[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Lukács László György jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat.Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr. Öné a szó, külügyminiszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azért kértem ma itt szót, hogy beszámoljak az Országgyűlés plénuma előtt is az elmúlt héten Londonban lezajlott NATO-csúcstalálkozóról, amely egy szokatlan ülés volt abból a szempontból, hogy a szervezők egyetlen munkaülést terveztek, és szokatlan volt abból a szempontból is, hogy felfokozott várakozások előzték meg, tekintettel arra, hogy a NATO egyik legerősebb tagországának elnöke olyan nyilatkozatot tett a NATO-csúcsot megelőző hetekben, amely azt a látszatot keltette, hogy adott esetben az egység demonstrálása nem lesz egyszerű.A tagállamok erre, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselőtársaim, azonban rácáfoltak, és demonstrálták a NATO egységét, demonstrálták, hogy a NATO a valaha volt legsikeresebb védelmi szövetség a világon, és deklarálták azt is, hogy mivel új korszak köszönt ránk, ezért természetes, hogy új típusú biztonsági kihívásokkal kell szembenéznünk, és ezekre az új típusú biztonsági kihívásokra a NATO-nak is válaszokat kell adnia. Ezt a NATO szakzsargonjában adaptációnak nevezik. Létre is jött erre egy munkacsoport, amelyet maga a főtitkár vezet, és amely munkacsoport majd jelentést tesz a külügyminiszterek jövő májusi munkaülésének mindazokról az új típusú kihívásokról, amely új típusú kihívásokra a NATO-nak meg kell adni a szükséges válaszokat. Az elfogadott deklaráció magyar szempontból mindenképpen sikeresnek minősíthető. Ez az első olyan csúcstalálkozót követő deklaráció, amely a tömeges illegális migrációt a biztonsági kockázatok között ismeri el. Számunkra fontos szempont volt az is, hogy a NATO megerősítette az elkötelezettségét a terrorellenes globális küzdelemben, ami nekünk természetesen jó hír, nemcsak azért, mert Magyarország a parlament konszenzusos döntése alapján a kezdetektől fogva aktív részese a globális terror ellen folytatott küzdelemnek, hanem azért is, mert látjuk a Nyugat-Balkánon fokozódó migrációs nyomást, látjuk, hogy százezer illegális bevándorló torlódott fel, és látjuk azt az egyértelmű összefüggést, amely a terrorizmus terjedése és a kontrollálatlan, tömeges bevándorlási hullámok között van, hiszen egyértelmű, hogy a kontrollálatlan bevándorlási hullámok megteremtik a lehetőséget a terrorszervezeteknek arra, hogy a saját aktivistáikat, terroristáikat az ideológiáikról már nem is beszélve világszerte terjesszék. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném tájékoztatni önöket arról is, hogy Magyarország kiveszi a részét a NATO erőfeszítéseinek sikerre viteléből. Ennek megfelelően tovább növeljük a magyar katonák létszámát Koszovóban, ahova 100 újabb katona kihelyezésével immár 500-asra növeljük a kontingensünket. Újabb 70 katonánk fog Afganisztánban szolgálni, amellyel a létszám 170-re nő. Fenntartjuk a pénzügyi támogatásunkat az afganisztáni nemzeti biztonsági erők folyamatos fejlesztéséhez. Az idei esztendőben nagyon komoly elismerés övezte a magyarok részvételét és teljesítményét a balti légvédelmi tevékenységben. 2022-ben vissza fogunk térni, és hozzá fogunk járulni a balti NATO-tagországok biztonságának szavatolásához. 100 ezer euróval járulunk hozzá a georgiai haderő reformjának végig viteléhez, és szintén 100 ezer euróval támogatjuk a jordánok válságkezelésiképesség-fejlesztését. Szeretnék beszámolni az Országgyűlésnek arról is, hogy létrejött a Közép-európai Többnemzeti Hadosztály-parancsnokság magyar-horvát együttműködéssel, amely részévé válik majd a NATO haderőstruktúrájának, és tárgyalunk további tagállamokkal is az ehhez való csatlakozásról. Büszkén jelenthetem önöknek, tisztelt képviselőtársaim, hogy a két walesi vállalásunkból az egyiket az idei esztendőben teljesítettük, ugyanis 20 százalék fölé ment a védelmi kiadásokon belül a fejlesztési típusú kiadások mértéke, és egy világos menetrenddel rendelkezünk arra nézvést is, amit a NATO maga is elfogadott, hogy hogyan teljesítjük a második walesi vállalásunkat, vagyis azt, hogy a GDP 2 százalékát is elérik a védelmi költségek, illetve kiadások. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném tehát itt is megerősíteni önöknek, hogy a NATO-csúcstalálkozó ismét bizonyította, hogy Magyarország egy megbízható szövetséges. Számunkra a NATO-tagság több, mint egy egyszerű nemzetközi szervezethez való tartozás kérdése, hiszen a 40 évnyi kommunista diktatúra után itt Magyarországon a NATO az egyik szimbóluma, illetve a NATO-tagságunk az egyik szimbóluma annak, hogy Magyarország a kommunista diktatúra évei után visszavette a saját jövőjéről és a saját sorsáról szóló döntés lehetőségét. Büszkék lehetünk arra tehát [[Az elnök csenget.]] hogy a világ valaha volt legsikeresebb védelmi szövetségének tagjai vagyunk, amely folyamatosan növelni tudja hozzájárulását a szövetség erőfeszítéseinek sikerre viteléhez. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Szijjártó külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Valamennyi képviselőcsoport részéről 2 percben van lehetőségük hozzászólni, észrevételt tenni. Elsőként megadom a szót a jelentkezés sorrendjében Brenner Koloman képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Köszönettel vettük miniszter úr részletes beszámolóját a NATO-csúcsról. Itt is le szeretnénk szögezni, hogy a Jobbik Kárpátalja vonatkozásában is támogatta mindig azt a magyar kormányzati törekvést, amely egészen addig blokkolja Ukrajna NATO-csatlakozását, amíg a kárpátaljai magyarság számára a megfelelő kisebbségi és nyelvi jogokat Ukrajna nem biztosítja. Amúgy pedig azt, hogy egy új korszak indul a NATO-ban, teljes mértékben látjuk. Itt azért azt le szeretném szögezni, hogy a francia elnök kijelentése is, és az is, hogy az amerikai elnök, Trump hivatalba lépése óta Amerika Európa-politikája azért alapvetően megváltozott, teljesen új kihívások elé fogja a NATO-t állítani. Ebben hazánknak kiemelt szerepet kell játszania. A Jobbik részéről egyébként Varga-Damm Andrea képviselő asszony pontosan egy NATO-rendezvényen vesz most részt, ki szeretném emelni. Ami azonban hazánk euroatlanti lábának a másik lábát illeti, az Európai Uniót, itt azért azt le szeretném szögezni, hogy mondjuk úgy a mai napon is ebben az Országgyűlésben történnek olyan dolgok, így például a Médiatanács kizárólag fideszes tagokkal történő feltöltése, a kulturális törvény központosítása, és hadd ne soroljam azokat a nagyon komoly aggályokat felvető törvényeket [[Dr. Rétvári Bence: Milyen központosítás? Egy szakaszt idézz, ami központosít!]] , amelyek bizonyosan a Magyarország elleni, jogállamisági szempontokat is figyelembe vevő eljárást nem segítik. Azt is le szeretném szögezni, hogy a határőrizet szempontjából annak idején a Jobbik volt az, amely a kétharmadot biztosította a kerítés határőrizettel való ellátásához, ezt természetesen továbbra is támogatjuk, de nagy veszélyt látunk hazánk euroatlanti csatlakozásában, hogyha így mennek tovább a dolgok, ami a jogállamiság lebontását illeti. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]] [[9.10]]
Köszönöm, Brenner képviselő úr. A következő hozzászóló az MSZP-képviselőcsoportból Harangozó Tamás képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Igen, a 70. születésnap, bár kicsit furcsára sikerült, nyilván nagyon fontos ünnepélyes alkalom volt. Itt is szeretném én is leszögezni, hogy az MSZP nemcsak hogy támogatja az euroatlanti integrációnkat, a NATO-tagságunkat és az uniós tagságunkat, hanem azt gondolom, hogy elévülhetetlen szerepe van ezek elérésében is, és azon leszünk, hogy a fenntartásában is a továbbiakban is ez történjen.Háromféle hírt lehetett hallani erről az eseményről. Az egyik a kormánypropagandában az, amit a magyar kormány elmondott róla. Ez egy külön blokk, hiszen sehol máshol ilyen hírek és ezzel kapcsolatos hírek nem jelentek meg. Volt egy másik blokk, az inkább bulvárosabb rész, amiről szintén fogok két mondatot mondani, és volt a szakmailag értelmezhető hír, beszámolók. Hadd idézzem Boris Johnsont, akit sorosista elhajlással nehéz vádolni. Ő azt mondta, hogy az új kihívásokra, elsősorban a hibrid hadviselésre, a világűrben és a kibertérben megjelenő, ártó célú technológiákkal szembeni fellépésre kell koncentrálni a jövőben. Ha már hibrid hadviselés, ami a magyar kormánypropagandából mint kifejezés is kimaradt, hadd mondjam el, hogy igen, az ukrán helyzet az ennek, legalábbis az orosz hibrid hadviselésnek a játéktere, a fő terepe, és többek között emiatt is szenved a magyar kisebbség. Tehát ezzel is van dolga akár Magyarországnak és a NATO-nak is. Ami a hibrid hadviselésről szól, igen, a NATO egysége az egyetlen garancia biztonságunkra. Ezt mondta Boris Johnson is. Ehhez képest egy orosz televízió volt az, amely felvette egyébként azt a botrányos beszélgetést, majd megvágta, és az egész országot bejárta az a hír, ami Macron és Boris Johnson között is valószínűleg elhangzott, és aminek köszönhetően Trump amerikai elnök összepakolt, és mint egy durcás kisgyerek, elment a rendezvényről. Ez azt mutatja, hogy milyen eszközei vannak egyébként a katonai eszközökön túl akár az orosz befolyásnak, hogy a NATO egységét aláássa. Összegezve, minden olyat támogatunk, miniszter úr, ami a NATO egységét erősíti, és minden olyannal szembe fogunk menni, ami a NATO-t gyengíti. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Harangozó képviselő úr. A következő hozzászóló a Fidesz-képviselőcsoportból Németh Zsolt képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! 70 éves évforduló, és jelentős eredmény, hogy Európában sikerült fenntartani ebben az időszakban a békét, de számunkra a 20. évforduló is ugyanilyen fontos. Szeretném hangsúlyozni, hogy az első Fidesz-kormány idején került sor Magyarország NATO-csatlakozására 1999-ben, és így természetszerűleg a Fidesznek mint politikai közösségnek, családnak is az identitásának meghatározó és szerves része, hogy elkötelezettek vagyunk a NATO-tagság iránt. Értetlenül álltunk a francia elnök kijelentése előtt, amely agyhalottnak minősítette a NATO-t. Úgy vélem, hogy ez szemben áll azzal, ami 2015 óta a NATO valósága, hiszen Walestől Varsón keresztül, Brüsszelen át, egészen Londonig a NATO megerősödött, a NATO identitást talált. A NATO meggyőződésem szerint a rendszerváltozás óta a csúcsára jutott ezzel a csúcstalálkozóval, és a mostani csúcstalálkozó is gyakorlatilag a francia elszigeteltségről szólt, és a NATO egységét volt képes nagyon látványosan demonstrálni. Jó lenne, ha nem merülnénk el a pártpolitikai interpretációkban a NATO-csúcsot illetően. A NATO-csúcs sikeres volt, és képes volt a NATO egységét nagyon látványosan demonstrálni. Nekünk alapvető érdekünk, hogy ahogy 30 évvel ezelőtt, legyen egy atlanti együttműködés, különösen Közép-Európának nagyon fontos. Közép-Európa nem lenne szabad az atlanti együttműködés nélkül, és ma is a térség biztonságának és gazdasági fejlődésének nagyon fontos garanciája a NATO, igen is beleértve többek között az illegális migráció elleni küzdelmet. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Németh Zsolt bizottsági elnök úr. A következő hozzászóló a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük szépen a beszámolót a legutolsó NATO-csúcsról. 70 év és 20 év, nagyon fontos időpontok, nagyon fontos évfordulók. Azt gondolom, innen kell köszönetet mondani minden magyar katonának, aki a NATO-parancsnokságon, a NATO-missziókban szolgál. Őket a legmagasabb elismerés övezi a NATO-körökben is. Magyarország érdeke a NATO-tagság, és azt gondolom, hogy Magyarország megbecsült tagja a NATO-nak. Minden alkalommal hangsúlyozzák NATO-beli szövetségeseink, hogy a magyar katonákat tényleg a legnagyobb dicséret illeti bárhol, ahol helytállnak. Mindig a legnagyobb tisztelet hangján kell nekünk is beszélnünk róla, ezért is kell tájékoztatnom arról a sajnálatos fejleményről miniszter urat, hogy itt a parlament előtt van az a törvényjavaslat, amely meghosszabbítja az Iszlám Állam elleni harcban a magyar katonák szerepvállalását, és ez nem élvez osztatlan támogatást az ellenzéki padsorok között. Azt gondolom, ezen még tovább kell dolgozni.Nagyon fontos az Ukrajna-stratégia a NATO-val kapcsolatban, amit miniszter úr elmondott, hogy addig blokkoljuk Ukrajna NATO-tagságát, amíg a kárpátaljai magyarok jogait nem állítják vissza; oktatási, nyelvi jogokról és alapvető emberi jogokról beszélünk. Arra kérem miniszter urat, hogy ebben a kérdésben is tartson ki, és minden esetben a kárpátaljai magyarok érdekeit képviselje. Azt gondolom, hogy sosem tagadtuk el hibrid hadviselés létét a világban, vagy sosem mondtuk azt, hogy a kiberbiztonság kihívásai ne lennének életbevágóan fontosak, ezért nem értettem teljesen Harangozó képviselőtársam vádjait. Mindig is azt mondtuk, hogy ezek rendkívül fontos területek, és tovább kell fejleszteni az együttműködést ezeken a területeken. Nagyon fontos, hogy Magyarország 2024-ig teljesíteni tudja a vállalásait a közös teherviselésben, a 2 százalékos védelmi kiadásokban. Miniszter úr, a Fidesz és a KDNP frakciója minden segítséget meg fog adni ahhoz, hogy ezt a 2 százalékos határt elérjük, és hozzájáruljunk a védelmi költségekhez a NATO-ban is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Az LMP-képviselőcsoportból a frakcióvezető, Keresztes László Lóránt következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Én is azzal kezdeném, hogy egyetértünk, hisz nyilvánvaló, hogy hazánk biztonsága és védelme szempontjából óriási jelentősége van a NATO-nak. Egyébként én is azzal kezdeném, hogy megköszönöm minden katonának a helytállást, aki részt vett eddig NATO-missziókban. Abban is nagyon komoly egyetértés van, úgy gondolom, hogy mindent meg kell tennünk, minden politikai eszközt fel kell használnunk annak érdekében, hogy a Kárpátalján élő magyarok jogainak a biztosítása megoldható legyen. Nagyon örültünk egyébként a Velencei Bizottság állásfoglalásának, amely kimondta azt, amit egyébként mindenki tudott is, és nyilván az oktatási törvény, a nyelvtörvény miatt indokolt a legkeményebb politikai eszközökkel is élnünk.Azt is fontos lépésnek tartjuk egyébként, hogy a NATO-csúcstalálkozó záródokumentumába bekerült az, hogy a tömeges migráció biztonsági kockázatot jelent. Ezt fontos kijelenteni egy ilyen magas szintű dokumentumban. Mi ennek kapcsán egyébként egy parlamenti határozati javaslatot is benyújtottunk, nagyon sokszor megfogalmaztuk azt, hogy a mi álláspontunk egyértelmű ebben a kérdésben, hogy az Unió külső határait meg kell védeni, az illegális migráció ellen hatékonyan fel kell lépni, és a bevándorláspolitikának nemzeti hatáskörben kell maradni. Ezért is volt döbbenetes számunkra, hogy miután a NATO-tagországok egységesen kiálltak a törökök kurdok elleni agressziója kapcsán, a magyar kormány gyakorlatilag politikai támogatást biztosított ehhez a gazemberséghez, gyakorlatilag népirtási kísérlethez. Egy egészen elképesztő és gyászos ideje volt a magyar külpolitikának, hogy ez megtörténhetett. [[9.20]] Orbán Viktor előszeretettel állítja be magát úgy, mint a keresztény Európa védelmezője. Ehhez képest egy olyan török elnökkel ápol szoros kapcsolatot, aki nem barátja Európának, aki kifejezetten felhívta a figyelmet arra, hogy az Európában élő törökök ne integrálódjanak, és képes ezt a hatalmas nagy kisebbséget akár politikai eszközként felhasználni például a német belpolitika befolyására Ez egészen döbbenetes folyamat. De azt is ki kell mondani, hogy akkor tudunk érdemben lépni a migrációs krízis kezelése érdekében, ha szembenézünk a kiváltó okok egyik legfontosabbikával, a globális klímaváltozással. Hát, e tekintetben, én azt gondolom, hogy a magyar kormány részéről még nagyon komoly hiányosságok vannak a nemzetközi szerepvállalás tekintetében, hogy egyáltalán ezt a problémakört elismerjék, és valóban föllépjenek a migrációt kiváltó okok kezelése érdekében. Köszönöm.
