Spoštovane kolegice in kolegi, gospe in gospodje, gostje. Pričenjam 4. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 51. člena in 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Feri Horvat, Janez Janša, Maksimiljan Lavrinc, Cvetka Zalokar-Oražem, dr. Andrej Bajuk, dr. Jože Bernik. Ugotovimo navzočnost v dvorani, zato prosim, da vstavimo kartice! [[70 prisotnih.]] Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na to sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, dr. Janeza Drnovška, kandidatko za ministrico za gospodarstvo dr. Teo Petrin, kandidatko za ministrico za šolstvo, znanost in šport dr. Lucijo Čok, kandidata za ministra za promet gospoda Jakoba Presečnika, kandidata za ministra za informacijsko družbo dr. Pavla Gantarja ter predstavnike vlade Republike Slovenije. Vse lepo pozdravljam. Preden preidemo na določitev dnevnega, naj se opravičim za to zamudo, ki je nastala spričo obetavnega dogovora med poslanci in poslankami vseh poslanskih skupin, da končno uredimo vprašanja oblikovanja in vodenja delovnih teles. Ta dogovor je sklenjen, žal je bilo očitno premalo časa, da bi nam uspelo do današnje seje pripraviti tudi potrebne odloke, to bo storjeno do naslednje seje konec januarja. Prehajamo na določitev dnevnega reda 4. izredne seje državnega zbora Repubilke Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 9. januarja 2001. Po predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Prehajamo na predlog za umik posamezne točke z dnevnega reda. Predlogov za umik nisem prejel. Želi kdo besedo v zvezi s tem? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Predloga nisem prejel. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o predlogu za sprejem akta po skrajšanem postopku. Poslanec Pavel Rupar je v obravnavo zboru predložil predlog sprememb in dopolnitev poslovnika državnega zbora Republike Slovenije in predlaga zboru, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega akta po skrajšanem postopku soglaša. Želi predstavnik predlagateljev besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec matičnegadelovnega telesa? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želi morda predlagatelj, na koncu sprašujem še enkrat, besedo? Ugotavljam, da ne. Vodje poslanskih skupin? [[Ne.]] Poslanke in poslanci? [[Ne.]] Glasujemo o predlogu. Navzočih je 77 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga poslovnika po skrajšanem postopku sprejet. Tako predlagam za današnjo sejo dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo o predlogu dnevnega reda. Navzočih je 79 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor predlog dnevnega reda 4. izredne seje sprejel. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PREDLOG LISTE KANDIDATOV ZA IMENOVANJE MINISTROV V VLADI REPUBLIKE SLOVENIJE. Dne 23. 12. 2000 je začel veljati zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi Republike Slovenije, na podlagi katerega so ministrici za gospodarske dejavnosti dr. Tei Petrin, ministrici za šolstvo in šport dr. Luciji Čok ter ministru za promet in zveze gospodu Jakobu Presečniku prenehale ministrske funkcije, pri čemer pa v skladu s 15. členom ustave Republike Slovenije opravljajo tekoče posle do imenovanja novih ministrov. Z zakonom je bilo ustanovljeno tudi novo ministrstvo za informacijsko družbo. Zato je na podlagi 1. odstavka 112. člena ustave Republike Slovenije in prvega odstavka 8. člena zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi Republike Slovenije predsednik vlade dr. Janez Drnovšek predlagal naslednjo listo kandidatk in kandidatov za imenovanje ministric in ministrov, in sicer: dr. Teo Petrin za ministrico za gospodarstvo, dr. Lucijo Čok za ministrico za šolstvo, znanost in šport, gospoda Jakoba Presečnika za ministra za promet ter dr. Pavla Gantarja za ministra za informacijsko družbo. Predlog predsednika vlade Republike Slovenije ste prejeli z dopisom dne 15. januarja 2001. Želi predsednik vlade dr. Janez Drnovšek dodatno obrazložiti listo kandidatov? Prosim, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Veseli me, da vas lahko danes prvič v tem letu pozdravim v tej, sedaj lepi in obnovljeni dvorani. Upam, da boste v tej dvorani uspešno delali in namenili tudi vladi kakšen prijazen trenutek, poleg seveda številnih kritičnih, ki jih - normalno - pričakujemo. Danes je na dnevnem redu torej predlog o imenovanju štirih ministrov oziroma ministric. Gre za dokončanje tistega dela, ki smo ga začeli ob samem začetku mandata te nove vlade in tudi tega državnega zbora, ko smo želeli že uvodoma z novim zakonom o vladi zmanjšati število resorjev in pa tudi vzpostaviti neko novo prioriteto, to je ministrstvo za informacijsko družbo. Vendar takrat tega nismo mogli storiti v enem koraku, ker je prišlo do znane pobude za zbiranje podpisov za referendum, ki je v skladu z zakonom zavrla ta, oziroma zamrznila ta postopek za dober mesec dni. Po pričakovanju, seveda, ni bilo dovolj podpisov, daleč od tega, da bi organizirali referendum o tem vprašanju. To je bilo pričakovati. Običajno je v zahodnih demokracijah, da imajo vlade in predsedniki vlad sorazmerno veliko manevrskega prostora oziroma fleksibilnosti pri določanju resorjev in pa tudi razporejanju o delitvi dela v okviru vlade. Že to je bolj redkost, da o tem odloča parlament z zakonom, tako kot pri nas. Da bi kje odločali o tem z referendumom, seveda, tega pa resnično ni nikjer. Torej, po tej zamudi, ki je nekoliko otežila naš začetek, začetek dela vlade, končno prihajamo sedaj do polne postave vlade in torej tudi do predloga za imenovanje teh štirih ministrov. Trije ministri, trije so že do sedaj delali v vladi, to je ministrica za gospodarstvo, dr. Tea Petrin, ministrica za šolstvo, znanost in šport, dr. Lucija Čok in pa gospod Jakob Presečnik kot minister za promet. S tem se v bistvu danes samo prilagajamo tej novi situaciji - pravni situaciji. Sprememba, ki dejansko nastaja, pa je torej tudi nastop ministra za informacijsko družbo, ki je danes prvič v obravnavi tukaj vdržavnem zboru kot kandidat, in tudi ministrstvo, novo ministrstvo, bo s tem, če boste potrdili ministra dr. Pavla Gantarja, začelo delovati kot novo ministrstvo. Torej, spoštovane poslanke in poslanci, predlog je tak. Upam na pozitivno obravnavo in odločitev državnega zbora in da se s tem torej izpolnijo pogoji, da vlada s polno paro začne svoje delo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik vlade. V skladu z 263. členom poslovnika državnega zbora so se kandidati predstavili matičnim delovnim telesom ter tam odgovarjali na vprašanja članov odborov. Iz mnenj matičnih delovnih teles izhaja, da so bile predstavitve vseh kandidatov ustrezne. Mnenja odborov ste prejeli. Želijo poročevalci delovnih teles besedo? Ugotavljam, da ne. Želi besedo predstavnik sekretariata? Prav tako ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prijavljen je kolega Miha Brejc. Prosim, kolega Miha Brejc, poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik vlade. Jaz se bojim, da danes beseda ne bo prijazna, morda kdaj drugič; ampak to, kar smo v teh dneh slišali, kar smo uspeli prebrati o predlogih kandidatov, ki jih predlagate, o njihovih pogledih, ne vzbuja v Socialdemokratskih stranki posebnega zaupanja. Mi smo že ob volitvi prvega dela vaše vlade izrazili dvom v verodostojnost kandidatov za ministre in kandidatk, nekatere smo tudi posebej v tem izpostavili, zlasti zato, ker se v prejšnjih ministrovanjih niso obnesli. Jaz ne bi ponavljal tistega, kar sem zadnjič povedal, seveda pa s tem ne želim reči, da tisto ne velja. Še vedno mislimo tako, kot smo rekli zadnjič. Omejil bi se v tem svojem govoru v imenu poslanske skupine samo na nekaj vprašanj, ki se mi zdijo res vredna pozornosti in ki jasno kažejo, kakšna je politika liberalne demokracije in vseh tistih, ki jo podpirajo. Če vzamemo ministrstvo za gospodarstvo, kakor je zasnovano po novem, bo seveda to bistveno bistveno večje, kot je bilo prej. Seveda, mi nimamo nič proti temu, da se združujejo resorji, ki skupaj sodijo, vendar pa gre za vprašanje prave mere. No in verjetno je to začutila tudi liberalna demokracija, kajti slišimo, lahko da tudi napačno, da naj bi področje energetike izvzeli iz ministrstva za gospodarstvo in ga selili v okolje. Zdaj pustimo, koliko je to logično. Postopek boste gotovo, če boste to storili, spoštovali, čeprav prav prepričani mi v to nismo, ker ste pač tudi prvič že poslovnik povozili. Ampak dobro, pričakujemo, da se bi take bistvene vsebinske spremembe po resorjih, če bo do njih prišlo, da se bodo izvedle po predpisanem postopku. Zdaj ko sem že omenil energetiko, naj rečem, da je naša vlada, potem ko je ugotovila, da je Slovenija dve leti zapored izgubila po okroglo 100 milijonov nemških mark, zato ker je tedanja oblast - prejšnja torej - električno energijo prodajala po cenah - torej, te viške energije - po 2,6 namesto po 8 do 9 fenigov. Skratka, prišlo je do nam neznanega ukrepa, če temu tako rečemo, kratkoročnih pogodb namesto dolgoročnih. Slovenija je bila pri tem jasno oškodovana, saj je tržne viške namesto po normalni ceni prodajala trikrat ceneje. Kdo je s tem pridobil, je seveda drugo vprašanje, morda tudi za organe, ki se s tem ukvarjajo. Zanimivo je to, da je prejšnji direktor gospod Korošec nasprotoval taki odločitvi vlade, da bi torej tržne viške energije prodajali po dolgoročnih pogodbah, zato smo ga tudi razrešili, na njegovo mesto postavili gospoda Türka, ki je v tem času bistveno popravil energetsko bilanco tudi v tem finančnem smislu. Zanimivo pa je, da je vlada danes, če sem prav obveščen, razrešila gospoda Türka, in to s krivdnim razlogom. Torej, če je to res, potem lahko samo ugotovim, da je ta razrešitev - današnja razrešitev - gospoda Türka dokaz, da so v državi Sloveniji zmagale sile korupcije največjih razsežnosti. V Managerju in še kje smo lahko brali, da se bo v okviru skupine Avtocommerce s prodajo elektrike ukvarjal gospod Banič, ki je bil nekoč direktor Elesa. Torej vidimo pot, po kateri se bodo zadeve odvijale v prihodnje. Nova Drnovškova vlada je celo prepovedala Elesu trgovati z elektriko, ko pa so nastali tržni viški, bilo je sedaj veliko dežja, in bi lahko seveda energijo prodajali, se to ni zgodilo; celo več kot to, termoelektrarno Šoštanj je bilo treba ustaviti in 3tisoč rudarjev poslati na dopust. Zakaj se vse to dogaja? Človek se res sprašuje, ali je to mogoče ali ne, ampak očitno gre vse v to smer, da se distribucija električne energije v bodoče privatizira, no, distribucija in prodaja, da se privatizira proizvodnja; to se pravi elektrarne, ki pa so vse v izgubi, pa bi seveda reševala država, torej davkoplačevalci. Ta model smo že videli v nekaterih drugih gospodarskih sistemih v Sloveniji in bojimo se, da bo tudi nova ministrica šla po tej poti. Veliko pozornosti javnosti so v Sloveniji sprožile tudi korupcijske afere. Seveda je vsa stvar v postopku in v tem hipu ni mogoče reči, kako se bo to odvijalo. Dejstvo pa je, da je v času 8-letne vladavine dr. Drnovška, v času ministrovanja gospe Petrinove očitno prišlo do nekih dejanj, ki so seveda pripeljala do tega, da so po teh nam dostopnih virih, se pravi, javnih virih milijoni nemških mark ali pa, ne vem, nekih drugih valut, naloženi v tujini. Vprašanje, ki se ob tem postavlja je, tudi če gre samo za en primer korupcije in to takšne finančne razsežnosti, kot naj bi bila pri bivšem državnem sekretarju v ministrstvu za gospodarstvo, se zastavlja vprašanje, kako je sploh mogoče, da je do tega prišlo. Seveda se ponuja odgovor sam po sebi. Kajti, kot vemo, med osumljenimi sta tudi dva člana uprave SRD-a, ki nista nikdar naredila ničesar, ne da bi prej povprašala svojega neposrednega šefa, ki je bil takrat gospod Rop. Jaz imam vtis, da je korupcija postala običaj, ne pa izjema, da je to del sistemskega ravnanja liberalne demokracije in seveda vseh tistih, ki jo podpirate. Očitno ni bila omejena samo na, recimo, gospoda Šuštarja. Še nekaj, kot zanimivost. Namreč, kot zanimivost v ravnanju te vlade, ko se je v dokumentih pojavilo ime gospoda Ropa - namreč dokumentaciji, ki zadeva korupcijo - ga je vodja urada za pranje denarja, gospod Strolin osebno obvestil. To je pa seveda v nasprotju s pravili, načeli delovanja državnih uradnikov, profesionalno etiko - seznam je dolg. Jaz sem prepričan, da se gospodu Stroligu zato ne bo nič zgodilo. Ampak to kaže tudi na stanje duha v državni upravi in to stanje duha se je seveda zelo spremenilo v tistem trenutku, ko ste prevzeli vajeti v svoje roke. Jaz ob tej priložnosti tudi zahtevam, da se javno pojasni vloga gospoda Ropa in drugih oseb v SRD-u in ministrstvu za gospodarske dejavnosti, in se mu doda tudi druge institucije, ki so z njimi povezane, zato da bo javnost vedela, kako in kaj. Torej sklop teh vprašanj, ki zadeva sedaj to novo širše ministrstvo, je pa seveda policentrični razvoj. Spominjam se dobro volilne kampanje in tudi volilne kampanje, v kateri je -denimo - kandidat Bandelj, ki sicer tam ni bil izvoljen, je pa danes generalni sekretar, zelo jasno in odločno govoril o policentričnem razvoju kot o nečem, kar liberalna demokracija podpira; država se pa seveda vse bolj zapira, centralizira, procesi centralizacije se nadaljujejo. Jaz se bojim, da se bodo tudi v bodoče. Tudi tu smo pričakovali v predstavitvah jasnejšo besedo. Žal je ni bilo. Tudi področje, ki ga bo vodil gospod dr. Gantar, je področje, ki si zasluži pozornost, kajti gre za novo ministrstvo za informacijsko družbo. Mi smo že v času, ko je šlo za zakon o vladi, svoje povedali o tem. No, sedaj je, kar je, vi ste pač to izglasovali. Torej, v socialdemokratski stranki mislimo, da gospod kandidat nima strokovnih referenc za to področje. Celo več kot to; njegove reference z ministrstva za okolje - torej ko je bil minister za okolje in prostor - kažejo, da je deloval prej v korist gradbenih lobijev kot pa za okolje. Torej, bi rekli: proti okolju. Zato lahko pričakujemo, da bo tudi v tej novi funkciji ravnal proti interesom državljanov in bolj za informacijsko družbo, ki bo dajala dobičke lastnikom skratka, ne pa toliko državljanom. V tem kontekstu - ta se ne bi želel vračati ne vem kam daleč v preteklost, ampak v bistvu z rušenjem projekta vračanja preteklih vlaganj je že zastavil možnost izvedbe projekta na način, ki bi pač upravičence stimuliral za naložbe. Mi bi zagotovo lahko, če bi bili predlogi, ki smo jih oblikovali, pridobili od 50 do 100 tisoč novih uporabnikov interneta, zlasti v izvenmestnih predelih, torej na podeželju, kjer je ta informacijski standard nizek, najnižji. V mestih je to lahko, vendar kot vemo, vsi tisti, ki živijo pod pragom revščine in v tem okolju, si tega seveda ne morejo privoščiti. Torej, ljudje, ki živijo na obrobju, bodo tudi v bodoče živeli na obrobju in tu nismo videli nobenih pametnih predlogov. Morda bo prišlo do kakšnih sprememb, vendar - zaenkrat prosim - nismo tega opazili. Na področju visokih tehnologij, kamor seveda spadajo informacijsko-komunikacijske tehnologije med drugim, je zelo pomembna hitrost. Hitrost razvoja je pravzaprav značilnost sodobnih tehnologij. Tudi za domačo informacijsko infrastrukturo, za industrijo lahko rečemo, da se mora hitro odzivati na spremembe, ki prihajajo iz okolja. Zdaj mi ugotavljamo v socialdemokratski stranki, da se je ministrski kandidat na dosedanjih funkcijah izkazal kot počasen in neučinkovit. Spomnimo se samo počasne obnove Posočja in upočasnitev gradnje avtocest itn., da ne naštevam vsega tega. Tisto, kar naj bi bil koncept ministrstva za informacijsko družbo, je v bistvu nekaj nejasnega, konceptualno nedodelanega in seveda zato tudi z naše strani vredno kritike. Ministrstvo za informacijsko družbo bi moralo podpirati vsa tista področja, ki jih podpira v Evropi - v evropski komisiji mislim - komisar za podjetništvo in informacijsko družbo. Evropska komisija, kot veste, ima devet komisarjev, šest več, kot recimo naša vlada zaenkrat; kar pomeni, da je delovno področje ministra zelo široko in ga je zelo težko obvladati, gotovo. Mislim pa, da kaže upoštevati tudi priporočilo Evropske zveze, ki poudarja konvergenco med avdio-vizualnimi mediji in telekomunikacijami, informacijskimi tehnologijami.Novo ministrstvo bo razmeroma majhen segment za tako obsežno področje. V primerjavi seveda z ministrstvom za gospodarstvo, bo nekaj drobnega, kljub vsemu. Zdaj, ključna tema bo zagotovo področje telekomunikacij, ki je bilo prej v okviru ministrstva za promet in zveze. Kot vidimo, se s tem en koalicijski partner pravzaprav močno šibi, ampak to je njihova težava, ne naša. Mi se s tem ne ukvarjamo, to nas nič ne moti, ampak samo ugotavljamo, da s tem predlogom ljudska stranka še naprej izgublja v tem koalicijskem življenju. Je pa zanimivo, da utegne biti strategija liberalne demokracije na tem področju takšna, kot smo jo tudi že pravzaprav videli marsikdaj. Namesto neke zelo jasne, transparentne privatizacije, ki jo kandidat omenja, torej skupine Telekom, bi se znala zgoditi tudi divja privatizacija, recimo tako kot v marsikaterem primeru z zmanjšanjem vrednost delnic. Namesto res prave liberalizacije trga telekomunikacijskih storitev med neodvisnimi operaterji bo tu neka fiktivna konkurenca med državnimi in privatnimi podjetji, vendar povsod s kadrovsko zasedbo liberalne demokracije. Liberalna demokracija bo v celoti obvladala ne samo državni del telekomunikacij, ampak tudi zasebna podjetja na tem področju. Govoriti o tem, da bo tu šlo za konkurence, je seveda nesmiselno. Lahko bi prišlo, vsaj tako kaže, tudi do nekih načrtnih ukrepov, ki bi slabili ekonomsko moč Telekoma in ga preoblikovali v neko podjetje za servisiranje investicij itn., v neko "komunalno podjetje", če smem reči - v narekovajih. Jaz mislim, da moram omeniti še eno stvar, ki kaže na to, da mogoče kandidat ni najbolj posrečen za to mesto. Namreč, prav gospod Gantar je kot minister za okolje in prostor v svoji prejšnji funkciji - torej, namesto da bi omogočil hitrejšo izgradnjo omrežji in uvajanja novih storitev, kar bi seveda te storitve tudi pocenilo, zahteval za - recimo - zamenjavo programske opreme na telefonski centrali gradbeno dovoljenje. To je po veljavnem zakonu o gradnji objektov, kar je seveda absurd. Sedaj, seveda, sedaj lahko rečemo, da to ni res, ampak mi razpolagamo s to dokumentacijo in smo se čudili temu, da je to res, da se je kaj takega dogajalo. Mislim, da program novega ministrstva temelji predvsem na nalogah, ki so po strokovni plati pravzaprav že bile pripravljene v enem drugem okviru. Lahko bi bile tudi te naloge že pravočasno uresničene, če ne bi prav liberalna demokracija z obstrukcijo preprečila sprejem zakona o telekomunikacijah - če se prav spominjam, je bilo to lansko leto, avgusta meseca, nekaj takega. S tem imamo neke težave v relaciji do Evropske zveze, ker pač zamujamo in smo bili na to posebej opozorjeni. Toliko, recimo o tem primeru. Navedel sem samo dva. Samo dva, nič več, lahko bi šel po vrsti naprej, ampak naj bo dovolj, že tako ali tako je več kot preveč argumentov, ki kaže na to, da kandidati po našem mnenju niso primerni. Če vsemu temu dodamo še kadrovske čistke, ki jih sedaj izvaja liberalna demokracija. Mediji pišete sedaj, seveda, o razumnih zamenjavah pa o tem, da projekti morajo iti naprej, pa take stvari. Zelo ste prizanesljivi do teh kadrovskih čistk, ampak veste, menjava državnih sekretarjev je en pojem, podsekretarjev, generalnih sekretarjev je že težji, ampak vse to menjate. Menjate celo tajnice, ki so vam služile prej, pa jih mi nismo menjali, ker smo rekli, nima smisla. Menjate celo šoferje, ki jih mi nismo menjali, to so še vaši, pa ste jih danes razrešili, pa so - ne vem kaj, ne. Skratka, ne ustrezajo vam več. Do skodelic za kavo, bi rekel, in pribor. Skratka, ne gre samo za kadrovske čistke, ampak gre tudi za res generalno zimsko čiščenje. Tako nekako zgleda vsa stvar. No, ampak to, veste, je kljub vsemu nekaj, kar boste kasneje težko pojasnili. Mislim, da je to, kar sedaj počnete - mi smo to napovedali, seveda - dokaz, da smo v svoji kritiki imeli prav, da smo pravilno napovedali, kaj boste počeli, in seveda, zato tudi naši kritične besede liberalni demokraciji in vsem tistim, ki jo podpirajo. Veste, spoštovani kolegi iz koalicijskih strank odgovornost za to, kar bo, je nerazdelna in prav zanimivo vas bo opazovati čez nekaj časa, ko boste obtoževali drug drugega, češ, kdo je za nekaj odgovoren. Skratka, socialdemokratska stranka meni, da tudi predlagani štirje kandidati ne izpolnjujejo pogojev za mesta, za katera so predvideni in zato teh štirih kandidatov ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, dr. Brejc. Besedo dajem gospodu Janezu Podobniku, poslanski skupini SLS+SKD Slovenski ljudski stranki. Za njim pa vabim k nastopu kolega Peterleta in Diacija.
