in opredeljuje, da je varovanje dostojanstva vezano zgolj na spol oziroma na ravnanje spolne narave in na drugem spolu temelječem vedenju. Jaz oziroma v Socialdemokratski stranki ocenjujemo, da je dostojanstvo delavca in seveda nekako varovanje vezano na bistveno širšo materijo, na bistveno širšo zadevo. Zato predlagamo, namesto samo te ozke definicije, ki govori o spolnem, bi rekel nekem nadlegovanju ali pa na spolu temelječem vedenju, da to razširimo na vse neželeno ravnanje glede na raso, barvo kože, spol, starost, invalidnost, zakonski stan, družinske obveznosti in nosečnost, versko ali politično prepričanje, nacionalno ali socialno poreklo. Kajti, če se delodajalec ali kdorkoli nekako dela norca iz invalida, to je prav gotovo kršenje dostojanstva oziroma nekako posega v dostojanstvo tega delavca. Prav tako je, če nekdo nosečo žensko kakorkoli šikanira, je to prav gotovo poseg v dostojanstvo. Zato je amandma usmerjen v to, da čim širše pokrijemo to vprašanje dostojanstva in seveda nekega kakršnega koli šikaniranja oziroma postavljanja v manjvreden položaj, po vseh teh kriterijih, ki jih pokriva ta amandma in sem jih prej tudi prebral. Ne pa zgolj na spol in vedenje, ki temelji na spolu. Hvala.
Hvala. Še kdo? Prosim, gospa Belopavlovič.
Jaz moram reči, da naša intencija, ko smo ta člen pisali, je bila seveda vezana na direktivo, ki je izrecno pravzaprav želela varovati dostojanstvo na tem področju neželenega spolnega ravnanja ali pa teh ravnanj spolne narave. To, o čemer je gospod Vizjak govoril, je vezano pravzaprav na Evropsko socialno listino. Dejstvo je, da mi, moram reči, ne nasprotujemo temu amandmaju, res pa je, da smo že podprli, kot vlada, amandma gospoda Jakiča, zaradi tega, ker je bil prej vložen. Tega amandmaja pa takrat, ko smo se o tem pogovarjali, še ni bilo. Tako, da možno je podpreti ta amandma, možno je pa tudi, če bo člen ostal odprt, potem to še enkrat preveriti.
Gospod Vizjak, prosim.
Moram povedati, da se recimo ta amandma in naslednji amandma ne pokrivata in kakorkoli, da bi bil to problem, ker tale širi na druga področja vprašanje varovanja dostojanstvenosti oziroma dostojanstva delavca pri delu. Zato ne vidim nekega prekrivanja z amandmajem, ki ga je vložil gospod Roman Jakič. In menim, da je tudi vprašanje,ali se res tile amandmaji izključujejo oziroma ali so brezpredmetni, kajti menim, da jih je možno seveda tudi oblikovati v celoto. Želim pa poudariti, da je intencija tega amandmaja zgolj v tem, da zagovarja bistveno širše področje varovanja dostojanstva delavca pri delu, in to je osnova. Da se pa da še kaj, bi rekel, dopolniti ali dodati, ali popraviti v skladu z drugim in tretjim amandmajem, pa soglašam.
Sedaj, formalno je stvar takšna, gospod Vizjak, da prvi odstavek se spremeni v celoti in če se prvi odstavek v celoti spremeni, potem je nesmiselno glasovati o drugem in tretjem amandmaju. Je pa res, da so vsebinsko pravzaprav vsi zelo blizu skupaj, tako da to bi si tudi upal reči. Gospa Simšičeva, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, jaz bi vendarle opozorila, da morebiti kljub res dobremu namenu in vsebini, ki je v tem prvem amandmaju, ne gre prezreti dejstva, da je bil pravzaprav 45. člen pisan točno z določenim namenom, in sicer da v slovensko zakonodajo vnese tisto določbo, ki je pravzaprav doslej ni bilo - to je prepoved spolnega nadlegovanja. Kakorkoli bomo sedaj to spreminjali, je seveda odvisna tudi vsebina drugega in tretjega odstavka. Sicer pa je prepovedana sleherna diskriminacija, če se ne motim, že v 6. členu in je delodajalec za to tudi sankcioniran. Če pa bi se že morebiti večina odločala - sama sicer ne bom podprla - za sprejem tega prvega amandmaja, pa so izpuščene pomembne stvari, kot denimo tudi spolna usmerjenost in še kakšen drug element, ki pa so vse zajete v tem 6. členu zakona že uvodoma. Tako, da predlagam, da tega amandmaja ravno zavoljo tega, ker se potem zamegli in izgubi tista temeljna vsebina, da je v slovenskem zakonu o delovnih razmerjih jasno opredeljena prepoved spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, ne podpremo. Hvala lepa.
Replika, gospod Vizjak. Prosim.
Če je to res, kar trdi poslanka združene liste, potem je naslov člena popolnoma napačen. Glede na to, da menim, da je naslov člena pravilen in da je člen premalo, bi rekel, širok, smo predlagali ta amandma. Glede konkretne vsebinske pripombe - to je zajeto, saj govori tudi o vseh prepovedih vedenja, temelječega na spolu, kar tudi neko pokriva to istospolno usmerjenost, ki jo zagovarja gospa Simšičeva. Tako da jaz ocenjujem, da je ta člen po vsebini dobronameren, da želi nekako pokriti tisto, kar je res nedvoumno vezano na varovanje dostojanstva delavca pri delu in zato seveda ne vidim razloga, zakaj ne bi tega amandmaja podprli. Hvala.
Hvala. Še kdo? [[Nihče.]] Potem zaključujem razpravo k 45. členu in amandmajih k temu členu in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 45. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 22 poslank in poslancev, proti 24. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 24.]] Amandma ni sprejet. Smo pri drugem amandmaju. Glasujemo o drugem amandmaju k 45. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 2 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o tretjem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 14 poslank in poslancev, 37 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. In sedaj glasujemo še o 45. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, 7 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je 45. člen sprejet. Smo pri 49. členu, kjer je en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 49. členu. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 49. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 49. člen sprejet. 51. člen, kjer je en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 51. členu. Glasujmo, prosim. Od 59 prisotnih je za glasovalo 58 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 51. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 51. člen sprejet. 52. člen. Kot lahko vidimo iz gradiva, je tu nekaj amandmajev, štirje, in odpiram razpravo o amandmajih ter 52. členu. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Mi svoj amandma - ne vem, če je še v pregledu amandmajev - umikamo. Uradno smo ga umaknili in zdaj po tem prejšnjem [[...]]
Se pravi, amandma pod zaporedno številko 1 je bil umaknjen?
Tako, ja.
Hvala za opozorilo. Torej, pod zaporedno številko 1 ni amandmaja. Potem gospod Vizjak, prosim.
Ja, hvala lepa. Socialdemokratska stranka ne bo podprla nobenega amandmaja k 52. členu oziroma sedaj edinega ostalega, kajti 52. člen je bil ena izmed najbolj izpostavljenih točk in vsebinskih sklopov socialnega dialoga. Glede na to, da v socialdemokratski stranki priznavamo dogovor, ki je bil oblikovan v okviru socialnega dialoga, tudi kljub temu, da se z nekaterimi rešitvami v celoti ne strinjamo, bomo spoštovali ta socialni dialog in seveda zato tudi nekako rezultat tega dialoga in 52. člen kot pač je v skladu z amandmajem vlade, ki je posledica dialoga [[...]]
Hvala.
ne pa nekih soliranj, drugih predlagateljev. Hvala.
Hvala. Gospa Širca, prosim.
Hvala lepa. 52. člen govori o tistih možnostih, ko se lahko sklene pogodba za določen čas. Govori o 13 izjemah, ko je možno zaposlovanje za določen čas. Med temi 13 izjemami pa ni take možnosti, ko bi se lahko sklenilo delovno razmerje za določen čas, če je trajanje tega določenega časa vezano na programske opredelitve. Je ena izjema, ki je vezana na projekt, ki ima pa drugačen značaj kot program. V tem primeru drugi amandma k 52. členu govori, da bilahko delo, ki je vezano na programske opredelitve v kulturno-umetniških ustanovah, lahko bila izjema. Se pravi, bi bilo možno sklepati delovno razmerje za določen čas. Zakaj ta amandma? V umetniških ustanovah je karakter dela v veliko primerih ali v večini vezan, če govorim vsaj o gledaliških, opernih in ostalih zavodih, predvsem ustanovi [[...]]
Oprostite, a lahko prosim, zlasti vaše kolege v sredini, če se nekoliko umirijo. Prosim lepo.
Skratka, pri ustvarjalnih procesih gre za takšne posebnosti, ki terjajo ta določen čas. Gre za zaposlovanje umetnikov, ki zahtevajo v delovnem razmerju sledenje odločitvam običajno programskega direktorja, ki ima mandat za 5 let. Taka praksa je tako rekoč v celoti, ne bom rekla, uzakonjena, ampak uspešno uveljavljena v tujini. Zakaj? Zaradi fleksibilnosti samih delovnih zaposlitev, zaradi tega, da se zmanjša staranje ansamblov, da se prepreči inertnost ustvarjalnih kadrov, ki se potem večkrat zatečejo k temu, da statirajo v določenih ustanovih, in da se poveča tudi strokovna preverjenost in ocenjevanje specifičnih poklicev. Od režiserjev, dramaturgov, igralcev do instrumentalistov, kustosov in tako naprej. Predlog amandmaja ne širi pravice, ne širi možnosti, da bi se tovrstno delo za določen čas uveljavljajo tudi v drugih poklicih. Jaz razumem stisko delodajalcev, kajti vemo, da je bilo za določen čas v prejšnjem letu zaposleno približno 500 delavcev od 650 zaposlenih. Ampak vendarle, v tem primeru, ko se je s tem predlogom zakona umaknila možnost, da bi bile za določen čas lahko pogodbe sklenjene kar vse povprek oziroma delovna razmerja in ko se zoži samo na tisti specifični, nujno potreben sloj ljudi, mislim, da je potrebno ta amandma podpreti. Vlada v svojih argumentacijah pravi, da lahko določeni področni zakoni prinašajo druge rešitve. To nedvomno lahko, vsaj v šolstvu je tako. Ampak trenutno na področju kulturno-umetniškega ustvarjanja takih izjem ni. Če bodo, ne vemo, konec koncev o prihodnosti se v tem trenutku še ne moremo odločati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak.
Jaz bi imel repliko na gospo Širca, kajti vse to, kar je navedla, je pokrito s tem zakonom, v kolikor so pokrita posebna področja. Govorila je o kulturno- umetniškem področju, odločitvi v panožni kolektivni pogodbi opredeliti tudi primere, ki so izključno specifični za tisto področje. To lahko stori in je to pokrito v zadnji alinei. Druge primere določa zakon oziroma kolektivna pogodba. Skratka, ti primeri sopokriti, v kolikor se socialni partnerji za to v konkretni kolektivni pogodbi dogovorijo in takšen primer navedejo kot primer za tiste res upravičene, utemeljene profile in delovna mesta. In to je tu pokrito v tem zakonu. Kajti, če bi to začeli delati na kulturno-umetniškem področju, verjetno bi bilo potrebno marsikaj še na znanosti postoriti in na izobraževanju in ne vem kje še vse. Zato je ta zadnja alinea, da določa en ozek krog izjem, ki so specifična posameznim področjem. In, seveda, o tem se lahko socialni partnerji dogovorijo v kolektivni pogodbi in to tudi stoji in potem je tudi pokrita ta vsebina, o kateri je razpravljala. Menim pa, da ni primerno oziroma da bi bilo preveč tudi nehvaležno urejati samo to področje kulturno-umetniškega v zakonu in seveda vse ostalo prepuščati področnim zakonom oziroma kolektivnim pogodbam. Hvala.
Gospa Črnugelj, prosim.
Jaz vsekakor globoko razumem vse nagibe gospe Širca, da je predlagala tako formulacijo v tem členu. Vendar se pa moramo zavedati, smo take specifike dejansko obdelali v zelo specifičnih zakonih. Recimo, pri obrambi specifike obravnavamo pomorstvo, v kulturi pa [[...]]Gospa Širca se dobro zaveda, da imamo danes ravno razgrnitev zakona o uresničevanju javnega interesa na področju kulture in da bo tudi to področje na ustrezen način razrešeno. Tako, da jaz pač tega amandmaja ne bom podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko razpravo sklenemo? [[Lahko.]] Torej, pri 52. členu imamo amandmaje pod zaporedno število dva, tri in štiri, ker je bil prvi umaknjen. Torej, glasujemo najprej o amandmaju pod zaporedno številko dva. Oprostite, gospod Partljič, prosim. Seveda, obrazložitev glasu.
Upam, da gre za ta amandma gospe Majde. Torej, jaz bom podprl njen amandma, čeprav tudi ugovori, ki sem jih slišal, imajo smisel in sol. Vendar jaz mislim, da ne prejudicira v taki meri zadeve, ki bo potrebna ureditve s posebnim zakonom, čeprav tam ni veliko upanja, ker smo to že nekajkrat začeli. Obenem pa daje ta trenutek neko možnost prožnejši pristop pač v tistih okoljih, recimo v kulturi ali pa v gledališčih, kjer bi se za to umetniške vodje odločili. Mislim, da pomaga postopoma razreševati nek problem, ki bo tako slej ali prej napočil, in ga bom torej podprl.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospa Simšič.
Hvala lepa. No, jaz bom glasovala drugače, glasovala bom proti temu predlogu, ne samo zato, ker je to ena pomembnejših točk pri socialnem dogovarjanju in partnerstvu, ampak iz povsem konkretnega in zelo lahko razumljivega razloga. Poglejte. Večina delovnih razmerij v tej državi se sklepa za določen čas. V zadnjem obdobju je 80 odstotkov delovnih razmerij sklenjeno za določen čas. V kakšni poziciji so ti ljudje, kakšne pravice imajo? Zase pravijo, da so pravzaprav drugorazredni državljani, ker številnih stvari ne morejo uresničevati. Da ne govorim o kreditih in podobnih stvareh. Kajti, ko si zaposlen za določen čas, teh pravic praviloma nimaš. V temeljni zakon o delovnih razmerjih vključevati samo en segment, ki je lahko urejen ali s kolektivno pogodbo ali področnim zakonom, se mi ne zdi smiselno in sprejemljivo. Zato bom glasovala proti temu amandmaju. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo obrazložitev glasu samo? Gospa Širca, potem gospod [[...]]
Kot že rečeno, podpiram ta amandma, ker ni moj amandma, je amandma večine ustvarjalcev v tem prostoru, v prostoru Slovenije, ki se zavzemajo za fleksibilnost, za preverjenost, za pomlajevanje ansamblov in za uresničevanja svojih projektov. Z zaposlovanjem za določen čas se jim lahko njihov program, ne projekt, program, lažje uresniči. Pri tem pa poudarjam tudi to, da zaposlovanje za določen čas v ničemer, v nobenih pravicah in obveznostih in odgovornosti nima manj pravic in je v celoti izenačeno s pravicami zaposlenih za nedoločen čas. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Školč.
Ta amandma bom tudi podprl, predvsem iz razloga, ker se mi zdi, da je to zakon, ki mora to možnost odpreti, drugi zakon, o katerem je bilo govora, da sedaj začenja svojo pot, pa mogoče bolj natančno urediti. Vendar sem imel priložnost, da sem lahko ta drugi zakon tudi prebral, inse mi zdi, da tudi tam, tako kot je narejen, z vso to močno idejo stalnih delovnih razmerij in sindikalizma onemogoča, da bi, recimo, ministrstva za kulturo in uprave, o katerih se sedaj govori v tem zakonu, zares lahko izvedla neke programske projekte. Kaj se namreč zgodi? Ko vi zaposlite mladega igralca ali pa mladega člana ansambla v akademiji, na radiu in tako naprej, mu s tem dejansko zaprete možnosti za vse, bom rekel, skoraj vse večne čase z vidika tega, kar se dogaja na trgu kulture. Trg te delovne sile je kljub vsemu drugačen kot drugje. Vi imate 3.000 svobodnjakov, ki ne morejo priti v neko razmerje za določen čas, po tem novem zakonu za ministrstvo za kulturo pa sploh ne, ker je sindikat tisti, ki daje soglasje k sistemizaciji delovnih mest. Inče hočete nekje izvesti nek program, avtorski, pa me ne narobe razumeti, lahko vzamemo za primer, recimo, Pandurjevo gledališče, lahko vzamemo za primer Poetiko, ki jo ima Mladinski teater, potem je potrebno omogočiti, da pač tisti, ki dobi mandat, poleg teh ljudi, ki so zaposleni za izvedbo programa, sklene tudi neko večletno pogodbo. V interesu namreč je, da se izvede nek program, ne pa da se izvedejo zaposlitve; tu je razlika do teh, ki zagovarjajo stalne zaposlitve. In to bo, žal, še zmeraj minoren del bo se pa vsaj tehnično to dopuščalo. Verjetno se to ne bo zgodilo v knjižnicah, verjetno se to ne bo zgodilo v muzejih, čeravno tam bi se že lahko, za izvedbo določenih projektov, tudi kustosi gostujejo po svetu. Ampak ta rešitev, ki jo predlaga vlada, je preveč zaprta in vzdržuje neko okostenelo stanje na področju kulture.
Obrazložitev glasu ima gospod Vizjak.
Ja, še en argument več, zakaj bom seveda glasoval proti temu amandmaju. Poglejte, prejeli ste, vsi verjetno ali pa vsaj poslanske skupine, dopis sindikatov kulture in seveda tudi združenja dramskih umetnikov Slovenije, ki so odločno proti temu amandmaju. In zato me moti, da tudi gospa Širca govori v imenu vseh ustvarjalcev in ne vem kaj, če je pa tukaj sindikat teh ljudi in seveda združenje dramskih umetnikov proti temu. In menim, da je tudi podlaga za vse to, kar je govorila, že v 46. členu zakona o uveljavljanju javnega interesa na področju kulture. To je več kot argument, da bom glasoval proti. Hvala.
Hvala. Še kdo želi obrazložiti glas? Gospod Kavčič.
Hvala. Amandma bom podprl predvsem iz načelnih razlogov. Ne strinjam se namreč s predpostavko, da omejevanje zaposlovanja za določen čas na splošno pomaga pri zaposlovalni politiki in gospodarskem razvoju. Jaz sem pristaš obratnega stališča. Večanja fleksibilnosti zaposlovanja in odposlovanja. Na splošno velja, če ima podjetnik previsok riziko, da zaposli zaposlene, se bo prej odločil, da jih ne bo zaposlil, da morda ne bo začel z nekim projektom, nekim poslom, ki je tvegan, ki je sezonski. Ta amandma seveda ureja samo en zelo specifičen segment. Menim pa, da bi bilo treba tak način razmišljanja razširiti na celoten zakon o delovnih razmerjih in se izogniti riziku, da preveč zaščitimo, relativno govorim, že zaposlene, na škodo še nezaposlenih. Zato osebno podpiram vsak razmislek v tej smeri, da se nekaj več postori tudi za še nezaposlene člane naše družbe. Zato menim, da ta amandma, kljub temu, da so nanj priletele neke delno utemeljene kritike z naslova sistemskosti, vendarle zasluži, zaradi svoje vsebinske pozitivnosti, podporo.
Hvala. Jaz vas opozarjam, da to ni razprava, ampak samo obrazložitev glasu. In prosim, da smo v teh okvirih. Po vrsti, gospod Brenčič, ja gospa Zalokarjeva, gospod Lavrinc se mi zdi tudi. Prosim, izvolite.
Hvala lepa. Ta amandma ni konceptualno niti sistemske narave, glede na namen 52. člena. Prva alinea in zadnja alinea tega člena povesta vse in razrešujeta vse to, kar bi predlagatelji tega amandmaja radi eksplicitno vgradili samo za nek poklic, za neko področje. Takih primerov imamo nešteto in zato tega amandmaja ne bom podprl. Hvala.
Gospa Zalokar.
Hvala lepa. Jaz bom amandma podprla in bi želela obrazložiti svoj glas. V zvezi s tem bi ponovila misel, ki sem jo že ob predstavitvi zakona rekla, da je ta zakon v tistem delu, kjer se mi zdi slab, predvsem zakon, ki ščiti že zaposlene in ki ne odpira prostora vsem ostalim, ki se pojavljajo na trgu delovne sile. In to, kar je gospod Vizjak navajal, bi me lahko vprašal že prej in bi vedela, da so tak dopis možni sproducirati tako društvo dramskih umetnikov kot sindikat, kajti to je interes zaposlenih. Ščitenje njihovih pravic, strah pred konkurenco, ki bi na ta način prišla v te kolektive. In kdor pač spremlja dejavnost tovrstnih ansamblov, bi v znaku kvalitete absolutno moral podpreti ta amandma.
Hvala. Ampak, v obrazložitvi glasu se ne replicira. To velja ne samo za gospo Zalokarjevo, to velja več ali manj za polovico teh obrazložitev do zdaj. Dajmo se tega držati prosim, kar v poslovniku piše. Ni nobene polemike z nikomer in nobene replike z nikomer. Še kdo želi obrazložiti glas? Gospod Lavrinc.
Amandma bom podprl. Tudi zaradi tega, ker berem potem 53. člen, kjer je natančno opredeljeno, za koliko časa se sme takšno delovno razmerje skleniti. To je eno. Drug razlog pa je v tem, da mislim, da je sklepanje oziroma narava dela, to, kar je bilo v razpravi poudarjeno v teh kulturno-umetniških ustanovah drugačna kot tisto, kar je nekaj splošnega. Mislim, da jim je treba tudi s tem dati možnost, da se ta zadeva odpre. Če pa bi bilo recimo, ker gre za drugo branje, še kaj za pobrusiti, imamo pa seveda potem še tretje branje.
Obrazložitev glasu, gospod Juri.
Hvala. Jaz amandmaja ne bom podprl, ker domnevam, da odstopa od dogovora, ki je bil tu dosežen s socialnimi partnerji.
Hvala. Ali lahko zaključimo z obrazložitvami glasov? [[Lahko.]] Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 52. členu. Glasujmo, prosim. Od 64 prisotnih je za glasovalo 31 poslank in poslancev, 29 je bilo proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma pod zaporedno številko 3. Glasujmo prosim! Malo potrpljenja. Nekaj se je [[...]]Malo potrpljenja. Zdaj pa bo. Prosim glasovanje. Glasujmo, prosim, o tretjem. Od 52 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev. 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma pod zaporedno številko 4. Glasujmo, prosim. Od 62 prisotnih je za glasovalo 60 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o 52. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 64 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] 52. člen je sprejet. 53. člen. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 53. členu. Glasujmo, prosim. Od 62 prisotnih je za glasovalo 22 poslank in poslancev, 33 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 33.]] Torej, amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 53. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 53. člen sprejet. 56. člen. Tu sta dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih, in sicer o amandmaju pod zaporedno število ena najprej. Glasujmo, prosim. Od 63 prisotnih je za glasovalo 59, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju k 56. členu. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, nihče bi bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 56. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 56. člen sprejet. Prehajamo na 60. člen. En amandma je tu. Odpiram razpravo. Gospod Drobnič, prosim.
V primeru, če bi šel delavec začasno delati k drugemu delodajalcu, bi bil v bistveno slabšem položaju, saj bi dobil samo 70% minimalne plače. To je, mislim, z vidika osnovnega sklenjenega delovnega razmerja neustrezno in te pravice se ne bi smele zmanjšati.
Hvala. Še kdo? Gospa Belopavlovič, prosim.