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. A Párbeszéd képviselőcsoportból Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Külügyminiszter Úr! A NATO egységességében egyetértünk, az Ukrajna elleni fellépést támogatjuk, s mi is innen szeretnénk megköszönni a NATO kötelékében szolgálatot teljesítő katonák munkáját. Viszont úgy gondoljuk, hogy a beszámoló elég hiányosra sikerült, pár dolog kimaradt belőle, amikre kíváncsi lennék. Ha jól tudom, a NATO első ízben lehetséges fenyegetésként jelölte meg Kínát mint feltörekvő katonai hatalmat, lehetséges problémaként az 5G mobiltávközlési hálózatok kiépítését és fejlesztését nevezték meg, különös tekintettel a kínai tulajdonú Huawei távközlési vállalatra. Tisztelt külügyminiszter úr, mit szóltak a NATO-ban ahhoz, hogy ön Sanghajban azt mondta november 5-én, hogy a Huawei kínai telekommunikációs óriásvállalat közreműködésével épül ki Magyarországon az 5G hálózat? Arra is kíváncsi lennék, hogy mivel továbbra is a NATO álláspontja az, hogy Oroszország fenyegetést jelent az euroatlanti biztonságra, mit szóltak a NATO-szövetségesek ahhoz, hogy 2016 végén két orosz fegyverkereskedőt, akiket amerikai segítséggel fogtunk el, végül is mégsem az Egyesült Államoknak, hanem Oroszországnak adtunk ki? Mit szóltak a NATO-szövetségesek ahhoz, hogy miközben orosz fegyvereladásokra vonatkozó szankciók vannak érvényben Európában Románia például nem engedte át az orosz fegyvereket , Magyarországot viszont átverve légi szállítással szállítottak oroszok fegyvereket Szerbiába? Illetve mit szóltak a szövetségesek ahhoz, hogy elsősorban orosz hírszerzők, titkosszolgálati, pénzügyi műveletek fedésére használja majd Moszkva a Nemzetközi Beruházási Bankot, melynek Budapesten lesz a székhelye? Arra is kíváncsi lennék, hogy vajon a NATO tagállamait, főleg a titkosszolgálatokat tényleg aggasztjae az orosz titkosszolgálat magyarországi tevékenysége, ahogy az a Politicóban megjelent, és ezért nem adnak át bizalmas információkat a magyar titkosszolgálatnak, ami viszont komolyan veszélyezteti Magyarország biztonságát. Kérem, hogy majd ezekre is válaszoljon. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a napirend előtti felszólalásokra. Elsőként megadom a szót Tóth Bertalan frakcióvezető úrnak, MSZP: „Aktuális ügyekről” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap este több ezer ember tüntetett a fővárosban amiatt, hogy a kormány megint baltával esett neki a kulturális életnek és a kultúrafinanszírozásnak. Sok ezer ember állt kint tegnap este a hidegben és tiltakozott a rombolás, a színházak művészeti szabadságának korlátozása és az önkormányzati fenntartású színházak kormányzati befolyása ellen. A törvény indoka rendkívül primitív, azt mondják, hogy aki fizet, az rendel. No, ez a legnagyobb bajuk, az egyik legnagyobb bajuk önöknek, hogy azt hiszik, hogy a magyar emberek és a magyar adófizetők pénze az önöké. Ebből látszik, hogy semmit nem értettek meg október 13-ából, mert az emberek többsége önökkel ellentétben azt gondolja, hogy nem, ez a pénz nem az önöké. Tisztelt Képviselőtársaim! Gróf Széchenyi István azt mondta, hogy egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik. [[Dr. Rétvári Bence: Ezért vezettétek be a tandíjat?]] Széchenyinek igaza van, a kiművelt emberfők sokasága ugyanis pontosan átlátja ennek a rezsimnek a cinikusságát, érzékeltetni képes az Orbán-rendszer igazságtalanságait, és képes megszervezni önmagát a rendszer katonáival szemben. Éppen ez indította el az önök részéről az újabb támadást ellenük. A Fidesz fél tőlük, a Fidesz fél tőlünk, kritikus gondolkodásra, önálló érvényesülésre képes polgároktól, mert a fideszes elit érdeke az államnak kiszolgáltatott, engedelmes alattvalók tömege. Ilyenekké akarják nevelni a gyermekeinket, emiatt támadják a kormánytól független bíróságokat, a tudományos életet, emiatt üldözték el a CEU-t [[Dr. Rétvári Bence: A CEU most is itt van Budapesten!]] és most emiatt támadnak rá a színházakra. Évente több tízezer magyar fiatalt kényszerítenek bele a közmunka és az alkalmi munka körforgásába. Emiatt mennek külföldre a legjobban teljesítő diákjaink, emiatt menekül el, aki teheti, az állami iskolákból, és emiatt jutottunk el oda, hogy az iskola nemhogy felszámolná, hanem inkább felerősíti az otthonról hozott hátrányokat. [[Dr. Rétvári Bence: A PISA-jelentés ennek ellentmond!]] A szemünk láttára nap nap után vesztegetik el ennek az országnak a jövőjét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány azt hiszi, hogy ha hatalmi érdekben fogant kultúrharcból épít szellemi kerítést az ország köré, akkor letagadhatja, elhazudhatja a jelen és a jövő kihívásait. Azt hiszi, ha belefojtja a szót a valóság elé tükröt tartó színházakba, akkor az igaz szó nem, csak a kormányzati propaganda jut el mindenhová. Szeretném jelezni, hogy korábban már mások is próbálkoztak hasonlóval Európa egyes országaiban, de nem vált be. Ez egy rossz recept, ne csinálják! Ha nem tetszik, amit a tükörben látnak, nem biztos, hogy a tükör a hibás. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a kormányzati támadás, ami jelenleg is zajlik az oktatás, a tudományos és művészeti szabadság, az igazságszolgáltatás, az önkormányzatiság és a képviselői jogok ellen, az nem más, mint félelem által vezérelt bosszú. A Fidesz ugyanis fél, félti a hatalmát, mert október 13-án vereséget szenvedett. Az az igazság, hogy önök megsértődtek a választókra, és most így próbálnak bosszút állni. Teret vesztettek, és most kapkodnak, csapkodnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Lehet, hogy a mai nap a parlamenti többség ezeket a szégyenteljes javaslatokat elfogadja, de a rabszolgatörvény elleni tiltakozással egy évvel ezelőtt elindult folyamat egységbe kovácsolt minket a parlamentben, egységbe kovácsolt minket az utcán, és egységbe kovácsolt a 2019. évi önkormányzati választásokra. Ezt az egységet erősítenünk kell, ezen fogunk dolgozni. Azon dolgozunk, hogy legyen, jöjjön létre egy nemzeti minimum, amellyel 2022-ben elzavarjuk az Orbán-kormányt és új korszakot indíthatunk. Olyan országot akarunk és fogunk létrehozni, ahol ilyen rendszer, mint amilyet önök ebben az országban létrehoztak, többé ne rombolja Magyarországot. A remény és a recept adott. Mi készen állunk egy igazságos, szabad és zöld Magyarországért. Addig is boldog karácsonyt! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Tóth Bertalan frakcióvezető úr. A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Arról a törvényről, amiről ön beszélt, szakmai szervezetek a következőt írták: „A készülő jogszabály-módosítás jobb helyzetbe hozza a magyar kultúra intézményeit.” Ezt nem a Magyar Szocialista Párt írta alá, hanem olyanok, akik a színházakban nap mint nap mozognak: a Magyar Teátrumi Társaság, a Vidéki Színházak Igazgatóinak Egyesülete, a Magyarországi Nemzetiségi Színházak Szövetsége, a Mozaik Művészegyesület, a Szabadtéri Színházak Szövetsége, a Magyar Művészeti Fesztiválok Szövetsége. S arra kértek mindenkit, hogy nyugodtan, nem az önök hangnemében, hanem a helyzetre és a szövegre a maga valóságában tekintve támogassák ezt a javaslatot, mert ők, akik a színházakban nap mint nap játszanak, akik a színházakban nap mint nap rendeznek, akik a színházakban nap mint nap dolgoznak, úgy gondolják, hogy felolvasom még egyszer önnek betű szerint „a készülő jogszabály-módosítás jobb helyzetbe hozza a magyar kultúra intézményeit”, tisztelt képviselő úr. Ezt mondták azok, akik nap mint nap a színházakban dolgoznak. Önök azzal riogattak, hogy megszűnik a Nemzeti Kulturális Alap. Nem szűnt meg, és nem is fog megszűnni, a törvényjavaslat nem érinti sem a forrásait, sem a működését. Önök azt mondták, hogy kevesebb forrás lesz a kultúrára és a színházakra. Egyértelmű a törvényjavaslatból, hogy nem kevesebb, hanem több lesz. Önök azt mondták, hogy a független színházaknak vége ezt mondták már egy évvel ezelőtt is, amikor megszűnt a korábbi taorendszer , de sem akkor, sem most nem lesz vége. Önök azt mondták, hogy vége az autonómiának. Semmifajta autonómiának nincs vége, az állami fenntartású színházak, amelyek teljes mértékben állami pénzből működnek, az állam tulajdonosijog-gyakorlása mellett működhetnek, az önkormányzatiak az önkormányzat joggyakorlása mellett, a vegyes finanszírozásúakat pedig egyenként megállapodásban kell rögzíteni, tisztelt képviselő úr. S minden önkormányzat szabadon vállalható feladatai nem változnak, aki akar színházat alapítani, megteheti, aki fenn akarja tartani, megteheti, ha akarja, egyet, ha akarja, többet. Ebbe az államnak továbbra sincs semmifajta beleszólása. Ha egy önkormányzat úgy dönt, hogy színházat alapít és tart fenn, megteheti. Ön szabadságról beszélt meg tükörről, tisztelt képviselő úr. Amikor Tarlós István volt Budapest főpolgármestere, akkor ő kinevezte a színházak élére azokat az embereket is, akikkel nem feltétlenül áll egy világnézeti platformon, így Máté Gábort, Eszenyi Enikőt vagy Mácsai Pált. [[9.30]] Önök viszont, amint hatalomra kerültek, két hónap sem telt el, bosszúra éhesen, arrogánsan Bán Teodórát máris eltávolították a szabadtéri színpad éléről [[Gréczy Zsolt: Nem eltávolították, hanem lejárt a szerződése! Pályázzon újra!]] az első pillanatban az utolsó embert is. Míg Tarlós István idejében sok liberális hozzáállású színházigazgató is lehetett, amint önöknek lehetősége nyílt, egy olyan embert, aki egyébként Demszky Gábor idején is a Szabad Tér Színház vezetője volt [[Kunhalmi Ágnes: Lejárt a szerződése!]] Tarlós István idején is a Szabad Tér Színház vezetője volt [[Gréczy Zsolt: Lejárt a szerződése!]] de nem feltétlenül csápolt ott Karácsony Gergely minden rendezvényén, abban a pillanatban eltávolítottak, mert önöknek nem sokszínűség kell, hanem az kell, hogy mindenki a liberális értékrend követője legyen, tisztelt képviselő úr. Önök egyáltalán nem a szabadságért tüntetnek. [[Gréczy Zsolt: Mint ahogy Alföldi Róbertnek akkor lejárt a szerződése!]] Ami pedig az MSZP ez évi mérlegét illeti, tisztelt képviselő úr, önök elvesztették, mert kilépett önök közül Botka László és Tóbiás József korábbi miniszterelnök-jelölt és itt a parlamentben volt képviselőtársuk, aki pártelnök is volt. Egy érdekes színfolt, Szanyi Tibor is távozott a saját pártjukból. Önök úgy írtak ebben az évben politikatörténetet, hogy lepatkányozták a Fidesz-KDNP szavazóit azzal, hogy becsukott ajtóknak rohantak neki, azt mondták, nem idézem pontosan, hogy milyen erős kép lenne, ha lefeküdnének a lépcső elé tarkóra tett kézzel, és így próbáltak nemzetközi hírverést is maguk között színészkedéssel és színjátékkal kelteni, tisztelt képviselő úr. Az európai parlamenti választáson már alig haladták meg a 6 százalékot, kudarcot vallottak, tisztelt képviselő úr. Minden EP-választáson elfelezik a mandátumaik számát, most már csak egy képviselő maradt, ezért nem maradt önöknek más hátra, mint hogy feladják önállóságukat, és Gyurcsány Ferenc égisze alatt próbálkozzanak a következő választásokon. Önöknek Fejér megyében és Bács-Kiskun megyében még a Mi Hazánknál is gyengébb választási eredménye született, tisztelt képviselő úr. Hat megyében, Bács-Kiskunban, Fejérben, Győr-Moson-Sopron, Pest, Somogy és Zala megyében pedig már be se jutott az egykori állampárt jogutódja a megyei közgyűlésbe. És az is az önök politikatörténeti „eredménye”, hogy sikerült a korábban antiszemita szólamokkal a parlamentbe bejutó politikusokat önöknek polgármesteri székhez juttatni. Hát, gratulálunk, tisztelt képviselő úr, ez szép eredmény! [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Ezt hívhatja ön persze összefogásnak is, de nevezhetjük úgy is [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy önök egykori antiszemitákat juttattak hatalomra. Arról nem is beszélve, hogy Zuglóban átláthatatlanná tevő gazdasági döntések és önkormányzati ingatlaneladások is az önök nevéhez fűződnek [[Az elnök ismét csenget.]] Lackner Csabáról pedig szerintem még sokat fogunk beszélni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd frakcióvezető asszonya, Szabó Timea képviselő asszony: „Aktuális ügyekről” címmel.
