Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". Реєструємося. [[16:01:51]] В залі зареєструвалося 410 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Так як ми з вами домовлялися, першим питанням ми будемо зараз слухати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо нульової ставки для підприємств ПЕК]]. Реєстраційний номер 2305. Будь ласка, автор законопроекту Литвин Вадим Валентинович. Підготуватися Капустіну.
Зазначений законопроект було розроблено з метою вирішення нагальних проблем з питань оподаткування ПДВ, які є вкрай важливими для підприємств нафтогазового комплексу. Тут є 2 проблеми. Перша проблема, це законодавче звільнення від оподаткування ПДВ, ввезення природного газу на митну територію України, відповідно до зовнішньо-економічних контрактів. Друга проблема, це законодавче встановлення нульової ставки ПДВ на операції з продажу імпортованого природного газу, ввезеного відповідно до зовнішньо-економічних контрактів на виконання міжнародних договорів України. Зазначена норма є вкрай важливою для галузі, так як з моменту заснування НАК "Нафтогаз України" значне податкове навантаження не дозволяло компанії належним чином сплачувати всі нараховані податки та забезпечувати належне фінансування виробничих програм. Скасування у 2000-2002 роках нульової ставки податку на додану вартість на операції з продажу природного газу, імпортованого в Україну, призвело до збільшення податкової недоїмки НАК "Нафтогаз України", зростання дефіциту коштів на капітальне вкладення та до погіршення розрахунків з Туркменистаном за імпортований природний газ. Лише у 2003 році ситуація зі сплатою нарахованих податків покращилась. Насамперед завдяки відновленню дії нульової ставки на операції з продажу імпортованого природного газу. У 2003, у 2004 роках компанія мала змогу повністю сплачувати нараховані податкові зобов’язання, гарантовано виконувати міжнародні угоди щодо транзиту природного газу і нафти та своєчасно розраховуватися з Туркменистаном. Аналіз виконання НАК "Нафтогаз України” податкових зобов’язань в умовах застосування нульової ставки ПДВ на операції з продажу імпортованого природного газу свідчить про її позитивний вплив на стан розрахунків з бюджетом. У 2003 році підприємствами компанії поточні розрахунки з бюджетом було виконано у повному обсязі. Сплачено з врахуванням платежів за 2002 рік близько 6 мільярдів гривень, у тому числі податку на додану вартість понад 1,5 мільярда гривень. У 2004 році компанія також здійснила розрахунки з бюджетом у повному обсязі. За оперативними даними станом на 01.0105 підприємствами НАК "Нафтогаз України” перераховано до Держбюджету близько 5,5 мільярда гривень або 102,7 процента, в тому числі 808 мільйонів гривень ПДВ. Встановлення нульової ставки ПДВ на операції з продажу імпортованого природного газу не призвело до зменшення дохідної частини бюджету і зараз ніяк не буде впливати на бюджет. Не призведе до зменшення доходної частини бюджету та втрат бюджету та дозволить остаточно вирішити питання оподаткування ПДВ операцій з ввезення та реалізації імпортованого природного газу, що фактично вирішується протягом декількох років шляхом внесення відповідних статей до Закону України "Про Державний бюджет". Це дасть компанії змогу здійснювати безперебійне постачання природного газу для галузей національної економіки та населення. підтримувати на належному рівні роботу газотранспортної системи.
Дякую. Будь ласка, від профільного комітету перший заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Капустін Віктор Володимирович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Автор законопроекту вже достатньо зупинився на суті цього закону. Я хотів би звернути увагу на декілька речей, які є дуже суттєвими, коли ми будемо приймати рішення під час, при голосуванні за ці речі. Перше, я хочу наголосити на тому, що цей Закон складається з двох пунктів, перше, це звільнення від оподаткування ПДВ ввезення природного газу на митну територію України і другий пункт - це законодавче забезпечення встановлення нульової ставки ПДВ на операції з продажу природного, імпортованого природного газу. Я хочу наголосити на тому, що ці два пункти фактично на протязі кількох років поспіль, це 2002, 2003, 2004 роки вирішувалися в відповідних Законах про державний бюджет України в ці роки. На жаль, чомусь у 2005 році, ці норми, принаймні друга з них не була включена до державного бюджету, що може привести серйозних ускладнень і серйозних негативних наслідків і проблем. Проблемою головною, яка може виникнути в наслідок невирішення цього питання є фактичне підняття тарифів на комунальні послуги, що, в решті решт буде серйозно впливати і на життєвий рівень населення, тому , на нашу думку, треба негайно врегулювати ці питання. І зробити це законодавчим чином, щоб потім в подальшому не було потрібно, вносити кожен раз ці пункти до Закону про державний бюджет. При розгляді на Комітеті було вирішено, що Закон, що у цьому Законі треба вилучити пункт другий, який був в цьому Законі, коли він розглядався, це Закон, це пункт про встановлення нульової ставки з операцій пов’язаних з перевезенням, переміщенням природного газу, нафти та нафтоналивних вантажів транзитом через території і порти України. Таким чином, я хочу наголосити на тому. що залишається два пункти - це звільнення від оподаткування ПДВ, ввезення і встановлення нульової ставки ПДВ на операції з продажу імпортованого природного газу. Я прошу шановних народних депутатів підтримати цей Законопроект, проголосувати за нього. Дякую.
Дякую, будь ласка, я бачу, 2 "за", 2 - "проти". Терьохін, підготуватися Кармазіну.
Шановні народні депутати, шановні присутні, я хотів би нагадати, що цей законопроект виноситься в п’яте, вірніше п’ята ітерація його іде на заміну раніше поданого. Двічі він обговорювався у Верховній Раді і двічі Верховна Рада відхиляла цей законопроект. На сьогодні у 9-й статті третьому абзаці Державного бюджету є звільнення від ввезення природного газу на території України, не нуль, ще раз повторюю, а звільнення. Тільки ця норма після того, як Російська Федерація скасувала ПДВ при експерті. Значить, зменшення доходів Державного бюджету України на 820 мільйонів доларів США або більше, ніж 4,2 мільярда гривень. Що зараз пропонується цим лобістським, відверто лобістським законопроектом? Не зменшити комунальні платежі, не зменшити поставки кінцевим споживачам таким, як жеки або ЖСК, або просто людям. Ні. А пропонується збільшити доходи НАКу "Нафтогаз", які формально є державною компанією, але давно вже приватизував менеджмент, давно вже знає, яким чином перепродавати газ, який не оподатковується, і яким чином залишати Державний бюджет України без доходів. Якщо ми приймемо цей законопроект, то тоді давайте прощатися більше, ніж, знову повторюю, 4 мільярди гривень доходів Державного бюджету України, якщо їх замінусувати від того балансу Державного бюджету, який ми прийняли нещодавно. І на останнє. Я дуже зацікавився взагалі ситуацією, коли Комітет з питань Верховної Ради не приймає позитивного рішення на своєму засіданні по підтриманню цього закону, а виносить, це є законне рішення Верховної Ради, одначе у Верховній Раді опиняється абсолютно інше рішення про підтримку у першому читанні. Коли комітет Верховної Ради визначає співдоповідачем народного депутата Терьохіна, але в останню мить сьогодні виникає інший співдоповідач. І коли сьогодні з самого ранку по фракціях і групах Верховної Ради України ходять такі парламентарі, які хочуть єдине, щоб цей законопроект, який знову таки залишить Держбюджет без чотирьох мільярдів з гаком гривень у цьому році, був прийнятий, хоча в першому читанні. Тому я вважаю, що ми не маємо морального права голосувати за такий законопроект. Це перше. І, по-друге, давайте, щоб такі лобістські штучки не проводилися таким чином, як нам пропонується. Дякую за увагу.
Дякую і вам. Це дуже добре, що у вас у комітеті такий плюралізм, хоча треба, щоб був порядок, без сумніву. Прошу, Кармазін. Підготуватися Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, ми неодноразово у цій залі розглядали питання, яким чином створюється обіг тіньових грошей в Україні, яким чином підвищується тиск на населення України. Ми неодноразово, і чомусь зараз тільки ніхто не стурбувався із профільних комітетів, як цей НАК "Нафтогаз" підписував угоди з Туркменистаном, де відразу на третину підняті ціни на газ. Що це значить для кожного з нас? Що це значить для промисловості України? Це значить серйозні наслідки, це значить, що через якийсь час буде суттєве підвищення цін абсолютно на все у цій державі. І ось нам зараз пропонується звільнити від оподаткування, податку на додану вартість, операції з ввезення природного газу на митну територію України. Нібито відповідно до зовнішньоекономічних контрактів, укладених на виконання міжнародних договорів. Ну і що? Що в тих договорах написано, що треба звільняти від оподаткування? Ні, цього не написано. Я категорично погоджуюся з думкою Сергія Терьохіна про те, що цей законопроект є абсолютно лобістським. По-перше. По-друге, я звертаюся до керівника Головного науково-експертного управління Мацюка. Шановний пане Мацюк, що роблять ваші фахівці? Вони не бачать лобістського законопроекту, не відзначають, що це п’ятий законопроект, поданий на цю тематику. Це - введення в оману народних депутатів України. І на кінець, де висновок Комітету з питань бюджету? Адже такого висновку немає. Я нагадаю, що такі пільги у відповідності до бюджетного кодексу [[частини першої статті 27]] кожен законопроект має бути поданий до Комітету Верховної Ради з питань бюджету для проведення експертизи щодо його впливу на дохідну або видаткову частину бюджету, а також виконання Закону про Державний бюджет у поточному бюджетному періоді. Цього немає, цього документу не роздано. В тому документі, який розданий, написано скромно, що Комітет з питань фінансів пропонує в першому читанні прийняти. Таким чином, у нас немає також у відповідності до частини другої статті 27 бюджетного кодексу і висновків Міністерства фінансів України, де були б дані щодо вартісної величини впливу на доходну частину, висновки щодо доцільності, пропозиції щодо терміну набрання чинності закону і так далі. І цього також нам, депутатам, не роздано. Очевидно, його просто не існую. Я категорично проти прийняття цього проекту закону. Дякую.
Так, Черняк Володимир Кирилович. Не бачу. Тоді, будь ласка, Рудьковський. Рудьковський Микола, тільки що був. Будь ласка, на трибуну. І за ним Надрага.