Spoštovane poslanke kolegice in kolegi, spoštovani predsednik državnega zbora, predsednik vlade, kandidatke in kandidati za ministre! Poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka bo pri predlogu liste kandidatov za imenovanje ministrov v vladi Republike Slovenije ravnala v skladu z dogovorom štirih parlamentarnih strank, ki oblikujejo vlado Republiko Slovenijo v tem mandatu. Na tem mestu bi bilo najverjetneje normalno, da bi sedaj se zahvalil za pozornost in se pridružil poslanskim kolegom v klopi. Nadaljeval bom namreč s temo, ki se ji reče procedura. Kdor molči, se strinja, bi lahko včasih rekli in zato vas prosim za razumevanje, obljubim pa, da bom kratek. Že na seji kolegija, pa tudi nekoliko prej, še posebej pa na seji kolegija je bilo postavljeno vprašanje, ki je - zanimivo - tudi slovenski strokovni javnosti, šlo zelo neopazno mimo in se glasi: ali je glede na določbe ustave in predmetne zakonodaje možno, da ministru preneha ministrska funkcija, če se s spremembo oziroma z dopolnitvijo zakona o vladi Republike Slovenije ta spremeni v formalnem in vsebinskem pogledu. To vprašanje sem sam v funkciji, ki jo imam na kolegiju, postavil. Predsednik državnega zbora se je pisno obrnil na sekretariat in danes smo odgovor in stališče na to vprašanje dobili. Zahvala sekretariatu. Odgovor je prišel v pisni obliki nekaj ur pred začetkom današnje izredne seje. Sam sem ga uspel v grobem preleteti. Poleg tega vprašanja sekretariat tudi odgovarja na vprašanje, ali naj državni zbor glasuje o listi kandidatk in kandidatov za imenovanje za ministrici in ministra vlade Republike Slovenije ali pa posamično o predlaganih kandidatih. Na to vprašanje je odgovorjeno zelo v kratkem obsegu, na drugo vprašanje pa je bilo potrebno nekaj več listov papirja. Jaz sem trdno prepričan, da to vprašanje ni tako nepomembno, kot se zdi. Ključno vprašanje, ki se postavlja, je, ali lahko poleg možnosti, ki jih določa 115. člen ustave, ki govori, kdaj preneha funkcija ministrov vlade in omenja samo tri možnosti: ko se po volitvah sestane nov državni zbor ali z razrešitvijo ali odstopom ministra. Sedaj pa smo uvedli četrto možnost - z uveljavitvijo zakona. Zato menim, da je prav v izogib, da bi bila ta praksa postala tudi pravna praksa in pravilo za naprej, da se o tem vprašanju na tem mestu spregovori. Osebno sem trdno prepričan, da je ta pravna interpretacija napačna. Trdno sem prepričan, da je napačna! Iz gradiva, ki ga je pripravil sekretariat, je razvidno razlogovanje in iskanje argumentov za tako odločitev in tako stališče. Lahkoga rešpektiramo, ampak to je samo eden od možnih pravnih interpretacij dejstva, da sprejeti zakon o vladi, ki je stopil v veljavo 22. decembra lanskega leta, tega vprašanja, žal, ni reševal in nato nastopi seveda situacija, ko se išče ustrezna pravna interpretacija. Moj nastop je namenjen tudi temu, da bo zabeležen v stenogramu, da se nam ne bi zgodilo, da bi v bližnji prihodnosti se na podoben način poskušalo reševati situacijo, v kateri se je nehote znašel predsednik vlade. Opozoril bi rad še na nekaj. Leta 1997 je državni zbor sprejel nek zakon, na podlagi katerega se je enemu od pomembnih resorjev državnega zbora v skladu s tem zakonom odvzelo en zelo pomemben segment njegovega delovanja, ta se po tem postopku ni postopalo. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Podobnik. Omenjali ste vašo prošnjo. Sekretariat se je, kot ste rekli, nanj odzval in poslanke in poslanci imate mnenje sekretariata pred vami na klopi. Besedo dajem kolegu Lojzetu Peterletu, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije, za njim pa bo nastopil za poslansko skupino Stranke mladih Slovenije Marko Diaci.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod predsednik vlade, ministri, kandidati za ministre in spoštovane kolegice in kolegi. Gospod predsednik vlade nam je priporočil tudi to pot, da naj bomo prijazni. Jaz prijazno voščim vsem, da bi se dobro držali v tem letu po liniji, zakonodajni, izvršilne oblasti, in delali uspešno v dobro vseh. Drugi del prijaznega nastopa je prijazno opravičilo vsem, ki so za mojim hrbtom, meni je žal, da je ta arhitektura taka, da nekdo ostane za hrbtom, pač ni moja krivda in to verjetno ne bo večji problem. Sedaj pa bi rad pošteno in kolikor se da prijazno nadaljeval s kritiko tega, kar se dogaja po volitvah in kar se dogaja tudi z današnjimi predlogi za izvolitev novih ministrov. Ko se pozorno prebral mnenja o predstavitvi kandidatov za nove ministre, sem vsaj eno zadevo vzel na znanje z veseljem; in to je, da je v teh predstavitvah in v odgovorih na vprašanja poslank in poslancev veliko resnice o tem, kako je, in s tem seveda dobivamo tudi lep del odgovora na to, zakaj je tako. O tem bom še podrobneje govoril. V drugem delu bi rad govoril o tem, da nam kaže dogajanje v tej koaliciji, v tej vladi, da gre za nadaljevanje, za škodljivo nadaljevanje monopolizacije slovenske politike z uvajanjem novih ali jačanjem starih monopolov. Jaz bi govoril o nekakšni "ocvirkasti" fevdalizaciji. "Ocvirki" gredo seveda k LDS-u, z najbolj dobičkonosnimi in zanimivimi panogami, kot so telekomunikacije, energetika, težave gredo pa k stranki SLS+SKD Slovenska ljudska stranka, ki ima najtežje resorje: kmetijstvo, promet, pravosodje - resorji, kjer je največ težav vtej družbi in kjer imamo tudi veliko resnih zadev in problemov, ki jih je treba rešiti na poti v Evropsko zvezo. Če gremo zadeve malo pogledat po področjih, bomo videli, da že na področju tako imenovane informacijske družbe, kajti govorim najprej o ministru za informacijsko družbo - torej tukaj bi človek pričakoval, da bo minister povedal, da je vse najboljše, da smo najboljši z ozirom na vzhodno in srednjo Evropo. Vendar beremo v mnenju ob predstavitvi kandidata, da je govoril o razvojnem zaostajanju naposameznih področjih, ki se kaže v relativno manjši stopnji razvoja informacijsko-komunikacijske tehnologije v primerjavi z drugimi srednje - in vzhodnoevropskimi državami. In povedal je, da narekuje to stanje oblikovanje politike države na tem področju. Torej, človek se ob taki predstavitvi vpraša, kaj je delala LDS, ki je imela ključne pozicije na tem področju vseh osem let, kako to, da smo kar naenkrat za Češko, za Madžarsko in še za kom. Ali bodo zdaj isti ljudje, ali bo zdaj minister za okolje, ki se torej, ne bi rad govoril strokovno, pravim, da je dobro, da so ministri politične osebe - ali bo sedaj ta minister pognal zadeve naprej, in ne tvegam vprašati, kdo je kriv za to, da tu Slovenija zaostaja. Doslej smo brali drugačna poročila, drugačne ocene. Berite vladne materiale, pa boste videli, kaj vse je pisalo, kako dobro stojimo na telekomunikacijskem področju; pa nam seveda nič ne pomaga, če gre internet zadnje čase menda malo hitreje naprej pri nas kot v Nemčiji in da imamo relativne številke kar v redu. Torej dejstvo, da je minister sam govoril o razvojnem zaostajanju, je alarmantno in je seveda vse analize vredno. Pa pojdimo tu naprej. Poglejte, kaj se dogaja, pa berimo samo časopise, upajmo, da so verodostojni. Torej ne, da sedaj, se pravi, po tolikem času, ko tri zaporedne vlade pod istim predsednikom niso na področju telekomunikacij storile pričakovanega in potrebnega, torej zdaj piše tukaj, da "so prioritetne naloge ministrstva priprava in sprejem modificiranega zakona o telekomunikacijah, priprava podzakonskih aktov". Torej, kaj se je delalo prej, da se bo zdaj pripravilo in modificiralo zakon? Ali nima tega zakona LDS že dolgo časa v žepu, pa je samo čakala primeren trenutek? Seveda, lepo je obvladovati neko področje, kot so telekomunikacije prek državnih vzvodov, zadrževati privatizacijo, in sedaj, ko pa naj bi se vendarle zaradi zavez, ki jih je sprejela sama Slovenija, bližali privatizaciji, zdaj pa ne: ne prihaja do predlogov, da se povišajo cene storitev za 5% ali za 10% - bi rekel človek, v redu - ali za 20% v skrajnem primeru ali za 50, če se komu zapiše; gredo do 73% pri nekaterih storitvah! Za tričetrt, se pravi, za 75% skoraj bi se povišale storitve! Torej, dvignimo spet, tovariši, vse gor, da bomo še malo zaslužili - govorim v prviosebi množine - potem bomo pa privatizirali, ko bomo vmes še kaj zaslužili. Tega si ne znam drugače razlagati. Kako da ni bilo teh podražitev, ki naj bi bile tako silno utemeljene, malo prej, v kakšnem prejšnjem mandatu, ampak zdaj tik pred nujno privatizacijo bi šli pa do 73% gor. Torej, vprašanj kolikor hočete. In naslednja zadeva, ki bi jo v tej zvezi rad omenil, je naslednja stvar. Eno je torej to silno zanimivo razvojno zaostajanje ob stranki razuma, kot se rada imenuje in ob koaliciji razuma. Druga stvar je monopolizacija in fevdalizacija oblasti. Tretja stvar, o kateri pa mislim, da minister ni nič govoril, bom pa jaz - in nisem videl besede o nadzoru. Če se spomnite časov, ko smo govorili o zaroti proti osamosvojiteljem, se je govorilo tudi o primeru, ko je nekdo iz neke znane službe prišel v pravi prostor in je samo naročil izpis telefonskih številk do nekega telefona in je to tudi pri priči dobil. Poglejte, gospe in gospodje. Kdo nas bo obvaroval pred možnostjo zlorabe ene koalicije, ene stranke ali enega klana, da nam ne bo gledal v možgane preko vseh programskih orodij, ki so možna, da se ta hardwear uporabi za to, da te kontrolirajo po kontaktih, po vsebini e-mailov itn. Govorite z ljudmi, ki se na to "zastopijo" in vam bodo povedali, da je nadzorna funkcija na tem področju ključnega pomena. O tem ni bilo besede pri predstavitvi! Pomembno je samo, da gre to k LDS. Gospe in gospodje, od tega nas bo strašno bolela glava, če ne bomo vzpostavili nadzornih varovanj in preprečili te fevdalizacije, ki po tehnični plati omogoča silne zlorabe in novo absolutno kontrolo nad ljudmi. Jaz moram reči v imenu naše stranke, da se te monopolizacije bojimo in nas čudi, da se je tako po domače ta "ocvirk" izločil v posebno ministrstvo; dolgovi, težave s prometom, s cestami višjih in nižjih rangov gredo pa h koalicijskemu partnerju. Ampak, kot je bilo že rečeno, to ni naša stvar, mi samo opozarjamo, kaj to pomeni. Bodi dovolj o telekomunikacijah. Pojdimo malo h gospodarstvu. Tudi tukaj beremo zanimiv del resnice. Namreč, to smo doslej tudi redkokdaj brali, ampak ker nam je evropska komisija v svojem poročilu jasno povedala, kako je s konkurenčno sposobnostjo naše države in kako je z upoštevanjem meril, ki veljajo za socialno tržno ekonomijo, torej glede na to me sedaj seveda ne čudi to priznanje gospe ministrice Petrinove oziroma sedaj kandidatke za ministrico za ta resor, ki pravi, "da so kljub doseženim rezultatom" - berem iz mnenja o njeni predstavitvi pred odborom za gospodarstvo - "da se je potrebno zavedati dejstva, da obstajajo določene slabosti, zaradi katerih je konkurenčna sposobnost slovenskega gospodarstva nižja od konkurenčne sposobnosti držav Evropske unije in tudi Madžarske in Češke." Jaz sem še včeraj poslušal, da smo prvi, da ni boljšega kandidata, pavendar vemo, da je konkurenčna sposobnost našega gospodarstva tista ključna zadeva, s katero se bomo prebili naprej ali ne. Marsikaj evropskih partnerjev manj zanima kakor konkurenčna sposobnost gospodarstva, ker vedo seveda, da iz tega pride plus in iz tega se pokriva tudi socialne potrebe itn. Torej tukaj, hvala bogu, enkrat beremo s strani vladajoče koalicije oziroma LDS oziroma njene kandidatke za ministra, da nam tukaj ne kaže najboljše. Na svetu sta dve državi, ki sta ocenjeni višje, pa tudi tiste, s katerimi smo rekli, tukaj o teh ne govorimo, kako je s Portugalsko in Grčijo, za katere se hvalimo, da smo z njimi nekako na isti ravni po nacionalnem dohodku na glavo. Torej teh tukaj ni. Mislim, da tudi teh ne preskakujemo na tem področju. Naprej potem, mislim, da še kar korektno se našteva, kaj vse nam manjka. Potem ta ista kandidatka tudi govori o tehnološki vrzeli. Gospe in gospodje, berite nazaj materiale, koliko besed o vsem za tehnologijo. Namreč, govorim zato, in to bom še nekajkrat verjetno poudaril, da ne govorimo o stranki, ki je imela šest mesecev vlado v oblasti oziroma v rokah, govorim o stranki, ki rada reče, da je vodila zunanjo politiko, da je vodila finančno politiko - teh izjav citiram, kolikor hočete. Torej, če je vse to vodila, je za vse to, gospe in gospodje, tudi odgovorna! Če gremo naprej na promet. Poglejte. Minister, olajšan za svetlejši del svojega ministrstva, je povedal, da nas čakajo težave oziroma da smo že v njih, da bo premalo sredstev za avtoceste, da bo šel menda bencinski tolar še za kakšne druge potrebe, da smo, skratka, v težavah. Jaz bi rad slišal od njega projektni pogled na rešitev neizkoriščene velike možnosti. Velik slovenski resurs je mariborsko letališče, o tem ni ideje, ni predloga, pa je velika nacionalna tema. Nič nismo slišali pa bomo gradili po nemarnem odmaknjeno gradnjo avtocestnih odsekov na Dolenjskem. Poglejte. Tam na Dolenjskem smo sedaj že priča skoraj da obnovljenemu prometu iz starih časov. Res, da so nekaj občine same "zamočile" in niso uredile po svoji plati vsega, kar bi bilo treba za trase, po drugi strani pa so nekateri v Ljubljani tudi podaljševali zadeve in skratka: tam je sedaj država nepripravljena. Ampak glede na dinamiko, ki jo lahko pričakujemo ob takem in takem bencinskem tolarju in ob dinamiki naraščanja faktorja začetne cene, če tako rečemo, pri gradnji avtocest, si preprost Dolenjec predstavlja, da ne bo dovolj denarja in ker ne bo dovolj denarja, se ne bo začelo kmalu. Imeli bomo v kratkem na tem odseku, do koder pač ni dvehpasov, verjetno eno zelo - ne črno točko, ampak črno linijo oziroma črno področje, ker promet postaja nevzdržen. Jaz mislim, da tako kot je, ker se je kontekst spremenil, to zahteva tudi spremembo nacionalnih prioritet. Tukaj bi jaz pričakoval, da bo ta vlada povedala: Gospe in gospodje, očitno bo "kovter" prekratek. Pojdimo s koncesijo k privatnikom, če je kdo pripravljen, da prevzame tole zadevo, pa sfinancira in gremo hitro v gradnje. Torej o težavah nič, ampak veliko pa o resorjih, ki bi kaj prinesli Glejte, dotaknil bi se še vprašanja, tega vprašanja fevdalizacije in pretakanja k LDS-u še po liniji energetike. Upam, da mi boste priznali strokoven pogled pri tej zadevi, ne zato ker sem nekoč na področju urbanizma in varstva okolja delal, imam 15 izkušenj s tega področja. Glejte, ne vem, če boste lahko našteli veliko držav, kjer sta energetika in okolje skupaj. Ali pa še katera? Veste, zakaj to ponavadi ni skupaj? Zato, ker ni dobro, da ste skupaj napadalec in branilec. Energetika napada prostor po liniji vode, po liniji atomske energije, termoelektrarn ali kakorkoli. Če to dvoje skupaj spraviš, se vse naredi doma in se tudi kaj "pokasira", verjetno. Pa to soglasje, pa ono soglasje, pa tako naprej. To je zame velika strateška in strokovna napaka, da je šla energetika, ki je seveda spet prijetnejši del vse pogače, pri energetiki se zmeraj še kaj razdeli, zato se tudi glave tako reže, kakor se reže - po domače. Torej to mora iti zopet k LDS-u in to gre zdaj k okolju. In ko bo nova vlada, bo šlo to spetnekam drugam, ker je to nenaravno, da je pri okolju oziroma vemo samo za en primer države, ki ima skupaj okolje in energetiko. Kako bo zdaj minister za okolje postavljal varovalne kriterije, ker bo moral hkrati zastopati interese energetike, ki je pa ne moreš plasirati v prostor, ne da bi ti kaj "požrla" ali kaj onesnažila. Torej, to je čisti "fopa" in je pa to čista pač interna igra LDS-a, ki je koalicija pač sprejema. Torej gospe in gospodje, to