Tisztelt Képviselőtársaim! Ma van az emberi jogok világnapja, és nem mellesleg az utolsó olyan parlamenti ülés, ahol számot vethetünk az elmúlt évről, egészen pontosan az önök idei teljesítményéről. Nézzük rögtön az elején! Önök januárban azzal kezdték az évet, hogy Orbán Viktor bevezette a rabszolgatörvényt az éves 400 óra túlórával. Ez volt Orbán Viktor középkori válasza a saját maga által okozott munkaerőhiányra, miután 600 ezer magyar ember menekült külföldre az orbáni kilátástalanság elől. A megalázóan alacsony bérek, az életveszélyes egészségügyi ellátás, a gyerekeket teljesen kiszipolyozó oktatás mind-mind hozzájárultak ahhoz, hogy tovább fogy a magyar, és nem születnek gyerekek sem az országban. [[Dr. Rétvári Bence: Nem születnek gyerekek.]] Merthogy a demográfiai mutató is egészen katasztrofálisan alakult: miközben maguk arról papolnak, hogy nagy családbarát kormány az önöké, ezt Orbán Ráhel családján kívül gyakorlatilag senki nem érzi. Nem véletlen, hogy 2019 első félévében ismét 3 százalékkal kevesebb gyerek született, mint egy évvel korábban, viszont 1 százalékkal nőtt a halálozás; eszerint a természetes fogyás 8 százalékkal nőtt csak az idei első félévben. Ráadásul a milliárdos családos propagandaplakátjaikra felraktak egy olyan nőt, akiről kiderült, hogy pornófilmek forgatásához szervezett be lányokat. Magyarázzák már meg nekem, hogy mi ez az önök beteges vonzalma a pornóhoz! Először Borkai Zsolt, utána ez a nő. Most már Harrach Pétertől kérdezem, hogy eze az új keresztényi kormányzás vagy mi a csuda. Na de menjünk tovább, tényleg csak szemezgető jelleggel az idei évből! Pócs Jánosról például kiderült, hogy bezárta egy alkalmazottját egy kazánba, aztán rádobott egy égő gyújtóst nem lett következménye. Bayer Zsoltról megírták, hogy 32 ezer forintért bérel lakást a budai Várban, miközben a csepeli munkásotthonban egy darab ágy havi bérleti díja 60 ezer forint nem lett következménye. Orbán Viktor vejéről, Tiborcz Istvánról kiderült, hogy csalt az uniós közvilágítási pályázatban, és pofátlanul ellopott 13 milliárd forintot, amit aztán nekünk kell majd az Uniónak visszafizetni nem lett következménye. Mindeközben májusban napvilágot látott, hogy Tiborcz István 32 évesen a 32. leggazdagabb magyar ember lett 35 milliárd forintos vagyonnal. Hát, az dobja rá az első követ, aki 32 évesen nem lett még 35 milliárd forintos vagyonnal a 32. ebben az országban! De cserébe legalább 3 ezer családot lakoltattak ki az otthonaikból idén is, köztük idős betegeket és a rákos gyermeküket egyedül nevelő édesanyákat. Eközben kijött egy újabb 2019-es OECD-adat a betegellátásról: évente 46 ezren, egy Eger méretű város hal meg gyógyítható betegségben pusztán azért, mert önök és Orbán Viktor kilopták a pénzt az egészségügyből. A CT- és MR-készülékek számában csak Mexikó teljesít nálunk rosszabbul Mexikó! az összes OECD-ország közül. A társadalombiztosítás rendszerét úgy szigorítják éppen ma, hogy abba egész konkrétan emberek fognak belehalni. A fóti fogyatékos gyerekeket kipaterolják az otthonukból csak azért, hogy Mészáros Lőrinc megint építhessen oda valamit [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] a kerekesszékes gyerekeket pedig elküldik Zalaegerszegre és Kalocsára, ahol köztudottan verik a gyerekeket. [[Kunhalmi Ágnes: Igaz!]] Szétverték az MTA kutatóhálózatát, most pedig a színházakat készülnek bedarálni. Újabb kilenc évre kinevezték a korrupciós nyomozásban negatív csúcsot elérő Polt Pétert. Az ellenzéki pártokat megállás nélkül vegzáló, a Párbeszédet külön megfenyegető Számvevőszék elnökének, Domokos Lászlónak viszont havi 4 millió forintra emelték a fizetését [[Nacsa Lőrinc: Be kéne tartani a törvényeket!]] , miközben egy 35 éve fizikát és kémiát oktató tanár 237 ezer forintot keres havonta. Miközben minden magyar aggódik a klímaváltozás miatt, Gulyás Gergely szerint a klímaváltozás elleni küzdelem aktivistája, Greta Thunberg egy beteg kisgyerek. A házszabály alaptörvény-ellenes megváltoztatásával éppen ma készülnek elfogadni a képviselőkre vonatkozó szájzártörvényt. Szép lista, nem mondom, tisztelt képviselőtársaim, és még sajnos bőven lehetne ezt folytatni. A másik oldalon viszont szerencsére ott van az, hogy október 13-án ellenzéki együttműködéssel felszabadítottuk Budapestet és a vidéki nagyvárosokat az önök tolvaj hatalma alól. Karácsony Gergely, a Párbeszéd társelnökének vezetésével a fővárosban, Budapesten már eltöröltük a rabszolgatörvényt, kihirdettük a klímavészhelyzetet, megállítottuk a fideszes ingatlanspekulánsok pusztítását a Római-parton, elfogadtuk az antikorrupciós és átláthatósági csomagot, és szintén itt is lehetne még sorolni a pozitív intézkedéseket, amelyek szembemennek az önök tolvaj kormányzásával. Ez csak néhány azok közül, amelyek segítségével mi újra egy élhető, emberséges és tisztességes várost, városokat és országot fogunk közösen építeni. Keménykedhetnek még önök egy ideig, lophatnak is még egy ideig, de készüljenek [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] 2022-ben az egyesült ellenzékkel elkergetjük magukat a hatalomból, és visszaadjuk a hatalmat azoknak, akiknek jár, az embereknek.
Köszönöm, Szabó Timea frakcióvezető asszony. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igyekszem reagálni azokra a felvetésekre a baloldali lapszemléjéből, amelyek fontos témákat érintenek. Ami a foglalkoztatás kérdését illeti: amit ön rabszolgatörvénynek nevezett… én emlékszem, mit balhéztak össze itt egy évvel ezelőtt. És az elmúlt egy év bebizonyította, hogy amit önök akkor állítottak, az egy szemenszedett hazugság volt, mert ha nem lett volna az, akkor már rég odaláncolták volna magukat cégekhez; jellemző módon ezt csak a törvény elfogadása előtt tették meg. Egyébként ami a bérek helyzetét illeti: amit ön állít, az nem igaz. Én nem állítom azt, hogy a bérek Magyarországon ott vannak, ahol szeretnénk, még további emelésekre van szükség, de engedje meg, hogy pár adatot említsek! A szociális dolgozók bére 62 százalékkal nőtt 2013 és 2018 között, a pedagógusok fizetése 2013 óta 50 százalékkal nőtt, az orvosok bére átlagosan 82 százalékkal 2012-hez képest, a mentőknél átlagosan 67 százalékos béremelés történt 2016 és 2018 között, az egészségügyi szakdolgozók bére 2022-re a 2016-os szint két és félszeresére emelkedik [[Szabó Timea: 130 ezret keresnek a szociális dolgozók! Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Fogd már be! Nyugi!]] a rendőrök és a katonák illetménye az életpályamodellnek köszönhetően 50 százalékkal emelkedett. [[Szabó Timea: 130 ezer…]] Ezt ön is nagyon jól tudja, és valótlanságokat állít. Tisztelt képviselő asszony, én meghallgattam önt, kérem, adja meg a tiszteletet a szavazóinknak, és hallgassa meg ön is a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban. Balla György: Nem tudja, mi a tisztelet!]] [[9.40]] Ami az egészségügyet illeti [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem tudja, mi a tisztelet!]] 724 milliárd forinttal… [[Szabó Timea közbeszól.]] képviselő asszony, ha két ordibálás közt van ideje [[Az elnök csenget.]] , 724 milliárd forinttal költünk többet egészségügyre, mint azok idején, akikhez önök csatlakoztak [[Szabó Timea: Az eredmény nem ezt mutatja!]] , akik nélkül önök nem lennének a parlamentben. Ami az oktatást illeti, 645 milliárd forinttal költünk többet. És ami a képviselőkre vonatkozó szabályokat illeti, nem lesz itt semmiféle szájzár. Ön is azt mondhat majd, amit akar, egy különbség van: viselkedniük kell majd. Nem lesz lehetőségük arra, hogy megakadályozzák a döntéshozatalt, és a trágárságra sem lesz. [[Közbeszólások a KDNP soraiból. Szabó Timea: Huszonkettő nem fenyegetés, hanem ígéret!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ha valaki arra kíváncsi, hogy önök mit tennének, ha lehetőséghez jutnának, akkor változatlanul azt javaslom, hogy a budapesti történésekből induljunk ki. Mindent elmond, tisztelt képviselő asszony, hogy mivel kezdték. Azzal, hogy jelentősen megnövelték a pozíciók számát, és jócskán megemelték a saját maguk fizetését. [[Szabó Timea: Kétszáz államtitkár van!]] És ez csak a kezdet, mert a folytatásban elkezdték visszahívni a színpadra a múlt embereit. Azóta is ezt csinálják. Szemezgessünk például az elmúlt napok történéseiből! Különböző pozíciót kapott többek között Vásárhelyi Mária; Bőhm András, az SZDSZ korábbi frakcióvezetője; és kapaszkodjanak meg, Vágó István, a kvízmester a BKV Vasúti Járműjavítót fogja felügyelni. [[Szabó Timea: A huszonkét éves államtitkár, az viszont kemény…]] A kvízmester a BKV Vasúti Járműjavítót. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Totális abszurd! Legyenek ők is milliomosok, már ha eddig nem voltak azok. Tényleg tömött sorokban jönnek vissza azok, akik idézőjeles szakértelmére egyszer már majdnem ráment az ország. Két hónap sem telt el, tisztelt képviselő asszony, a választás óta, de már most látszik, hogy minden lényeges ponton szembemennek azzal, amit a választóknak ígértek. Fejlesztéseket ígértek, de eddig még csak vétóztak. Ahol meglátnak egy fejlesztési tervet, ott keresztbefekszenek. És stadionstopot ígértek, de kórházstopot hoztak. Nem adnak plusz 50 milliárdot a fővárosban az egészségügynek, nem szavazták meg, a szuperkórházat leszavazták. Felelős gazdálkodást ígértek, de a fizetésemelésekkel már most százmilliókkal terhelik meg a kerületi önkormányzati kasszákat. Ezt miért nem váltják át CT-berendezésre, képviselő asszony? Miért nem? [[Szabó Timea: Milliárdos adósságot hagytatok ott az önkormányzatoknak!]] Szakmai kinevezéseket ígértek, de kvízmesterek, alákérdező bemondók, K&H-botrányhuszárok, SZDSZ-es matuzsálemek és Bajnai-emberek jönnek tömegével [[Szabó Timea: Tiborcz Istvánok!]] és még nincs vége. Nagyobb anyagi támogatást ígértek, de adóemelést hoznak. Telekadó-emelés, építményadó-emelés [[Szabó Timea: Tiborcz-adó!]] garázsadó-emelés, ötletelés a dugódíjról és az ingatlanadóról, és ez csak egy rövid negatív ízelítő az elmúlt hetek történéseiből. Ha egy lapra kellene felírni azt, hogy mit gondolhatnak sokan az elmúlt időszakról a fővárosban [[Szabó Timea: Akkor azt írnák, hogy október 13.!]] akkor azt írnák csupa nagybetűvel, hogy nem erről volt szó, nem ezt ígérték. [[Nacsa Lőrinc: Hazudtak reggel, délben meg este!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Közelednek az ünnepek, és valamelyik nap biztos leadják majd a Reszkessetek, betörőket. Ez csak arról jutott eszembe, hogy amikor önök kormányoznak valahol, akkor nem a betörőknek kell reszketniük, hanem a munkából élőknek, azoknak, akik jobb egészségügyet akarnak, a sportszerető embereknek, a dízelautóval közlekedőknek, és mindenkinek, aki nem a szélsőséges liberalizmusban látja Budapest jövőjét. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az önök világában otthonmelegre lelnek a színházi zaklatók és azok a politikai krampuszok, akik egyszer már majdnem taccsra vágták ezt az országot. [[Az elnök ismét csenget.]] Nem fogjuk hagyni, hogy még egyszer megtegyék! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Szabó Timea: Újszínház, Dörner György! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab Péter, a Jobbik frakcióvezetője. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idestova egy éve annak, hogy önök, tisztelt fideszes rabszolgatartók, keresztülverték a parlamenten a rabszolgatörvényt. Egy éve annak, hogy önök megüzenték, javarészt a nyugati multiknak, hogy lényegében bármit megtehetnek a magyar dolgozókkal. Azóta a melósok kiszolgáltatottsága szinte minden ágazatban nőtt. A munkaterhek egyre nagyobbak, a bérek éppen hogy csak vánszorognak, a kafetériát elvették, a melósok pedig ki sem merik nyitni a szájukat, mert ha ezt megteszik, akkor mehetnek az utcára, felvesznek a helyükre egy-egy ukránt.Ez persze nem csoda, hiszen jelenleg a kimutatások szerint ma a magyarok egyharmadának már annyi megtakarítása sincs, hogy ha elveszítené a jövedelmét, akkor akár csak egy hónapot túl tudna élni. Hát persze, hogy tűrnek! Eközben az önök EP-képviselője, Deutsch Tamás meg olyanokat mond, hogy a magyar emberek azért túlóráznak, mert imádnak bent lenni a munkahelyükön. Nem, képviselőtársak, a magyar emberek azért túlóráznak, tudják, mert különben nem tudnák kifizetni a hiteleket, nem tudnák fizetni a számlákat, de még egy kiadós hétvégi bevásárlásra sem futná. Én egy évvel ezelőtt arra kértem önöket, hogy ne a túlórát emeljék, hanem a béreket, ezzel szemben önök a túlórán kívül egyvalamit emeltek, de brutálisan: az árakat. Képviselőtársak! Egy év alatt a sertéshús ára 15 százalékkal emelkedett, a friss zöldség ára 31, a burgonya ára 61 százalékkal nőtt. Eközben a bérek, tudják, mennyivel emelkedtek? Tudják, mennyivel? 10 százalékkal. Na, hát ennyit arról, képviselőtársak, hogy mennyit ér ma egy magyar melós fizetése, vagy éppen mennyit ér önöknek egy ledolgozott élet azok után, hogy szégyenszemre a minimálnyugdíj összege 28 500 forint immár 11 éve változatlanul, ilyen áremelkedések mellett. És amikor én azt kérdezem önöktől, hogy hogyan akarják meggátolni az árak emelkedését, akkor önök széttárják a kezüket, és azt mondják, hogy hát, ezek nemzetközi folyamatok, erről a kormány nem tehet. [[Dr. Rétvári Bence: Az áfát csökkentettük, csak nem támogattad!]] De könyörgöm, arról ki tehet, hogy Magyarországon olyan a bér- meg a nyugdíjszínvonal, hogy lassan már a párizsi is luxus? [[Dr. Rétvári Bence: Nem szavaztad meg a „nők 40”-et!]] Arról ki tehet, hogy önök a fizetések felét elvonják a dolgozóktól? Arról ki tehet, hogy egy kezdő pedagógus nettó 140 ezer forinttal kezdi a nagybetűs életet, meg húszéves lakáshitellel, képviselőtársak? Amikor az árakról beszélek, önök nemzetközi trendekre hivatkoznak. A béreknél nem hivatkoznak erre, képviselőtársak? Ott is vannak ám nemzetközi trendek! Tudják, a csehek, a lengyelek, a szlovákok már mind-mind jobban keresnek, mint a magyarok. Lengyelországban a kormány, tudják, mit csinált? Egy szempillantás alatt eltörölte a személyi jövedelemadót a fiatal munkavállalóknál, mert azt mondták, hogy ez a pénz jobb helyen van a fiataloknál. [[Dr. Völner Pál: Családi adókedvezmény!]] Önök meg agyonadóztatják a magyarokat, hogy legyen miből kórházat építeni Kenyában. Meg legyen miből hajózgatni hol az Adrián, hol az űrben. Akinek meg ez nem tetszik, az Soros-bérenc, ugye? [[Dr. Völner Pál: Azok vagytok!]] Önök egy évvel ezelőtt lesorosbérencezték a rabszolgatörvény ellen tüntető melóst ugyanúgy, mint ahogy most lesorosbérencezik azokat a tanárokat, akik meg a gyermekeinkért tüntetnek. Képviselőtársak, önök ennyit tudnak adni a magyar nemzetnek? Béremelést nem adnak, modern oktatást, minőségi egészségügyi ellátást nem adnak, egyvalamit adnak: gyűlöletet. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: A te szavaidból most a szeretet árad!]] Csak tudják, képviselőtársak, az a baj, hogy a gyűlölet egy nagyon veszélyes érzés. Mert az egy dolog, Dömötör elvtárs… ne röhögjön! [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a KDNP soraiból: Ne röhögjön?!]] , az egy dolog, hogy önök kiírják a plakátokra, hogy nekem Sorost vagy Sargentinit vagy éppen mikor kit kell gyűlölni. Ez a kisebbik rossz, tudják? A nagyobbik rossz, tudják mi, kedves vihogók? A nagyobbik rossz az, hogy önök eljuttatták a magyar társadalmat oda, hogy magyar ember már képes sajnos [[Dr. Völner Pál: Demagóg vagy!]] , legyünk őszinték, önmagát is gyűlölni. Amikor én azt mondom, hogy a tanároknak béreket kell emelni, akkor nagyon sokszor megkapom egyébként a választóktól, hogy a tanároknak, Péter, béremelés? Hát, ott van nekik a téli meg a nyári szünet, ők nem érdemelnek béremelést. Amikor a rendőrök fizetésemeléséről beszélek, akkor azt mondják, hogy hát, a rendőrök meg állandóan csak büntetnek minket, ők sem érdemelnek béremelést. És nem érdemel béremelést az orvos sem, mondja nagyon sok választó, mert ők meg a hálapénzre játszanak. Képviselőtársak! Ez az önök gyűlöletpolitikájának a gyümölcse. A gyűlölet az önök veszélyes terve! Mert nagyon jól tudják, hogy önök egészen addig maradhatnak hatalmon [[Nacsa Lőrinc nevetve: A gyűlölet! A gyűlölet! A gyűlölet!]] amíg képesek összeugrasztani a magyar embereket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]] Úgyhogy innentől kezdve én nem önökhöz szólok, képviselőtársak, hanem a magyar emberekhez. Azt üzenem valamennyi magyar honfitársamnak [[Nacsa Lőrinc: Mély levegő!]] túl kicsi ez az ország ahhoz, hogy egymást marjuk. Ennek az országnak az ellenségei nem a katedrán vannak, nem a műtőben, nem a rendőrőrsön, nem ők fosztották ki ezt az országot, nem miattuk nélkülöznek a magyarok, nem miattuk túlóráznak a melósok. [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] Úgyhogy ne egymásra haragudjunk! Ne a honfitársainkat kizsigerelő hatalommal, ne a Fidesszel legyünk szolidárisak, hanem egymással. Arra kérem a magyar embereket, hogy az új esztendőben igenis mi, magyarok álljunk oda egymás mellé, álljunk oda a tanárok, a rendőrök, az orvosok mellé, álljunk oda a fiatalok, a nyugdíjasok, a gyári melósok [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: És Gyurcsány Ferenc mellé!]] mellé, és mindenki mellé, aki ennek a rezsimnek a vesztese. Ha ezt mi megtesszük, ha mi, magyarok képesek leszünk összekapaszkodni, akkor végre kimondhatjuk, hogy igen, ez a nemzet győzelemre született, mert a gyűlöletet mindig legyőzi a szeretet, a szolidaritás, az igazság. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Boldog karácsonyt kívánok, Magyarország! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Jakab Péter frakcióvezető úr. A kormány nevében Dömötör Csaba válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tudomásul vesszük felszólalását, amelynek lényege az, hogy a gyűlölet hangján követelt szeretetet. Tudomásul vesszük. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Az a helyzet, hogy súlyos dolgokat állított Magyarország állapotáról és a mindennapi élettel kapcsolatban. Ön gyakran itt a Házban hivatkozik Borsod megyére, ahonnan érkezett. Én is ebből a régióból származom, Északkelet-Magyarországról, a Mátraalján nőttem fel, és fontosnak tartom, hogy az ország minden térsége fejlődjön, ezért megnéztem az adatokat. [[9.50]] Borsodban, ahonnan ön érkezik, a munkanélküliség 17 százalékról 4,5 százalékra csökkent. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Úgy van! Bizony!]] A nettó átlagkereset 62 százalékkal nőtt, ami nem tartalmazza a családi adókedvezményt. Véletlenül sem mondom azt, hogy a bérek ott vannak, ahol lenniük kellene, további emelésekre van szükség, de akkor is nőttek a bérek. A regisztrált bűncselekmények száma korábban ez még önöket érdekelte 26-ról 12 ezerre csökkent [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szabálysértés!]] ami 56 százalékos csökkenés. És az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy önök azokhoz csatlakoztak, akik idején megduplázódott a munkanélküliség, 12 százalék volt, ezt sikerült ennek a kormánynak lecsökkentenie 4 százalék alá. Nem állítom, hogy az ország már ott tart, ahol szeretnénk, de azt igen, hogy fontos lépéseket tettünk előre, főleg azokhoz képest, akikkel önök összeálltak. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] És önök egészen botrányos módon rendszeresen sértegetik a magyarokat. Azt, hogy minket sérteget, azt el kell viselnünk, ez nekünk a munkaköri leírásunk része, de az, hogy a magyarokba rúgnak két lábbal, az nem fér bele, az mindennek az alja. Az elmúlt hónapokban nevezték a magyarokat rabszolgáknak, csóróknak, de arra is volt példa, hogy lejobbágyozták őket. Ez nem minden, nevezték őket funkcionális analfabétának és szolgalelkűnek is. A határon túli magyarokat pedig indiánokhoz hasonlították, akiket meg lehet venni egy marék üveggyönggyel. Mennyire sértő már! És ezek után követel ön szeretetet? Arra kérem, tisztelt képviselő úr, hogy az identitásválságukból fakadó frusztrációt ne a magyarokon töltsék ki, legyenek szívesek. Hosszú utat jártak be, az biztos. Egykor erőteljesen kiálltak a 2006-os rendőrattak áldozatai mellett, eltelt pár év és összeálltak az elkövetőkkel. Maguk egykor még feljelentést is tettek Gyurcsány Ferenc ellen a kettős állampolgárság elleni kampány ügyében, eltelt pár év és összebútoroztak velük. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Szégyen!]] Maguk egykor felemelték a szavukat a nemzeti vagyon kiárusítása ellen, eltelt pár év és azokkal ücsörögnek egy helyen, akik ezért felelősek. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ezek után hogyan beszélhet ön bármiféle hitelességről? Hogyan?! Az önök fejlődéstörténetéről sok mindent elmond az ’56-os hősökhöz fűződő viszonyuk. A Jobbik alapító nyilatkozatában még az áll, hogy elsődleges feladat a kommunista utódpárt eltávolítása a politikai hatalomból. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. – Szi-lágyi György: Ezért küzdünk ellenetek! Egy hang a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Ezért lehetett ott Pongrátz Gergely az alakuló ülésükön; még évekkel ezelőtt is azt ígérték, hogy létrehozzák a Pongrátz Gergely nemzeti igazságtétel központot. És tudja, mi lett az önök igazságtételéből? Az, hogy Gyurcsány Ferenccel együtt tesznek esküt a parlament lépcsőin, a feleségével egy színpadon tündökölnek, és mindezt betetézve a legutóbbi választáson már vagy félszáz településen összeálltak velük. [[Z. Kárpát Dániel: Nagyon gyenge!]] Vágó István szórólapján ott virított a Jobbik logója. Ennél többet nem kell mondanunk. Szégyen! [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Z. Kárpát Dániel: Akkor ülj le!]] De az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy nálam sokkal jobban összefoglalja a helyzetet Pongrátz Gergely testvére, az alábbiakat mondja, idézem: „A Jobbik csúnyán megcsalta 1956 szellemét. Összeálltak a baloldali eszméket hirdetőkkel, akik ellen mi” mármint ők „’56-ban harcoltak. Vona Gábor még csak a lövészárokból való kibújásra buzdított, de a mostani vezetés már átmászott a barikádok túloldalára, sőt onnan lövik a mieinket. Összeálltak a baloldallal, tele vannak pénzzel, és a parlamentben üvöltöznek.” [[Bana Tibor: A kuruc.infóból idézed?]] Köszönöm, hogy ezt alátámasztja, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Erős szavak ezek, igazak, és nem is nagyon van mit hozzátennünk, talán csak annyit, hogy nyugodtan satírozzák ki a nemzeti színeket a párt logóiból, és rakjanak rá egy vaskos vörös csillagot azért, mert most azt követik. [[Z. Kárpát Dániel: Nekem te ne beszélj…]] Ön gyakran szaladgált mindenféle tárgyakkal itt az Országgyűlésben, egy rakás holmit át is hozott ide a fideszes padsorokhoz. Mi nem fogunk itt tárgyakkal szaladgálni, de van egy javaslatunk az ön számára: vegyen egy nagy fehér kartonpapírt, fogjon egy vörös zsírkrétát, és írja rá, hogy összeálltam a posztkommunistákkal. [[Z. Kárpát Dániel: Nem állunk veletek össze, eszünk ágában sincs!]] Sétálgasson a jobbikos, a volt jobbikos szavazók előtt, és várja meg a reakciót, akkor talán majd ráeszmél, hogy mivé tettek egy egykori nemzeti pártot. Békés ünnepet önöknek! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Demeter Márta, az LMP képviselő asszonya: „Hajlandóake végre a magyar emberek érdekeit szem előtt tartani? 2.” címmel.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar gazdaság helyzetét tekintve a kérdés továbbra is az, hogy hajlandóe végre a kormány a magyar emberek érdekét szem előtt tartani, vagyis hajlandóke a válságjelenségek kezeléséhez elengedhetetlenül szükséges intézkedésekben túllépni a fiskális, adminisztratív terveken és új irányt venni a gazdaságpolitikában. Önök minden ezzel ellentétes kommunikáció és mutatvány ellenére a feltétel nélküli kiszolgálói a nagytőke érdekeinek. Alig egy hónapja az Országgyűlés Gazdasági bizottságában Szijjártó Péter szenzációként kürtölte világgá, hogy idén már megdőlt a külföldi tőke magyarországi beruházási rekordja. Egy hete pedig Varga Mihály büszkélkedett azzal a Nemzeti Versenyképességi Tanács ülését követően, hogy a külföldi működő tőke beáramlását tekintve jó Magyarország helyzete, hiszen az elmúlt öt év során a régióban a bejövő működő tőke GDP-hez mért arányát tekintve három évben is a rangsor élén álltunk. Miért nem hangzott el egyetlen szó sem a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozásokról, arról, hogy az ő helyzetük és jövedelmezőségük hogyan javulhat? Az önök politikájának esszenciája vagy pusztán rossz megszokásoknak tudható be, vagy semmi másról nem tudnak beszélni, mint a nagytőke számára hasznot hozó fejleményekről. Szijjártó Péter a Külügyi bizottságban is nagyon érdekes megállapítást tett, lényegében kiderült, hogy a nagyvállalati érdekek prizmáján keresztül tekintenek kizárólag a magyar kis- és közepes vállalkozásokra, csak olyan szempontból támogatják őket, ahogy az egyébként a nagytőkének megfelel, lényegében kimondva azt, hogy az a cél, hogy a kisvállalkozások minél több nagytőkés vállalkozásnak tudjanak majd beszállítani, ezzel is továbbra is kiszolgáltatva őket. Borzasztó rossz ez a szemlélet, és teljesen szembemegy bármiféle válságkezelési lehetőséggel. Az önök részéről teljesen tudatos politika, hogy a magyar emberek bérét alacsonyan tartják, és távolról szemlélik, hogy nem javul a hazai vállalkozások jövedelmezősége, miközben adminisztratív terhek és adók sora nehezíti ezeknek a vállalkozásoknak az életét. És hiába beszél Palkovics László miniszter arról, hogy a magyar gazdaság high-tech pályára állt, a nagyot mondás nem fedheti el a valóságot. Szakértők már évek óta figyelmeztetnek, hogy a multicégek a globális értékláncoknak jellemzően csupán a gyártási, előállítási, vagyis a legkisebb hozzáadott értéket előállító szakaszát telepítik Magyarországra, aminek egyenes következménye a régiós összehasonlításban is rendkívül alacsonynak számító hazai bérszínvonal. Mindez ráadásul a magyar gazdaság sérülékenységét is a végletekig fokozza, nyakunkon a robotizáció és a digitalizáció, ez pedig legelőször éppen az összeszerelő munkahelyeket fogja megszüntetni. De nem csak a nyomott bérekről van szó, az uniós átlagtól messze elmarad az innovatív vállalkozások aránya. És mégis hogyan várhatnánk a versenyképesség javítását egy olyan kormánytól, amelynek a regnálása alatt több százezer magasan képzett fiatal vándorolt külföldre a jobb megélhetés reményében? Hogyan várhatjuk a versenyképesség javítását egy olyan kormánytól, amely ezt a veszteséget nem a hazai gazdaság munkaerő-megtartó erejének növelésével, hanem olcsó külföldi munkaerővel próbálja pótolni? Az állami forrásokat pedig még idén is a multinacionális vállalatoknak adta a hazai kis- és közepes vállalkozások helyett a kormány. Ez volna a high-tech gazdaság magyar módra, képviselőtársaim? Ez az igazi hungarikum? A magyar kisvállalkozásokhoz való kormányzati viszonyt egy másik példán is jól felmérhetjük. A kisadózó vállalkozások tételes adójának, a katának a kapcsán először a Magyar Könyvelők Országos Egyesülete egy pénzügyminisztériumi munkaanyagra hivatkozva tájékoztatta a nyilvánosságot, hogy a kormány szigorítani készül ezt az adófajtát; majd válságkommunikáció gyanánt Parragh László is beszállt, aki szintén visszaélésekre utalva támogatná a kata átalakítását, majd egyébként a terület kormányzati gazdája is nagy kegyesen megszólalt, és gyorsan próbálta elmagyarázni, hogy mindenki gonosz módon félremagyarázza a helyzetet, mert a magyar kormány csak jót akar a vállalkozásoknak. És, tessék mondani, ezt a jótéteményt nem lehetett volna megfelelő formában időben megbeszélni a kisvállalkozókkal? Tehát, képviselőtársaim, haladéktalanul gazdaságpolitikai fordulatra van szükség, nem folytatható az a gazdaságpolitika, amely a nagytőkét hizlalja. Új egyensúlyi helyzet kell, a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozásokat kell támogatni. Nem folytatható az önök által elképzelt politika, amely minden terhet a magyar emberekre rak, a magyar emberek ennél többet érdemelnek. A külföldi nagyvállalatok számára egyértelmű szabályokat kell megfogalmazni: adózzanak Magyarországon, és bővítsék a társadalmi szerepvállalásukat. Mi a magyar emberek oldalán állunk, és mindent elkövetünk azért, hogy a magyar emberek bőrét önök ne vihessék a vásárra. A nagytőke Magyarországon a magyarok érdekeit szem előtt tartó szabályok között kell működjön, és a hazai kis- és közepes vállalkozások fejlesztését kell támogatni. Mi emellett állunk ki. Önök mit tesznek?