Шановні колеги, дійсно. ситуація, яка зараз склалася в нафтогазовому комплексі, потребує якогось вирішення. Там порядок потрібно наводити. І була спроба кілька років назад навести порядок шляхом того, щоб ввести нульову ставку. Чому? Тому що, ви пам’ятаєте, були посередницькі фірми, які давали на повернення податку на додану вартість і таким чином бюджет отримував великі збитки за рахунок того, що кілька фірм по цепочці зверталися за поверненням податку на додану вартість. І прийшли до висновку, що будемо завозити газ поміж урядових контрактах, передавати їх на промисловість, щоб не було відшкодування ПДВ і не зростала заборгованість. Але ситуація зараз уже в нас в державі, так би мовити, прийшла до порядку, і ми бачимо, що наводиться порядок і з поверненням податку на додану вартість. Ми маємо ситуацію, коли НАК "Нафтогаз України" почав збирати, фактично, 90 відсотків платежів. В цій ситуації, мені здається, закон, який запропонований, потрібно доопрацювати, сьогодні не ставити це питання на голосування, а запропонувати такий механізм для того, щоб давав можливість наповнювати бюджет з одного боку, а з іншого боку, не звалював збір податків лише на НАК "Нафтогаз України". Мені здається, що звільнення при імпорті - це краща форма, ніж нульова ставка. Чому, так би мовити, нульова ставка шкідлива? Бо як тільки ми вводимо нульову ставку, то все, що купує НАК "Нафтогаз України" бюджет повинен відшкодовувати податок на додану вартість. Мені здається, що для НАК "Нафтогаз України" з бюджету відшкодовувати на всю продукцію, яку купляє НАК "Нафтогаз України", податок на додану вартість - це вже занадто. І тому я пропоную сьогодні цей закон не голосувати, а автори хай допрацьовують так, щоб і механізм, так би мовити, полегшення для галузі був закладений, але не було прямого дотування державної компанії з Державного бюджету. Цей закон потрібно сьогодні зняти з розгляду. Дякую.
Народний депутат Надрага Василь Іванович, і будемо визначатися.
Уважаемые коллеги! Вопрос, который мы сегодня рассматриваем, мы должны четко понимать, чего мы хотим добиться решением того или иного вопроса. Мы добиваемся одного: мы сегодня будем не возмещать НДС, а точнее, заставим платить НДС, а потом все равно его надо возмещать из Госбюджета. У меня вопрос: у нас в Госбюджет много возмещений поступает по тому же НДСу? Можно спорить, о чем угодно, но в данному случае мы можем прийти с вами к тому, что потребители газа, а правильней сказать, потребители тепла в лице населения, социальной сферы, бытовой, они просто начнут недополучать газ или этот газ им начнут поставлять по более высокой цене, потому что проблема с возмещением останется. Или мы, еще хуже того, сделаем, что поломаем сложившуюся ситуацию, которая, в конце концов, приведет к тому, что газовики будут вынуждены поставлять газ при повышении цен на него. Поэтому сегодняшняя ситуация, которая консервируется, я понимаю, что это не лучшее решение. И абсолютно согласен с тем, что если сегодня кого-то освобождают от платы НДС, это не есть системное решение, но есть системное решение, когда мы говорим о том, что газ должны получать потребители, в первую очередь, социальные, бытовые потребители тепла, они должны его получать достаточно стабильно. Если этого не будет, мы с вами взорвем достаточно хрупкое равновесие, которое сегодня существует у нас в части обеспечения газом, а, соответственно, теплом, водой и всего того, что нужно делать и что получают потребители: как население, так бюджетники. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування: про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо нульової ставки для підприємств ПЕК]]. Реєстраційний номер 2305. Прошу голосувати. [[16:20:27]] За-84 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 23, комуністів - 3, "Регіони України", Народна аграрна партія, соціал-демократи - нулі, "Єдина Україна" - 15, соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 1, "Трудова Україна", НДП - 12, "Союз" - 15, "Демократичні ініціативи" - 0, "Центр" - 1, "Позафракційні" - 14. Тоді є пропозиція направити цей законопроект на доопрацювання. Прошу голосувати. Голосуємо. [[16:21:16]] За-142 Рішення не прийнято. До наступної сесії. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків" [[щодо технопарку "Машинобудівні технології"]]. Законопроект за номером 5730. Автор законопроекту - народний депутат Гуров Вадим Миколайович. Будь ласка. Співдоповідач - Юхновський Ігор Рафаїлович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Законопроектом пропонується внести зміни до переліку технологічних парків, а саме доповнити новим технологічним парком “Машинобудівні технології” [[місто Дніпропетровськ]], на які поширюється спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності, відповідно до закону України "Про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків". Тому потрібно дуже уважно розглядати це питання та приймати виважене рішення, яке вплине на розвиток цілого регіону. Необхідність створення в місті Дніпропетровську технологічного парку "Машинобудівні технології" обумовлене економічною ситуацією в Дніпропетровській області. Регіон є одним з розвинених в економічному відношенні регіонів. Разом з тим, негативним явищем можна вважати формування вкладу області національної економіки за рахунок сировинних ресурсів та продуктів їхньої переробки на фоні відносно малої питомої ваги машинобудування, високотехнологічних виробництв та відставання в галузі легкої, харчової та переробної промисловості. Для області характерно міжгалузеві і внутрігалузеві диспропорції. На долю енергоматеріалу і капіталоємких виробництв гірничо-металургій комплекс, електроенергетика, вугільна, хімічна промисловість припадає, я підкреслюю, 82 відсотка обсягу виробництва. В той час, як внесок галузей з швидкою віддачею та оборотом капіталу: машинобудування, металообробка, легка та харчова промисловість, складає лише 14 відсотків або в 5,4 рази менше. Водночас, слід зауважити, що область має великий науково-технічний потенціал, який може суттєво вплинути на створення низки високотехнологічних сучасних виробництв нової техніки. Другим аргументом доцільності створення технологічного парку машинобудівної технології є кризовий стан економіки регіону обумовлений великою мірою зношення основних фондів, незбалансованої, і ще раз підкреслюю, структури виробничих сил. Тому, піклуючись за долю регіону у майбутньому, потрібно надати пріоритет формуванням та впровадженню наукових розробок із створенням нових машин, приладів, устаткування по реалізації високоефективних технологій широкого призначення, що сприятиме утворенню умов, щоб Дніпропетровська область вийшла на зовнішні ринки з конкурентноспроможною продукцією. Тому прошу підтримати зазначений законопроект і прийняти його за основу. Комітет промислової політики.
Дякую. Будь ласка, від Комітету з питань науки і освіти перший заступник голови комітету Юхновський Ігор Рафаїлович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні депутати! Пропозиція є про створення нового технопарку у машинобудівній технології у Дніпропетровську. Технопарк створюється на основі Інституту геотехнічної механіки Дніпропетровського агрегатного заводу, Криворізького турбінного заводу "Констар" і інших заводів. Його ініціаторами є академік Булат, академік-секретар відділення механіки Національної академії наук той, який останньо опрацював проблему добування шахтного метану. Комітет двічі розглядав це питання і вважає, що технопарк треба утворити. Я хочу створити зауваження про те, що створення технопарків викликає неоднозначну думку серед депутатів Верховної Ради. Тому що технопарк звільняє проект від оподаткування, податком на додану вартість і податком на прибуток, який заноситься на спеціальний рахунок і використовується для інноваційної політики тими підприємствами, які пропонують проект. Це суттєво відрізняється від податкових пільг. які діються для зон спеціального економічного режиму, чи для окремих галузей і тому слід чітко розрізняти створення технопарків від створення спеціальних економічних зон. Я зауважу, що в Росії зараз працює 40 технопарків, у Китаї працює 400 технопарків, Україна має лише 15 технопарків і не всі нормально ще влаштовані. Створення машинобудівного у Дніпропетровську, є вкрай необхідне. Я хочу заілюструвати ті перші інноваційні проекти цього технопарку, який конче необхідні. Мова іде в першу чергу, наприклад, про створення машини та устаткування для промислового виробництва тонкого алюмінієвого сталевого листа, Я відомо, до цього часу сталеві листи покриваються цинком і це досить дорого, покриття алюмінієм, відповідне створення машин є уже актуальним для України. Створення машин та устаткування для проходки верти. гірських виробіток безвибуховим методом. Ці речі є на Заході і це дуже дорого коштують. І вони мають бути зроблені в Україні. Такі і подібні проекти є в цьому технопарку і вони є дуже актуальні, тому я прошу шановних депутатів підтримати цей законопроект.
Дякую, Ігоре Рафаїловичу. Є необхідність обговорювати? Так, будь ласка, Яворівський, Пузаков за ним
Шановні законовиробники, шановні наші виборці. Володимир Яворівський. Передусім я хотів би подякувати, знаєте, мені приємно, що наш парламент, реагуючи на попередній законопроект, так чітко вловив про те, що це абсолютно лобістська авантюра і те, що ми за нього не проголосували і навіть не дали йому можливості на повторне перше читання. Це, по-моєму, дуже важливий індикатор, бо вже годі нам іти на такі компроміси. Хтось приходить, хтось тут умовляє, хтось щось обіцяє, а ми потім дивуємося, чого наш народ так живе. Щодо цього законопроекту. Звичайно, тільки безпросвітній песиміст або й дурень може виступати проти самої ідеї технопарків. Вони є у всьому світі, це справді утворюється якесь локальне, так би мовити, об’єднання, локальний концерн, у якому надзавдання стоїть одне єдине: дати нації, дати державі, дати економіці, дати якусь нову або новітню технологію. Хто може проти цього виступати, коли ми знаємо, що у нас більшість технологій допотопних. Вони всі пожирають стільки електроенергії, що наші кінцеві товари фактично майже не витримують жодної конкуренції на світовому ринку. Тобто сама ідея прекрасна і я дуже радий, що цю ідею, власне кажучи, впроваджує, несе її на собі наш патріарх нашого парламенту, прекрасний чоловік, для мене це такий наш український Сахаров, якщо хочете, Ігор Рафаїлович Юхновський. Але як би там не було, як би я не любив Юхновського істина на багато дорожча, на багато дорожча. Ігоре Рафаїловичу, ну, вас просто штовхають, я не знаю хто і не хочу нічого лихого сказати, але на території мого округу у Яворові є технопарк. Зайдіть запитайте будь-яку людину, мого виборця. що цей технопарк дав, де він, що він робить? Ніхто нічого не відповість. Ви подивіться який список ми вже склали, на Донеччині їх там десь 2 чи 3, у Києві скільки їх. Назвіть мені хоч один кінцевий продукт. Назвіть мені той напрямок, у якому ми прорвалися, де технопарк дав, а це ж Ігор Рафаїлович, ну, не лукавте, як би там не було, але це податкові пільги, це правда. І ось у цьому законопроекті, бачите, як написано скромно і красиво. Прийняття закону не передбачає додаткових бюджетних асигнувань, але може забезпечити навіть збільшення надходжень бюджету при виконанні інвестиційних та інноваційних законопроектів. А цих проектів фактично немає. Через те, шануючи Гурова, шануючи Ігоря Рафаїловича, я вважаю, годі нам уже робити дурниці і помилки. Давайте зробимо все для того, щоб функціонували ті технопарки, які сьогодні є, за якими стоїть там Семиноженко, там ще інші віце-прем’єри і таке, і тому подібне. Я прошу вас, не зробімо помилки, не голосуємо за це. А перед Ігорем Рафаїловичем я попрошу пробачення за те, що.