niso prijetne in niso obetavne stvari. Tole prestrukturiranje moči in ta idila, ki zdajle traja in ki gre v kadrovskih rešitvah tako daleč, da prvič neka vlada podira legitimne odločitve bivše vlade tudi na področju zunanje politike. Nikoli prej se ni dogajalo, da bi ljudje, ki so bili legalno, formalno, s sklepi vladi potrjeni za to in to funkcijo, so se pripravili, da te funkcije prevzamejo, da jih čez noč brez obvestila javnosti - gospe in gospodje, tega niste poslušali v javnih ekspozejih kot v času Bajukove vlade, ko so povedali, kdo je bil za kaj imenovan,da sta bila generalna konzula Killer in Novak stornirana, če tako rečemo, ali v LDS jeziku se reče, smo jih "skenslirali", "cancle", "to cancle" je neka beseda; torej to je nezaslišano, gospod predsednik, in se na vas obračam, ker ste sokrivec za to, da ta država doživlja mrk pravne države. To, da so ljudje opravili vse priprave, eden dobil "agreman" s strani države sprejemnice, da se to čez noč odpravi, pa so imeli vse strokovne kvalifikacije. Gospod Killer je bil že predstavnik gospodarski v Nemčiji, gospod Novak je bil pa že konzul v Celovcu in politično ste to odrezali, kakor v najboljših totalitarnih časih. Mi proti temu protestiramo, in to, kar se danes tu predlaga in kar se bo seveda potrdilo, valjarsko spet, kot se je nezakonito vlada postavila, to vodi in bo vodilo to državo v velike težave. Torej, mi na ta "ocvirkasti fevdalizem" ne pristajamo. Ne verjamemo, da lahko ista smer, isti ljudje, ki so imeli osem let priložnost narediti iz te države popek Evrope in ki govorijo, gospod predsednik vlade, z vsem spoštovanjem, ko je bil tukaj četrtič, je rekel, "zdaj so pa stvari resne", saj o tem sem pravzaprav že govoril - ja, kakšne so bile pa prej? So bile neresne? Kako, da so resne, če ste osem let vladali, in zdaj pravite, da so resne! Problem je v tem, da je LDS na vsakih volitvah zaporedoma obljubljala več: dajte nam glas in dobite več - tri mandate zapovrstjo. Zdaj je prišel čas resnice, in poglejte, kako izgleda božična voščilnica upokojencem - eni že razumejo - so že številke drugačne, kot so bile. Res je, nič niste vzeli, ker niste še nič dali; ampak tisto, kar ste dali, je manj, kot ste obljubljali - in to ljudje razumejo. Upokojenci so bili prvi na vrsti, naslednji so šolniki in bodo še kakšni drugi, ker to, kar ste delali neresno prej, da ste osem let delili več, kot smo pridelali, vodili to politiko - hiša, v kateri stojimo, ima tudi svoj delež pri tem, vendar ne more se neka vlada izgovarjati na parlament, da je nekaj sprejel. Če je vlada ugotovila, da ne more zdržati socialnih transferjev glede na nove zakone, ob spominu na to, da imamo ponavadi eno koalicijo tu, drugo pa v vladi, torej, bi morala vlada odstopiti in reči: tako ne moremo odgovorno peljati politike naprej. Vlada je vse "pokasirala", nekaj dala, nekaj ne dala, sedaj obtožuje bivšo vlado, da je ustregla zdravnikom; mi nismo zdravnikom nič ustregli, mi smo samo izpolnili to, kar ste jim vi obljubili, ker smo rekli: ne moremo tega stornirati, kar ste v prejšnji vladi odločili. In zdaj smo mi krivi, ker so šli zdravniki bojda preveč naprej. In zdaj boste vi to še enkrat "skenslirali". Torej, gospe in gospodje, mi v taki politiki ne želimo sodelovati. Ne moremo verjeti, da ti isti ljudje lahko zadeve peljejo drugače, kot so jih peljali doslej, in seveda Nova Slovenija teh sprememb ne bo podprla in bo glasovala proti. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peterle. K besedi vabim gospoda Marka Diacija, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Pri meni ni več drugih prijav za predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Kebrič bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Prosim, kolega Diaci.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi poslanci, predsednik vlade, ministri in kandidati za ministre ter širša javnost! [[Malo mi je težko, ko takole stojim, ker ne vem, kako bi se obrnil, ker nekaterim kažem hrbet.]] Dovolite mi, da kar se da jedrnato povzamem stališča in poglede Stranke mladih Slovenije na predstavitev vaših programov v sklopu predstavitve na delovnih telesih državnega zbora Republike Slovenije. Stanje na področju ministrstva za šolstvo, znanost in šport bo zahtevalo od vas, spoštovana kandidatka, izredne napore in obilo širše politične podpore, če boste želeli najprej popraviti napake, storjene v preteklosti, in predvsem kar se da hitro izvajati nujno potrebne projekte in programe, ki bodo naši državi zagotovili po ustavi zagotovljene pravice državljanov do kvalitetnega izobraževanja. Stranka mladih Slovenije opozarja, da odločno nasprotuje neproduktivnim teoretičnim razpravljanjem o tem, kaj bi lahko in kaj ne bi, saj sami predobro na svoji lastni koži občutimo vse zmote in napake, ki so bile storjene v preteklosti. Prostorska stiska študentov na fakultetah, izjemno pomanjkanje študentskih postelj, težavemladih raziskovalcev in znanstvenikov predstavljajo realno sliko o tem, kakšno dediščino prejemate. Zato v imenu SMS lahko le poudarimo, da bomo vse svoje napore usmerili v podporo programom in projektom, ki bodo to kaotično stanje kar se da hitro uredili Uvedba novega ministrstva za informacijsko družbo je nujno potrebna, saj Slovenija zaostaja ne samo za informacijsko razvitimi državami, ampak tudi za državami, ki se pred nekaj leti sploh niso mogle primerjati z nami. Le tisti model razvoja tega področja, ki bo naši državi zagotavljal v neizogibnih tokovih globalizacije konkurenčen boj na svetovnih gospodarskih, ekonomskih, političnih in kulturnih področjih, bo pravi, in prav mladi smo tisti, ki smo odrasli ob razvoju interneta in smo po našem mnenju poklicani, da na tem področju storimo vse, kar je v naši moči. Ponovil bom že večkrat poudarjena stališča Stranke mladih Slovenije o bistvenem pomenu uspešnega in učinkovitega gospodarstva zato podpiramo dejavnosti za, na primer, kvaliteten razvoj drobnega gospodarstva in turizma. Zgoraj našteto naj bo temelj za socialno državo, kjer si vsak posameznih s svojim delom prisluži pošteno plačilo. To naj bo tudi rezultat vašega dela. Stranka mladih Slovenije bo v skladu z izpolnjevanjem dogovora o sodelovanju danes podprla vaše kandidature. Ob tem pa pričakujemo od sedaj popolne vlade in še posebej od predsednika vlade, dr. Drnovška, da omogočite začetek izpolnjevanja vsebine. Hvala.
Hvala lepa, gospod Diaci. Besedo želi gospod Ivan Kebrič. Predstavil bo stališče poslanske skupine DeSUS-a. Prosim, za mir v dvorani. Kolega Kebrič, imate besedo.
Lepo pozdravljeni. Hvala, gospod predsednik, za besedo.
Prosim, za mir v dvorani.
Spoštovani gospod predsednik vlade [[...]]
Kolega Jerovšek, Rupar [[...]]
[[...]]kandidati za ministre in ostali, kolegice in kolegi. V naši poslanski skupini smo se odločili na osnovi argumentov, zakaj bomo podprli kandidatki in oba kandidata za zasedbo teh ministrstev. Menimo, da nas je gospa Tea Petrin, gospa dr. Tea Petrin, prepričala v naši poslanski skupini v razgovoru, da ima določen program, da ima določen sistem, način dela, kako bo obvladala znatno razširjen resor njenega ministrstva. Ne bom navajal njenih izvajanj, niti odgovorov, niti naših vprašanj, ki smo jih postavljali; bilo jih je kar mnogo in na osnovi odgovorov in njenega programa, kako bo razširjeni program obvladovala, smo ugotovili, da je ustrezna za to ministrsko mesto. Prav tako smo pozorno poslušali gospoda dr. Pavla Gantarja, ki je predstavil program novega ministrstva. Tudi njemu smo postavili precej vprašanj. Želeli smo konkretne odgovore, da si ustvarimo sliko. Bili smo mnenja, da z zamudo ustanavljamo tako ministrstvo, saj se današnja doba imenuje informacijska doba in družbe imenujemo informacijske družbe, s tem da je čimveč informacij, ne samo potrebnih, ampak na osnovi teh informacij se izpopolnjuje in se lahko ustvarja boljši program v dobrobit vseh. Iz vseh teh zaključkov smo zaključili, da bo naša poslanska skupina podprla kandidatki in oba kandidata za zasedbo ministrskih mest. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa, kolega Kebrič. Sprašujem, ali želi kdo od poslancev in poslank pisno prijaviti svoj nastop. S tem bo imel pravico, da časovno neomejeno spregovori o svojih stališčih. Ugotavljam, da ne. Dva sta to že storila. To sta kolega dr. Franc Cukjati in dr. Franc Kangler. Po tem vrstnem redu tudi dobita besedo. Prosim, kolega Cukjati imate besedo. Izvolite. Hvala lepa.
Hvala gospod predsednik za besedo. Spoštovano občinstvo! Dotaknil bi se samo vprašanja, pri katerem sem bil prisoten pri predstavitvi gospe kandidatke, ministrice za šolstvo, znanost in šport dr. Lucije Čokove, in sicer bi poleg dobrih stvari, ki ste jih že omenjali in jih jaz ne bi ponavljal, omenil le eno. Vesel sem, da zagotavlja dvig sredstev za znanost na najmanj 1% družbenega dohodka, vendar v nadaljnji razpravi se je na posameznem vprašanju odkrila neka problematika, ki zaskrbljuje. Omenil bi ta problem, in sicer na primeru medicinske fakultete. Že 30 let je omejen vpis študentov na edini medicinski fakulteti na številu 150. Do pred 10-imi leti smo mi kadrovske potrebe zdravnikov krili z dotokom zdravnikov iz drugih republik in ne gre samo za prost pretok in dotok Neslovencev, ampak tudi mnogi Slovenci so študirali v Zagrebu, na Reki, na drugih fakultetah, ki so bile priznane, sedaj niso pri nas. Pred 10-imi leti je usahnil ta dotok. Moram reči, da je poleg ostalih tudi medicina zelo intenzivna razvojna panoga, ki vedno znova pobira in srka nove kadre, nove zdravnike, tako da imamo sedaj vsako leto od 30 do 50 zdravniških delovnih mest na novo nepokritih - na novo nepokritih!. Povprečna starost slovenskega zdravnika raste iz leta v leto in je že sedaj približno 48 do 50 let. Ko sem omenil ta problem, sem seveda povedal, da po naših izračunih bi že pred osmimi leti morali dvigniti vpis na edino medicinsko fakulteto v Sloveniji na 180, če bi hoteli preprečiti kadrovski problem, ki je sedaj prisoten in ki se poglablja. Ko sem gospe ministrici zastavil vprašanje, kako si predstavlja rešitev tega problema, nisem imel vtisa najprej niti, da to dojema kot resen problem. Tudi nisem dobil nobenega odgovora, razen neke medle možnosti, da bi nekoč, v daljni bodočnosti morda lahko dovolili vpis tistim študentom, ki bi bili sposobni plačati študij, ki bi torej imeli debelo denarnico in podobno. To omenjam iz dveh razlogov. Pričakoval bi namreč, da minister za zdravstvo resnično dojame pomen univerze, ki ni sama sebi namen, ampak je njena naloga reprodukcija znanja, kadra, nacionalnega pomena. Tega vtisa nisem imel. Želel bi tudi, da bi kandidat ali kandidatka prišla pred ta zbor in rekla, res je problem, tako in tako se bomo tega lotili. Tega odgovora nisem dobil. Zaslutil sem, da se pravzaprav tistih osnovnih nacionalnih problemov vendarle ne bomo lotili tako, kot bi se jih morali. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod dr. Cukjati. Besedo ima gospod kolega Kangler.
Hvala za besedo. Moram se oglasiti, ker so me k temu spodbudile nekatere misli v preteklosti, ko je slovenski dnevnik pred dvema letoma zapisal "črni oblaki nad eno ustanovo v Ljubljani". Čeprav je tisto bilo po naročilu, si upam trditi, lahko danes govorim, da so črni oblaki nad mestom Maribor. Malo za šalo: še celo zlata lisica je odpadla, pa zato ni kriva vlada. Vsekakor pa je prejšnja vlada Mariboru dala cvet, z istim predsednikom vlade. Predsednik vlade mi je zagotovil na prejšnji seji, da bodo te službe v Mariboru ostale. Predsednika vlade sem razumel, da bo ta služba v Mariboru ostala in da bo Maribor za to službo imel državnega sekretarja. Kandidatka, gospa Petrinova, danes o tem, da bi Maribor imel državnega sekretarja za malo gospodarstvo, ne sliši več; dovolj je podsekretar. Žalostno je, veste, ko se srečaš s poslanskimi kolegi na televiziji na soočenju, ko ti nekdo trdi, da Maribor, ki je univerzitetno mesto, nima kadrov, da bi kakšen resor v vladi ali kateri ustanovi dobil. Dejstvo je, da je resen kup črnih oblakov nad Mariborom. Posledica tega je, da nimamo svojega predstavnika v vladi, ne Štajerci, ne Korošci, oziroma Dravska dolina, ne Prekmurci. V štirih letih bodo posledice. Ne znam si predstavljati letališče Maribor, alternativa, kot drugo letališče Slovenije. To letališče osebno jemljem kot letališče nacionalnega pomena. Ampak ne zato, ker prihajam iz Maribora, kjer je blizu to letališče, ampak zato, ker si ne znam predstavljati predsednika države Milana Kučana, ali predsednika vlade, če bo brniško letališče zaprto zaradi megle, da boste pristala v Zagrebu ali pa v Gradcu ali pa v Trstu. To je žal gola resnica. Bo brniško letališče zaprto, celoten promet, bodisi zaradi poškodb na pisti ali signalizaciji, ali katere druge tehnične napake na letališču, se bo usmeril v Trst, v Zagreb, Gradec ali na katero drugo letališče. Ne glede na to, kakšno mnenje imajo lokalne skupnosti pri delitveni bilanci okoli mariborskega letališča, vlada mora potegniti svoje poteze in poskrbeti, da bo to letališče nacionalnega pomena. Da to drži, poglejte, kar se tiče kadrovskih zadev. To leti predvsem na predsednika države. Imamo devet ustavnih sodnikov. Niti enega ni z mariborske univerze. Kot da sploh nimamo univerze. Niti enega ni s Prekmurja ali pa Koroške. Kot da so samo nekateri v tej državi poklicani, ki so sposobni, se pravi voditi ali pa opravljati neko funkcijo na nekem položaju. Kolikor je meni znano, mesto Maribor, Dravska dolina ima dva državna sekretarja, enega na kulturi in gospo Magdo Tovornik za Slovence po svetu. Kakšna je pa gospodarska kriza, socialna kriza? Nekaterim je verjetno to smešno, predvsem pa kolegu Jakiču, ki je tu v Ljubljani doma, in seveda ni kaj, da ne bi imel pripomb na nekatere druge poslance, ne glede na stranko, od koder prihaja. Jaz se zavedam, da sem po ustavi poslanec vseh državljanov Republike Slovenije, istočasno se pa tudi zavedam tistih problemov in težav, od koder prihajam in s tistega okolja, od koder sem bil izvoljen. V Mariboru smo izgubili ministrstvo za malo gospodarstvo. Danes se nekateri po mariborskih ulicah hvalijo, govorijo, da bodo že s 1.12. direktorji pošte, da se bo zamenjala direktorica pošte z interesom, da služba kot taka, sedež pošte ostane v Mariboru, nekatere službe pa se lahko selijo v Ljubljano Apeliram na vas, vse tiste, ki imate možnost, vpliv, da vse službe, kar jih še pač premore Maribor, ostanejo na tistem mestu, kjer so. Potrebno bo spremeniti odnos, ne samo do Maribora, tudi do nekaterih še bolj oddaljenih krajev, kot je Maribor, tudi Prekmurja. Žal sem zelo presenečen, da se nekateri poslanci s Prekmurja še do danes niso tu oglasili in se bi malo potegovali za tiste kraje, od koder prihajajo. Jaz osebno imam občutek, da smo na poti k še večji decentralizaciji. S tem, ko smo v Mariboru ukinili ministrstvo za malo gospodarstvo in turizem, bi res rad vprašal čez dve leti, koliko je država racionalizirala nekatere službe in ostala finančna sredstva, ki bi naj bila posledično zaradi tega, ker je bilo ministrstvo v Mariboru. Moje osebno mnenje je, da tudi danes, ko bo glasovanje o ministrih in ministricah, da glasujemo o vsakem posebej, tudi po poslovniku. Imam pa občutek, da se nekdo v tej dvorani boji, da pa kdo izmed ministrov ali ministric ne bi bil izvoljen, pa čeprav so iz njegove stranke. To je pa dokaz, da nekaj ni v redu, da je potrebno gledati na to državo malo z drugačnega vidika in da je potrebno dejansko zagotoviti enakomeren vseslovenski razvoj. Hvala.