Glejte, ne gre za primer, da bi delavec šel delati k drugemu delodajalcu, gre v bistvu za primer, da ta delavec, ki ga delodajalec posreduje k nekemu uporabniku, je v bistvu v nekem določenem obdobju na čakanju, nima dela. Za to, da nima dela, njegov delodajalec ni kriv, ker je lahko uporabnik prekinil pogodbo z delodajalcem. To se pravi, tu gre za neko posebno trostransko razmerje. In če želimo mi ta vidik nekako spodbujati, potem moramo omogočiti to delo tako, da bo ta delodajalec to posredovanje, to svojo dejavnost lahko opravljal, v drugem primeru jo bo zelo težko. Gre pa za to, da delavec v tem trenutku, ko prejema nadomestilo v višini, kot smo jo zapisali, ne dela, je doma, in njegov delodajalec za to ni kriv, ker je, na primer, uporabnik prekinil neko konkretno pogodbo. 134. člen, na katerega se pa sklicujete, pa seveda govori o rednih nadomestilih v drugih primerih. Skratka, tu gre za neko določeno specifiko. Zato mislimo, da je prav, da je ta specifika urejena na tak način, kot smo jo uredili oziroma predlagali.
Hvala. Še kdo? Ni več razprave. Če ni več razprave, jo zaključujem. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 60. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 14 poslank in poslancev, 41 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o 60. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 60. člen sprejet. Smo pri novem 62.a členu, kjer imamo tudi dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih k novemu 62.a členu. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, s tem pa tudi 62.a člen. Prehajamo na 66. člen. En amandma je tukaj. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 66. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih, je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. In glasujmo še o 66. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih, je za glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] 66. člen je sprejet. 69. člen. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 69. členu. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih, je za glasovalo 52 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujmo še o 69. členu v celoti. Glasujmo. Od 56 prisotnih, je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] 69. člen je s tem sprejet. 72. člen. Tu sta dva amandmaja. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak.
Ja, hvala lepa. V socialdemokratski stranki smo, seveda, predlagali amandma, da se upošteva delovna doba. Gre namreč za člen, ki govori o tem, če se zaradi pravnega prenosa spremeni delodajalec in delavci pač ostanejo na delu pri drugem delodajalcu, ampak za drugega gre zgolj v tem smislu, ker se pač ta delodajalec pravno preformira. Bodisi, da se razdeli, bodisi da se združi. In namen amandmaja socialdemokratske stranke je, da se tudi vse pravice, ki jih ima delavec in izhajajo iz kolektivnih pogodb, na podlagi delovne dobe priznajo, kot da do spremembe ni prišlo. Tu predvsem mislim na jubilejne nagrade, ki jih ne zajema materija, ki jo predlaga vlada, po kolektivni pogodbi se pa šteje, da je delavec upravičen do jubilejne nagrade za delovno dobo pri zadnjem delodajalcu. In naš amandma je usmerjen v to, da se za zadnjega delodajalca šteje tudi to, če bi prišlo do spremembe, to se pravi, do pravnega prometa delodajalca, in da se še zmeraj šteje potem ta delovna doba, to se pravi pri spremenjenem kot delovna doba pri prejšnjem in s tem seveda tudi dobi delavec pravico do jubilejne nagrade, kajti po predlaganem tekstu, ki je sedaj, bi tak pravni prenos štel, da gre pri novem delodajalcu za novo delovno dobo in seveda tudi za nepravico do jubilejne nagrade. Prav to jubilejno nagrado smo imeli v mislih, ko smo dodali v stavek tole "in pravic, ki izhajajo iz kolektivne pogodbe". Hvala.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo? Prosim, gospa Belopavlovič.
Gre za v bistvu drugi amandma. Prvi amandma v pregledu podpiramo. Glede tega drugega amandmaja pa mislim, da gre mogoče za en del nerazumevanja. Ta primer, ko bi prišlo do jubilejne nagrade oziroma do teh pravic, pravzaprav ne sodi v okvir tretjega odstavka. Tretji odstavek govori samo o tem, kaj se zgodi, če se delavec ne strinja s tem prehodom in torej gre za odpoved. In v primeru odpovedi, sta dve pravici vezani na minulo delo, bi rekla, oziroma na delovno dobo. To sta pravica do odpovednega roka in pravica do odpravnine. In ti dve zagotavljamo. Drugih pravic v bistvu v kolektivnih pogodbah v tem primeru odpovedi ni. Če gre pa za jubilejne nagrade oziroma za druge pravice, je pa to absolvirano v prvih dveh odstavkih. Tako, da mislim, da gre za nesporazum. V bistvu to, kar ste želeli, je zagotovljeno. Ampak, v tretji odstavek ta dodatek ne sodi. V bistvu, tu gre za dve pravici, ki pa sta notri. Drugih pravic v kolektivni pogodbi v zvezi z odpovedjo, pa ni.
Hvala. Gospod Vizjak.
Mogoče je res nespretno postavljen ta amandma v ta stavek. Vendar pa se nikakor ne morem strinjati z navedbo državne sekretarke, da je to že zajeto nekje drugje. Jaz bi jo prosil, da mi točno pove, kje, to se pravi, da ta pravni prenos oziroma sprememba delodajalca pomeni, da so ohranjene pravice, kot da do spremembe ne bi prišlo. Jaz pač tega tukaj ne najdem. Lahko pa, da sem prepovršno to prebral, in bi jo prosil za pojasnilo.
Ali lahko prosimo za odgovor?
Poglejte, prvi odstavek v drugem delu govori o tem: "Preidejo pogodbene in druge pravice in obveznosti z delovnih razmerij, ki so jih imeli delavci na dan prenosa pri delodajalcu prenosniku na delodajalca prevzemnika." To se pravi vse, tudi te.
Gospod Vizjak.
Mi pa govorimo izključno o tem, da se delovna doba pri delodajalcu prenosniku šteje, kot da je bila opravljena pri delodajalcu prevzemniku in seveda na to delovno dobo vezane pravice, ki izhajajo iz kolektivnih pogodb. Zdi se mi, da to ni jasno s tega prvega odstavka, kajti govorimo izključno o delovni dobi, ki je opravljena. Ne pa o pravicah, ki izhajajo iz kolektivne pogodbe. To je pa normalno. Kajti, če ima nekdo pogodbo o zaposlitvi in se spremeni samo zgolj naziv firme, je normalno, da ostanejo vse ostale pravice. Govorim o tej delovni dobi in to iz tega ne izhaja. In zato menim, da bi verjetno lahko stal tudi ta stavek, ki sem ga povedal, drugje v tem členu. Ni pa nič napačno, da stoji tam, kjer pač stoji. Hvala.
Hvala. Še kdo? Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih k 72. členu. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 24 poslank in poslancev, 30 je bilo proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 30.]] Amandma ni sprejet. Glasujmo o 72. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Spoštovane gospe in gospodje. Sedaj prehajamo na naslednji sklop amandmajev. Gre za gradivo, ki je bilo danes razdeljeno na mize, z datumom 29.1.2002. Zraven tega imamo tudi, od poslanske skupine Nove Slovenije, popravek amandmaja k 73. členu. Tako, da bomo imeli pravo gradivo pred seboj, na to želim opozoriti. Smo pri 73. členu. Tu sta dva amandmaja in kot rečeno, popravek amandmaja k 73. členu, amandmaja, ki je pod zaporedno številko ena - to je amandma Nove Slovenije. To imate na posebnem listu papirja, tako da tisto besedilo, ki je v skupnem pregledu amandmajev, nadomestimo s tem, ki je tu. Odpiram razpravo o amandmajih k 73. členu. Gospod Drobnič, prosim.
Ne glede na to, da je strokovna služba napisala, da je ta naš amandma brezpredmeten, menimo, da ni tak. Namreč svet delavcev lahko obstaja in ta popravek, ki smo ga vložili, seveda popravlja besedilo, jasnost besedila, in je še kako aktualen. Namreč svet delavcev po zakonu o soupravljanju delavcev lahko obstaja. Hvala.
Če dovolite popravek, gospod Drobnič. Strokovna služba ne trdi, da je amandma brezpredmeten. Samo, če bo ta amandma sprejet, je vsebinsko povezan z mnogimi amandmaji, ki so tu navedeni, če pa ne bo, potem pa te povezave ne pridejo v poštev. Tako je tudi zapisano. Hvala za razumevanje. Torej, še kdo želi besedo? Gospod Vizjak.
Hvala lepa. Jaz bi obrazložil amandma socialdemokratske stranke k prvemu odstavku, in sicer gre za to, da delodajalec prenosnik in delodajalec prevzemnik, morata skleniti pred prenosom pisni dogovor o prenosu in opredeliti, seveda, v tem pisnem prenosu vse te vsebine, ki jih je določa že73. člen. Kajti po dosedanji uveljavitvi je procedura takšna, da delodajalec prenosnik in delodajalec prevzemnik skleneta pisni dogovor in na podlagi tega pisnega dogovora izhaja tudi potem sklenitev novih pogodb pri delodajalcu prevzemniku in seveda tudiiz tega pisnega dogovora izhajajo pravice in vse druge posledice prenosa, kar je tudi tu navedeno. Vendar nikjer iz tega člena ne izhaja, da gre za pisni dogovor in zaradi nedvoumnosti, jasnosti in seveda tudi nekega potencialnega zmanjšanja možnih kršitev predlagamo, da se o tem sklene pisni dogovor in da je pisni dogovor tisti, ki je debata tudi na sindikatu, in seveda da tudi iz tega pisnega dogovora sledijo nadaljnji postopki oziroma sklenitve pogodb pri delodajalcu prevzemniku.
Hvala. Še kdo? Prosim, gospa Belopavlovič.
Torej, mi obema amandmajema nasprotujemo. Prvemu, v bistvu, zaradi vsega tistega, kar je bilo danes že povedano in že zadnjič v razpravi o razmejitvi pristojnosti med sindikati in sveti delavcev. Glede amandmaja, ki ga je pa gospod Vizjak pravkar predstavil, pa moram reči, da 73. člen ureja neko drugo vprašanje - ureja obveščanje delavcev, in sicer tako s strani prenosnika kot s strani prevzemnika, kaj se pač dogaja oziroma da bo do prenosa prišlo, kdaj bo prišlo in kakšni so razlogi. Ta dogovor, za katerega predlagate, da se pisno vnese v ta člen, bi bil pa dogovor med prenosnikom in prevzemnikom, skratka, med tema dvema strankama, ki pa mora biti tako in tako narejen, in gre običajno za nek pravni posel, zaradi tega, ker običajno bo prišlo do tega prevzema, prenosa ali spremembe zato, ker je posredi kakšna kupoprodajna pogodba ali karkoli drugega. Te stvari se morajo urediti in se bodo pisno uredile. 73. člen pa govori samo o tem, kar morata ena in druga stran, v bistvu bivši delodajalec, bom rekla, in novi sporočiti delavcem. Če pa rečemo, da morata onadva skleniti dogovor med seboj, pa to ne sodi v ta člen. Dejstvo pa je, da bosta onadva nek dogovor zagotovo sklenila, zaradi tega, ker ga morata, saj ne moreš delati prenosov v pravnem prometu kar tako.
Gospod Vizjak, nato gospod Brenčič.
Poglejte, sicer je res, da bosta delodajalec prenosnik in delodajalec prevzemnik sklenila pravni posel, ki bo govoril o poslovnih razmerjih med njima, kako, zakaj pride do tega. Prepričan pa sem, da ni v interesu ne delavcev ne sindikatov, da ne spregovorijo oziroma da ni jasne obligacije, da mora tak dogovor vsebovati tudi, na primer, načelo o pravnih ekonomskih in socialnih posledicah prenosa za delavce, kar je obvezna alinea po 73. členu. Zato je namen tega amandmaja, da se o teh vsebinah, se pravi, o datumu prenosa in drugih razlogih za prenos, o vseh teh posledicah prenosa in ukrepih za delavce dogovori pisno, kajti iz tega izhaja tudi neka transparentna povezava glede na prihajajoče oziroma nove pravice delavca pri prevzemniku. Skratka, nikjer iz 72. in 73. člena ni razvidno, da morata delodajalca, prevzemnik in prenosnik, kar se tiče delavcev, govorim, to opredeliti v pogodbi. Seveda bosta opredelila pravila pravnega posla in tako naprej in vse te ekonomske zadeve prenosa, ne bosta pa se dogovorila o delavcih, verjetno, in to tudi sami veste iz prakse, da ne govori taka pogodba nič o delavcih in da je potrebno skleniti dodaten in drug pisni dogovor, ki govori še posebej o delavcih. Zato je ta amandma predlagan in stoji tam, kjer pač stoji, ker se nanaša na te obvezne sestavine in vsebine, ki so v 73. členu že opredeljene. In če se vlada z vsebino - in tak dogovor mora v tem dogovoru tudi ta vsebina biti - strinja, potem ne vidim razloga, zakaj temu amandmaju nasprotuje.
Hvala. Gospod Brenčič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. K temu bi dejal samo to, da v 73. členu in naprej, v 83., 84., 96. in tako naprej, ne govorimo več o splošnih ali drugačnih aktih delodajalca oziroma pogodbenih strank. Vendar trdim eno, gospa državna sekretarka. Osnovni predlog zakona v prvem branju je vključeval tudi svete delavcev, predvsem iz naslova, da v tem primeru, kot govorijo ti členi, se bo v organizacijah, kjer sindikata ni, urejalo razmerje ali odnos z enostranskim aktom delodajalca, kar pa, menim, da ni dobro in najbrž na neposredno škodo delavca. Zato ne tehčlenov povezovati z osnovnim kontekstom, do katerega se je predlagatelj opredelil, da se strese, če sliši za termin svet delavcev in delavski zaupnik. Če smo na 7. in 8. člen navezovali temelje v zakonu o soupravljanju delavcev, da je uvajanje drugačnega delavskega predstavništva kot zgolj sindikalnega v zakon, nesprejemljivo, potem ti členi ne govorijo v kolizijo z zakonom o soupravljanju delavcev. In zato bi vse te člene, tako kot je zaostril koncept zakona v prvem branju, lahko uvrstili tudi svet delavcev in delavskega zaupnika, ampak jaz sem pač v tem boju odnehal, ker je trenutno razumevanje o vzpostavljanju delovnih razmerij med pristnim partnerskim odnosom delavca in delodajalca pri nas v taki fazi, da to še ni sprejemljivo. Bo pa, zelo kmalu. Hvala.
Hvala lepa. Lahko prosim, če se, če upoštevate, da pravzaprav poteka razprava o amandmajih k zakonu o delovnih razmerjih. Prosim, gospa državna sekretarka.
No, jaz sem se oglasila, ker nisem želela prej še enkrat ponavljati te razprave, zato, ker je bilo rečeno v opombah, da so te stvari povezane potem tudi z ostalimi členi naprej. Kar se pa tiče direktno tega 73. člena, moram pa še nekaj povedati, da tu pa ni nobene skrbi, da v kolikor svet delavcevobstoja, da ne bi imel določene vloge na tem področju. Namreč, ko gre za statusne spremembe, že sam zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju zahteva skupno posvetovanje. Če pogledate 92. člen, oziroma 93., govori, da za statusna vprašanja družbe, to pa seveda je vse to, o čemer govorimo v 73. členu, je potrebno skupno posvetovanje. Ravno tako za kadrovska vprašanja družbe, kar določa 94. člen. Tako, da del tega je v zakonu o sodelovanju delavcev pri upravljanju pokrit.
Hvala. Gospod Drobnič, replika in potem še ena replika, gospod Brenčič.
Repliciral bi rad temu komentarju predstavnice vlade. Ta zakon se pozneje sprejema, to pomeni, da bojo te določbe, ki jih bomo zdaj sprejeli, prekrile, praktično, zakon, ki določa to tvarino, vendar je starejšega datuma, kar bo v koliziji.
Hvala. Gospod Brenčič.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, res je, da to predvideva že zakon o soupravljanju podjetij, ampak ne predvideva in ne včlenjuje zakon o soupravljanju podjetja v naslov sveta delavcev, pogovor ali obveščanja delavcev v tem primeru, kot ga obravnava 73. člen, v naslovu delovnega razmerja ali pravic iz delovnega razmerja. Zato bi pa bilo smiselno, da tudi v tem členu nosimo svete delavcev in delavskega zaupnika. Kot enako naprej pri odpovedih iz razno raznih vzrokov pri 83. in 84. členu in tako naprej. To je zakon, ki mora biti pisan za čim večjo priznavanje pravic ljudem, ki se jih tiče. To se pravi delavcev. Neodvisno ali so to člani ali niso člani sindikatov. In to so pravice, ki izhajajo iz tega zakona in vem, zakaj mi ne bi dali nekega akterja v ta zakon, ki lahko te pravice tudi v korist slehernega delavca brani in zagovarja, kadar nimamo sindikatov v organizaciji. Hvala.
Hvala. Kdo še želi besedo prosim? [[Glas iz ozadja.]] Samo trenutek. Posvet je bil potreben zaradi pravnih vprašanj. V tej zvezi bi želel vprašati predlagatelja amandmaja k 73. členu, torej prvega amandmaja, ali želi, da se v primeru, ko bi bil ta amandma sprejet ali ne sprejet, glede na to, da gre za vsebinske povezave k številnim členom, preide potem na te člene in seveda tudi glasuje o teh členih. Kljub temu, da ne bi bil sprejet namreč. To ne bi bilo nujno. Torej, moj predlog bi bil: če je amandma sprejet, potem so to povezave in gremo na te člene. [[Glas iz ozadja.]] Seveda ne. Če pa ne bi bil sprejet, jih pa ne moremo razglasiti za brezpredmetne. Gospod Brenčič, prosim.
Hvala lepa. Jaz ne bi rad ugovarjal strokovni službi, ampak pravno sistemsko gledano 73. člen obravnava situacijo, ko je sprememba delodajalca. Je povsem druga vsebina kot 83. člen, ko obravnava odpoved delavca. In ne vem, zakaj bi bila ta dva povezana, glede na to, da smo v ta člen, recimo, dali možnost svetom delavcem, ko je pač druga materija, s povsem drugo materijo, ko pa tudi želimo, da sveti delavcev dobijo. Mislim, da so ti členi nepovezani. Ni treba iti v nadalje na glasovanje na druge člene. Hvala.
Hvala lepa, gospod Brenčič. Jaz bi samo želel s strani predlagatelja nekako soglasje, da črtamo zadnjo vrstico. Če ta amandma ni sprejet, so navedeni amandmaji brezpredmetni, da to črtamo. Samo za to gre, da bo čista situacija, da ne bo nobene zmede. Jaz se z vami v celoti strinjam, gospod Brenčič. To je točno.
Seveda, ta dikcija velja. Res pa je, da to ni sestavni del našega amandmaja.
Se strinjam.
Mislim, da ni povezano, je sicer smiselno, ni pa neposredno povezano, vzročne zveze ni, da bi morali zato, če bi bil en člen sprejet, zaradi uskladitvenih določb prilagoditi vse člene. To res ne velja. Po vsebinski strani so pa povezani. Lahko je to tehnika sprejemanja, če seveda državni zbor sprejme. Vendar pa ni nobenega neposrednega razloga, da bi to počeli.
Hvala lepa. Mislim, da je prav, da smo to razjasnili, da ne bi potem prihajalo do dvomov. Ali želi še kdo razpravljati? Ali lahko zaključimo razpravo o teh amandmajih? Hvala. Zaključujem razpravo o amandmajih k 73. členu in prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno število ena. Glasujmo, prosim. Od 61 prisotnih je za glasovalo 17, proti je bilo 40 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko dva. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 18, proti je bilo 38 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o 73. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, 6 je bilo proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 6.]] 73. člen je sprejet. 75. člen, imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
V poslanski skupini Nove Slovenije in tudi sam se sprašujem, kakšen smisel imajo ostale določbe treh dni, da čaka delovna knjižica pri delodajalcu, namesto da bi šla takoj k delavcu, kajti to je njegova delovna knjižica. To tudi seveda otežuje nadaljnje iskanje zaposlitve, da ima brez prekinitve dela. Lahko ustavimo takoj, delodajalec je ne potrebuje nič. Hvala.
Hvala. Še kdo? Nihče več ne želi besede, torej zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 75. členu. Glasujmo. Od 57 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Potem imamo še drugi amandma k 75. členu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 21, proti 30 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o 75. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 75. člen sprejet. 76. člen, kjer imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 76. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 54 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 76. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 76. člen sprejet. 77. člen, kjer imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 77. členu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Še glasovanje o 77. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 77. člen sprejet. 80. člen, h kateremu je vložen en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 80. členu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 80. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 80. člen sprejet. 82. člen in en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, prosim.
Rad bi opozoril na dikcijo razloga nesposobnosti, ki se dodaja v 82. člen. Zanima me, kako se bo ta dikcija potem tudi prenašala morda na individualne sklepe oziroma papirje o odpovedi. Konvencija mednarodne organizacije za delo namreč pravi, da se v teh dokumentih ne pojavljajo dikcije kot, da je bil delavec odpuščen, ker je kradel, ker je bil nesposoben, ne nezmožen za delo v smislu zdravstvenih razlogov, ampak da je pač na tak način opravljal. Bolj opozorilo, razmišljanje, da se ne bi potem znašli na kakšni zatožni klopi. Hvala.
Hvala lepa. Ali še kdo želi besedo? Potem prosim za odgovor.
Gre za povezavo s 87. členom in z odpovednimi razlogi. Mi smo v bistvu nadomestili razlog, osebni razlog z razlogom nesposobnosti, ki ga potem v amandmaju k 87. členu dokaj natančno razdeljujemo, kdaj oziroma za kaj se šteje. Ta amandma v tem 82. členu je izrecno povezan pravzaprav z nadaljnjimi spremembami.
Hvala lepa, gospa Belopavlovič. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Potem zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 82. členu. Glasujmo prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 82. členu v celoti. Glasujmo! Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 82. člen sprejet. 83. člen. Tu imamo dva amandmaja. Če bo prvi sprejet, potem je drugi brezpredmeten. Opomba pri drugem amandmaju je odveč, jo lahko prečrtamo. Odpiram razpravo o amandmajih in seveda o 83. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih k 83. členu. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 6 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem je drugi amandma brezpredmeten. Ko smo amandma sprejeli, smo sprejeli tudi novo besedilo člena. 84. člen. Tu imamo dva amandmaja. Opomba ne velja na koncu pri drugem amandmaju. Torej imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 84. členu. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 11 poslank in poslancev, proti je bilo 36. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 36.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 84. členu. Glasujmo, prosim! Od 55 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 84. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 48 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, nihče ni bil proti [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] 84. člen je sprejet. 86. člen imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje amandma k 86. členu. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 86. členu v celoti. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] 86. člen je s tem sprejet. 87. člen. Tu so trije amandmaji. Če bo prvi sprejet, potem sta amandmaja pod točko 2 in 3 brezpredmetna. Odpiram razpravo o amandmajih in k 87. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje prvi amandma k 87. členu. Glasujmo, prosim! Od 58 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Amandma je sprejet. Amandmaja 2 in 3 sta brezpredmetna. S tem pa je seveda sprejet tudi 87. člen. Smo pri 88. členu, kjer je en amandma. Kdo želi besedo? Gospod Vizjak, prosim.
/Ni razumljivo, ni vključen./
Se lahko priključite, prosim.
V imenu Socialdemokratske stranke menimo oziroma obrazlagam, da je med neutemeljene odpovedne razloge potrebno šteti tudi udeležbo v stavki, organizirani v skladu z zakonom in stavkovnimi pravili. Mislim, da je to tista elementarna pravica delavcev, da se udeležijo stavke, seveda, če je ta organizirana v skladu s pravili in zakonom, in da to vsekakor mora biti tisti temeljni razlog, da ta razlog ni oziroma da se šteje kot neutemeljen odpovedni razlog. Zato smo seveda ta amandma predlagali. Hvala.
Hvala. Še kdo? Gospa Belopavlovič.
Nedvomno, da to ne more biti razlog. Dejstvo pa je, da imamo mi to situacijo pokrito. Jaz vas bi opozorila na 13. člen zakona o stavki, kjer je izrecno povedano: Organiziranje stavke oziroma udeležba v njej pod pogoji, določenimi z zakonom, ne pomeni kršitve delovne obveznosti, ne sme biti podlaga za začetek postopka za ugotavljanje disciplinske in materialne odgovornosti delavca in ne sme imeti za posledice prenehanje delovnega razmerja delavca. Skratka, zadeva je pokrita že v veljavni zakonodaji.
