Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:19]] Зареєструвалося в сесійній залі 363 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Сьогодні день народження народного депутата України, нашого колеги Івана Григоровича Кириленка. Прошу привітати Івана Кириленка і побажати йому успіхів. Шановні народні депутати! Надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 18 вересня 2012 року. Розглянуто 49 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 14 законів та 14 постанов, 16 законопроектів прийнято за основу. 1 законопроект повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання. 1 законопроект та 4 проекти постанов відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 6 законів прийнято в цілому з урахуванням пропозицій Президента України, 2 закони відхилено. Шановні народні депутати! Прошу вашої уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про скасування, про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у першому читанні проекту Закону "Про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо посилення відповідальності за посягання на честь, гідність та ділову репутацію людини". Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Це рішення Погоджувальної ради, я ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[10:02:03]] За-349 Рішення прийнято. По фракціях. Я поставив на голосування рішення Погоджувальної ради. Спокійно. [[Шум у залі]] Партія регіонів – 174, "БЮТ - "Батьківщина" – 56, "Наша Україна - Народна самооборона" – 45, комуністів – 23, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 13. Рішення прийнято. І давайте надалі таких рішень не приймати. Шановні народні депутати, наступна пропозиція. Прошу уваги. Продовжити вечірнє засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок, 2 жовтня. Прошу голосувати. Зараз будуть виступи від фракцій. [[10:03:07]] За-261 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій, груп з внесенням пропозицій, оголошенням заяв і повідомлень.
Шановні народні депутати і шановний колего, ми минулого разу проголосували і змінили календарний план, на попередньому засіданні. Я хочу. Я ще раз вам пояснюю, я ще раз вам пояснюю – змінили. Будь ласка, не зривайте роботу. Так, записалися? Записуйтеся, будь ласка. Так, прізвища народних депутатів. Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Арсеній Яценюк, будь ласка. Наступним буде виступати Геннадій Задирко.
Доброго дня, шановні члени парламенту! Дивіться, як стала оперативно працювати Верховна Рада України. Голова парламенту, замість того, щоб дати керівникам фракцій і фракціям в цілому виступити з приводу того, що відбувається у Верховній Раді України, швиденько поставив на голосування той закон, який прийняла Партія регіонів і приспішники. Як коти: нашкодили і повтікали, і показали про те, що вони бояться власного народу. І не просто власного народу, вони вирішили прийняти закон, який фактично став передумовою для ув’язнення журналістів, блогерів, будь-яких юдей, які не бояться сказати правду і які хочуть, щоби народ України почув цю правду. Вони бояться правди, саме тому вони сьогодні показали, що те рішення, яке було прийнято на минулому тижні, ці рішення вони, звичайно, будуть робити все, щоби повернутися до його прийняття після нової Верховної Ради і після скликання нового парламенту. Я переконаний в тому, що ця влада повинна піти в небуття, тому що ці люди бояться правди, ці люди бояться журналістів, ці люди бояться своїх громадян, ці люди бояться всього, що витягує на світло їхні злодіяння. Вважаю, що це є перемогою, в першу чергу, громадянського суспільства і журналістської спільноти, які не дали цим так званим сьогодні провладним кандидатам в депутати отримати той закон, який закриває рот журналістам. Але боротьба не завершена, боротьба повинна тривати. Для нас дуже важливо, щоби на виборах 2012 року ми як об’єднана опозиція перемогли і щоби у новій Верховній Раді України ніколи, ні при яких обставинах не піднімались і голосували закони, які фактично знищують свободу слова, які знищують право українців знати правду, які знищують право українських журналістів говорити правду. Щоправда, сьогоднішнє засідання парламенту не тільки передбачало розгляд Закону про наклеп або про кримінальну відповідальність за право говорити правду. В сьогоднішньому порядку денному ця влада також передбачила низку законопроектів, які тишком-нишком хочуть прийняти під закриття сесії парламенту. Це прийняття змін до Закону України "Про державний бюджет". Вдумайтесь, зараз під шумок хочуть додатково виділити 4 мільярди гривень на компенсацію ціни на газ для приватних обласних газових компаній і для тих приватних індустріальних підприємств, які споживають дорогий газ. Вони хочуть, за рахунок коштів українців знову про спонсорувати свої підприємства, свої заводи і свої компанії. Також сьогодні вони поставили до порядку денного Закон про продовження мораторію на землю. Ми як об’єднана опозиція всеціло підтримуємо продовження мораторію на землю, тому що вважаємо, що на минулому тижні парламент здійснив земельні оборудки, коли було прийнято рішення про створення земельного банку і коли було прийнято рішення про фактичне надання іноземцям права на отримання української землі. Ми розуміємо навіщо зараз в порядку денному цей закон. Ви хочете його прокотити, ви хочете його не прийняти і зняти мораторій на землю з наступного року. Ми вважаємо, це є неприпустимим, і ми вимагаємо від сьогоднішньої більшості всеціло проголосувати за продовження мораторію на землю до 2014 року. Дякую за увагу.
Генадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Ганущак, або хто буде від фракції "БЮТ" виступати?
Шановні колеги, шановні виборці! Через декілька тижнів відбудуться вибори до Верховної Ради України, які мають стати своєрідним чистилищем для представлених в парламенті політичних сил. Гряде момент істини і, зважаючи на чисельні прохання виборців, депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" вважає за необхідне оприлюднити деякі запитання, на які й досі не можуть отримати чітких та одностайних відповідей симпатики комуністичної ідеї. Річ в тім, що від початку виборчої кампанії з усіх телевізійних і радіоканалів та чисельних біг-бордів лідери Компартії переконують, що лише вони є захисниками трудівників і обіцяють здолати олігархів та повернути країну народу. Проте, вони замовчують, як боротимуться з олігархами, ділячи з ними владу, і яку країну вони хочуть повернути. Чи не ту, у якій комуністи руйнували церковні храми та винищували священників, а замість священної віри наших предків насаджували комуністичною ідеєю і ідолів? Ці та інші запитання є цілком слушними, зважаючи на те, як Компартія виконує раніше дані обіцянки. Луганчан, наприклад, цікавить, як співставити обіцянки комуністів забезпечити житлом людей, коли комуністи фактично відібрали гуртожиток і розмістили свій луганський обком партії. Не менше цікавить виборців яких результатів досягли комуністи у боротьбі з приватизацією всенародної власності, і як вони боротимуться за відміну її результатів надалі? Особливо, зважаючи на те, що процесом приватизації керує особа, призначена на посаду голови Фонду державного майна за квотою фракції КПУ. Наприклад, в місті Миколаєві державне підприємство "Зоря-Машпроект" готується до приватизації, а менеджмент підприємства вже давно під керівництвом російського олігарха, одного з донорів Компартії. Де принципи, де принциповість? Де повернення в державну власність підприємств, які в свій час, як в свій час зробила Валентина Семенюк, соціаліст? Де "Криворіжсталь" та Чорноморський суднобудівний завод? У зв’язку з цим, люди жваво цікавляться, чому Компартія не протестує проти розпродажу підприємств, що мають стратегічне значення для держави. Де страйки, мітинги, де опір розкраданню державного майна? Чому комуністи стоять осторонь від протестів інвалідів, чорнобильців та ветеранів-афганців? Чому лише на словах борються проти приватизації землі? Зважаючи на те, що при кожній нагоді комуністи наголошують на своїй підприємці освіти і науки, наведемо приклад, який є штрихом портрету Комуністичної партії. У перший пленарний тиждень комуністи одностайно проголосували за прийняття за основу законопроект про формування та розміщення державного замовлення на підготовку фахівців наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів [[закон номер 10720]]. Небезпека для суспільства цього законопроекту полягає в тому, що ним ліквідуються виражені в конкретних цифрах гарантій державного замовлення, що міститься в Законі про освіту. Це означатиме остаточну ліквідацію конституційного права громадян на безкоштовну освіту. Але найбільше всіх цікавить, звідки у комуністів такі шалені кошти на їхню передвиборчу політичну рекламу. Адже на за кількістю та якістю політичної реклами вони впевнено конкурують з Партією регіонів, яка є партією крупного капіталу. Хто їхній спонсор, хто цей Сава Морозов наших днів? Може це керівник Держфінпослуг, який був призначений за квотою КПУ на посаду голови? Виборців терзають сумніви, чи не за рахунок приватизації всенародної власності або не з Державної митниці, яку очолює молодий комуніст, повноводною рікою течуть гроші на виборчу кампанію КПУ? Люди хочуть знати як комуністи будуть боротися з олігархами, якщо за словами їхнього лідера вони планують утворити з ними більшість у новому парламенті, як комуністи будуть жалітися у Брюсселі на фальсифікацію владою виборів, про що неодноразово заявляв їхній лідер КПУ, хоча самі знаходяться при владі. З огляду на важливість сказано депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" закликає парламентський авангард Компартії з усією комуністичною прямотою та принциповістю відмовитись від грошей олігархів, розірвати свій ганебний союз з кланово-олігархічною партією і стати прикладом принциповості, чесності для обділених і протистояти.
Микола Томенко, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Наступним буде виступати Ігор Алексєєв.
Шановні колеги! Мусив одну тезу сказати, яка стосується попереднього голосування, оскільки я був єдиним депутатом, який при попередньому обговоренні за скороченою процедурою виступив проти цього законопроекту про наклеп. Я думаю, що до виборів у нас і парламентська більшість, і влада добра до українського народу, добра до журналістів. Для нас надзвичайно важливо, щоб цей законопроект не появився на наступний день після виборчої кампанії, і якщо це чітко позиція Президента, і чітка позиція Партія регіонів, то ми чекаємо звільнення автора з посади радника Президента, оскільки він виступив проти генеральної лінії Президента і чіткої заяви про те, що в сесійній залі наступного скликання такого законопроекту не буде. А сам хотів від фракції "Батьківщина" звернути увагу на перебіг подій виборчої кампанії і, зокрема, в мажоритарних округах. Поки на телебаченні йде дискусія різних політичних сил, що робити в країні, в мажоритарних округах відбувається пряма чи опосередкована скупка голосів виборців. Я б розділив кандидатів, які фінансово інвестують в душу чи в тіло середньостатистичного виборця, на дві категорії: це кандидати за бюджетні кошти. У нас є люди, які приїжджають, і вся влада за ними їздить і відкриває об’єкти, які інвестовані в народні кошти. Найбільш показовим мені здається це чоловік, який балотується в Донецькій області, – син Прем’єр-міністра України. Він таку парадоксальну психологію запропонував влади. Він в своєму окрузі в рідну Донеччину вкладає народні кошти, а свої кошти вкладає в загниваючу європейську економіку Австрії. І таким чином, коли він їздив по Донеччині всі чиновники, які мусять захищати людей відкривають державні об’єкти і розповідають людям, як він допомагає народу. У нас таких, я порахував, порядка ста кандидатів за бюджетні кошти, які мило посміхаються і за наші кошти відкривають об’єкти. Я, до речі, порахував, що у нас в наступному парламенті буде третина рідних, близьких. Якщо раніше коханки були, то тепер уже будуть брати, дружини, сестри, і у нас буде третина сімейного парламенту. І тоді жарти про спадковість про наступного Президента вже не видаватимуть жартами. Другий кандидат – це кандидати за тіньові гроші. Це такі класики наші мільярдери, які ні разу не появлялися в сесійній залі. Вони приїхали в округ, взяли списки купили бідних, нещасних, чорнобильців і роздають десь по 150 гривень, де по 200 гривень. Значить таким чином вони вважають, що коли вони приїжджають за внесок вони платять в губернію, бо треба зайти, щоб міліція їх кришувала, а потім вони говорять: "Сколько вам надо заплатить этим лохам: 5 миллионов доларов, 7 миллионов доларов, щоб можна було купити округ?" Тому я хотів звернути увагу і міністра внутрішніх справ, Голову Служби безпеки, Генеральну прокуратуру, якщо вони ще не втратили повністю вже розуміння того, чим вони займаються, що, друзі, поїдьте по селах і подивіться, як іде скупка виборців під час цієї виборчої кампанії. Остання позиція стосується так званих камер. Сьогодні ми будемо говорити про цей законопроект про камери. Друзі, я проїхав по селах і подивився, що 33 тисяч виборчих дільниць. є дільниці в таких школах і будинках культури, що за ці гроші хоч двері там треба поставити, побілити, а не камери туди тулити. Тому для мене абсолютно очевидно, що чесних виборів немає, і не буде, демократичних так само, залишився один варіант: чи вони будуть сфальсифіковані чи ні. Ми як опозиція вважаємо, що треба зробити все, щоб вибори були не сфальсифіковані. Це не для нас треба, це треба для України.
Ігор Алексєєв, фракція комуністів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Уважаемые граждане Украины, уважаемые коллеги! Несмотря на бравурные заявления правительственных чиновников об экономических успехах Украины, о неуклонном повышении социальных стандартов, всем очевидно, что реальность на самом деле кардинально отличается от предвыборных заклинаний. Фактически, экономика Украины превратилась в минное поле, а страна семимильными шагами приближается к экономической пропасти и социальному дефолту. В Украине сохраняется неэффективная энергозатратная экономика, износ производственных мощностей критический, производительность труда в разы меньше, чем в развитых странах мира. В структуре промышленного производства продолжает доминировать продукция низкого передела, сырье и полуфабрикаты, а высокотехнологичные отрасли не развиваются, внутренний рынок отдан на откуп иностранному производителю. Деградирует наука и образование. В современной украинской капиталистической экономике просто нет запроса на высококвалифицированные кадры. Явочным порядком упраздняется бесплатная медицина, падает качество медицинских услуг. При этом медленно, но неуклонно идет наступление на социально-экономические права граждан: повышается пенсионный возраст, грядет отмена льгот, готовится принятие антинародных законов, трудового законодательства и Жилищного кодекса. Как бы сегодня не пытались убедить народ Нацбанк и правительство в нерушимости курса гривны, на самом деле началась новая волна плавной девальвации. Сумма общего внешнего долга Украины уже почти достигла размера ВВП и составляет около 130 миллиардов долларов. Резервы Национального банка тают на глазах. Но вместо того, чтобы слезать с долговой иглы, как это предлагают коммунисты, вместо того, чтобы ограничить дефицит бюджета, власть продолжает все больше залазить в долги. Только за прошедший год дефицит госбюджета увеличился более чем в три раза и составил 16 миллиардов 655 миллионов гривен. Обострились проблемы с местными бюджетами. Так в июле правительство, фактически, заблокировало порядка трех, четырех миллиардов гривен на казначейских счетах органов местного самоуправления, формально деньги были, но распорядиться ими местные бюджеты не могли. В результате не были профинансированы расходы на жилищно-коммунальное хозяйство, транспорт, работу больниц, ремонт школ, детских садиков и так далее. В то же время форсировано идет распродажа государственной собственности, продаются энергогенерирующие газораспределительные компании, объекты стратегического значения, разбазаривается промышленный потенциал страны, готовится распродажа главного народного достояния – плодородных украинских черноземов. Уважаемые избиратели! Единственный способ преодолеть непрекращающийся кризис и вернуть страну народу – это радикально изменить курс развития. От имени и в интересах трудящихся основными производственными активами и природными ресурсами страны должно управлять государство, а не олигархи. Базовые отросли и предприятия в первую очередь энергетического сектора, тяжелого машиностроения, металлургической и химической промышленности, авиа и судостроения, предприятия АПК должны быть национализированы. Запрет на продажу земли сельхоз назначения должен быть закреплен в Конституции. Медицина и образования должны быть бесплатными, каждому молодому специалисту должно быть гарантировано первое рабочее место. Тарифы на услуги ЖКХ не должны превышать 10 процентов от дохода семьи, алкогольные и табачная отрасли должны быть в исключительной монополии государства. Пенсионная реформа должна быть отменена, а пенсионный возраст возвращен на прежний уровень: 60 лет – для мужчин, 55 лет – для женщин. В условиях кризиса мирового капитализма, углубляющихся проблем Евросоюза, Компартия уверена, что национальным интересам Украины полностью будет отвечать вопрос присоединения к Таможенному союзу России, Беларуси, Казахстана и рассмотрение вопроса о присоединении Украины к ЕвроЗЭС. И относительно одного из предыдущих выступающих. Рост популярности Коммунистической партии, я думаю, вызывает у определенных политических сил такое вот мракобесие, которое мы слышали. И относительно, я хочу сказать, что Коммунистическая партия.
Завершуйте, 10 секунд.