Hvala lepa, kolega Kangler. Poslej razpravo pri tej točki dnevnega reda omejujem na 5 minut. Prijavljeni so trije kolegi. Branko Kelemina, Alojz Sok in Jožef Jerovšek. Replika. Kolega Jerovšek, replika.
Spoštovani gospod predsednik vlade, kandidatke, spoštovane kolegice in kolegi. Na izvajanje gospoda poslanca Kanglerja se je treba odzvati tako, da sicer potrdimo to, da so črni obliki nad Mariborom, vendar je to zadevo treba razširiti. Z nastopom nove vlade so se črni oblaki očitno zgrnili nad celotno Štajersko. Tako kot je v načrtih nove vlade podhranjena Štajerska, tako še ni bila. Kljub temu da so na nekaterih področjih Štajerske daleč najvišje stopnje brezposelnosti in vsi znaki, ki so nastopili s to vlado, kažejo na to, da je dejansko Štajerska zapostavljena. Ta redukcija ministrstva za promet in zveze seveda kaže na namere Liberalne demokracije, kaj bo delala na področju telekomunikacij. Dejstvo je, da je na Štajerskem bilo tudi v preteklosti največ investiranega skozi državljane v razvoj telekomunikacij, to se pravi napeljavo telefonov, nova vlada pa ne misli ljudem vrniti tega denarja v obliki delnic. To je jasno zapisala. Poglejte. Jaz pa tu moram gospodu Kanglerju tudi replicirati. Ne vem, zakaj ni bil kandidat za promet in zveze gospod Bergauer. Moram reči v tem momentu, da je imen nek posluh in zavedanje o razvojnem zaostajanju Štajerske. Sedaj je to s strani LDS odrezano, gospod Presečnik, ima najboljše mnenje o njegovih človeških kvalitetah, vendar ta redukcija ministrstva kaže, da vsaj v nekem srednjeročnem obdobju ne bo on vlekel potez in tu je Štajerska odrezana, kljub temu da geografsko prihaja z roba Štajerske. Potem glede pomoči podjetjem. Z današnjega dela je praktično vidno, zadeva Šuštar, da so pomoč prejemala samo tista podjetja, ki so dve tretjini prenakazovala na račune v Švici, na Floridi, Bahamskih otokih. Gospod predsednik vlade, jaz se čudim, da o tem niste spregovorili niti besede. Včeraj sta v Nemčiji odstopila dva ministra zaradi bolezni norih krav. Jaz sem trdno prepričan, da ta dva ministra nista sama krmila živali, krav, s kostno moko, ampak kljub temu sta odstopila. Včeraj je prav tako odstopila ministrica, še ne izvoljena v ameriški vladi, gospa Chavez, ker se je pred desetimi leti na njenem domu dogajalo nekaj protizakonitega. Pri nas pa korupcija takšnega silnega obsega. In jaz sem mislil, da boste ob tej priliki, ko so vam ti podpisniki za referendum dali priložnost, da razmislite ponovno, da boste razmislili, najprej pa sem pričakoval, da bo gospa sama iz principa objektivne odgovornosti, ker se jeta korupcija razrasla v času njenega ministrovanja, sama povlekla to potezo. V sleherni evropski državi bi ob izbruhu korupcije takšnih razsežnosti, kljub temu da je to samo vrh ledene gore, da je korupcija očitno vsepovsod in da se državno ozakonjuje sedaj s temi rašadami, s temi brutalnimi kadrovskimi čistkami, da se korupcija postavlja na nivo državne politike. Še enkrat, nisem pričakoval, da bo ob taki korupcijski aferi gospa ministrica kandidirala za naprej in da se predsednik vlade ne bo odzval. V takih državah, kjer je korupcija državna politika, se periferija ne more razvijati. In Štajerska - strinjam se s kolegom Kanglerjem - je obglavljena, prav gotovo je obglavljena in nič dobrega se Štajerski ne obeta v tem mandatu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Branko Kelemina, za njim kolega Alojz Sok. Prosim? Brez zamere, kolega Kelemina. Imate repliko? Pet minut. Ali smem ob tej priložnosti prositi poslanke in poslance za korektnost - replika traja pet minut, tako kot tudi nastop. Bežim od dejstva, da bi z replikami prehitevali tiste, ki so že prijavljeni. Gre samo za vprašanje korektnosti, sicer poslovnik nič drugače ne ureja. Kolega, imate besedo.
Hvala za besedo. Moja replika bo namenjena pojasnilu v skladu s poslovnikom. Kolega Kangler me je, ne vem zakaj, iz klopi pozval glede zelo aktualnega problema, ki ga je odprl, ko je govoril tudi o regijski kadrovski zastopanosti. Ne vem, zakaj bi se moral jaz počutiti, ali pa zakaj me kolegi, ki ne prihajate iz Ljubljane, silite, da naj me bo sram, zato ker sem Ljubljančan. Ravno nasprotno, sem zagovornik decentralizacije na vseh področjih in regionalizacije tudi na kadrovskem. Seveda, kolega Kangler, ko sem se obrnil posavskima in zasavskima kolegoma nazaj, sem samo hotel izvedeti, koliko državnih sekretarjev imajo Zasavci oziroma Posavci, in to je bila diskusija, ki je, žal, zmotila vašo upravičeno in tehtno diskusijo. Hvala.
Hvala lepa. Ima še kdo repliko? [[Ne.]] Kolega Kelemina, zdaj pa imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Cenjeni vsi skupaj, spoštovani gospod predsednik vlade, spoštovane kandidatke in kandidata! Ne glede na to, da gre za golo formalnost, kajti večino imate in boste izglasovali, tako kot ste seveda začeli ta mandat, tako tudi danes, pa vendar ne morem, da ne bi spregovoril besede, dveh ali več. Na vseh predstavitvah nekaj starih in nekaj novih kandidatov sem začutil izredno veliko, veliko ignorance v njihovih odgovorih, ogromno samovšečnosti, samozadostnosti. Trdim, da se boste s takšnim odnosom kot do nekega opozicijskega poslanca verjetno ravnali tudi do slovenskih državljanov, do Slovencev, do slovenske države, in da iz tega ne moremo pričakovati popolnoma nič dobrega. Če omenim samo gospoda Gantarja, ko je govoril in je spregovoril v naslednjem tonu, češ, "ti, kaj si pa ti, da boš ti mene učil, kako se dela v ministrstvu za okolje in prostor", ker sem pač izrekel nekaj kritik, namesto da bi spoštljivo sprejel kritiko. Dobro, jaz bi se lahko tudiopravičil, če sem bil pregrob. On, češ, kdo si pa ti, da boš ti to govoril, ti si lahko pa najmanj poklican, ki boš to govoril. Ja, kdo bo pa potem to govoril, če ne poslanec ali pa opozicijski poslanec, pa čeprav ni strokovnjak s tega področja. Opozoril pa sem, da vse te napake, ki ste jih naredili, jih bomo najprej čutili na pitni vodi. Okolje je zastrupljeno in prej ko slej se bomo srečali s tem oziroma že sedaj se srečujemo s tem problemom, kajti jaz že moram kupovati pitno vodo v plastenkah, če hočem vsaj približno vedeti, da pijem neoporečno vodo. Ampak pustimo to. V vseh teh predstavitvah je bilo tudi ogromno samohvale o vseh rezultatih, ki ste jih dosegli v teh desetih letih. Niste pa povedali, in tudi vi gospod predsednik vedno to zagovarjate, samo poveličujete te dosežke, ki smo jih dosegli v desetih letih, ne poveste pa, da smo za [[nerazumljiva beseda.]] , ki smo jih imeli leta 1990, da bi lahko dosegli bistveno več. Edina sreča, da je v Sloveniji tako, kot je, je samo zato, ker imamo v Sloveniji pridne ljudi, da ne rečem "osle", ki delajo, garajo in pridno molčijo in se pustijo izkoriščati in manipulirati. Jaz vam povem, da s to centralizacijo, ki ste jo vi danes postavili, in s tem totalitarizmom in militantno politiko, ki jo dopuščate gospod Janez Drnovšek, resnično ne boste prišli daleč oziroma mislim, da gre preko vseh mej dobrega okusa. Če samo omenim eno področje, ki je že bilo omenjeno, še zamenjali ste gospoda Türka, ki je edini pokazal v tem obdobju, da se da tudi v elektrosistemu ustvariti dobiček. Še njega ste zamenjali, da boste lahko spet v svojem fevdu delali tisto, kar ste se namenili. Ne zamerim vsem tistim, ki so okoli vas, ampak zamerim pa vam, gospod Drnovšek, ker sem še imel vedno zaupanje v vas. Vedno! Vedno sem pričakoval, daste pošten človek, da ste razumen in da boste postavili okoli sebe enkrat le ekipo, ki bo začela delati tako, kot je potrebno. Danes ste to moje zaupanje zapravili dokončno in upam, da tudi slovenskim državljanom. Sicer pa, v končni fazi je pa tako. Očitno je pač taka usoda te naše države, vi kar teptajte demokracijo, pravno državo, teptajte pravico in resnico, Slovenci si verjetno to zaslužimo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Kelemina. Kolega Alojz Sok ima besedo in za njim je zadnji prijavljen, vsaj po moji evidenci, kolega Kremžar. Prosim!
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsednik vlade, skupaj s kandidati za ministre! Prav lepo vas pozdravljam. Pojem črnih oblakov nad Štajersko bi želel nekoliko raztegniti in bi rekel, da se slabo piše celotni severno-vhodni Sloveniji. Očitno je, da gre pač v tem demografsko ogroženem področju Slovenije, kjer je pretežno stacionirano ali pa najbolj prisotno slovensko kmetijstvo, za izredno slabo politiko, saj kot kaže iz tega dela ni nobenega primernega kandidata, ki bi lahko postal član slovenske vlade. Očitno je, da po katastrofalni suši, ki smo doživeli v lanskem letu, sedaj še po tej noriji okrog norih krav, imamo v tem delu Slovenije očitno dovolj le beguncev, ki nas vsak večer, vsako noč trumoma zaposlujejo, prihajajo čez naše področje in je torej to verjetno tisto, kar si tudi v tem trenutku najbolj zaslužimo. Kajti očitno je, da vlada dr. Drnovška ne nastopa dovolj agilno, da bi se ta problem razrešil. Ampak glede na to, da to ni praktično tema, danes govorimo o tem, da bomo imenovali nove manjkajoče ministre, bi rad odgovoril kot član odbora za infrastrukturo samo na dve dilemi, ki se mi porajata. Kot prvo, ministrstvo za promet in zveze. Moram povedati, da v prvi predstavitvi minister ni kaj dosti odgovoril na postavljena vprašanja, na večino vprašanj je odgovoril, bom se pozanimal, bom videl, te zadeve še nisem imel časa proučiti in podobno. No, v drugi predstavitvi pa je bil že nekoliko jasnejši, predvsemje napovedal krčenje programa izgradnje slovenskega cestnega križa. Povedal je, da bo na tem področju moralo priti do rebalansa in seveda to smo razumeli v tej smeri, da ta vlada ne bo namenila dovolj pozornosti temu velikemu problemu. S tega mesta bi radpredsednika vlade in ministre opozoril, da je to eno izmed najpomembnejših vprašanj v tej naši državi. Če hočemo, da se bo naše gospodarstvo razvijalo tako, kot smo zastavili ta cilj, potem vas prosim, nikar ne zmanjšujte denarnih sredstev za izgradnjo slovenskih cest, kajti te nujno potrebujemo. Če želite, da severovzhodni del Slovenije ne bo še bolj odrezan od ostale Slovenije, potem je nujno, da čim prej zgradimo ta cestni križ proti Štajerski. Kar se pa tiče ministrstva za informacijsko družbo. Osebno sem prepričan, da bi se ta zadeva lahko mirne duše uredila znotraj ministrstva za promet in zveze. Gre, tako kot je bilo že povedano pred mano, za fevdalizacijo in prisvajanje tistega dela ministrstva, ki je še edini profitabilen. Telekom posluje z velikim dobičkom, kljub temu da so nekateri mediji pisali, da deluje z izgubo. Torej tu gre za dobiček in očitno je Liberalna demokracija Slovenije odločila, da to pač mora pripasti njej, da bo lahko še nekaj fevdov iz tega razdelila. Predvsem pa me moti to pri ministru Ganterju, da kar na trikrat postavljeno vprašanje ni jasno odgovoril, kakšen bo princip privatizacije Telekoma. Hotel sem namreč dobiti jasen odgovor z njegove strani, ali lahko tisti, ki so vlagali, oprostite, da se izrazim v nemških markah, tudi po 9.000 nemških mark v slovensko telefonijo, ali lahko iz tega naslova karkoli pričakujejo, in če lahko, na kakšen način. Minister je odgovarjal, da bomo to še proučili, modeli so različni, lahko so takšni [[...]]Vse to vemo. Od kandidata za ministra smo hoteli vedeli, kakšen je njegov princip. No, na koncu je odgovoril, da bodo približno 10% tega pa le tudi tisti, ki so vlagali, dobili. Ker se mi je čas iztekel, se zahvaljujem za dano besedo in s tem končujem. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok. Besedo ima kolega Leopold Kremžar, za njim še kolega Alojz Peterle in Davorin Terčon. Prosim. Replika? Kolega Terčon, replika, prosim.
Hvala, gospod predsednik. Torej jaz želim replicirati tako zadnjemu govorniku, kot deloma tudi gospodu Jerovšku, pa gospodu Kanglerju. Vsi so postavljali v ospredje skrb zaradi položaja severovzhodne Slovenije, posebej Maribora in s tem povezano decentralizacijo tudi v Sloveniji. Jaz razumem, da je njihova skrb v neki meri tudi upravičena. Vendar bi rekel, da so postavili napačna vprašanja, predvsem pa napačne primere. Gospod Kangler je omenjal skrb za mariborsko letališče. Jaz se tudi sprašujem, ker sem bil poslanec v prejšnjem mandatu, čemu smo tudi v tem parlamentu potrjevali milijardnezneske za obnovo mariborskega letališča, če so pa potem sami delavci predlagali uvedbo stečaja, ker to letališče očitno ni zmožno samo preživeti. Jaz verjamem, da ni edini razlog za obnovo mariborskega letališča, da bosta predsednik države oziroma predsednik vlade, če bo brniško zaprto, lahko pristajala na mariborskem letališču. In da so verjetno bili tudi kakšni drugi razlogi za to. Gospodu Jerovšku bi pa rekel, da je potem, ko je nastopila Bajukova vlada, bila to neke vrste, po moji oceni, tudi rekonstrukcija prejšnje vlade, glede na dejstvo, da so ministri SLS+SKD večinoma obdržali svoje položaje. Pa vendar partnerica SDS v tej vladi ni našla nobenega ministrskega položaja, ki bi prihajal bodisi s Štajerske ali katerega drugega dela Slovenije, tudi Primorske ne, ker sam prihajam iz tega območja. Jaz mislim, da je na nek način skrb za decentralizacijo in za položaj tega območja upravičen, vendar je to stvar dogovora med centrom in ostalimi pokrajinami v Sloveniji, kako si bodo razdelile pač svoj delež oblasti. Hvala.
Hvala lepa, kolega Terčon. Besedo ima Leopold Kremžer, za njim kolega Peterle. Replika kolega Kangler. Prosim.
Hvala za repliko. Kolega poslanec, jaz moram odkrito povedati, da se v večji meri strinjam z vami. Ampak, poglejte. [[Pripombe, da se ne sliši.]]
Bolj na glas.
Pravim, da se skoraj lahko strinjam s poslanskim kolegom Terčonom, vendar nekdo v tej državi vedno trdi, da so lahko vse ustanove v Ljubljani. Glede na infrastrukturo, ki jo gradi naša država, ni nobene bojazni in skrbi, da več različnih državnih ustanov lahko imamo na različnih koncih Slovenije. Danes lahko prideš glede na avtocestni program iz enega konca Slovenije na drugi konec Slovenije tudi v eni uri. Kar se tiče mariborskega letališča in vloženega denarja v letališče, v stezo. Verjetno se je v tej državi nekdo zavedal, da je mariborsko letališče nacionalnega pomena. To pomeni, da to ni samo zato, da bosta lahko dva ali pa trije predsedniki, se pravi predsednik parlamenta, države in vlade pristala na mariborskem letališču, če bo brniško zaprto. Ne. To letališče je logistično zelo pomembno za srednjo Evropo glede na avtocestni križ, glede na železnico in glede na luko Koper, ki je v bližini tega letališča. Iz mariborskega letališča do luke Koper je 200 km. Tu lahko država Republike Slovenije trži in se tudi ta regija gospodarsko jača. In poglejte. Res pa je, kaj če nam tehnologija na brniškem letališču odpove. Ali bo res ves potniški promet zato ker v dveh, treh dneh, ker ne bodo mogli odpraviti nekaterih napak, preusmerjen v Celovec, Gradec ali v Trst. To je pa dejstvo. Tudi si ne znam predstavljati svojega predsednika države ali pa vlade, če bo brniško letališče zaprto, da bo pa šel v Zagreb pristati. Ob vsem tem, da imamo v Sloveniji poleg mariborskega letališča še drugo največje letališče, tudi Cerklje. Za te objekte bo potrebno poskrbeti in tu mora imeti tudi interes vlada. Lokalne skupnosti so premajhne in premajhen dejavnik, da bi lahko tak problem, kot ga predstavlja mariborsko letališče, sanirale.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek. Vi ste želeli besedo za repliko? Za repliko? Prosim.