Будь ласка, Пузаков, фракція комуністів. За ним - Кармазін.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Даний проект подається з метою начебто створення сприятливих економічних умов для впровадження вітчизняних наукових розробок у машинобудівній галузі та випуску наукової високотехнологічної продукції. А хіба в радянській Україні підприємства не працювали за високими технологіями, хіба не впроваджувалися ці високоефективні технології для виробництва ракетно-космічної, оборонної та авіаційної техніки, техніки для сільського господарства та переробної промисловості? Все було, і все працювало. Були і робочі місця, щорічно збільшувався обсяг промислового виробництва, реалізація інвестиційних та інноваційних проектів давала змогу покращити екологічну ситуацію за рахунок впровадження ресурсозберігаючих технологій. Де ж це все подівалося? І сьогодні держадміністрація Дніпропетровської області ініціює даний законопроект. А як же працював дніпропетровський гігант ракетно-космічної техніки? На жаль, що не помітили, що за 13 років одним помахом чарівної палички все знищили і розікрали, а сьогодні давайте по-новому все це створювати. Боляче згадувати, що були потужні підприємства, які працювали за новітніми технологіями, давали високоефективну продукцію і раптом нічого не стало. Наприклад, в Кіровограді за часів радянської влади були збудовані заводи-гіганти "Друкмаш", "Радіо", "Чавуноливарний", продукція яких цінилася далеко за межами України. А сьогодні від цих гігантів лише фундамент залишився. Чому і куди вивезли устаткування? Хто нагрів на цьому руки? А нагріли добре. І в цій ситуації ми, комуністи, вносимо пропозицію, щоб всі, хто, розграбувавши народне надбання і отримавши від цього жирні куски, сьогодні повинні за них заплатити, але не як за дієтичні блюда, а за повну їх вартість. Розікравши все, тепер приступаємо до будівництва таких же самих підприємств і вводимо нові технології. Можна було б просто перепрофілювати їх виробництво і продовжити працювати за тими ж технологіями, на що неодноразово звертали увагу комуністи. Я згоден, що даний законопроект, його реалізація, має на меті розробку та впровадження високоефективних технологій машин та приладів, устаткування. Но треба більш ретельніше підійти до прийняття цього закону. Дякую.
Будь ласка, Кармазін, "Наша Україна". Підготуватися Радіонову.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, представленим законопроектом пропонується додати до переліку технопарків, які вже є в чинному законі про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків, новий технопарк - машинобудівні технології, який подається за поданням Дніпропетровської обласної держадміністрації. Нас переконують в тому, що це дозволить у місті Дніпропетровськ додатково створити три тисячі шістсот нових робочих місць, збільшити річний обсяг промислового виробництва на 4 млрд. 281 млн. гривень, досягнути змін в структурі виробничих сил регіону. Давайте подивимся, шановні народні депутати, коли ми почуємо звіт про те, як працюють уже ті технопарки, які є? Скільки ми, Ігор Рафаїлович, ви знаєте, як вас я поважаю? Вас вся країна поважає, і я, і люблю. І я прошу, давайте забезпечимо хоча б новим урядом з від тут, от з цієї трибуни, як вони працюють, ці технопарки і що вони зробили до того часу. Ми з вами домовлялися: жодного технопарку, жодної нової діри не створювати. Це було? Було. Зараз ми раптом виносимо новий. Добре, якщо виносимо, давайте згадаємо про багато речей. Перше, зараз абсолютно відкриті митні кордони України. В Україні ввозиться абсолютно все. Чому? Тому що, зрозуміло, йде такий час, коли безвладдя, коли Кучма не хоче керувати, а його оточення все засовує в кармани. І от зараз це все відбувається і на західному, і на південному кордоні - кругом. Я хочу згадати, щоб ви згадали, що Україна виробляла за часів СРСР 64 відсотки всього виробництва телевізійної техніки всього Союзу. Тоді виготовляла колись 2 мільйони 570 тисяч одиниць телевізорів. А зараз подивіться по звітам, що ви виробляєте. Ви ввозити тільки китайське, корейське і все інше, і потім тут нібито воно збирається. Тому ми втратили по цій промисловості 95 відсотків, ми втратили по машинобудуванню 95 відсотків. І тому треба створити такі умови, щоб були для всієї держави, які пропонуються для технопарків. З юридичної точки зору проект є незакінченим. Немає змін до Закону про податок на додану вартість та про оподаткування прибутку підприємств. А тільки в них треба внести зміни і тоді інакше не можна розглядати закон. Тому, я думаю, поважаючи щиро Гурова, треба внести цей законопроект на повторне перше читання з обгрунтуваннями, з усім, усім, усім. І після звіту уряду про роботу технопарків.
Будь ласка, Родіонов, фракція комуністів.
Фракция коммунистов, Родионов. Уважаемые радиослушатели, уважаемые народные депутаты! Я хочу сразу сказать, что коммунисты будут голосовать за этот проект закона. Хотел бы сказать только что выступающим оппонентам, которые ратуют за то, чтобы его не принимать, и напомнить, дорогие коллеги: недавно вы еще были в оппозиции и, насколько я помню, вы поддерживали принятие и работу технологических парков. Что касается фракции коммунистов, мы всегда выступали за технологический прогресс, за технический прогресс. Только на этом пути Украина может выйти на передовые позиции. Конечно, и хотел бы сказать, и Владимир Александрович, который выступал. То, что технопарки на сегодняшний день не дают должной отдачи, это не технопарки виноваты - это виновата та политика государства, которая проводилась 13 лет относительно научно-технического прогресса. Ведь на самом деле происходила не поддержка науки, а уничтожение этой науки. Если мы сегодня думаем, что Украина возродится из ничего, то это просто глубокая ошибка. Хочу еще раз подчеркнуть. Конечно, любая наука требует затрат, не может быть так вот, на пустом месте. И то, что технологические парки на сегодняшний день - одна из прогрессивных форм, конечно, в том случае, когда государство берет это под контроль. Поэтому не скоро будет сформировано новое правительство. Вот как мы думаем, что прежнее правительство все время накладывало мораторий, и нынешнее правительство. или будущее правительство вспоминает о том, что технопарки ничего не создали и их надо якобы, как говорят, что-то не надо стимулировать их создание. Конечно, фракция коммунистов сегодня, принимая решение, она свои высказала замечания и считает, и в дальнейшем будет придерживаться той позиции, что должна быть сформирована государственная политика по выводу Украины на передовые позиции на основе научто-технического прогресса. А технопарк - это как форма, одна из форм. Поэтому есть предложение к коллегам: поддержать этот проект решения, а уже новому, как говорят, который не за горами, ведь на сегодняшний день с левого фланга уже остались одни коммунисты, а с правого фланга уже "бильшисть". большинство и новое, как говорят, большинство, которое поддерживает правительство. Так вот, выход на. Украины на передовые рубежи только на основе научно-технического прогресса и тот, кто не поддерживает, можно сказать, что они будут продолжать ту политику, политику.
Обговорення питання завершено. З мотивів голосування Ніколаєнко, хвилина. І будем визначатись.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Наш комітет двічі повертався до розгляду цього закону, до закону про створення цього машинобудівного технопарку, і я хотів би сьогодні своїм опонентам. Ми перший раз повернули на доопрацювання цей законопроект. Після того, як автори ретельно над ним попрацювали, особливо над його економічною частиною, ми побачили, що цей технопарк після своєї реалізації створює нові робочі місця, надходження до бюджету і покриває всі витрати, які могли б бути при наданні певних пільг, ми підтримали цей законопроект. А своїм опонентам я скажу. Люди добрі! Не путайте технопарки з вільними економічними зонами! Ми затверджуємо конкретний приклад, один конкретний проект. Скажімо, виробництво металевого листа з покриттям алюмінію. Або, скажімо, буріння там безвибуховим методом. Це нам потрібно. І більше нічого! Ніхто не буде ввозити ні куриних ніжок - нічого. Це потрібно підтримати, це потрібно Україні.
Так, шановні колеги. Нічого. Ігор Рафаїлович, ваше прізвище по-перше, згадувалось досить позитивно і я готовий приєднатися до тих високих оцінок, і думаю, що давайте дійсно ми доручимо, щоб Ігор Рафаїлович опікувався всіма технопарками нашої держави і навів там порядок. Тому давайте краще ми підтвердимо це голосуванням. Я ставлю на голосування Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків" [[щодо технопарку "Машинобудівні технології"]]. Реєстраційний номер 5730. Прошу голосувати. [[16:43:37]] За-190 По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 6, Регіони України - 2, Фракція комуністів - 59, СДПУ(о) - 14, Трудова Україна, НДП - 15 , Народна аграрна партія - 20, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 0, Союз - 5, Єдина Україна - 20, Центр - 3, Демініціативи - 11, Позафракційні - 15. Будь ласка, мікрофон Юхновського Ігоря Рафаїловича, хвилинка.
Я вважаю, що існує, певно, нерозуміння важливості цього питання з боку "Нашої України", і я дивуюся цьому. Я хочу відповісти пану Яворівському про те, що технопарк "Яворів" фактично витягнув Яворівський район з останнього місця у Львівській області на перше місце. Я хочу звернути увагу пана Пузакова про те, що ці нові питання, які розглядаються у технопарку не розглядалися за часів Радянського Союзу. Я хочу звернути увагу пана Кармазіна на те, що ми можемо давати звіт роботи технопарків. Зроблено дуже багато технопарками, і це окремі інноваційні проекти, і по кожному з них ми дамо звіт, і цей звіт ми маємо. І я згоден в тому, що на Верховній Раді ми повинні вияснити питання з технопарками. Всі країни світу мають технопарки, ми повинні теж їх мати у себе. І тому я пропоную або у майбутньому зробити День уряду, або слухання у.
Є пропозиція повернутися до розгляду цього питання. Хто за, прошу голосувати. [[16:45:45]] За-169 Законопроект знімається. Шановні колеги! Будьте уважні. Ми з вами, починаючи сьогодні ранкове засідання, вели мову про те, коли визначалися з днями Уряду, вели мову про те, що як буде тільки розданий проект постанови, приймемо постанову про тимчасове обмеження у сфері приватизації. Вам її роздали, суть цієї постанови зводиться до того, щоб на час поки немає, так би мо вити, законного уряду, а є тільки виконуючий обов’язки Кабінет Міністрів, щоб ніхто не мав права здійснювати ніякої приватизації. Це законопроект за номером 6493. Я ставлю його про включення цієї постанови до порядку денного, прошу голосувати. [[16:47:03]] За-271 Питання включено до порядку денного. Так, будь ласка, Валентина Петрівна протягом однієї хвилини, скажіть нам і будемо визначатись.
Шановні колеги, на ваш розгляд ми виносимо цю постанову, виходячи із слідуючої ситуації, яка склалася, зокрема по зверненню до спеціальної контрольної комісії великої чисельності і громадян, і трудових колективів, коли іде приватизація, навіть, тих об’єктів, які не підлягають приватизації. А це найбільше особливо стосується соціальної сфери - пансіонатів. І в нас уже є навіть випадки, коли пансіонат у місті Ялта, який належить 50% Росії, 50% Україні, який іде як міжурядова угода попав у приватизацію одного угрупування і ми вже маємо звернення від посольства російської федерації, в цьому плані уже ми маємо, як прецедент міждержавний. І я би хотіла, щоб таких моментів не було, поки не прийде новий Кабінет Міністрів, щоб не було подібних випадків, щоб ми зупинили о цю страшну навала, яка є. Сьогодні можу навести приклад, коли в Київській області державний Комітет стандартизації був виселений і приватизували те приміщення під виглядом комунальної власності, тільки заради одного, що уже навіть державні установи виселяються із приміщень. Я вас просто.