как серьезная политическая сила, знаете, на скачки блох с определенных, непонятных политических, ориентации сил, не будут обращать просто внимание. Спасибо за внимание.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні громадяни, наприкінці цього тижня країна відзначатиме всенародне свято – День вчителя. Це свято не лише освітян, а усіх наших людей, адже вчитель – від Бога, а всі інші професії – від вчителя. Саме наші вчителі доклали зусиль, щоб в Україні рівень грамотності населення сягав 99,7 відсотка – один з найвищих показників в світі. В той час, коли за визнанням Єврокомісії, наприклад, в країнах Євросоюзу – від 15-ти до 20 відсотків дорослих людей не вміють ні читати, ні писати. Саме наші освітяни забезпечили Україні 25 місце в усьому світі за якістю освіти, а серед країн Східної Європи – перше місце. Розумію, що ці факти дисонують з прагненням частини політикуму та їх репродукторів посіяти в українців комплекс меншовартості і неповноцінності у порівнянні з іншими країнами, на які ці політики та їхні ретранслятори не безкорисливо моляться. Проте кожен сам обирає свою місію в житті: одні – творити, а інші – ганьбити. І переважна більшість вчителів, освітян це чудово розуміють, бо на власному досвіді свого часу побачили, що відпрацьовані навички штучно єлейних посмішок і театрально-акторського придихання у зверненнях до них – це політична мішура, а не щира турбота про них. Пройшов той час, підтримка освітян, стимулювання до продуктивної праці, поступово, але невпинне підняття соціальної і матеріальної забезпеченості – питання, що поставлено сьогодні на порядок денний. І це справедливо, адже навчаючи і виховуючи дітей, вчителі працюють на нашу державу, на Україну, на зміцнення її позицій у світі. До речі, на відміну від тих псевдо патріотів, які шкодять нашій країні де тільки можуть задля своїх шкурних інтересів. У "Книзі Мудрості" написано, що "і все таємне стане явним". Отже стало явним як один записний правдолюб, поки що наш колега, переконував своїх закордонних кураторів вплинути на ВМФ, щоб Україні не надавали кредиту. Це в той час, коли сьогодні весь світ бореться за вигідні кредити. А найбільшим кредитором США є Китай. А єврозона, за твердженням світових експертів, ще на початку 2012 року рухнула б, якби той же Китай не викуповував боргові зобов’язання Євросоюзу. Все таємне стає явним. Як і те, як наш штатний євроінтегратор добивався від чиновників і політиків Євросоюзу, щоб вони не парафували угоду про вільну торгівлю з Україною. І знову шкурні партійно-політичні інтереси. В народі таких справедливо називають "пакосниками" і "шкідниками". Отож у мене є дві невтішні новини для пакосників, шкідників та ще й лабораторних [[особливо наголошую, лабораторних]] революціонерів. Перше. Обирати український парламент будуть не їхні куратори і корисливі порадники ззовні, а громадяни України. А більшість їх вже зрозуміла, де слова, а де справи. І друге. Таких бажаних для них економічних катаклізмів і дефолтів в Україні не буде, як і близько не було жаданого ними провалу Євро-2012, на що вони безсовісно працювали. А навпаки, відбувся тріумф України. А їхнє прагнення розгойдати і перекинути човен Української держави у власних інтересах може завершитися хіба що тим, що вони просто самі випадуть з цього човна. А він впевнено і потужно йтиме вперед. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Будь ласка, ваш виступ.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги и уважаемые избиратели! Выборы в нашей стране вышли на финишную прямую, до избрания парламента седьмого созыва осталось 26 дней. Но уже сегодня можно и нужно отметить, что уровень организации выборов в целом соответствует демократическим стандартам. Задача, которую Президент жестко и однозначно поставил перед вертикалью власти, проведение честной избирательной кампании, успешно выполняется. На сегодняшний день не зафиксировано существенных нарушений, а проблемы, которые выявляет практика, применения Закона о выборах оперативно устраняются. Именно так оперативно Центризбирком разобрался с ситуацией и с голосованием по открепительным талонам, сняв с повестки дня вопрос политического туризма. Сделано это было по прямому поручению главы государства, что еще раз подчеркивает принципиальную заинтересованность украинской власти на отлично сдать этот экзамен перед мировым сообществом. Но, в первую очередь, мы чувствуем высокую ответственность перед собственным народом. Так на чем же основаны стоны и вопли оппозиции? Главным образом на осознании скорого провала на выборах. Общение с людьми на местах позволяет сделать однозначный вывод: наш мудрый избиратель верит тем, за кого агитируют конкретные дела, а не громкие слова, но уступить в честной борьбе оппозиция не готова. Они опускаются до того, что льют грязь на свою страну в зарубежных столицах, не считаясь с уроном, который наносят имиджу Украины в глазах мирового сообщества. Господа, уймитесь! Деньги ваших спонсоров выброшены на ветер, усилия купленных вами лоббистов напрасны. Выборы пройдут под бурные аплодисменты мирового сообщества. Мы сформируем в этом зале еще большее парламентское большинство, которое продолжит модернизацию страны. Есть у вас желание и умение работать на благо людей, милости просим. Наши двери всегда открыты для диалога. Предлагайте конструктивные инициативы, вносите кадровые предложения, а горлопанство и демагогия уже всем приелись. Это доказывает общение с людьми на местах, уверен, это же покажет и результат голосования. Для нас как государственной власти принципиально важно то, что предстоящие выборы мы рассматриваем как важный этап на пути модернизации страны. Президентский план реформ должен быть подкреплен поддержкой и доверием большинства граждан. Именно за мандатом народного доверия идет к людям Партия регионов. Мы уверены в мудрости украинцев в том, что мы успешно завершим начатые преобразования в интересах миллионов сограждан. Но не одними выборами живут сегодня простые люди, а повседневной кропотливой работой. Мы, регионалы, не только глубоко знаем проблемы, волнующие наших людей, но и успешно их решаем. Одним из приоритетов является продовольственная безопасность страны. Мы организованно убрали урожай, планово готовимся к весенней посевной. Украина будет с хлебом! И это одна из самых важных новостей, которую мы хотим донести до людей. На фоне нестабильности, охватившей многие страны, мы добились пусть умеренного, но роста украинской экономики. Полученные деньги позволили начать повышение социальных стандартов. Эта работа обязательно будет продолжена в следующем году. Отстаивать национальные интересы Украины в сегодняшнем мире позволяет новое качество нашей внешней политики. Экономический прагматизм позволил устранить перекос в отношениях с восточными и западными партнерами. Вне сомнений, проведение демократических выборов в Верховную Раду даст новый импульс развитию отношений Украины с Россией, с США, Европейским Союзом. Упрочит наши позиции, как страны, которая в 2013 году будет председательствовать в ОБСЕ. В эти дни к нам приедут тысячи международных наблюдателей. И мы рассчитываем на их непредвзятую позицию и объективную оценку хода итогов избирательной кампании. В завершение отмечу, что фактор выборов заметно повлиял на организацию работы депутатского корпуса. Но мы приняли решение и работаем ровно столько, сколько нужно для рассмотрения законов. А превратить парламент, трибуну для своей предвыборной агитации за государственный счет мы не позволим никому! Однако, любые выборы заканчиваются. И неминуемо возникает вопрос: какой настрой мы принесем в этот зал с началом работы нового созыва? Я уверен, что мы сохраним в этих стенах конструктивный дух законотворчества. Спасибо за внимание.
Шановні народні депутати, виступи завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, я прошу Секретаріат оформити депутатські запити. Шановні народні депутати! На засіданні Погоджувальної ради було прийнято рішення, що сьогодні, у вівторок, ми будемо виголошувати депутатські запити, які були заздалегідь подані народними депутатами. Надійшли запити народних депутатів України: Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України стосовно вжиття невідкладних заходів щодо забезпечення жителів Городнянського, Коропського, Корюківського, Новгород-Сіверського, Семенівського, Сосницького і Щорського районів Чернігівської області скрапленим природним газом в балонах. Ігоря Шарова до Прем’єр-міністра України щодо необхідності нормативно-правового врегулювання типового положення Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України про атестацію педагогічних працівників №930 від 6 жовтня 2010 року та системи роз’яснень до нього з метою недопущення порушення трудових прав працівників галузі освіти в Кіровоградській області. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України щодо виділення додаткової дотації з державного бюджету Чернігівській області для забезпечення нормального функціонування до завершення 2012 року сільських рад, місцевих установ і організацій, які фінансуються з сільських бюджетів. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, міністра освіти і науки, молоді та спорту, голови Львівської обласної державної адміністрації щодо недопущення знущання над студентами 10 класу Бориславської школи № 4 Львівської області з боку посадових осіб Бориславського міськвиконкому, перевірки фактів порушення прав школярів на належні умови навчання внаслідок прийняття рішення виконавчим комітетом Бориславської міської ради Львівської області, вжиття невідкладних заходів для забезпечення необхідних умов для здобуття повної загальної середньої освіти учнями 10 класу Бориславської школи № 4 Львівської області шляхом поділу одного класу, загальною чисельністю 40 учнів, на два окремих класи з чисельністю учнів по 20 осіб відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту". Сергія Гриневецького до Прем’єр-міністра України щодо створення чіткої системи технічного регулювання. Миколи Томенка до Прем’єр-міністра України щодо необхідності відновлення спортивних об’єктів навколо Національного спортивного комплексу "Олімпійський", що були знищені під час підготовки, проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу. Сергія Гриневецького до Прем’єр-міністра України щодо концепції розвитку автоматизованої системи моніторингу надзвичайних ситуацій в Україні. Вячеслава Коваля та Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, глави Адміністрації Президента України, міністра фінансів, голови Київської міської державної адміністрації щодо взаємодії між Державним бюджетом України та бюджетом міста Києва, та невиконання фінансових зобов’язань держави перед столицею. Вячеслава Коваля та Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра, віце-прем’єр-міністра України – міністра інфраструктури, глави Адміністрації Президента України, голови Київської міської державної адміністрації щодо проектування, будівництва, фінансування Київського метрополітену в 2013-2014 роках та перспектив його розвитку до 2025 року та наступних років. Володимира Карпука до віце-прем’єр-міністра України – міністра інфраструктури України, міністра екології та природних ресурсів, голови Державної санітарно-епідеміологічної служби України щодо вжиття невідкладних заходів для заборони транспортування сірки у відкритому рухомому складі з метою виключення впливу на оточуюче середовище і здоров’я людей комплексу негативних факторів, які виникають при її перевезенні. Едуарда Прутніка до Кабінету Міністрів України, міністра фінансів України стосовно необхідності забезпечення у поточному році в повному обсязі потреби у коштах на утримання бюджетних установ Чернігівської області, зокрема на оплату праці у розмірі більше 454 мільйонів гривень та розгляду пропозицій щодо змін формули розподілу обсягу міжбюджетних трансфертів між державним та місцевими бюджетами для збільшення розрахунків обсягів видатків на освіту, охорону здоров’я, культуру та мистецтву, соціальний захист, фізичну культуру і спорт, що дозволить запобігти виникненню соціальної напруги серед працівників бюджетної сфери Чернігівщини. Групи народних депутатів (Бондик, Прутнік, Литвин) до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів, Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ, Державної податкової служби, Фонду державного майна України, Державної фінансової інспекції України стосовно необхідності всебічного розгляду скарги Олександра Шабельнікова щодо захистуосновоположних прав та свобод людини і громадянина, а також правильності та об’єктивності застосування законодавства України. Валерія Бондика до Міністерства інфраструктури України, Міністерства закордонних справ України, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації, Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України стосовно необхідності інформування міжнародного бюро Всесвітнього поштового союзу про діяльність нового поштового оператора, товариства з обмеженою відповідальністю "Укрекспреспошта". Руслана Князевича до міністра внутрішніх справ України, голови Київської міської державної адміністрації щодо захисту конституційних прав мешканців гуртожитку по проспекту Науки, 102 в місті Києві. Групи народних депутатів [[Плотніков, Литвин та інші]] до Кабінету Міністрів, президії Національної академії наук України, Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки України стосовно необхідності всебічного розгляду звернення наукового колективу та дирекції Інституту світової економіки та міжнародних відносин Національної академії наук України щодо недопущення рейдерського захоплення будівлі інституту, внаслідок діяльності, яка має ознаки зловживань посадовими обов’язками з боку заступника директора, шляхом укладання ним довгострокової оренди приміщень 2 поверху по вулиці Леонтовича, 5. Створення, за його сприяння, умов для відсутності доступу до цих приміщень, вилучення у дирекції інституту, у власних інтересах, оригіналів документів. А саме: свідоцтва на право власності на будівлю інституту, державного акту на землю та плану БТІ, та недопущення іншої деструктивної діяльності, спрямованої на припинення діяльності наукової установи системи Національної академії наук України. Ігоря Рибакова до голови Антимонопольного комітету, голови Державної інспекції України з контролю за цінами щодо закупівельних цін на молоко у населення Городнянського, Коропського, Корюківського, Новгород-Сіверського, Семенівського, Сосницького та Щорського районів Чернігівської області. Сергія Соболєва до голови Центральної виборчої комісії щодо необхідності вжиття заходів, спрямованих на захист порушених прав громади села Софіївка Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області. Софіївська Борщагівка, перепрошую. Олексія Плотнікова та Анатолія Степененка до Міністерства внутрішніх справ України, Державного агентства автомобільних доріг України, Київської міської державної адміністрації, Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації стосовно необхідності всебічного розгляду звернення Ради Київської гімназії східних мов номер один щодо покращення ситуації з безпекою дорожнього руху у Святошинському районі міста Києва навколо учбового закладу по вулицях Львівській, Верховинній та Федора Кричевського. Олександра Чорноволенка до Генерального прокурора України, глави Адміністрації Президента України, голови Державного агентства земельних ресурсів України, голови Київської міської державної адміністрації, секретаря Київської міської ради, прокурора міста Києва, голови Подільської районної в місті Києві Державної адміністрації, начальника інспекції Державно-архітектурного будівельного контролю в місті Києві щодо негайного припинення незаконного будівництва за адресою місто Київ, проспект Правди 80-82. Руслана Князевича до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо бездіяльності правоохоронних органів Полтавської області та захисту майнових прав Євгена та Тетяни Кравченків. Василя Грицака до Генерального прокурора України щодо неправомірних дій органів слідства та прокураті міста Києва при розслідуванні кримінальної справи. Василя Чернія до Генерального прокурора України щодо неповернення коштів за сільськогосподарську техніку приватному сільськогосподарському підприємству агрофірма "Чайчинецьке". Володимира Олійника до Генерального прокурора України стосовно порушення строків проведення додаткового слідства по кримінальній справі. Костянтина Бондарєва до Генерального прокурора України про перевірку факту перешкоджання діяльності народного депутата України. Костянтина Бондарєва до Генерального прокурора про проведення перевірки за фактом знищення майна кандидата в народні депутати. Лесі Оробець до Генерального прокурора України щодо бездіяльності працівників Генеральної прокуратури під час проведення перевірки у відповідності дій Нікопольського міжрайонного прокурора, міжрайонного природоохоронного прокурора Романа Салена та працівників прокуратури Дніпропетровської області вимогам чинного законодавства. Миколи Томенка до Генерального прокурора України щодо реагування на публічні заяви та дії стосовно підкупу виборців Черкаської області кандидата в народні депутати України Володимиром Зубиком. Олега Тищенка до Генерального прокурора України стосовно притягнення до відповідальності посадових осіб державної влади за порушення презумпції невинуватості, безпідставні обвинувачення та дезінформацію суспільства щодо причетності Юлії Тимошенко до вбивства Євгена Щербаня. Олега Тищенка до Генерального прокурора України стосовно перевірки фактів імовірної причетності Руслана Щербаня до вбивства на полюванні та примушування його слідчими органами Генеральної прокуратури України до надання завідомо неправдивих свідчень щодо співучасті Юлії Тимошенко у вбивстві його батька, Євгена Щербаня, в обмін на уникнення відповідальності. Олексія Федуна до Генерального прокурора України щодо неправомірних дій посадових осіб масиву садових товариств "Дружба" та захисту законних прав садоводів села Ровжі Вишгородського району Київської області. Сергія Соболєва до Генерального прокурора України щодо необхідності вжиття заходів спрямованих на захист порушених прав села Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області. Олександра Чорноволенка до голови Київської міської державної адміністрації, голови Подільної районної в місті Києві державної адміністрації щодо незадовільного асфальтового покриття доріг, тротуарів, міжквартальних проїздів в Подільському районі міста Києва. Кирила Куликова до голови Київської міської державної адміністрації щодо вжиття передбачених законодавством заходів з метою ефективного та об’єктивного проведення перевірки законності будівництва капітальної споруди на даху напівпідземного паркінгу у кварталі вулиць Лебедєва-Кумача та Землячки у Солом’янському районі міста Києва. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 73 депутатські запити. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Мексиканських Сполучених Штатів про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та майно і Протоколу до неї. Немає заперечень, щоб поставити на голосування? Немає. Тому я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України "Про ратифікацію." Зніміть з голосування. Я запитав, немає застережень? Не було застережень. Знімаємо голосування. Хто за те, щоб розглянути питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[10:42:59]] За-216 Рішення прийнято. Анатолій Іванович Мярковський, будь ласка, дуже коротко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Мексиканських Сполучених Штатів про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та майно і Протоколу до неї, підписаний 23 січня 2012 року у Мехіко. З укладанням конвенції розширюється договірна правова база України з питань оподаткування. Зазначена конвенція створює сприятливі умови для інвесторів України та Мексики, стимулює ділову ініціативу підприємців, регулює питання між міжнародним оподаткування доходів у двосторонніх стосунках між державами. Метою укладання цієї конвенції є уникнення подвійного оподаткування доходів фізичних і юридичних осіб, які виникають на територіях обох країн. Це досягатиметься як шляхом розподілу права оподаткування окремих видів доходів між Україною і Мексикою в залежності від місця їх виникнення, так і шляхом врахування у податкових зобов’язаннях платника податку однієї держави сум податків, сплачених на території іншої держави. Крім того, конвенція також направлена на запобігання ухилення від сплати податків, усунення податкової дискримінації створення механізмів щодо покращання співробітництва між податковими органами України та Мексики шляхом встановлення процедур взаємного узгодження спірних питань, забезпечується також обмін податковою інформацією. Конвенцією передбачені такі ставки оподаткування дивідендів, процентів та роялті. Ці ставки відповідають вимогам модельної конвенції ОЕСР. Дивіденди – загальна ставка 15,5. Для дивідендів, якщо фактичним власником є компанія, яка володіє безпосередньо, принаймні 25 процентів капіталу компанії, що сплачує дивіденди, проценти та роялті, – загальна ставка 10 відсотків. Прохання прийняти цей закон у цілому.
Дякую. Голова Комітету у закордонних справах Олег Григорович Білорус. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет із закордонних справ уважно розглянув проект Закону про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Мексиканських Сполучених Штатів про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та майно і Протоколу до неї і рекомендує Верховній Раді прийняти це як закон. Як доповідач повідомив, ця Конвенція є рамочною, і вона сприятиме уникненню подвійного оподаткування та запобіганню уникнення від сплати податків, що дасть можливість зменшити податкові перешкоди для закордонних інвестицій та торгівлі в обох країнах. Це особливо важливо стосовно України, оскільки її чинне податкове законодавство передбачає уникнення подвійного оподаткування лише на основі підписання двосторонніх угод. Відповідно до пояснювальної записки Мінфіну ратифікація конвенції не потребуватиме додаткового бюджетного фінансування держави. Головне науково-експертне управління підтримує ратифікацію угоди. Прошу підтримати рішення Комітету у закордонних справах і ратифікувати дану угоду. Пора вже перейти до вирішення. нової угоди з Кіпром, де ці питання зовсім залишаються невирішеними.