Prosim. Hvala lepa. Gospodu Terčonu je treba povedati, da je razlika, če se postavlja vlada za štiri mesece ali se postavlja za celo legislaturo, za štiri leta. Bajukova vlada, se je vedelo, da mora biti izrazito tehnična vlada in zato so se tudi take osebe postavile, ki so lahko čez noč zagrabile za delo in začele odgovarjati drugi dan, kajti niso imeli, kot je bilo že rečeno, sto minut časa, da bi jih takratna opozicijska stranka ne lovila na vsako besedo in delala histerijo v tej državi. Ob sedanjih kadrovskih rešitvah, ki so dosti hujše, dosti bolj brutalne in bolj krvoločne, kjer so izločili vse, kar je dišalo po Štajerski. Prejšnja vlada ni ukinila turističnega ministrstva v Mariboru, gospod Terčon, sedanja ga pa je. Prav tako je prejšnja vlada postavila predsednika nadzornega sveta kapitalske družbe s Štajerske.Vi sedaj - se ve, gospod Kopač ima tu roko gor in to je samo Ljubljana! Tako vaš argument ni upravičen. Vi ste trasirali s sedanjo vlado za štiri leta takšen razvoj, takšne kazalce in takšne instrumente, da bo Štajerska, o tem sem trdno prepričan, dolgoročno prizadeta. Hvala.
Hvala lepa. Replika? Prosim. Potem pa bom dal besedo gospodu Kremžarju.
Hvala, gospod predsednik. Kratka replika vsem tistim, ki nekako ne dosežejo bistva vsebine, da danes potrjujemo štiri ministre države Slovenije. Ta državni zbor bo potrdil štiri ministre države Slovenije, ki bodo pred tem zborom v skladu z ustavo tudi prisegli, da bodo delovali v korist države Slovenije, ne v korist dežele Štajerske, Notranjske, Ljubljane, Primorske [[..]]Tako da je morda škoda, da dolgovezimo v teh replikah, da je posamezno okolje premalo zastopano. Državni proračun je tisti, ki je odziv na delo ministra, ki mora imeti v prvem pogledu nacionalni vidik. Državni proračun bo skozi to servisiral tudi Štajersko, tudi Ljubljano, tudi Notranjsko, tudi Dolenjsko. In bi bilo dobro, gospod predsednik - apeliram na vse - da počasi prenehamo to dometovanje, katero okolje je bolj zanemarjeno in bo imelo premalo vpliva v izvršni politiki te države. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Terčon, želite repliko? Prosim.
Torej, čisto na kratko kolegu Jerovšku. Verjetno, če bi šli skozi mandat vlad, ki jih je sestavljala tudi liberalna demokracija, bi našli tudi kakšne odgovorne funkcije izven vlade, ker je vlekel ven nekoga iz kapitalske družbe, pa ne vem še koga, ki so bili takrat. Sem pa res danes prvič izvedel, da so za tehnične in kratkoročne vlade sposobni samo iz centra, da pa vi na Štajerskem delate na daljši rok.
Hvala lepa. Imate repliko, kolega Sok? Prosim.
Rad bi repliciral gospodu Brenčiču. Mislil sem, da mu bo gospod Kangler, pa očitno, ker sta v isti stranki, mu najbrž zato ni. Danes razpravljamo o kadrih vlade in normalno je, da smo se pač oglasili vsi tisti, ki čutimo, da prihajamo s področij, ki so zapostavljena, kar se tiče kadrovanja v vladah. In severovzhodni del Slovenije je v tem pogledu najbolj zapostavljen. Zato smo verjetno takole nastopili. Ne vem, če vi, gospod Brenčič, mislite da smo s tem zgrešili razpravo, je to pač vaše osebno mnenje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim, da so replike izčrpane, vsaj v tem krogu. Tako končno dajem besedo gospodu Kremžarju.
Hvala lepa. Spoštovani! Sodeloval sem na predstavitvah praktično vseh ministrskih kandidatov in moram reči, da so, vsaj kar zadeva moj okus in moje vedenje, te predstavitve bile vsebinsko globoke in usmerjene seveda v razvoj, zato mislim, da so kandidati pravšnji in jih z velikim veseljem lahko podprem. Ravno tako sem sodeloval na predstavitvi dr. Gantarja in seveda njegova predstavitev je bila zelo dostojna in jaz moram reči, da sem poslušal celotno razpravo in kaj takšnega, kar bi bilo nedostojno ali pa nekorektno, ni bilo slišati. Prav tako sem sodeloval že v neki drugi funkciji z nekaterimi, tako z dr. Gantarjem, v zadnjem času tudi z gospodom Presečnikom, ravno v zvezi z letališčem, že nekajkrat omenjenim. Pa na bo zgolj primer - gospod Presečnik se je zelo angažiral v reševanju tega problema, zaznal, in seveda potekajo zadeve, ki jih pa ni mogoče rešiti v nekaj urah ali v enem dnevu. Pa vendarle nekaj, še ena beseda. Mislim, da ni pomembno, od kod so ministri in da je razprava, ki gre v to smer, neka regija, območje ima ali nima ministre, ne gre v pravo smer. Ne glede na to, da mislim in toplo polagam na srce dr. Petrinovi v razmislek, zaradi področij in ne zaradi tega, od kod je nek državni sekretar in od kod je nek minister in kje je sedež tega ministrstva, zaradi področij kot sta malo gospodarstvo in turizem, ki naj bi bili paradni disciplini v prihodnje tudi Slovenije, da umestitev teh dveh področij v eno področje, širše, kjer bo tudi zelo sposobna državna sekretarka pokrivala ob tem še druge zelo zahtevne reči, da bi seveda lahko imelo ob takšni organizaciji nekoliko slabše učinke na teh dveh področjih. Zato moj apel in razmislek v to smer, da vendarle dr. Petrinova še razmisli o tej organizaciji. Predvsem tudi zato, ker moram reči, da je vendarle njena predstavitev, ki je bila v prvem pogovoru zelo dobro sprejeta, tudi konec koncev na tem območju Štajerske, o katerem veliko danes govorimo, da je bilo razumljeno tudi na ta način, vendar da bo nekako ohranjeno. Del tega ministrstva, gre za neko simbolno zadevo, ki nima tako globokih vsebinskih učinkov. Ampak tudi simbolika je dosti pomembna in ta simbolika, ki je šla v smeri decentralizacije, seveda bi bila prijetna in primerna tudi v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Kelemina želi besedo za repliko. Prosim!
Da. Hvala lepa. Čisto na kratko, gospod Kremžar. Logično je, da boste vi pač poskušali na vsak način zagovarjati svoje strankarske kolege. To je popolnoma opravičljivo in razumljivo. Vendar kljub temu, če menite, da govorim v nasprotju s tistim, kar se je tam dogajalo, prosim, da si preberete magnetogram. Namreč, jaz ne vem, kaj ste vi počeli takrat, ker vas nisem pač opazoval tako natančno, ampak stvari so bile tudi takšne, kot sem jih in sem jih čutil tako, kot sem jih prej povedal. Toliko v obrazložitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo kolegu Peterletu, sprašujem, ali želi potem še kdo besedo. Kolega Peterle je zadnji prijavljeni za diskusijo. [[Da.]] Prav. Kolega Peterle imate besedo. Za njim kolega Pukšič.
Hvala lepa gospod predsednik. Jaz sem prepričan, da bi morali danes v okviru te izredne seje imeti najprej na sporedu kakšno drugo točko dnevnega reda, glede na to, kar beremo, kar poslušamo ali kar že vemo. In ta točka bi se morala imenovati problematika državne korupcije. Danes bi se morali odločiti, da ustanovimo preiskovalno komisijo in še kaj. Namesto tega strežemo interesom in potrebam ene stranke, ki hoče še več, kot že ima, in ki bo še bolj fevdalizirala področje telekomunikacij, ki je zelo dobičkonosno. Poglejte, kaj piše v mnenju, ki smo ga dobili od odbora za infrastrukturo in okolje in kjer je nastopil kandidat za ministra. Prioritetne naloge so: priprave in sprejem modificiranega zakona o telekomunikacijah Gospe in gospodje, vi veste, da večino zakonov ne naredi, ne minister, ne njegove službe, ampak pravniki, ki se jih najame zunaj na raznih inštitutih in tako naprej. Minister to potem nekako zapakira, opremi primerno in pošlje na vlado in potem v parlament. To tisti, ki smo bili v vladi, vemo, kako se te zadeve dela. Da bi naredili modificiran zakon, torej zakon očitno že obstaja, da se ga modificira, da se ga dopolni ali spremeni, ni potrebno novo ministrstvo. To bi lahko urejal sekretar za telekomunikacije. Druga stvar. Tukaj piše, da je privatizacija Telekoma, Slovenija na osnovi odločitev modelov privatizacije. Glejte, tudi za privatizacijo Telekoma ni potrebno, ministrstvo. Ministrstvo samo nima, tako jaz zadeve vidim, ključne naloge pri tej zadevi. Potem je naslednja naloga, skrb za povezljivost že obstoječih telekomunikacijskih vodov. Nalašč tega ne berem v tehničnem smislu, ker gotovo to ministrstvo nima namena biti družba monterjev, ki bodo skrbeli za povezovanje vodov. Lahko se govori o povezovanju interesov na tem področju, ki so itak večinoma pokriti s ključnimi ljudmi, ki jih je predlagal LDS in tukaj ni potrebno za koordinacijo LDS-a na tem področju posebno ministrstvo ustanoviti. In naslednja zadeva. Opredelitev strategije razvoja pošte Slovenije. Gospe in gospodje, ali bo to naloga ministrstva za informacijsko družbo. Ali ne bi tega pošta pripravila, pa potem še malo pogleda ministrstvo? Torej jaz tega ne morem razumeti drugače kot fevdalizacijo in potem še sodelovanje pri vzpostavitvi in realizaciji projekta I, E poslovanja Vlade Republike Slovenije in uprave. Ali ne bi dali tega neki firmi, bi dali nek razpis, pa bi rekli, da vlada želi I delovati ali I poslovati, piše tukaj, vse bo šlo proti I in bo še bolj eonsko, kakor je že. Zato ne rabimo ministrstva, gospe in gospodje! To naj neka firma naredi na podlagi razpisa. In zdaj bo 40 ali koliko ljudi bo za to. Mislim, da nisem edini, ki ve, da za te naloge, ki so tukaj naštete in naj bi bile prioritetne, ni potrebno novo ministrstvo. Dovolj bi bil dober sekretar ob dobrem ministru in seveda z ekipo, ki mislim, da jih je nedvomno nekaj že na tem ministrstvu. Torej to ministrstvo, trdim, ni potrebno. To, da ni potrebno, ve tudi LDS. Gre očitno samo za prerazporejanje moči, za siromašenje koalicijskih partnerjev. Jaz po vsem tem moram reči, da če bom danes spal, bom gotovo sanjal o globokih žepih.
Hvala lepa kolega Peterle. Kolega Pukšič imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanke in poslanci, predsednik vlade, kandidati za ministre! Sam seveda mislim, da je ob današnji razpravi ponovno o imenovanju novih štirih ministrov oziroma o novi vladni shemi, torej po zakonu o vladi zopet torej govora o vladi zelo pomembno vprašanje, kako je pravzaprav tudi to razdeljeno in porazdeljeno. Kar se seveda opozicijskega poslanca tiče, je to edino mesto, kjer lahko na problematiko opozori. Kar se tiče koalicijskega poslanca, je verjetno mesto kje drugje, v koaliciji, v takratnih pogajanjih, ko se seveda ti resorji delijo. Če del koalicije ni imel te moči ali možnosti izraziti oziroma izpeljati, to izraža na takšen demonstrativen način v dvorani. Tudi prav. Pa vendarle iz osme volilne enote, iz katere prihajam, je zdajšnja vladajoča koalicija dobila devet poslancev, pet liberalna demokracija, enega združena lista, enega DeSUS in dva slovenska ljudska stranka. Če bi v vsaki volilni enoti dobila ta koalicija po devet poslancev, bi jih imela danes 72. Hvala bogu, da to ni tako. Pa vendar, če jih je dobila iz osme volilne enote, torej govorim širše o Mariboru, pa o Štajerski, ampak o osmi volilni enoti, od Ptuja pa tja do Lendave, bi bilo seveda prav na osnovi zaupanja tej koaliciji, da bi tudi volilke in volilci dobili povratno informacijo, da se ta del Slovenije enakomerno upošteva v vseh delitvah, pa seveda tudi pri delitvi ministrskih mest. Žal, temu ni tako. Še več. Možnost je bila celo dobiti poslanca iz Haloz, ki ga Haloze še nikoli niso imele v državnem zboru, poslanca liberalne demokracije, če bi od petih poslancev liberalne demokracije edenod teh bil za koalicijo primeren za sestavo oziroma za vodenje katerega od ministrstev. Celo več, zahteva vseh strank, ki so se udeležile posveta v Mariboru, v mestni občini, je bila, da se to zgodi, torej da pride kakšno ministrstvo v Maribor oziroma Štajersko. Le-te zahteve si ni upal podpisati predstavnik liberalne demokracije. Celo več, govori se, da se tudi menda pošta - seveda ne govorim o kadrovskih zadevah, ampak o sedežu - da bi se naj menda tudi to preselilo proti Ljubljani. To je seveda velika pomota in zmota. Da je to velika pomota in zmota, govori koalicijska pogodba na 75. strani v 75. točki, kjer pravi, da bo zakon o povečanem zaposlovanju v občinah z nadpovprečno brezposelnostjo zavrnila. Velika pomota je tudi na 87. strani koalicijske pogodbe, 199. zakon o zagotavljanju sredstev za spodbujanje skladnega regionalnega razvoja na območju s posebnimi razvojnimi problemi, da bo tudi ta zakon koalicija zavrnila. Tudi to je velika pomota. Torej, zelo pomembno je, kakorkoli hočete ali ne, od kod ministrske ekipe oziroma od kod ministri prihajajo. Pomembno pa je tudi, ali se tudi posamezna ministrstva preselijo iz centra proti Ljubljani. Kolegice in kolegi, še več! Ne vem, koliko vas ima pred sabo predhodni državni razvojni program - sam sem ga malo pred novim letom potegnil z interneta - ki govori o sredstvih, 500 milijonih evrov na leto za trajnostni napredek kmetijstva in celostnega razvoja podeželja in približno o 1,5 milijarde [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]- bom takoj zaključil - evrov zopet na leto za infrastrukturo, promet in okolje. V tem predhodnem državnem razvojnem programu so zajete samo tri regije, savinjska, pomurska in zasavska. Vsekakor se ne bom spraševal, zakaj tiste tri, sprašujem pa se, zakaj ni zraven podravske, ki ima dalečnajnižji bruto domači produkt na prebivalca glede na gostoto prebivalstva, ki je pa precej večja oziroma [[...]]
Prosim, zaključite misel, čas se je iztekel.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zahvaljujem se, da boste vi, če bo potrebno, prekinili to razpravo. Vas, gospod, pa bi prosil [[...]]
Prosim, ne polemizirajte, kolega Pukšič [[...]]
[[...]]da v bodoče ne posegate, tako da bi lahko normalno zaključil svojo misel. Ti podatki so seveda tudi alarmantni, ko govorijo o bruto dodani vrednosti na prebivalca iz podravske regije, zopet so najnižji, pa v predhodnem državnem razvojnem programu te regije ni. Še kako bi bilo pomembno, da bi iz te regije bil vsaj kak minister. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pukšič. Ugotavljam, da nihče več ni prijavljen za razpravo. Kolega Bevk, prosim!
Gospod predsednik! Prosim, da na podlagi drugega odstavka 72. člena poslovnika prekinete delo državnega zbora za petnajst minut zaradi posvetovanja v poslanski skupini.
Odrejam odmor. Državni zbor bo nadaljeval zasedanje in tudi odločal, ker razpravo smo zaključili. Preden dam odmor, bi vprašal predsednika vlade ali ministre, ali bodo želeli sodelovati v razpravi. Boste želeli sodelovati? Ali se poslanci strinjajo, da predsednik vlade in ministri odgovorijo na vprašanja? Prosim, imate besedo, predsednik vlade, če želite. Prosim za mir v dvorani! Predsednik vlade ima besedo.