Hvala. Gospod Vizjak.
Prav gotovo je tudi v drugih zakonih napisano, da članstvo v sindikatu ne more biti oziroma da je neutemeljen razlog, pa je tukaj še enkrat napisano. To je sistemski zakon, ki ureja delovna razmerja, zato mislim, da morajo tukaj stati tisti razlogi, neutemeljeni razlogi. Poglejte, ravno to zapletanje tega našega pravnega reda povzroči tudi številne težave pri njegovem izvajanju. Poglejte. Ta zakon, še enkrat poudarjam, bodo brali številni ljudje, ki ne bodo brali vseh drugih področnih predpisov, še posebej pa ne tistega, ki govori o stavki. Če tukaj niso tisti temelji in tiste osnovne ideje in poante zapisane, menim, da je slabo. Zato še enkrat poudarjam, da je prav gotovo lahko ta razlog povedati tudi za vse ostale alinee, ki so kot neutemeljeni odpovedni razlogi tu navedeni. Še enkrat poudarjam, gre za elementarno zadevo, ki je jasna kot beli dan, in bi jo bilo prav tu zapisati. Hvala.
Hvala. Še kdo od poslank in poslancev? Gospa Belopavlovič.
Mogoče bi še nekaj opozorila. To, kar je v 88. členu zapisano, je izrecno zapisano oziroma je podlaga za to v konvenciji 158 mednarodne organizacije dela. Dejstvo je to, da ne more biti utemeljen razlog članstvo sindikatov ali pa sindikalna dejavnost, pravzaprav nikjer drugje ni zapisano. Torej je prav, da je zapisano na tem mestu. Za stavko to ne velja, ker imamo pokrito, za sindikalno dejavnost kot tako pa res ne, in je to samo tu.
Hvala. Lahko zaključimo razpravo o tem členu in amandmaju? [[Da.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 88. členu. Glasujmo, prosim! Od 60 prisotnih je za glasovalo 32 poslank in poslancev, 26 je bil proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 88. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je 88. člen sprejet. 89. člen, kjer sta dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo, prosim? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Od 58 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o 89. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 59 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 89. člen sprejet. 91. člen, kjer imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 91. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet; člen se v celoti spremeni. Prehajamo na 93. člen, kjer sta dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju. Glasujmo. Od 53 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 5 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Od 52 prisotnih je za glasovalo 18 poslank in poslancev, 28 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo še o 93. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Člen je sprejet. 96. člen. Tu imamo tri amandmaje z opombami. Opomba na koncu pod 3 lahko prečrtamo, je odveč. Opomba pri amandmaju 2 pa seveda drži. Če bo sprejet, bo amandma pod 3 brezpredmeten. Odpiram razpravo o amandmajih k 96. členu. Kdo želi besedo? Prosim, gospod Brenčič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Najbrž se še zadnjič oglašam na to temo. Kot je kolega Vizjak malo prej povedal, mi obravnavamo sistemski zakon in zelo dobro je, da bi to upoštevali tudi pri tistih členih, ki morda posamezni, glede na vsebino člena, meni nekoliko drugače kot njegov kolega. Osnovni člen govori seveda tako kot govori tudi po predlogu amandmaja, obveznost obveščanja in posvetovanja delodajalca z delavci takrat, ko se predvideva prenehanje potreb po delavcu. Osnovni člen je seveda govoril predvsem v tem tekstu, kot govori tudi amandma vlade, s tem da je povedal v zadnjem stavku tudi to. Če tega ni, pa svet delavcev ali delavskega zaupnika, pa tega je seveda sindikat, kadar v eni organizaciji ni sindikata, so v tem primeru, kot je vlada posegla z amandmajem, delavci postavljeni v krepko neenakost pred zakonom. To je protiustavna kategorija. V primeru, ko je nek "zlizan" sindikat, če temu v narekovaju rečem, v neki organizaciji, ima pravico biti delavec obveščen o tem, da mu preneha delovno razmerje in tako naprej, ko ga pa ni, pa te pravice nima. Jaz se pač s tem soočim kot z dejstvom. Ampak eno bom povedal, čista štitucionalizacija nekih sindikalnih central, ki imajo več ali manj vsaka svojega političnega botra in deluje krovno, kot jih zakon vzpostavlja, status vodi k temu, da bodo nekateri delavci praktično še veliko manj zaščiteni v svojih pravicah iz delovnega razmerja, kot so že sedaj. Jaz sem s tem končal in končam z željo, da bi v tiste nekatere evidentno sprejemljive člene pa le vključili tudi pristojnosti ali pravice, da v korist enega delavca, ki nima drugačne zaščite, le vključimo tudi zagovorništvo v naslovu sveta delavcev oziroma njegovega zaupnika. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drobnič.
Hvala za besedo. Gre za možnost ali nemožnost načela subsidiarnosti, da če ni sindikata, pa lahko vstopi svet delavcev. Seveda lahko vstopi svet delavcev, vendar nima kaj početi, ker delodajalec ga ni dolžan obvestiti, ga ni dolžan. On lahko tam razpravlja o marsičem, ampak s tako določbo ga ni dolžno obvestiti in pomeni izključevanje. V primeru seveda, če se sindikat ne bo zavzemal. Imamo pa razne izkušnje v tem našem slovenskem društvu, kako se to počne. Kdaj priletijo s sindikalne centrale in kdaj ne priletijo. In da bi to stvar pustili na ta način, se mi zdi lahkomiselno. To je vendarle sistemski zakon. Vidim iz vseh dosedanjih razprav, da pač Slovenija še ni zrela za te stvari. Bomo nekaj časa še malo tavali, pa, žali bog, pride tudi ta čas. Hvala.
Hvala. Kdo želi še besedo? Gospa Belopavlovič, prosim.
Jaz bi še enkrat opozorila na člene, ki smo jih prej sicer že citirali. Gre za določene obveznosti sveta delavca, ki jim gredo oziroma pristojnosti, ki jim gredo po zakonu o sodelovanju, upravljanju. Z vidika upravljanja se svet delavcev vključi in se bo vključil že po sami dikciji oziroma po samih pristojnostih, ki jih ima iz tega zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, iz 93. člena, iz 89. člena in v takih primerih, kot jih pravzapravpokrivamo tu, se bo vključil, in celo vključil z najvišjo obliko participiranja, to se pravi s soodločanjem, če se ne bo delodajalec z njim v tem primeru, če mu ne bo dal možnosti odločanja skupnega posvetovanja, lahko celo veto sprejme na odločitve delodajalca. To se pravi, če svet je, v teh primerih bo reagiral v skladu z zakonom o sodelovanju delavcev pri upravljanju. V teh okvirih so stvari pokrite in so razmejene. Jaz bi še nekaj rekla. Gospod Drobnič je prej opozoril, da gre zdaj za zakon o delovnih razmerjih, ki je kasnejši zakon kot zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju. Ampak v pravnem sistemu nimamo derogacije, če so stvari, če nekaj ne razveljavimo, ali pa če so stvari kompatibilne, potem ne velja, da novejši zakon avtomatično razveljavi starega. Edino, če bi bile stvari kontradiktorne. Če bi urejali nekaj na drugačen način, potem bi lahko pač po tem sistemu pravne uporabnosti kasnejšega zakona šli. Drugače pa ne. Oba zakona veljata.
Hvala. Gospod Brenčič. Ali se lahko izklopite prosim, gospa Belopavlovič.
Hvala lepa, gospe državni sekretarki. Res je, da določeno materijo obravnava zakon o soupravljanju delavcev pri upravljanju, s čimer so bili tudi sveti delavcev vzpostavljeni. Ampak ne se sprenevedati. Mi govorimo tukaj o krovnem sistemskem zakonu, ki ureja pravice med delavcem in delodajalcem. In ne vem, zakaj se tako svetohlinsko govori, da tukaj ne smemo v ta zakon zapisati, ker je ex lege zakon. Iz tega zakona bo črpal delavec up na neko pravno varstvo in tako naprej, v prvi vrsti, in iskal pravice, ki mu gredo. In ne vem, zakaj ne bi smeli tega v ta zakon zapisati. Kaj vse smo zapisali v ta zakon, ki ni predmet tega zakona, in kolektivna pogodba narekuje sindikatu, kaj ima za delati itn. Ampak to je bilo evidentno potrebno notri zapisati. Ne se sprenevedati! Ne želim biti nek soavtor nekega svetohlinstva. Ampak trdim vam, gospa državna sekretarka, kot predstavnik predlagatelja, da se bodo v tem zakonu prav pravice, ki naj gredo delavcem v smislu varovanja njegovih pravic in njegovega zastopanja pred delodajalcem, v kratkem času spremenile. Boste videli, da se bo spremenilo. Tisti, ki je preživel določen čas v industriji, direktno v odnosu, ima to na lastni koži in izkušnji trdno potrjeno. Tisti, ki se ozira na primerljivost z urejenostjo odnosa z delovnega razmerja v nekaterih evropskih državah, ki imajo zelo pozitivno klimo v tem razmerju, partnersko klimo, bo lahko iskal pomanjkljivost, ki jo ima ta zakon prav v tem primeru, da takrat, ko delavec nima drugega zastopnika, mu ne damo pravice, da bi ga lahko zastopal ali se potrudil za njegove pravice in interese tisti, ki je njegov voljeni predstavnik - to je pa svet delavcev, ki je izvoljen neposredno na volitvah vseh zaposlenih oziroma vseh delavcev. To je, vsaj zame, neke vrste sprenevedanje, ki ne gre v kontekst zakona, ki je neke vrste sistemski zakon, krovni zakon, ki daje okvire, na katerih se lahko potem naslanjajo drugi predpisi. Hvala.
Hvala lepa. Kdo želi še besedo, prosim? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 96. členu. Glasujmo, prosim! Od 57 prisotnih je za glasovalo 21 poslank in poslancev, 29 je bilo proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 29.]] Amandma na amandma ni sprejet. Potem imamo amandma pod zaporedno številko dva. Če bo sprejet, potem je amandma pod točko tri brezpredmeten. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko dva. Glasujmo, prosim! Od 55 prisotnih je za glasovalo 38 poslank in poslancev, 12 je bilo proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 12.]] Amandma je sprejet in o tretjem ne bomo glasovali. Sedaj pa še o 96. členu v celoti. Torej glasujemo o 96. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 55 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 8 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 8.]] 96. člen je s tem sprejet. 97. člen, imamo en amandma. Kdo želi besedo? Sem rekel 97? Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 97. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 97. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 56 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 99. člen, kjer imamo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 99. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 28 poslank in poslancev, 23 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o 99. členu v celoti. Glasujmo. Od 51 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 99. člen sprejet. Smo pri novem 100.a členu. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o novem 100.a členu. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 100.a člen sprejet. 101. člen. Tu imamo dva amandmaja. Opomba pri amandmaju 1 se črta. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 101. členu. Glasujmo, prosim! Od 53 prisotnih je za glasovalo 11 poslank in poslancev, 34 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujmo o drugem amandmaju k 101. členu. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih, je za glasovalo 38, 9 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 9.]] Amandma je sprejet. Sedaj glasujemo še o 101. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 48 prisotnih, 40 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] 101. člen je sprejet. Pri 106. člen je en amandma. Torej, da se črta. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Besedo ima gospod Brenčič.
Hvala lepa. O tem členu sem dve besedi povprašal predlagatelja, zakaj črta ta člen, že na odboru. Vendar pa menim nekaj. Kot je zdaj sestavljen sistem pravic, kadar je uveden stečaj v naslovu delavca, je nesprejemljivo. Iz stečajne mase se poravna vse drugo prej, samo tistega ne, kar je delavec, kar je človek tam zaslužil. In to, da nimamo v tem trenutku toliko modrosti, da bi pa v zakon zapisali, da gre iz stečajne mase najprej tudi pravica delavca za tiste dni, ko jih je zaslužil, ki je delal, pa plače ni dobil. Tega jaz dobesedno ne razumem. Razumem druge pravice, stečaj je stečaj. Ampak če bomo poplačevali iz stečajne mase prioritetno bankam oziroma kreditodajalcem, upnikom, ne vem, zakaj ta upnik ni delavec, ki je še tri mesece delal, da je sploh bilo mogoče izpolniti nekatere pogodbene obveze, ki jih je ta delodajalec imel, nima pa pravice do tistih treh mesečnih plač. Pa ga nihče ne vpraša. Seveda, potem je zadeva na jamstvenem in v skladu in tako naprej. Ampak prioritetna pravica iz stečajne mase bi morala biti zasluženi del ali plače, za katere je delavec opravil delo po pogodbenem odnosu, po pogodbi o zaposlitvi, ni pa mu bila izplačana. In bi morala iti iz tega naslova. Zato prosim opredlagatelja za obrazložitev, zakaj tisti del iz člena, ki ga pa ni nikjer drugje nadomestil. Hvala.
Hvala. Gospod Drobnič, pa potem gospod Sok.
Neprimerno je, da se to črta, dokler nimamo z drugim zakonom primerno to urejeno. Sploh pa, če govorimo tam o nekem sistemskem zakonu. Sicer zdaj ta zakon tako ali tako ni več sistemski, ker imamo na tisočih drugih zakonih to, pravno materijo porazdeljeno. Če že ni v drugi pravni materiji primerno urejeno, potem bi se morali zavzeti vsaj za to, da to ostane notri. In takšno je tudi naše razmišljanje. Zato smo proti amandmaju, ki ga je predložila vlada.
Gospod Sok, prosim.
Hvala lepa. Če je to res, kar pravi predsednik odbora za delo, družino in socialne zadeve, potem ugotavljam, da v tem trenutku sprejemamo v parlamentu zakon, ki ni za delavce, ampak proti delavcem. Ker vidim, da ta vladni amandma podpira tudi matično delovno telo, bi rad od teh, ki so se veliko več ukvarjali s tem zakonom kot ostali poslanci, da povedo, zakaj podpirajo ta amandma, da se ta člen, ki govori o tem, kdaj se koga poplača iz delavskih pravic, zakaj se to črta. Ali pa bomo potem ponovno tako kot danes čitali v Večeru "nekateri niso vedeli, za kaj so glasovali". In trije Prekmurci pravijo, da niso bili prisotni na seji, trije pa pravijo "zakon bomo spremenili". Pred štirinajstimi dnevi ste tukaj, v tem parlamentu sprejeli, da se ljudem ne plačajo stroški, ki jih imajo, ko gredo s Prekmurja v Ljubljano na pregled. To ste izglasovali in sedaj pač dajte na svoja ramena, da ste to podprli. In povejte ljudem: "Za to smo glasovali." Ne pa, da se sprenevedamo. In to je ista zadeva sedaj tukaj, ker si nihče ne upa povedati, zakaj predlagate, da se to črta. Zakaj? Ta zakon je potem, jaz ugotavljam, pravzaprav proti delavcem. Ne želite, da delavci sodelujejo v procesu z delodajalci. Morajo jih zato zastopati, ne vem, neki državni sindikati ali kakšni so že, potem jim črtate pravice, da dobijo pri stečaju poplačano za svoje delo in tako naprej. Ugotovimo, da to tako ne gre. Sprejemamo zakon, ki je proti delavcem. Hvala lepa.
Gospod Barovič.
Hvala lepa. Ker jaz nisem član tega odbora, tudi odgovora nisem slišal, ki naj bi ga odbor dobil od vlade, zakaj črta tisti 6. člen. Zato dovolite, da predstavnike vlade vprašam: Zakaj črtati ta člen? Ali je kje drugje delavec, ki je ustvarjal neko novo vrednost, zaščiten v primeru stečaja podjetja? Če je, kje je? Če pritrdilnega odgovora na to ne bomo dobili, predlagam kolegicam in kolegom, da nasprotujemo temu amandmaju in tukaj vsaj družno zaščitimo delavca. Hvala lepa.
Bi prosili gospo Belopavlovič, da najprej da odgovor, pa bi potem še ostali prišli na vrsto.
Hvala lepa. Mislim, da je tu odgovor resnično potreben. Dejstvo je, da pravice delavcem gredo iz tega zakona. Kakšna je pa prednost poplačila v stečajnem postopku, pa ureja že veljavni zakon o stečaju, prisilni poravnavi in likvidaciji. Torej, prednostno poplačila, kar je 106. člen v bistvu v osnovi rekel, govori o prednostni pravici do poplačil terjatev delavcev. To je materija zakona o stečaju. In je tam urejena. In gredo prednostno te pravice delavcem, če je stečajna masa dovolj velika. Če pa ni ta masa dovolj velika, pa v tem primeru vstopi jamstveni skladin zagotavlja te pravice. Ampak dejstvo je, da ta materija sistemsko ne sodi v ta zakon, ker je urejena drugje in je tudi urejena na tak način, da te pravice, če v stečajni masi je seveda dovolj sredstev, se tudi prednostno zagotavljajo po zdaj veljavnem zakonu o stečaju.
Po vrsti bi zdaj šlo takole: gospod Jerovšek, gospod Diaci, gospod Brenčič in gospod Drobnič.
Jaz se v celoti strinjam tu z gospodom Sokom, da je to uperjeno proti delavcem in me ne preseneča, ker je pač naravnanost taka, da zagovarjate večno lastnike kapitala. Tudi bi pri tisti zgodbi, glede prevozov bolnikov, tam ste pač popolno centralizacijo zagovarjali, kot je bila včeraj zgodba in tu morate upoštevati, dajte se zamislite, kaj podpirate, na čigavi strani stojite. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Diaci.
Hvala za besedo. Jaz bi samo vprašal, ali je usklajenost s sindikati, da se ta člen črta. Hkrati bi pa na tem mestu dal eno pobudo, da se v tretji obravnavi v prehodne in končne določbe tudi uvede in napiše spisek vseh zakonov, ki se naj uporabljajo v povezavi s tem zakonom. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Osnovno dejstvo je, da ta zakon deluje sistemsko iz naslova delovnih razmerij. Iz naslova opravljenega dela je tudi pravica do plačila. Jaz približno točno vem, kaj se prednostno zagotovi v zakonu o stečaju, v primeru stečaja delodajalca, sam vem, da so teprednostne kategorije, ki so pred tem, kar bi želeli tukaj narediti, tako obsežne, da najprej, kot sem rekel, gre vse preostalo, kar je v stečajni masi bankam itn., delavci ostanejo, pa ne za to, kar imajo pravice druge, ampak to, kar so napravili, kar sozaslužili. Zato smo tukaj svetohlinski in gremo na neko materijo, ki je predmet tega zakona. Je! Tudi, če rečemo, da ni. Hoteli smo, morda z namenom, ki ga je imel 106. člen, in je prestal prvo obravnavo, veste, brez kakšnih stališč, da se to spreminja, napraviti eno zadevo, ki je v praksi prisotna, to, da bomo tiste dve, tri plače iz stečajne mase delavcem dali. Bo pač neka banka, ki je trgovala visoke obrestne mere, za morda en procent prikrajšana. Delavci bodo pa to dobili. Resnično se vprašam, pristnost sindikalnega pogojevalca ob takem členu. Zato se pri meni kot neka stalnica vleče skozi ta zakon neko imaginarno nastopanje predstavnikov sindikatov in pa delodajalcev v organizacije. Situacija je pa takšna, veste, takšna, kot jo sedaj govorim. Ti delavci se potem tožijo itn. in obračajo na jamstveni sklad, kar je mogoče, je mogoče, ampak še potem jih zopet vrača nazaj na osnovni zakon postopek. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna razprava? Gospod minister, prosim.
Hvala lepa. Odzval bi se pravzaprav na te razprave glede tega, kakšne pravice itn. Mislim, da je bilo o tem nekaj govora. Jaz bi še enkrat rad povedal, odgovoril na vprašanje poslanca Diacija, ali je bilo to usklajeno s socialnimi partnerji. Seveda, zaradi tega, ker je zelo jasno napisano, da drugi zakon, zakon o stečaju jasno definira, katere so prednostne pravice in kako gre pravzaprav vrsti red poplačila prednostnih pravic oziroma terjatev. V tem smislu so terjatve, ki jih imajo zaposleni, prednostne. Zato so seveda sindikati pristali na ta člen. Ne zaradi tega, da bi se odrekali kakršnikoli pravici, ampak da bi pravzaprav celotni normativni sistem, ki ga imamo tako na delovnopravnem področju, kot na drugih področjih, bil medsebojno usklajen. Zato ne drži tisto, da se zmanjšujejo pravice. Dejstvo je, da se samo bolj jasno zapiše, kaj je v kakšnem zakonu in kaj je v drugem zakonu. Glede na namene tega zakona, ki so definirani v začetnih členih, predvsem v 1. členu, je tak zapis oziroma črtanje tega člena bolj upravičeno.
Hvala. Proceduralno.
Glede na to, da sta dve minuti do 13.00, prosim predsedujoči, da ne glasujemo o tem, ker se jaz želim, vsaj sam sebe potrditi v zakonu o stečaju, kako zakon govori. Vem pa, ko sem se pripravljal na odbor, sem si jaz ta zakon pogledal. Težko pa rečem, da stoji tako, kot imam še vedno pred seboj, da je ta prednostna pravica krepko spodaj, ni nikdar uresničena. Bi prosil, da o tem členu in o tem amandmaju glasujemo na začetku popoldanskega dela.
Prijavljen k razpravi je še gospod Drobnič in ima besedo.
Hvala za besedo. Zakon o stečajnem postopku določa, da je poplačan prednostno do minimalne plače, vse ostalo pa seveda ne. Ampak plača je tisto, kar dejansko njemu pripada po pogodbi. Zato je, kot sem že povedal, ponovno ponavljam, dokler ni materialna plat ustrezno urejena v drugem zakonu, naj bo ta tako, kot je treba.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati v zvezi s tem amandmajem? Jaz bi predlagal, da zaključimo razpravo in da glasujemo po odmoru, da bi lahko dali možnost tudi tistim, ki bi želeli obrazložiti svoj glas. Še predstavnica vlade. Prosim. Državna sekretarka bi želela besedo. Lepo vas prosim! Nisem še končal, nismo zaključili dopoldanskega dela. Prosim, gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. Jaz sem se zato oglasila, ker je bilo rečeno, da se razprava zaključi in sem imela občutek, da se potem ne bom mogla več javiti. Jaz bi opozorila, da je bil zakon o stečaju spremenjen in da je treba gledati spremembe iz leta 1997 in da je treba gledati, da je bil takrat drugi odstavek 160. člena spremenjen in da dejansko zakon pravi, kaj se prednostno poplačuje, da gre za plačana nadomestila plač, za obdobja zadnjih treh mesecev pred začetkom stečajnega postopka in naprej. Skratka, rada bi opozorila na to, da je treba gledati spremembe in dopolnitve tega zakona poleg osnovnega teksta. Saj verjetno se bomo mi tudi še z gospodom Brenčičem oziroma tudi z ostalimi se lahko usedemo, pa pogledamo. Jaz bi res rada, da bi bili vsi nekako v sebi prepričani, da ne gre tukaj za nobeno odvzemanje pravic, ampak da gre v bistvu za postavitev sistema, kaj kam sodi. Da pa seveda pravice so zagotovljene. Da ne bi kdo imel kakršnegakoli slabega občutka ali pa slabe vesti, ko se bo ta amandma sprejemal.
Ima gospod Drobnič repliko?
Jaz predlagam, da nadaljujemo razpravo tudi še potem.
Ja, očitno bo treba, očitno ni pogojev za to, da bi razpravo zaključili v tem hipu. Zato bom dopoldanski del seje v tej fazi razprave zaključil. Nisem pa zaključil razprave. Želel pa bi vas opozoriti, da ob 14.30, ne glede na to, da nismo te točke končali, tako kot sem zjutraj napovedal, začnemo z volitvami in imenovanji. Da bi bilo povsem jasno, kaj nas čaka ob 14.30, mi dovolite, da preberem samo, o čem bomo glasovali oziroma razpravljali: predlog odloka o imenovanju namestnika guvernerja Banke Slovenije, predlog sodnega sveta za izvolitev kandidatov v sodniško funkcijo, predlog odloka o imenovanju šestih članov nadzornega sveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji, predlog odloka o spremembi odloka o imenovanju članov sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji ter predlog odloka o imenovanju članov Konvencije o prihodnosti Evrope. Hvala lepa. Nadaljujemo ob 14.30.