Дякую. Будь ласка, шановні народні депутати, запишіться на виступи. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Народний депутат Корж, будь ласка. Юрій Ганущак, мікрофон, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Пані та панове! Ну, на перший погляд така рядова постанова і її приймати потрібно, але, дійсно, у нас проблеми є із тими країнами, дератифікація таких угод є більш нагальною, в першу чергу з Кіпром. Потім, я боюся, що ратифікація деяких угод про уникнення подвійного оподаткування може діяти проти України. Ну, наприклад, Сполучені Штати Америки знімають податки з усіх громадян Америки, незалежно від того, де вони проживають і роблять свій бізнес. Потім, нам пора підходити до вирішення питань подвійного опільгування. Тому що в нас виходить? Наші працівники вкладають свої сили, зусилля у розбудову економік сусідніх держав і далеких європейських держав, а отримувати пенсію приїжджають в Україну. Тобто питання про те, щоб з усіма цими країнами заключити договори про передачу їхніх пенсій сюди, в Україну. І платити їм їхні пенсії, воно давно назріло. Тому всі ці питання потрібно розглядати дуже ретельно і в комплексі. А цю постанову потрібно, звичайно, ратифікувати хоча б через це, що це дасть можливість деяким мексиканським товстосумам вкладати сюди гроші на депозити, оскільки в нас в Україні пасивні доходи, практично, не оподатковуються. І скоро Україна стане такою собі податковою гаванню для тих, хто робить свій капітал на відсотках по банківських вкладах, і ми вирощуємо фактично покоління рантьє, що є згубно для.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Нам зараз в скороченому режимі, як і все зараз відбувається в скороченому режимі парламентом, пропонують розглянути дуже серйозне питання: про ратифікацію Конвенції між Урядом України і Урядом Мексиканських Сполучених Штатів Америки. Недаремно зараз Олександр Чорноволенко разом зі мною вимагали повного розгляду цього питання. Шановний Володимир Михайлович, тому що нам треба було задати питання уряду: а які загрози несе на собі ратифікація подібної угоди, а який взагалі обсяг товарообігу між цими країнами, а який розмір інвестицій? Щоб не сталося потім так, як сталося після ратифікації Радянським ще Союзом Угоди між Урядом СРСР і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування від 29 жовтня ще 1982 року. Дивним чином Україна не виконує ні свою власну Конституцію, ні 5 тисяч законів, а от Угоду з Кіпром виконуємо буква в букву. Що ж таке? Чому? А тому що за два роки: за 2010-й і 2011 рік – наші вимивання доходів з України склало, по підрахунках економістів, 53 мільярди 397 мільйонів доларів. Це розмір річного бюджету України. І всі мовчать, і мовчить уряд, а можна ж було в два рази підвищити пенсії людям! Мовчать, тому що вигідно, тому що підприємства, які скуповуються, в тому числі те, що заплановано зараз: приватизація ядерної енергетики, - все відбувається якраз за ці кошти, які виводяться в офшори. Через це я підтримую точку зору Олега Білоруса, але я хотів би, щоб ви звернули увагу на звернення Головного експертного управління, яке каже, що.
Завершуйте, будь ласка. Юрію Анатолійовичу, завершуйте.
Я завершую. І вважаю, що можна підтримати зараз, але треба нам ці питання більш серйозно розглядати. І, Володимир Михайлович, давайте поставимо питання по Кіпру. Є мій законопроект, бо тоді законопроекти Тимошенко не пройшли. Давайте ми це розв’яжемо – гордіїв вузол, і денонсуємо угоду з Кіпром. Це буде на користь українському народу. Зробіть хоч одну корисну справу. Дякую.
Дякую. Ні, ну я додав би лише: зробіть ще одну корисну справу. Так буде точніше. Підготуйте, будь ласка. Я звертаюся до комітету профільного, щоб підготував до розгляду це питання. Шановні народні депутати! Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Мексиканських Сполучених Штатів про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та майно і Протоколу до неї [[реєстраційний номер 0273]]. Прошу голосувати. [[10:53:15]] За-267 Рішення прийнято. Це номер 10549. Я прошу секретаріат, вивчіть який комітет має підготувати до розгляду це питання. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Німеччина про фінансове співробітництво [[асигнування 2006 і 2007 року]], проект "Підвищення ефективності передачі електроенергії [[модернізація підстанцій]] " [[реєстраційний номер 0274]]. Немає заперечень, щоб поставити на голосування? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Німеччина про фінансове співробітництво [[асигнування 2006 і 2007 року]], проект "Підвищення ефективності передачі електроенергії [[модернізація підстанцій]] " [[реєстраційний номер 0274]]. Прошу голосувати. [[10:54:36]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер нам треба включити до порядку денного низку проектів законів. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України [[щодо врегулювання питання проведення торгів]] [[реєстраційний номер 11261]]. Прошу голосувати. [[10:55:20]] За-233 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного. По цьому проекту запишіться, будь ласка. Так, прізвища, будь ласка, покажіть. Корж передає право на виступ Юрію Ганущаку, так? Да, Юрій Ганущак, будь ласка.
Пані та панове! Юрій Ганущак, "Батьківщина". Оцей законопроект про містобудівну діяльність, він суперечить посланню Президента і тому, що він говорив у п’ятницю на засіданні Асоціації місто України. Він говорив про децентралізацію влади, в той час, як цей законопроект в частині планування містобудування, він свідчить про централізацію влади. Чому? Тому що планувальні документи робляться не по всій території юрисдикції сільських, селищних, міських рад, а тільки в межах забудови. Тобто ми будуємо лацкасту країну, таке, клаптикову країну. Як кажуть, булка з родзинками. Посередині родзинки – це самоврядування. Решта це є державна влада. Тому що передається вся інша територія у безроздільне панування органів державної влади. Ми це вже зробили з землею. Тепер ми це ще робимо з плануванням. Але це абсолютний абсурд. Тому що комунікації, інфраструктуру не можна планувати в розриві від загальної схеми планування території. І тут має бути центром саме ось оці населені пункти і органи влади, юрисдикція яких закінчується там, де починається юрисдикція органів місцевого самоврядування того самого рівня. Тому цей проект не можна ні в якому разі голосувати навіть з урахуванням того, що деякі позиції, які там є, а там 33 сторінки все-таки тексту, вони є доцільними. Але те, що здійснюється повністю централізація влади, це є те, що вбиває, це та ложка дьогтю, яка псує бочку меду. І цього не можна робити, якщо ви взагалі збираєтеся якимось чином після цього звітуватися перед Президентом, який голосив курс на децентралізацію. Ну, побійтеся.
Шановні колеги! З урахуванням застережень, які висловив Юрій Ганущак, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань регулювання містобудівної діяльності, [[реєстраційний номер 11252]] Прошу голосувати. [[10:58:37]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 16 Бюджетного кодексу України щодо казначейських рахунків [[реєстраційний номер 11220]]. Прошу голосувати. [[10:59:10]] За-247 Рішення прийнято. Так. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування програми з проведення земельної реформи]]. Запишіться, будь ласка. Так, прізвища покажіть. Народний депутат Корж. Знову Ганущак. Юрій Ганущак, будь ласка. Наступний – Юрій Кармазін.
Пані та панове! Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Ну, насамперед, Володимире Михайловичу, ну, я ж кричав, що по попередньому закону, він повністю розбалансовує систему бюджетну. Це дати можливість ручняку, і не просто казначейству, тому що він суперечить принципам побудови єдиної системи, яка є бюджетна. Або ми працюємо по французькому методу, тобто французький метод передбачає, що немає оборотної касової готівки і вони працюють шляхом випуску облігацій на 3 місяці і погашенням, тому що там працює принцип, який передбачає, що не можна оподатковувати бізнес більше, ніж цього потрібні публічні, публічні потреби. Або ми працюємо все-таки по тому методу, по якому ми пішли. Тобто шляхом фіксування оборотної касової готівки, яке повинно покривати всі касові розриви. Якщо працювати взагалі по, ну, так як потрібно, давайте ми тоді цей обсяг збільшимо, не 1 відсоток, а 3 відсотки, і цього вистачить. Але те, що зробилося – це повністю пустити в там-тарарам бюджет України. Так не можна робити. Те саме, що стосується і цього закону, який от-от подається. Ну, я так зрозумів, що тим законом, який фактично створили земельний банк, на цьому земельна реформа закінчилася, і вже потреби, ну, навіть робити якісь пристойні жести, вони відпали. Тому вирішили ті гроші, які мали йти на земельну реформу, які мали йти на приведення у відповідність до світових показників кадастру, Земельного кадастру, ці гроші вирішили все-таки якимось чином розбазарити. І от подають отакий проект. Ну, цього не можна робити, ну, в кінці-кінців, треба поважати себе, якщо.
Юрій Кармазін. Юрію Анатолійовичу, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я прошу передати слово представнику народної опозиції Олегу Ляшку. Дякую.
Так, слово має Олег Ляшко.
Дякую. Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, шановні народні депутати! Питання, яке розглядається, – вкрай важливе питання. Я щодня зустрічаюся з виборцями свого округу, 208 округ бахмацький, це переважно жителі сільських населених пунктів. І на кожній зустрічі селяни задають питання і скаржаться про те, що мають надзвичайно великі проблеми з оформленням державних актів на землю: на присадибні ділянки, на земельні паї. Люди поплатили гроші і роками чекають, поки їм видадуть ці державні акти. Роками чекають. Багато людей повмирали, не дочекавшись своїх державних актів. З ночі старенькі бабусі і дідусі повинні черги займати, їхати світ-за-очі до Держкомзему, займати черги для того, щоб вистояти до земельщика, і який не прийме з першого разу, і другий, і п’ятий раз тому нещасному селянину треба їхати, щоб оформити ту документацію. І тому я звертаюсь до уряду, повернути оту безплатну видачу державних актів на землю, як ми це робили за уряду Юлії Тимошенко. Ми тоді видали 3 мільйони державних актів на землю безплатно. Селянин написав заяву, пішов у сільраду, віддав ту заяву – через місяць привезли і вручили безплатного акта на землю. Я особисто таких актів в Чернігівській області видав 22 тисячі. А загалом по Україні, завдяки Юлії Володимирівні Тимошенко, яка сьогодні нещасна ця героїчна жінка сидить у тюрмі, так от мільйони селян дякують їй за те, що отримали безплатні акти на землю. І тому я звертаюсь до уряду Азарова. Будь ласка, виділіть у бюджеті кошти, не жаднічайте, не їжте ту малину по 670 гривень за кілограм, а видайте безплатні акти на землю селянам, щоб вони нарешті їх отримали і могли успадкувати свою земельну ділянку. Дякую.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію. Одну хвилину, будь ласка, Александровська, мікрофон.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги! Мы предлагаем поддержать этот законопроект, потому что сегодня создалась совершенно невыносимая ситуация, связанная с тем, что люди не могут получить и фактически оформить свое право на землю. Это касается не только сельской местности, это касается и горожан. К нам как к депутатам на прием приходит очень много граждан, которые жалуются: годами они оформляют документы и под всяким соусом им отказывают в том, что эта работа может сделаться очень быстро. Речь идет о недостатке финансирования. Поэтому с учетом того, что данным законопроектом предлагается увеличить финансирование на работы, связанные с выдачей земельных актов гражданам, я предлагаю этот законопроект поддержать. А нам с вами взять под контроль то, что происходит в городах и в населенных пунктах по выдачи этих земельных актов. Спасибо.
Дякую вам також. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування програми з проведення земельної реформи]] [[реєстраційний номер 11223]]. Прошу голосувати. [[11:06:01]] За-260 Рішення прийнято. Дякую. Тепер, шановні колеги, проект Закону проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо питань, пов’язаних з проведенням розрахунків із Держкомрезервом]]. Запишіться, будь ласка. Так, прізвища виведіть на табло. Федун відмовляється. Алла Александровська, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги! Мы предлагаем не голосовать, не поддерживать этот законопроект. В чем основной мотив наш? Дело в том, что в последнее время приобрело достаточно широкую практику процедура списания долгов, долгов перед бюджетом, долгов по налогам, долгов между предприятиями государственной формы собственности и не только государственными. В частности вот это предложение, которое внесено нам на рассмотрение, оно касается вот этого вопроса: списания старых долгов. Я считаю, что без проведения аудита по всем этим вопросам такие вопросы решать нельзя. В каждом конкретном случае мы должны быть уверены, что это деньги не осели в чьих-то карманах, не спрятаны под соусом фальшивого банкротства и эти деньги изымаются сегодня из кармана государства, фактически, из кармана народа Украины. Поэтому я предлагаю не поддерживать этот законопроект, более того, внести мора. предложение по мораторию на рассмотрение подобных вопросов. И еще раз говорю, списание долгов может производиться только после проведения всеобъемлющей проверки и без того, что мы с вами будем уверены, что мы списываем долги тем предприятиям, которые, фактически, не могут взять деньги у населения. Очень часто используется практика, когда мы с вами списываем долги и в том числе коммунальным предприятиям, а они продолжают из населения вы. стребовать старый долги, фактически, из бюджета получив деньги, они все равно терроризируют население, терроризируют людей, которые не в состоянии заплатить, фактически вот эти очень дорогие коммунальные тарифы. Поэтому мы предлагаем этот законопроект не поддерживать, не голосовать.
Юрій Ганущак, будь ласка. Фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Ганущак Юрій, ВО Батьківщина". Пані та панове! Ну подивіться, якась дуже лукава позиція у цьому законопроекті. З однієї сторони, майже мільярд іде на субвенції місцевим бюджетом. Це добре. Але ж немає фактично розподілу цих субвенцій. Потім. звідки вони беруться? Як ніби з рукава витягуються ці гроші і по спеціальному фонду, і по загальному фонду. У нас що, є уже звіт про виконання Державного бюджету за дев’ять місяців, і ми знаємо яке у нас перевиконання? І ми знаємо, що у нас ці гроші з’являються? Тобто йде порушення Бюджетного кодексу. Потім. Сам факт того, що оцей законопроект з’явився, свідчить про абсолютно незадовільне планування Державного бюджету. Тому що фактично, і Александровська про це уже казала, у нас фактично зараз місцеві бюджети "лягли". У нас немає чим покривати оці заборгованості, які виникають. У нас немає чим зараз платити зарплату вчителям, лікарям. У нас зараз Казначейство безчинствує і не пропускає навіть ті видатки, по яких є доходи, які приходять до місцевих бюджетів і починає вибирати: це дам, це не дам, тому що на казначейському рахунку немає грошей. У нас з’являються абсолютно недолугі проекти, які. оце тільки що ми проголосували за внесення в порядок денний, які свідчать про те, що проблеми у державі із ліквідністю є абсолютно незадовільні. Це означає тільки одне – те, що у нас замість команди професіоналів, команда абсолютно некваліфікованих людей прийшла до влади. Треба щось робити. Так не можна далі.
Шановні народні депутати! З урахуванням обговорення, я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесеннязмін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо питань, пов’язаних з проведенням розрахунків із Держкомрезервом]] [[реєстраційний номер 11250]]. Прошу голосувати. [[11:11:06]] За-229 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, тепер проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо закупівлі телекомунікаційного обладнання]] [[11211]]. Ставлю на голосування пропозицію про включення. Зніміть, будь ласка. Алла Александровська, одна хвилина.
Александровская, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Еще не завершился финансовый год, но мы с вами уже знаем, что показатели будут негативные. Мы с вами знаем, с каким трудом правительство пытается исполнить этот бюджет, и мы знаем, что вряд ли он будет исполнен. Долг бюджета растет, социальные программы на грани неисполнения. Вот буквально с 1 октября введены новые показатели социальных стандартов, люди возмущены. На 16 гривен увеличены выплаты по минимальной пенсии, на 16 гривен. Люди говорят: "Вы что, издеваетесь над нами? Что сегодня можно купить за 16 гривен?" А мы с вами, вот этим законопроектом нам предлагают поддержать расходы на приобретение нового телекоммуникационного оборудования для модернизации этих сетей по Украине. В принципе, было бы неплохо, но у нас есть на это деньги? А нам предлагают 231 миллион выделить сегодня на эту модернизацию. Скажите, пожалуйста, мы проживем без модернизации? Я думаю, проживем. И второй вопрос, который меня интересует. Кто выступит подрядчиком сегодня по этой работе? Кто получит эти 231 миллион, как доход за выполненные ими работы? Я предлагаю наложить мораторий на расходы Государственного бюджета 2012 года, на те нужды, которые не являются социально важными и необходимыми. Мы сегодня не гарантированы по выплате заработной платы бюджетникам. Сегодня колоссальные проблемы стоят перед нами в этом вопросе. А нам предлагают 230 миллионов направить на совершенно цели, которые сегодня не являются крайне необходимыми для Украины. Я предлагаю не голосовать за внесение в повестку дня этого законопроекта.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 11211]] про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо закупівлі телекомунікаційного обладнання]]. Прошу голосувати. [[11:13:52]] За-236 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до додатка №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо підприємств з виробництва ядерного палива]] [[реєстраційний номер 11265]]. Ставиться на голосування пропозиція про включення цього законопроекту до порядку денного. Прошу голосувати. [[11:14:29]] За-263 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування проекту "Завершення будівництва метрополітену у місті Дніпропетровську"]] [[реєстраційний номер 11257]]. Будь ласка. Ні, ні, там є Володимир Яворівський. І будемо голосувати. І буде Алла Александровська, звичайно.
Шановні колеги! Безперечно, що ці кошти для Дніпропетровська потрібно виділити. Але з іншого боку є проблема набагато більша і важливіша. І те, що ми сьогодні так весь час скубаємо цей бюджет, говорить про те, що він складений був непрофесійно і прийнятий непрофесійно. Що ми його весь час надрізаємо, надкушуємо і надкушуємо. Але існує інша проблема. Є проблема метро на Троєщину, де живе 300 тисяч населення міста Києва, і щоранку 100 тисяч людей зриваються з ліжок і їдуть до Києва сюди, в центральні райони на роботу, а ввечері повертаються назад. І жалюгідно 4,5 мільйони виділено на виконання Києвом функцій столиці, а потім додали: а також на будівництво метро на Троєщину. Можете уявити собі цю суму? Це насмішка просто-на-просто над цим усім. Через те я ще раз кажу, ми підтримаємо і треба підтримати, звичайно, хай вже в Дніпропетровську добудовують, але наступного року треба до національного бюджету, державного бюджету вносити окремим рядком будівництво метро на Троєщину. Ще раз повторюю, це 300 тисяч населення – найбільший мікрорайон. Це 2 обласних центри, які в нас є. Через те потрібно буде це обов’язково зробити.
Алла Александровська, будь ласка, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, вот как раз у меня и спрашивают, а почему речь не идет про город Харьков, ведь у нас тоже недостроенное метро и ветка метрополитена, которая недавно была введена, она требует продолжения и развития. Но естественно я как харьковчанка хотела бы, чтобы выделялись деньги и для харьковского метро. Но я хочу обратить внимание на те предложения, которые нам поступили вот сейчас. Фракция коммунистов будет поддерживать вот этот законопроект, и мы поддерживаем идею выделения 152 миллионов евро для достройки метро в Днепропетровске. Я обращаю внимание, что практически это кредит, который мы получаем от Европейского банка реконструкции и развития под государственные гарантии и для местного бюджета фактически это будут деньги, которые будут выделяться из государственного бюджета. Схема для города хороша и схема правильная. Но обратите внимание, что мы продолжаем с вами наращивать долги, ведь фактически сегодня вот этот законопроект показывает, что государство не в состоянии выполнить собственную государственную программу о развитии метрополитена, которая существует в Украине, но на нее практически не выделяется денег. Поэтому и звучит вопрос, а что будет с киевским метро? А что будет с харьковским метро? Потому что реально программа стопорится и не исполняется. Поэтому еще раз говорю, фракция коммунистов будет поддерживать этот законопроект, будет поддерживать идею выделения денег для Днепропетровска, для того, чтобы там строилось метро. Но мы обращаем внимание на то, что необходимо прилагать серьезные усилия, чтобы выполнялась вообще Государственная программа по развитию сетей метрополитена в Украине. Спасибо за внимание.