Дякую. Будь ласка, з мотивів голосування Матвієнко і будемо голосувати. Мікрофон Матвієнка Анатолія.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Адам Іванович і Валентина Петрівна, я всіх агітую підтримати цю постанову безперечно, бо сьогодні грабують не по годинах, а по хвилинах уже і добралися до надр. Але у мене виникає запитання: яка юридична сила цієї постанови, хто її буде виконувати цю постанову і чи не варто нам хоча б продублювати і терміново підготувати і прийняти такий закон, бо і закон не тільки на цю норму, а на всі майбутні періоди і відрегулювати це питання, бо інакше цей прецедент буде ширитися, і ми залишимося тільки у розбитого корита. Дякую.
Дякую Анатолій Сергійович. Ви абсолютно праві, проект закону такий є, він так би мовити направлений. Але кожен із нас розуміє, що таке закон, поки прийняли, поки направили, поки підписали, то рятувати буде нічого. А ми постановою даємо сигнал, політичний сигнал суспільству, що Верховна Рада попереджає тих, хто хоче займатися цими справами. Тому я ставлю на голосування про прийняття за основу і в цілому Постанови про тимчасові обмеження у сфері приватизації [[реєстраційний номер 6493]]. Прошу голосувати. [[16:50:20]] За-282 Постанова прийнята. Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 81; комуністів - 59; "Регіони України" - 4; Народна аграрна партія - 26; соціал-демократи - 0; "Єдина Україна" - 20; соціалісти 19; Блок Тимошенко - 18; "Трудова Україна", НДП - 5; "Союз" - 12; "Демініціативи" - 9; "Центр" - 13; позафракційні - 16. Слухаємо питання - проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо повноваження державних органів з моніторингу цін. Реєстраційний номер 5387. Доповідає народний депутат Олуйко Віталій Миколайович. Підготуватися від комітету Буждигану. Будь ласка, три хвилини.
Шановні народні депутати, протягом останніх років ми стали свідками того, що ціни на товари і послуги стрімко змінювалися за короткі проміжки часу, і державні органи у більшості випадків були безсилими у таких ситуаціях. Наслідки таких змін відомі кожній українській родині. Причина такого безсилля державних органів частково знаходиться у площині законодавчої влади. Сьогодні ми маємо встановити більш чіткий контроль за ціноутворення, попередивши необгрунтоване підвищення цін для населення. Ця ідея і закладена у моєму проекті, що розглядається. Сучасний стан у сфері ціноутворення на ринку товарів та послуг зумовлюють потребу, по-першу, у належному правову врегулюванні компетенції державних органів у сфері контролю за цінами. По-друге, у забезпеченні притягнення до відповідальних осіб, які допускають правопорушення у сфері контролю за цінами. Головним завданням даного проекту є встановлення обов’язку щодо своєчасності подання органами державної влади необхідної інформації у сфері ціноутворення та встановлення адміністративної відповідальності за порушення встановленого порядку формування, встановлення і застосування цін і тарифів. А саме. Законопроект пропонує надати право органам державного контролю за цінами використовувати для моніторингу цін і тарифів інформацію та первинні документи у суб’єктів господарювання про рівень та структуру цін і тарифів. Передбачається встановити адміністративну відповідальність за невиконання вимог органів державного контролю за цінами, а також визначити повноваження органів державного контролю за цінами про розгляду справ про адміністративні правопорушення, пов’язані з порушеннями порядку формування, встановлення і застосування цін і тарифів, а також невиконанням законних вимог органів державного контролю за цінами. Зміни пропонується внести до базового Закону України про ціни і ціноутворення та до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Такий комплексний підхід дозволить суттєво підвищити ефективність контролю за цінами і значною мірою запобігти виникненню кризових явищ на ринку товарів та послуг. Прошу народних депутатів України підтримати цей важливий для економіки країни проект. Дякую за увагу.
Дякую, Віталій Миколайович. Сідайте, будь ласка. Буждиган від комітету. Пилип Пилипович, на трибуну.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо повноважень державних органів по моніторингу цін, поданий народним депутатом України Олуйком, реєстраційний номер 5387. Законопроектом передбачається встановлення законодавчих норм щодо своєчасності подання органам державної влади необхідної інформації у сфері ціноутворення та установлення адміністративної відповідальності за порушення встановленого порядку формування встановлення і застосування цін і тарифів, а також невиконанням законних вимог органів державного контролю за цінами. Зокрема пропонується внести зміни до Кодексу про адміністративні порушення в статті 188.3, 244.5, до Закону про ціни і ціноутворення - стаття 13-та. Про суть змін доповів автор законопроекту, тому повторювати їх недоцільно. Виходячи з того, що законопроект спрямований на підвищення ефективності контролю за цінами та посилення законності при застосуванні адміністративних стягнень за порушення у сфері державного контролю за ціноутворенням, комітет рекомендує прийняти даний законопроект за основу. При позитивному голосуванні і відповідній підготовки його до другого читання будуть враховані пропозиції народних депутатів і Головного науково-експертного управління. Заради справедливості треба сказати, що сьогодні розданий проект Постанови народного депутата Васадзе про неприйнятність даного законопроекту. Но зрозуміло, що комітет його, даний проект постанови, не розглядав, і ніяких. бо він не поступив ще на той час до нас. Пропозиція комітету - прийняти даний законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Пилип Пилипович, сідайте. Шановні колеги, тут записалися народні депутати, але в нас чимало законопроектів. Давайте ми все-таки сьогодні більш щільніше попрацюємо, щоб мали підстави з гарним настоєм зустріти Новий Старий Рік. Давайте проголосуємо за те, щоб прийнятий цей проект закону в першому читанні. Голосуємо. [[Ш у м у з а л і]] Так, зніміть голосування, будь ласка. Ну, тоді давайте, будь ласка, ті, хто записався, з місця хоча б по хвилині. Прошу, Шкіль, за ним Гінзбург. По хвилині тільки, прошу вас.
Дякую, звичайно, Адаме Івановичу, за хвилину. Ну, в принципі, це законопроект, який потребує достатньо серйозного вивчення, тому що, в принципі, проголосувати його в першому читанні можна, але треба зрозуміти, що він не простий законопроект. І тут дуже багато речей є, які потребують дуже ретельного вивчення. І я дивуюся взагалі, чому профільним визначено цей комітет,.Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, тому що це йде зміна статей Адміністративного кодексу. Тому, в принципі, це дивує мене. Як те ж саме, як мене і дивує те, що зараз вже армія починає втрачатися в економіку. Я боюсь, щоб тут також щоб подібні речі не відбувалися. Зараз от на українській авіаційній транспортній компанії перебувають військові, я не знаю, в якій якості. Так само і тут. Я просив би, Адаме Івановичу, звичайно, можна в першому читанні прийняти, але з величезними застереженнями, тому що законопроект є недосконалим, і ми не маємо права тут навіть напередодні Старого Нового Року приймати рішення отак, без обговорень. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Гінзбург, за нею Кармазін.
Гінзбург, фракція комуністів. Я хотіла б зосередити увагу радіослухачів і народних депутатів в тому, що, наприклад, стаття 188/3, яка сьогодні буде в такій редакції: неподання, несвоєчасне подання інформації та первинних документів, або подання недостовірної інформації і так далі, далі по тексту, - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від п’яти до 18 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. І це в разі того, що коли, наприклад, ціна або ж на тепло, або на воду, або на інші комунальні послуги буде нараховуватися, то організації, які ці ціни установлюють, повинні дати цю інформацію. Виникає така проблема, що, дивіться, завозиться неякісне вугілля, завозиться - як вони там домовляються, чи половина вугілля - половина землі - все ложиться на ціну. Купляється якийсь автомобіль дорогий організацією - це на ціну ложиться. Виплатили комусь премію - все на ціну. Хтось поїхав на Канари - все на ціну. Ще дивіться, яка проблема буде: у бюджеті цього року заложено.
Будь ласка, Кармазін. 6:59:23
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу, по-перше, Адаме Івановичу, нічого не можна без обговорення приймати. Ви це вже зараз зрозуміли, мабуть, і чітко. Бо питання правоохоронних органів і внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення, який зачіпає права і свободи людини, доповідається Комітетом з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій. Що, немає у нас трьох правоохоронних комітетів? Що, немає Комітету з прав людини? Всі вони є, і всі вони мали би висловити свої зауваження. Я б висловив такі зауваження. Да, дійсно, конкретизується в статті 188 зі значком три, конкретизується, як і за що притягувати до адміністративної відповідальності. Але юридична техніка, з якою воно виконано, потребує вдосконалення. Ну наприклад, частина.
Дякую. Шановні колеги, давайте ми голосуванням визначимо своє ставлення до цього законопроекту. Я ставлю спочатку постанову народного депутата Васадзе про неприйнятність цього законопроекту. Прошу визначатися. [[17:01:01]] За-23 Так, 23. Будь ласка, Мироненко, хвилина.
5 избирательный округ, Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники! Данный законопроект будет поддерживаться фракцией коммунистов. В какой-то степени он может немножко помочь, кроме того и мелкие, средние предприниматели тут где-то более спокойно будут чувствовать себя, что их незаконно не будут давить ибо введена норма следующаяя, именно законных требований орган державного контроля. Вместе с тем, хочу подчеркнуть следующее, что все предложения законодательные, которые делались фракцией коммунистов, а у нас всего 60 депутатов, не принимаются Верховной Радой, которые имеют действительно серьезное значение для населения в отношение ограничения роста цен и так далее. Почему? Всем понятно. Здесь олигархи, крупные капиталисты, которые делают на этом деньги крепкие и я обращаюсь к населению Украины. Пора уже понять, что капиталисты не будут никогда снижать цены, они будут их наращивать и поэтому в следующие выборы, пожалуйста, проявите мудрость. Спасибо.
Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо повноваження державних органів з моніторингу цін]]. Реєстраційний номер 5387. Прошу голосувати. [[17:02:41]] За-216 Хто за те, щоб повернутися до голосування, прошу голосувати. Голосуєм. [[17:03:09]] За-202 Хто за те, щоб направити на повторне перше читання, прошу голосувати. [[17:03:31]] За-202 Законопроект знімається. Слухається проект Закону про додаткові умови конкурсу з продажу акцій "Павлоградвугілля" [[реєстраційний номер 5470]]. Народний депутат Бондарчук Олександр Васильович, будь ласка.