Spoštovani, spoštovane, nadaljujemo s popoldanskim delom nadaljevanja 12. seje. Obveščam vas, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje, dne 30.1.2002, Maksimiljan Lavrinc za popoldanski del seje do 17.00 ure, Franc Čebulj za popoldanski del seje, Vili Trofenik za pričetek popoldanskega dela seje in Jelko Kacin za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim za malo pozornosti. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 45. Mislim, da se nam je pridružil še eden izmed kolegov in tudi mislim, da nas je v dvorani pravzaprav zadosti, skoraj 60, tako da lepo prosim za malo pozornosti. Drugič ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Dovolite, da med nami pozdravim sekretarja sodnega sveta in guvernerja Banke Slovenije, gospoda Mitja Gasparija, ter Bojana Breznika, višjega sodnika. Prehajamo na 40. TOČKO DNEVNEGA REDA - VOLITVE IN IMENOVANJA. Predloge guvernerja Banke Slovenije, sodnega sveta ter predloge komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve ste prejeli. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval, kot ste bili že seznanjeni pred zaključkom dopoldanskega dela, predlog guvernerja Banke Slovenije, devet predlogov sodnega sveta in predloge komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Prehajamo torej na obravnavanje in odločanje o posameznih predlogih. Najprej na predlog guvernerja Banke Slovenije o imenovanju namestnika guvernerja Banke Slovenije. Guverner Banke Slovenije državnemu zboru predlaga, da za njegovega namestnika imenuje gospoda Sama Nučiča. Želi guverner Banke Slovenije besedo? Gospod Mitja Gaspari, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Glede na to, da je bila prva razprava opravljena na odboru, matičnem telesu. O tem predlogu bi danes samo ponovil, da je predlog dan na podlagi, bom rekel, preteklega uspešnega dela gospoda namestnika, ki je v predhodnem mandatu dobro in kvalitetno vodil delo na področju bančnega nadzora, kar je tudi namestnikova primarna funkcija v Banki Slovenije. Zato ni bilo razlogov, da bi kot guverner predlagal drugačno rešitev, kot je tukaj pred vami. Glede na to, da je namestnik guvernerja opravljal to delo šest let, je bilo seveda njegovo delo lahko tudi preveriti v praksi in nadzorna funkcija je bila v Banki Slovenije opravljena dobro, kljub nekaterim pomislekom, ki so bili izraženi že na odboru, glede posameznih primerov, predvsem so bili vezani na eno hčerinsko banko v tujini, pa mislim, da delovanje nadzora Banke Slovenije v tem primeru ni bilo pomanjkljivo, ampak ustrezno. In mimogrede, da so se tudi razmere v tej banki oziroma hčerinski instituciji v času, ko sam že vodim to banko, Banko Slovenije, namreč, tudi seveda ustrezno popravljale, tako v skladu z zahtevami nadzornika, to je ameriških nadzornih organov kot tudi na podlagi sklepov, ki jih je Banka Slovenije izdala matični banki, to je Novi Ljubljanski banki v Sloveniji. Drugih pomembnejših pripomb sam nisem slišal v razpravi na tem odboru. Seveda sem pa pripravljen na tudi dodatna vprašanja neposredno odgovoriti. Na koncu si pa še ponavljam, da smatram, da je predlog, ki je pred vami, dobra rešitev, tako za delo Banke Slovenije kot tudi za delovanje bančnega sistema v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnaval komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predlog odloka. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker pisnih prijav k prijavi nisem prejela, je razprava omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o imenovanju gospoda Sama Nučiča za namestnika guvernerja Banke Slovenije za dobo šestih let. Funkcijo namestnika guvernerja Banke Slovenije začne izvrševati 1. februarja 2002. O tem predlogu odloka glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 13. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Gospodu guvernerju se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Mi pa prehajamo na predloge sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil devet predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniška mesta. Višjega sodnika na višjem sodišču v Ljubljani in sedmih okrajnih sodnic in okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Sežani, na Ptuju in v Ljubljani. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predloga je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predloge odlokov. Želi poročevalec komisije besedo? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Predlagam, da razpravljamo o vseh predlogih sodnega sveta skupaj. [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih odlokov. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Vladimira Horvata v sodniško funkcijo na sodniško mesto višjega sodnika na Višjem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Simone Došler Petelin v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Sežani. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Aleksandra Turka v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču na Ptuju. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Veronike Peljhan v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Vesne Ponikvar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Mihaele Mohorič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Petre Hočevar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Nine Drozdek Draganič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem še zadnji predlog odloka o izvolitvi gospe Bernarde Jekovec v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Gospodu sekretarju se zahvaljujem za sodelovanje. Mi pa prehajamo na predlog odloka o imenovanju šestih članov nadzornega sveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in [[...]]Se opravičujem, besedo želi gospod Janez Janša. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Na začetku bi vas rad spomnil na razpravo pred nekaj meseci, ko smo tudi imenovali nadzorne organe nekaterih podjetij, kjer pač državni zbor v celoti ali deloma imenuje takšne organe. Takrat smo navajali podatke o tem, zakaj ravno socialdemokratska stranka kot največja opozicijska stranka praviloma izpade pri pomembnih nadzornih svetih, ko se imenujejo predstavniki državnega zbora. Podobno temo smo odprli tudi v poslanskem vprašanju predsedniku vlade, ki je, tako kot takrat nekateri kolegi iz vladnih strank, obljubil, da se to ne bo več dogajalo. Sedaj imamo pred sabo primer, ko se to ponovno dogaja. Državni zbor tukaj imenuje vseh šest članov nadzornega sveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji, od teh šestih je samo en iz opozicije, vendar tudi ta ni iz največje opozicijske stranke. Naš kandidat, čeprav izpolnjuje vse kriterije -več od tega, kar je predpisano - je izpadel med prvimi na glasovanju na Kviazu. Toliko o tem, kako se upošteva neka proporcionalna zastopanost interesov v državnem zboru, ko se imenujejo nadzorni sveti pomembnih podjetij oziroma institucij. Zaradi tega bo naša poslanska skupina glasovala proti temu odloku. Še prej pa predlagam proceduralno, če je možno, da se o tej točki danes ne odloča, da se KVIAZ ponovno sestane in da se predlaga sestavo nadzornega sveta, ki bo odražalo strukturo tega parlamenta.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, gospod Janša, dali ste proceduralni predlog, da prekinemo to točko dnevnega reda, da se KVIAZ ponovno sestane, ta proceduralni predlog dajem v razpravo. O proceduralnem predlogu, se opravičujem, ni razprave. Dajem v odločanje državnemu zboru. O proceduralnem predlogu glasujemo. Glasujmo! Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da proceduralni predlog ni odprt. Razprava ob predlogu odloka je še odprta. Želi še kdo razpravljati? Mag. Vizjak, izvolite.
Ko sem prišel v ta državni zbor, mi je bilo večkrat zatrjeno, da se bodo tako delovna telesa kot seveda tudi članstvo v vseh organih, ki jih imenuje ta državni zbor, nekako odvijala v skladu s proporcem kot posledica rezultata volilnega izida. Ob stalnih zatrjevanjih, da le-temu ni tako, kot smo se pač ob številnih problemih ob to formulo spotikali in nekako opozarjali, je bilo vekomaj ja saj je to tako, poglejte, kako je [[...]]To je zopet en primer, da pač govori ta naša vladajoča ekipa eno, dela pa drugo. Želim na to opozoriti in bom to vedno opozoril, kadar bo do tega prišlo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Partljič, izvolite.
Seveda mi ne pade, da bi kakšno večjo diskusijo v zvezi s tem zdaj odpiral. Navsezadnje sedi poleg mene predsednik Kviaza. Ampak nekako se bo potem treba dogovoriti za drugačna pravila igre. Na Kviazu smo imeli toliko in toliko kandidatov, ki so presegali število, ki ga je bilo moč izvoliti - in smo glasovali. Ali se naj ne glasuje več in se določi na neki drugi način - jaz si ne znam predstavljati. To je bil rezultat glasovanja na Kviazu. Res je, da so potem ostali trije, ki so imeli isto število glasov, in smo ponovili glasovanje, ker sta bila, če se ne motim, dva iz opozicije in najbrž so se tam glasovi razdelili. Drugače pa te volitve v posameznih odborih in komisijah postanejo nesmiselne, če potem čujemo tovrstne očitke.
Hvala lepa. Dve repliki. Najprej dr. Brejc, potem gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Moja replika je namenjena temu, kar je gospod Partljič ravnokar govoril. Ker sem bil pač zraven in mislim, da sem kar vedno zraven, ko gre za delo Kviaza in glasovanja, lahko rečem, da ta glasovanja potekajo sicer na videz demokratično, vendar pa se vedno končajo tako, da opozicija potegne "ta kratko". Kar je seveda logično. Vendar pa ni logično razmerje. Mi bi vendar pričakovali, da bo v tako pomembno telo, ko je nadzorni svet Darsa, da bi tam parlament imenoval med šestimi osebami vsaj v razmerju 4:2. To bi bilo potrditev tega, o čemer je predsednik vlade svoj čas, svoj čas govoril. Tako pa se odvijajo stvari, navadno tako, da vladajoča koalicija, tako zaradi lepšega videza, enega iz opozicije izbere in ga potem tudi izglasuje. Saj je bilo potem po seji rečeno: mi smo se pač za enega odločili, zakaj pa vi niste povedali, da hočete imeti tega. Mislim, to tako ne gre. Mislim, da je to kar se v parlamentu dogaja, samo podaljšek siceršnje vladne politike na kadrovskem področju. Žal o tem mediji ne poročajo, žal se tudi nihče v tem parlamentu ne sprašuje, koliko je danes državnih sekretarjev, koliko je bilo zamenjanih, koliko podsekretarjev in tako naprej. Čistke se dogajajo tudi v državni upravi, pa seveda o tem nihče ne piše. Hvala.
Hvala lepa. Replika tudi gospod Jerovšek. Izvolite.
[[...]] [[Ni vključen, se ne razume.]] [[...]]da izgovarjanje na demokratično proceduro - v tem primeru ni zadostna obrazložitev. Mi tu v državnem zboru, če obstaja politična volja in politični interes, smo že kdaj ustvarili kakšna delovna telesa, ki so zrcalila razmerje moči v državnem zboru, se pravi, razmerje moči po volitvah. Tokrat gre v povsem drugo smer. In meni je logično, zakaj je vladajoča elita tako zainteresirana, da od šestih članov nadzornega sveta je pripravljena imeti zgolj s kozmetično navzočnostijo opozicije. Namreč, to tudi jasno kaže, da ne želi vladajoča elita transparetnosti pri delu Darsa, pri obračanju teh silnih milijard, ki pa so, vsi vemo, bile doslej slabo obračane in slabo transparentno trošene in zaradi tega je prihajalo pri trošenju tega denarja do teh nepravilnosti. In to prav tako kaže, da si takšnih afer, kot je tam pri gradnji tunela pri Podmilju: zamenjava tistih kaset, vpogledi v razpisne pogoje in razpisne ponudbe, ne želite razčistiti. S tem dajete jasen signal, da podpirate korupcijo na tem področju. In žal je tako. Upam, da je vsak dan več signalov, da naši ljudje pa kljub temu slutijo, da se denar izgublja nerazvidno, da ponikne in da večno na teh osnovah ne boste mogli graditi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Anderlič, izvolite.
Lahko bi človek zamahnil, pa bi rekel, gospod Jerovšek se je spet znebil ene debele. Ampak vendar, ko izreče besede - pa naj si bo tudi takrat, ko ga nobeden ne more držati za besedo: češ, podpirate korupcijo. To je obtožba, gospod Jerovšek. To je nekaj, kar bi morali vsaj s čemerkoli dokazati. Vsaj kaj, kar bi lahko vaše besede do nekje relativizirale, ker potrditi jih tako ali tako ne bi mogle, ker prav gotovo takih dokazov nimate Da pa lahko vztrajno klevetate in žalite, to pa je preveč. Pojdimo na stvar samo. Pravite, da od šestih bi na vsak način morala imeti opozicija dva - lahko, da. Moge mi je izračunal tukaj na hitro, ker je profesor matematike, da ta matematika se v tem konkretnem primeru ne izide na 4:2 in ravno zaradi tega, ker se pri vseh teh nadzornih organih in kjer pač državni zbor predlaga svoje kandidate ne izide točno, je strokovna služba Kviza pripravila tudi pred tem glasovanjem pregled, kako je pa z vsemi zastopanji v nadzornih odborih in, seveda, smo ugotovili, da SDS ni podkapitalizirana, da je v primerjavi z ostalimi strankami najmanj toliko zastopana, kot ima število glasov v parlamentu, v odnosu seveda na večino. Res je, da nekaj več participiral DeSUS do sedaj, ker je [[...]]Da, pač, to so dejstva, jaz govorim seveda o tem, kaj pač je, kot dejstva. Da je v drugi krog odločanja na tem istem Kvizu - Partljič ni povedal vsega - prišel tudi vaš kandidat in DeSUS-ov kandidat in še en kandidat; skratka, trije so šli v drugi krog in da v drugem krogu je, pač, izmed teh treh dobil največ glasov predstavnik, ki ga je predlagala poslanska skupina DeSUS. Verjamem, da bodo tisti podatki, ki so bili vsaj meni poznani, na tej seji komisije uporabljeni, uporabljeni tudi pri naslednjih odločanjih o raznih nadzornih svetih in da se bo to upoštevalo, kar se je sedaj pokazalo; torej, da je DeSUS, recimo temu nadkapitaliziran, da bo v naslednji rundi izostal pri participaciji, pri določanju posameznih kandidatov za določene funkcije. In samo na tak način se mi zdi, da lahko to naredimo. V vsakem primeru, ko ni, recimo, tudi strukturno tako narejeno, da bi se procenti izšli, je po mojem prepričanju težko to upoštevati v idealnem smislu. Predvsem pa sem se pa oglasil zaradi tega, ker je že prav, da gospod Jerovšek poskuša slikovito nastopati in uporabljati razne metafore in ne vem še kaj vse pri raznih nastopih, ampak ko pa direktno žali [[...]] [[Klic iz klopi.]] [[...]]Dobro. Nič mi ne oporeka, jaz poskušam povedati, da vendar gre za to,da obtožb kar tako si pa, gospod Jerovšek, ne morete privoščiti, vsaj jaz sam ne dovolim, da na moj in na naš račun. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tri replike, najprej gospod Janša, potem gospod Jerovšek, gospod Vizjak in gospod Pukšič.
Debata gre sicer lahko zdaj na, ne vem, žalitve in tako naprej; samo to ne bo nič spremenilo dejstva. Gospod Anderlič, z nobeno matematiko ne more dokazati, da je razmerje v tem državnem zboru takšno, da v primeru, ko se šest članov nadzornega sveta imenuje, pripada opoziciji samo eno mesto. Glede na to, da velja neko načelo, da so to predstavniki parlamenta, ne pa vladnih strank v parlamentu. Morda s kakšno tako metodo, s katero je vaš predsednik vlade izračunal, da je 1% proračunskega primanjkljaja +1,2% 1%. S takšno matematiko lahko tudi tukaj dokažete, da opoziciji pripada samo eno mesto. Tukaj tudi ne gre za seštevanje, kako je kje in koliko je kakšnih članov v nadzornih svetih. To seštevanje pokaže, da stranka, ki ima štiri poslance - slučajno v vladni koaliciji - v teh organih, premore približno toliko mest, kot Socialdemokratska stranka, ki je dobila trikrat, štirikrat več glasov na volitvah. To pač pokaže, kar potrjuje tezo, s katero ste tudi vi pred kratkim operirali oziroma vaš predsednik, da moraš biti v točno določenih strankah, če hočeš priti na kakšno pozicijo. To je to. Tukaj imamo tak konkreten primer. Pa, ne glede na to, kakšno bi bilo razmerje v drugih organih, zdaj mi govorimo o šestih članih nadzornegasveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji. In gre za to, da ta organ sestavimo tako, da bo lahko verodostojno opravljal svoje delo. In kot že rečeno, ni mogoče brez kakšnih sumničenj ali pa obtožb, ni mogoče, da je zdaj normalno stanje, kjer pač izvršilna oblast imenuje po eni strani same izvajalce, potem pa ta ista izvršilna oblast oziroma stranke, ki izvajajo to izvršilno oblast, prek glasovanja oziroma glasovalnega stroja v državnem zboru imenujejo še nadzornike. To je normalno stanje. Tudi, če negre za konkretne primere korupcije. Gre pa za okolje, v katerem je taka korupcija zelo možna. Ker, če temu ne bi bilo tako, potem ne bi vzpostavljali v vseh demokratičnih državah normalnih nadzornih mehanizmov. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite. Replika.
Hvala lepa. Dejstvo je, da se v Darsu obrača največ državnega denarja, katerega prispevajo vsi davkoplačevalci in da že zgolj zaradi tega dejstva si takšna družba zasluži in je potrebna enega transparentnega nadzora. Dejstvo je, da smo trenutno znotraj tega sistema soočeni s korupcijsko afero, ki se ji reče zamenjava kasete, ampak vsi vemo, za kaj pri tej zadevi gre. Vsi vemo. Diskete. Vsi vemo, za kaj pri tej zadevi gre. In dejstvo je, da če ne kažete politične in pravne volje, da se postavi nadzorni svet, ki bi lahko igral funkcijo nadzornega sveta, da potem te politične volje za transparentno rabo teh sredstev ni. In ni bilo nobenih obtožb, bilo je pa predočeno dejstvo, da smo znotraj te družbe soočeni s korupcijsko afero in da to ni prva zadeva. In če bi imeli, tudi v preteklosti nadzorne svete, ki bi bili dejansko v funkciji nadzornih svetov, ne pa podaljšana roka, mogoče najmočnejših političnih sil v tej državi, potem bi imeli tudi bolj transparentno izgradnjo avtocest, več kilometrov avtocest bi bilo zgrajenih, ne bi se odločali za takšne potratne, požrešne projekte, kot je rešitev prek Trojan. Danes vsi vemo, da se bomo vozili po izredno nevarnih tunelih in viaduktih po nepotrebnem, čeprav so osamljeni glasovi, en osamljen član nadzornega sveta takrat poredočil slovenski javnosti, vendar ni imel moči, da bi se izbral bolj racionalen projekt, ki bi pomenil v današnjem času mogoče 20 kilometrov avtoceste več, in bi že imeli avtocestni križskoraj gotov. Tako so pa se sredstva porabila netransparentno, poniknila so. In v naše žepe niso šla, to vam garantiram. Pri tem nismo participirali, hvala bogu, da nismo participirali. Če tega dejstva niste sposobni spregledati ali pa priznati, zavestno zatiskate oči pred netransparentnim stanjem na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, replika. Gospod Pukšič, izvolite. Potem gospod Avšič.
Hvala lepa. Jaz bi rekel tako. Če se velikokrat pokaže, in se je pokazalo, da je interes opozicije velikokrat nad tistim, kar se reče opozicija, ampak da je vkomponiran v interes države, bi potem seveda tudi kdaj pa kdaj od vladne koalicije človek pričakoval, da bo tudi interes koalicije manj podrejeninteresu države. V tem primeru, v avtocestnem programu, v Darsu, v nadzornih organih, glede na vsa dejstva, ki so že bila danes povedana, bi seveda to bilo državotvorno dejanje, čeprav bi seveda bilo razmerje 4:2, pa vendar bi bil nadzor - in to bi moral biti interes tistih, ki pravzaprav obračajo tako silne milijarde davkoplačevalskega denarja, in seveda ne samo tega, še denar, ki ga bo treba vračati v prihodnjih desetletjih, bi moral biti interes dober nadzor, ker edino prek nadzornega odbora bi lahko bil, seveda, nadzor kolikor toliko kontroliran. Drugo pa, seveda, biti užaljen, če je kolega Jerovšek rekel, torej okoli korupcije, koruptivni možnosti - saj je primerov več kot preveč, dejanj več kot preveč. Veste, gospod Anderlič, biti užaljen, užaljen je lahko štajersko in prekmursko prebivalstvo. Govorili smo zadnje dni nekaj o številkah, govorili smo o brezposelnosti, govorili smo o profitu, govorili smo o čemerkoli že in, seveda, užaljeno je lahko vso tisto delavstvo, ki je bilo nekoč v Tamu, Hidromontaži, Elektrokovini itn. No, da, če je kje nadzor, potem ima vladajoča koalicija nadzor nad predsedniki preiskovalnih komisij. To pa resnično ima.
Hvala lepa. Kar nekaj replik je še. Gospod Avšič, gospod Petan, gospod Kebrič, gospod Peče in gospod Anderlič. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa. No, ta razprava je spet zaplavala nekam, kjer smo skoraj blizu tistega včeraj. Pa mislim, da ni velike potrebe. Če bi tisti, ki so razpravljali, kako nadzorni svet vpliva na korupcijo, kako jo lahko preprečuje in kako je ta nadzor potreben, naj povprašajo poslanskega kolega, gospoda Tanka, ki je bil, dokler ni prišel v parlament, član nadzornega sveta Darsa, tukaj smo ga izvolili, in vam lahko pove, kako se tej zgodbistreže. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, mislim, da ne bo nič narobe, če se bomo ob tej točki malo ustavili. Dejstvo je, da Dars obrača milijarde dolarjev, ne tolarjev. Dolarjev! Tudi naše zadolževanje v zvezi z gradnjo avtocest je že prišlo v milijarde dolarjev. To bomo vsi plačevali, ne samo mi, tudi naši otroci, pa še verjetno naši vnuki bodo odplačevali te kredite. To se pravi, se splača malce ustaviti. Včasih se nam zgodi, da cel dan diskutiramo o kakšnem amandmaju, ki je vreden mogoče 5 milijonov, pri proračunu eventualno, ker kdor želi majhno vsoto pridobiti za, ne vem, za svojo lokalno področje, pa se cel dan s tem ukvarjamo. Ko se pa pogovarjamo o milijardah dolarjev, o nadzoru milijarde dolarjev, bi pa mogoče bilo celo malo hudo, če bi se malce ustavili pri tem nadzornem odboru. Tako da, tako mimogrede, da vemo o čem sploh razpravljamo, pa zakaj sploh gre, pa nakaj se sploh ta nadzorni odbor nanaša in s kakšnim kapitalom v bistvu upravlja ali pa ga nadzira. To je ena zadeva. Zdaj pa tista bolj pomembna. Ne gre za razmerje 4 proti 2, ampak nadzorni odbor Darsa šteje 11 članov. 6 članov imenuje državni zbor, 5 pa skupščina družbe. Zdaj vas pa vprašam, kdo pa imenuje člane v skupščino družbe. Ja, verjetno nekaj v zvezi z vladajočo koalicijo. Tako si predstavljam, ker drugače ne more biti, ker Dars je v 100 procentni lasti države. To se pravi, razmerje ni 4 proti 2 in ni celotna številka 6, ampak je celotna številka 11. In potem je razmerje eventualno 11 proti 2. Ali če hočete, v SDS govorimo za enega člana bi bilo 11 proti 1. To se pravi, to je ena desetina. SDS je dobila bistveno več kot eno desetino glasov in ne samo, da bi mi imela, če zaokrožimo na celo številko, enega, ampak bi se izšlo tudi, če se ne izide na celo številko, se zaokroži navzgor, to tudi matematiki vedo, bi morali imeti dva. Ampak mi se samo za enega borimo. To so dejstva, ki jih moramo upoštevati. In to, da se ne izide, je sicer lep izgovor, ampak ne vzdrži argumenta. Pogovarjamo se o 11 članih. In če SDS kot največja opozicijska stranka pri nadzoru milijard dolarjev želi imeti enega člana v nadzornem odboru, verjetno to ni bogokletno, ni nekaj kot bi rekel, kar prebija vse plafone, kaj vse si izmišljamo, kaj vse hočemo imeti, ampak bi to bila ena popolnoma normalna gesta. Seveda, v organu, kjer se pa to izglasuje v državnem zboru, je pa seveda tako narejen, ker je pač pozicijska moč večja. In seveda, opozicija vedno lahko izgubi. Gre pa za nekaj drugega, ker ne bo samo pozicija odplačevala te kredite, kar nadzira ta nadzorni odbor, ampak bomo vsi odplačevali, potem je verjetno treba malo drugače gledati. Zdaj pa samo za mimogrede, da zaključim, kako to gledajo v Evropi. Ravno v teh dnevih smo se pogovarjali o sestavi konvencije za širitev Evropske unije. Ne samo za Slovenijo, tudi za druge države so rekli, niso vprašali, koliko strank imamo v parlamentu; niso vprašali, kako močna je pozicija, ampak so rekli; "opozicija ima enega člana in pozicija ima enega člana" in zadeva je zaključena. Mislim, da je dovolj dober vzorec, kako se stvari streže, zato ker oni natančno vedo, da o usodi Evropske unije in to, kar se bo sklenilo, ne bo posledica samo na tiste, ki so trenutno v vladi, ampak tudi na vse ostale. Mogoče so zdaj v opoziciji, mogoče jih pa sploh še ni. Tako gledajo na to v Evropi. In to je tisto, kar se zaokroži, če se ne izide. Evropski način. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, imate repliko. Izvolite.