Олександр Чорноволенко, будь ласка, одна хвилина.
Олександр Чорноволенко. Я теж хотів би сказати, що будівництво метрополітену завжди у нас багато років було складовою державного бюджету і державною програмою. Тільки в місті Києві будували 50 на 50: половину за бюджетні кошти, за кошти державного бюджету, а половину за місцеві кошти. Але після того як прийшла "молода команда" Чернівецького, за місцеві кошти будувати взагалі перестали. І зараз у Попова в бюджеті міста Києва нема на це грошей. Нема з одної простої причини, тому що Партія регіонів щорічно вилучає 50 відсотків прибутку на доходи фізичних осіб, які збираються у місті Києві до державного бюджету, чого нема ні у Дніпропетровську, ні в Харкові, ніде. Отже, місто Київ щорічно втрачає 8 мільярдів, які могли би піти на будівництво метрополітену. Ми маємо мати загальноукраїнську програму. Я підтримую будівництво метрополітену і в Харкові, і в Донецьку, і у Львові, і в Дніпропетровську, в інших містах України. Але в цьому році ми мали завершити Червоноармійсько-Куренівську лінію в місті Києві, збудувати дві станції "Іподром" і "Теремки". Так от, "Іподром" профінансували, а на "Теремки" грошей не дали. І тепер це буде зроблено не раніше, ніж через, в середині наступного року, при умові, що буде відповідне фінансування. А крім того є інші проблеми. Є проблема метро на Троєщину, яке десятиліттями не будується, а це мала би уже бути лінія від аеропорту "Жуляни" аж на Троєщину. І проблеми продовження Сирецько-Куренівської лінії на Виноградар, Вітряні Гори і аж до площі Шевченка, яка була в Генеральному плані розвитку міста Києва 2000 року і мала бути збудована ще 2009 року і досі не будується, і навіть нема проекту. Тому я зараз офіційно вношу пропозицію профінансувати цю лінію на наступний рік і перш за все виділити 20 мільйонів гривень в 2013 році на проектування цієї сирецько-печерської лінії. Дякую.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування проекту завершення будівництва метрополітену у місті Дніпропетровську]] [[реєстраційний номер 11257]]. Прошу голосувати. [[11:20:46]] За-253 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, тепер пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо компенсації різниці між цінами закупівлі імпортованого природного газу та його реалізації. Будь ласка, запишіться. Так, прізвища. Федун, відмовляється. Володимир Яворівський, фракція "БЮТ-"Батьківщина".
Володимир Яворівський. Шановні колеги, такий туманний цей. ці всі газові проблеми наші. Я, скажімо, як народний депутат я досі не знаю, правда це, чи неправда. І хтось міг би відповісти, може, голова комітету на це запитання? Ми добуваємо 20 мільярдів свого власного газу, ми контролюємо ціну над цим газом. Як стверджують спеціалісти, нам може бути цілковито вистачати для комунальних потреб нашого рідного українського газу, в якому може бути його собівартість, плюс невеличка, скажімо, там якась маржа для того, щоб розвивати далі ці свердловини і тому подібне. Але, наскільки мені відомо, як це було в пресі, це повідомлення про те, що, фактично, змішується російський газ із українським, і український підтягується до ціни цього російського газу і подається і населенню. Я не можу зрозуміти, чому ми, скажімо, підприємствам Ахметова повинні здешевлювати газ. Він продає метал за світовими цінами? Хай і газ собі бере за світовими цінами. Але 20 мільярдів нашого газу, українського, мав би йти конкретно, адресно прямо для потреб нашого населення, для обігріву будинків, лікарень, шкіл і тому подібне. Через те я хотів би мати відповіді на ці питання, інакше я просто голосувати не можу.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Олександр Чорноволенко. Шановні друзі, ну, оце приклад того, як гроші з бюджету йдуть на потреби українських олігархів. Жоден громадянин України, крім власників нафтохімічних і металургійних, не зацікавлений в прийнятті цього законопроекту. Для потреб комунальних і населення нам вистачає власного природного газу. Якщо десь не вистачає, то повинні краще працювати наші місцеві органи влади, для того щоб забезпечити економію цього ресурсу. Для того, щоб здешевлювати газ для промисловості, немає жодних таких потреб. Якщо в Україні не вигідно щось виробляти з природного газу, то його не варто виробляти, принаймні за це виробництво прибутки олігархам не повинні оплачувати пенсіонери, соціально незахищені верстви населення, чорнобильці, афганці і інші громадяни, які краще б отримали ці гроші як допомогу з бюджету. Тому я вважаю, що це абсолютно ганебна пропозиція і пропоную відхилити ці гроші. Якщо у когось є зайві гроші, то у нас дуже багато є проблем в бюджеті, які би варто було профінансувати. Це і ганебний стан житлово-комунального господарства, і ганебний стан, жалюгідний стан доріг, і транспортні проблеми, і низькі заробітні плати, і низькі пенсії, і жахливий стан медичного забезпечення, і низький рівень забезпечення навчання в школах. Нам тільки не вистачало ще допомагати отримувати надприбутки нашим олігархам за рахунок громадян України. Я вважаю, треба зняти цей ганебний законопроект. Дякую.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Я хочу порекомендовать коллегам, которые только что передо мной выступали, внимательно читать документы. Вся риторика их выступлений направлена абсолютно на полную дезориентацию людей, которые слушают нашу сегодняшнюю работу и нашу трансляцию с Верховной Рады Украины. В этом законопроекте совершенно четко говорится, что 3,9 миллиардов гривен направляются на финансирование новой бюджетной программы для того, чтобы компенсировать разницу между ценами покупки импортного природного газа и его реализации на цели производства тепловой энергии для населения. Всем известно, и не раз уже в этом зале обсуждалось, что газ, который мы добываем в Украине, он действительно низкий по себестоимости, но его не хватает для того, чтобы мы обеспечили теплоснабжающие организации необходимыми объемами газа. Именно поэтому вынуждены импортировать газ на эти цели. Мы, коммунисты, неоднократно требовали от правительства, чтобы цена на газ внутри Украины, импортного, снижалась целевым образом, за счет выделения денег с бюджета, чтобы этот газ более дешевый закладывался в дешевый тариф на тепло и на производство горячей воды. Наконец-то нас услышали. И очень плохо, что это не было сделано в госбюджете сразу. И мы будем требовать, как и требовали до этого неоднократно, чтобы в проект бюджета на 2013 год были сразу заложены необходимые суммы на снижение цены на импортный газ, который идет на цели производства тепла для населения. Поэтому мы поддерживаем эти предложения. Они гарантируют стабильность тарифов, и, самое главное, они гарантируют, что тариф на тепло и на горячую воду не будет в Украине повышен. Поэтому мы требуем, чтобы этот законопроект был внесен в повестку дня, и его, конечно же, нужно принимать.
Шановні колеги, я просив би звернути увагу на виступ Алли Александровської, яка, я думаю, одна із небагатьох, хто достеменно знає зміст цього документа. Я інформую вас, що ми добуваємо, шановні колеги, я розумію, покричати треба. Але ми добуваємо десь в межах 18-20 мільярдів, нам потрібно 36 мільярдів, для комунальних послуг. Крім того, ми ратифікували із захопленням енергетичну хартію, яка вимагає, щоб у нас ціна була внутрішня, яка добувається, і та, що ми купуємо, однаковою. Так що не треба кричати, а треба спочатку заглядати у святці. Але я прошу, коли ми будемо розглядати цей документ, доповідачу від Міністерства паливно-енергетичного комплексу надати нам довідку, скільки добувають газу власного виробництва і за якою ціною, як це співвідносити з енергетичною хартією і так інше, щоб ми мали реальну картину. Я прошу вас, не треба цей "понос" демонструвати слів, а запір думки, ну не треба. Шановні народні депутати, з урахуванням обговорення, я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо компенсації різниці і між цінами закупівлі імпортованого природного газу та його реалізації [[реєстраційний номер 11274]]. Прошу голосувати. [[11:28:31]] За-259 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо збільшення обсягу видатків передбачених для розвитку культури і управління державними корпоративними правами та майном. Будь ласка, запишіться. Народний депутат Юрій Ганущак, я вже зрозумів. Будь ласка.
Ганущак Юрій, ВО "Батьківщина". Пані та панове! Насамперед по тих проектах змін до державного бюджету цифри, які фігурують у проектах, уже абсолютно не грають. Там треба все-таки кумулятивним ефектом добавляти, і вже будуть сума доходів і видатків абсолютно інша. Потім, на що я звернув увагу, ніде немає фактично позиції Мінфіну, кругом треба узгодження з Мінфіном. Що це означає? Реально означає, що уряд, маючи величезну діру, маючи дефіцит бюджету, більше ніж 10 відсотків ВВП, фактично по тому, як тут наголосували, включно з соціальними ініціативами Президента, він прийняв дуже цікаву таку позицію: ви давайте, давайте наповнюйте, а далі я буду фінансувати вибірково. І фактично цей ефект вже проявляється, і це вже йде. Реально тут невелика сума – 71 мільйон, і, дійсно, культурі потрібно дати гроші. Так заберіть їх тоді із Адміністрації Президента, де взагалі зашкалює, де за державні кошти розбудовують там, навіть незрозуміло, тому що не державні дачі, а майже власні будинки Президента, заберіть звідти ті гроші. Ні, знову збільшити дефіцит бюджету. Тому що те, що тут написано, збільшити суму вилучень із Національного банку – то фіговий листок. Тому що все, що забирається з Національного банку, перевищення доходів над видатками це є фікція, тому що реально це означає, що він включає станок, він має доступ до станка. Національний банк за означенням не має мати прибутку, за означенням не має мати доходу. Всі його видатки повинні бути збалансовані і йти на утримання апарату і здійснення своєї діяльності, тобто те, що.
Шановні. Так, Гривковський, Федун відмовляються, я бачу. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 11275]] – це про внесення змін до Державного бюджету на цей рік [[щодо збільшення обсягу видатків, передбачених на розвиток культури і управління державними корпоративними правами та майном]]. Прошу голосувати, про включення до порядку денного. [[11:32:45]] За-253 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відміни реєстрації декларації про відповідність [[реєстраційний номер 11242]]. Ставлю на голосування пропозицію про включення питання до порядку денного. Прошу голосувати. Зніміть голосування, застереження є у Юрія Анатолійовича.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, в мене є застереження щодо цього законопроекту, яким передбачено зміни до статті 13 Закону про підтвердження відповідності, статті 23 Закону про захист прав споживачів, 32 – про стандарти, технічні регламенти і процедури оцінки відповідності щодо відміни реєстрації декларації про відповідність. Ця реєстрація декларації запроваджувалася в Україні у зв’язку з відсутністю між Україною і державами-імпортерами товарів угод про взаємне визнання робіт з оцінки відповідності. Суть її полягає в перевірці наявності у виробника задокументованих доказів відповідності продукції встановленим на неї вимогам, в тому числі наявності протоколів випробування продукції, проведених в компетентних лабораторіях з усіма обов’язковими показниками щодо відповідності продукції технічним регламентам, розробленим на основі директив ЄС. Хочу наголосити, що для продукції третіх країн встановлено окремий порядок їх допуску на споживчий ринок країн ЄС, який передбачає обов’язкове підтвердження відповідності продукції вимогам директив ЄС або укладання у відповідності міждержавних угод про взаємне визнання робіт з оцінки відповідності згідно зі статтею 6 Угоди ТВТ. Через це я вважаю, що в Російській Федерації – хочу для довідки, щоб ви знали, – яка є основним торговельним партнером України, запроваджуються технічні регламенти на продукцію, в яких також передбачається обов’язкова реєстрація декларацій виробника про відповідність, тобто законодавство України узгоджується в даному випадку з законодавством Російської Федерації, з якою укладена угода, а запропоновані зміни статей не узгоджуються між собою, і у зв’язку з тим ЄС не допускає на наш ринок, на свій ринок українську продукцію. Через це я прошу вас не включати це питання до порядку денного. Про це нас просять ті люди, які аналізували суттєво це законодавство. І щоб знали.
Завершіть думку, будь ласка, формулювання.
Я нагадую вам, що у відповідності до пункту 296 звіту робочої групи з питань вступу України до СОТ відмічено, цитую: "Законодавство України, яке регулює стандарти, технічні регламенти та процедури оцінки відповідності, було приведено у повну відповідність до Угоди ТВТ, - тобто.
Дякую, Юрій Анатолійович. Так, все у нас, да? Ще Ольга Боднар, будь ласка.
Дякую. Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Безумовно, законодавство України необхідно гармонізувати з законодавством Європейського Союзу. Тільки, шановні, я не можу зрозуміти, для чого з цією метою перетворювати Україну на смітник? Я от, наприклад, можу здогадуватись, де зараз з’явиться шалена купа "Бехерівки", абсенту, скаженого м’яса і всього такого іншого, цього непотребу, який вже ніде не можна буде реалізувати, крім нашої країни. Шкода, що уряд і влада переймаються вирішенням цієї проблеми лише для бізнесу і олігархів, а не коли йде мова про права людини, в даному випадку – споживачів. Підніміть руку, хто із нас не споживач. Тобто йдеться мова про всіх нас, починаючи від А-прізвища, закінчуючи прізвищем Я. Внаслідок прийняття законопроекту кінцевий споживач взагалі не зможе дізнатися, чи відповідає продукція вимогам технічних регламентів, що вимагаються СОТ та директивами ЄС, чи ні. Вкотре відкривається шлях для продажу низькоякісної продукції з усього світу українцям. Добре, якщо продукція буде маркована знаком ЄС. А якщо ні? Угоди про взаємне визнання робіт з оцінки відповідності між Україною і країною походження товарів якщо немає? Як тоді людині дізнатися про відповідність продукції? Або уже можна робити над нами експерименти? Нічого страшного, цю владу переживаємо, переживемо і пошкоджені продукти скажені? Даний законопроект не можна підтримувати в запропонованому вигляді, оскільки він потребує ретельного доопрацювання. Якщо у вас совісті не. вистачить на те, щоби зрозуміти, тоді, будь ласка, голосуйте, але тільки в першому читанні, щоби все ж таки могли ми якимось чином допомогти нашій країні не перетворюватися у смітник продуктів. Дякую.
Мова йде тільки про включення до порядку денного. А потім уже розгляд по суті. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відміни реєстрації декларації про відповідність [[реєстраційний номер 11242]]. Прошу голосувати. [[11:38:27]] За-233 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо сплати судового збору]] [[реєстраційний номер 11183]]. Якщо нема заперечень, я ставлю на голосування пропозицію про включення цього питання до порядку денного. Зніміть голосування, будь ласка! Олена Шустік. Ну один виступ, і зразу будемо голосувати. Давайте збережемо демократичний регламентний процес.
Олена Шустік, фракція Юлії Тимошенко "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні радіо- і телеглядачі! Рік тому лише більшість змінила Закон про судовий збір і збільшила його для громадян і юридичних осіб у 10 разів. Цього виявилося замало і тепер уряд уже хоче як мінімум вдвічі підвищити судовий збір з позовів майнового характеру, в тому числі розірвання шлюбу і про відшкодування моральної шкоди у справах про банкрутство. Під загребущу руку попадуть громадяни, на яких накладають в тому числі адміністративні стягнення, і тепер їм доведеться платити не лише штраф, а ще і за звернення до суду. Нагадаю вам, що фінансування судів – це обов’язок держави, 130 стаття Конституції України. Ви його хочете перекласти на наших співгромадян, які за рахунок фінансової скрути і так уже не можуть звернутися до судових інстанцій. Створюється загроза остаточного перетворення судів у закриті корпорації, можливість звернення до яких, на жаль, залежатиме лише від розміру гаманця. Фракція "БЮТ – "Батьківщина" пропонує зняти з розгляду цей законопроект, його не ставити у порядок денний. До речі, науково-експертне управління висловило низку суттєвих зауважень до нього і написало, щоб його було варто повернути автору на доопрацювання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, з урахуванням виступу і рекомендацій науково-експертного управління ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 11183]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо сплати судового збору]]. Прошу голосувати. [[11:41:04]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо декларування майна, доходів, витрат і зобов’язань фінансового характеру [[реєстраційний номер 11262]]. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:41:46]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Я звертаюся до керівників комітетів, насамперед Комітету з питань бюджету, підготувати всі необхідні документи щодо законопроектів, які стосуються внесення змін до державного бюджету. З тим, щоб ми могли їх розглянути на вечірньому засіданні, відповідно до регламенту. Одну хвилиночку. Відповідно до регламенту, враховуючи те, що у нас буде можливість об’єднати обговорення законопроектів, які стосуються внесення змін до державного бюджету. Будь ласка, Михайло Чечетов, з якого приводу?
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! У нас есть последний законопроект в повестке дня, 11005, который соединил, аккумулировал 5 законопроектов, связанных з налогообложением. Мы соединили воедино, в один законопроект. Но один законопроект уже связанный с налогообложением ВПК 9347, он не вошел в этот, объединенный. Просьба поставить, проголосовать за включение в повестку дня 9347. Это законопроект, связанный з налогообложением военно-промышленного комплекса, который не вошел в объединенный 11005.
Справа в тому, що цей законопроект 9347 уже включений до порядку денного, судячи із номера цього законопроекту. Коли ми підійдемо до розгляду цього пакету законопроектів, я просив би підготувати і подати. Це в другому читанні? То треба таблиця щоб була. Я прошу Секретаріат негайно вивчити, чи є таблиця. А тоді, якщо будемо розглядати, разом розглянемо. Шановні колеги! Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг. Комітет пропонує розглянути питання. І плюс друге питання. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг. Ми їх повинні розглядати пакетно, разом тобто. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроектів, реєстраційні номери 11030 і 10368, за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:44:21]] За-234 Рішення прийнято. Доповідачі: голова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, Валерій Саратов, народний депутат України Ігор Глущенко. І співдоповідач від комітету – Сергій Майборода. Так, будь ласка, Валерію Володимировичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, на сьогодні комісія як орган державного регулювання у сфері комунальних послуг здійснює ліцензування діяльності централізованого водопостачання та водовідведення, з виробництва, транспортування та постачання теплової енергії, встановлює тарифи на комунальні послуги ліцензіатам*** комісії, здійснює контроль за діяльністю своїх ліцензіатів, застосування санкцій за порушення ними ліцензійних умов та контроль за виконанням ними інвестиційних програм. Виходячи з закріплених повноважень, законопроектом пропонується внести зміни до статті 6 Закону "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг", статті 18 прим. Закону "Про питну воду та питне водопостачання", статей 16, 26 прим. Закону "Про теплопостачання" та статті 31 Закону "Про житлово-комунальні послуги", відповідно до яких комісії будуть надані такі повноваження: схвалення інвестиційних програм суб’єктам господарювання у сфері теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення, ліцензування діяльності яких здійснює комісія; розроблення та затвердження порядку подання, розгляду, схвалення та виконання інвестиційних програм суб’єктами природних монополій та суб’єктами господарювання на суміжних ринках у сферах теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення; розроблення та затвердження порядків, методик формування тарифів на комунальні послуги для суб’єктів природних монополій та суб’єктів господарювання на суміжних ринках у сферах теплопостачання, централізованого водовідведення. Враховуючи повноваження комісії в частині регулювання платіжного-розрахункових операцій у сфері комунальних послуг, з метою впорядкування питання щодо розрахунків підприємств комунальної сфери за спожиті енергоносії, пропонується надати комісії право встановлювати порядок зарахування коштів на спеціальний рахунок, використання зазначених коштів і здійснення контролю за їх витрачанням. Прийняття законопроекту дозволить виконати вимоги Національного плану та удосконалити систему стимулювання інвестиційної діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг, забезпечити прогнозовану та прозору процедуру встановлення комісією тарифів на комунальні послуги, та дозволить посилити дисципліну розрахунків за спожиті енергоносії. Враховуючи зазначене комісія звертається з проханням підтримати проект закону. І декілька додатково слів. Значить, так сталося, що одночасно напрацьовувалось два проекту закону: наш і закон, який.