Уважаемый председатель, народные депутаты! Вашему вниманию предлагается законопроект о дополнительных условиях приватизации предприятия угледобывающего "Павлоградуголь". Этот законопроект, обращаю ваше внимание, был внесен, зарегистрирован в Верховной Раде в апреле прошлого года. С тех пор много воды утекло, а том числе было приватизировано это самое перспективное предприятие угледобывающей отрасли "Павлоградуголь". И с формальной точки зрения, в принципе, можно было бы сразу снять этот законопроект, учитывая, что факт продажи уже свершился. Но, учитывая, что обстановка, которая сложилась сегодня на "Павлоградугле" достаточно сложная, а, главное, типичная, я хотел бы все-таки остановиться на этих проблемах, которых испытывают сегодня тысячи предприятий, которые прошли вот эту процедуру приватизации. Обещалось: повышение заработной платы, сохранение социальной сферы, недопущение сокращения численности работающих на предприятии. На самом деле ни одно из этих обещаний, которые раздавались, не выполнены. Но прежде всего начнем с того, что это предприятие было продано по, так называемой, американской методике, оценка была проведена, то есть, по остаточной стоимости, за бесценок, за миллиард 400 миллионов продано это предприятие. Что касается заработной платы. Рабочим. обещали, они будут получать по 3 или даже 5 тысяч гривен, на самом деле никакого повышения зарплаты не произошло, а для некоторых категорий работающих, скажем, слесари, электрослесари даже потеряли в заработной плате. Идет скрытое сокращение работников, что касается социальной сферы, собственно самое главное, вот этот отрицательный момент, на который обращалось внимание в законопроекте. После приватизации "Павлоградугля" тарифы на тепло- и водоснабжение водоотвод для населения выросли в 3, в 2-3 раза, раньше "Павлоградуголь" оплачивал все эти услуги, сейчас все это взвалено на плечи трудящихся. Комитет предлагает, снять этот законопроект, доработать его. Но понятно, продано предприятие, значит, надо вносить новый проект, новое постановление, скорее всего это будет предложение по проверке тех условий, тех обязательств, которые новый собственник взял и второй момент - это, конечно, нам надо внести законопроект о национализации базовых отраслей промышленности, стратегических предприятий и не надо останавливаться на вот этом постановлении, которое мы только что проголосовали, что исполняющий обязанности Кабмин не может приватизировать. И следующее, правительство тоже не должно иметь право на приватизацию. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, таким чином даний законопроект по взаємній згоді і автора, і профільного Комітету, і висновку Головного науково-експертного управління з розгляду знімається. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо операцій з виробництва та переміщення через митний кордон носіїв для лазерних систем зчитування, реєстраційний номер 5520, будь ласка, Демьохін Володимир Анатолійович.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, данный законопроект: про внесення змін до деяких Законів України щодо впорядкування операцій пов’язаних з виробництвом та переміщення через митний контроль носіїв для лазерних систем зчитування, он с одной стороны законопроект технический, потому что предусматривает изменение, внесение изменений в законопроект про зовнішньоекономічну діяльність, про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаний з виробництвом, експортом, імпортом дисків для лазерний систем считывания, а так же в Кодекс Украини криминальный. Необходимость принятия данного законопроекта связано с противоречиями законов, которые я перечислили, в законах, которые я перечислил. Это с одной стороны. Но с другой стороны, это очень актуальный законопроект, потому что защищаем интеллектуальную собственность. Те носители, на которых эта собственность сегодня распространяется, перемещается через границы. И если, так сказать, глубже взглянуть на суть проблемы, то ведь самое ценное, что мы с вами сегодня имеем в нашей стране, это люди, это земля, это тот продукт, которые люди сегодня генерируют, это интеллектуальная собственность. Если мы не научимся защищать эту собственность сами, собственность свою, собственность ту, которую мы используем, то в итоге ведь потеряют все, в первую очередь мы, это и доходная часть бюджета и наше будущее. Комитет з питань економічної політики рассмотрел данный законопроект, рекомендует принять его за основу, есть замечания, которые можно учесть при подготовке на второе чтение. Главное науково-експертне управление также рекомендует принять за основу с учетом зауважень и пропозицій, которые поступили. Просим поддержать данный законопроект и принять его за основу. Спасибо за внимание.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Є, є. Будь ласка, Яворівський, підготуватися Кармазіну. Кармазін, будь ласка, Юрій Анатолійович, за ним - Родіонов.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу. Я не знаю, як можна ставити питання про внесення змін до Кримінального кодексу знову ж без правоохоронних комітетів. Це що? Ну, давайте операції будемо робити, сантехніки хай роблять операції. Те ж саме у нас зараз відбувається. Те ж саме. Давайте дозволимо медицині, щоб сантехніки робили операцію. Я прошу, Адаме Івановичу, припинити цю практику у парламенті. Прошу просто. Ми ліземо до базових кодексів, де іде питання життя, свободи людини, прав і свобод людини, позбавлення волі абсолютно не професійно. І це по всім законопроектам. Хіба це можна далі робити і терпіти? Те ж саме по Адмінкодексу, по попередньому ви зараз бачили проекту. Хочеться? Внесли. Не хочеться? Не внесли. Для чого слухати висновки фахівців. Не треба. Тому, шановні, ви знаєте, так не підходять в жодному парламенті світу. В жодному парламенті світу. Якщо керівництво не може організувати правильно розпис навіть, тоді нехай міняється керівництво парламенту. Міняється керівництво секретаріату, кого завгодно. Я так буду ставити зараз питання у кожному своєму виступі. Бо далі таке терпіти не можна. Тепер щодо того, що пропонується. Пропонується, що метою є узгодження положень Закону про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаних із виробництвом, експортом, імпортом дисків для лазерних систем зчитування і законами про зовнішньоекономічну діяльність про ліцензування певних видів діяльності. Але абсолютно ідентичні закони 2292, 3155, 3676, 5182 розглядалися нами у цій залі. І всі були відкинуті, і за них не проголосували. Один, 2292, був прийнятий у першому читанні, на другому читанні був завалений. І абсолютно правильно завалений. Абсолютно ідентичні. І зараз ми знову пропонуємо наступити на ті ж самі граблі. Тому чинна редакція Закону про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаних з виробництво, експортом, імпортом дисків для лазерних систем зчитування визначає, що позапланові перевірки проводяться тільки за письмовим звернення до органу ліцензування з відповідною метою. Проект пропонує, щоб позапланові перевірки проводилися не тільки у випадку письмового звернення до органу ліцензування, а будь-коли. Таким чином, прийняття цього проекту призведе до проведення необгрунтованих перевірок та випадків зловживань з боку працівників органів ліцензування. Я ще можу назвати 10 недоліків цього закону, але не буду цього.
Дякую, Юрій Анатолійович. Вам як досвідченому юристу я хотів би нагадати - закони не завалюються, а відхиляються. Будь ласка, Родіонов.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Ви всі, мабуть, пам’ятаєте історію цього багатостраждального закону про диски для лазерних систем зчитування. Попередній виступаючий тільки сказав - всі вони були відхилені. Хто його ініціатори і чому вони не приймалися? Хочу одразу сказати, що фракція комуністів не буде підтримувати цей проект Закону і зараз. По-перше, він не відповідає інтересам України і, по-друге, він перекручує фактично положення прав захисту інтелектуальної власності в Україні. Так, в пояснювальній записці сказано, що цей закон обумовлений необхідністю приведення до вимог міжнародних норм і правил у сфері, пов’язаної з лазерними дисками. Але, запевняю вас, таких драконівських норм і правил, які пропонуються в цьому проекті закону, в міжнародному праві не існує. Хочу наголосити, що існуюча в Україні законодавча база в сфері інтелектуальної власності відповідає міжнародним нормам і угоді ТРИПС. Відповідні зміни внесено до Цивільного, Кримінального, Митного, Процесуального кодексів. Це визнають. до речі, і самі міжнародні експерти. Тому не зрозуміло, чому Україна і досі залишається в славнозвісному списку "301" як країна, що не забезпечує захисту інтелектуальної власності. Вважаю, що це питання вже стало чисто політичним. А політика, як казали класики, є концентрованим виразом економіки. Фракція комуністів вважає, що це - чергова спроба знищити в Україні високі інформаційні технології, технологічну базу, комп’ютерне книгодрукування та інше. Для довідки. Україна має до технології виготовлення лазерних дисків пряме і безпосереднє відношення. Нагадую, ще в 1976 році вперше в світі на сім років раніше фірми "Филипс" в Інституті проблем реєстрації інформації НАН України, тоді Радянської України, були створені оптичні диски з підключенням до електронних обчислювальних машин. Сьогодні інститут, тільки цей інститут має більше 700 патентів на ці технології. Тому диктувати Україні умови, які високотехнологічні напрямки розвивати, а які не розвивати - це неетично, по меншій міре, як кажуть. Законодавчих підстав для прийняття цього закону немає. Пропоную його відхилити. Ці проекти, я нагадую, були відхилені завдяки голосуванню фракцій - комуністів, соціалістів, БЮТ і "Нашої України". Ну, хто сьогодні підтримує, потрібно, як кажуть, побачити.
Так, будь ласка, з місця Соломатін, за ним Кирильчук. Мікрофон Соломатіна.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, я хочу підтвердити тезу одного з виступаючих про те, що Верховна Рада України вже неодноразово вже розглядала в різній упаковці зазначений законопроект і чотири рази відхиляла з грунтовним обвинуваченням тих, хто намагався знову і знову провести через сесійну залу України закон, який не захищає інтереси України. В чому тут справа? Начебто треба захистити свою інтелектуальну власність, але ж діалектика тут такова, що одночасно будемо захищати інтелектуальну власність США, Європи тощо, але ще в більших обсягах. Давайте ми з вами уявимо одну дуже просту річ: там обсяги інтелектуальної власності в десятки і сотні разів більше, Україна втрачає більше, ніж отримує від такого закону. Пропоную його не підтримувати. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Євгена Кирильчука, одна хвилина.
Дякую. Євген Кирильчук, фракція блоку Юлії Тимошенко. Я хочу згадати нашого колегу покійного Павловського. Ви пам’ятаєте всі, скільки разів він з цієї трибуни захищав систему розвитку новітніх технологій і що стосується навіть цього питання - це дисків з центральним. із зчитуванням систем, лазерних систем зчитування, з тим щоб не задушити цю технологію ще в зародиші. Ми прийняли такі аракчеєвські закони, які вдарили по наших новітніх технологіях, але в угоду це зроблено іноземцям. Крім того, є тут дуже важливий пункт, який я хочу наголосити, це.