No, izrazili ste precej različnih misli, ki v veliki meri sodijo izven okvira tega predloga o imenovanju štirih ministrov. Veliko tega smo tudi že govorili in odgovorili že takrat, ko smo pred dobrim mesecem dni prvič razpravljali o imenovanju vlade. Samo na kratko o nekaterih poantah, ki so bile morda danes večkrat izpostavljene. Lokalni dejavnik, če temu tako rečem. Kot predsednik vlade bi bil resno zaskrbljen in ne bi želel imeti takšnega ministra, ki bi, zato ker je iz nekega kraja ali iz neke regije, dajal potem posebno prednost tistemu kraju ali tisti regiji. Ministre ne morem zbirati po lokalnem kriteriju. Vsak minister mora delovati v korist celotne države objektivno in nepristransko. Zato bi bila tudi povsem nemogoča naloga pri sestavi vlade, že tako je zelo in skrajno težko pri sestavi vlade upoštevati uravnoteženost, lokalno uravnoteženost pa strankarsko porazdelitev, pa še razdelitev med spoli itn. Povsem nemogoč izračun, zlasti če želimo potem na koncu imeti tudi še kompetentno vlado, učinkovito vlado,torej vlado ljudi, ki potem znajo delati tisto, kar je pred njimi. Torej, zato sem povedal, da je ta predlog vlade seveda narejen v najboljši možni veri, da je pač najboljši možni v teh danih okvirih, da je to dobra ekipa in da tudi ti štirje ministri, trije so že bili v razpravi, torej eden na novo danes, da so torej ti štirje ministri, dve ministrici od njih, dobri kandidati. Torej, v to sem prepričan. Kar se tiče ministrice za gospodarstvo, sem že takrat povedal, da mislim, da so njeni pristopi pravi, da je ravno njen pristop, njen koncept tisti, ki najbolj izloča lobije, interese, navsezadnje korupcijo iz tega dela, da je začela že v svojem prejšnjem mandatu vzpostavljati večjo kontrolo in transparentnost nad porabo javnih sredstev, da je bil potem njen mandat prekinjen, tisti vmesni minister ni nič odkril takrat tiste korupcije, ki jo tudi ona verjetno objektivno ni mogla, kar se je pozneje pokazalo, očitno, da to seveda ni tako enostavno ministru. Pomembno pa je, da minister vzpostavlja sistem, koncept, kontrolo, večjo transparentnost. In tisto, o čemer se njen koncept razlikuje od običajnih tradicionalnih konceptov gospodarskih ministrov, tako kot smo jih pri nas pojmovali, je ravno to. Torej nedodeljevanje nekih pomoči, sredstev, temu ali drugemu nalepe oči, ampak po jasnih kriterijih, s transparentnostjo in pa s tem, da je seveda teh pomoči javnih sredstev, subvencij vedno manj. Čim manj. In da bodo ostale samo tiste, ki jih sprejema tudi Evropa, Evropska unija, ki so pa ravno prilagojene oziroma temeljijo na regionalnem kriteriju, spodbujanju regionalnega razvoja. Torej, to je tisto, kar bo kriterij, ne več kakšna dejavnost, kakšno podjetje, kdo je tam, ampak s kriteriji regionalnega razvoja. To je ta koncept, ki ga skušamo vzpostaviti in ki mislim, da ga ministrica Petrinova najbolj zastopa. Kar se tiče različnih drugih pripomb in vprašanj, morda v zvezi s kadri, s kadrovanjem. Tudi sam se ne bi želel, da bi se morali ukvarjati z različnimi menjavami v vladi, v različnih ministrstvih, službah. Vendar poglejte situacijo. Prejšnja vlada, prehodna vlada, je opravila zelo veliko menjav, jaz nikoli nisem tega tako izrazito napadal kot neke kadrovske čistke ali karkoli. Ampak napravila je vsekakor zelo veliko menjav in imela je zato seveda vso legalno inlegitimno možnost, pravico. Za mandat, ki je bil omejen na šest mesecev, torej za šest mesecev, to je bil moj glavni pomislek takrat, zakaj toliko menjav za nek mandat, ki bo tako kratek, ker se bodo nekateri ljudje zamenjali in drugi bodo prišli in še nebodo mogli začeti resno delati, pa bodo že volitve in konec mandata. Ta vlada sedaj pa seveda postavlja ekipe za cel mandat, za štiri leta. In hkrati se sooča s situacijo, da je bilo zamenjanih takrat pred šestimi meseci veliko ljudi, za katere marsikdo, tudi sedanji ministri, meni, da so bili zamenjani neopravičeno, torej ne po nekih kriterijih kompetentnosti ali strokovnosti ali kaj podobnega. Torej s tega razloga je najbrž skoraj nujno, da prihaja do določenih zamenjav, do vzpostavljanja ekip, ki bodo delovale v tem času. Gre za ekipe, za katere ministri mislijo, da se bo dalo z njimi dosegati tiste cilje, ki smo jih postavili. Vidim da je nekaj reakcij izzvala tudi današnja zamenjava direktorja Elesa. Verjetno bo o tem iz samega ministrstva prišlo še več obrazložitev, če ne danes, pa v naslednjih dneh. Tudi sam sem bil skeptičen do tega, ali je potrebna ta menjava, vendar predsednik nadzornega odbora je zelo urgentno opozoril vlado, da prihaja do škodljivih pogodb in da je potrebna takojšnja menjava. Česem prav razumel oziroma poskušam prav predstaviti problem, ker navajate argument, da so bili ustvarjeni večji dobički, večji komercialni donosi v elektrogospodarstvu, očitno je ravno to problem, ker slovensko elektro gospodarstvo v prvi vrsti mora oskrbovati Slovenijo z električno energijo. Največ bi zaslužili, če bi vso električno energijo prodali tujini in bi mi ostali v temi, brez elektrike. Po tistih ocenah, ki smo jih slišali, nam je ravno to grozilo, če bi se ta koncept naprej realiziral in če bi sete prodaje, izvoz električne energije na tak način nadaljeval. To je bil tisti razlog, ki ga je potem vlada ocenila kot urgentni. Sicer pa bi dejal to. Poskušamo resno vzpostaviti delo v vladi, v vseh ministrstvih. Izjemno veliko nalog je pred nami. Tisto, kar danes delamo, je to, da se, kot sem dejal že uvodoma, ta vlada dokončno vzpostavi, kompletira. Mislim, da je skrajni čas, da to storimo, da ne mora biti ne v interesu opozicije niti v interesu pozicije, seveda še manj koalicije, da se to ne bi storilo, da vlada ne bi delovala, da se problemi v državi ne bi reševali, da se že na samem začetku seveda postavlja toliko vprašanj, kot da bi imeli volitve že jutri, nekaj razprav je bilo resnično takšnih, ampak do leta 2004 naš čaka resnično veliko problemov, veliko nalog, veliko stvari, veliko je možnosti seveda tudi še za opozicijo, da bo kritična do vsega tega, ampak mi moramo seveda sedaj začeti to delati, resno delati, zato mora biti vlada kompletna. In o tem danes odloča državni zbor. Seveda bodo volilci, ministri in pa vlada bomo seveda volilcem polagali račune takrat, ko bo za to prišel čas. Zdaj pa izhajamo iz pozicije, da so nam volilci, državljani naložili ta mandat, odgovornost, da sedaj nekaj naredimo. Sedaj verjetno ni čas za takšne razprave, kot so bile neposredno pred volitvami, ampak je čas, da delamo, poskušamo probleme reševati. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik vlade. Vaša razprava je izzvala nekaj replik. Poslanci in poslanke bodo dobile besede po tem, ko bom vprašal, ali želijo kandidati in kandidatke za ministre sodelovati v tej razpravi. Ugotavljam, da ne. Potem gremo po vrsti, tako kot so se prijavili. Najprej kolega Peterle.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod predsednik vlade in ministri in kandidati za ministre! Glejte, ne morem se strinjati že s prvo izjavo gospoda predsednika vlade, ki je rekel, da so šle številne zadeve izven okvirja. Malokdaj v tej hiši smo se tako točke dnevnega reda držali, kakor zdajle, kakor tole popoldne. To trdim pri polni zavesti. Skrbi me potem nadaljevanje nastopa gospoda predsednika, ki pravi, da podpira gospo ministrico Petrinovo, ki je za neko drugačno politiko. Zopet rečem, torej je bilo doslej nekaj narobe. Uporabljene so bile besede "ne na lepe oči". Kdo pa je prej "na lepe oči" dajal, je bil to Dragonja ali je bil kakšen drug minister, da morate zdaj linijo spreminjati in končati z neko linijo podeljevanja sredstev. Če je bila gospa ministrica tako na drugačni liniji, zakaj je v zadnji minuti poskrbela za razdelitev tolikih nepovratnih sredstev? Zakaj ni tega pustila, če je bila načelno proti? Zdaj pa po tej liniji pridimo do menjav. Gospod predsednik, glejte, po bitki je lepo biti general in moder. Veste, predpostavka Bajukove vlade ni bila šestmesečni mandat, so bile potem volitve. Vendar ko so bile menjave, za katere, hvala bogu, enkrat nekoga slišim pošteno reči, da so bile legalne, legitimne in da je imela vlada do tega tudi pravico. In spominjam se debate tudi o gospodu Šuštarju. Šuštar je kot državni sekretar, kot številni drugi, ne kakor sedaj v tem primeru, so ostali in so rekli, "to je pa izrazito strokoven mož, dajte ga ohraniti, ker je strokoven", in smo ga ohranili. Če ga ne bi, bog ve, če bi se stvari tako godile, kakor so se Bili smo pozorni, v narekovajih, do "vašega" sekretarja, pa se je zgodilo, kar se je zgodilo, ampak je bilo to očitno že prej zmenjeno. Pa še nekaj bi rad ponovno poudaril. Bajukova vlada ni anulirala nobenega legalnega sklepa prejšnje vlade. Vaša vlada pa to počne na političen način na kadrovskem področju [[omenil sem dva primera]] . In še nekaj, neko nestrinjanje. Gospod predsednik vlade, glejte, volivci vam niso naložili mandata. Velika zmota! Volivci so dali LDS-u toliko, drugim strankam toliko, vi ste si naložili mandat s to koalicijo. Mandat bi lahko po koalicijski strukturi izgledal tudi čisto drugače, lahko bi bila LDS celo zunaj, pa bi imeli vlado, ker nimate absolutne večine.
Hvala lepa. Kolega Bevk, smem ugibati, da posvet ne bo potreben? Hvala lepa. Tako ugotavljam, da sta še dva prijavljena, preden bomo glasovali o predlogu. Najprej kolega Jerovšek in za njim kolega Kelemina.
Rad bi gospoda predsednika vlade glede na njegovo izvajanje vprašal, ali bo v njegovi vladi za naslednja štiri leta - ker je rekel, da se ekipe delajo za štiri leta - veljal evropski kriterij objektivne odgovornosti. Namreč, moram še enkrat ponoviti tisto, kar sem danes že povedal. Nemška ministra nista krmila krav s kostno moko in sta zaradi vznemirjenosti javnosti odstopila. Pri nas je javnost vznemirjena, morala bi biti še bolj, zaradi silne korupcije. To je sedaj dejstvo. Vendar tu vse vodimo naprej. Striktno se je potrdilo vse ostale kadrovske rešitve; tudi gospa Petrinova je že med tem časom imenovala gospoda Goloba, pa je bilo dosti primerov samovoljnega, tudi koruptivnega ravnanja, tudi prejemanja denarja za neke študije, ki so jih čisto drugi organi delali. Gospod predsednik, omenili ste, da ste bili skeptični do zamenjave gospoda Türka. Kaj to pomeni? To pomeni, da ne odločate vi, ampak da odloča gospod Bandelj s kadrovsko komisijo. Da nimate te možnosti in te moči, da ustavite, da daste veto na nekaj, da se dan počaka. Krvoločno se zamenjuje, krvoločno, moram reči. Čisto vse ste počistili, prej pa se je gonja delala, kako prejšnja vlada zamenjuje. Sedaj naj naredijo časopisi vsak dan primerjave, kaj se je vse zamenjalo in kaj se ni. Če ste vi bili skeptični, pa niste imeli te moči, da bi to zaustavili vsaj za en dan, potem je to strašno drastično, zaskrbljujoče. Kaj nas še vse čaka v tej državi? Tu se danes omenja tudi gospod Bandelj, da je tam, kjer ima lastniški delež, tisto podjetje, tisti PID je dobil koncesijo za sežiganje kostne moke. Pri nas gre razvoj v povsem drugi smeri, kot v Nemčiji ali pa v Ameriki, kjer je ministrska kandidatka Chavezova odstopila, ko se je začelo šušljati, da je v območju njene kandidature nekaj narobe. Ali se tako znižujejo kriteriji v tej državi v primerjavi z Evropo? Kako bomo s tako mizernimi kriteriji šli v Evropo, za katero vsak dan navajate, da smo na trdni poti, da smo trdno odločeni. Mislim, če ne bomo naredili reda [[...]]Rak rana naše družbe, to je korupcija! Žal se je v zadnjih osmih letih ta korupcija razrasla v organe, v območje vrha politike, žal, tudi. Ob tem vašem izvajanju bi pričakoval, da boste, ko ste formirali ministrstvo za informacijsko družbo, da boste formirali to, kar je bilo tipična floskula, tudi ministrstvo za odprto družbo in ministrstvo za novo ekonomijo. To je bilo pred volitvami ves čas. Glede na vse to, mislim, da bi bil za vodjo resorja ministrstva za novo ekonomijo gospod Šuštar izredno primeren. Hvala.
Hvala lepa. Še dva sta prijavljena, najprej kolega Kelemina in potem kolega Pukšič. Imate besedo, kolega Kelemina.
Hvala lepa, za besedo. Spoštovani gospod predsednik, vi ste sedaj spregovorili tudi nekaj o kriterijih, po katerih naj bi se v bodoče delila takšna in drugačna sredstva. Jaz vam želim povedati samo to, da ste prav gotovo pri vseh teh zadevah zelo napačno obveščeni ali pa namerno zavajate vse skupaj. Jaz vam bom sedaj čisto na kratko razložil, da sem videl dokumente prvega razpisa teh problematičnih sredstev, kjer se je brez nekih kriterijev naredil razdelilnik, potem sem pa videl tudi drugi seznam, kjer se je delilo na osnovi kriterijev. Veste, kakšni so bili kriteriji v drugem primeru? Popolnoma enaki, samo da so se pisale točke od ena od pet ali pa od nič do ena itn. To so bili potem strokovni kriteriji. In katera podjetja so dobila spet to pomoč? Večina vseh tistih, ki so bili na prvem seznamu. Delili so jih spet isti ljudje. Zato je za vas zdaj strokovnost in drugačna delitev sredstev. Vsa ta podjetja so tako rekoč skorumpirana, gre pa v bistvu za podjetja prek razvojne družbe in tam notri je gnoja, da ga ni moč razkopati. Na to smo mi opozarjali prejšnji celotni mandat, vendar za vas to ne pomeni nič, popolnoma nič. Pustili smo, kot je že bilo povedano, vaše najboljše kadre na ministrstvu v prejšnjemobdobju, na primer gospoda Šuštarja. Poglejte, kaj je! Ampak korupcija pri nas ni samo tam. Korupcija v Sloveniji je v ogromni razsežnosti. Kaj smo ugotovili včeraj na razpravi? Od leta 1994, odkar imamo ta zakon o prijavi oziroma za zaščito korupcije, ni bila izdana ena pravnomočna sodba, niti ena, si lahko predstavljate, pri vsej tej množični korupciji, ki jo v tej državi imamo. Niti ena. Pa to je nemogoče in točno gre za to, da vam še razložim zdaj, da gospod Zagožen ni mogel dokazati nobenih krivd itn., ker ga je vaš sistem, ki ste ga postavili v osmih letih, blokiral. Blokira tudi danes popolnoma vse, kar se na tem področju dogaja. To je razvidno iz dnevnikov, iz člankov, ki jih pišejo novinarji. In to so pretežno novinarji, ki so naklonjeni vaši opciji in ne naši. Tukaj je srž vsega problema. Ta postava, ki ste jo zdaj postavili, vseh teh problemov ne bo rešila. Gospod Drnovšek, jaz vam sicer želim uspešno in učinkovito vladanje v teh štirih letih, vendar pod takimi pogoji in tako, kot ste zdaj začeli v tem kratkem obdobju, v roku teh dveh mesecev, tega ne boste dosegli. Hvala lepa.
Zadnji prijavljeni je kolega Pukšič.
Me veseli, da je predsednik vlade rekel, da bodo kriteriji v bodoče, ker seveda do sedaj niso bili kriteriji regionalnega razvoja. Da kriteriji regionalnega razvoja niso bili, tudi kažejo indeksi ekonomske uspešnosti slovenskih regij. Osrednja slovenska regija z indeksom 150 in Podravska z indeksom 72, so pa še regije ki imajo nižje oziroma razmerje med temi regijami je zaskrbljujoče, skoraj 1:3. Gospod predsednik vlade, ko ste rekli, da si seveda ne želite ministra, ki bi prihajal iz regije, da bi dajal tisti določeni regiji prednost. Seveda ne, jaz se s tem strinjam, vendar dejstvo je, da takšni ministri bodo določeno problematiko, do določenih področij, torej nerazvitih področij in tako dalje, bistveno boljši in bistveno globalneje poznajo, kot pa ministri, ki prihajajo iz nekih drugih okolij. S takšnim, po mojem prepričanju, načinom kadrovanja se prepreči tudi marsikatera možnost koruptivnosti. Poglejte, leta 1994, pod vašem vodenjem vlade, sta bila spremenjena dva ključna zakona, zakon o kazenskem postopku in kazenski zakonik. Kaj vse je to prineslo za sabo, dobro vemo. Dve leti in pol dela ene parlamentarne preiskovalne komisije, ki je sprejela 13 sklepov, ki so zelo jasni. Sedaj je to drug način oškodovanja, kraje in tako dalje. Z drugačno porazdelitvijo ministrskih mest bi bilo to tudi lahko bistveno boljše. Gospod predsednik, upam, da po štiriletnem mandatu ne bo več razmerje med osrednjo slovensko in podravsko regija 150 proti 72, ampak da bo to razmerje bistveno boljše v prid podravski regiji. Tako ste obljubili danes. Upam, da boste to tudi realizirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo besedo. Prosim, imate besedo. Gospod Drobnič.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Dovolite, da najprej vse kandidate za ministre lepo pozdravim. Še sam bi dodal nekaj besed k temu, kar so moji kolegi. Nekaj kritičnih, predvsem pa to, kar je predstavil gospod dr. Drnovšek, predsednik vlade. Najprej v zvezi z šolstvom. Slovenija, če ima kaj za ponuditi, potem ne more ponuditi nekih rudnin, neke težke industrije, lahko pa ponudimo znanje. Tukaj pri samih predstavitvah ministrov, nismo slišali nič ohrabrujočega. Tudi prejšnja vlada z ministrom, torej pred Bajukom, se je ukvarjala, kako bi omejevala vpis v izobraževanje, z raznimi točkami, razredi in tako naprej. Nismo naredili še tega priskoka v informacijsko družbo. Res ne. Ne bi smeli omejevati, podpirati bi morali, z različnimi inštrumenti. In tega ni. Zato seveda ne verjamem v ta program, ki je šibek. Seveda so tudi šibki nosilci. Okolje in prostor, informacijska družba. Jaz sem imel priložnost videti kandidata za ministra, gospoda Ganterja, kako se je predstavil, z računalnikom, informacijska družba. Jaz sem navdušen nad tem in upam, da tudi v praksi tako sledimo. Potem sem šel pa za šalo pogledat na spletno stran interneta LDS, pa sem videl, da imate stare stvari gor, pri vas še vedno potekajo volitve. Sedaj ne vem, ali tisto bo veljalo za naslednje obdobje ali to še vedno traja. Veste, dejanja kažejo, ne, kaj napišemo, kakšen program, kakšno knjigo, kako debela je koalicijska pogodba. Dejanja, rezultati štejejo. Saj tisto se hitro popravi in jaz vam verjamem, da ste spreten mož in da boste to popravili. Vendarle pa to kaže na nek odnos oziroma na neko sliko, kar bo treba seveda upoštevati pri vsem tem. Še morda kakšno besedo dr. Petrinovi. Na zaslišanju, pri prejšnjem, sem jo vprašal, ali bo opravila revizijo nad postopkom dodeljevanja teh pomoči. Odločen odgovor je bil "ne". Spoštujem njeno odločitev. Očitno torej se ni zgodilo nič narobe. Bi pa vseeno podvomil, če je tako prepričana, seveda takoj na to odločitev in na to, da si imel takega državnega sekretarja, da dokončne odločitve seveda še ni, so pa seveda resni indici. To seveda veže tudi mandatarja, da ponudi, da da predlog nekoga, ki vendarle bi moral izkazati objektivno odgovornost, torej da predlaga za ministra nekoga, ki bi moral izkazati objektivno odgovornost za nekaj, kar se mu je zgodilo. To je to, kar bi veljalo ob vsem tem razmisliti. Ni pomembno, za moje pojme, da zadostimo lokalnim interesom po imenovanju ministrstev ali pa spolnim potrebam, ali razmejitvam, predvsem je treba gledati, kakšnega človeka postavimo. Vam povem, če bi gledali predvsem na to, kakšnega strokovnjaka za ministra, potem bi ga zagotovo našli, in med ženskami in med Štajerci in med Primorci, zagotovo. Samo malo je treba obzorje dalj pogledati. Ker verjamem, da bo ta vlada izglasovana, bi ji kljub temu zaželel lepo popotnico, pa da razmisli o teh besedah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali lahko s temi željami zaključimo razpravo? Ali želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne in zaključujem razpravo. V skladu s prvim odstavkom 265. člena poslovnika državnega zbora se o imenovanju ministrov glasuje tako, da se glasuje o listi kandidatov kot celoti. Glede na spremembo 265. člena poslovnika državnega zbora, ki je bila sprejeta 30. maja leta 2000, bo zbor o listi ministrov glasoval javno. Na glasovanje dajem naslednji predlog: "Državni zbor imenuje dr. Teo Petrin za ministrico za gospodarstvo, dr. Lucijo Čok za ministrico za šolstvo, znanost in šport, gospoda Jakoba Presečnika za ministra za promet in dr. Pavla Gantarja za ministra za informacijsko družbo." Glasujemo o danem predlogu. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Kdo je za dani predlog? [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da so ministri vlade Republike Slovenije imenovani. [[Aplavz.]] Prosim novoimenovane ministrice in ministra, da v skladu s 113. členom ustave Republike Slovenije prisežejo pred državnim zborom. Prva bo zaprisegla dr. Tea Petrin, ministrica za gospodarstvo. Prosim, gospa ministrica.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. [[Aplavz.]]