Завершуйте, будь ласка.
10368. На засіданні профільного комітету розглядались разом ці питання. Ми підтримали пропозицію профільного комітету про те, щоби прийняти за основу проект Закону 10368, а при підготовці до другого читання врахувати всі норми Закону 11030 і прийняти єдиний закон. Дякую за увагу.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Тепер, Ігоре Миколайовичу, доповідь з приводу вашого законопроекту.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 10368]] [[від 19.04.2012 року]] вносить зміни Закону України "Про теплопостачання" і Закону України "Про питну воду і питне водопостачання". Проектом Закону визначається обов’язок уповноважених органів встановлювати підприємствам тепло-, водопостачання і водовідведення тарифи не нижче економічно обґрунтованих витрат з урахуванням граничного рівня рентабельності, і передбачити у бюджеті кошти для компенсації різниці в тарифах, у разі встановлення їх нижче економічно обґрунтованих витрат з урахуванням граничного рівня рентабельності. Також проектом закону вводиться обов’язок підприємств тепло-, водопостачання, водовідведення відкривати в уповноваженому банку рахунки у спеціальному режимі використання, на які перераховуються кошти, отримані від споживачів як плата за теплову енергію, послуги централізованого водопостачання і водовідведення. При цьому такий обов’язок вводиться тільки для тих підприємств, тарифи для яких встановлені не нижче економічно обґрунтованих витрат, з урахуванням граничного рівня рентабельності. Також проектом закону уточнюються повноваження Національної комісії з регулювання комунальних послуг як єдиного незалежного регулятора центрального рівня. Крім того, Мінрегіон наполягає на збереженні повноважень центральних органів виконавчої влади щодо розробки та затвердження методик формування тарифів та порядків розроблення і погодження інвестиційних програм. Зі свого боку висловлюю пропозицію щодо врахування зазначених зауважень Мінрегіону під час підготовки законопроекту 10368 до другого читання шляхом включення до законопроекту норм щодо розробки спільних рішень національної комісії, що регулює діяльність в цій сфері, та Міністерства методик формування тарифів та порядку розроблення інвестиційних програм. Таким чином, пропоную.
Будь ласка, завершуйте.
Таким чином пропоную підтримати законопроект 10368 в першому читанні і підготовку його до другого читання. Дякую за увагу.
Так, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Сергій Майборода. Будь ласка, рішення комітету.
Комітет на своєму засіданні 18 вересня прийняв рішення розглядати пакетом проекти законів України про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 10368]] та про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 11030]]. Оскільки обидва законопроекти пропонують внести зміни до одних і тих же самих статей Закону України щодо регуляторних функцій нацкомісій, проте депутатський законопроект має більше норм та поглинає урядовий. Головне науково-експертне управління висновком до проекту номер 10368 зазначає, що рішення стосовно доцільності прийняття даного законопроекту повинно прийматися з урахуванням відповідного висновку уряду, висновку до проекту номер 11030. Управління в цілому підтримує законопроект та вважає, що його треба розглядати одночасно із законопроектом 10368, оскільки ними пропонується аналогічні зміни, до одних і тих самих статей законів України, що і зробив комітет. За результатами розгляду комітет прийняв рішення пропонувати Верховній Раді прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єкту господарювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 10368]], доопрацювати зазначений законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи, а також відповідних положень проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо уповноважень національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 11030]], поданого Кабінетом Міністрів України та внести його на розгляд Верховної України у другому читанні. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запишіться на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища. Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Геннадій Задирко, Миколаївщина, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Ми будемо підтримувати законопроект 10368, але просто хотілося сказати кілька слів. От сьогодні народні депутати дуже часто працюють на округах, тому що попереду вибори. От я хочу сказати, що мене, наприклад, засмучує ситуація, яка склалася в місті Очакові. Комунальне підприємство, тарифи не відповідають комерційної складової. Але виявляється, що рік тому Податкова інспекція звільнила від ПДВ це комунальне підприємство, а потім на протязі більше ніж рік люди сплачували плату за користування водоканалам, послугами водоканалу і, звичайно, ніхто ПДВ не перераховував. І хто зараз зробить цей перерахунок? Тут у нас присутня національна комісія, представники Мінрегіонбуду. Звичайно, цей законопроект потрібен, звичайно комунальні підприємства повинні працювати за реальну вартість, але я побоююсь, що буде реальний безпредел, в цьому питанні, тому що звичайна комерційна складова буде основною. І я дуже вас прошу, наведіть, будь ласка, порядок в місті Очакові з комунальними підприємствами. Зараз там вже з’явилось третє комунальне підприємство у людей заборгованість, у сотні заборгованість по заробітній платі і перед Пенсійним фондом, людям йти на пенсію, а вони не мають пенсійного стажу. Звичайно наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект, який нам потрібен і державі потрібен, але ми будемо до другого читання робити відповідні правки. Дякую.
Юрій Ганущак, "БЮТ - "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "БЮТ - "Батьківщина". Пані та панове! Дійсно, проекти цікаві, проекти навіть де в чому потрібні, хоча б через те, що там закладається інвестиційна складова. Але я ще раз кажу, завжди є ложка дьогтю у бочці меду. Насамперед, чому інвестиційні програми повинен затверджувати уповноважений орган, а не Кабінет Міністрів, який був раніше? Я чому про це кажу, тому що це пов’язано з бюджетом, і, уповноважений орган може надавати тільки проекти, але все-одно за бюджет, фактично, відповідає Кабінет Міністрів як колегіальний орган в цілому, який збалансовує бюджет в Україні. Тим більше, що в комісії, яка розглядає питання по тарифах беруть участь Мінрегіонбуд інші зацікавлені міністерства, тому не може це затверджуватись уповноваженим органом, навіть який би він хороший не був. Якщо є наявність інших міністерств, то завжди має затверджуватися сама комісія саме оцим органом. Потім, хто фактично затверджує у нас тарифи? Ми цим проектом не бачимо. Тобто йде кругом методика затверджується, хто конкретно затверджує тарифи, який орган? Виходячи з того, що у нас фактично, я по Києву дивлюся і по багатьох інших містах, у нас фактично монополізована ця сфера. Більше того, вона стала приватизована. Більше того, ті органи, ті особи, які приватизували, вони у тарифоутворення вкладають змішані практично видатки. Тобто ті, які здійснюються не тільки на території міста Києва і інших міст, а баланс загальний йде, яким чином розвести ці речі, я зараз не знаю. Тобто має бути розподільчий баланс і тариф по кожному.
Так, завершуйте.
треба враховувати ці питання. Ці питання треба враховувати при доробці на друге читання.
Дякую вам. Ар’єв, фракція "Наша України – Народна самооборона".
Шановні колеги, пан Юрій буквально з язика зняв питання щодо прозорості формування тарифів. Тому що в даному разі, звичайно, варто переходити на комерційно обґрунтоване створення тарифікації комунальних послуг. Інша справа, досі абсолютно не можна зрозуміти, яким чином формуються тарифи на ті та інші комунальні послуги. Принаймні жодної внятної відповіді від керуючих і від регулюючих структур отримати не вдається. При цьому якість послуг де-як. Там, де мешканці певних будинків або споживачі можуть надавити на постачальника послуг, там він принаймні хоч намагається тримати в рамках. В інших місцях, в інших місцях можна навіть створювати комісії, робити все що завгодно, але якість послуг як була низькою, так і залишається. При цьому тарифи беруться навіть тоді, коли не постачаються послуги. Але це вже питання більше до ЖЕКів. Крім того, досі не існує нормального механізму контролю над монополіями, такими, як, зокрема, "Київенерго". І цього літа в Києві ми мали дуже цікаву ситуацію. "Київенерго", власником якого сьогодні, фактично, являється Ренат Ахметов, фактично заборгувало величезні кошти постачальникам газу для нагріву води. І в результаті, люди сиділи без тепла понад норму, понад час планового ремонту, який виділяється влітку на ремонт тепломереж. В даному разі жодним чином контролюючі органи не відреагували, тому що олігархи контролюють постачання послуг, а контролюючі органи формуються із тих людей, які сьогодні підпорядковані олігархам. Тому цей закон, у даному разі, не принесе жодних змін, а лише додасть повноважень контролюючим органам, які формуються з великих бізнесменів, що самі контролюють.
Будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я розумію, що передвиборні стреси заважають тверезо підходити до розгляду конкретних законопроектів. Справа не в олігархах, хто там що контролює, це повна дурня! Подивіться на законопроект за номером 9572, нам роздали як порівняльну таблицю. В Україні буде запроваджена єдина державна система моніторингу, виробництва, постачання, транспортування, споживання та оплати за паливно-енергетичні ресурси і комунальні послуги. Ця система буде запроваджена, така воля Президента, тому що він сказав, має бути розроблена система, зрозуміла для всіх. Сьогодні немає більш кричущої проблеми на місцях, депутати-мажоритарники це підтвердять, ніж тарифи на житлово-комунальні послуги. Незрозумілі, заплутані, необґрунтовані. Запровадження цієї єдиної державної системи дасть можливість зрозумілу, чітку, ясну картину отримати кожному споживачу цих послуг на руки. Тому за ці законопроекти можна голосувати за основу і включити їх при розгляді до другого.
Все у вас, да? Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ще раз нагадую пропозицію комітету. Комітет пропонує прийняти за основну законопроект депутатський [[10368]] і при підготовці до другого читання врахувати пропозиції, викладені в урядовому законопроекті. Але відповідно до. Да, відповідно до Регламенту першим ставиться на голосування. ставиться на голосування законопроект депутатський, тобто 10368, оскільки урядовий має номер 11030. Тобто я ставлю на голосування проект Закону [[реєстраційний номер 10368]] депутатський для прийняття його за основу. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг. Прошу голосувати. [[12:01:33]] За-230 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12 години 31 хвилини. Ми будемо після перерви розглядати питання про призначення і звільнення суддів.
Запросіть, будь ласка, депутатів до зали, будемо продовжувати засідання. Розглядаємо питання про обрання та звільнення суддів. Будь ласка, щодо обрання суддів. Доповідає голова Вищої кваліфікаційної комісії Самсін Ігор Леонович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, згідно частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53 і 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняте нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково.
Так, будь ласка, давайте 11278.
Обрати на посади суддів безстроково: Франківського районного суду міста Львова Дякович Олесю Вікторівну; господарського суду міста Києва Босого Вадима Петровича.
Немає зауважень? Тоді прошу підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію: прийняти Постанову Верховної Ради України за номером 11278 "Про обрання суддів безстроково". Прошу голосувати. [[12:33:17]] За-224 Шановні колеги, прошу бути мобільнішими. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування. [[12:33:46]] За-239 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти Постанову щодо обрання суддів [[реєстраційний номер 11278]]. Прошу голосувати. [[12:34:10]] За-237 Постанова прийнята. Будь ласка, Постанова 11278-1.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади: апеляційного суду Полтавської області Маліченка Василя Володимировича; апеляційного суду Херсонської області Палькову Валентину Миколаївну. Що стосується судді Київського апеляційного адміністративного суду Лопатюк Надії Григорівни, то вона не з’явилася. Київського апеляційного господарського суду Гончарова Сергія Августовича, Шевченка Едуарда Олександровича; Львівського апеляційного господарського суду Матущака Олега Івановича.
Немає зауважень? ВідЛопатюк є, судді Святошинського районного суду Києва, заява. "Прошу розгляд питання про моє обрання відкласти на наступне засідання в зв’язку з перебуванням у відпустці". Значить, за виключенням прізвища "Лопатюк" я ставлю на голосування Постанову про обрання суддів [[реєстраційний номер 11278-1]]. Прошу голосувати. [[12:35:36]] За-256 Дякую. Рішення прийнято.
Дякую.
Лопатюк Надія Григорівна на наступне засідання. Так, з призначенням визначились. Тепер щодо звільнення суддів. Будь ласка, Колесниченко Володимир Миколайович.
Вітаю! Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Вища рада юстиції відповідно до пункту 5 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статей 105, 111 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 32 Закону України "Про Вищу раду юстиції" пропонує звільнити Гумену Наталію Миколаївну з посади судді Сколівського районного суду Львівської області у зв’язку з порушенням присяги судді, а саме за несумлінне ставлення до своїх посадових обов’язків по установленню незаконної ухвали про забезпечення позову із зупиненням виконання чинного рішення господарського суду про стягнення 33 мільйонів за позовом, поданим на суму 10 тисяч гривень, порушення порядку і строків направлення апеляційних скарг до апеляційного суду тощо. На засідання Верховної Ради суддя вдруге не з’явилася. Практика і Регламент Верховної Ради дозволяє прослухати без її участі. Прошу слухати без її участі.
Так, зараз. Тільки тут, щоб ми себе убезпечили певною мірою. Є її телеграма, що в зв’язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні в неврологічному відділенні Сколівської центральної районної лікарні Львівської області з 28 вересня прошу відкласти розгляд подання Вищої ради юстиції, яке буде розглядатися 2 жовтня на засіданні Верховної Ради України. Так, Вища рада юстиції пропонує розглянути за відсутності.
У відповідності з Регламентом.
Хто за те, щоб підтримати таку пропозицію, прошу визначатись. [[12:37:52]] За-43 Не підтримана. Тому давайте дочекаємось, дійсно, коли вийде з лікарняного і повернемося до розгляду питання. 11279.
Дякую. Вища рада юстиції на своєму засіданні 25 вересня цього року відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126, статті 131 Конституції України, статей 100, 109 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції" розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів з’ясоване їх дійсне волевиявлення. Стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення про звільнення не встановлено. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад суддів: Жмаку Віктора Григоровича, судді апеляційного суду Сумської області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Іванищука Анатолія Петровича, судді апеляційного суду Херсонської області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Ніколову Броніславу Юр’ївну, суді апеляційного суду Хмельницької області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Мурську Христину Володимирівну, Львівського апеляційного господарського суду – у зв’язку із неможливістю виконувати свої повноваження за станом здоров’я; Гордієнка Анатолія Григоровича, судді Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Рогову Тетяну Дмитрівну, судді Дружківського міського суду Донецької області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Вдовенко Валентину Олексіївну, Новомиколаївський районний суд Запорізької області – у зв’язку з поданням заяви про відставку та Шульгу Олександра Миколайовича, суддю Липоводолинського районного суду Сумської області – у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати.
Дякую. Стретовичу мікрофон, будь ласка.
Стретович Володимир Миколайович. Шановні колеги! Шановний Адаме Івановичу! Я два роки, у 2004-2006 роках, будучи головою Комітету по боротьбі з корупцією, воював проти призначення безстроково судді Іванищука Анатолія Петровича. Тоді Верховна Рада мене не прислухалась. Але закономірний потік історії привів до того, що 29 лютого цього року в місті Херсоні Іванищук затриманий з хабарем Службою безпеки України в 100 тисяч доларів! І зараз в Миколаївському суді слухається його кримінальна справа. Тому я пропоную цю кандидатуру зняти з розгляду. Оскільки, за Законом про статус суддів, стаття 43 говорить, що суддя, що скоїв злочин, пов’язаних із службовим становищем, отримує пенсію на загальних підставах. Таким чином, ми збережемо масу коштів для бюджету. Оскільки судді буде отримувати не 30-35 тисяч пенсії, якщо звільниться за рішенням Верховної Ради, а якщо буде вирок по ньому постановлений, а в цьому немає сумнівів, оскільки було все це зроблено явно і доведено практично сьогодні, тоді ми збережемо величезні суми коштів для того, щоб дати малоімущим громадянам. Прошу більшість прислухатися до моєї пропозиції і звернути увагу Голови Вищої ради юстиції про те.
Так, будь ласка.
Я хочу пояснити з цього приводу, що у відповідності зі статтею 62 Конституції України в Україні діє презумпція невинуватості. Мова йде про те, що, як діяти в цьому випадку. Відносно Іванищука порушена кримінальна справа. Зараз справа знаходиться, розслідується і рішення не прийнято. Воно не вступило в силу про те, що він винний чи невинний, не встановлено. Вища рада юстиції у відповідності із повноваженнями своїми повинна була прийняти рішення щодо відставки, тим паче, що він досяг 65-річного віку і йому продовжується нараховуватися заробітна плата як судді. Ми його зараз не маємо можливості відмовити, але в разі, коли він буде засуджений і вирок вступить в законну силу, то Вища кваліфікаційна комісія припинить відставку йому. Так передбачено законом. Ми вносимо подання і його підтримуємо.
Так, будь ласка, Мойсик.
Володимир Мойсик, об’єднана опозиція, "Батьківщина". Шановний Адаме Івановичу і Володимире Миколайовичу, хочу звернути вашу увагу, що постанова і подання Вищої ради юстиції про звільнення судді різняться між собою. І в постанові, підписаній Головою Верховної Ради, немає прізвища Пилипчук Петро Пилипович – Голови Верховного Суду України. Але у поданні Вищої ради юстиції йдеться про те, що Пилипчук звільняється в зв’язку з заявою про відставку. Наскільки я знаю, він подав заяву про звільнення в зв’язку з досягненням віку 65 років. Це є різні підстави для звільнення. Отже Верховна Рада сьогодні не включила його питання про звільнення, зробила абсолютно правильно, і може до нього звернутися тільки після 13 жовтня цього року. Зверніть увагу, Адаме Івановичу.
Я знаю, що сьогодні поки ще 2 жовтня, а в нього 65 виповнюється 13-го, тому ми не можемо раніше його відправити ніж після 13-го. Розглянемо це питання 16-го, це не проблема. Значить, давайте визначимось щодо Іванищука. Будь ласка, Стретович ще раз, одна хвилина.