Дякую, шановні колеги. Обговорення завершено. Я думаю, зрозуміло все. Вставлю на голосування: про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо операцій з виробництва та переміщення через митний кордон носіїв для лазерних систем зчитування]]. Реєстраційний номер 5520. Прошу визначатися. [[17:19:52]] За-84 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 30, комуністи, "Регіони України" - нулі, Народна аграрна - 1, соціал-демократи - 14, "Єдина Україна" - 18, соціалісти, Блок Тимошенко - нулі, "Трудова Україна", НДП - 7, "Союз" - 0, "Демократичні ініціативи" - 10, "Центр" - 0, "Позафракційні" - 4. Таким чином, проект відхилено. Слухається питання: проект Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України про впорядкування діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, створених за участю державних підприємств [[щодо підприємств авіаційної промисловості]], реєстраційний номер 5571. Будь ласка, Гуреєв Василь Миколайович. Підготуватися Буждигану.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Законом України про підприємства в Україні, у відповідності з Конституцією, були встановлені рівні правові умови для діяльності підприємств, незалежно від форм власності на майно та організаційної форми підприємства. Пізніше Декретом Кабінету Міністрів про впорядкування діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, створених за участю державних підприємств, було зупинено дію пункту 1 статті 3 вказаного закону і частини права державних підприємств виступати засновниками суб’єктів підприємницької діяльності. Таке право, як виняток, в цьому декреті було надано підприємствам будівельної індустрії, які займаються будівництвом за кордоном та проводять проектні роботи. Після введення в дію Господарського кодексу України, закон України про підприємства України втратив чинність, але залишається чинним сьогодні декрет. Пункт 2 статті 31 Господарського кодексу передбачає, що дискримінація суб’єктів господарювання, заборона створення організаційних форм господарювання не допускається, та законом можуть бути встановлені винятки, тобто винятки з метою забезпечення національної безпеки, оборони, загальносуспільних інтересів. Тобто, ми можемо розглядати авіаційну галузь як виняток при прийнятті цього рішення. Тобто, сьогодні підприємства авіаційної галузі, які проводять міжнародні, практично всі проекти міжнародні і потрібно залучати великі інвестиційні ресурси, вони не мають права представляти свої інтереси, а представляє їх інтереси Фонд державного майна. І ви розумієте, в практичній діяльності виникає інколи. коли розглядали ми ситуацію з "Антонов-70", коли створили консорціум, декілька країн приймали участь, представництво Фонду державного майна не завжди надавало можливість приймати технічні рішення в сжаті терміни , які вимагали наші іноземні партнери. Економічне рішення і таке інше. По багатьох рішеннях треба отримувати довереность на прийняття рішення і таке інше. Тобто мова йде про те, щоби дати державному підприємству можливість представляти свої інтереси і утворювати такі підприємства, безпосередньо підприємство, яке не підлягає приватизації - державне підприємство. У зв’язку з вищевикладеним пропонується внести зміни до Декрету Кабінету Міністрів про впорядкування діяльності суб’єктів підприємницької діяльності створених за участю державних підприємств, тобто надати дозвіл авіаційним підприємствам це робити. Дякую.
Дякую, Василю Миколайовичу. Можливо, голосувати будемо? Тоді, будь ласка, від комітету Буждиган Пилип Пилипович.
Шановні народні депутати! Наскільки ясно, чітко і зрозуміло доповів народний депутат Гурєєв даний законопроект, так само він його доповідав на нашому комітеті, що комітету нічого не залишалося зробити, як підтримати його і запропонувати його Верховній Раді прийняти за основу. При наступному доопрацюванні на друге читання будуть враховані пропозиції Науково-експертного управління. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Ті, хто записалися, просив би з місця по хвилині, якщо ви не заперечуєте. Будь ласка, Кармазін. Можливо він висловиться за всіх.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Це надто серйозне питання, щоб його розглядати одну хвилину комусь, надто серйозне. Чому? Я хочу, щоб ви зрозуміли, що робиться. Перше. Зміни проводяться до чого? До декрету Кабінету Міністрів України. Після нової Конституції у нас давним-давно мали бути переглянуті всі декрети, скасовані. Якщо ми вносимо зміни якісь, то маємо впорядкувати це виключно законами. Що ж пропонується? Щоби провідні підприємства літакобудівної промисловості могли, тобто державні підприємства всі не можуть бути засновниками підприємств будь-яких організаційних форм та видів, за винятком будівельних, а ці зможуть бути. Чим це загрожує для держави? Я хочу, щоб всім було зрозуміло, що зараз заарештовані наші найкращі літаки були в Канаді, за борги, держава по позовам до Фонду державного майна тепер у випадку, якщо таке підприємство, авіаційний науково-технічний комплекс імені Антонова, який я дуже поважаю, правда я думаю, що їм бажано знати, що ті унітази. які вони поставили на АН-140, вони французькі, але ж вони не працюють, багато разів ламаються, і ви знаєте, чи німецькі, мені підказують, німецькі, німецькі. Але ж вони ламаються, треба було брати такі ставити щоб не ламалися, щоб люди не скаржилися на це, бо люди поки що скаржаться, при чому масово і пропонується, якщо вони створять господарські товариства, то тоді укладуть, якісь угоди і потім як засновники можуть відповідати державним майном і тоді не один арешт буде, за кордоном і не одного літака, і не тільки за кордоном. А така маса може бути арештів. До речі, я Вам хочу сказати, що це загрожує обороноздатності держави, я переконаний в цьому, так же як загрожує обороноздатності політика нинішнього Уряду, який, Адаме Івановичу, 24 грудня тимчасово виконуючий обов’язки начальника Головного штабу, першого заступника Головнокомандуючого сухопутних військ дає команду, щоб до 25-ого грудня йому доповіли і дали пропозиції про те, щоб реалізувати приміщення між 5-ою і шостою станцією великого фонтану у Одесі, яке належить Одеському інституту сухопутних військ, що привело б до затрат 850 мільйонів гривень, о це вам по темі. Кругом порушується законодавство про національну безпеку. Я категорично проти прийняття такого законопроекту, бо це відкриє двері для приватизації.
Так, будь ласка, Шкіль.
Дякую. Шкіль Андрій. Фракція блоку Юлії Тимошенко, я хотів би наголосити в першу чергу, що ви знаєте авіаційна промисловість - це та галузь, яка в Україні не дивлячись на великі зусилля колишньої влади, все-таки існує, існує поки що, але не розвивається. Я розумію, що добрі наміри авторів законопроекту полягають у тому, щоб дати можливість конструкторським бюро заробляти гроші, але це добрі наміри. Не забуваймо, чи вистелена дорога до пекла. Добрими намірами. Тому у даній ситуації треба подібні законопроекти, щоб ішли з ініціативи нового уряду і тоді співпраця з новим урядом усі конструкторські бюро і усі структури, які пов’язані з авіаційною промисловістю, у тому числі і АНТК Антонова буде розвивати своє виробництво настільки тісно і плідно з новою владою, що це буде давати хоча б якісь результати. Зараз я переконаний, що цей законопроект добре, що приверне увагу до проблеми у галузі, але я думаю, що він дещо передчасно з тим, щоб голосувати саме зараз, а не після того, як буде діяти. Бо може статися так само, як стається от з Українською авіаційно-транспортною компанією. Є така компанія, яку хоче привласнити собі міністерство, яке в принципі не має відношення до цієї компанії, це Міністерство оборони України. На території компанії перебувають війська, ви можете собі уявити, зараз туди вже ввели війська і не пускають туди керувати тимчасового голову цього підприємства. Хочуть довести підприємство до банкрутства і таким чином забрати собі територію з тим, щоб вдало чи невдало торгувати цими ресурсами. Я хотів би, щоб [[прокурор каже, що він слухає Верховну Раду]], щоб він прислухався до моїх слів, а не тільки говорив про те, що він слухає. І я боюся, що подібне може трапитись тоді, коли суб’єктами господарювання стануть конструкторські бюро, коли суб’єктами господарювання з можливістю заставляти своє майно, я наголошую, майно у якості частки, яку буде створювати товариство з обмеженою відповідальністю. Я не переконаний, що все буде там гаразд. Тому я б не хотів ризикувати найкращими технологіями, які є в Україні. Україна входить до невеликого грона держав, які можуть продукувати власні літаки, які мають власну авіаційну промисловість. Тому допомагати треба не в такій спосіб, допомагати треба підтримкою з боку держави, а не давати можливість заробляти на тому, щоб ставити у заставу найцінніше, що є в Україні. Дякую.
Будь ласка, Бондарчук Олександр, фракція комуністів.
Бондарчук, фракция коммунистов. Уважаемый председательствующий, народные депутаты. У нас очень много препятствий для развития авиационной промышленности в Украине. Эти преграды нам выставляют наши коллеги, скажем так, или соперники, конкуренты Запады. Это и Соединенные Штаты Америки, это и Западная Европа, которая всеми средствами препятствует размещению наших самолетов на рынках Западной Европы. И пример с продажей "АН-70" как раз характеризует эту ситуацию. Но есть у нас враги развития авиационной промышленности, получается, и внутри Украины. И вот только что вы слышали от двух фракций попытки запугать нас тем, что после принятия этого законопроекта будут распроданы наши предприятия. На самом деле, коллеги, речь идет совсем о другом. Авиационная отрасль отличается от многих отраслей промышленности в Украине тем, что она действительно очень трудоемкая и требует колоссальных финансовых затрат на этапе разработки НИОКР, эскизного проектирования, рабочего проектирования, запуска в серию авиационной техники. И действительно, в мире существует где-то порядка пяти стран, которые способны сами разрабатывать и производить авиационную технику. Среди них это и Украина. Государство наше, нищее государство, по большому счету банкрот. И помощь оказать такое государство развитию авиационной отрасли нашей не может. Поэтому хотя бы с вами не должны мешать развитию авиационной отрасли в Украине. И для этого вот этим вот законопроектом дается небольшое право нашим ведущим предприятиям создавать совместные какие-то длительные проекты - хозяйственные, финансовые, международные и внутри Украины для того, чтобы получить необходимые ресурсы для разработки такой сложной наукоемкой техники, которой является авиационная техника. Я прошу народных депутатов отбросить сейчас вот эту ориентацию, скажем там, на Запад, забыть о том, кто может быть там чего-то финансировал, и поддержать этот законопроект, ибо без расширения таких прав наша авиационная промышленность выжить в этих условиях жесткой конкуренции, которая наблюдается на мировом рынке, не сможет. Прошу поддержать этот законопроект. Спасибо.
Будь ласка, Пузаков передає слово Соломатіну. І будемо визначатись.
Шановні колеги, наш колега Олександр Бондарчук.
Ви тоже не Яворівський, але записані тут.