Hvala za besedo. Ne želim spodbujati neke replik ali česarkoli, vendar vem in tudi iz razprave in replik izhaja, da je poslanska skupina DeSUS eni od parlamentarnih strank zelo, če se milo izrazim, nesimpatična ali pa drugače, bolj poljubno rečeno, ji "leži v želodcu". Druga pa je stvar, če smo - tudi dejansko - ne najmanjša stranka, ampak enako mala, kot še dve preostali v tem parlamentu. Mislim, da ne moremo aplicirati samo na en nadzorni svet in tega sedaj postavljati v neko razmerje z oziroma na našo poslansko skupino, kot neki pravijo, na našo majhnost. Jaz se s tem ne strinjam. Ne šteje se samo po številu poslancev, ampak se šteje po pomembnosti, konstruktivnosti, dejavnosti v prid vseh državljanov in dobrobit države. Ampak država so državljani in za njih gre, ne pa za to. Samo kratka replika dosedanjemu izvajanju, naslednja. Ali mislite, da so samo v vaših vrstah najbolj pošteni? Ali mislite, da se samo vi borite za določeno transparentnost? Če bi si pogledali, ne samo naš program, če bi si pogledali avdiograme, pa še kaj drugega, iz naših razprav, smo se vedno tako Demokratična stranka upokojencev Slovenije, tako njena poslanska skupina zavzemali za poštenost, za transparentnost in za to. In če imate kakšen očitek do našega kandidata, ki smo ga kandidirali in je bil čisto demokratično na Kviazu izvoljen, potem povejte z argumenti, pa jih bomo dali na tehtnico, ali so upravičeni, ali imajo ustrezno težo, ali pa govorite okroglo na "čošak", popularno in da bi dosegli nekaj, da bi nas čimbolj očrnili. Ampak to vam ne bo uspelo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite. Gospod Peče se je odpovedal repliki.
Gospod Pukšič je nespretno poskušal zagovarjati gospoda Jerovška, da je gospod Jerovšek nekaj okoli korupcije govoril. Gospod Jerovšek je nesporno - pojdite si pogledati magnetogram - rekel: "Vi podpirate korupcijo". No, na simbolni ravni, ampak vi lahko sedaj poskušate obrniti stvari drugače. Ampak povem vam, da se ta problem, kakorkoli se ga poskuša razrešiti, z matematiko ne da in o tem sem že prej govoril. To so pač diofantske enačbe, ki so s celimi števili nerazrešljive, in ni mogoče ljudi rezati na dvoje, troje, enkrat postaviti glavo, drugič nogo itn. Vzemite papir in si to poskušajte izračunati. Mi smo imeli nešteto primerov, ko smo volili dva predstavnika parlamenta. Kako bi tam naredili to razmerje, da bi bilo pošteno, glede na volilni rezultat? Kako? Ni mogoče. Zato je to edino razrešljivo v kontekstu vseh volitev oziroma imenovanj, ki jih opravlja državni zbor, in v tem primeru je to razmerje absolutno v prid SDS-u. Poglejte si in prej sem že omenil, znotraj vladajoče koalicije in, jasno, tudi v odnosu na cel parlament, glede števila poslancev, v prid DeSUS-u; kar je spet vprašanje, tisto prvo, o katerem sem govoril, kako je nemogoče ljudi deliti in enkrat dati dve tretjini človeka, drugič pa še, recimo, en manjši del. Gospod Petan, bodite prepričani, da tudi Evropa pozna matematiko in računstvo, tako da v tem delu prav gotovo tudi oni ne morejo narediti drugače, kot v nekem delu pač stvar zaokrožati tako, v drugem drugače, ampak slediti osnovni cilj, da je v celotnem mandatu, v vseh primerih to razmerje uravnoteženo. Jaz sem trdno prepričan, da je to najboljši pristop in jaz tudi verjamem, da je mogoče razumeti za časa, recimo, vlade, ki je bila v drugi polovici leta 2000 na oblasti, ko je v tem istem nadzornem svetu, pač, zamenjala oziroma je ta državni zbor zamenjal določene člane nadzornega sveta in je to legitimno in normalno, in takrat je, seveda, bilo v prid neki drugi opciji, če se že, seveda, ne prizna v tem primeru, da je treba vsa imenovanja gledati in enkrat pridobi eden, drugič drugi in če se hoče samo izključno ta, na tem primeru narediti pravo razmerje. Jaz sem tudi za to, samo povejte, kako naj te enačbe razrešimo glede na to, kar sem povedal uvodoma.
Hvala lepa. Nove replike, in sicer po sledečem vrstnem redu: gospod Tanko, gospod Petan, gospoda Janša, gospod Jerovšek in gospod Drobnič. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Prej je gospod Avšič mene nekako omenjal kot člana nadzornega sveta. Res je. Bil sem. In tudi vem, kako se v tem nadzornem svetu dela, mogoče mnogo bolj, kot gospod Avšič. Vendar, preden bi vam odgovoril, bi rad samo to povedal. Skupščino tega podjetja predstavlja vlada Republike Slovenije, to se pravi vladajoča koalicija. Nadzorni svet je dvodelen, sestavljen iz članov, ki jih imenuje vlada, to se pravi koalicija in teh je pet - to, kar je že gospod Petan povedal. Drugi del predstavlja in imenuje državni zbor. Od vsega tega sistema ima opozicija samo enega člana: nima nikogar v skupščini, v nadzornem svetu enega in nikogar v upravi. In gospod Avšič, ko že govorite, na kakšen način se lahko opravlja nadzorna funkcija in kontrolira, ne vem, korupcija, to mislim, da bi moral biti že pravi umetnik. Kje ste pa že videli, da so vsi tisti, ki so v tem sistemu kontrolirali eden drugega; vsi iz istega gnezda. In če bi hotel, da bi nadzorni svet opravljal tisto vlogo v tem podjetju, kot bi jo moral, potem bi morali enostavno ločiti: uprava iz koalicije, vladajoče koalicije, nadzorni svet pač iz opozicije. In v tem primeru je nadzor možen. V nobenem drugem primeru tega nadzora enostavno ni. Ga ni! Ga ne moreš zagotoviti, ker enostavno ni objektivnih pogojev. Če nadzorni svet nekaj sprejme, pokrije vlada, če ta ne, potem se skrije za upravo in tako naprej. In verjamem, da vam je izjemno veliko do tega, da je teh ljudi, ki bi prišli do informacije v tem nadzornem svetu, čim manj. To pa verjamem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan, replika. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej, jaz moram žal ugotoviti, da očitno je nekdo "šprical" matematiko. Ker ne vem, še tako če se mučim, pa se stvari ne izidejo, če zaključujem, če zaokrožim na celo, na polovico, na tretjino - nikakor ne gre skupaj. Ampak, malo kasneje. Najprej, kar želim povedati gospodu Kebriču. Jaz se osebno, tudi drugi se nismo toliko obregali v vašega kandidata, ali je kvaliteten ali ni kvaliteten. To sploh ni v tem trenutku pomembno. Ne gre, enostavno ne gre za to in nas navsezadnje nič ne moti. Če imate vi kandidata, lahko imate tudi 3 od 11. To se nas konec koncev ne tiče. Vendar bi mi želeli imeti enega. To je prvo, kar bi želel povedati, tako da tisti očitki na naš račun [[...]]V redu. Vaše mnenje spoštujem, brez problema. Vendar ni relevantno v tem primeru. Je pa še ena druga zadeva. Kaj pa je naloga opozicije? Ne samo tule v parlamentu, ampak na splošno na državnem nivoju. Da kontrolira vladajočo večino. To je osnovno poslanstvo opozicije. To je osnovno poslanstvo in zaradi tega tudi v demokratičnih državah velja pravilo, da brez dobre opozicije tudi ne more biti dobre vladajoče večine, zato ker je nihče ne kotrolira, bi potem lahko nastali marsikakšni problemi in težave, o katerih pa smo začeli v sedanjem času govoriti. Ampak tudi na vladajoči strani. Res da malce pozno, ampak se je začelo. V parlament očitno še to ni prišlo. In očitno to pomeni, da opozicija svoje osnovne naloge, kontrole, sploh ne more opravljati. Enostavno je ne more opravljati. Največja stranka sploh ne! 11 proti nič - ne vem, kako bi izgledali, kdo bo, kaj pomeni tisti nič, kateri je lahko nič, da eventualno lahko kontrolira v nadzoru Darsa poslovanje Darsa. Tisti nič nekako ne gre skupaj. In zdaj še, zdaj pa zopet k matematiki nazaj. 11 proti 0. Niso rezultati; 11 je članov, gospod Anderlič, in tistih 5 imenuje - vemo kdo. Opozicija prav gotovo ne. 11 proti 0, niso niti približno rezultati volitev. Vseh skupaj je 11 in socialdemokratska stranka ne bo imela nobenega. To je prvo. Nekako se ne izide. Če pa gledamo tudi ono lepšo varianto, je pa 10 proti 1, pa zopet niso rezultati volitev, ampak sedaj bom govoril samo o socialdemokratski stranki. Je pa res, gospod Anderlič, da se strinjam z vami, da ljudem se ne da enkrat vzeti glavo, drugič noge in tako - to prispodobo sem razumel. Ravno zato pa pravim, da se še ta matematika toliko manj ujema. Kajti, po rezultatih volitev, če bi tako gledali: eden je tako ali tako cel, drugi bi bil pa skoraj več kot polovica. To se pravi, ker ne moremo odrezati glave, moramo imeti celega, morata biti dva. Ampak mi smo bolj skromni, pa zahtevamo samo enega. In če niti tu ne moremo biti uslišani, potem pa res ne morem reči drugega, kot da je to, ne vem, neizmerna požrešnost ali pa totalno onemogočanje največje opozicijske stranke, da bi vršila svojo osnovno poslanstvo, za kar je. In ne mi zameriti, ker bom še enkrat povedal, kako to Evropa rešuje. Ker ste omenili, kaj bi bilo, če bi imeli dva. Evropa je to rešila s člani za konvencijo: 1 proti 1, pa ne glede na to, koliko je kdo močen. Tako je to prišlo, plus še vlada. Ampak vedno je opozicija zraven, tudi pri manjšem številu, da serazumemo. 11 proti 0 za SDS niso nobeni rezultati nobenih volitev - in ne vem, mogoče da ste nas že zbrisali. To je možno. Ampak, žal rezultati volitev kažejo zaenkrat še drugače. In če zahtevamo enega člana v SDS-u od 11, mislim, da ni pretirano in ne zahtevamo nekaj nemogočega. Seveda je pa volja vladajoče večine, da pač izkoristi to svojo velikost in, seveda, naredi, karkoli pač hoče. To pa je tudi res, ampak to kaže na določen odnos in pa na določeno stanje duha demokracije v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Janša, izvolite.
Torej, gospod Anderlič, v času Bajukove vlade ta državni zbor ali prejšnji državni zbor ni spremenil svojih članov v nadzornem svetu Darsa. Ne - vlada pa. Ampak vlada dela to tudi zdaj. Vlada, pač, imenuje 5 članov in mi se v to ne spuščamo, ker se niti ne moremo. To je tako v zakonu. Teh 5 članov imenuje izvršilna oblast prek skupščine, ki jo sama sestavlja, in to je v redu. Samo, zakon je tudi določil, daostalih 6 imenuj državni zbor. Najbrž, če bi zakonodajalec imel namen, da se kontrolira samo vladajoča koalicija, potem bi vseh 11 imenovala kar vlada. Tako pa temu ni tako in iz tega nekaj izhaja. In to, kar imamo zdaj, je v praksi izigravanje. Sedaj, gospod Seitl, ki mislim, da je bil kandidat DeSUS-a, odločalo se je med njim in gospodom mag. Verličem, ki je bil naš kandidat. Tukaj piše, da je gospod Viktor Seitl rojen leta 1932, da je upokojenec, pravnik. Na drugi strani ste imeli mag. Verliča, ki je profesor na univerzi, zaposlen na prometnem institutu in se je celo življenje ukvarjal s prometom, star je pa okoli 40 let. Če bi se odločali na podlagi strokovnih kvalifikacij, ki ste jih imeli pred sabo, potem bi verjetno bil tukaj predlagan mag. Verlič,ki je tudi tik pred doktoratom iz tega področja. Kar se tiče pa evropske formule, se bomo pa z njo srečali pri naslednji točki oziroma pri naslednjem imenovanju pod to isto točko, ko bomo imenovali člane, ki bodo zastopali državni zbor v laekenski konvenciji. En član bo s strani pozicije, en član bo s strani opozicije, in en namestnik bo s strani pozicije, en namestnik bo s strani opozicije. Jaz sem skoraj oziroma bojim se, da temu ne bi bilo tako, če ne bi takega navodila dobili iz Bruslja. Seveda, ker pa smo dobili tako priporočilo iz Bruslja, se je sedaj to upoštevalo, drugače pa bi verjetno o tej evropski formuli precej diskturali. Ampak, ko ste jo že omenjali, tukaj je, pod isto točko in mislim, da je pravilna, samo mi je še ne uveljavljamo, na žalost.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, replika. Izvolite.
O matematičnih enačbah, morda metrikah in determinantah, kar gospod Anderlič razmišlja pri rešitvah, ne bi govoril. Matematika mi je šla predobro in vem, da se to zna zelo enostavno rešiti. Vendar rad bi rekel, gospod Anderlič, poglejte. Prejšnji teden ste v predvolilnem intervjuju v reviji, prilogi Polet, omenili, da trenutno berete filozofijo prava.
Gospod Jerovšek, prosim lepo, razprava z replikami se počasi oddaljuje od predmeta.
Čakajte, on ima pravico [[...]] [[Ni razumljivo, medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]Po nekaterih reakcijah in glasovanjih, na primer glede sodnega pregona, preganjanja zaradi [[..]]
Gospod Jerovšek [[...]]
[[...]]dela v preiskovalni komisiji, sem močno podvomil, da bi se [[...]]
Drugi opomin vam dajem, gospod Jerovšek. Prosim, da [[...]]
[[...]]Po današnjih odgovorih pa sem sploh prepričan, da še prve strani te filozofije prava ni [[...]] [[Ni razumljivo, medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]
Gospod Jerovšek [[...]]
Če bi se poglobili v filozofijo prava, bi vedeli, kaj je pravno korektno in bi dali prav nam in bi sami reagirali na tako sestavo nadzornega sveta. Bo treba pogledati pa dejansko v filozofijo prava, gospod Anderlič. Hvala lepa.
Spoštovani vsi, ki imate replike. Pravzaprav je bil Kviaz tisto mesto, ki je oblikoval odlok, ki je pred nami v odločanju. Seveda je pravica državnega zbora, da ponovno prevzame to vlogo, seveda pa nima možnosti, nobenih možnosti, da bi, razen te, da odlok zavrnemo in se Kviaz ponovno sestane. Ti očitki, da med razpravo posameznemu razpravljavcu - ne morem ga opomniti, da gre izven konteksta razprave, ki se tu odvija. Tega mi pač ne boste očitali. Tako poslovnik piše. Drugače povzročimo replike na posamezne izjave posameznika, ki niso v kontekstu in o tem pač razpravljamo vsak dan. Poslovnik tako ni napisan. Izvolite, dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Seveda imam težave z vašo oceno, kdaj je po vašem mnenju nekaj v skladu ali pa ne, s pogovori, ki se dogajajo tukaj v tem državnem zboru. To je pač vaša pravica in vaša ocena in bomo že imeli kakšno možnost o tem kdaj govoriti. Čemur pa odločno oporekam, je pa to, kar ste danes ponovno rekli in včeraj večkrat, in to je vaše mnenje, kot da je replika neke vrste težnja, katera je neko slabo obnašanje v državnem zboru, ki pa je vi kot neka ravnateljica ne bi pustili kot otrokom v šoli. Replika je institucija, ki je priznana in je zapisana v našem poslovniku in vsi poslanci imamo vso pravico, da do tega pridemo. Oporekamvašem mnenju, ki ste ga izrekla včeraj večkrat in danes ponovno, da imate že dosti teh replik. Gospa predsedujoča! Jaz imam pa dosti vaših komentarjev. Hvala lepa.
Pravzaprav bi se lahko počutila užaljeno, ampak s tega mesta, dr. Bajuk, imam pač pravice tudi razlagati poslovnik. Dovolite, drugi odstavek 70. člena pozna definicijo replike: "Če poslanec zahteva besedo, da bi opozoril na napako ali popravil navedbo, ki po njegovem mnenju ni točna". Prebiranje člankov in razprav o osebnem statusu posameznega poslanca ni popravek navedbe, ki ni točna. In ta ocena, kaj replika je, mi je natančno zapovedana v poslovniku. Naslednji ima repliko gospod Drobnič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rad bi repliciral gospodu Anderliču. Moram reči, da je bilo vmes toliko replik, da sem zdaj že rahlo pozabil. To je tudi nenavadnost vsega tega. Gre pravzaprav za to, kako doseči to matematiko. Z institutom preglasovanja večine seveda ne bomo dosegli principa nadzora. Čebi to strogo upoštevali, potem verjetno noben kandidat, predlog opozicije ne bo prišel v obzir. Tega se zavedamo. Volivci so sicer volili nas in so nam dali tako moč, kot jo imamo. Vendar na drugi strani pa državljani pričakujejo od tega državnega zbora in od državnih institucij, da opravljajo vlogo nadzora. In to nas napeljuje na to, da se moramo odgovorno obnašati in zagotoviti ustrezen nadzor. Tako kot je gospod Brejc omenil - kolega, da bi vsaj v proporcionalnem deležu morali - vsaj. Torej, mnogo boljše bi pa bilo, da bi zagotovili večje število s strani opozicije, kajti vladajoča koalicija ima možnost postavljati člane nadzornega sveta direktno prek vlade. To je minimalna možnost, da opozicija vstopa v to in opravi nadzorno funkcijo in funkcija opozicije je toliko bolj odgovorna. Sedaj pa vprašanje, kako to zagotoviti. Od vas, ki imate večino, pričakujemo s strani opozicije odgovorno ravnanje, ker kaj več ne moremo narediti. Mi ne moremo, ne vem, na nek drug, nedemokratičen način vas prisiliti, lahko pa opozorimo javnost, da pač ne gre mimo vas. In potem je tudi problematika izjav, da opozicija ne opravlja v zadostni meri te nadzorne funkcije - ni več v naših rokah, ni v naši možnosti. Kaj bi sledilo iz tega, če se matematika resnično ne izide pri posameznem glasovanju, bi se pa zagotovo morala, vsaj na dve ali tri glasovanja? Če pa upoštevate tisto mojo prvo premiso, ki sem jo povedal, da naj bi opozicija imela vsaj v tistem deležu, potem lahko služi tudi matematika v te namene, da ima lahko več kot dva na šest oziroma dva na štiri. V tem je pravzaprav odgovor vsem tem prerekanjem. Na strani vladajoče garniture je, da preseže ta vozel. Mi je s preglasovanjem, kot opozicija, pač, ne bomo mogli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Peterle, potem gospod Školč.
Hvala lepa. Čisto na kratko: replika poslanskemu kolegu Tonetu Anderliču. Mene ne skrbi računstvo, čeprav v politiki vemo, da ena in ena ni zmeraj dva. Mene skrbi računovodstvo, zato govorimo tudi o računstvu. Predlagani nadzorni svet Darsa, seveda, ne odraža ne računstva, ne računovodskih kriterijev, ampak odraža samo silo močnejših, ki si seveda tudi to moč izberejo oziroma uporabijo, da pač oni odločijo, kdo iz opozicije pa bo sedel iz tega naslova zraven. V tem smislu zastopanost opozicije nedvomno ne ustreza kriterijem, ki so sicer običajno v rabi pri takih zadevah. Jaz ponovno predlagam oziroma ponavljam predlog, da bi pri javnih podjetjih vendar sledili nekemu principu ali neki shemi, v kateri bi bil prvi zmeraj s strani pozicije, drugi s strani opozicije itn., dokler pač številke gredo, in bi bilo vsem lažje in bi se seveda nedvomno tudi manj o korupciji govorilo.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite. Potem gospod Kelemina.
Hvala lepa. Mogoče je izhodišče, ki sta ga dala gospod Drobnič in tudi gospod Peterle primerna, da se opravi neko računovodstvo vis-a-vis teh glasovanj, ki so bila v tem mandatu opravljena in pa tudi v navezavi na točno ta nadzorni svet. Osebno se seveda strinjam z vsemi tistimi, ki so rekli, da bi bilo mogoče pri tem nadzornem svetu imeti razmerje 4:2, da ne bo nobene pomote, kot se mi zdi, da je mogoče seštevek vsega tega za silo uveljavljati na dolgi rok, kot ste govorili drugi. Če ostanemo pri razmerju dveh največjih strank in bom povedal, še treh najmanjših strank, potem boste videli, da seveda disproporci nastajajo. Do sedaj je bilo imenovanje v nadzorne svete s strani LDS prek državnega zbora 10 članov, članic s strani SDS 6. Se pravi, je po mojem izračunu to v korist SDS. Če seštejemo vso opozicijo, se seveda to ne bo na koncu tako pokazalo. Ampak, toliko o teh dveh največjih. Ko pogledamo dve oziroma tri najmanjše stranke, potem boste videli, da drži navedbamojega kolega, da ima DeSUS več, da pa SMS nima nič. S te točke se vračam na glasovanje o tem nadzornem svetu, o katerem govorimo danes. Ko vam bom prebral te številke - del magnetograma, kjer govori gospod Sušnik, podpredsednik, ki vodi običajno ta štetja v Kviazu, boste videli, da je bilo v prvi rundi izvoljena Mateja Duhovnik s 15 glasovi, Janez Erjavec z 12, Zvonko Ivanušič s 14, Franc Lah s 15, Zdravko Slak z 12. Ostali so imeli trije enako število glasov po 8 in predstavnik SMS-a 3 glasove. Ne glede na to, da je bila pred glasovanjem jasna pot reprezentiranosti. Če boste sešteli, se pravi glasove, ki jih je dobila koalicijska DeSUS, in glasove, ki jih je dobila skupaj opozicija, boste videli, da je koalicija dobila od nezasedenih mest 8 glasov, opozicija 19. Bodite pozorni na to številko. V naslednjem krogu je spet dobil DeSUS 8 glasov, ostala dva pa skupaj 13. In 7 in 6. Kaj vam hočem povedati? Da se je treba včasih, tako kot v koaliciji, tudi v opoziciji zmeniti, komu je treba kdaj dati glasove. Enostavno ni mogoče zmeraj uganiti, kdo je tisti, ki je na vrsti. Ampak to je, bom rekel, čisto moje osebno razmišljanje. Tudi ni mogoče tega valiti na drugega. Ker če boste pogledali, bi se dalo sklepati iz teh glasovanj, da nihče - kot je popolnoma jasno - nihče v prvem krogu ni dobil vseh 21 glasov, ki bi jih lahko dobil. Po vsej verjetnosti bi se dalo sklepati, da morebiti kdo od favoritev, ki so danes tukaj, ni dobil nobenega glasu opozicije, ne glede na to, da opozicija pravi, da je treba imeti neko razmerje. Se pravi, ko govorimo o tem samoomejevanju in o odgovornosti, je treba mogoče nastaviti nek mehanizem, ko bo ta dogovor mogoč, ko bo jasno, koga vse je treba podpreti. V tem primeru je zaradi tega nedogovora dvakrat padla v vodo volja, verjetno večine, da opozicija dobi še en glas.