Адаме Івановичу, ми ж законодавці повинні бути еталоном застосування закону. В цьому Законі "Про статус суддів" є стаття 15, яка говорить про припинення повноважень судді не у зв’язку з досягненням пенсійного віку, а ще пункт 6 говорить: "Набрання законної сили щодо нього". Тому я пропоную це відкласти, нехай судовий процес рухається, нічого страшного в цьому не буде. А тоді будуть у нс реальні підстави, коли він вирішиться так чи в іншу сторону, якщо це новий парламент чи через 2 місяці все завершиться і вони приймуть те саме рішення. Просто я пропоную сьогодні кандидатури Іванищука не розглядати, не поспішати, бо тоді Вищій раді юстиції додасться роботи, вона знов буде вирішувати це питання, повертатися до нього по суті. Дякую.
Дякую. Зараз ми визначимося з цією кандидатурою. І одразу я зачитаю вам заяву судді апеляційного суду Хмельницької області Ніколової Броніслави Юр’ївни. "Прошу відкласти розгляд мого питання про відставку на наступне пленарне засідання, у зв’язку з розглядом цивільних справ 2 жовтня та 4 жовтня 2012 року". Яка позиція, Володимире Миколайовичу?
Я вважаю, ще дати можливість судді дослухати ці справи, тому що це справи могли бути і довго розглядатися. Тому нічого не буде поганого, коли суддя, повноваження його будуть продовжені. Це у зв’язку з досягненням 65-річного віку, суддя в статусі і хай закінчить розгляд справ.
Тим більше, що вона також 13 жовтня тільки буде 65 років. Тобто тут ми без голосування погоджуємось, шановні колеги?
Так, 2-го і 4-го вона слухає справи, хай слухає.
Хай слухає. Тобто по Ніколовій ми вирішили. Тепер щодо Іванищука. Я ставлю на голосування пропозицію, вона напевно має під собою підставу Стретовича, щоб вилучити прізвище Іванищука Анатолія Петровича, справа якого знаходиться в судовому розгляді, із цього переліку. Прошу голосувати. [[12:45:12]] За-263 Я думаю, ми поступили правильно. Дійсно, потім буде вирок – буде одне рішення, не буде вироку – буде інше рішення. інша річ. Таким чином я буду ставити на голосування Постанову Верховної Ради України "Про звільнення суддів" [[реєстраційний номер 11279]], за виключенням прізвищ Іванищука і Ніколової. Прошу голосувати. [[12:45:46]] За-261 Дякую, постанова прийнята. Шановні колеги, питання ми розглянули, давайте привітаємо суддів, яких ми сьогодні обрали і побажаємо їм успіхів у роботі. [[Оплески]] Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виготовлення документів та бланків документів суворого обліку або звітності [[реєстраційний номер 11035]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Фракцією Народної Партії внесений. [[12:46:36]] За-215 Підтримано. Будь ласка, Інна Іванівна Ємельянова, перший заступник міністра юстиції. Підготуватись Воропаєву.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Представлений на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виготовлення документів та бланків суворого обліку та звітності. Розроблений з метою спрощення і здешевлення процедур, пов’язаних з реалізацією прав, свобод і обов’язків людини і громадянина, та посилення прозорості здійснення таких процедур. Вказаної мети пропонується досягнути шляхом внесення до 24 законодавчих актів змін в частині виключення положень, які визначають певні документи та бланки документів як документи суворого обліку. При цьому до набрання чинності змінами до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", яким встановлено необхідність визначення Кабінетом Міністрів вичерпного переліку зазначених документів та бланків документів, відповідні повноваження мали також інші державні органи. Хочу зазначити, що виготовлення документів чи бланків суворого обліку є витратною процедурою, яка до того ж підлягає ліцензуванню. Зазначене впливає на вартість відповідного документу чи бланку документа і, як наслідок, на вартість послуг, що включають видачу таких документів. А відповідні витрати нерідко є невиправданими, оскільки не гарантують співмірного захисту від протиправних посягань на права чи власність кінцевого споживача в результаті можливої підробки цих документів. Реалізація законопроекту не потребує додаткових витрат з державного бюджету. І, звичайно, що головним ваговим позитивним ефектом від цього законопроекту є зменшення плати за надання адміністративних послуг. Прохання підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую. Заступник голови Комітету з питань економічної політики Воропаєв Юрій Миколайович.
Уважаемые коллеги, данный законопроект расссмотрен на заседании Комитета Верховной Рады Украины по вопросам экономической политики 4 сентября этого года. И комитет рекомендует его принять Верховной Раде и за основу, и в целом, но при одном условии. Как вы знаете, в этой таблице бланка строгой отчетности также указаны и бюллетени на выборы Президента, на выборы Верховной Рады Украины и местные советы. Предложение исключить эти пункты, исключить эти бюллетени и оставить их бланками строгой отчетности, и тогда у нас не будет никаких конфликтов, не будет никаких споров. Если это принимается, тогда нужно под стенограмму отразить, что для этого необходимые из законопроекта вылучить пункты 12, 20 и 23, раздела І. И принимать закон тогда и в первом, и во втором чтении.
Дякую. Зрозуміла ситуація? Про це ми говорили, шановні колеги, з вами на Погоджувальній раді вчора. Просили Кабінет Міністрів, бо це законопроект урядовий, просили Кабінет Міністрів внести свої пропозиції. Такі пропозиції за підписом віце-прем’єр-міністра, міністра соціальної політика Тігіпка ми вчора одержали, що при внесенні на розгляд 11036, виключивши положення щодо позбавлення виборчих бюлетенів статусу документів суворої звітності. Прошу записатись на обговорення. Будь ласка, Гривковський. Не наполягає. Карпук – Катеринчуку.
Прошу передати Катеринчуку.
Катеринчуку, мікрофон, будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Щодо змісту цього законопроекту, то він в принципі непоганий, і я підтримую пропозицію Воропаєва як позицію комітету, що треба прибрати цю новелу відносно того, щоб бюлетені перестали бути бланками суворої звітності. Тому це впливає, перш за все, на контроль над друком, це впливає на повноваження членів дільничних виборчих комісій, які несуть персональну кримінальну відповідальність за стан цих документів. І, саме головне, це використання цих документів, їх збереження на протязі п’яти років. Тому мені здається, що якщо Верховна Рада прибере пункти, які були зазначені в постанові відповідного комітету, то цей законопроект можна підтримувати в першому і другому читанні. Дякую.
Ганущак, будь ласка.
Сас.
Сусу, прошу.
Дякую. Депутат Сас, "БЮТ - "Батьківщина". Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! На жаль, як і все, що останнім часом робить уряд, більшість все нагло, наскоком, протизаконно. От сьогодні то приймали в першому читанні, то скасовували закон про наклеп протизаконно, проти процедури. В даному випадку мова йде про виборчі бюлетні за пропозицією уряду, які хотіли віднести до документів не суворої звітності, і це б відкрило шлях до фальсифікування виборчої кампанії. Безумовно, схаменулися, слава Богу, ми підтримуємо таку ініціативу. Але давайте припиняти безлад у Верховній Раді України. Дякую.
Сергію Володимировичу, якраз я безладу не бачу. Навпаки Верховна Рада злагоджено працює, що ми домовились про те, що дійсно усі одностайні були вчора на Погоджувальній раді, що ці положення будуть вилучені. Не кричіть. Так це не Верховна Рада вносить і не депутати. Тому не за адресою. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію. Будь ласка, Єфремов, одна хвилина.
Уважаемые коллеги, я все-таки хотел бы, чтобы ясность была во всех, в том числе тех, кто нас слушает или смотрит. Мы с вами договаривались о том, что мы не будем влазить в Закон о выборах. И фракція Партии регионов постоянно помнит об этом, и все вопросы, которые кассаются законодательства, что мы договорились, они будут исполнены. Поэтому мы вчера еще сказали, здесь не надо немного преукрашивать то, что некоторые выступают, выдавая себя тут борцом за неизвестно что. Мы вчера еще подтвердили о том, что мы тоже будем настаивать, чтобы бланки голосования на всех выборах там по трем пунктах были исключены из данного постановления, тогда мы за него будем голосовать. Спасибо.
Так, ще раз шановні колеги наголошую, що вчора на Погоджувальній раді це була одностайна думка всіх фракцій про те, що дійсно з цього законопроекту треба вилучити ці положення. Тому я ставлю на голосування пропозицію прийняти Закон [[11035]] про в несення змін до деяких законодавчих актів України щодо виготовлення документів та бланків документів суворого обліку та звітності, виключивши з тексту законопроекту пункти 12, 20 та 23 розділуI, там, де йде мова про Закон щодо виборів. Прошу голосувати. [[12:54:56]] За-234 Закон прийнятий. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо зміни конкурсних умов]] [[реєстраційний номер 11100]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[12:55:26]] За-224 Підтримано. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Петрович Павленко, будь ласка. Підготуватися Гориній.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель". Необхідність прийняття проекту закону викликана потребою вдосконалення законодавства у сфері державних закупівель у рамках підтримки вітчизняного виробника, у тому числі, створення робочих місць на території нашої держави. Разом з тим, включення до конкурсних умов державних закупівель умов щодо наявності в учасників таких закупівель власних виробничих потужностей або сервісу на території нашої держави. Проектом Закону пропонується включити до переліку кваліфікаційних критеріїв встановлених частиною другою статті 16 Закону "Про державні закупівлі" умови щодо наявності в учасників процедури закупівель за державні кошти власних виробничих потужностей та [[або]] центрів обслуговування на території України. При цьому передбачу, що ця норма діє до 31.12.15 року. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую. Від комітету. Горіної я не бачу. Будь ласка, заступник голови Воропаєв Юрій Миколайович. Прошу.
Уважаемые коллеги, данный законопроект состоит всего-навсего из, фактически, из одного предложения. О чем идет речь? В настоящее время в Законе о госзакупках есть дополнительное квалификационное требование, критерий к участникам тендеров по госзакупкам, то, что этот заказчик должен иметь оборудование и материально-техническую базу, позволяющую ему выполнить данный договор. Но слово "иметь" не означает, что должно быть в собственности или в аренде и в данном случае Кабинет Министров Украины предлагает усилить данное требование и обязать участников тендеров, заказчиков иметь в собственности оборудование, материально-техническую базу, позволяющую ему выполнить те его обязанности, которые он на себя возьмет в ходе, если выиграет этот тендер. Он очень простой и ясный. Комитет рекомендует Верховной Раде Украине принять его за основу данный законопроект. К сожалению, экспертное управление предлагает его отправить на доопрацювання.
Да. Крім Ганущака інші наполягають? Так, фракція дає Ганущаку слово чи я бачу. Ну, записуйтесь тоді. Будь ласка, Зубець. Не наполягає. Прокопчук.
Прошу передати слово Юрію Ганущаку.
Вийшли на те, про що і мало бути.
Та. Пані та панове! Ганущак Юрій, "БЮТ – "Батьківщина". Взагалі кажучи, те, що нарешті почали займатися тендерним законодавством – це є позитивний ефект, але мене цікавить, чому в цьому випадку не розглядається також мій законопроект під номером 9799 про кваліфікаційні вимоги? А він значно більш сильніший, ніж цей, який пропонується. Чому? Тому що цей законопроект направлений на уникнення таких випадків, які називаються "вишка Бойка". Тобто моїм законопроектом пропонувалося, зокрема, що в статутний фонд, або середній за останні три роки оборот учасника повинен бути не менше 150 відсотків ціни пропозиції учасника, а також має бути документально підтверджений досвід виконання за останні два роки аналогічного договору на виконання робіт, виробництво або постачання товарів та виконання послуг в обсязі, зазначеному в тендерній документації, але не менше 80 відсотків від обсягу робіт, товарів та послуг, зазначених у тендерній документації. Тобто те, що зараз дається, - це буквально мізер. Чому? Тому що, що означає "наявність бази"? Ну, от якийсь мізер є, а закупівля здійснюється на величезний обсяг. Тобто наявність, допустимо, простого автомобіля в основних фондах дозволяє виграти тендер на поставки величезних обсягів перевозки. і знову бере участь фірма-метелик, а реально потім вона перезаключає договір із серйозним виконавцем робіт. І що у нас виходить: що нібито формально вимоги виконали, а неформально, дійсно, здійснилася корупція, і, дійсно, здійснилися відкати. Тому що ми прекрасно знаємо, як це здійснюється: фірма зареєстрована, місяць існує.
Ваш законопроект, на жаль, не був включений до порядку денного сесії, тому він розглядатися не може. Я ставлю на голосування пропозицію комітету: прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо зміни конкурсних умов]] [[реєстраційний номер 11100]]. Прошу голосувати. [[13:01:39]] За-238 Прийнято. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що там, дійсно, одне речення, давайте дамо доручення профільному комітету скоротити процедуру підготовки до другого читання. Прошу проголосувати. [[13:02:07]] За-243 Прийнято рішення. Проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо виготовлення документів та бланків документів суворого обліку або звітності [[реєстраційний номер 11036]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[13:02:38]] За-200 Підтримано. Доповідає Інна Іванівна Ємельянова, перший заступник міністра юстиції. Підготуватися Хомутинніку.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Як і нещодавно підтриманий вами законопроект за номером 11035, вказаний законопроект стосується виключення, але вже з Податкового кодексу бланків суворого обліку. Це, зокрема, стосується марок акцизного податку, бланків торгового патенту і також бланка свідоцтва платника єдиного податку. Прохання підтримати цей законопроект, оскільки він суттєво здешевить, як я вже сказала, надання адміністративних послуг, а також суттєво здешевить витрати на виготовлення бланків. Дякую.
Дякую. Віталій Юрійович Хомутиннік, голова комітету, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Цей законопроект взаємопов’язаний з попереднім проектом, який щойно був проголосований – про бланки суворої звітності. Мова йде про те, щоби виключити чотири положення в Податковому кодексі, які будуть не. які, точніше, не будуть бланками суворої звітності. Мова йде про торговий патент, про бланки, які називається. Вибачте, про надання свідоцтва суб’єкту підприємницької діяльності, який працює на єдиному податку, також марку акцизного податку тощо. Комітет розглянув ці законопроекти. Ми вважаємо, що варто було б більш ретельно розглянути необхідність виключення цих документів, які фактично підтверджують наявність сплати податків, з переліку документів, які підлягають бланкам суворої звітності. Тому ми пропонуємо прийняти цей закон за основу, провести протягом тижня ще певний аналіз, певну роботу і за скороченою процедурою на наступний тиждень прийняти цей закон в цілому. Дякую за увагу.
Так, запишіться, будь ласка. Зубець не наполягає. Гривковський не наполягає. Ніхто не наполягає? Одна хвилина, будь ласка, Ганущак.
Ганущак Юрій, "Батьківщина". Пані та панове! Ну, можна було б підтримати, але я дивлюся, акцизні марки уже не віднесені до бланків суворої звітності. Ви пам’ятаєте, як ми отут голосували за те, що має бути кримінальна відповідальність за підробку акцизних марок? І я собі задаю питання: "А як же будуть розглядатися ці питання слідчими органами?" Тобто за марки, які не є документами, має бути кримінальна відповідальність там 5 років, посадити людину за те, що хтось там підробив, а обліку навіть і не було, виходить. Тому що тільки те, що є бланком суворої звітності, потрібно, ну, певним чином обліковувати по повній строгості і тоді уже зловживання, вони будуть очевидні. Тому я підтримую те, що сказав голова комітету, треба дуже ретельно продивитися цей законопроект. Він дуже маленький. Але, перше, дещо туди, очевидно, внесено даремно.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо виготовлення документів та бланків документів суворого обліку або звітності [[реєстраційний номер 11036]]. [[13:07:16]] За-215 Ставлю на голосування пропозицію повернутись до голосування. Прошу голосувати. [[13:07:41]] За-228 Повернулись. Ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до податкового кодексу України щодо виготовлення документів та бланків документів суворого обліку або звітності, [[реєстраційний номер 11036]] Прошу голосувати. 11035 ми вже проголосували. [[13:08:12]] За-216 Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що ввозяться на митну територію України у рамках реалізації проектів [[програм]] за рахунок міжнародної технічної допомоги, яка надається відповідно до чинних міжнародних договорів, ініціативи країн Великої вісімки "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення", [[реєстраційний номер 11187]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:09:08]] За-222 Підтримано. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Петрович Павленко. Підготуватись Хомутинніку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Метою запропонованого законопроекту є врегулювання питання звільнення від оподаткування міжнародної технічної допомоги, що ввозиться на митну територію України з метою покращення умов поводження з відпрацьованими радіоактивними джерелами іонізуючого випромінювання та покращання радіаційної безпеки в рамках ініціативи держав Великої вісімки "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення". Приєднавшись до ініціативи в 2003 році, Україна погодилася, що усі уряди мають зробити необхідні кроки для забезпечення того, щоб надана підтримка вважалася безоплатною технічною допомогою і була звільнена від податків, мит, зборів та інших платежів. Прийняття проекту закону дозволить отримати технічну допомогу для покращення умов поводження з відпрацьованими радіоактивними джерелами іонізуючого випромінювання та високоактивними відходами, зокрема отримати від урядів Французької Республіки та Сполученого Королівства Великобританії та Північної Ірландії допомогу на спорудження централізованого сховища для довгострокового зберігання відпрацьованих джерел випромінювання та придбання пересувних гарячих камер для вилучення та транспортування джерел. Крім того, на розгляді держав-донорів ініціативи знаходиться 12 нових проектних пропозицій нашої держави. Отже прийняття законопроекту не вплине на надходження до державного бюджету України, оскільки у разі не врегулювання питання пільгового оподаткування така допомога не надаватиметься. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Віталій Хомутиннік від комітету, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет розглянув законопроект, поданий урядом зміни до Митного кодексу для того, щоб організувати міжнародні договори про глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення. Прийняття проекту закону дозволить врегулювати питання пільгового оподаткування, пов’язаного з технічним співробітництвом з певними країни Великої вісімки, зокрема з Францією, та започаткувати нові проекти міжнародної технічної допомоги в рамках ініціативи глобального партнерства проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення. В цілому підтримуючи ініціативу і враховуючи викладене доповідачем, комітет рекомендує за основу прийняти даний проект, доручивши нашому комітету доопрацювати його з урахуванням пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи за скороченою процедурою та внести на розгляд в другому читанні на наступному пленарному тижні. Мова йде про те, що нам необхідно уникнути певних колізій законодавчих і узгодити із текстом законопроекту 11005, який сьогодні також розглядається і приймається в цілому, це зміни до Податкового кодексу. Тому комітет рекомендує прийняти тільки за основу даний проект. Дякую.