Dr. Lucija Čok, ministrica za šolstvo, znanost in šport. Prosim, gospa ministrica.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. [[Aplavz.]]
Gospod Jakob Presečnik, minister za promet. Prosim, gospod minister.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. [[Aplavz.]]
Dr. Pavel Gantar, minister za informacijsko družbo. Prosim, gospod minister.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi močmi deloval za blaginjo Slovenije. [[Aplavz.]]
Ministricama in ministroma vlade Republike Slovenije v imenu vseh poslancev in poslank čestitam k imenovanju in jim želim uspešno opravljanje te zahtevne dolžnosti. Želi kdo od novo imenovanih posebej besedo? Ugotavljam da ne. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam sejo za pet minut. Nadaljevala bo vodenje seje gospa podpredsednica. Prosim, 5 minut odmora.
Kolegi, zelo lepo vas prosim, da zasedemo svoja mesta, ker ura je že pozna in čakata nas še dve točki dnevnega reda. Lepo prosim! Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Lepo vas prosim, da vstavite kartice. Glede na to, da je bila seja prekinjena, ponovno ugotovimo našo navzočnost in sposobnost, da odločamo! [[68 prisotnih.]] Ni bilo potrebno pritiskati "za" in "proti", ker smo pravzaprav samo z vstavitvijo kartice zagotovili zadostno navzočnost, da lahko veljavno sklepamo. Dovolite, da vam sporočim še sporočilo, da ostane za magnetogram in sicer sporoča služba gospodu Lojzetu Peterletu, da je glede na to, da se je napačno usedel, in sicer na sedež dr. Andreja Bajuka na začetku seje, in sicer o skrajšanem postopku in o dnevnem redu glasoval pod imenom dr. Andreja Bajuka. Gospod Peterle je sam sporočil to dejstvo in toliko za magnetogram. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA SPREMEMB IN DOPOLNITEV POSLOVNIKA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE, IN SICER SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog sprememb in dopolnitev poslovnika je v obravnavo zboru predložil poslanec Pavel Rupar. Začenjamo s prvo obravnavo. Sprašujem, ali želi predlagatelj predloga akta besedo. Izvolite, predlagatelj gospod Pavel Rupar.
Hvala, predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi, lepo vas pozdravljam. Morda na začetku, kar se sicer ne tiče te točke, vendar bo navzočnost v tej dvorani, glede ugotavljanja, izredno sporna, ker smo poslanci pozabili kartice v teh odprtinah, pa ste kljub temu zaznali navzočnost, ki je ni bilo. To v opozorilo. Predlog spremembe in dopolnitve poslovnika državnega zbora, ki sem ga vložil, so zgolj zato, da se odpravijo neke dileme okoli rokov, ki so v poslovniku določene glede veljavnosti začetka legitimnosti državnega zbora oziroma konstituiranja prve seje. Tako absolutno zavračam očitke, da je zakon vložen oziroma sprememba vložena zavoljo zavlačevanja postopkov drugih sprememb poslovnika, ki so bile takrat sicer že napovedane, so pa zdaj v procedurah. Že v prejšnjem mandatu, pa tudi ob koncu prejšnjega mandata sem bil v dilemi, kdaj pravzaprav velja 20-dnevni rok, ki je določen v obstoječem poslovniku. Zato sem želel s to spremembo določiti točno določen dan, po katerem se lahko razume, kdaj so mandati izvoljeni oziroma od kdaj naprej začne šteti rok, ki pa seveda ni pomembensamo zato, da se poslanci orientiramo po njem, pač pa tudi za izvolitev in imenovanja drugih funkcij. Gre za dva člena. Govoril sem 1., o 2. členu pa s spremembo tega 11. člena bi rad anuliral dvom o tem, kdaj je pravzaprav tudi konstituiran državni zbor. Sedaj se to v praksi dejansko ni vedelo, tudi mnenja različnih pravnih strokovnjakov so se križala. Vsak je zagovarjal svoje. S tem predlogom o tej spremembi pa točno zagotavljam oziroma postavljamo zagotovilo, kdaj je konstituiran državni zbor. Vem, da je bilo nekaj predlogov za spremembe, ki pa so ravno tako manjše, kot pa ti dve spremembi poslovnika. Prosil bi pa vas vse, da te spremembe podprete, saj vendarle gre za to, da bodo tudi prihodnji rodovi imeli boljšo orientacijo, tako o roku, ki začne veljati za imenovanje državnega zbora, kot tudi samo konstituiranje. Hvala lepa.
Predlagatelju se zahvaljujem za obrazložitev. Predlog sprememb in dopolnitev poslovnika je obravnavala tudi komisija za poslovnik kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje komisije o predlogu sprememb poslovnika. Predsednik, gospod Bojan Kontič, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Kolegice in kolegi! Poročilu, ki ste ga prejeli v pismeni obliki, želim dodati oziroma izpostaviti le tri zadeve. Pri obravnavi predlaganih sprememb predlagatelj, žal, na seji komisije ni bil prisoten. Želja članic in članov komisije pa je bila, da bi s to spremembo poslovnika predlagatelj poskušal upoštevati tudi odločbo ustavnega sodišča, ki zahteva, da državni zbor v poslovniku odredi oziroma uredi določitev minimalnega roka državnemu svetu za podajanje mnenj v obravnavi zadev na izredni seji ter hitrem in skrajšanem postopku. Žal tega nismo uspeli, zato ostaja ta zadeva odprta še naprej. Že tu prosim mag. Vizjaka, ki ima predlagano spremembo poslovnika naslednjo na vrsti, da poskuša upoštevati to odločbo ustavnega sodišča pri pripravi sprememb poslovnika. Na seji je bil sprejet amandma matičnega delovnega telesa, s katerim se črta 2. člen predlaganih sprememb poslovnika in ohranja sedanja ureditev v 11. členu, to je, da se državni zbor konstituira na svoji prvi seji, na kateri je potrjenih več kot polovica poslanskih mandatov. Komisija je s potrebno dvotretjinsko večino navzočih članov sprejela sklep, s katerim predlagamo državnemu zboru, da obravnava in sprejme predlog sprememb in dopolnitev poslovnika [[EPA 28-3]] predlagatelja, gospoda Pavla Ruparja. Hvala lepa.
Hvala lepa za obrazložitev. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pismenih prijav k razpravi ni bilo, zato bodo razprave omejene na pet minut. Ker ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga sprememb in dopolnitev poslovnika. Ob tem vas želim opozoriti, da bodo na podlagi 94. člena ustave vse vsebinske odločitve v zvezi s tem poslovnikom sprejete, če bosta zanje glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Zato dovolite, da vas prosim, da vendarle preverimo, če morda kateri od naših kolegov, ki je odsoten, nima vstavljene kartice in s tem svojo zagotovljeno navzočnost. Hvala lepa, za prijaznost. V razpravo dajem 1. člen. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Ker ne želite, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Na glasovanje dajem 1. člen. Navzočih je 69 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. V razpravo dajem 2. člen in amandma k temu členu, in sicer amandma matičnega delovnega telesa, da se 2. člen črta. Želi kdo besedo? Ker ne želite, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma k 2. členu, da se 2. člen črta. Glasujmo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem 2. člen črtan. V razpravo dajem 3. člen. Želi kdo besedo? Ker ne želite prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem 3. člen. Glasujmo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil 3. člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu poslovnika. Ali želi kdo razpravljati? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje. Glasujmo o naslovu poslovnika. Navzočih je 71 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov poslovnika v celoti sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga sprememb in dopolnitev poslovnika. Ugotavljam, da je bil k predlogu sprememb in dopolnitev poslovnika v drugi obravnavi sprejet amandma k 2. členu, ki je le-tega črtal. Ali želi kdo razpravljati o predlogu akta v celoti oziroma vložiti amandma k 2. členu? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje o poslovniku v celoti. Glasujemo o spremembah in dopolnitvah poslovnika. Navzočih je 71 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da so predlagane spremembe poslovnika sprejete. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na VOLITVE IN IMENOVANJA. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval predloge 15-ih odlokov, ki jih je zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Prejeli ste jih z dopisom z dne 11.1.2001 in danes na klop. Prehajamo na obravnavo in odločanje. S tem v zvezi predlagam, da razpravo o vseh predlogih odlokov opravimo skupaj, nato pa bomo glasovali o vsakem predlogu odloka posebej. Želi v zvezi s tem predlogom kdo besedo? Gospod Ciril Pucko, izvolite.
Hvala lepa gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Komisija državnega zbora za volitve, imenovanja in administrativne zadeve je na 3. izredni seji obravnavala predloge poslanskih skupin v zvezi s spremembami članstva v posameznih delovnih telesih, in sicer treh poslanskih skupin: Liberalne demokracije Slovenije, Socialdemokratske stranke Slovenije in pa Nove Slovenije. Prav tako smo uskladili besedila odlokov tistih delovnih teles, ki so vezana na spremembo zakona o vladi, ki je stopila v veljavo. Zato predlagam, da teh 14 odlokov državni zbor tudi sprejme. V prvem nadaljevanju te prekinjene seje je komisija poskušala v skladu z dogovorom, ki naj bi bil dosežen med vodji poslanskih skupin, sprejeti tudi ostale odloke o ustanovitvi še neustanovljenih delovnih teles in delegacij o mednarodnih organizacijah in inštitucijah. Žal nam zaradi mnenja pomanjkanja časa in zaradi mnenja večine članov komisije, da se ta točka prekine, to ni uspelo in bo KVIAZ o tem odločal v drugem nadaljevanju prekinjene izredne seje. Hvala lepa.
Hvala lepa poročevalcu komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve za uvodno obrazložitev. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Preden dam besedo poslankam in poslancem, vas želim opozoriti, da je upoštevaje dosedanjo prakso obravnave k predlogom odlokov možno vlagati amandmaje le k tistim točkam odlokov, ki določajo pristojnosti in naloge posameznega delovnega telesa. Vsakršne predloge za spremembo v sestavi delovnega telesa pa je potrebno predhodno uskladiti na seji komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve zato jih kot take ni možno predložiti neposredno državnemu zboru. Besedo dajem poslankam in poslancem. Gospod Rupar, izvolite.
Hvala lepa. Nekaj nejasnosti. Jaz bi vseeno prosil gospoda Pucka, da nam še enkrat razloži. Glede na to, da imamo pismeno, da umikate samo imenovanje ene komisije, nas zanima, kako je z vsemi ostalimi, obramba itn., ki niso bile usklajene oziroma na katerih je vendarle še ultimat opozicije. V primeru, da tiste komisije, ki niso bile usklajene v dogovoru, moram v imenu tudi ostalih poslancev socialdemokratske stranke povedati, da bomo sami umaknili kandidature, zahtevali prekinitev točke in do nadaljnjega, do uskladitve, seveda tudi najavili obstrukcijo. Želeli bi, da se korektno vodi postopek imenovanja, da se pri tistih odborih, ki niso oziroma ki so za imenovanje, kot zahteva opozicija, upošteva, sicer bomo smatrali, da smo s strani strank, ki tvorite pozicijo, izigrani. Zato bi vas še enkrat prosil, če lahko natančno poveste, o čem glasujemo in kaj je umaknjeno. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala, za besedo. Dodal bi samo še to h komentarju oziroma obrazložitvi poslanca, gospoda Ruparja, da je matično telo KVIAZ obravnavalo, vendar je potem na koncu tudi sklenilo, da se vsi predlogi o imenovanju delovnih teles obravnavajo na seji državnega zbora 25. januarja ravno zaradi teh zapletov, ki jih je kolega poslanec Rupar že navedel. Tako bi se v celoti obravnavali na takratni seji. Še tale dodaten razlog. Matično telo je seveda tisto, ki mora obravnavati predloge posameznih poslanskih skupin. V tako kratkem času ni bilo možno pripraviti usklajenih predlogov, zlasti pa, če hočemo to opraviti odgovorno, da postavimo za člane delovnih teles ljudi, ki se spoznajo na te zadeve, na posamezno tvarino, v tako kratkem času pa ni bilo možno opraviti teh postopkov. To bi lahko metalo senco na imenovanje članov delovnih teles. Zato imam proceduralni predlog, da se ta točka, glede imenovanja oziroma sprejemanja odlokov o imenovanju članov delovnih teles, ne obravnava na današnji seji, ampak se obravnava v celoti na prihodnji.
Dovolite, da da prej pojasnilo predsednik delovnega telesa, potem gospod Tone Anderlič, zatem pa bom dala proceduralni predlog na glasovanje. Hvala. Gospod Ciril Pucko, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana kolega poslanca! Povedal bi le to, da je komisija predlagala v sprejem tista dva odloka, ki sta bila na sami komisiji oziroma na sami seji tudi izglasovana. To je neizpodbitno, to izhaja iz magnetograma in je bila seja prekinjena v tistem trenutku, ko smo prešli pri razpravi o sestavi komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ v širšo razpravo, kjer se je potem izoblikoval proceduralni predlog, da se točka prekine. Če se bo zbor odločil, da zaradi razloga, da se ni glasovalo o sestavi tega delovnega telesa, tudi ne glasuje o sestavi drugega nadzornega delovnega telesa, potem je to nesporna odločitev oziroma popolnoma pravilna odločitev državnega zbora. Menim pa, da je korektno, zato je tudi dan popravek prvotnega poročila, bilo na zbor posredovano tisto, kar je bilo do trenutka prekinitve seje sprejeto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič ima besedo.
Človek bi seveda verjel temu naivnemu pripovedovanju, če ne bi bil vseskozi zraven. Ali resnično obstaja volja ali ne, me v tem trenutku tudi ne zanima. Moram pa reči, da sem danes pravzaprav obnemel, ko sem poslušal nekatere reinterpretacije dogodkov izpred nekaj dni in celo reinterpretacijo dogodkov, ki so se zgodili recimo ob devetih zjutraj danes, pa seveda v nadaljevanju ob pol štirih in ki se dogajajo zdaj. Jaz tega proceduralnega predloga preprosto ne morem akceptirati. KVIAZ je sprejel dopoldne 15 odlokov, 15 odlokov ob 9.00 uri zjutraj, ki jih imate pri tej točki, je sprejel ob 16.30 popoldne še dva odloka in potem smo prekinili razpravo. Vi predlagate, da vse to damo ad acta. V ničemer ni sporno vse tisto, kar smo mi v tem državnem zboru opravili do sedaj. Jaz na žalostmoram citirati izjavo gospoda Brejca iz 21. decembra leta 2000. Gospod Brejc pravi na komisiji: "Mi ugotavljamo, da zaenkrat še ni dokončnega dogovora o tem, kako bodo sestavljena delovna telesa državnega zbora, vendar izražamo pripravljenost, da prevzamemo ustrezna mesta v nadzornih organih parlamenta, tako da mi danes ne bomo dali imen." Istega dne je državni zbor sprejel dva odloka, s prisotnostjo gospoda Peterleta, gospoda Drobniča itn. v dvorani. Ta dva odloka sta bila objavljena 29. v Uradnem listu. Piše: "Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ ima predsednika, podpredsednika in sedem članov. V komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ ima poslanska skupina Nove Slovenije enega člana, poslanska skupina Socialdemokratske stranke dva člana." Identičen odlok je bil sprejet tudi za komisijo za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. Po tistem, ko je včeraj bil sestanek in ko smo se dogovorili, da lahko zbor nadaljuje z zaokroževanjem delovnih teles, z ustanavljanjem delovnih teles in imenuje prepotrebne stalne delegacije v mednarodnih organizacijah in inštitucijah. 23., kot je meni znano, se začne prvo letošnje zasedanje parlamentarne skupščine Evrope. Vi ocenite, ali je prav, da hodi tista delegacija iz prejšnjega mandata. Res je da pol leta po izteku mandata imajo tisti poslanci, ki so bili ponovno izvoljeni, brez da jim je nacionalni parlament verificiral mandat, možnost, da tja še hodijo in zastopajo interes. Če je to prav in glede na to, da je približno pol novega parlamenta,boste ocenili sami. Naš namen je bil včeraj, da to v paketu naredimo. Dogovorili smo se tudi o tem, kateri dve delegaciji bo vodil tisti del opozicije, ki ga sestavljata SDS in Nova Slovenija. Vse to nekako v paketu. Strinjam se, da je bilo od tistega naprej - ker je danes bil tudi odbor za zunanjo politiko in tako naprej - potrebnih nekaj konsultacij in nekaj vseh drugih stvari, da bi lahko opravili kvalitetno predlaganje kandidatov. Sam v ničemer ne sprejemam ultimatov, niti nisem do zdaj, do danes, mislil, da je opozicija v svojstvu SDS in Nove Slovenije postavila komurkoli ultimat. Gospod Rupar je rekel, da je bil ultimat, ki še ni umaknjen od ne vem kje. Ne vem. Gospodje, seveda je težko, pa ne bom zdaj rekel, da je težko, če kdo sodeluje, težko je, če kdo ne sodeluje vseskozi zraven. Recimo, včeraj sta bila na pogovorih gospod Brejc in gospod Bajuk, in smo se nesporno - tam nas je bilo približno osem, deset - dogovorili. Danes je nesporno na odboru za zunanjo politiko bilo tako rekoč soglasno dogovorjeno, razen tega, ko je imel gospod Jelinčič določene drugačne predloge, vse ostalo je šlo gladko skozi, in tudi to vprašanje se je potem uskladilo, glede članstva in namestništva v slovenskem delu pridružitvenega odbora v procesu pridruževanja Evropski uniji. Vse je bilo - in to, mislim, da je bilo ob enih - usklajeno v strukturi, do konca. Očitno se je en detajl kasneje, do seje Kviaza v interpretaciji, torej govorim o interpretaciji od 21. decembra prek včerajšnjega pogovora, današnjega prvega dela Kviaza pa odbora za zunanjo politiko do tega zaključnega dejanja na Kviazu, ta zadeva pač spremenila. Še celo več, uspeli smo v enem delu [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] Aha, to je najbrž konec, ja. V redu. Preprosto povem, za noben ultimat nisem mislil, da gre. Vseskozi, dva meseca sem mislil, da gre za pogovore, kako to razdeliti. Seveda mislim, da predlog, ki ste ga podali, ni korekten. Gre za to, da je recimo liberalna demokracija, ko je bil minister Kopač izvoljen za ministra, ostala brez predsednika in odbor je ostal brez predsednika, in bi bilo prav, da nadomestimo, in tistih petnajst odlokov od dopoldan je kompletnih; vključno seveda s tistima prvima dvema, ki sta bila korektno opravljena, pripravljena - obramba in nadzor nad varnostno-obveščevalnimi službami. Vendar se strinjam, da lahko o tistem delu govorimo posebej.