який значну частину свого життя віддав роботі на підприємстві імені Антонова і знає цю проблему дуже добре. І до цього часу він тримає контакт з своїми колегами на цьому підприємстві, і він прийшов сюди до нас, до Верховної Ради України і в сесійній залі виступив з криком болю не лише від себе, від свого серця і свого розуму як спеціаліст, а і від імені тих сотень і тисяч людей, які доручили йому і з дорученням від імені котрих він виступив в цій сесійній залі. Тому я дуже прошу вас, давайте підтримаємо цей законопроект. Я звертаюся до всіх, в тому числі і до тих моїх колег, які сьогодні нагадували, що треба прислуховуватися до професіоналів, що нам не потрібно, щоб, пробачте, слюсар обговорював питання електроніки і навпаки, питання електроніки обговорювалось або письменником, або юристом, хоча і вони розуміють щось в цій справі. Тому я дуже прошу, дуже прошу, давайте ми професіонала, за котрим стоять сотні і тисячі людей з авіаційної промисловості, і ті, які працюють на забезпечення належним чином електронними приладами авіаційної промисловості, підтримаємо. Я дуже буду вдячний тим, хто проголосує за цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, в нас є ще один, хто має відношення до авіації. З мотивів Сухий, і будемо визначатися.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, тут, в цьому залі хочу всім нагадати, в 2001 році було прийнято закон про державну підтримку вітчизняного літакобудування. Цей закон так і на запрацював на повну силу, бо йому на перешкоді стоять заскорузлі законодавчі акти, які потрібно було давним-давно відмінити. Нагадаю вам, що галузь авіаційна розвивається власним коштом. 138 мільйонів гривень в АН-70 було вкладено нашими українськими підприємствами, які є в цьому переліку. В бюджеті на 2005 рік на АН-70 та на АН-148 передбачено всього 10 мільйонів гривень. Це смішна цифра. А стосовно того, що в нас на українських літаках погано літають унітази, то я спеціалістам пояснюю: ці підприємства, які тут перераховані, не підлягають приватизації. Ніхто нікуди їх не забере. Ми створюємо можливість для українських авіаційних підприємств нормально працювати в ринкових умовах, заробляти гроші і розвивати нашу прогресивну.
Шановні колеги, з урахуванням обговорення давайте приймемо його в першому читанні. Ставлю на голосування про прийняття закону за основу про внесення зміни до декрету Кабміну про впорядкування діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, створених за участю державних підприємств. Реєстраційний номер 5571. При цьому прошу врахувати те, на чому тут наголошував Юрій Анатолійович Кармазін щодо декретів, які повинні стати законами. Прошу голосувати. [[17:38:03]] За-171 На повторне перше можемо направити? Хто за те, щоб направити на повторне перше, прошу голосувати. [[17:38:27]] За-210 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 0, комуністи - 58, "Регіони України" - 33, Народна аграрна - 22, Соціал-демократична - 9, "Єдина Україна" - 12, соціалісти - 14, Блок Тимошенко - 10, НДП, "Трудова Україна" - 18, "Союз" - 0, "Демініціативи" - 13, "Центр" - 8, "Позафракційні" - 13. Але, шановні колеги, давайте не дуже розстроюватися. Через два тижні нова сесія - ми до нього повернемося. Законопроект не пройшов. Будь ласка, все. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницької сировини". Калінчук.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Мова в цьому законопроекті про доповнення пункту третього статті другої діючого закону про надання дозволу Кабінету Міністрів України визначати випадки щодо віднесення до операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах операцій з переробки її, коли не відбувається зміна коду по українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Чим це викликана? Давальницька сировина, що ввозиться на митну територію України іноземним замовником і в результаті операцій з якою не відбувається зміна коду, обкладається ввізним митом за ставкою єдиного митного тарифу України податками та зборами, що справляються при ввезенні товарів відповідно до законодавства, тобто на загальних умовах. Це приводить до того, що цілий ряд наших підприємств не можуть надавати послуги іноземним замовникам з переробки давальницької сировини та мають від цього певні економічні збитки. Це відноситься до цілого ряду галузей, в тому числі аграрного сектору економіки, деяких процесів кольорової металургії, хімічної, електротехнічної, деревообробної, легкої промисловості. Тому цей закон потрібен. Але, зважаючи на те, що він був підготовлений, а після цього були прийняті цілий ряд законів, які потрібно зараз узгодити, я просив би, Адаме Івановичу, щоб ми цей законопроект перенесли на розгляд на слідуючий четвер, наприклад. Для узгодження.
Добре, давайте узгоджуйте. Приймається. Спасибі. Шановні колеги, я продовжую наше засідання на 15 хвилин. Слухається питання Проект Закону про спеціальний режим інвестиційної діяльності на території Чигиринського району Черкаської області. Реєстраційний номер 5741. Автор законопроекту і від комітету в тому числі, в одній особі співпало - Демьохін Володимир Анатолійович. будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Проектом Закону України про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах", поданий народними депутатами Калінчуком і Цушком, передбачається надати повноваження Кабінету Міністрів України на визначення випадків віднесення до операцій з давальницькою сировиною в зовнішньоекономічних відносинах таких операцій з переробленням цієї сировини, при виконанні яких не відбуваються зміни коду.
Володимир Анатолійович!
Що?
Ми цей закон уже перенесли, зняли. Ви про Чигирин доповідайте.
Я извиняюсь. Можно добавить?
Шановні колеги, всі пропонують проголосувати Проект Закону про спеціальний режим інвестиційної діяльності на території Чигиринського району Черкаської області. Реєстраційний номер 5741. Прошу голосувати. [[17:42:33]] За-150 Так, будь ласка, хто хоче взяти участь у обговоренні законопроекту? будь ласка, Черновецький. За ним Кармазін.
А уже проголосовали, правда? Ну раз мне дали слово. Шановный Адам Иванович, раз вы проголосовали, это очень благородно, что 150 голосов набрал такой дрянной законопроект и люди, которые слушают нас, кстати, Черновецкий, Христианско-либеральная партия Украины. Они должны помнить, что есть воровские законы - это законы о свободных экономических зонах, где бы они не были. Свободная экономическая зона вообще чем, чтобы люди понимали, отличается вообще и откуда берется идея? Берется проблемный район, например, Чернобыльский. Тут же идет нытье, появляется пахан - это человек, который лоббирует этот закон в органах власти. Это человек, которые наживается на крови трудящегося народа. Этот пахан нахальной мордой идет в соответствующие органы власти и пробивает законную инициативу, с учетом наивности, конечно, в том числе и коммунистов, потому что вы так и поймете, о чем идет речь. Я вас свяжу с некоторыми такими паханами, и вы с ними поговорите. Это те, кто сегодня являются самыми богатыми людьми в Украине. Чего вы им помогаете? Я понимаю, что вы денег не берете за это, но зачем вы им помогаете? Не могу понять. Когда вы ко мне обратитесь.
Леоніде Михайловичу, будь ласка, не про паханів, а про закон.
Дальше пахан этот выдвигает этот закон.
Виключіть мікрофон. Шановні колеги! Ми з вами домовилися, по-перше, що у цьому залі ніхто не вживає тих слів, які лякають людей, і нецензурщина. Перше. Друге. Ми домовилися про те, що кожен, хто виступає, говорить про закон, а не те, що він хоче. Будь ласка, говоріть про закон щодо Чигирина Черкаської області. Будь ласка, я вам добавлю хвилину, якщо ви будете говорити про закон.
Значит, я говорю о законе про свободную экономическую зону в городе Чигирине. Таких законов принято на Украине, я хочу вас сказать, очень много. Это черные дыры, в том числе в Чигирине, это очередная черная дыра в бюджете, это значит, что не налог на добавленную стоимость, хотя он и грабительский, не другие налоги в этом городе платится не будут. Если мы возьмем все свободные экономические зоны, которые мы создали. Возьмите запросите информацию, ни чего там не создано, ни одного предприятия и в Чигирине ничего создано не будет. Пахан будет откачивать бабки через соответствующие структуры, грабительские, которые будут зарегистрированы в Чигирине, якобы что они будут там шить обувь там, еще какой-то дрянью заниматься вот. И вроде бы они как бы там развили какую-то деятельность. Я таким людям звонил специально, там вообще никого живой души нету, никого, за что Вы голосуете, я не знаю. И не пожалуйста, не предлагайте такие законы, они убивают Украину больше ничего хорошего они не делают, поэтому сначала запросите информацию, а потом со спокойной совестью давайте говорите о свободных.
Дякую. Дякую.Так. Дякую, будь ласка, давайте Демьохіну, який не зорієнтувався, про що треба, а потім ми продовжимо.
Адаме Івановичу, уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, конечно, можно не сориентироваться, когда у нас в повестке есть доповідь, співдоповідь, а в некоторых законах есть просто співдоповідь или доповідь. Вообще надо как-то упорядочить этот процесс. Теперь, то что касается этого законопроекта, это не законопроект по Чигирину. Речь идет вообще о глобальной проблеме в нашей стране. Либо мы дадим условия для инвестиционно-инновационной деятельности, либо мы их не предоставим, по-хорошему. Я Вас не перебивал Леонид Михайлович, я извиняюсь. Значит, для всех, значит, мы своим Комитетом были на, в одной специальной экономической зоне. И в Явореве были и видели как район поднялся, благодаря Степану Ивановичу Лукашику, который осуществлял там деятельность и руководил зоной специальной экономической. Мы были в Николаеве и видели, что такое Дамен. - Николаевский завод, когда больше 10 000 человек получило работу. Завод, я Вас не перебивал, я Вас не перебивал. Я вас прошу. И сегодня эта брехня выпускает 14 судов одновременно, стоит в постройке. Значит, речь идет всего лишь на всего о том, когда завозится оборудование, должны ли быть преференции, направленные на ввоз этого оборудования, льготы по НДС? Должны. И весь мир пользуется этими преференциями. Поэтому либо мы для всей страны устанавливаем одинаковые условия, либо все-таки давайте те районы. Адам Иванович, я вас прошу, призовите к порядку Черновецкого. Леонид Михайлович, я вас прошу, дайте высказаться.
Шановні колеги. Я роблю зауваження народному депутату Черновецькому за те, що він заважає вести засідання.
Спасибо. Я прошу увеличить время. Значит, специально несколько выездных заседаний комитета было посвящено вопросу изучения деятельности специальных экономических зон и территорий приоритетного развития. Если там есть нарушения, то этими нарушениями должны заниматься прокуратура, налоговая администрация. Когда мы берем статистику и удивляемся, мы показываем 128 миллионов экспорта в Литву, а Литва показывает в 10 раз меньше импорта из Украины. Спрашивается, что это такое? Это упущение налоговой администрации, таможни, потому что это называется возврат, извините меня, фиктивного НДС. Тоже самое в специальных экономических зонах, если есть проблемы и есть к окорочкам, там к другим, другой продукции, давайте мы наведем порядок. Но если есть факт, работающий., работающий Яворив, значит в том же Донецке есть работающая зона, так почему мы должны убивать эти хорошие начинания. Я думаю, что этот вопрос станет предметом расс.
Дайте можливість завершити.
Этот вопрос станет предметом рассмотрения на седьмой сессии специальных парламентских слушаний. Я прошу уважаемых коллег поддержать инициативу комитета. Мы предлагаем провести серию мероприятий: круглый стол, конференцию. В заключение. Парламентские слушания, посвященные современной экономической политике в условиях конституционной реформы. И отдельно рассмотреть этот вопрос. Потому что либо мы дадим возможность инновационной деятельности, либо мы ее губим. Тогда не надо говорить об инвестициях, которые польются в нашу страну широким потоком. Тогда успокоимся и расслабимся, и будем только за счет собственного ресурса осуществлять инновационную деятельности. Спасибо за внимание.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, я розумію, з мотивів. Я розумію, з мотивів. З вашого дозволу я ще раз поставлю на голосування. Шановні колеги, таким чином законопроект набрав 150 голосів. Він знімається з розгляду. Чубаров, з процедури.