Будемо голосувати? Голосуємо тоді пропозицію комітету прийняти за основу. [[Шум у залі]] прийняти за основу законопроект за номером 11187, прошу голосувати. Поступіть у фракцію, тоді будемо обговорювати. [[Шум у залі]] Це скорочена процедура, від фракцій не поступило. [[13:13:21]] За-233 І була пропозиція проголосувати за скорчену процедуру підготовки до другого читання з тим, щоб наступного пленарного тижня його розглянути. Прошу підтримати цю пропозицію. [[13:13:46]] За-237 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до пунктів 14 і 15 розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України щодо терміну на продаж земельних ділянок [[реєстраційні номери 11106, 11106-1]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:14:24]] За-228 Підтримана пропозиція. Законопроект за номером 11106 доповідає Володимир Яворівський, будь ласка. Підготуватися Гордієнку.
Шановні українці, шановні наші виборці! Ще два тижні тому в України залишався великий потенціал і великий ресурс: це наша українська земля і газова труба. Після аврального голосування під прикриттям українських сутінків було проголосовано законопроект про земельний банк і про розмежування земель, де було вмонтовано право на продаж землі. Тобто останнє багатство, яке у нас було і залишалося народним, зараз викидається на ринок. Хто зможе сьогодні із селян купити землю? Та жіночка, та ланкова, яка простояла на буряках, згорбившись, чи той чоловік, який на тракторі протрусився все життя? Він не купить, сьогодні з села повністю вимиті гроші. Не купить і людина, яка живе у місті, бо не має грошей для того, щоб поїхати і купити цю землю. Абсолютно зрозуміло, що її скуплять наші олігархи. Ахметов один може закупити пів-України сьогодні, з його статками, які в нього тільки-но є, я вже не кажу про фірташів, я не кажу про коломойських і про багатьох інших. Але те, що ми намагалися утримати, фактично зруйновано. Я тричі вносив проект закону про те, щоб накласти мораторій. Ми не готові сьогодні до ринку землі, ми не готові до продажу землі. Нічого не зроблено абсолютно. Це надто великий ризик. Але дуже кваплять, дуже квапляться, щоб швидесенько вже цю землю роздеребанити. В мій законопроект вмонтовується дуже легко і просто законопроект Петра Миколайовича Симоненка. І він, і я пропонуємо продовжити мораторій до 2014 року. Але мій законопроект відрізняється тим, що в ньому є ще один постулат, я його зачитаю. До набрання чинності Закону України "Про ринок земель" та проведення повної інвентаризації земель до 1 січня 2014 року.
Завершуйте. Будь ласка.
Прийняття цього закону дало б певний люфт і врятувало б цю ситуацію. Але я маю вірю в те, що ви за нього проголосуєте.
Будь ласка. Законопроект Симоненка, Гордієнка, Перестенка – Сергій Володимирович Гордієнко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні громадяни України! За розмовами про те, що не буде допущено ринку земель сільськогосподарського призначення з 1 січня 2013 року, ведеться активна підготовка до продажу нашої рідної землі. У людей виникає багато запитань, і ці запитання пов’язані з тим, що в нас не проведена інвентаризація земель сільськогосподарського призначення. Ми не розібралися з тими людьми, кому не дісталося паїв. Ми не вирішили питання невитрибуваних паїв, ми не вирішили питання оцінки землі і багато-багато інших законопроектів, які б мали регулювати ці відносити. Тому питання продажу земель сільськогосподарського призначення набуло величезного політичного значення. В той же час, воно залишається законодавчо неврегульованим. Величезна увага до нашої землі за кордоном, бо хочуть її отримати і величезна зацікавленість наших внутрішніх баришників, бо знають, що вже нічого не залишилося для продажу в нашій Україні, крім найціннішого – це землі, і вони хочуть отримати на ці перепродажі від тисячі і більше відсотків прибутків. Тому фракція Комуністичної партії України розробила цей законопроект і пропонує перенести терміни введення в дію зазначеного закону, а за цей час розробити дієвий механізм контролю над продажем земельних ділянок, що дозволить попередити можливі зловживання та злочинні дії, які є і на цей момент. Наш законопроект передбачає продовження терміну заборони внесення права частки на земельну частку пай до статутних фондів і господарських товариств до 1 січня 2014 року та пропонується встановити, що купівля і продаж земель ділянок сільськогосподарського призначення державної та комунальної.
Завершуйте.
власності запроваджується з 1 січня 2014 року за умови набрання чинності Закону про ринок земель, визначивши особливості обігу земель державної та комунальної власності. Я прошу від імені фракції підтримати даний законопроект.
Дякую. Від комітету – Черній Василь Васильович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! На ваш розгляд виноситься законопроект про внесення змін до пунктів 14 і 15 розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України щодо терміну на продаж земельних ділянок [[реєстраційний номер 11106]], поданий народним депутатом України Яворівським та [[реєстраційний номер 11106-1]], поданий народними депутатами України Симоненком, Гордієнком та Перестенко. Законопроектами пропонується продовжити мораторії на продаж земель сільськогосподарського призначення та внесення право на земельну часту пай до статутних капіталів господарських товариств з 1 січня 2013 року до 1 січня 2014 року. Дані законопроекти в комітеті, на жаль, не розглядались, оскільки на момент останнього засідання комітету не було висновків Головного науково-експертного управління. Але оскільки дані законопроекти дають можливість реалізувати заходи, пов’язані з організаційним та правовим забезпеченням обігу земель в Україні, а також захистити майнові інтереси власників сільськогосподарських паїв. земель, логічно дані законопроекти винести на розгляд на розсуд Верховної Ради. Я дякую за увагу.
Так, будь ласка, записуємося на виступи. Бобильов, будь ласка.
Бобильов, фракція "Реформи заради майбутнього". Я прошу передати колезі Задирку.
Будь ласка, мікрофон Задирка.
Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати обидва законопроекти, аби ж тільки вони набрали ту необхідну кількість голосів в залі, яка сьогодні потрібна для того, щоб був мораторій на продаж землі. Всім сьогодні зрозуміло, що дійсно ведеться підготовка до приватизації українських чорноземів. І цього робити. земля сільськогосподарського призначення повинна залишитися у людей. А на наш погляд, цю землю повинна тільки викуповувати держава, щоб земля ця повернулася тільки в державну власність. Ми вважаємо, що є сенс подивитися на це питання ще з іншого боку. Мені здається, що треба мораторій збільшувати не до 2014 року, а до 2020 року, бо ми всі розуміємо не через рік, не через півтора, не через два Україна не буде готова до приватизації землі. І ще наступне питання. Насправді сьогодні ми розуміємо, що відбувається дуже й дуже ганебний факт, коли йде про розрахунок за оренду земельних паїв. Сьогодні держава створює земельні банки. Мені здається, що треба, щоб угоди про оренду землі йшли тільки через державні земельні банки, і розрахунки йшли тільки живими грошима. Бо людям дають полову і кажуть, що це зерно. А держава повинна контролювати цей процес, щоб повністю сто відсотків розраховувалися за оренду земельних паїв. Більше того, треба як у всьому світі, щоб оренда складалась 7-10 відсотків від нормативно-грошової оцінки земель. Вона вже проведена, і всі знають. Тобто тоді за оренду кожного гектара ціна була б не менша, ніж 1400-1500 гривень за кожен гектар. Мені здається, це обов’язково треба зробити цьому складу Верховної Ради. Дякую.
Карпук, фракція "Наша Україна".
Володимир Карпук. Підтримую законопроект Яворівського і прошу передати слово Сергію Володимировичу Сасу.
Будь ласка, Сас.
Дякую. Народний депутат Сас, "БЮТ-"Батьківщина". Шановний головуючий, шановні колеги! Насправді, наш народ з жахом очікує, що ще влада назве реформою. Все, що вона називає "реформою", обертається для громадян України великими проблемами, будь то пенсійна реформа, податкова реформа, реформа охорона здоров’я, освіти. Зараз на часі найбільш важлива реформа – це земельна. Ми часом не чуємо один одного, але я хочу навести вислів одного американського філософа XIX століття Генрі Жоржа, який сказав, якщо забрати у людини або народу майно, гроші, худобу, то ваш грабіж закінчиться з вашим уходом. Але якщо забрати у людини або народу землю, ваш грабіж буде продовжуватися вічно, від кожного покоління і кожного дня. Тому, шановні друзі, я хотів би, щоб ми подумали над тим, що всього 11 відсотків суші придатні для виробництва сільськогосподарської продукції. Вже сьогодні у світі кожного року по даним Всесвітньої організації охорони здоров’я 10 мільйонів помирає від голоду. На 2050 рік кожен третій буде голодувати. Тому єдине, що у нас залишилося в Україні, єдиний актив, який ще не вкрали, це є земля. Тому не можна допустити, щоб вона стала товаром, а потім була вкрадена у народу. Дякую за увагу.
Стешенко.
Прошу слово передати моєму колезі Миколі Володимировичу Томенку.
Шановні колеги, ми абсолютно переконані, що, фактично, в останній день роботи Верховної Ради України є речі, які сьогодні влада мусить для себе визначити. Тому що, фактично, єдиною цінністю, яка залишилася, як казав класик, єдине, що недограбували – це земля. Роз., так би мовити, простір собі розширити для того, щоб дати можливість вийти на купівлю продаж землі. Ви знаєте, ніхто ще не відміняв в Посланні Президента дати, де чітко написано, земля в Україні буде продаватися з 1 січня 2013 року. Ви пам’ятаєте, була ідея це зробити з 1 січня 2012 року. І під впливом і громадськості, і опозиції вдалося на рік відтермінувати, але якщо сьогодні парламентська більшість не голосує за законопроект Володимира Яворівського про мораторій продовження поки що бодай на один рік, це означає, що дійсно це відбудеться. В мене питання: навіщо от сьогодні мільярдери і міліонери пішли на виборчі округи в сільську місцевість? Звичайно, вони хочуть купити собі депутатську недоторканість. А ще більше вони хочуть підготуватися до земельної реформи і до куплі землі. Я от прочитав інтерв’ю одного кандидата в депутати, теперішнього депутата от Партії регіонів Володимира Зубика, який балотується в Черкаській області. Він каже: "У нас селяни темні живуть в халупках, дороги розбиті. Тому єдине спасіння: хай вони продають свою землю. В мене багато друзів, інвесторів іноземних, які готові купити. І як вони продадуть свою землю, халупок не буде, будуть хати. Вони дадуть гроші, будуть будувати дороги і заживемо в щасливому капіталізмі". Я абсолютно переконаний, що на сьогоднішній день влада делегувала цю земельну мафію в мажоритарні округи, пообіцявши, що де вони виберуться – це їхня земля. Друзі, якщо землю будуть передавати іноземцям, то навіщо ж ми? І хто ми на цій землі?
Федун. Не наполягає. Будь ласка, Гордієнко, одна хвилина.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я хотів би зауважити, і всі ми одностайні в тому, що українська земля сьогодні стоїть у центрі уваги міжнародного капіталу, вона стоїть у центрі уваги тому, що світ став перед найбільшими викликами – це продовольчої безпеки планети і це енергетична безпека планети. Постійно росте населення, якість стандартів життя і харчування, необхідність у біопаливі, ерозії землі, тому сьогодні капітал міжнародний підштовхує до продажу нашої рідної української землі. Ми до того, що вже говорили, говоримо наступне: що сьогодні багато ведеться розмов, що вже існує тіньовий ринок землі. Хто його запровадив? Запровадила влада, вона у центрі. Якщо вона про це знає, вона повинні обіг цей зупинити. Сьогодні всі, хто виступали у залі, стали комуністами. Якщо ви комуністи, підтримайте наші пропозиції про мораторій на продаж землі, ми підтримаємо всі законопроекти, які.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Вибачте, від фракції був записаний, але не виступив, тому я вам не можу дати. Шановні колеги, абсолютно всі в один голос виступаючі криком кричать про те, що насувається. Я єдине, хотів би звернутися до тих, якщо нас чують селяни, з простою відозвою: купується тільки те, що продається. Тобто, якщо і матимуть можливість і бажання купити, не продавайте, не продавайте, і ще раз не продавайте. Бо продасте не тільки землю – продасте своє майбутнє. Я ставлю на голосування пропозицію: прийняти за основу проект Закону про внесення змін до пунктів 14,15 розділу Х "Перехідні положення" Земельного кодексу України щодо терміну на продаж земельних ділянок [[реєстраційний номер 11106]]. Автор законопроекту – Яворівський. Прошу голосувати. [[13:30:17]] За-111 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 11, БЮТ – 33, "Наша Україна" – 10, комуністів – 25, Народної Партії – 9, "Реформи." – 19, позафракційні – 4. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в першому читанні проект Закону про внесення змін до пунктів 14 і 15 розділу X "Перехідні положення" Земельного кодексу України [[щодо терміну на продаж земельних ділянок]] [[реєстраційний номер 11106-1]]. Автор – Симоненко. Прошу голосувати. [[13:31:04]] За-102 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 4, БЮТ – 31, "Наша Україна" – 10, комуністів – 25, Народна Партія – 9, "Реформи." – 19, позафракційні – 4. Шкода. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо захисту прав дітей на безпечний інформаційний простір]] [[реєстраційний номер законопроекту 8711]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[13:31:46]] За-212 [[Шум у залі]] Ну так ми 212 уже розглядаємо. Будете виступати, тоді скажете. Доповідає. Тут шість авторів. Першим стоїть Царьков. Будь ласка, Царьков. Від комітету підготуватися Стець. Бондаренко. Добре.
Уважаемые народные депутаты! Данным законопроектом, который подписали представители всех фракций в парламенте, предусматривается защита информационного пространства детей. Закон по сути очень простой. Он просто добавляет понятие "гомосексуализм" в перечень того, что нельзя показывать по телевиденью, печатать в газетах и развращать наши традиционные ценности. На опрос, что такое пропаганда, можно ответить следующим образом, то есть это фиксация и насаждение этих ценностей нашей культуре, нашей ментальности подмена базовых ценностей, которые свойственны нашей семье, на те, которые навязывают из зарубежа. Вы знаете, не так давно Обама заявил, что защита прав сексуальных меншин – это приоритет внешней политики США. И, к сожалению, либерасты в некоторых эшелонах власти также настаивают на том, чтобы поменять кредиты с Запада, а также упрощенный визовый режим на то, что, по большому счету, полностью развратит наше молодое поколение, то есть это и введение определенных курсов в школьные учебники, это введение ювенальной юстиции, которое позволит узаконить отбирать детей из нормальных семей к семьям гомосексуалистов и педофилов, и многие другие. Данный законопроект был поддержан также профильным комитетом, а также Советом церквей Украины. Я считаю, что однозначно нужно принимать этот закон, потому что никакого отношения к нарушению прав человека, некоторые тезисы, которые навязывают нам из зарубежа грантоеды, не имеет, то есть это всего лишь защита информационного простора для детей. Прошу вас подумайте о наших семьях, о наших базовых принципах и о той морали, которая свойственна всему нашему народу на протяжении многих веков и десятков лет. Спасибо.
Так, Бондаренко Олена від Комітету з питань свободи слова та інформації.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань свободи слова та інформації на засіданні 16 травня 2012 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів. Зазначений законопроект спрямований на підсилення протидії пропаганді гомосексуалізму в Україні та забезпеченні правових засад притягнення до відповідальності за порушення законодавства у сфері захисту громадського порядку і моральності українського суспільства. Комітет зазначає, що законопроект має недоліки. Зокрема провести чітку межу між продукцією, що містить певні натяки на гомосексуалізм, але яка при цьому не спрямовується на пропаганду саме таких стосунків, та продукцію просто сексуального характеру досить складно. Окрім того, проект закону містить редакційні помилки та недоліки. Уточнююча назва законопроекту - щодо захисту прав дітей на безпечний інформаційний простір – не відповідає його змісту. У якому йдеться не про права дітей, а про заборону пропаганди гомосексуалізму та відповідальності за її порушення. Саме тому комітет і пропонує, прийнявши законопроект у першому читанні за основу, доопрацювати його при підготовці до другого читання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду в першому читанні, законопроект доцільно відхилити. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму пропонує прийняти означений законопроект за основу. Комітет з питань культури і духовності пропонує даний законопроект відхилити. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності в цілому підтримує законодавчу ініціативу. Комітети з питань бюджету, Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради зауважень до законопроекту не висловили. Шановні народні депутати! Прошу підтримати рішення комітету, прийняти законопроект за основу в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу записатись. Так, будь ласка, Чечетов. Шкіль.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Действительно, законопроект очень серьезный. Но дело в том, что состоялись дискуссии, как мне сказали, тут и в кулуарах. И очень серьезные люди из наших уважаемых коллег из оппозиции просили все-таки не торопиться, дать им возможность внести в этот закон еще определенные изменения и потом уже принимать. Поэтому, идя навстречу пожеланиям наших коллег из оппозиции, серьезных людей из оппозиции, мы предлагаем проголосовать в первом чтении. Чтобы люди могли внести поправки. Спасибо.
Андрій Шкіль. Унгурян, будь ласка.
Прошу Павлу Унгуряну передати.
Прошу.
Шановні колеги, сьогодні ми дійсно розглядаємо дуже важливий закон. Це закон про захист дітей від пропаганди гомосексуалізму. Тому що, на жаль, сьогодні складається враження, коли включаєш телебачення чи входиш в Інтернет, що сьогодні наших дітей готують до того, щоб вони свідомо ставали фактично сексуальними збоченцями. Це неможливо допустити. Тому сьогодні, я думаю, що весь парламент єдиний в тому, щоб в першому читанні проголосувати нам цей закон і захистити наших дітей, нашу молодь від цих ганебних проявів. Я думаю, що всі фракції парламенту тут будуть єдині. Нам важливо, щоб не було пропаганди, коли людина стає дорослою, вона здатна сама обирати свій шлях, але діти, які ще не здатні приймати мудрі, розумні рішення, сьогодні дуже часто опиняються під впливом пропаганди цього абсолютно неправильного способу життя. І сьогодні дуже важливо нам почути голос і церков, і організацій сімейних, батьківських комітетів. Зібрано 100 тисяч підписів, 100 тисяч підписів за те, щоб сьогодні депутати ухвалили це рішення. Це дуже і дуже важливо. Тому велике прохання всім фракціям об’єднатися і проголосувати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління прийняло негативне рішення і рекомендує Верховній Раді України відхилити законопроект. Відповідно до вимог Регламенту Верховної Ради України ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту прав дітей на безпечний інформаційний простір [[реєстраційний номер 8711]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:39:42]] За-104 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, не кричіть. Партія регіонів – 25, "БЮТ – "Батьківщина" – 3, "Наша Україна – Народна самооборона" – 11, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 17, позафракційні – 3. Є пропозиція на повторне перше, да? Будь ласка, Унгурян, мікрофон увімкніть.