Lahko zaključite misel, gospod Školč.
To je to. To sem hotel povedati. Računovodstvo govori še kaj drugega.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Gospodu Anderliču bi repliciral v tistem delu, ko pač govori o udeležbi opozicije v nadzornem svetu. Poglejte, gospod Anderlič, vi sam, vaš predsednik, pa še marsikdo od vas, velikokrat nam sporoča, da pač naj bo opozicija konstruktivna, nas vabite k sodelovanju, naj sodelujemo, naj predlagamo dobre predloge in da jih boste celo sprejemali in tako naprej. In takrat, ko pa mi seveda hočemo, da bi bili zraven, kar bi bilo tudi prav, takrat nam pa te stvari nekako odrekate. Torej po eni strani nas vabite k sodelovanju, po drugi strani nas pa potem s preglasovanjem odrinete. Če bi pa bili modri, po moji oceni, bi pa, celo bilo pametno, da bi nas povabili vsepovsod zraven tako rekoč, bi rekli; imate svojega predstavnika. In če bi vas mi slučajno nekje potem secirali zaradi nekih nepravilnosti, ki bi se odkrile, bi lahko rekli; čakajte, kaj bi pa radi, saj imate svojega predstavnika noter, zakaj pa ni ukrepal takrat, ko je bilo treba in tako naprej. Skratka celo orožje, argumente bi imeli, da bi lahko nam določene stvari oporekali, ko bi opozarjali na določene pomanjkljivosti. Poglejte, samo en primer vam bom povedal, upam, da ga poznate. Zakaj, recimo, se je prekinila dobava elektrike Hrvaški? Jaz ko sem tu dokumente prebral zdaj, je zelo pomembno v zvezi z nadzornimi odbori. Namreč, v tem upravnem odboru Slovenci niso dovolili, da bi imeli Hrvatje svojega predstavnika, da bi bil podpredsednik upravnega odbora - niso dovolili, ga niso hoteli sprejeti inHrvatje so potem povedali: mi nimamo zaupanja v to vodstvo, če ni zraven naših ljudi. In enostavno ne moremo podpirati nekih vaših projektov, vaših programov, če ne vemo, za kaj gre. Sicer je drugačen partnerski odnos bil, ko je zdaj tukaj, ampak nekaj podobnega je. Če ni zaupanja, potem prav gotovo to ne more priti do nekega sodelovanja in potem tudi podpiranja nekih projektov in vedno ostanejo neki dvomi. Kar se pa tiče neke korupcije, češ da podpirate vi korupcijo in tako naprej. Poglejte, ne bom rekel: podpirate korupcijo, prav gotovo jo pa dopuščate. In nezakonito in zakonito korupcijo. Te nezakonite in zakonite korupcije je ogromno v naši državi. Tega ne morete zanikati. In kako jo dopuščate? Dopuščate jo z neukrepanjem. Sam vam nikoli, spoštovana LDS pa koalicija in tako naprej, ne očitam tistega, kar ste naredili. Če ste sprejeli kakršenkoli zakon, če ste naredili, sprejeli kakršnokoli odločitev, ki je transparentna, ki je javna - lahko vsak ji oporeka. Ampak tisto, česar pa niste storili pa bi bilidolžni storiti in marsikdaj bi morali ukrepati, pa niste ukrepali, pa se ne spustite recimo v reševanje določenih projektov in pustite, da stvari gredo svojo pot. Da pa ni korupcije - o tem pa ne govoriti, to pa vsi vemo, da je in ne si zatiskati pred temoči. Samo to bi še na koncu povedal, kar se tiče upokojencev. Tudi osebno nimam popolnoma nič proti, kolikorkoli članov boste imeli notri, tudi proti vam nimam nič, gospod Kebrič, ampak pojdite raje v penzijo, mislim, da bi bil že čas za to.
Hvala lepa. Dve repliki. Spoštovani, vendarle beseda "korupcija" je beseda, ki označuje kaznivo dejanje, in dokler nekomu ni dokazana s pravnomočno odločbo, se naj ne bi vsaj v tem državnem zboru uporabljala s takšno lahkotnostjo, kot se jo uporablja. Replika, gospod Kebrič, potem gospod Kremžar.
Zelo kratko vprašanje poslanskemu kolegu Kelemino. Povejte mi, kaj je ta korupcija - zakonita, kaj je tista korupcija - nezakonita. Meni ta dva pojma nista jasna, poznam samo en pojem. Kaj je korupcija; to je definirano, pa lahko najdete v slovarju tujk ali pa v našem pravopisu, pa mi vi to razliko obrazložite, ker bi zelo rad vedel, mogoče mi boste razširili obzorje, da si bom znal ravnati.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite.
Jaz bom zožil vprašanje. Zdi se mi, da vem, kaj bi bila nezakonita korupcija, pa bi res prosil, kaj je to zakonita korupcija.
Hvala lepa. Se opravičujem, spoštovani kolegi in kolegice, deležna kritik ali ne, beseda "korupcija" ni tema, ni predmet pogovora med nami. Želite replicirati? Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Bom pa jaz vam malo pomagal k temu, kar je gospod Kelemina hotel povedati. Kaj je [[...]]Morda ni bila najbolj primerna beseda, ampak bom povedal nek slučaj, kjer je dejansko zakon odprl možnost in dejansko napravil legalno nekaj, kar se po celem svetu smatra, da je jedro ali pa vir največje korupcije. Zakon o revidiranju, ki ga je ta državni zbor sprejel, ki dopušča in je uzakonilo kapitalsko povezavo med revidirancem in revizijsko družbo, to je legalni vir korupcije. Hvala lepa.
Gospod Kelemina, izvolite. Potem gospod Pukšič, replika.
Vsi ste pa glasovali.
Hvala lepa. Glede legalne ali pa zakonite korupcije bi povedal samo en primer, recimo. Včeraj sem opozoril, recimo, da je dobil IBE „fine posle” s strani ministrstva za okolje in prostor, 149 milijonov brez javnega razpisa itn. Seveda, gospod Golob je to omogočil zaradi tega, ker ga je nekoč IBE poslal v Ameriko na specializacijo in seveda je elektropodjetja vodil na Novo Zelandijo itn. To je neke vrste zakonita, prikrita korupcija. Je pa zakonita korupcija tudi tista, ki jo v glavnem izvajajo - ne bom rekel člani LDS, ampak tisti, ki so pod okriljem LDS in ki jo vi dopuščate. Tam je veliko zakonite korupcije. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani in spoštovane! Ker kršim pravice poslank in poslancev, ki niso udeleženi v tej borbi replik in definicij besede „korupcije”, si dovoljujem, da se vrnemo na dnevni red. Kar je naša dolžnost v okviru poslovnika, ki nam določa pravila igre, pa vam je prav, ali vam ni. Samotako vam bomo lahko vendar kvalitetno pripeljali do konca to točko in še preostale, ki jih imamo na dnevnem redu. Zato prosim, da v tej smeri več ne nadaljujemo, ker kršimo poslovnik. Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati o odloku imenovanju šestih članov nadzornega sveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji? Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Rad bi omenil, da komentar, ki ga je napravil moj kolega Peterle, da tukaj ne gre za računstvo ampak računovodstvo, ga je dejansko kolega Školč nekoliko drugače razumel, kot pa je bil mišljen. Gre za izkaz, kako se poslovnik, dogodki dejansko izvajajo, to, kar cel svet pozna kot računovodstvo. Gre za nadzor nad vsem tem, kar se dogaja, in sicer v imenu vseh državljank in državljanov. Jaz močno podpiram predlog celotne poslanske skupine SDS ravno zato, ker sem prepričan - in v tem pa delim zaskrbljenost gospoda predsednika vlade -, pa mi potrebujemo še kako, veliko več nadzora in pa transparentnosti, odprtosti in čistih računov. Jaz bi upal in sem prepričal, če bi on danes tukaj med nami sedel, bi podprl opozicijo, kot jo je že večkrat na tem konkretnem področju. Samo na eno stvar bi vas rad opozoril. Spomnite se težav, s katerim se soočamo sedaj v javnih financah, ko je prišlo do formalnega priznavanja nekega primanjkljaja v naših financah, ki prej ni bil jasno predstavljen. To se je zgodilo, ko se je slovenska vlada v letu 1997 odločila, da je dodala dva tedna letu, kar se tiče prihodkov. Naslednje leto, ko se je to izteklo, je dala še dva. Potem pa, ko še niso mogli, še dva, so se pa izmislili, da je mogoče bolje, če znižajo odhodke. In to smo tudi imeli v proračunu leta 2000. Ampak zanimivost tega je, da dejansko širša slovenska javnost o tej zadevi dejansko ni nič vedela; ne samo širša, tudi ne strokovna. In veste zakaj ne? Ker ni bilo parlamentarnega nadzora. Nadzor je manjkal! Poglejte si dnevni red te naše seje in imamo šele danes tukaj, v tem državnem zboru zaključne račune za leto 1998. Če bi v letu 1999 državni zbor imel možnost nadzorovanja, bi do tega morda prišlo, bi prižgali eno lučko, sicer rumeno, vsaj; pozor, kaj se nam tu dogaja. A vendar, ker nadzora ni bilo, ker ga tudi nismo mogli imeti, to je državni zbor v prejšnji sestavi, so lahko na vladi še delovali po istih principih in danes šele, po štirih letih morda na tej seji, če bo zadosti časa, bomo opravili to funkcijo, da bomo te račune iz preteklosti pregledali in že v naprej vam povem, da bo zelo žalostno. Ker če bomo hoteli kaj popraviti, nobenega prekrška se ne bo več moglo zaslediti. Zakaj - ker so termini že vsi potekli in s tem pomanjkanjem nadzora. [[...]] [[Medklic iz klopi.]] [[...]]Hvala lepa za vašo pohvalo, gospod poslanec. Če bi dejansko nadzor obstal, bi se rešili problemov, s katerimi se moramo sedaj soočati v naši državi. Torej, nadzor je silno pomemben in ne more biti samo med temi ljudmi, ki jih je sedaj gospod predsednik vlade omenil kot "old boys", to bi prevedel kot "omrežje starih prijateljev", ker v Sloveniji imamo ne samo „stare prijatelje”, potem imamo še „starejše prijatelje” in tako se nam sedaj vse to veča, nimamo pa nekega skupnega pregleda, ki bi moral naši državi enkrat za vselej - do tega moramo enkrat za vselej priti. Res je, prav gotovo ima gospod Školč prav, da je bilo več takšnih in drugačnih imenovanj v tem določenem obdobju, vendar to pa ne spremeni celotne slike. Zadovoljen bom, ko bo enkrat v podjetju v državni lasti normalno v nadzornem odboru tudi opozicija. Še kako bi bil srečen, če bi v nadzornem odboru Nove Ljubljanske banke tudi imela mesto opozicija. Zato pa je, kot je, zaprti klub, v katerem tudi vlada po svojem lastnem priznanju ne ve, kaj se dogaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključim razpravo. Replika? Razprava še; gospod Petan. Izvolite.
Torej, bom čisto kratek. Samo z enim primerom želi podkrepiti, kako pomemben je nadzor na področju, kjer gre za milijarde dolarjev, in na takem področju, kjer se obračajo takšna sredstva, verjetno kontrole ni nikoli preveč, kvečjemu je je premalo. Če obračaš taka sredstva, se ti lahko tako ali drugače zalomi, pa če hočeš ali pa nočeš. Pa mi dovolite, da skrajšam, da vam samo pokažem en naslov iz včerajšnjega časopisa "Bodo Darsovce zaprli". Seveda jih ne bodo, zato ker ni nadzora, in verjetno, če bi bil boljši nadzor, mogoče tudi ne bi tega odkrili, kar je tu opisano. Vendar, večja verjetnost je, da bi se kaj odkrilo - ampak že to, da se je to pojavilo v časopisu in da so malce pokritizirali že z naslovom, bom rekel, nedotakljivo sfero, je že to velik uspeh. Ampak to samo dokazuje, da nadzora ni nikoli preveč, ker gre za milijarde dolarjev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o imenovanju šestih članov nadzornega sveta Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 19. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na predlog odloka o spremembi odloka o imenovanju članov sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Želi besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o spremembi odloka o imenovanju članov sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 4. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na predlog odloka o imenovanju članov v Konvencijo o prihodnosti Evrope. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o imenovanju članov v Konvencijo o prihodnosti Evrope Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 65, proti 1. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na PREKINJENO 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DELOVNIH RAZMERJIH. V dopoldanskem delu smo razpravljali in odločali o členih in predlogih amandmajev k tem členom, in sicer se nahajamo na strani 28 pregleda amandmajev. Odprta je še razprava o 106. členu in amandmaju vlade k temu členu. Velik del razprave je bil opravljen v dopoldanskem delu. Sprašujem, kdo želi razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Torej v odboru smo si nekoliko pogledali ta zakon o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji in ugotovili, da ne rešuje v celoti problematike. Vam bom povedal, zakaj. Izkušnjo imam tudi sam. Prvič je vprašanje začetka stečajnega postopka, ki vprašanje, kako sovpada, da se lahko pokrije to tromesečno obdobje. In drugič, imamo izkušnje, da so delavci ostali brez plače praktično eno leto ali pa še celo več. In teh terjatev v skladu s tem zakonom o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji preprosto ni možno izterjati po neki normalni poti. Saj vemo, kako se teterjatve lahko izterjajo in kakšen je vrstni red terjatev po zakonu o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji. Zato še vedno vztrajamo pri predlogu, da ostane besedilo takšno, kot je pripravljeno za drugo branje, in ne tako, kot predlaga vlada, da se 106. člen črta. Hvala.
Hvala lepa. Gospod , izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. No, ko sem odprl razpravo o tem, o vprašanju črtanja tega člena, me je vodilo v prvi vrsti to, da smo pri pripravi zakona oziroma obravnavi zakona v prvi obravnavi sledili in si nekateri prizadevali, da mora ta zakon, to vsebino, kot jo je prinesel, ta člen oziroma jo vsebuje ta člen, tudi imeti v svoji vsebini, prav zaradi izkušenj ali prakseizvajanja takratnega zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji. Res pa je, da je potem v letu 1999 bil spremenjen ta zakon in da je ta zakon v večjem delu 60. člena tako rekoč povzel to vsebino ali ta namen, kot ga obravnava 160. člen predloga zakona. Res pa je, da se tudi po tem zakonu v praksi odvija zadeva še nekako drugače, kot bi se morda po črki zakona morala in da se, preden se razdeli stečajna masa na upnike, iz te stečajne mase najprej izločijo stroški stečajnega postopka, v katerega se pa vključuje tudi to, kar želimo s 106. členom v zakonu o delovnih razmerjih zapopasti. Vključijo se pa ti stroški takrat, ko je več ali manj volja stečajnega upravitelja in predvidljiva masa takšna, da bodo lahko ti stroški absorbirani. Prav zato je tudi neka garancija potem v jamstvenem skladu, da če iz stečajne mase tega ni mogoče opraviti, prevzame država skozi jamstveni sklad in tisti, ki vanj plačujejo, tisto minimalno obveznost do pravic delavcev. Trdim eno, da nekoliko v prednosti stoji ta člen, glede na to, da eksplicitno omenja: prednostno se zagotovi to, prednostno. In zakon kot takšen ne bi s tem čisto nič posegal morda v materijo drugih zakonov, ker je to neke vrste krovni zakon in v 106. členu daje to pravico. Najbrž pa, da pravnosistemsko gledano ali morda tudi pričakovanje pravic delavcev s tem ne bo kaj bistveno okrnjeno, če bomo dosledno izvajali zakon o stečaju, likvidaciji in prisilni poravnavi. Tako, da če se je predlagatelj tako odločil, navsezadnje lahko to črtamo. Nič pa ne bo s tem zakon pridobil na kvaliteti, kvečjemu bi bolje, da še enkrat v tem krovnem zakonu stoji to, kar je v prvem branju prinesel. Je pa na vas, kolegice poslanke in poslanci, odločitev, ali člen črtamo ali ne. Se pa morda opravičujem predlagateljem. Ko sem pripravljal samega sebe za obravnavo tega zakona, sem imel krovni zakon oziroma začetniški zakon o prisilni poravnavi in stečaju, nisem pa bil tako pozoren do novele, katero sem pa zdaj v tem vmesnem času proučil. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 106. členu. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 21. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 106. člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 107. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod ena je amandma na amandma odbora pod dve pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju vlade pod dve. Glasujemo. Navzočih nas je 44. Drugič bomo glasovali o amandmaju vlade pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Zopet nismo opravili prvega glasovanje. Navzočih nas je 45. V dvorani nas je sicer 56. Drugič glasujemo o 107. členu v celoti. Glasujemo. Ker tudi drugega glasovanja nismo opravili, prekinjam zasedanje za 10 minut. Nadaljujemo ob 16.24 minut, ko bomo tretjič glasovali o 107. členu. Hvala lepa. Seja je bila prekinjena ob 16.13 uri in se je nadaljevala ob 16.24 uri.)
Prosim, da se nam pridružite, ker bomo tretjič glasovali o 107. členu v celoti. O 107. členu v celoti glasujemo tretjič. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 108. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 pa amandma poslanske skupine Nove Slovenije, z opombo, če bo sprejet amandma pod 1, je amandma pod točko 2 brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
V naši poslanski skupini se zavzemamo, da se ohrani obstoječa raven odpravnine, s tem da se določi vsaj minimalna odpravnina tudi delavcem z manj kot dvema letoma delovne dobe pri delodajalcu. V nasprotnem primeru bo torej delavec brez kakršnekoli odpravnine.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Rada bi opozorila, da ne gre tu v tem primeru za ohranjanje obstoječih odpravnin, ampak gre za poviševanje obstoječih odpravnin. Namreč, v sedanjem zakonu je res osnova polovica plače, ampak iz prakse sodišč je bilo oziroma na podlagi sodne prakse in veljavnega zakona je šlo za osnovo neto plače. Zdaj gre pa za osnovo bruto plače. In seveda, ena polovica bruto plače ali pa ena polovica neto plače je nekaj drugega in je različno. In torejto ne pomeni ohranjanja, kar je z amandmajem predlagano, ampak povečanje za približno 20 do 25%.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, replika. Izvolite.
Govoriva o dveh različnih stvareh. Jaz govorim o odpravninah do dveh let zaposlitve.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, želite pojasniti? Izvolite.
Glejte, do dveh let že do zdaj ni bilo. To se pravi, tudi to je novost. Mi smo imeli od dveh let naprej in smo imeli en polovico od osnove neto plače. Zdaj gremo pravzaprav v nekem smislu naprej, ko rečemo, da že za eno leto damo odpravnino, ampak seveda v tistem najnižjem znesku, to se pravi eno petino.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1 k 108. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 7. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, člen spremenjen in tudi glasovanje o amandmaju pod dve je postalo tako brezpredmetno. Prehajamo na razpravo in odločanje o 109. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 110. členu in o treh amandmajih k temu členu: pod ena je amandma odbora, pod dve amandma poslanske skupine Nove Slovenije in pod tri amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Razpravljal bi predvsem v analogiji tega 110. člena s sedanjim, se mi zdi, da je 100. člen sedanjega zakona o delovnih razmerjih, ki govori nekako o tej izredni odpovedi pogodbe o zaposlitvi, in vem, da je zelo priročna dikcija in jasna dikcija, ki jo številni dostikrat uporabljajo, in potem tudi pride nekako jasneje do te odpovedi zaradi neopravičenih izostankov z dela. Poglejte. Do sedaj je jasno vsakemu, ki je imel malo s tem opravka, da je pet „plavih” tisti razlog, ki lahko postavi delavca na cesto. V bistvu gre za dva primera: če se delavec po teh petih neopravičenih izostankih vrne na delo, potem delavcu preneha delovno razmerje s 15 oziroma z dnem dokončnosti sklepa, sicer pa prvi dan odsotnosti z dela - in to je jasno. Sedaj se ta zadeva v 110. členu reducira na bistveno manj jasno stvar - to je, če delavec naklepoma ali iz hude malomarnosti krši pogodbene in druge obveznosti iz delovnega razmerja. To pomeni, če delavec en dan ne pride neopravičeno na delo, je to verjetno res lahko tudi ta druga alinea, kajti on je - recimo -naklepoma ali iz hude malomarnosti ni prišel na delovno mesto, kamor bi moral v skladu s pogodbo o zaposlitvi itn. Iz tega razloga sedaj jeteh pet dni zreduciranih na en dan. Pravzaprav je tudi vse skupaj malo nejasno ali celo prav razmišljam, če je en dan dovolj ali morata biti dva ali trije, ali koliko dni. Že na odboru sem polemiziral okoli tega člena in okoli teh določb, predvsem kar se tiče odpovedi, izredne odpovedi, kot posledica neopravičenih izostankov z dela. Ta člen je vsekakor tudi odprt in zato tudi nismo predlagali amandmaja v tej fazi, ker sem želel še tudi danes določene odgovore, in predvsem sprašujem vlado tu: kako misli servisirati oziroma kako si predstavlja izvajanje tega zakona v primeru neopravičenih izostankov z dela in ali razmišljam prav, da je sedaj že dovolj en neopravičen izostanek z dela za izredno odpoved "ex lege" kot pravimo, to se pravi, po samem zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Kadar gre za prenehanje pogodbe o zaposlitvi, mora za to obstojati nek utemeljen in resen razlog, ki onemogoča pravzaprav to nadaljnje pogodbeno razmerje. Prepričana sem, da se bo tu oblikovala sodna praksa, tako kot se je tudi do zdaj in da verjetno bo nekako ta praksa izhajala iz teh petih dni. Lahko bi pa bil v nekaterih primerih dejansko tudi en dan resen in utemeljen razlog. Na primer, če gre za neko zelo pomembno zadevo, neko pogodbo, ki jo je treba skleniti, in tistega, ki bi moral takrat biti na licu mesta, tisti dan ni, potem je lahko tisti dan tako usoden in tako utemeljen razlog, da lahko tudi v tem primeru pride do take situacije. Dejstvo pa je, da cel koncept pogodb o zaposlitvi seveda je nekoliko drugačen in da ne moremo teh analogij vleči čisto iz starega zakona in vseh teh primerov. Neprihajanje v službo je kršitev pogodbe. Zdaj, ali gre za en dan ali gre za več, se pa presoja, seveda, skozi to utemeljenost in skozi same razloge in skozi škodo, ki lahko v tem primeru nastane.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Da bi prepustili zgolj sodni praksi; tolikim različnim situacijam, mislim, da bi bilo neodgovorno. In zato smo mi predlagali amandma, v katerem bi natančneje določili vse tiste situacije, ki to lahko definirajo. Težko si je predstavljati, da bo vse samo sodna praksa dala odgovor na te dileme, ki jih je že poslanski kolega - eno je poslanski kolega odprl. Na začetku, preden smo se sploh lotili teksta, smo rekli, da naj bi bil to zakon, ki ga bo uporabljala velika večina slovenskih državljanov, neposredno se jih zelo tika. In zato mislim, da takšen način, v tem primeru pa ne bi bil dober.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite. Replika.