Шановний Адаме Івановичу, ви так любите робити зауваження. Дозвольте мені сказати наступне. Незважаючи на те, що окремі народні депутати наполягали на обговоренні цього питання, ви такої можливості не надали. Поставили одразу на голосування. Рішення позитивне, я так розумію, і для вас позитивне не сталося. І тому ви почали уже, незважаючи на голосування, втягувати депутатів в обговорення. Подвійне порушення Регламенту. Отже, ви зараза вірно зробили, припинили обговорення і переходимо до наступного питання. Дуже дякую.
І я вам дякую. Слухається проект Закону про внесення доповнень до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо правил реєстрації нормативно-правових актів]]. Реєстраційний номер 5624. Автор законопроекту - Черновецький. Від комітету підготуватися Олексіюку. Три хвилину.
Спасибо, Адам Иванович. Уважаемые народные депутаты, уважаемые радиослушатели. Я хочу вам рассказать еще одну грустную историю, которая у нас на Украине в результате нормотворчества воровских министерств и ведомств имеет место. Речь идет о том, что. Чтобы это знали и бабушки, и дедушки. Что все министерства и ведомства, в том числе и всякие мэрии, и всякие там администрации жульнические, районные там и другие имеют право принимать нормативные акты подзаконные. Причем принимают они в основном их уже вот миллион раз. Есть указ Президента, что нельзя внебюджетные фонды создавать, они их создают, потом из них воруют, и таким образом деньги не попадают в бюджет. Это может подтвердить сидящий здесь лекарь господин из налоговой администрации. Но это еще не самое страшное. Можно издать нормативный акт и заставить какого-нибудь господина ходить на голове. То есть, до того дошло, что при господине Лавриновиче все нормативные акты налоговой администрации были засекречены, вы ни один нормативный акт не достанете. Там полный конец света. Кому они НДС платят, кому не платят, что они там вытворяют никто не знает вообще, не говоря уже об МВД, о других. Я предлагаю своим законопроектом в интересах ваших избирателей решить вопрос следующим образом. Если нехороший дядя - глава администрации издает плохой законопроект, который мешает бабушкам и дедушкам что-то делать конкретное, да, а он имеет на это право, и регистрирует в нехорошем Министерстве юстиции, которое сегодня нехорошее, этот не законопроект, а нормативный акт, наказать его хотя бы административно, хотя бы его нехорошего штрафом наказать, чтобы он больше не издевался над этими людьми, да? Потому что сегодня они там такого понаиздавали, что на голову не оденешь. Если кто не согласен с этим, я буду счастлив выслушать. Их миллион, этих всяких нормативных актов, нарушающих права наших избирателей. Я вас очень прошу, пожалуйста, умоляю: подержите этот законопроект. Он важный. А дальше мы. уже следующий будет об уголовной ответственности всех негодяев, в том числе и министров, какое бы министерство они бы не представляли - нынешнее, завтрашнее, послезавтрашнее, которые нарушают права людей. И не забудьте позвонить своим родителям, кто слышит мое выступление, а то я забыл об этом давно сказать.
Леонід Михайлович, але навіщо от в присутності такого гарного заступника міністра юстиції, як Інна Іванівна, говорити, що негарне міністерство. Будь ласка, від комітету Олексіюк Сергій Сергійович.
Сергій Олексіюк, Українська народна партія, блок Віктора Ющенка. Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні даний законопроект і вважає, що можливо рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду у першому читанні прийняти його за основу з подальшим суттєвим доопрацюванням перед другим читанням. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути взятий за основу з урахуванням зауважень та пропозицій. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати чи обговорювати? Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я уважно вивчив пропозицію народного депутата Черновецького. Незважаючи на різні коментарі, які тут були, хочу вам сказати, що єдину помилку, яку я зараз бачу при внесенні, - я хочу, щоб народний депутат Черновецький звернув увагу своїх працівників, які робили технічно, - те, що вони зробили 188 зі значком 19 чинну редакцію попередньої статті, а потім дали цю. А це нова стаття, яка не заміняє попередньої статті, де мова йшла про невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради, Рахункової палати, народного депутата України. Але абсолютно погоджуюся з зауваженнями, які дали на цей закон Головне науково-експертне управління, абсолютно погоджуюся. Тому що якщо вважати щодо санкцій цієї статті, то вона трошки сувора може бути: від 10 до 25 неоподаткованих мінімумів доходів громадян посадовими особами. Якщо вони не будуть брати хабарі, їм важкувато буде, але, з одного боку, буде неповадно це робити. Тому, можливо, санкція і буде виправдана, але після слів "посадовими особами" з метою конкретизації, хто ж це за посадові особи, треба доповнити словами: "міністерств, інших органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю, органів.", - а слова "правил", а також "недодержання встановлених законодавством строків реєстрації нормативно-правових актів" виключити як зайві. І тоді цей законопроект буде абсолютно нормальний. Дякую вам. Прошу прийняти його в першому читанні.
Будемо голосувати? Заступник міністра, будь ласка. Ємелянова Ніна Іванівна. Одну хвилину.
Дякую. Шановні народні депутати України! Я б хотіла звернути лише на 2 питання увагу. По-перше, це проект. вводячи відповідальність, не встановлює посадових осіб, які будуть протоколи складати про адмінправопорушення, не встановлює орган, який буде розглядати справи про ці адмінправопорушення. Це перше. А по-друге, для того, щоб боротися з негативними явищами в цій сфері, то мову треба вести в диспозиціях, в першу чергу, про відповідальність за ухилення від подання на державну реєстрацію нормативно-правових актів, а не абстрактне порушення законодавства про реєстрацію. Дякую.
Шановні колеги, таким чином, ми маємо можливість з врахуванням думки Міністерства юстиції прийняти в першому читанні з тим, щоб ті пропозиції, які звучали допрацювати при другому проект закону про внесення доповнення до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Реєстраційний номер 5624. Прошу голосувати. [[18:00:14]] За-173 По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 87, комуністів - 46, Регіони України - 17, Народна аграрна партія - 3, соціал-демократи, Єдина Україна - по 1, соціалісти - 2, Блок Тимошенко - 0, НДП, Трудова Україна, Союз, Демократичні ініціативи - нулі, Центр - 7, позафракційні - 9. Хто за те, щоб направити на повторне перше читання? Прошу голосувати. [[18:01:05]] За-167 Проект знято, але не за горами наступна сесія. Відхилено. Тому на наступній сесії можете вносити. Слухаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань". Будь ласка, Левко Григорович Лук’яненко запрошується до слова. Це реєстраційний номер проекту 2012. Підготуватися Кульчинському.
Лук’яненко, Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Шановні депутати! Мова йде про доповнення до закону. Ці доповнення не є таки дуже великі, але їх необхідно зробити для того, щоби розширити коло громадян, які можуть скористатися із цього закону. Хочу коротесенько передісторію цього питання. Нюрнберзький трибунал визнав злочином вивезення громадян окупованих країн до Німеччини на примусову працю - перше. Друге - Німеччина після Другої світової війни виділила для виплат в’язням і примусовим робітникам 120 мільярдів дойчмарок. Радянський Союз узяв свою долю вивезенням заводів і фабрик із Німеччини, але після приєднання Східної Німеччини до Західної Німеччини, Німеччина все-таки вирішила виплатити частково компенсації і тим людям, які були на, у концтаборах і в ін, і іншим способом були депортовані і взагалі зазнали репресій. У 1993 році в Україні був створений український національний фонд взаєморозуміння і примирення , в Німеччині був створений в 2000 році фонд "Пам’ять, відповідальність і майбутнє". Цими документами передбачено, що необхідно розширити географію країн, які мали причетність до застосування рабської примусової сили. Отже ж це уточнення стосується географічно Закон розширює таким чином, що тих, участь в’язнів і інших, які були вивезені на роботу не тільки в Німеччину, але і у Австрію і в Румунію. Бо в цих країнах також працювали наші люди, яких силою вивезли з України на примусову працю. Далі. Попередній закон, який ухвалила Верховна Рада у 2000 році за номером 1584-3 "Про жертви нацистських переслідувань", там не було вказано ще принаймні дві категорії постраждалих людей. Отже ж у цьому законопроекті, який я пропоную вашій увазі, необхідно запровадити ще два поняття. Це остарбайтери і деташементники. Остарбайтери - це слово-термін, яке самі німці запроваджують, воно є. Деташементники - це стосується тих українських хлопців, яких румуни взяли, пропонували їм вступити в румунську армію. Вони відмовилися, і тоді з них організували такі робочі групи, комітети і.
Дякую, будь ласка. Давайте, будь ласка, завершуйте, бо можна годинами говорити.
Шановні депутати, мова йде всього-на-всього. Чернівецька обласна рада підраховувала, скільки людей постраждало і скільком треба буде заплатити. Мова іде всього про 1020 осіб. Тому тут не є великі витрати. І це не тягне ніяких витрат із бюджету, бо мова іде про те, що німці мають оплатити, а ми розширюємо коло людей українців, які можуть пред’являти претензії до Німеччини. Отже, ніяких навантажень на бюджет немає і людей таких не багато. Прошу проголосувати. Наше експертне наукове управління пропонує прийняти у першому читання. Пропоную проголосувати у першому читанні. Дякую.
Будь ласка, будемо голосувати чи будемо обговорювати? Голосуємо? Тоді, будь ласка, я ставлю на голосування про прийняття. Є заперечення. Яворівський. Будь ласка, зніміть голосування. Яворівському з мотивів голосування увімкніть мікрофон
Володимир Яворівський. Шановні колеги, справді, я думаю та праця, яку зробив Левко Лук’яненко, вона може для декого з нас, депутатів, була непомітною. Те, що він зробив, ці уточнення, це справді потрібно зробити. Я думаю, що ми за це проголосуємо. І, Адаме Івановичу, я тут шаную вас більше, може, навіть ніж будь-хто, але дозвольте мені висловити свою думку: більш бездарно вести сесію, як ви це робили сьогодні, такого не було. Ви не даєте слова, самі на свій лад скорочуєте, даєте по півтори хвилини. Це закони, Адаме Івановичу, а не колгоспні збори. Я залишаюся з повагою до вас, але більше так не робіть.
Я взаємно також, але, на жаль, у нас уже нема колгоспів. Так, від комітету є необхідність виступити? Ні? Так, я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань", реєстраційний номер 2012. Прошу голосувати. [[18:07:30]] За-196 Є пропозиція профільного комітету про те, щоб направити цей законопроект на доопрацювання. Прошу голосувати. [[18:07:53]] За-262 Прийнято рішення. Так, у нас залишилося сім хвилин. Зараз. Шановні колеги! Так, значить, шановні колеги, ясно, що нічого ми з вами вже не приймемо сьогодні хоча треба було б прийняти дещо. Тому, будь ласка, будемо на цьому ми нашу роботу завершувати. Я ще раз щиро вітаю всіх із Новим старим роком. Бажаю кожному провести гарно цю ніч, але не забувати про те, що завтра ми починаємо роботу о 10 годині ранку. На цьому вечірнє засідання оголошується закритим.