Шановні колеги, я думаю, що багато колег не зорієнтувалися, і зараз нам потрібно визначитися. Все ж таки нам цей закон дуже потрібний. І тому прохання, все ж таки, щоби ми сьогодні прийняли позитивне рішення. У разі, якщо ми не можемо зараз схвалити рішення про повернення до голосування, щоби ми направили його на повторне перше читання. Але все ж таки, Володимир Михайлович, поставте, будь ласка, це питання на повернення до розгляду. Якщо ми бачимо, що є сигнально 226, ми його голосуємо. Якщо ні – на повторне перше. Дуже дякую. І прохання, великі фракції, все ж таки підтримати.
Шановні народні депутати, зважаючи на таку настійну вимогу і мотивацію, що не всі зрозуміли, про що йдеться, я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду законопроекту [[8711]] про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту прав дітей на безпечний інформаційний простір. Прошу голосувати. [[13:41:27]] За-283 Повернулися, тобто прийняли позитивне рішення. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[8711]] про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту прав дітей на безпечний інформаційний простір. Прошу голосувати. [[13:41:59]] За-289 Рішення прийнято. Дякую. Є пропозиція доручити комітету підготувати законопроект до розгляду в другому читанні за скороченою процедурою на 16 жовтня цього року. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[13:42:32]] За-104 Рішення не прийнято. Я просив би комітет тоді у визначені терміни підготувати його до розгляду, щоб Верховна Рада тоді не в жовтні, а в листопаді прийняла остаточне рішення. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про систему професійних кваліфікацій [[реєстраційний номер 9625]]. Пропозиція від комітету розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:43:12]] За-223 Рішення прийнято. Водночас, шановні колеги, інформую про продовження ранкового засідання до 14 години 15 хвилин. Доповідач – Ярослав Сухий. Співдоповідач – Світлана Шмельова.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону України про систему професійних кваліфікацій. Співавтори цього законопроекту – Олег Шевчук та Віталій Курило. Майже 5 років пройшло з того часу як питання необхідності будувати в Україні нову систему кваліфікацій було вперше піднято. І хочу вам нагадати, саме тут, в цій сесійній залі, під час парламентських слухань неодноразово висловлювались зауваження, претензії роботодавцям до якості робітничих кадрів. Одним з напрямів забезпечення конкурентоздатності країни є ефективне формування, відтворення і використання трудового потенціалу. Сьогодні країна потребує великої кількості кваліфікованих робітників, випускників як системи вищої, так і професійно-технічної освіти. Разом з тим, ми бачимо, як в Україні відбувається падіння престижу робітничих професій. Це падіння має під собою цілий ряд причин. І перша з них – застарілість програм підготовки. Друга – порівняно низька заробітна плата, відсутність чіткої кар’єрної траєкторії. Сьогодні, ви мали б переконатися, в місті Києві проходила ярмарок вакансій. Ви бачите, що молодь на зарплату 2-3 тисячі просто вже навіть не реагує, тому що життя стало набагато дорожче. Запровадження якісно нової системи створення професійних кваліфікацій є надзвичайно актуальне. Дещо в Україні зроблено. 2005 рік. Ми приєдналися до Болонського процесу. 22 листопада 2011 року Кабінет Міністрів затвердив Національну програму кваліфікацій. Указом Президента України від 12.03.2012 року затверджено Національний план дій. Є виданий Кабінетом Міністрів України акт щодо національної рамки кваліфікацій у відповідність з європейською рамкою кваліфікацією. Ми, група авторів, вважаємо, що прийняття законопроекту про систему професійних кваліфікацій суттєво прискорить процес реформування кваліфікацій в Україні, сприятиме гармонізації нашого ринку праці і освітніх услуг, і з відповідними ринками Європейського Союзу. Прошу прийняти за основу.
Дякую вам. Світлана Олександрівна Шмельова, голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, радіо- та телеглядачі! На своєму засіданні 8 лютого 2012 року Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці розглянув законопроект про систему професійних кваліфікацій [[реєстраційний номер 9626]]. Автори законопроекту пропонують запровадити систему професійних кваліфікацій, орієнтовану на формування єдиної цілісної, відкритої та гнучкої системи кваліфікацій, що охоплюватиме всі рівні професійної кваліфікації і види середньої, і професійно-технічної, вищої, після дипломної, неформальної та інформальної освіти, а також навчання впродовж життя особи. Комітет звертає увагу на той факт, що запропонований законопроект є найбільш системним, виваженим та коректним варіантом у порівнянні з попередніми. До проекти увійшли підходи, що застосовуються в зарубіжних країнах, а також деякі опрацювання вітчизняних фахівців. Однак, підтримуючи законодавчу ініціативу, необхідно взяти до уваги, що в Україні сформована і функціонує відповідна модель освіти, яка передбачає набуття громадянами кваліфікації за різними професіями, а також національна система класифікації професій. З огляду на це, внесені законодавчі пропозиції щодо її зміни і запровадження правових новацій потребує перш за все визначення їх співвідношення із чинними нормами в цій сфері та виключення в процесі подальшої роботи над законопроектом суперечливих положень. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України зазначає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. Міністерство соціальної політики України, Міністерство юстиції України та Міністерство фінансів України повідомляють, що зазначений законопроект теж не може бути підтриманий. Міністерство освіти і науки, молоді та спорту України в цілому підтримує законопроект. Комітет Верховної Ради України.
Завершуйте, будь ласка.
та праці вирішив рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект прийняти за основу. Дякую.
Шановні колеги, хто наполягає на виступі з цього приводу? Не бачу. Раз ніхто не наполягає, тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про систему професійних кваліфікацій [[реєстраційний номер 9625]]. Прошу голосувати. [[13:48:44]] За-263 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону у про внесення змін до Закону України "Про колективні договори і угоди" щодо визначення сторін колективних переговорів [[реєстраційний номер 10106]]. Пропозиція, шановні колеги, від комітету розглянути питання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Прошу голосувати. [[13:49:25]] За-227 Прийнято. Доповідач – народний депутат України Василь Георгійович Хара. Співдоповідач – Володимир Станіславович Марущенко від комітету.
Уважаемые коллеги, принятие данного законопроекта обусловлено принятием в 2010 году еще Закона о социальном диалоге и уже в этом году в июне месяце Закон об организации работодателей, их объединениях и права, гарантии их деятельности. В соответствии с требованием Регламента частью 8 статьи 90 одновременно с теми законами и был подан данный законопроект, целью которого внести изменения в соответствии с принятыми законами. Внесения изменений, они очень просты, но они вносятся в законы о коллективных договорах и соглашениях, о Кабинете Министров, о профессиональных союзах, о порядке решения коллективных трудовых спорах и другие. А именно, что предлагается. Определение уровня коллективных переговоров и сторон, которые их осуществляют, в частности законодательных закреплений фактически существующей сегодня трехсторонней модели социального диалога при участии стороны работодателя и профсоюзов и Кабинета Министров. Второе. Приведение положения ряда законов в соответствие с унифицированными современными нормативными актами, которые регулируют социальные трудовые отношения. Определение понятий "работодатель" и замена термина "владелец" на "работодатели". И уточнение положения относительно создания и деятельности представительских органов сторон социального диалога, прежде всего профсоюзов и работодателей. Реализация норм данного законопроекта позволит устранить недостатки ряда действующих законов в данной сфере правоотношений. Учитывая, что за период с момента регистрации данного законопроекта и сегодняшнего рассмотрения уже принят целый ряд законов на эту тему. Нам необходимо внести в действующий, то есть в текст данного законопроекта кое-какие изменения. Вообще комитет обращается к вам с большой просьбой. Учитывая очень важный социальный аспект данного законопроекта направленный на совершенствование социального диалога в стране, рассмотреть и принять его в первом чтении и в целом с единственной поправочкой. Ну, во-первых, исключить положение, которое уже действует в связи.
Будь ласка, дайте можливість завершити думку.
Это абзац второй подпункта 1 пункта 2 раздела І проекта, подпункта 1 пункта 3 раздела І даного проекта и пункта 8 раздела І, убрать их, поскольку в других законах это уже определено. И второе, исправить техническую ошибку и изложить пункт 1 раздела І в такой редакции. Частини 10, 11 викласти в такій редакції: "Сторони, що уклали угоду, повинні інформувати громадян через засоби масової інформації про зміни та доповнення до угоди та їх реалізації, забезпечити розміщення тексту угоди в засобах масової інформації. "Галузеві" [[в кавычках]] "міжгалузеві" та територіальні обласні та республіканські угоди підлягають повідомленню, реєстрації Міністерства соціальної політики, а колдоговори та територіальні угоди іншого рівня реєструються місцевими органами виконавчої влади". И все. И закон начнет действовать по развитию социального диалога в стране. Просим поддержать предложение комитета. Спасибо.
Дякую. Від комітету буде виступати Ярослав Сухий. Будь ласка, Ярослав Михайлович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні одностайно підтримав пропозицію про те, що цей законопроект може бути прийнятий і за основу і в цілому, тому що він рамково, реченнями вносить зміни до діючих законодавчих актів, які давним-давно набрали чинності і стали популярними і використовуються. Розумієте? Суспільно-трудові відносини в нашій країні давним-давно регулюються на засадах колективно-договірних умов, інакшого бути не може. Тому я сьогодні ще, користуючись виступом від комітету, звернути увагу всіх колег народних депутатів: ви подивіться, в грудні 1971 року, коли приймався КЗОТ нинішній, не було такого поняття, як "роботодавець", "найманий працівник". Не було такого поняття, як "соціальний діалог", все було зрозуміло. Не було такого поняття як "невиплачена зарплата" чи, не дай Боже, "банкрутство промислових підприємств". Сьогодні в умовах ринкових трансформацій ми маємо справу з абсолютно новими, якісно новими речами, в тому числі колективно-договірними умовами. Саме на них базується і тримається соціальний мир в нашому суспільстві. Тому комітет вважає, що прийняття цього законопроекту дозволить усунути недоліки ряду діючих законів в цій сфері правовідносин, бо життя пішло вперед і буде йти вперед, дасть законодавче підґрунтя для повноцінної реалізації соціальними партнерами своїх прав для проведення колективних переговорів та укладення колективних договорів і угод, створить, безумовно, умови для покращення стану ведення соціального діалогу в Україні. Комітет підтримує пропозицію співавторів про те, що необхідно вилучити абзаци, які враховані в інших законопроектах: абзац другий підпункту один пункту два розділу один законопроекту; підпункт один пункту три розділу один законопроекту. І внести технічні правки в пункт восьмий розділу першого законопроекту. З огляду на це комітет вносить пропозицію: підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього питання. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Гривковський відмовляється. Зубець Михайло Васильович відмовляється. Юрій Ганущак не відмовляється.
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Пані та панове! Не заперечуючи щодо необхідності врегулювати це питання, я хочу звернути увагу на деякі речі. Тристоронні договори, як правило, є дуже поганими. Тому, якщо ми розглядаємо договори, генеральні угоди, колективні договори між роботодавцем і найманими працівниками або тими, хто їх репрезентує в вигляді профспілок, це логічно. Питання: що робить третя сторона в вигляді Кабінету Міністрів, місцевих державних організацій? Якщо вона бере участь у цих переговорах фактично як гарант їхнього дотримання і яка супроводжує зі сторони держави, то це логічно. Якщо вона є підписантами, то це нелогічно, це нелогічно, це не може бути, тому що в цьому випадку йде питання, хто порушив ту чи іншу сторону. Зі сторони Кабінету Міністрів – він керується виключно законом, тобто він, якщо може гарантувати дотримання закону, для цього є правоохоронні органи. Як це робиться за кордоном? За кордоном представник префекта, зокрема це у Франції, в обов’язковому порядку присутній при проведенні переговорів, укладенні відповідних угод. І в цьому випадку він слідкує за процедурами дотримання уже готових законів, які діють. Але він ні в якому разі не може бути підписантом, він не може бути стороною вкладення цих договорів. І тому я виходжу із розуміння того, що у першому читанні - це цілком логічно – можна приймати, тому що, дійсно, треба врегулювати це питання. До речі, там ще є помарки. Ну, "репрезентивні", які репрезентують на національному рівні, треба було б краще розшифрувати. Але оскільки.
Завершіть свою думку, будь ласка.
.потрібно це на друге читання, і в прискореному темпі це зробити.
Дякую. Василь Хара від фракції. Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, хочу дать пояснение. Никакого противоречия в данном законопроекте нет. На производственном уровне заключается на двухсторонней основе: между работодателями и работниками в лице профсоюзов. Все остальные договоры и соглашения – на трехсторонней. Генеральное соглашение подписывается Кабинетом Министров, работодателями и профсоюзами. Региональные соглашения подписываются профсоюзами, облгосадминистрацией и представителями работодателей. То есть существует трехсторонняя социальная договоренность между всеми структурами государственными, а на уровне производственном – две стороны, еще раз повторяю: там Кабмина нет и власти нет, там есть работодатель и наемные работники. Поэтому никакого противоречия нет и просьба, повторяю просьбу комитета, принять его за основу и в целом. Спасибо.
Шановні колеги! Я ваше застереження почув. Якщо є застереження, ми його. ну ми в цілому не зможемо прийняти, якщо є застереження. Тому давайте таким чином. Я зараз поставлю на голосування за основу. Якщо пропозиція буде підтримана, доручення комітету – підготувати його на 16 число для остаточного прийняття. [[Шум у залі]] Ну є заперечення. Я не можу. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я вам хочу сказати. Якщо є заперечення, напише по 42 статті заперечення, документ буде лежати, не підписаний. Ми вже скільки разів зустрічалися із цією проблемою. Ну навіщо нам мати проблеми? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 10106]] про внесення змін до Закону України "Про колективні договори і угоди" щодо визначення сторін колективних переговорів. Прошу голосувати. [[13:59:52]] За-262 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про доручення профільному комітету підготувати законопроект для розгляду у другому читанні за скороченою процедурою на 16 жовтня. Прошу голосувати. [[14:00:18]] За-258 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності бюро кредитних історій [[реєстраційний номер 10292]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:00:48]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Василь Горбаль. Співдоповідач – голова комітету Віталій Хомутиннік. Доповідач? Не бачу. Комітет? Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Наш комітет на своєму засіданні 6 червня розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо вдосконалення діяльності бюро кредитних історій. Даним законопроектом передбачається внести зміни до законів України: "Про організацію, формування та обігу кредитних історій" та "Про Державну податкову службу України" і на законодавчому рівні визначити функцію Державної податкової адміністрації України надання бюро кредитних історій інформації з Державного реєстру фізичних осіб платників податків. Також пропонується передбачити створення державного реєстру кредитних історій та визначити повноваження національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринку фінансових послуг по його веденню, що тим самим врегулює проблемне питання у функціонуванні системи бюро кредитних історій. Також пропонується визначити статус осіб, які набувають право вимоги за кредитним правочином, як користувачів бюро кредитних історій, які надають та мають право отримувати інформацію, що складає кредитну історію. І пропонується уточнити інформацію, що міститься в кредитній історії. Національний банк України та Кабінет Міністрів України підтримують даний законопроект. У висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради зазначено, що може бути прийнятий за основу. Комітет своїм рішенням рекомендує також прийняти за основу в першому читанні даний законопроект і всі неузгодженості, які висловлені в тому числі в науково-експертному управлінні, врахувати при доопрацюванні до другого читання. Дякую.
Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів. Микола Катеринчук. Станіслав Аржевітін, будь ласка. Потім – Федун і Ганущак.
Шановні народні депутати! Бюро кредитних історій, це як би, як лакмусовий папірець, який висвітлює ту чи іншу кредитну діяльність суб’єкта господарювання. І той, хто має хорошу кредитну історію, він не шукає фінансові установи чи банківські установи, – його шукають, тому що він є хороший позичальник. Що стосується, я хотів би нагадати, сьогодні у нас 4 таких кредитних бюро існують на Україні. Що стосується новацій цього законопроекту, що це найголовніша новація, що в Україні створюється Державний реєстр кредитних історій. Який буде формувати, створювати, вести Державна національна комісія з врегулювання фінансових ринків. І ще однією новацією цього законопроекту чи вдосконалюючий існуючий закон є те, що користувачами бюро тепер стають і ті суб’єкти господарювання, які за законом, наголошую, набули право вимоги за кредитним правочином. Дуже хороші, слушні пропозиції є, які вдосконалюють самі механізми і сам потік тієї інформації, яка надається в бюро кредитних історій. Які недоліки. Науково-експертне управління критикує за те, що чи не є це порушенням Конституції щодо використання, збору і поширення інформації. Але я хотів би наголосити, що вже в діючому законі, головний принцип діючого закону, – що тільки на добровільних засадах надається така інформація суб’єктами господарювання в кредитне бюро. Недоліком є те, що таку інформацію надають не всі суб’єкти, які отримують кредит, а лише вибірково. Це свідчить про те, що у нас є обмежена, куца інформація. Я думаю, що всі кредитні зобов’язання, кредитні правочини повинні бути тут. І тоді ми будемо мати повноцінну картину. Я думаю, що не повинні в законі бути норми, коли ми кажемо, що отримується інформація з інших реєстрів, це стаття 5. Отримується інформація з інших відомостей, стаття 7. Ми повинні вилучити такі норми із закону. Я не думаю, що ми повинні робити так, щоб державний реєстр був безкоштовний для всіх суб’єктів господарювання, які є суб’єктами, які заробляють прибуток. Потрібно підтримати в першому.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Пані та панове, ну, загалом, загалом проект непоганий, і це дійсно потрібно врегульовувати. Є тільки декілька застережень. Йдеться про обмін інформацією. Тобто у нас по обміну інформацією бере участь суб’єкт, швидше всього це той, який надає кредит, хоча не мішало би це розписати більш детально, та користувач. І отут питання стоїть, користувач, який хоче взяти кредит, він зобов’язаний, ну, по суті зобов’язаний дати про себе інформацію. Питання. Чи стає ця інформація доступна через цей реєстр до інших користувачів? Якщо вона не стає, в чому я переконаний, що так має бути, то в цьому випадку про це прямо має бути написано в цьому законі. Чому? Тому що, якщо пишеться, що уповноважений орган приймає порядок обміну, то в даному випадку це питання не повинно врегульовуватися у порядку. Чому? Тому що це стосується третіх осіб. І тому це повинно врегульовуватися безпосередньо у законі. І от оці речі потрібно нам доопрацювати на друге читання. Чому? Тому що, щоб не було, дійсно, зловживань, коли інформація, яка носить конфіденційний характер, вона стане відомою через цей реєстр до тих, хто захочуть нею зловживати. І тому на друге читання треба доопрацьовувати цей проект. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Отже, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності бюро кредитних історій [[реєстраційний номер 10292]]. Прошу голосувати. [[14:08:20]] За-260 Рішення прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години. О 16 годині ми продовжимо розгляд питань, визначених розкладом на 2 жовтня.