Ja, rekel bi to: da me preseneča stališče gospoda Drobniča in gospoda Vizjaka, da ščitita lenuhe, da tako rečem, oziroma tukaj preberite: „če naklepoma ali iz hude malomarnosti nekdo krši to delovno obveznost”. To pogodbeno obveznost. Ob tem, ko se lahko vsi skupaj sprašujemo, kako se počutijo tistih 120 tisoč, ki so nezaposleni. Torej, ob dobrih delavcih, ki so ne po lastni krivdi pravzaprav nezaposleni, bomo ščiti slabe delavce. Dajte mi povedati, kakšen kapitalizem pa je to. In v kapitalizmu smo. Torej, treba je omogočiti fluktuacijo, še posebej za takšne. Še enkrat povem: naklep - to se pravi, je vedel in je hotel posledico - in huda malomarnost je čisto malo manj od tega. Ne takih ščititi, lepo vas prosim!
Hvala lepa. Dve repliki. Najprej gospod Vizjak, potem gospod Drobnič.
Spoštovanemu kolegu, gospodu Lavrincu, bi priporočil, da dobro posluša, da ne bo takih neumnosti govoril, kot jih je pravkar govoril, vsaj kar se z menoj v povezavi tiče. Jaz sem zastavil vladi vprašanje, jaz sem zastavil vladi analogijo z dosedanjo ureditvijo in ne ščitim nobenega lenuha in delomrzneža, temveč prav nasprotno! In kdor je kadarkoli mojo razpravo poslušal in sploh uvodoma, ko sem o tem zakonu govoril, sem povedal, da morajo biti te pravice delavcev zelo selektivne. To se pravi, da so takrat, kadar so in da ne ščitijo lenuhov. Mislim, da gospod Lavrinc tega ne želi slišati in seveda tule potem kar v en kup vse meče, kar mu pač pride na misel. Samo potegnil sem analogijo iz dosedanje zakonodaje in iz predlagane ureditve s strani vlade in, seveda, to pušča to dimenzijo odprto. Tudi gospa Belopavlovičeva je tukaj povedala, da je dejansko možno, da bo prišlo šele do neke pravne prakse, ki bo dala odgovore, kar pomeni, da bomo rabili nekaj let, nekaj pet let po uveljavitvi, da se bomo sploh znašli, kdaj je lahko uporabiti to drugo alineo 110. člena oziroma kdaj ne; ali je en dan zadosti, ali ni en dan zadosti in tako naprej. Sam osebno sem želel zgolj opozoriti na ta paradoks med tem, kar je sedaj in kar bo in tudi ta paradoks se odslikuje v tej dilemi, ki ste jo povedali, to se pravi, da je ta ukrep prenehanja izredne odpovedi selektiven in dejansko zadane tam, kjer je tudi potrebno zadeti. To pomeni, da ne onemogoča delodajalcu, seveda, da ustrezno ukrepa zoper te, ki iz hude malomarnosti ne želijo ali kakorkoli ne izpolnjujejo svojih pogodbenihobveznosti, da pa posledično, seveda, ne onemogoča zlorab oziroma da je to lahko izgovor, s katerim se mogoče nekaterega znebiš brez odpravnine in brez možnosti prejemanja nadomestila na zavodu, če ga seveda „odkartaš” na en takšen priročen način. Zato sem želel to pojasnilo vlade oziroma zato sem želel eno manj diskutabilno in dvomljivo določbo, ki bi razmejevala to, kaj je naklep in huda malomarnost pri kršitvi pogodbe oziroma druge obveznosti iz delovnega razmerja. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Drobnič. Izvolite.
Rad bi repliciral gospodu Lavrincu. Ja, že v obravnavi sem povedal, da mi zagotovo nismo tisti, ki bi ščitili lenuhe ali kakorkoli že - vendar se mora to ugotoviti po nekem postopku. Glede na to, da ta zakon nekega disciplinskega postopka ne predvideva; glede na to, da smo dali sindikatom nekakšno drugačno vlogo, da nimamo več svetov delavcev; glede na to, da imamo sodne zaostanke in glede na to, da vladajoča koalicija noče, nekako ni navdušena nad tem oziroma - ne, da ne bom delal krivice, tudi nekatere druge strani poudarjajo, da se inšpektorat za delo, inšpektor naj ne bi vtikal v te postopke - damo delodajalcu prosto pot. Čisto prosto pot, da on presoja, delodajalec. On lahko to reče, "moja presoja je takšna, vi se pa žvižgajte". In na koncu imamo še zaostanke na socialnih sodiščih: tri, štiri, pet in šest let. Če vse to povežemo skupaj, gospod Lavrinc, pa ugotovite, da je naš predlog utemeljen.
Hvala lepa. K repliki se je javil tudi gospod Lavrinc. Izvolite.
Ja, najprej gospodu Vizjaku: "le čevlje sodi naj kopitar" - bi zapel. In, ker ni nujno, da veste, kaj je naklep, vam bom razložil to. Tisti, ki naklepoma to stori, stori z zavestjo, da bo nekaj počel, in seveda z zavestjo, da hoče tako posledico. Takega, ki z zavestjo nekaj stori in hoče tisto posledico in tako huje krši pogodbeno ali drugo obveznost, vi ščitite. In postavljate pod vprašaj zdaj, kaj je recimo - nevem, vi ste se sklicevali pravzaprav na drugo alineo, ne jaz. Vi ste se sklicevali na drugo alineo. Torej sodišče bo tisto, ki bo presodilo. Zdaj pa še to. Jaz se strinjam z ugovorom gospoda Drobniča, da bo problem zaradi tega, ker pri nas spori na delovnem in socialnem sodišču trajajo predolgo. Sam imam primer, ko spor traja že devet let in pol. Sramota za to državo, sramota za sodno vejo oblasti. Sramota! Ampak poslušajte, zakon o delovnih razmerjih, mala delavska ustava, se ne piše za en dan, za eno leto, za dve leti. Poglejte, koliko časa smo to pripravljali. Torej, če bi s tako hudo skepso šel v to, da še naslednjih deset let ne bomo sposobni v tej državi urediti sodnega sistema tako, da bo postal učinkovit, potem bi rekel: prav, pa napišimo tako. Ampak ker sem prepričan, da bomo to stvar zmogli, torej da se bodo zaostanki na sodiščih - še posebej na tem, o katerem teče beseda - zmanjšali, zato menim, da je treba sprejemati zakon, ki bo zdržal pet, deset, morda še kaj več let.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz bi mogoče želela samo še na nekaj opozoriti: če se bojimo dolgih sodnih postopkov. Ravno v teh primerih, kot je na primer prenehanje, je vgrajena skozi ta zakon tudi možnost, da se zahteva začasna odredba. Začasna odredba pred delovnimi sodišči - pa gre v bistvu za izjemno hiter postopek. Ravno zato, da ne bi na teh točkah, kjer gre za odpoved, kjer bi lahko prihajalo do težav, da ne bi prišlo do tega, da se seveda čaka na zelo dolge odločitve. Tu je predvideno v bistvu, da se lahko zelo hitro reagira.
Hvala lepa. Repliko na izvajanje gospoda Lavrinca ima gospod Vizjak, izvolite.
Sicer ne vem, kaj je gospod Lavrinc mislil s tistem: „le čevlje sodi naj kopitar”, lahko mu pa povem, da sem nadziral izvajanje zakona o delovnih razmerjih skoraj pet let in verjetno nekaj zadev tudi s tega področja poznam. Želel bi mu pa še povedati nekaj in ne vem, zakaj to ponavlja, ali je pač res zaprogramiran ali kakorkoli, da nekaj ščitim, nekoga. Jaz ne ščitim nikogar. Jaz sem pač tu postavil vprašanje in želel jasne odgovore na ta vprašanja. In ne ščitim nikogar! Želim pa zaščititi, seveda, delavca, kadar je to potrebno, in delodajalca, kadar je to potrebno, kadar je seveda pravilna zadeva na njegovi strani. Skratka, ne ščitim nikogar, še najmanj pa lenuhov. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, replika. Izvolite.
Zelo kratko. Gospod Vizjak, vi ste začeli s tem, da jaz klatim neumnosti. Jaz sem bil veliko bolj primeren. To je prvo. Drugo, ščitite dobre in poštene ljudi v tej družbi. Za to se morava oba truditi, tudi skozi zakonodajo. In samo o tem je bila diskusija.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključim razpravo. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 33. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 7. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 112. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] UGotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za nov 112.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Se opravičujem. Prekinjam glasovanje. Gospod Beuermann, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Mene samo zanima, od katere starosti naprej se smatra, da je še delavce [[...]]
Gospa Belopavlovič, izvolite.
Od 55 leta naprej. To je v zakonu določeno, medtem ko je pa za ženske še določeno eno prehodno obdobje, ki se pravzaprav šteje analogno s pokojninskim in invalidskim zakonom zaradi tega, da omogočamo tudi sočasno možnost upokojevanja.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi vlado tudi vprašal, kaj pomeni dikcija „prenehanja delodajalca”. Prenehanje dela delodajalca? Prenehanje obstoja delodajalca? Kaj ta dikcija pomeni? V drugem odstavku pod točko 2 za novi 112.a člen.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
V bistvu zelo različno. Vprašanje, ali gre za delodajalca, ki je pravna oseba, ali gre za delodajalca, ki je fizična oseba. Če je fizična oseba, je lahko prenehanje delodajalca smrt, če je pravna oseba, gre za stečaj, za likvidacijo. Skratka, različne možnosti prenehanja so.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Ne vem, saj, če drugače ne, jaz ne vem, ampak zdi se mi, da bi redakcijsko bilo treba to urediti, če ne prej, pa v tretji obravnavi. Vsaj sliši se mi čudno, čeprav so tudi drugi tukaj, ki bodo o tem lahko kaj povedali. Hvala.
Hvala lepa. Ker ni več razprave, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju vlade za novi 112.a člen. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je novi 112.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 113. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 114. členu in o dveh amandmajih k temu členu: pod ena je amandma poslanske skupine Nove Slovenije, pod dve pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 32. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 116. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Gre za amandma glede neupravičenega, nezakonitega odpusta. Če je prišlo do tega, te situacije, potem delavec ne sme biti oškodovan pri delovni dobi in drugih pravicah, ki iz tega izhajajo. Torej, morajo biti priznane vse pravice, za ves čas, v katerem ni bil zaposlen. To je vse od dne, ko je bil nezakonito odpuščen, pa do pravnomočnosti sodne odločitve.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz se bojim, da gre malo za nerazumevanje tega člena. Tu ne gre za primer, ko bi nekdo želel v reintegracijo. To se pravi, ko bi se nekdo želel vrniti k delodajalcu. Tu gre za primer, ko delavec ne želi nadaljevati delovnega razmerja. Tak delavec je običajno tisti, ki je nekje drugje že zaposlen, ki je že drugje delovno razmerje sklenil. In dejansko ne boš zdaj rekel, da ima dobo pri novem delodajalcu, pa še za nazaj mu je treba vso dobo priznati oziroma ga vključiti v zavarovanje, saj bi imel potem dvakrat prispevek plačan, dvakrat bil vključen, od tega ne bi nič imel. Skratka, tu gre za drug primer. Ne gre za reintegracijo, ampak gre za primer v bistvu, ko sodba nadomesti prenehanje pogodbe, dobi tiste pravice za nazaj, kar mu sicer gre, ne pa zavarovanja in teh vključitev. Skratka, za drug primer gre.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 116. členu. Glasujmo! Gospod Drobnič, se opravičujem. Zaključevala sem razpravo, zdaj smo že odločali. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 6, proti 35. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije za novi 117.a člen. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da je vredno, da se minuto ustavimo pri tem členu. Ne vem, kakšno mnenje ima vlada, ker to ni razvidno s 34. strani. Vendar se mi zdi, glede na stopnjo brezposelnosti in glede na možnosti, ki bodo nastale, verjetno je bil to razlog, da bi ta člen lahko sprejeli, saj bi s tem zagotovili dejansko, da bi se vzpostavil neki red, po moji presoji neki red, da se upokojijo tisti, ki so izpolnili vse pogoje za redno upokojitev in da se seveda s tem daje možnost za nove zaposlitve. Verjetno so imeli predlagatelji takšen namen. Če je tako, potem bo mogoče vlada rekla svoje in bi predlagal, da ga podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Točno, gre za to. Če je delodajalec zainteresiran, da ima delavca še naprej, ga bo pač imel. Če pa ne želi, potem preprosto z dnem, ko to izpolni, preneha delovno razmerje. S tem ne povzročamo kakršne koli diskriminacije. Tudi ti najsodobnejši pogledi glede možnosti dela starejših. Vendar je to normalna pot, ko nekdo izpolni pravico do upokojitve. Vendar v tem primeru je odvisno od delodajalca, ali odločitev sprejme ali ne. Zato je takšna dikcija bolj jasna, bolj uravnotežena.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, izvolite.
Hvala za besedo. Tu imejmo v vidu pokojninski zakon. V tem zakonu piše, da se stimulira čim daljša delovna doba, če se oseba, človek počuti dobro in če izpolnjuje delovne naloge v svoje in seveda zadovoljstvo delodajalca. Na drugi strani se srečujemo, da rečem, s problemom nezaposlenosti, kajti če se bo ta predčasno, to se pravi predčasno ob pogojih, brez polne delovne dobe, upokojil, če bo zaposlil novo osebo, ki še nima takih ali drugačnih pogojev, bi bilo to vsekakor treba pozdraviti in bi bilo pozitivno. Zato sprašujem predstavnike vlade, kakšno stališče, iz teh dveh vidikov, imajo do tega predloga amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Torej mi smo imeli v veljavnem zakonu podobno rešitev - gospod Barovič je spraševal, kakšno je naše mnenje. In ta rešitev je bila z odločbo ustavnega sodišča razveljavljena. V veljavnem zakonu smo imeli 101. člen, kjer je pisalo, da ko izpolni nekdo pogoje, skratka rešitev je bila podobna, ustavno sodišče je to določbo razveljavilo. Tako, da imamo pravzaprav dva razloga, zakaj nismo nobenih tovrstnih omejitev zapisali v zakon. Eno je že sedanja odločitev ustavnega sodišča, da to ni v skladu z ustavo, in če bi to zapisali, bi verjetno ponovno odločilo čisto enako, ker ta dikcija bi bila pravzaprav identična s tistim, kar smo zdaj imeli. Na drugi strani pa seveda je to tudi res, pokojninski zakon, ki stimulira podaljšanje prek polne dobe, in seveda bi to pomenilo tudi neenakopravnost tistih, ki jim to delodajalec omogoča in tistih, ki jim ne. Jaz verjamem, da v praksi sicer lahko prihaja včasih do problemov, če nimamo nobenega limita starosti in pravzaprav je odvisno predvsem od delavca, kdaj se bo odločil zapustiti delovno razmerje, ampak moram reči, da pač razlogi so ti, ki sem jih navedla.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, izvolite, potem gospod Drobnič.
Z odgovorom nisem popolnoma zadovoljen. Kajti če berem to besedilo, pravi, ko izpolni minimalne pogoje. To se pravi, da nekdo lahko ob tej starosti doseže po zakonu pogoje za upokojitev, ampak če nima ustreznega števila zavarovalne dobe, bo imel, seveda, toliko nižjo pokojnino. Z drugega stališča ponavljam, kar sem povedal, da pa je potreba po tem oziroma po takem delu, samo je vprašanje, kdo ga bo opravljal. Če se vrnem na pokojninski zakon, kjer se stimulira, da bi čim dalj ljudje delali. Seveda - zakaj? Zato, da bodo čim krajši čas uživali pokojnino in da bo pokojninska blagajna čim manj stroškov oziroma izplačil imela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Torej, ustavno sodišče je izreklo v zvezi s tem določeno mnenje oziroma odločbo. Vendar ne točno v tem kontekstu, kot je tukaj navedeno. To je jasno. Naš predlog pove, da odpove lahko pogodbo o zaposlitvi pri tej starosti, razen v primeru, če delavec še ni izpolnil minimalne pokojninske dobe za priznanje pravice do starostne pokojnine. Torej, ko izpolni, potem šele to nastopi. To lahko ostane v zakonu brez kakršnekoli nevarnosti za ustavni spor. Namreč, za zaposlitev morata biti oba za to. Samo dobro počutje delavca ne zadostuje, da bi delovno razmerje trajalo še naprej, in to, da ga zaščiti tudi zakon, čeprav je izpolnil pogoje za upokojitev. Mi nismo naravnani na to, da se ne bi starejšim omogočalo delo, vendar naj se omogoči takrat in v tistih primerih, ko sta pač oba soglasna za to, delodajalec in delojemalec. S tem ni kršena ustavna pravica.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala. Jaz bi poudaril samo to, da je tu zelo pomembna besedica "lahko", torej daje možnost. In drugo bi prosil še enkrat predstavnike vlade. Še vedno, ali pa nisem razumel, če nisem razumel, se opravičujem, še vedno ne vem vašega natančnega in jasnega stališča o tem predlogu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Se opravičujem, če nisem bila dovolj jasna. Torej, naše mnenje je negativno iz teh razlogov, kot sem povedala. Prvič, da smo imeli zelo podobno določbo v sedaj veljavnem zakonu, ki nam jo je ustavno sodišče razveljavilo oziroma je reklo, da ni v skladu z ustavo, in smo dolžni to odpraviti v okviru novega zakona. To je eno. Drugo pa dejansko gre za probleme, povezane z veljavnim pokojninskim in invalidskim zakonom. Namreč to, da nekdo izpolni minimalne pogoje, pomeni, da ima lahko samo 15 let zavarovalne dobe. 15 let zavarovalne dobe pomeni 35%. Pokojnina je odmerjena v višini 35% od osnove. To se pravi, relativno nizka pokojnina. In tak človek je res vprašanje z vidika ustavnosti, ali mu lahko zakon direktno prepreči, da ne more delati naprej, da bi si dosegel pokojnino, ki bi bila 40, 45 ali pa več procentov od osnove. To so razlogi. In še enkrat bi opozorila. Ta predlog zakona pozna pravzaprav za odpoved pogodbe o zaposlitvi tri razloge. Eno je sposobnost, to je tisto, kar govorimo v 87. členu, oziroma nesposobnost, ker je mogoče s strani delodajalca to odpovedati. Eno je obnašanje, to se pravi takrat, ko gre v bistvu za kršenje pogodbenih obveznosti. In tretji razlog so potrebe delodajalca, torej poslovni razlog. Nimamo pa neke druge možnosti, zakonske možnosti, ki bi bila vezana direktno samo na starost ali pa, da je pač nekdo nekaj minimalnega za upokojitev že izpolnil, kar bi bilo razlog, da lahko pravzaprav delodajalec direktno pogodbo odpove. Bodo morali biti neki drugi razlogi.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Repliciral bi rad temu odgovoru predstavnice vlade. Naš predlog ne govori o tem, da delavec ne more delati, on lahko dela, vendar morata biti oba za to, torej delodajalec in delojemalec. Lahko pa dela do 70. leta, če hoče. To, ta predlog o tem ne govori, delodajaleclahko odpove. To hočemo vzpostaviti, bolj enakovredno razmerje po izteku, torej, ko nastopijo razlogi za prenehanje delovnega razmerja zaradi starosti oziroma upokojitve. Lahko pa naprej dela, zaradi mene do 80. leta, če sta oba za to. S tem ni nič kršenaustavna določba in ni ustavno sporno, torej je enakost možnosti, da bi diskriminirali starejše delavce, ker jaz tudi nisem za takšne rešitve. Marsikdaj so starejši delavci potrebni zaradi svojih izkušenj, karkoli. Ne bi pa rad to obešal, tudi za ceno tega, da ne bi bili potem mladi ljudje, ki bi bili sposobni to delati, delodajalec pa absolutno ni za to, pa ga ne more odpustiti - v tem je. Če pa, torej še enkrat poudarjam, obstaja obojestranski interes, bosta nadaljevala to delovno razmerje.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Še vedno samo sprašujem, res sprašujem, ne trdim ničesar. Če sem vas prav razumel, vlada nasprotuje temu predlogu. In drugo, samo še eno vprašanje. Če ta predlog amandmaja ne bo sprejet, ali to pomeni, da je delodajalec dolžan zaposlovati delavca, seveda, pod normalnimi pogoji, tudi če bo star 75, 87 let in bo vztrajal pri delu? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Da, moram reči, da je, če bo ta delavec sposoben, če pa ne bo sposoben, potem pa seveda bo to razlog, ne pa sama direktna starost.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Sedaj smo pa potem pri tistem pojmu ugotavljanja sposobnosti, kako se bo to izpletlo, ker imamo pa šibka določila o ugotavljanju in bodo lahko nastajali spori. Zato sem vas pri prejšnjem ugotavljanju sposobnosti opozarjal.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju za novi 117.a člen. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 36. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 118. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 122. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Mi smatramo, da delo brez plačila ne more biti predmet tega zakona. Če obstajajo potrebe, da imamo pripravništvo, da je to javnega interesa, da ne bom rekel nacionalnega interesa, potem imamo druge instrumente, da jih pripeljemo do tega, da se bo ta cilj uresničil, bodisi s subvencioniranjem iz javnih skladov ali pa dodatno oziroma dodatno s subvencioniranjem, z zanižanjem tarife za opravljanje pripravništva, ker vemo, da samo pripravništvo nudi delodajalcu manj učinkov in večje obremenitve. Da se najde neka vmesna solucija. Če je to to, potem je 122. člen v redu, da se sprejme, če ti pogoji niso izpolnjeni, je to ne delo na črno, ampak je to črno delo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Ja, hvala lepa. Eno vprašanje bi imel. To pomeni, da je volontersko pripravništvo, da je recimo potem v 122. členu nekako neka vmesna zadeva, med tem tako imenovanim zakonom, ki uravnava delovna razmerja, in seveda drugim zakonom, ki ureja to tako imenovano delovršno pogodbo oziroma zakon o obligacijskih razmerjih. Tu je, se mi zdi, vmesna zadeva. Kajti ne gre za elemente delovnega razmerja, saj ni plačila. Osnova definicije delovnega razmerja je po 4. členu. Gre pa vseeno za materijo, ki je vključena v ta zakon. Sam osebno ocenjujem, da je prav, da določene kategorije imajo neko podlago za opravljanje pripravništva, tudi brez plačila, kajti življenje je pač tako, da marsikateri človek marsikje želi tudi to opravljati, da naredi pripravništvo, recimo verjetno so to pravniki, verjetno so to zdravniki in mogoče marsikje drugje. Vendar se mi zdi, da tale zadeva čisto s tega sistemskega vidika nekoliko posega v eno področje, ki ni delovno razmerje, hkrati pa tudi ni popolnoma urejeno po zakonu o obligacijskih razmerjih. To se pravi, nekaj vmesnega, pa bi rad komentar vlade na to temo.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Baroviču, ki se je javil k njej, lepo prosim za malo tiše pogovarjanje, ker mislim, da ne onemogočamo govorcem, da v miru razvijejo svojo razpravo. Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Ponovno bi prosil predstavnike vlade za odgovor na naslednje vprašanje. Ali je 122. člen dobrohotno postavljen zato, da nekdo opravi pripravništvo in da lažje, bom bolj po domače vprašal, da se lažje zaposli tam, kjer delodajalec postavi kot pogoj za zaposlitev opravljeno pripravništvo, ali je ta člen, 122. ali ima ta člen kakšno drugo vsebino? Za odgovor hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
V bistvu je del namena tega tudi to, da se lahko omogoči tam, kjer je pač pripravništvo potrebno, omogoči tudi volontiranje. Tipičen primer je na primer sodišče, kjer pravniki opravljajo prakso, da lahko potem naredijo pravniški državni izpit. Kot primer. Ampak, v bistvu je pa osnovni namen tega člena, moram reči, to, da se v primeru, tudi kadar gre za volontersko pripravništvo, ta delavec, volonter ščiti, in sicer, da se mu zagotavlja enaka pravica do odmora, do delovnega časa, skratka do vseh tistih varstvenih elementov, ki so sicer delavcem, ki normalno delajo, zagotovljeni. In jim izhajajo iz pogodbe o zaposlitvi. Tu pa, če tega ne bi ekstra zapisali, ker ni njegova pogodba, je pa pogodba o volonterskem pripravništvu, bi pa lahko kdo tudi sklepal, da seveda tem delavcem take zaščite ni potrebno nuditi. Mi pravimo ja, tudi v tem primeru, čeprav niso po pogodbi o zaposlitvi.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, potem gospod Kebrič. Gospod Drobnič se je javil pred vami, potem pa ste vi, gospod Kebrič. Izvolite.