Gospod Anderlič, prosim. Hvala lepa. Gospod Jelko Kacin, dovolite samo, da gospoda Drobniča vprašam - v skladu z drugim odstavkom 73. člena bi prosila, da pojasnite oziroma dopolnite svoj predlog, ker če predlagate v imenu poslanske skupine, in sicer lahko predlagate v imenu poslanske skupine, da se razprava in odločanje o obravnavani zadevi preloži na eno naslednjih sej.
Hvala lepa za besedo. Morda sem bil v definiranju predloga nejasen, sedaj to popravljam. Moj predlog se nanaša na sklepe oziroma na obravnavo, tisti del obravnave, ki se nanaša na popoldanski del zasedanja Kviaza. Na dopoldanski se ne nanaša to. Nisem bil jasen, moram pojasniti to. Zato se moj predlog, kot predlog poslanske skupine Nove Slovenije nanaša na popoldanski del sprejetih sklepov, ki smo jih na tak način sprejemali, kot sem že pojasnil. Na sklepe, ki jih je sprejemal Kviaz do prekinitve, torej v dopoldanskem, nimamo pripomb in se na to ne nanaša. Se opravičujem!
Hvala lepa. To pomeni, da ta proceduralni predlog umikate. Potem pa razjasnimo, o katerih odlokih naj se ne glasuje, ki so bili nam dani na klop.
O predlogih, ki so bili podani danes popoldan.
Bi glede na to, da bi bila stvar jasna, lepo prosim, jih imenovali, da ne bi potem v nadaljevanju stvari bile nejasne.
Samo moment. Odlok o spremembi odloka o ustanovitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ, to, kar je že predlog predsednika komisije, odlok o spremembi odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za obrambo in odlok o spremembi odloka o ustanovitvi komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Hvala.
Hvala lepa za pojasnilo. Se pravi, dajem na glasovanje predlog poslanske skupine Socialne demokracije Slovenije, da se na naslednjo sejo državnega zbora preloži glasovanje o odlokih, in sicer o odloku o nadzoru nad varnostno-obveščevalnimi službami, potem odbor o obrambi in nadzor nad proračunom in drugimi javnimi financami. Ta predlog dajem na glasovanje. Prisotnost! [[72 prisotnih.]] Za predlog, da se odločanje o treh odlokih, ki sem jih navedla preloži [[...]]Se opravičujem. Prehitro je šlo z ekrana. Samo trenutek, da razglasim izid glasovanja. Navzočih je 72 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da proceduralni predlog ni bil sprejet. Gospod Lojze Peterle, izvolite.
Vprašanje se nanaša na tole. Namreč po nastopu gospoda poslanca Drobniča so nekateri dobili besedo in on je želel pojasnilo, hkrati pa je dal proceduralni predlog. Zdaj predlagam, da če je recimo ena stran imela priliko povedati svoj pogled na to, kaj se je dogajalo, naj ima to tudi druga; ta doslej tega ni imela oziroma ni naredila. Drugič pa menim in iz tega sledi tudi proceduralni predlog, da verjetno ni bilo vsem jasno, zakaj smo zdaj glasovali oziroma o čem smo. Torej mi predlagamo, da se tistih 14 odlokov, ki se nanašajo samo na spremembe. Kako?
Dovolite, da gospod Lojze Peterle zaključi, potem [[...]]
[[...]]izid glasovanja, da torej ni bil podprt predlog gospoda. Da se danes ne glasuje o teh treh, torej v tem je zdaj problem, ker tista zadeva je bila v paketu od začetka, in če se ta paketnost, ki je bila ob Kviazu ponovno potrjena in smo rekli pač s tem ne naprej, dokler celote ne rešimo, če se je zdaj pač ta dogovor podrl, kar je pač kontinuiteta, nespoštovanje dogovorov, potem mi ne vidimo potrebe, da ostanemo tukaj. Za 14 smo, ker gre za personalne spremembe zaradi novih ministrov, za tiste tri pa ne, ker ni paketnega dogovora bilo, skladno z dogovori. Tako.
Hvala lepa. Gospod Peterle, rekli ste, da imate proceduralni predlog in ga nisem nikjer uspela med tem izvajanjem ugotoviti. Če mi, prosim, pojasnite.
Predlagam, da odločamo danes samo o 14 odlokih za delovna telesa, ki so bila usklajena in ki zahtevajo zaradi sprememb o vladi oziroma zaradi postavitve vlade spremembe, zaradi personalnih sprememb, ne zaradi strukturalnih sprememb, in da drugo odložimo.
Hvala lepa. Dovolite, gospod Lojze Peterle, da vam pojasnim. Državni zbor je na začetku zasedanja sprejel dnevni red, kjer je bilo kot točka 3 predvideno obravnavanje odlokov, in sicer odlokov, ki so bili usklajeni na en način tudi na Kviazu. Zdaj smo na predlog poslanske skupine Socialne demokracije Slovenije dali na glasovanje predlog, da se odloki, za katere ni bila sestava članov v delovnih telesih usklajena,preložijo na redno sejo. Ta odlok sem v skladu s poslovnikom dala na glasovanje in ni bil sprejet. Tako da ne morem dati več predloga na glasovanje. Gospod Rupar.
Proceduralno. V imenu poslanske skupine Socialdemokratov prosim za dve uri pavze.
Gospod Rupar, se lahko pogodimo, mogoče za krajši posvet pred [[...]]
Torej jaz sem govoril v imenu poslanske skupine, če bi v svojem, potem bi rekel, da lahko kakšnih deset minut manj, ampak imam tako navodilo in se moram tega držati. Hvala.
Glede na to, da je ob desetih pozna ura, ali dam predlog na glasovanje, da nadaljujemo jutri ali danes? [[Ne.]] Se pravi, sejo prekinjam in nadaljujemo deset do desete, do 22. ure.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Če dovolite, vam prenesem sporočilo predsednika državnega zbora. Prosi, da počakamo še par minut, nekje predvidoma do 22 in 10 minut, ker se še usklajuje s predstavniki poslanskih skupin. Hvala. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, vljudno vas prosim, da pridete v dvorano še tisti, ki ste še tu prisotni, da nadaljujemo sejo, ki smo jo prekinili. Prosim lepo, da glede na to, da je bila seja prekinjena, vstavimo kartice na svoja mesta, da ugotovimo, ali smo sklepčni. [[50 prisotnih.]] Zbor je sklepčen in lahko v nadaljevanju veljavno odloča. Glede na to, da smo zaključili splošno razpravo, sprašujem gospoda Ruparja, ali želi povedati stališče poslanske skupine Socialne demokracije Slovenije po posvetovanju. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Na skupnem sestanku poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke smo se dogovorili, da vendarle vztrajamo tako, kot je bilo domenjeno že prej, da v obeh nadzornih odborih opozicija zasede večino. Da je seveda potrebno povedati, da smo ponovno in nič kolikokrat že izigrani. Da je bilo to usklajeno. To je potrdil tudi predsednik državnega zbora. Da se zahtevi opozicije ugodi. Seveda pa ni "fer", da se tako postopa. Seveda se zavedamo, kaj pomeni moč, zavedamo se tudi stanja, vendar pa smo še vedno prepričani, da nadzor tako pomembnih nadzornih odborov vendarle mora biti v rokah, da služi pravemu nadzoru, sicer z raznimi preglasovanji in drugimi zadevami lahko vladajoča koalicija počne, kar hoče. To, kar je bral gospod Anderlič, seveda drži, to je bilo objavljeno v uradnem listu glede sestave odbora za nadzor porabe financ in proračuna, vendar pa nikoli s pristankom opozicije. Kolikor vem, je bilo to sporno ves čas in da ravno od tistega 21. decembra naprej nastajajo tudi ti zapleti okoli prevzema oziroma večine članov iz opozicijskih vrst. Seveda še vedno ponujamo roko oziroma smo pripravljeni na dogovor, še vedno smo pripravljeni, da popustimo še enkrat. Zato predlagamo, da se v teh treh odlokih, ki so na programu, odločamo naslednjič, da se Kviaz še enkrat in ponovno odloči. Seveda prej pričakujemo tudi zasedanje kolegija predsednika državnega zbora. Apeliramo tudi na njegovo avtoriteto, da se domenimo in da se tako, kot se boste domenili, tudi izvede. V kolikor je to nesprejemljivo, v kolikor vztrajate, da je vendarle samo peščica opozicijskih poslancev in poslank v teh dveh odborih, pa v soglasju z Novo Slovenijo umikamo vse predloge, vse kandidate za zasedbo mest v teh dveh odborih in v komisiji, o kateri se odloča. To je stališče obeh poslanskih skupin in seveda upam, da razumete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da smo zaključili splošno razpravo, pa vam, gospod Rupar, želim pojasniti mogoče dve stvari, in sicer to, da je Kviaz sam umaknil, da se o predlogu odloka o komisiji državnega zbora za nadzor proračuna in drugih javnih financ danes ne bo odločalo. Vaš drugi predlog, da pa umikate člane, pa v tem delu, kjer smo sedaj, ni mogoč. Hvala lepa. Splošno razpravo smo zaključili in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih odlokov. Kot prvo glasujmo o predlogu odloka o spremembi odloka o izvolitvi predsednika in članov mandatno-imunitetne komisije državnega zbora Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod dva glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov komisije državnega zbora Republike Slovenije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za navedeni predlog odloka? [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 3 glasujemo o predlogu odloka o spremembi odloka o izvolitvi predsednika in štirih članov komisije po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za navedeni odlok? [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 4 glasujemo o predlogu odloka o spremembi odloka o sestavi in izvolitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za poslovnik. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za navedeni odlok? [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 5 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o sestavi in izvolitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za narodni skupnosti. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za navedeni predlog odloka? [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 6 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za gospodarstvo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Kdo je za predlagani odlok? [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 7 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za infrastrukturo in okolje. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Kdo je za predlagani odlok? [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 8 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Navzočih je 6 poslank in poslancev. Glasujemo o odloku. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 9 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o odloku. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 10 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko. Navzočih je 66 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 11 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o odloku. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 12 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za obrambo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o odloku. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 13 glasujemo predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o odloku. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Pod 14 glasujemo o predlogu odloka o spremembah odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Glasujemo. Navzočih je 6 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Glasujemo o predlogu odloka o spremembi odloka o ustanovitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Se opravičujem, obrazložitev glasu želi gospod Pahor.
Jaz bom glasoval "za" odlok in bi rad pojasnil zakaj. Najprej. Nimam mandata, da bi govoril v imenu štirih poslanskih skupin in niti ne govorim kot predsednik ampak kot eden, ki je sodeloval v koordinaciji, ki je pripravila danes kompromis, ki je skorajda omogočil rešitev zapleta, s katerim se soočamo. No upam, da to ni dokončno mimo in da ta možnost do konca januarja še obstaja. Ni točno, kar je zapisano v izjavi, ki sta jo sprejeli dve poslanski skupini, in moram reči, da sem upal, da bosta poslanski skupini to izjavo umaknili, ker je bilo to pojasnjeno tudi na posvetu, ki smo ga imeli pravkar. Mislim, da ne gre za nespoštovanje dogovorov in smo se jih vsi držali, zelo benevolentno iskali tudi zdaj poti za to, da ne bi silili v glasovanja, ki bi eno ali drugo stran spravljala v zadrego, vendar bi našli pot samo, če bi kršili poslovnik. Tega pa nismo želeli, in ker je bilo rečeno, da moramo, ker je bilo tako sklenjeno, glasovati o predlogih, ki so dani, to tudi zdaj počnemo. Potem smo imeli dve možnosti, ali glasovati "za" odbor ali "proti". Jaz mislim da lahko stori vsakdo po svoji presoji. Jaz bom glasoval "za", to pa zato, da ne bi imel kdo občutka, da bi moj glas "proti" pomenil, da imam dejansko slabo vest in ne spoštujem dogovorov. Dogovori so se spoštovali in mislim da bi bilo "fer", če tudi kolegi iz vrst opozicije priznajo, da sem kot eden od sodelavcev, sodelujočih v tej koordinaciji storil vse, kar je bilo v moji moči, zato da bi se dogovor dosegel. Mislim, da to, kar je zapisano, ni "fer", upam da bodo kolegi iz dveh poslanskih skupin to svojo izjavo umaknili in do konca januarja omogočili, da končno po velikih mukah in velikih prizadevanjih vseh dosežemo zmago vseh poslanskih skupin in konstituiramo državni zbor tako, kot mora biti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponavljamo. Glasujemo o predlogu odloka. Navzočih je 67 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Med glasovanjem ne moremo sprejemati proceduralnih predlogov. Če želite obrazložiti svoj glas pred naslednjim odlokom, ki mislim najaviti, bi prosila, da se mi prijavite takrat. Se opravičujem, mislim da smo končali. S tem zaključujem to točko dnevnega, končali smo glasovanja [[...]]
Proceduralno. Saj meni ni nič važno, ali vi še glasujete ali ne, jaz imam proceduralno.
Izvolite.
Torej, jaz se opravičujem, ampak glasovanje je bilo zelo hitro izvedeno. Morda je res naša napaka, ker nismo bili pozorni. Moja kartica je bila v glasovalni napravi in bi prosil, če lahko ponovimo glasovanje, ker nisem želel glasovati. Preden pa [[...]]Čakajte, jaz sem se zmotil in sem pustil kartico v glasovalni napravi, in sem hotel biti odsoten pri tem, tako kot moji kolegi. Še pred tem smo pa želeli napovedati obstrukcijo, napovedano. Vendar ste nekoliko prehitro prešli h glasovanju in tega nisem mogel izraziti v imenu obeh poslanskih skupin. Zato bi prosil, če lahko najprej ponovimo glasovanje.
Proceduralni predlog gospoda Ruparja dajem na glasovanje. In sicer predlog, da se glasovanje ponovi. Glasujemo o predlogu. Navzočih je 65 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 20.]] Predlog je sprejet, kar pomeni, da ponovno glasujemo o predlogu odloka o spremembi odloka o ustanovitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Želite obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo.
Proceduralno.
Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to [[...]] Gospod Jelko Kacin, prosim.
Spoštovano predsedstvo, kolegice in kolegi! Imam proceduralni predlog, da nadaljujemo naše delo, in sicer pri dveh pomembnih organih. Prvi organ je stalna delegacija za parlamentarno skupščino Sveta Evrope. Mislim, da ni poslanke ali poslanca v tej dvorani, ki bi ne vedel, da se je že dvakrat odložila razprava na temo "Varčevalci Ljubljanske banke na Hrvaškem in v Sarajevu". Ta razprava se bo zgodila v roku desetih dni in prav bi bilo, da bi do takrat državni zbor formiral stalno delegacijo in bil tudi ustrezno ekipiran ter tudi opremljen s stališčem državnega zbora, kajti to, da bi razpravljali o kršenju človekovih pravic v Sloveniji, državi Sloveniji in temu državnemu zboru nikakor ne bi koristilo. Drugo, ravno tako pomembno delovno telo je pridružitveni odbor, ki mora skupaj z evropskim parlamentom spremljati prilagajanje Republike Slovenije za sodelovanje v Evropski uniji. Naj vas opozorim na dopis, ki ga imate vsi vodje poslanskih skupin, da je bilo zasedanje ravnokar odpovedano. Imamo proste termine, ki jih je treba rezervirati, vendar predpogoj za to, da bi se sploh lahko začeli pogovarjati z evropskim delom skupnega odbora, je, da formiramo naš del pridružitvenega odbora. O imenih smo se uskladili. Odbor za zunanjo politiko je danes dosegel soglasje o sestavi tako delegacije kot pridružitvenega odbora, potrebujemo samo nadaljevanje Kviaza, ki potrdi sestavo teh dveh teles in o tem odločimo. Če bi se v nadaljevanju pojavile kakršnekoli potrebe ali nova spoznanja, se lahko sestava teh dveh teles tudi dodatno spremeni. Toda z njihovim oblikovanjem bi dosegli proceduralne možnosti, da fiksiramo datume prvega skupnega zasedanja pridružitvenega odbora. Prosim, gospa predsedujoča, da daste moj predlog na glasovanje. Hvala.
Hvala lepa. Ta trenutek ugotavljam, da glede na to, da predloga Kviaza za delovno telo in delegacije ni v taki obliki, kot ste podali proceduralni predlog, tega na glasovanje ne morem dati. Lahko bi dala na glasovanje predlog, da se sestane Kviaz in odloči. Žal, državni zbor v tej obliki o tem proceduralnem predlogu, kot ste ga podali, ne more odločati.
Torej, najprej se vam zahvaljujem, da ste potrdili Kviaz in s tem mojo vlogo, in vas hkrati obveščam, da danes Kviaza ne bom sklical in da o tem ni mogoče glasovati. Hvala lepa.
O tem bo odločal državni zbor. Gospod Jelko Kacin, želite dopolniti svoj predlog? Ker gospod Kacin ne želi dopolniti svojega predloga [[...]]Dvakrat sem vas, gospod Kacin, pozvala, ali želite dopolniti svoj proceduralni predlog. Prosim lepo.
Dopolnjujem svoj predlog. Predlagam, da prekinemo sejo, da se skliče Kviaz; ali bo to predsednik Kviaza storil ali ne, je stvar njegove odločitve. Vendar prosim, da državni zbor o tem proceduralnem predlogu, ki je dopolnjen, odloča in ga tudi podpre. Hvala lepa.
Hvala. Na glasovanje dajem predlog, da prekinemo sejo, da se skliče Kviaz in pripravi predlog za sestavo dveh delovnih teles. Predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 55 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 12.]] Prekinjam. Ugotavljam, da je proceduralni predlog sprejet, zato prekinjam sejo državnega zbora in jo nadaljujemo ob 23.15 uri.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Vljudno vas prosim, če zasedemo svoja mesta in z vstavitvijo kartice ugotovimo, ali smo sklepčni, da lahko nadaljujemo. Prisotnost! [[56 prisotnih.]] Kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko nadaljuje. Ugotavljam, da do dogovorjene ure, to je do 23.15 minut, Kviaz ni predložil državnemu zboru predlogov dveh odlokov, in sicer odloka o ustanovitvi slovenskega dela pridružitvenega parlamentarnega odbora in odloka o izvolitvi delegacije državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarno skupščino Sveta Evrope. Zato predlagam, da v nadaljevanju državni zbor glasuje o predlogu predsedujoče, ki se glasi: Kviaz predloži predloge obeh odlokov do rednega zasedanja državnega zbora, dne 25.1.2001. Glasujemo o predlogu predsedujoče. Navzočih je 59 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda in s tem 4. izredno sejo. Se vam zahvaljujem za pozornost in lahko noč.