Torej jaz samemu institutu pripravništva ne oporekam. Oporekam temu, kako je urejeno. Zdaj, če pristanemo na logiko trga dela, potem si lahko vzamemo za vzor razmere pred, ne vem, 150 leti. Tam je ta logika bila. Če je ponudba delovne sile izredno velika, pa povpraševanje zelo majhno, potem se vzpostavi takšno razmerje. Delo praktično skorajda brez plačila. In zato iz načelnih razlogov oporekamo, da se umešča ta stvar notri. Tako, ne vem, zakaj pa potem pogodbenegadela ni notri? Čeprav mi bodo predstavniki vlade rekli: "Ja, to je pa po drugem sistemu. To je po obligacijskih razmerjih, saj je še vedno možno to delati." Če govorimo zdaj o tem zakonu, o delovnih razmerjih, potem urejajmo delovna razmerja. Vendar pa natak način, da bodo ta delovna razmerja in delo, ki ga bo nekdo opravljal, tudi deležna plačila. Deležna plačila. Kako se bo pa to plačilo zagotovilo, to bo pa država, ki skrbi za to, da če nekateri pripravniki pač potrebujejo za svoj poklic delo, pa ni interesa na trgu dela, jih bo pač subvencionirala, da bodo dobili plačilo oziroma bodo delodajalcu subvencionirali te njegove plače. Poleg tega pa naj sindikati za božjo voljo tukaj pa le pristanejo na to, da je nižja tarifa. Tudi konec koncev to študentsko delo. V drugih državah ni, da si nekdo tiste procente trga, kot posebni posredovalec študentskega dela, pa da gre za neke druge zadeve, se določajo nižje tarife. Sindikati so se dogovorili za, v povprečju nižje tarife za 10%, 15% za študente, če so na trgudela, zato da se vzpostavlja neko normalno tržno razmerje. Torej, jaz samemu volonterskemu delu oporekam, pripravništvu pa ne oporekam. V tem je [[...]]Zdaj pa mi uzakonjamo nekaj. Seveda ima pravico do odmora. Lepo vas prosim! Nima pravice do plače, ima pa pravico do odmora. Kje pa ste? Vendar, ali je to suženjsko delo ali kaj?
Hvala lepa. Gospod Kebrič, izvolite.
Hvala za besedo. Sprašujem predstavnico vlade ali pa gospoda ministra naslednje. To je delovna zakonodaja in si nismo na jasnem, ali je to delovno razmerje ali ni. To se pravi, po tem tolmačenju ni. Sprašujem pa iz naslova pokojninske zakonodaje, ali ima taka oseba možnost, da se zavaruje in se ji bo štelo potem to v zavarovalno dobo, če pa ni bilazaposlena. Mi vemo, kdaj lahko določena oseba po pokojninski zakonodaji vplačuje prispevke in ji teče zavarovalna doba. Ali bo ta oseba imela možnost, da sama plačuje prispevke, ali se ti bo to štelo v zavarovalno dobo, poglejmo to z vidika pokojninskega zakona.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Samo še eno dodatno vprašanje, vezano seveda na to vsebino pri 122. členu. Ali obstaja v tem zakonu ali kjerkoli drugje kakšna varovalka, da ne bi, če bo 122. člen sprejet, postal, ne vem, sredstvo za izkoriščanje? Pomeni, da nenadoma bodo vsi uporabili 122. člen tega zakona in bodo v pripravništvo sprejemali dijake, študente, ne vem koga že pač, samo zato, da jim bodo dali to možnost, ne bo pajim treba plačati. Če je kakšna varovalka, da ne bo tako, in če je, kje. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Črnugelj, izvolite.
Jaz repliciram gospodu Drobniču. Namreč to je lepo, zgodovinsko zna povedati, kaj je bilo pred 150-imi leti, ampak ne vem, če se zaveda, da danes v Sloveniji komaj vzpostavljamo trg dela in da tega trga dela nekoč ni bilo in da ne moremo idealizirati situacije. Ne nazadnje, mislim, ne bom vprašanja postavila vladi in ne ministru in ne državni sekretarki, ampak vam, ker vi ste predlagali ta amandma. Ali se zavedate, da boste s takim amandmajem onemogočili volontersko pripravništvo in da boste s tem onemogočili vsem tistim, ki bodo na ta načni imeli možnosti volontersko opravljati prakso tu, tam in pripravništvo, česar sedaj nimajo? Ne nazadnje boste tem istim onemogočili, da bodo potem imeli možnost dobiti redno zaposlitev, ker bodo imeli eno leto opravljeno pripravništvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Vizjak. Izvolite.
Mislim, tako pa tudi ne poenostavljati. S črtanjem tega člena ne ukinjamo možnosti volonterskega pripravništva. Samo jaz sem vprašal prej predstavnico vlade, pa nisem dobil odgovora. Ali ta materija sodi v ta zakon, ker ne ureja delovnega razmerja? Izrecno pa bi bilo treba tekst prebrati in bi bil tudi odgovor gospodu Baroviču sicer jasen. Da če je pripravništvo v skladu s posebnim zakonom, se lahko opravlja, ne da bi delavec sklenil delovno razmerjeoziroma pogodbo o zaposlitvi. To pomeni, da s posebnim zakonom mora biti dana ta možnost, da lahko ta člen šele zaživi. Tako ga jaz tudi razumem. Poglejte. Mi govorimo pri 122. členu o neelementih delovnega razmerja, ker ni plačila. To se pravi, ni elementa delovnega razmerja in ni pogodbe o zaposlitvi in ni socialnega zavarovanja iz naslova zaposlovanja in tako naprej. To pomeni, da gre zadevo gledati bolj v luči obligacijskega zakonika kot v luči zakona o delovnih razmerjih. Namen, kot sem ga razbral iz komentarja državne sekretarke, je, da se za te, ki to volontersko pripravništvo opravljajo, tule notri definirajo neke pravice, ki bi jim lahko po tem obligacijskem zakoniku ne šle. In gre pač za pravico do odmora, počitka, odškodninske odgovornosti. Ampak še enkrat sprašujem vlado in bi res prosil odgovor. Ali ocenjuje, da je to materija tega zakona oziroma ali ni to materija tistega posebnega zakona, ki omogoča opravljanje pripravništva brez sklenitve pogodbe o zaposlitvi oziroma volonterskega pripravništva, da se tam definirajo tudi ti osnovni parametri pravic delavcev, ne pa tu, kjer je govora o delovnih razmerjih. To je zakon o delovnih razmerjih. Zato smo tudi vrgli ven pogodbo o delu, ker smo rekli, da to nima zveze z delovnimi razmerji. In tudi se mi zdi, da opravljanje pripravništva brez pogodbe o zaposlitvi oziroma brez delovnega razmerja nekako je tujek v tem zakonu. Tak komentar sem prosil. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Bom poskušala iti nekako po vrsti. Gospod Barovič je vprašal, če je kakšna varovalka. Varovalka je v bistvu to, da pravimo, da se pripravništvo v skladu s posebnim zakonom lahko opravlja, ne da bi delavec sklenil pogodbo o zaposlitvi. Torej, poseben zakon mora omogočiti volontersko pripravništvo. V praksi imamo zdaj dve taki možnosti. Ena je dejansko v pravosodju, na sodišču, druga je pa za zdravnike. Drugje pravzaprav posebne zakonodaje, ki bi tako voluntersko pripravništvo omogočala, ni. Lahko pa bi se pojavilo še v kakšni dejavnosti oziroma kjer je potreba, da se pač usposobi nekdo za tisti poklic, ker gre za specifičen poklic, in da se omogoči usposabljanje tudi na volonterski način. Ampak varovalka je, da vse, kar se bo na ta način poskušalo urejati, bo šlo skozi parlament in se bo tu pravzaprav ponovno ta razprava lahko odvila. Ali gre za možnosti, ki jih nekomu dajemo zato, da se usposobi, ali gre pravzaprav za tisto, česar mislim, da se marsikdo danes boji, da bi ta institut volonterstva izrabili in da bi šlo pravzaprav za neko neplačano delo mladih. To je eno. Drugo. To, kar pravi gospod Vizjak, glede tega, da se to lahko s posebnim zakonom uredi. To ni poseben zakon o pripravništvu ali pa poseben zakon o volonterskem pripravništvu, ampak dejansko je nek konkreten zakon, z vidika ali pravosodja ali zdravstvene dejavnosti ali katerekoli druge, če bi se pač to pojavilo kot potreba. Tako, da mislimo, daje le prav, da se ta določba vnese v zakon. Res je, da ta določba odstopa nekako od tega, da generalno urejamo samo tisto, kar gre skozi pogodbo o zaposlitvi. Ampak nekaj takih varstvenih določb pa kljub vsemu v temu zakonu najdemo. Takrat, ko gre za vajence, takrat ko gre za delo dijakov in študentov. Takrat, ko skratka hočemo tudi določeno populacijo, ki sicer nima pogodbe o zaposlitvi, ščititi z vidika varnosti in zdravja pri delu. Gospodu Kebriču moram pa reči tako. Ti, ki opravljajo volontersko pripravništvo, morajo biti obvezno zavarovani za primer poškodbe pri delu ali pa poklicne bolezni. Torej, to je tisti del zavarovanja, invalidskega zavarovanja pravzaprav, ki ga je treba tudi volonterjem zagotoviti. Možnost vključitve, prostovoljne vključitve vobvezno zavarovanje pa bi šla lahko iz naslova - moram pa reči, da ta del moramo še ponovno preveriti - iz naslova pravzaprav izobraževanja. Ker tako, kot se lahko študent v bistvu vključi v prostovoljno zavarovanje ali pa tisti, ki je na podiplomskem študiju, mislim, da bi bilo treba tudi tu omogočiti. Ampak ta del pa moram reči, dejansko moramo se še skozi dikcijo penzijskega zakona preveriti, ali se lahko na tak način tako široko tolmači. Jaz mislim, da da.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. No, da se bom lažje odločil pri tem, ali bomo ta amandma sprejeli ali ne, samo še to, gospa Belopavlovič. Sedaj, če sem vas prav razumel, pomeni, da je to volontersko pripravništvo nekako dovoljeno samo v določenih dejavnostih, če vas prav razumem. Ni moč, da bi si nek podjetnik izmislil in bi rekel, "jaz pa omogočam vsakemu volontersko pripravništvo". To mi ni bilo jasno. Torej, natančno določeno, v katerih dejavnostih je možno volonterstvo. To je pa določeno kje? Hvala lepa.
Gospa Belopavlovič, izvolite.
Za zdravnike je to v zakonu o zdravniški službi, za sodnike oziroma za pravosodje, moram reči, da je poseben zakon o pripravništvu v pravosodju, ne vem čisto natančnega naslova, ampak poseben zakon obstaja. Tako, da je tako, kot ste razumeli. V bistvu gre samo za posebne dejavnosti, in to mora biti direktno v zakonu opredeljeno.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Sedaj torej imamo ta zakon, ki naj bi urejal delovna razmerja. Najprej je seveda bilo tolmačenje, da naj bi urejal ta zakon samo tisto, kar je s pogodbo o zaposlitvi določeno, potem vidimo, da to ni to res, da se ureja tudi kaj drugega, da pa se pogodba o delu pa ne, nič, kar je v zvezi s pogodbo o delu in kar bi bilo pametno urediti tudi s tem zakonom, se pa ne ureja. Čeprav se tista najbolj približa tej klasični pogodbi o zaposlitvi. Veste, ta zakon je postal "pęle-męle" - to je vrag tega zakona. To, da ne zasleduje osnovne ideje.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Pripravnik ali pa vajenec se v organiziran proces dela vključuje. Torej, v organiziran proces. Tisti, ki pa opravlja pogodbo o delu po obligacijskem zakonu, pa opravlja neko delo začasno, občasno in se ne vključuje redno v nek organiziran proces. Če bi pa se v redno organiziran proces vključil, potem pa je to element delovnega razmerja in mora skleniti pogodbo o zaposlitvi, pa je lahko ta pogodba tudi "part time" pogodba, to se pravi tudi za eno ali pa dve uri na dan.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 122. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 34. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 124. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 125. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 126.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 129. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 35. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 131. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 134. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Že pri, ne vem, katerem členu točno, natančno, sem razložil, kako je v primeru, če delavec pač je premeščen k drugemu posredniku, ali kako se že reče, da se ne bom narobe izražal. Če bo šel delavec k posredniku, bo delal za, torej bo moral delati in bo dobil 70%plače. Če pa ne bo nič delal, bo dobil pa več kot 70%. Tako vse skupaj izpade namreč. Smiselno je, seveda, da je to nek rang, pameten. Sedaj, če hodiš na delo k drugemu, potem je smiselno, da je ta subvencija ali to nadomestilo plače v višini 100%, in to smo mi predlagali.
Gospod Drobnič, dovolite. Spoštovane kolegice in kolegi. Resnično gospod Drobnič ne more razpravljati nemoteno tako, kot ima pravico. Tako lepo prosim za potreben mir v dvorani. Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Gre za različne situacije. 134. člen v šestem odstavku rešuje problem, ko delavec ne more opravljati dela zaradi višje sile. Bom zelo preprosta. Prišlo je na primer do požara in delavec zaradi tega, ker je pač podjetje pogorelo, ne more v nekem obdobju delati. Mi smo izhajali iz tega, da riziko take višje sile nosita pravzaprav pol-pol delavec in delodajalec, pri čemer se pa lahko zgodi, da ta polovica, ki bi jo delavec moral nositi, ne pomeni 70% minimalne plače ampak bi pomenila manj. V tem primeru pa rečemo, če je njegova plača že tako relativno nizka, potem pa to ni 50%, ampak mora biti 170% minimalne plače. Skratka v tem primeru dvigamo ta nivo do te meje, medtem ko pa seveda ne moremo pa reči, da vso težo pravzaprav višje sile v takem primeru nosi delodajalec.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Sedaj je opredelitev višje sile. Seveda, višja sila, preprosto delodajalec, če je prišlo do višje sile, je njegova odgovornost do tega pravzaprav enaka, ali nima dela ali je pa višja sila. Če se resnično izkaže, da nima dela, je to v odnosu do njega pravzaprav irelevantno, če izhajamo iz tega. Namreč vzpostavlja se neko čudno razmerje, da tisti, ki bo pravzaprav brez, ki ne bo nič opravljal, bo v boljšem položaju. Se pa ne bo spraševal o višji sili ali pa, ali delodajalec nima posla, ker za delodajalca je ta situacija precej podobna. Namreč če on ni sklenil pogodbe s partnerjem in če se mu poruši pač ta posel, je za njega pravzaprav zelo podobno, kot pa če mu en del hale zgori. To je. Jaz razmerja relativiziram. Samo razmerja relativiziram, to je tisto. Sedaj, če [[...]]
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 39. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 137. členu in amandmaju odbora k tem členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 137.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 139. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 140. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 141. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 142. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 143. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Torej v poslanski skupini Nove Slovenije smo pripravili ta amandma, ker menimo, da je treba spoštovati vsaj en dan v tednu, ki je namenjen počitku, in to naj bo nedelja, zato da imajo tudi družinski člani pravico, da je vsaj en dan mir v tednu, v smislu rednega delovnega časa. Sicer pa je možno tudi uvesti.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Zdaj zakon pojma redni delovni čas ne pozna, ne pozna niti pojma izredni delovni čas. Redni delovni čas, da rečem pod narekovaji, za bolnišnico je ves teden, v prometu je ves teden, za policijo, carino je ves teden. Tako, da mislim, imamo tu lahko velik problem, če bi zadevo na tak način speljali, zaradi tega, ker enostavno uporabljamo nek pojem, za katerega se nismo nikoli odločali, kaj to pomeni.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 41. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 2. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 144. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 146. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju 1. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 148. členu in dveh amandmajih k temu členu. Opomba pod 1 velja, opomba pod zaporedno številko 2 pa nima pomena, kot smo ugotovili že v prvem delu, v dopoldanskem delu obravnave teh amandmajev. Odpiram razpravo. Gospod Drobnič, izvolite.
Jaz oporekam, da naš amandma ni umesten.
Je je, umesten je. Moje opozorilo je bilo, da opomba pri amandmaju pod zaporedno številko 2 ne velja. Kar pomeni, da obravnavamo oba amandmaja.
Hvala lepa.
S tem, da se izključujeta, ker opomba pod zaporedno številko 1 velja. Če bo amandma pod 1 sprejet, ne bomo glasovali o amandmaju pod 2, ker se izključujeta. Odpiram razpravo. Gospod Drobnič, izvolite.
Torej, drage kolegice in kolegi! Ravno tukaj bi bilo smiselno seveda, da bi delavsko predstavništvo zaupnih ali pa svet delavcev se izrazil o tem. Pa bi prišlo do tega načina kooperacije. Ker delavci najbolj vejo, tisti, ki so zaposleni pri delodajalcu, za kakšno situacijo gre, in bi jo tudi najbolje razumeli. Vendar, če se je ta državni zbor večinsko opredelil proti temu institutu, se je pač tako.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 9. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet, zato je amandma pod zaporedno številko dve postal brezpredmeten. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 9. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 149. členu in dveh amandmajih k temu členu: pod ena je amandma odbora, pod dve amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca, izvolite. Spoštovane kolegice in kolegi, prosim za mir v dvorani. Gospa Širca, izvolite.
Hvala lepa. 149. člen govori o nočnem delu žensk v industriji in v gradbeništvu. Pravi, da delodajalec s področja industrije in gradbeništva lahko pri nočnem delu zaposluje delavke, če so članice njegove družine. Do česa pridemo z dedukcijo te možnosti? Rada bi samo komentirala člen. S tem pridemo do tega, da se ženske, ki so žene, sestre, matere, tete itn. delodajalca v gradbeništvu in v industriji izjemoma lahko zaposlujejo tudi ponoči brez posvetovanja s sindikati,delodajalci oziroma brez soglasja ministra. To pomeni, da ženska, ki je na primer zaposlena pri svojem možu, lahko ponoči recimo peče kruh ali pa preklada zidake, ne da bi za to potrebovala odpustek sindikata oziroma ministra. Iz tega sledi dobesedno, da je poroka, če gre za zaposlovanje ženske v moževi firmi na primer, dejansko hkrati tudi pogodba o delu in res poroka je mnogokrat ali prevečkrat pogodba o delu.
Spoštovani kolegi in kolegice, dolžni smo zagotoviti razpravljavcem potreben mir. Lepo prosim. Hvala lepa.
S tem členom, 149. členom mož uzakonja nočno delo svoje žene. Ampak poglejmo s plati diskrimatorne obravnave žensk. Po tej logiki so ene bolj zaščitene kot druge. Tiste, ki so poročene oziroma živijo v izvenzakonski skupnosti, so manj zaščitene, kot tiste, ki to niso. Seveda si teh rešitev ni izmislilo ministrstvo za delo, da jim ne bo potrebno niti odgovarjati, temveč jih je zgolj povzelo po konvenciji o nočnem delu žensk. Ta konvencija onočnem delu žensk pa sega v leto 1948, čeprav je prišla v veljavo leta 1951. Seveda se avtomatično sproža vprašanje, če se mora Slovenija vedno držati konvencij, četudi so te čudne. Ta zagotovo je. Lahko bi jih mogoče izboljšala, in kot razumem ministrstvo, si v tej smeri prizadeva. A s tem hočem tudi povedati, da to, kar je svetlo zunaj, kar se sveti v svetu, vedno ni sveto in svetlo. Seveda potem, če gremo z dedukcijo tega člena naprej in do zadnje alinee, ki govori o tem, da nočno delo žensk v industriji in v gradbeništvu lahko določa tudi minister, če ga opredeli, da je to delo v nacionalnem interesu - če si preberete zadnjo alineo prvega odstavka. Ob tej dikciji bo minister, pristojen za delo, prišel zagotovo v veliko zagato, kajti gospod Dimovski, zelo težko vam bo, skladno z novodobnim razumevanjem nacionalnega interesa, prepoznavati nočno delo žensk. Se pravi, tisto v bančništvu, v energetiki, policiji, v gradbeništvu, farmaciji in tako naprej. Zagotovo vam bo ta člen prinesel veliko zagat, pa tudi dela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz ne bom govorila o konvenciji, ker dejansko razlog, da smo zapisali te pogoje oziroma izvzeli nekatere, izhaja res iz te konvencije, ki je dosti stara. Moram reči, da verjetno se bo ta država postopno morala odločiti, da bo to konvencijo odpovedala, tako kot vse druge članice Evropske unije, ker na tem področju obstaja direktiva. Jaz bi rekla samo v zvezi s tem zadnjim odstavkom. Minister, pristojen za delo, izdaja ta soglasja. Gre za veljavno ureditev. Gre pravzaprav za to, da se ta soglasja, kadar se zaprosi, izdajo v primeru, da seveda so izpolnjeni vsi tisti varstveni ukrepi, ki morajo biti po zakonodaji izpolnjeni. Skratka, vodenje tiste nočne ekipe, topel obrok, prihod na delo, z dela oziroma prevoz, ki mora biti organiziran, in da se to preverja, prvič mora dati soglasje sindikat, pogledat gre konkretno inšpektor, ali so te zahteve oziroma ti pogoji izpolnjeni. To se preverja vsako leto posebej. Tako, da to se pravzaprav že izvaja. Ne gre za nobeno novo določbo. Gre za v bistvu zadevo, ki nekako teče in s katero, moram reči, nismo imeli problemov in tudi ne pripomb, ne s strani zaposlenih ne s strani delodajalcev.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 3. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 152. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 33. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 6. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 155. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, o amandmaju najprej. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 156. členu in dveh amandmajih. Predlagatelj amandmaja pod ena je poslanska skupina Nove Slovenije, pod dve pa vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 36. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod ena ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 159. členu in o treh amandmajih k temu členu: pod ena je amandma poslanske skupine Nove Slovenije; če je sprejet ta amandma, so amandmaja na amandma pod točko 2 in 3 ter amandma vlade pod točko 4 brezpredmetni. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, potem gospod Vizjak. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Če bi veljala ureditev, kakor so jo določili socialni partnerji, kot se lepo strokovno reče, potem bi tisti, ki so se poškodovali na delovnem mestu, ostali nesposobni za delo v tistem letu, ne mogli prenašati dopusta, letnega dopusta v prihodnje leto. Torej bi bili v drugačnem položaju kot tisti, ki niso bili poškodovani. Za nas pa bi veljalo enako tudi v primeru materinstva. To bi pravzaprav pomenilo diskriminacijo. Ob sprejemanju zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih smo opozorili, da enako število dopusta za starševstvo bi v bistvu pomenilo ob hkratni spremembi zakona o delovnih razmerjih dejansko manj odsotnih dni za čas koriščenja odsotnosti zaradi materinstva. To je pravzaprav rezultat vsega tega. Zato smo tudi vložili predlog, ki enostavno črta ta odstavek in pomeni enako koriščenje, možnost prenašanja v prihodnje leto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da bomo pustili razpravo ob tem členu odprto, upoštevaje dejstvo, da je ura 18 in da je nekaj odborov, ki začnejo delati ob tej uri. Spoštovani, spoštovane, samo še obvestilo. Jutri ob 10. uri bomo nadaljevali z obravnavo prekinjene 8. točke dnevnega reda, potem bomo prešli predvidoma na 21. točko, potem pa na 9. točko in po vrstnem redu dalje. Hvala lepa in lahko noč.