Köszönöm szépen, Demeter Márta képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. [[10.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnos azt kell mondanom, hogy ön az adatok megismerésénél ismét nem kellő figyelemmel járt el, de legalábbis azok közlésénél egészen biztosan. [[Demeter Márta közbeszól.]] Ön ugyanis tévesen azt állítja, hogy a kormány a multivállalatoknak kedvez, és mindezt a hazai kkv-k hátrányára és rovására teszi, ez azonban nincs így, ez nem igaz. Ugyanis az a helyzet, hogy a kormány mindent megtesz a hazai kis- és közepes vállalkozásoknak a támogatása és a fejlesztése érdekében. Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország jobban teljesít, és ezt senki nem vonhatja kétségbe, hiszen a gazdasági adatok, a gazdasági tények is ezt támasztják alá, ebben pedig nagy szerepe van a magyar kkv-szektornak, ez közös sikere a kormány és a vállalkozások együttműködésének. Ugyanis a magyar kis- és középvállalkozások jól teljesítettek az elmúlt években, tartották az iramot a nagyvállalatokkal. Ebben sok vállalkozó, sok magyar vállalkozó kemény munkája van benne, ne vonjuk ezt kétségbe! Engedje meg, hogy néhány adattal, néhány ténnyel is szemléltessem ezt. Egy átlagos kis- és közepes vállalkozás árbevétele a 2009-es 61 millió forintról 2017-re 80 millió forintra, azaz 30 százalékkal nőtt, nominálisan 30 százalékkal, reálértékben pedig 15 százalékkal. A kkv-k most 155 ezerrel több embert tudnak alkalmazni 2009-hez képest; azt hiszem, hogy ez is egy figyelemreméltó előrelépés ahhoz képest, hogy Gyurcsány Ferenc kormányzása idején rekordmagas volt a munkanélküliség. [[Arató Gergely: Akkor nem Gyurcsány Ferenc volt a miniszterelnök! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] 2019. II. negyedévében csak hogy említsük meg ezt a számot is 833 ezerrel többen dolgoznak, mint 2010-ben. Egy átlagos kis- és közepes vállalkozás által előállított hozzáadott érték a 2009-es 10 millió forintról 2017-re 16 millió forintra, nominálisan 35 százalékkal, reálértékben 27 százalékkal nőtt. Egy átlagos kis- és közepes vállalkozás exportból származó árbevétele a 2009-es 9 millió forintról ’17-re 15 millió forintra, nominálisan 67 százalékkal, reálértéken 46 százalékkal nőtt. [[Demeter Márta közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Asszony! A számok, az eredmények mögött pedig a magyar vállalatok, a magyar családok munkája is ott áll, aki ezt tagadja, az a magyar emberek teljesítményét tagadja és veszi semmibe. Tisztelt Képviselő Asszony! Nekünk a célunk nem kevesebb, mint hogy 2030-ra azon öt európai ország közé tartozzunk, ahol a legjobb élni, lakni és dolgozni, ehhez a célhoz pedig szükséges, hogy a versenyképesség tekintetében is [[Arató Gergely: Majd az új kormány idején! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] az öt legversenyképesebb ország közé kerüljön Magyarország, ezért dolgozunk, ennek tudatában dolgozunk. Erről szól például a szakképzési rendszernek az átalakítása, amit önök újfent nem szavaztak meg és nem támogattak. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt is észre kell venni, hogy a technológia folyamatos változásával megváltoztak a körülmények is, ezért álláspontunk szerint a megváltozott körülményekhez kell hangolni a kkv-k működését. Ennek érdekében alkottuk meg és fogadta el a kormány a kkv-stratégiát ajánlom szíves figyelmébe tanulmányozásra [[Demeter Márta: Olvastam, kevés! Kevés!]] , amely három szóval jellemezhető: zöld, high-tech és magyar. [[Derültség a DK soraiban.]] Már a kkv-k foglalkoztatják Magyarországon az összes foglalkoztatott több mint kétharmadát, és a hozzáadott értéknek több mint a felét is ők állítják elő, ezért aztán az ő támogatásuk kiemelten fontos, az ő hatékonyságnövelésükre pedig kiemelten szükség van. Az is tény, hogy a 2010 és ’17 közötti időszakban a magyarországi vállalkozások termelékenységének javulása minden méretkategóriában meghaladta a V4-es országok és az EU 28-ak növekedési ütemét, de természetesen főleg a nyugati országoktól a termelékenység elért szintje még elmaradást mutat, ezért kell ezt még fejleszteni; erről szól a kkv-stratégia, amiről az előbb beszéltem. És azt is elmondhatjuk, hogy az adók tekintetében 2010 óta jelentősen csökkent a kkv-k adóterhelése, a vállalkozások széles köre számára biztosítottunk könnyű hitelfelvételt és jelentős vissza nem térítendő támogatásokat. [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] Mindezek hozzájárultak ahhoz (Az elnök csenget.), hogy az általam elmondott tényeket és adatokat a magyar gazdaság és a magyar kkv-szektor…
Köszönöm…
…teljesíteni tudta. [[Demeter Márta: Bár igaz lenne, amit mond!]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „2019 vége” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gyurcsány Ferenc, a DK frakcióvezetője. Öné a szó, frakcióvezető úr.
A kormányra és a kormánypárti parlamenti képviselőkre nézve itt karácsony előtt, az emberi és politikai aljasság megnyilvánulásának napján [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] amikor a színháztörvénnyel azt mutatják meg [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] hogy nincs határa annak az erőszaktevésnek, amit önök el tudnak követni (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.), a karácsonyi nyugodtabb napokra [[Dr. Rétvári Bence: Gumilövedék! Gumilövedék! Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] gondolkodni valót kívánok önöknek. [[Dr. Rétvári Bence: Hazudtunk reggel, éjjel meg este!]] Kérem, próbálják megfejteni a következő mondat önökre érvényes értelmét: amíg embernek hitvány, magyarnak nem alkalmas. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban. Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Rétvári Bence: Még úgy hallgattunk volna pedig! Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Kérem a [[Dr. Vadai Ágnes: A kormánypárti képviselőket!]] kormánypárti frakciót nagyobb nyugalomra, köszönöm szépen. Most megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én azért igyekszem kihasználni az ötperces időkeretet [[Gréczy Zsolt: Nem volt kétség! Arató Gergely: Húzod az időt, mi?]] én örülök, hogy párbeszédbe bocsátkozhatom önnel. Ami a kultúra részét illeti, szeretném itt is elmondani, hogy az önkormányzatoknak nagyobb szabadsága lesz a jövőben [[Arató Gergely közbeszól.]] , mert működtethetnek színházat saját hatáskörben, dönthetnek úgy, hogy az államra bízzák, és vegyes megoldás is lehetséges, ebben az esetben szükség lesz egy megállapodásra. Most ami a hitványságot illeti, talán ezt a szót használta meg a „gazemberséget” is szokta , tudja, mi az? Az, hogy az ön mögött ülő képviselő egy pólóban az otthonápolókra, az otthonápolásra hivatkozik. [[Varju László feláll, a pólóján a következő felirat látható: „Lesze szabad karácsonya az otthonápoló családoknak?]] Volt szavazás erről egy éve, akkor itt fel-alá szaladgáltak, de nem szavazták meg. [[Arató Gergely: Csaltatok és hazudtatok! Gréczy Zsolt: Nem adtátok oda a pénzt!]] Ez a hitványság, ez a képmutatás, hogy beteg gyermekekre hivatkoztak, még sajtótájékoztatót is tartottak velük, majd ezek után nem szavazták meg a törvényt. Még egyszer mondom: egy éve volt. Ez a gazemberség! [[Közbeszólások a DK és a kormánypártok soraiból. Taps.]] És hogyha már morális kérdések, tisztelt képviselő úr, amikor maga a demokráciáról szól, akkor az a cinizmus és az érzéketlenség olyan szörnyű metszete, amire nehéz szavakat találni. [[Dr. Vadai Ágnes: Ó! Nem is kell vele próbálkozni! Arató Gergely: Nem is kell!]] Mernee [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] tisztelt képviselő úr, mernee ugyanígy szónokolni morális kérdésekről N. Lászlónak? Ő 2006. október 23-án hazafelé ment, amikor a rendőrök minden ok nélkül célzott lövést adtak el az arcára, az arccsontja szilánkosra tört, a szeme odaveszett senki nem kért tőle bocsánatot. [[Gréczy Zsolt: Éles lőszert akartatok használni, és több rendőr sérült meg, mint civil! Több rendőr! Dr. Vadai Ágnes: Erről bírósági papír van!]] Lennee bátorsága ugyanígy oktatni V. Lászlót, akit gyűrűbe fogtak, rugdostak, majd megtaposták a kezében tartott nemzeti zászlót? Senki nem kért tőle bocsánatot. [[Gréczy Zsolt: Hazudik! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Előadnáe ugyanezt a kiselőadást Cs. Attila hozzátartozóinak [[Gréczy Zsolt: Hazudik!]] őt lényegében megvakították, amikor a Blaha Lujza térnél meglőtték 2006-ban, egyik szemére korábban sem látott jól, a másikat a lövés után ki kellett operálni, munkaképtelenné vált, végül 2011-ben önkezével vetett véget életének tőle sem, hozzátartozóitól sem kértek soha bocsánatot! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Maga biztosan nem kért tőlük bocsánatot, és nem azért, mert hiányzott a bátorsága, hanem azért, mert nem is akart soha. [[Gréczy Zsolt: Puccskísérlet volt!]] [[Gréczy Zsolt: Puccskísérlet volt!]] Szégyen! (Gréczy Zsolt: Puccskísérlet volt!) Erről mondta… [[Németh Szilárd István: Hitvány, azért! Arató Gergely közbeszól.]] Erről mondta ön nemrég egy lazáskodó videóban, hogy hát ez egy bonyolult [[Arató Gergely: Nem szégyellitek magatokat?! Gréczy Zsolt: Több rendőr sérült meg, mint civil! Arató Gergely: Szégyelld magad!]] bonyolult történet. [[Közbeszólás a DK soraiból.]] Nem, Gyurcsány úr, ez egyáltalán nem bonyolult: ön a saját népére támadott, és nincs annyi videoblogos idétlenkedés [[Gréczy Zsolt: Bocsánatot kértetek a rendőröktől?]] nincs annyi ételről készített fotó és nincs annyi hatásvadász tinédzsercipő, ami ezt el tudná feledtetni. Nem felejtjük és nem is fogjuk! [[Dr. Vadai Ágnes: Mi sem felejtünk! Gréczy Zsolt közbeszól.]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Oka van annak, hogy megint ön mondja el ilyen teátrálisan az utolsó ellenzéki felszólalást a parlamenti szezonban. Kívülről nézve is teljesen egyértelmű [[Arató Gergely: Innentől kezdve kivezetnek minket?!]] hogyha már a színháznál járunk, hogy a baloldal színházában ön, ön a főrendező. [[Derültség a DK soraiban.]] [[10.10]] Maga rendezi a baloldal darabját, és jobb nem tudni, hogy mit csinál a színfalak mögött. [[Arató Gergely felnevet.]] Akkor is Gyurcsány Ferenc odaát a direktor, ha a színpadra Karácsony Gergelyt, adócsaló ügyvédet és átöltöző jobbikosokat küld ki maga helyett. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Úgy van! Gréczy Zsolt: Pornószínész…]] Most a baloldalt rendezi, de 2022-ben [[Gréczy Zsolt: Pornószínész…]] az országot szeretné. Maguk állandóan 2022-ről beszélnek, az összes ellenzéki frakció. Ez is azt bizonyítja, hogy az ellenzéket teljesen hidegen hagyja az ország sorsa, hogy mi történik addig. [[Dr. Vadai Ágnes: Pont azért beszélünk 2022-ről… Gréczy Zsolt: Mi van a családbarát pornóssal? Mesélj!]] Nem javaslatokat fogalmaznak meg az előttünk álló hónapokra, évekre [[Gréczy Zsolt: Családbarát pornós… Arató Gergely: Két javaslatunk van bent, majd megnézem, hogyan szavazol holnap!]] hanem 2022 foglalkoztatja önöket, csak a következő hatalomszerzési lehetőségen jár az eszük, semmi máson! [[Folyamatos közbeszólások és zaj az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Egy dologban biztos lehet, a mi politikai közösségünk résen lesz, tudjuk, hogy mit veszíthetünk, és tudjuk, hogy Magyarország mit veszíthet. [[Arató Gergely: Nagyon sokat veszítetek…]] Maguk, úgy látom, hogy minden eszközt bevetnek majd, de azt kell hogy mondjam, hogy bele fogunk állni a küzdelembe, nem fogjuk a kormányzási rudat még egyszer a gazdaságot szétverő szemkilövető kezébe adni. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból. Arató Gergely: Rettegjél csak…]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nemrég a saját Facebook-oldalán arról elmélkedett, hogy vajon miért kapott virgácsot vajon miért kapott virgácsot... [[Gréczy Zsolt: Október 13…]] A mostani kiváltó okot nem ismerjük, de a múltra vonatkozóan azért van pár tippünk, és abban biztos lehet, hogy okkal kapta, mert a legnagyobb virgács ebben az országban önnek jár. Békés karácsonyt kívánok önnek! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Gréczy Zsolt: A családbarát pornósról nem szóltál egy szót sem… Zaj a teremben.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Az elnök csenget.]] Napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Az ülésszak külpolitikai kérdései” címmel Harrach Péter, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának vezetője. Öné a szó, frakcióvezető úr. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Folyamatos zaj. Az elnök újból csenget.]] Az ülésszak végéhez értünk, illő, hogy egy visszapillantást tegyünk erre az időszakra meg az azt közvetlenül megelőző napokra. Kétségtelen, hogy az önkormányzati választás volt azoknak a napoknak a legfontosabb eseménye. Ismerjük az eredményt, az okokat és a tanulságokat is, és sajnos a következményeit is, amiről ma már sok szó esett.Azonban ma nem belpolitikai, hanem külpolitikai kérdésekről szeretnék szólni. Általánosságban nyugodtan kimondhatjuk azt, hogy Magyarország aktív és sikeres külpolitikai tevékenységet folytat. Ezt igazolja többek között az a tény is, hogy rövid időn belül a magyar miniszterelnök találkozott az amerikai, az orosz, a francia, a török elnökkel, a kínai miniszterelnökkel, a német kancellárral, tehát az aktivitásnak és a magyar külpolitikát érintő tiszteletnek a jelét láthatjuk ebben. Ha röviden meg akarjuk fogalmazni, hogy mi is a célja a magyar külpolitikának, akkor egy mondattal azt mondhatnánk, hogy a magyar érdekek képviselete. Ez néha azt jelenti, hogy védenünk kell a szuverenitásunkat, a külpolitika terén épp úgy, mint a határon túli magyarok érdekében, jogaik védelmében, de jelenti azt is, hogy részesei vagyunk a nemzetközi szolidaritásnak. Ennek több jele van, még visszatérek erre is. Három eseményt szeretnék röviden ismertetni. Az egyik Magyarország hosszú távú, biztonságos gázellátásának a kérdése. Ez részben külpolitikai, de valójában külgazdasági kérdés. Ha a nyugat-keleti együttműködést nézzük, akkor nyugodtan kimondhatjuk, hogy Kelet nyersanyaga és Nyugat technológiája jó, ha találkozik, és ez a magyar gázellátás esetében is így van. Sok szó esik a gázbeszerzés diverzifikálásáról, azonban, ahogyan szellemesen elhangzott egy válaszban, ehhez két dolog kell: gáz és cső. És amíg nincs meg minden, addig bizony ez nehéz kérdés, még ha a szándékainkban meg is van. Az elmúlt időszakban történt tárgyalás a gáz forrásának gazdájáról, a Gazpromról, illetve a velük való egyezmény megkötéséről, és ennek az együttműködésnek az eredménye az is, hogy tele vannak a magyar gáztárolók 6,4 milliárd köbméter gázzal. Most a gáz Keletről jön. Természetesen Nyugatról is jön gáz, még ha annak a forrása is keleti. Reményeink szerint előbb-utóbb a déli is megvalósul. Egy másik kérdést is hadd vessek fel és hadd említsek miniszter úrnak, Ukrajna kérdését. Ma már elhangzott a NATO közeledését blokkoló magyar vétó, majd az azt követő eredmény, amikor a közös nyilatkozatba bekerült a kisebbségi és nyelvhasználati törvényben korlátozott jogok visszaadásának a kérdése. A magyar érdek kettős Ukrajna kapcsán, az egyik a magyar kisebbség jogainak visszaszerzése, a másik pedig Ukrajna stabilitásának a biztosítása, hiszen egy ütközőzónáról van szó, arról az államról, amelynek biztonsága, stabilitása magyar érdek is. És harmadikként egy látszólag egyszerű kis kérdést hadd említsek, ami azonban bizonyítja a nemzetközi szolidaritásunkat, az albániai földrengés következményeinek elhárításában nyújtott magyar segítség, ami részben a szakemberek küldésével, részben a felújítások segítésével történik meg. Én úgy érzem, hogy ez a három terület is bizonyítja a magyar külpolitika aktivitását és hatékonyságát. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti beszédére, felszólalására Szijjártó Péter miniszter úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A világban elképesztő erejű, mélységű és sebességű változások zajlanak. Igaz ez mind a világpolitikai, mind a világgazdasági folyamatokra. Új szövetségek jönnek létre, megbonthatatlannak hitt barátságok adódnak át a múltnak. Korábban lesajnált térségek és országok válnak a világgazdasági változások tempójának diktálóivá, és korábban a világgazdaság vezető országai komoly kihívásokkal kerülnek szembe. Ezen turbulens körülmények közepette egy olyan közepes méretű ország, mint Magyarország szempontjából a külpolitikai döntéshozatal során a legfontosabb szempont az, hogy ne tévesszük el az iránytű által mutatott irányt, márpedig ez az iránytű kizárólag a nemzeti érdek irányát mutathatja. Ha egy percre is, egy pillanatra is engedünk a csábításnak, engedünk a könnyebb nemzetközi viszonyok irányába történő lépésnek, engedünk annak a csábításnak, hogy adott esetben kevesebb konfliktust kelljen felvállalni, akkor bizony a nemzeti érdek képviselete tekintetében nagyot kellene visszalépni, amire természetesen nem vagyunk hajlandók. Szeretném biztosítani tisztelt frakcióvezető urat és a parlament valamennyi képviselőjét, hogy a magyar külpolitikai döntéshozatal során a jövőben is kizárólag a nemzeti érdek fogja meghatározni a döntéseinket, vállalva a szükséges konfliktusokat természetesen minden egyes kérdésben. Ha megengedi, tisztelt frakcióvezető úr, akkor röviden szeretnék reagálni arra, amit mondott Albániával kapcsolatban. Szeretném tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést arról, hogy a mi elvünk az, hogy oda kell vinni a segítséget, ahol a baj van. Ennek jegyében az Albániát sújtó földrengést követően két turnusban már összesen 12 magyar statikusmérnök dolgozott, illetve dolgozik Albániában az albán fél kifejezett kérése alapján azon, hogy világos döntéseket lehessen arról hozni, hogy mely épületeket érdemes felújítani, melyeket pedig sajnálatos módon nem lehet még felújítással sem alkalmassá tenni a további használatra. [[10.20]] Emellett pedig 250 ezer euróval, vagyis mintegy 80 millió forinttal támogatjuk a tiranai római katolikus érsekséget, akiknek négy templomuk is nagyon komoly károkat szenvedett a földrengésben; több mint 135 ezer katolikus hívő tartozik a tirana-durrësi érsekség közösségéhez. Mi mint keresztény ország felelősséggel viseltetve a nehéz helyzetbe került keresztény közösségekért, úgy döntöttünk, hogy több mint 80 millió forint értékben felújítjuk a megrongálódott templomokat. Szeretném a NATO és Ukrajna viszonyrendszerében elmondani önnek, önöknek, tisztelt képviselőtársaim, hogy megengedhetetlen az, amit Ukrajna tett és tesz a kárpátaljai magyar nemzeti közösséggel. Igaz, hogy azok a jogszabályok, amelyek a magyar nemzeti közösség jogait súlyosan sértik tehát mind az oktatási törvény, mind a kisebbségi nyelvek használatára vonatkozó törvény , még az előző elnök hivatali ideje alatt kerültek elfogadásra, de látnunk kell, hogy az új elnök hivatali ideje alatt sem történt még semmilyen változás. Sőt, el kell mondjam önöknek azt is, hogy a kárpátaljai magyarok köreiből származó, folyamatos információk szerint a kárpátaljai magyarokra eddig is helyezett nyomás folyamatosan nő, és ebben a növekedő nyomásgyakorlásban az ukrán titkosszolgálatok egyre nagyobb szerepet játszanak. Ezt visszautasítjuk, kikérjük magunknak, és határozottan arra kérjük Ukrajna vezetését, a relatíve új ukrán elnököt, hogy a pozitív nyilatkozatainak érvényt szerezve hozza meg azokat a politikai döntéseket, amelyek nyomán a kárpátaljai magyar nemzeti közösség visszakapja a korábban már létezett jogait, és amelyek nyomán Magyarország és Ukrajna kétoldalú kapcsolatai újra visszatérhetnek a korábbi mederbe. A mi álláspontunkat támasztja alá a Velencei Bizottság elmúlt héten nyilvánosságra hozott jelentése az ukrán kisebbségi nyelvek használatát szabályozó törvényről. A Velencei Bizottság következtetéseiben arra szólítja fel az ukrán felet, hogy vizsgálja felül a kisebbségi nyelvek használatára vonatkozó törvényt, alkalmazását pedig függessze fel egészen addig, amíg a kisebbségi törvény elfogadásra nem kerül Ukrajnában. Cake Olivio képviselőtársamnak szeretném mondani még a napirend előtti felszólalások keretében fogalmazott meg kérdést, arra ott nem volt módom választ adni , hogy igen, Ukrajna kérdése feljött a NATO-csúcstalálkozón, mi világossá tettük, hogy mindaddig blokkolni és vétózni fogjuk a NATO és Ukrajna további közeledését, amíg az ukránok meg nem felelnek azoknak a nemzetközi kötelezettségeiknek, amelyeket egyébként a NATO felé is vállaltak, hogy folyamatosan fejlesztik a kisebbségi jogok tiszteletben tartását. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Utolsó mondat pedig: önnek igaza volt, képviselő úr, abban, hogy Magyarországon a Huawei mint kínai vállalat építi az 5G infrastruktúrát, csak a helyzet az, hogy a mondat második felét nem idézte: teszi mindezt a Vodafone-nal kötött szerződés alapján, amely az egyik legnagyobb brit vállalat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz képviselője, „Aktuális ügyek” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindannyian emlékszünk rá, hiszen nem volt annyira régen, amikor illegális migránsok tízezrével vonultak be hazánk területére, és tarolták le földjeinket, foglalták el köztereinket vagy éppen autópályáinkat. Okmányok hiányában saját maguk azonosítására is képtelenek voltak, és rendkívül érdekes módon majd’ mindegyiküket ugyanúgy hívták és ugyanakkor születtek, jellemzően január 1-jén.A túlnyomórészt 30 év alatti, katonakorú férfiakból álló tömegek ellenőrzés nélküli bevonulásával járó biztonsági kockázat mindenki számára szemmel látható volt. Felismerve ezen veszélyt 2015-ben Magyarország Kormánya végeláthatatlan és eredménytelen brüsszeli értekezletek szervezése helyett elsőként tett érdemi lépéseket azért, hogy az illegális migrációt megfékezzük vagy legalábbis jelentős mértékben visszaszorítsuk. Emiatt persze kaptunk hideget-meleget, mert mi nem arról akartunk tárgyalni, hogy hogyan tudnánk még több embert behozni a kontinensre, és hogyan tudnánk őket szétosztani, hanem arról akartunk tárgyalni, hogy hogyan tudjuk megvédeni a schengeni övezet külső határait , és ezzel páhuzamosan a segítséget oda vinni, ahol arra szükség van, nem pedig a bajt ide hozni. A magyar kormány migrációs politikája pedig szemmel láthatóan bevált, hiszen a zöldhatáron határsértést elkövető migránsokat kiváló eredményességgel tudjuk elfogni még a határsértés pillanatában vagy a határ menti területek közvetlen közelében. Habár a nagy ellenzéki összeborulás résztvevői Gyurcsánytól Karácsonyig számos esetben bagatellizálták el az egész Európát sújtó bevándorlási válságot, és próbálták ráerőltetni hazánkra a migránskvótát, a magyar emberek mégis elsöprő többséggel mondtak nemet a kötelező kvótára. 2016-ban ugyanis egyértelmű üzenetet küldtünk a migránsbarát hazai ellenzéknek és a brüsszeli bürokratáknak. Hiába próbálják egyes uniós tagállamok újra felszínre hozni ezt a témát, hiába látogat el Soros György újra és újra Brüsszelbe, hogy megossza a migrációösztönző gondolatait, mi, magyarok 98 százalékos többséggel mondtunk nemet a tagállamok közötti kötelező elosztásra. Az álláspontunk ebben a kérdésben egyértelmű és határozott kell legyen: Magyarországon a magyar emberek döntsék el azt, hogy be kívánnake fogadni idegen kultúrákat az országba, vagy nem. Erre senki sem utasíthat vagy kötelezhet minket Brüsszelből. Míg hazánkat sorra választják nemzetközileg is elismert turisztikai vagy biztonságpolitikai szaklapok Európa vagy olykor a világ egyik legbiztonságosabb országának, Budapestet pedig fővárosának, addig Nyugat-Európa-szerte rettegésben látogatnak el az emberek egy-egy karácsonyi vásárba, félve attól, hogy vajon mikor éri őket terrortámadás; vagy pedig láthatjuk, hogy a terroriták módszerei Európa-szerte mindig egy lépéssel a hatóságok előtt járnak. Ma már nem kamionokkal hajtanak be forgalmas utcákba vagy terekre, ma már nem robbanóanyaggal megtöltött furgonokkal száguldanak a gyalogosok közé, hanem észrevétlenül, adott esetben egy tenyérnyi nagyságú késsel rontanak rá a békésen sétáló polgárokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Szemmel láthatjuk, hogy Európa túlnyomó része ki sem lát az illegális migráció okozta terrorfenyegetettségből. Gondolták volna önök alig egy évtizeddel ezelőtt, hogy egyes népszerű francia, német vagy belga karácsonyi vásárokat csak ruházati átvizsgálást követően, fémdetektoros kapukon keresztül tudnak megközelíteni? Feltételezem, a válasz az, hogy nem. A kérdés pedig már csak az: valóban ilyen Európát álmodtunk magunknak? Valóban azt szeretnénk, hogy az európai keresztény kultúra összeomoljon, és mindezt ölbe tett kézzel nézzük végig? Mert ha nem ezt szeretnénk átadni gyermekeink és unokáink számára, akkor bizony egységes fellépésre van szükség Európa megvédéséért. Őszintén bízom benne, hogy ha tényleg egy minden eddiginél erősebb migrációs hullám éri majd el a déli határunkat, akkor Magyarország Kormánya továbbra is mindent meg fog tenni a magyar emberek biztonsága érdekében, és határvadászaink, rendőreink, illetve a honvédség eredményesen meg fogja tudni védeni az ország határait, ahogy tették azt az elmúlt években is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalásra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Jelentősen megnőtt a migrációs nyomás Magyarország déli határán, egyre nő a feszültség ezen a területen. A Nyugat-Balkánon százezer illegális bevándorló torlódott fel, ami Közép-Európa számára, így Magyarország számára is komoly kockázatot jelent. Ezenfelül Törökországból 398 ezer illegális határátlépési kísérletet jelentettek november közepéig, ez 128 ezerrel több, mint a tavalyi év egészében. Szlovéniában 14 ezer illegális bevándorlót regisztráltak az év első tíz hónapjában, ez 72 százalékkal több, mint tavaly ugyanezen időszakban. Ez a 14 ezer migráns azért ment Horvátországon keresztül Szlovénia irányába, mert Magyarország déli határát kerítés védi. Szerbiában pedig 30 ezer migráns van jelenleg, aki arra várakozik, hogy át tudjon jutni a határon. Szeretném fölhívni a figyelmet arra is, tisztelt képviselő úr, tisztelt Országgyűlés, hogy a magyar határ körzetében lévő magyarlakta területeken is megnőtt az illegális migránsok száma. Abban bízunk, hogy a szerb hatóságok nagyobb erővel vesznek részt az illegális migráció elleni küzdelemben, és biztosítják a szerbiai magyarlakta településeken élők biztonságát. Tehát ahogy mondtam, Magyarország déli határán megnőtt a migrációs nyomás, nő a feszültség, erről a múlt héten Németh Szilárd kollégámmal együtt meggyőződhettünk a déli határon tett látogatás során. Azt tapasztaltuk, hogy minden módon szárazföldön, levegőben, vízen, alagutat ásva megpróbálnak bejutni a migránsok Magyarország területére. A rendőrség két alagutat számolt fel, az egyiket Csongrád megyében Ásotthalomnál, a másikat pedig Bács-Kiskun megyében Csikériánál. [[10.30]] Szeretném azt is elmondani, hogy 2018-ban 6500 illegális migráns próbált bejutni Magyarország területére. Ez a szám megduplázódott, november 30-ig több mint 12 800 illegális migráns akart bejutni. Még egy riasztó adat: december hónapban az illegális kísérletek száma meghaladta a napi 100 főt. Konkrétan a tegnapi nap folyamán 128 fő próbált bejutni illegálisan Magyarország területére. Ezt a magyar határvadászok, rendőrök, honvédek együttes erővel megakadályozták. Szeretném itt is megnyugtatni a tisztelt Országgyűlést, és elmondani, hogy a magyar hatóságok, a rendőrök, határvadászok, honvédek mindent megtesznek annak érdekében, hogy egyetlen illegális migráns se jusson be Magyarország területére. Ön említette a kvótát. Sajnálatos módon újra előjött a kvóta kérdése mint lehetséges megoldás. Mi ezt teljesen elutasítjuk. A 2016-os kvótanépszavazáson, úgy, ahogy ön mondta, a magyar emberek 98 százaléka egyértelműen ez ellen foglalt állást. Mi is azt mondjuk, ma is azt mondjuk, hogy a segítséget kell odavinni, ahol a baj van, és nem a bajt idehozni. Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy a magyar emberek biztonságát szavatolja. Azt is tudjuk, hogy ebben a harcban egyedül vagyunk, hiszen Gyurcsány, Karácsony és a teljes bevándorláspárti ellenzék a migránskvóta mellett áll. [[Felzúdulás és közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Három éve még azt is meg akarták akadályozni, hogy a magyar emberek erről népszavazáson mondhassák el a véleményüket. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország biztonságos országnak számít. Hangsúlyozom, hogy Magyarország Kormánya minden feltételt biztosít annak érdekében, hogy a határvadászok, katonák, rendőrök eredményesen tudják ellátni a határok védelmét, Magyarország és a magyar emberek védelmét, hiszen ez a legfontosabb nemzeti érdekünk és értékünk, hogy meg tudjuk védeni a magyar emberek biztonságát. Szeptemberben ezért a kormány ismét meghosszabbította a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, hiszen ez ad megfelelő jogi alapot a határ védelmére. Ezúton is szeretnék köszönetet mondani a határt védő rendőröknek, határvadászoknak, katonáknak azért, hogy az ország függetlenségét, a magyar emberek biztonságát és szabadságát ilyen hatékonyan védik. Köszönjük szépen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból. Mozgás.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel arra kérem kormánypárti és ellenzéki képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, és kérem, hogy a privát beszélgetéseket függesszék föl, mert nagyon nagy a teremben a zaj.Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi napon elfogadott házszabálytól való eltérésnek megfelelően most Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr napirend előtti felszólalására kerül sor ötperces időtartamban: „Az első kisebbségi önkormányzatok megválasztásának 25. évfordulója” címmel. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, aki első mondatait nemzetiségi nyelvén, tehát németül ismerteti, majd magyarra fordítja. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! 25 Jahre ist ein Menschenalter, eine ganze Generation. Morgen ist der Tag des 25-sten Jubiläums der ersten Wahl der Minderheiten, Nationalitäten Selbstverwaltungen. Erlauben Sie mir bei dieser freudigen, festlichen Gelegenheit einige Gedanken mit Ihnen mitzuteilen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 25 év egy emberöltő. Holnap lesz az első kisebbségi, nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának 25. évfordulója. Engedjék meg, hogy ezen örömteli, számunkra ünnepi alkalomból néhány gondolatot megosszak önökkel. Magyarország Alaptörvénye kimondja: „A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre.” Magyarországon a kisebbségi önkormányzatok létrehozásának jogi alapját 1993-ban teremtette meg a magyar Országgyűlés a LXXVII. számú, a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvény elfogadásával, ezzel kinyilvánítva, hogy a nemzeti és etnikai önazonossághoz való jogot az egyetemes emberi jogok részének tekinti, a nemzeti és etnikai kisebbségek sajátos egyéni és közösségi jogai alapvető szabadságjogok, ezeket tiszteletben tartja, nekik érvényt szerez. 25 évvel ezelőtt, az 1994. december 11-i önkormányzati választások idején kaptak először lehetőséget akkori szóhasználattal a hazánkban élő nemzeti és etnikai kisebbségek a települési kisebbségi önkormányzataik megválasztására. A települési kisebbségi önkormányzatok képviselői, az úgynevezett elektorok választották meg ezután 1995 elején az első országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűléseit. A bolgárok, a romák, a görögök, a horvátok, a lengyelek, a németek, az örmények, a románok, a ruszinok, a szerbek, a szlovákok és a szlovének éltek a törvény adta lehetőséggel, majd 1998-ban már a magyarországi ukránok is megalakították a települési és országos nemzetiségi önkormányzataikat. A módosított 1993. évi LXXVII. törvény a 2006-os kisebbségi választások alkalmával nyújtott először lehetőséget a hazai nemzetiségeknek a középszintű, megyei nemzetiségi önkormányzatok megválasztására is. Ezzel Európában egyedülálló nemzetiségi önkormányzati rendszer alakult ki, amely törvény által garantált, rendszerszintű érdekképviseletet biztosított a Magyarországon élő nemzetiségeknek. Az országos nemzetiségi önkormányzatok eredményes munkáját igazolja az is, hogy az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetsége éppen tegnap vehette át az alapvető jogok biztosától a Justitia Regnorum Fundamentum díjat, melyhez ezúton is gratulálok. A nemzetiségi önkormányzati rendszer 25 évvel ezelőtti bevezetéséhez hasonlóan nemzetiségeink életében történelmi jelentőségű volt az öt évvel ezelőtti, 2014. évi parlamenti választás, mellyel több mint 20 éves mulasztásos alkotmánysértést felszámolva a magyarországi nemzetiségek parlamenti képviselethez jutottak. A parlamenti képviselet, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága munkájának az eredményeként az első három évben a nemzetiségi támogatások mintegy négyszeresére emelésével biztosítottuk a nemzetiségi önkormányzataink és nemzetiségi egyesületeink alapvető működésének feltételeit, az utóbbi két évben pedig a nemzetiségipedagógus-program kidolgozásával és elindításával megalapoztuk gyermekeink és unokáink nemzetiségi jövőjét. A magyarországi nemzetiségek nevében ezért ezúton is szeretném megköszönni a magyar politikának ezeket a rendkívül kedvező változásokat, a magyar kormányoknak a pozitív döntéseket, az előző és a mai magyar parlamentnek, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága előterjesztéseit minden esetben egyhangúlag támogatta, elfogadta, a nemzetiségi kérdéseket a politikai csatározások témái közül kivette. Isten tartsa meg jó szokásukat a jövőben is, mert még sokáig lesz rá szükségünk. Köszönöm, hogy meghallgattak! Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nemzetiségi képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt parlamenti Szószóló Asszonyok és Urak! Először is szeretném megköszönni azt a hangot, amelyet megszokhattunk önöktől, és amely sajnos nem mindig jellemző ebben a parlamentben. Néhány perccel ezelőtt például a Jobbiknak, a Párbeszédnek is a fölszólalója üvöltve beszélt a szeretetről, az összefogásról, üvöltve beszéltek olyan dolgokról, amelyek fontosak nekünk, és fontosak mindannyiunknak. Azt gondolom, hogy az a hang, amit önök itt a parlamentben is képviselnek, az a magatartás, amit képviselnek, mindenképp arra ad nekünk lehetőséget és reményt is, hogy a magyar politikai élet bizonyos szempontból a nemzetiségeken keresztül is megtisztulhat, és ennek eredménye véleményem szerint az a sok-sok változás, amely valóban 25 évvel ezelőtt indult el az önkormányzatiságon keresztül. [[10.40]] De eredménye az a sok-sok változás is, amelyet, ezt folytatva, akár intézményfenntartásban, akár a kulturális életben, akár pedig a közösségek szervezésében a nemzetiségek Magyarországért megtesznek, a közös hazáért megtesznek, de hozzáteszem, megteszik a feladatukat és a segítséget is megadják a külhonban élő magyarok irányában is. Ezt is szeretném külön megköszönni. És ha számokkal mindezt alátámaszthatom egészen 2010-re visszanyúlóan, akkor óriási a változás. Ha belegondolunk abba, hogy 2011-ben 644 ezer ember mondta magát nemzetiséghez tartozónak, ez egy óriási nagy szám, már csak azért is, mert másfélszeresére nőtt a korábbi időszakokhoz képest annak a száma, hogy mennyien vallják nemzetiséghez tartozónak magukat. Óriási nagy dolog! Tudomásom szerint Európában egyedülálló, hogy ilyen mértékben nőtt a magukat nemzetiséghez kötődőnek vállalók száma. És miért van mindez? Azért, mert a magyarországi politika, és azt azért el kell mondani, az elmúlt tíz év támogatási rendszere oly mértékben változott a nemzetiségek javára, a fenntartási lehetőségek oly mértékben erősödtek, mely megerősíti közösségeinket is. Ennek eredményeképpen az elmúlt évek során, ha a finanszírozást nézzük, a 2020-as költségvetéssel bezárólag, ötszörösére nőtt 2010 óta a magyarországi nemzetiségek támogatása. Ennek köszönhető az, hogy az elmúlt időszakban, ha az oktatási rendszerüket és a nevelési rendszerüket nézzük, óvodától kezdődően sok olyan lépést tudtunk bevezetni, aminek eredményeképpen nőtt a lehetőségük, nő abban, hogy az anyagországban táboroztassák, üdültessék a gyermekeket, a nyelvtanuláshoz még inkább hozzászokjanak és erősödjenek. Nő a lehetőség az iskolafenntartásra, hiszen 12 óvodájuk, iskolájuk volt 2010-ben, most pedig 91. Nő a lehetőségük az óvodapedagógus-képzésben, illetve a pedagógusképzésben, azért, hogy helyben maradjanak, itt maradjanak, egyébként leginkább a német nemzetiségi nyelvoktatók. Mindez segíti azt a munkát, amit közösen elkezdtünk, és segíti az is, ami a kulturális intézményeket, illetve a köznevelési intézményeket, együtt a kulturális intézményeket jelenti. 2010-ben 44 intézményt tartottak fenn a nemzetiségek, most pedig 132-t. Ez a szám mindent elárul. Szerintem mutatja azt az aktivitást, azt az erőt, amit önök is képviselnek, de amely másik oldalról pedig, a magyar kormány részéről és a magyar emberek többsége részéről megvan az önök irányában. Itt szeretném önöknek azt megköszönni, mind a nemzetiségi önkormányzatoknak, a kezdetieknek is s a mostaniaknak is, a most indulóknak is, hogy mindezt a munkát közösen végezhettük. És szeretném megköszönni a 12 parlamenti szószólónak, a korábbi 13-nak is, és önnek mint képviselőnek, hogy ezt a szolgálatot, ezt a feladatot ellátják, és még egyszer, ahogy kezdtem, az a hangnem, amit megütnek, az normális és tisztességes. Sokkal jobb így tárgyalni. Mindemellett, én azt gondolom, hogy ez a közös munka kihat a külhoni magyarságra, kihat remélhetőleg az Európai Unió döntéshozóira is, akik előtt ott van az az aláírásgyűjtés évek óta, amelynek eredményeképpen reméljük, hogy az őshonos kisebbségekért mégiscsak, egyszer csak kiáll az Európai Unió közössége. Abban már kevésbé reménykedem, hogy mindez kihat az itt lévő ellenzék egy részére, hiszen tegnap például a DK-s Vadai Ágnes azt mondta, sokba kerülnek nekünk a határon túli magyarok. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem ezt mondtam, de mindegy! Az elnök csenget.]] Én biztosíthatom önt arról, hogy nekünk, kormánypárti képviselőknek, magyar embereknek önök sem, a határon túli magyarok sem kerülnek sokba, van még feladatunk. Isten áldja önöket! Köszönöm szépen a felszólalását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Soron következik az egyes törvényeknek a nagyszülői gyermekgondozási díj bevezetésével kapcsolatos módosításáról szóló T/6191. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6191/5., összegző jelentését pedig T/6191/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6191/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 188 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6191/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 189 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Soron következik az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/7690. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7690/5., összegző jelentését pedig T/7690/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/7690/5. számú összegző módosító javaslat összefüggő 15., 63. és 65. pontjairól, valamint a szintén összefüggő 16., 20., 50., 51., 57., 60., 64. és 66. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 21. pontjáról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7690/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 21. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 180 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, összefüggő, egyszerű többséget igénylő 15., 63. és 65. pontjainak elfogadásáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7690/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 15., 63. és 65. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 181 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, összefüggő, egyszerű többséget igénylő 16., 20., 50., 51., 57., 60., 64. és 66. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7690/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 16., 20., 50., 51., 57., 60., 64. és 66. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 47 igen szavazattal, 141 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. [[10.50]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7690/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 180 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a T/7690. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 180 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7690. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 178 igen szavazattal, 10 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a családvédelmi akciótervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/8013. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8013/6., összegző jelentését pedig T/8013/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/8013/6. számú összegző módosító javaslat 25. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Tisztelt Képviselőtársaim! Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 20. és 21. pontjáról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8013/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 20. és 21. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 181 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 25. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8013/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 25. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 31 igen szavazattal, 143 nem ellenében, 14 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8013/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 176 igen szavazattal, 13 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8013. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 180 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8013. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 180 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló H/8030. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati javaslat elfogadásához az Alaptörvény 47. cikk (2) bekezdése alapján a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/8030. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 153 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről szóló T/8033. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8033/8., összegző jelentését pedig T/8033/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/8033/8. számú összegző módosító javaslat összefüggő 28., 36., 39. és 41. pontjairól, valamint a szintén összefüggő 34., 35., 38. és 40. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 26., 27., 29., 33., 37. és 43. pontjairól döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért összefüggő, egyszerű többséget igénylő 28., 36., 39. és 41. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő összefüggő 28., 36., 39. és 41. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 134 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 46 tartózkodás mellett elfogadta. [[11.00]] Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért összefüggő, egyszerű többséget igénylő 34., 35., 38. és 40. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 34., 35., 38. és 40. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 147 nem szavazattal, 42 tartózkodás mellett, igen szavazat nélkül elfogadta. [[Jelzésre:]] Elutasította, bocsánat! A jegyzőkönyv számára javítom: elutasította. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 15 nem ellenében, 41 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. [[Az eredményjelző táblán 134 igen, 32 nem, 23 tartózkodó szavazat jelenik meg.]] Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8033. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik az egyes törvényeknek a Nemzeti Filmintézet Közhasznú Nonprofit Zrt. létrehozásával összefüggő módosításáról szóló T/8037. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8037/5. számon, összegző jelentését pedig T/8037/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3., 9., 10., 11., 12. és 16. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8037/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8037/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8037/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8037/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 135 igen, 27 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/8017. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8017/7. számon, összegző jelentését pedig T/8017/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/8017/7. számú összegző módosító javaslat összefüggő 8., 58., 60. és 61. pontjairól, valamint az 57. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 1., 2., 7., 42. és 63. pontjairól döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért összefüggő, egyszerű többséget igénylő 8., 58., 60. és 61. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 8., 58., 60. és 61. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 6 igen szavazattal, 181 nem ellenében, 1 tartózkodással nem fogadta el. [[11.10]] Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 57. pontjának elfogadásáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 57. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 133 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az iménti szavazások során az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8017. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény, valamint egyes törvényeknek a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvénnyel kapcsolatos módosításáról szóló T/8019. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8019/4., összegző jelentését pedig T/8019/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 55., 56., 57., 58., 60., 61., 68., 72., 83. és 109. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8019/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 21 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8019/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8019/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8019/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló T/8020. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8020/4. számon, összegző jelentését pedig T/8020/5. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/8020/4. számú összegző módosító javaslat 48. és 49. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az összegző módosító javaslat 44. pontjában a törvényjavaslat 100. § (4) bekezdését megállapító rendelkezésnek és az 50. pontjának elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 48. pontjának elfogadásáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 48. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 133 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 49. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 49. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 1 igen szavazattal, 184 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította, nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.20]] Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8020. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló T/8016. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8016/8. számon, összegző jelentését pedig T/8016/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 9-11., 13-16., 18-22., 24., 26-39., 41-52., 75. és 77. pontjának, továbbá 81. pontjának 5-10., 13-16., és 18-25. sorainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8016/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 105 igen szavazattal, 81 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8016/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 4 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 128 tartózkodás mellett nem fogadta el. Arra figyelemmel [[Folyamatos zaj.]] képviselőtársaim, egy kis figyelmet kérek , hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslatot, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8016. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8016. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a magyar állampolgársággal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6455. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6455/4. számon, összegző jelentését pedig T/6455/5. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/6455/4. számú összegző módosító javaslat 11. és 12. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 7. pontjáról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6455/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 7. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 177 igen szavazattal, 9 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 11. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6455/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 11. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 24 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 12. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6455/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 12. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 158 igen szavazattal, 28 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. [[11.30]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6455/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 176 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 10 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a T/6455. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 177 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6455. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 179 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európai Határregisztrációs Rendszerrel, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerrel összefüggő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/7692. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7692/5., összegző jelentését pedig T/7692/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3., 4., 7. és 8. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek az elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7692/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 180 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7692/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 180 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7692/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 179 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7692/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 180 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az öntözéses gazdálkodásról szóló T/7845. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7845/15. számon, összegző jelentését pedig T/7845/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 6., 8., és 10. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 6. számú módosító javaslat Magyar Zoltán és Nunkovics Tibor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen, 130 nem szavazat és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen, 132 nem szavazat és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 10. számú módosító javaslat Nunkovics Tibor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen, 130 nem szavazat és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/7845/15. számú összegző módosító javaslat 28. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 17. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7845/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 17. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 171 igen, 16 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 28. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7845/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 28. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 38 igen, 146 nem szavazat és 4 tartózkodás mellett nem fogadta el. [[11.40]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7845/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 170 igen szavazattal, 18 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7845. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 171 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7845. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 168 igen szavazattal, 18 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a szakképzésről szóló 2019. évi … törvény hatálybalépésével összefüggő módosító és hatályon kívül helyező rendelkezésekről szóló T/8014. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8014/9. számon, összegző jelentését pedig T/8014/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő az összegző módosító javaslat 4. és 101. pontjairól, a DK képviselőcsoportja pedig az összegző módosító javaslat 15., 18., és 20. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 109. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 109. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 134 igen szavazattal, 16 nem ellenében, 37 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat előterjesztő által külön szavazásra kikért, egyszerű többséget igénylő 101. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 101. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 22 igen szavazattal, 145 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat előterjesztő által külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 4. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 4. pontját. Kérem, szavazzanak! Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 20 igen szavazattal, 145 nem ellenében, 21 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat DK képviselőcsoportja által külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 15. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 15. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 185 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat DK képviselőcsoportja által külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 18. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 18. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 186 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat DK képviselőcsoportja által külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 20. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 20. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 187 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8014. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/8029. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8029/4. számon, összegző jelentését pedig T/8029/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2., 3., 6., 8., 16., 17. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8029/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 156 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.50]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8029/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 156 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8029/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 153 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8029/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/8041. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8041/7., összegző jelentését pedig T/8041/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/8041/7. számú összegző módosító javaslat 6. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 5. pontjáról, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 5. pontjáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8041/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 5. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 135 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 6. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8041/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 6. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot igen szavazat nélkül, 187 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8041/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslat módosult szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8041. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 51 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8041. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 129 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Országgyűlés működését és a képviselők jogállását érintő egyes törvények módosításáról szóló T/8044. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/8044/17., összegző jelentését pedig T/8044/18. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 10., 11. és 12. számú, az LMP képviselőcsoportja a 8. és 9. számú, a Párbeszéd képviselőcsoportja a 6. és a 7. számú, a DK képviselőcsoportja pedig a 6., 7. és a 8. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 10. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 12. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[12.00]] A 6. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 7. számú módosító javaslat is Lukács László György és képviselőtársai indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek 2-9., illetve 13., 14. és 21. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amely elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a T/8044/17. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül megszavazta, elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8044/17. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8044/22. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Arató Gergely: Szégyen, gyalázat!]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/8044/22. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Arató Gergely: Botrány, szégyen!]] 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Megkérem képviselőtársamat, hogy ne kiabáljon be, most éppen szavazás van, és oda kell mindenkinek figyelni. [[Dr. Vadai Ágnes: Éppen szavazunk is! Még nem lehet büntetni, csak február 1-jétől!]] Most soron következik az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat módosításáról szóló H/8042. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/8042/15. számon, összegző jelentését pedig H/8042/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 8. és a 9., valamint a 10., az LMP képviselőcsoportja a 6., az MSZP képviselőcsoportja az 5., a DK képviselőcsoportja pedig az 5., a 6. és a 7. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 8. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 9. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 10. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 6. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 5. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 7. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. [[Arató Gergely: Még meggondolhatjátok!]] Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság H/8042/15. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 55 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény 5. cikkének (7) bekezdése alapján az egységes javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/8042/20. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Németh Szilárd István: Jaj, gyerekek, mennyi pénzt fognak ezek fizetni!]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Alaptörvényének nyolcadik módosításáról, az önálló közigazgatási bíráskodás megszüntetéséről szóló T/7991. számú javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/7991/6. számon, összegző jelentését pedig T/7991/7. számon terjesztette elő. [[A DK és az MSZP képviselői felállnak, hátat fordítanak, majd elhagyják az üléstermet.]] Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. [[12.10]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/7991/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 165 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény S) cikk (2) bekezdése alapján az Alaptörvény módosítására irányuló javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/7991/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 165 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjainak megválasztása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a jelölteket, családtagjaikat, az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, vendégeinket, akik részt vesznek mostani ülésünkön. Az Országgyűlés elnöke a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság indítványa alapján S/8410. számon terjesztette elő javaslatát. Felkérem Földi László jegyző urat, ismertesse azt. Parancsoljon, jegyző úr!
„Az Országgyűlés a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 124. § (1) bekezdése alapján Budai Lászlót, dr. Hankiss Ágnest, Meszleny Lászlót és Szadai Károlyt a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjává megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.”
Tisztelt Országgyűlés! A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 124. § (1) bekezdése alapján a Médiatanács négy tagját az Országgyűlés kilenc évre választja egyidejű, listás, nyílt szavazással, a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával. Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az S/8410. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Médiatanács négy tagját az Országgyűlés kilenc évre választja egyidejű, listás, nyílt szavazással, a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával. Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az S/8410. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslatot 134 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a megválasztott tagoknak sok sikert kívánjak, munkájukhoz pedig eredményeket. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének titkos szavazással történő választása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a köztársasági elnök úr jelöltjét, dr. Senyei György Barna urat , valamint családtagjait, az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, vendégeinket, akik részt vesznek ülésünkön. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy dr. Handó Tünde alkotmánybíróvá választására tekintettel lemondott az Országos Bírósági Hivatal elnöki tisztségéről. Áder János köztársasági elnök úr 2019. december 2-ai átiratában tett javaslatot az Országos Bírósági Hivatal elnöke személyére. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. Parancsoljon, jegyző úr!
„Kövér László úr részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom, hogy az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés j) pontja és a 25. cikk (6) bekezdése alapján a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény rendelkezéseire figyelemmel az Országos Bírósági Hivatal elnöke személyére az alábbi javaslatot teszem. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés j) pontja és a 25. cikk (6) bekezdése alapján a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény rendelkezéseire figyelemmel az Országos Bírósági Hivatal elnökének dr. Senyei György Barna határozatlan időre kinevezett bírót javaslom. Budapest, 2019. december 2. Tisztelettel: Áder János”
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az Igazságügyi bizottság a jelöltet meghallgatta, megválasztását támogatta. A jelölt szakmai önéletrajza S/8356. szám alatt, a bizottság véleménye pedig S/8356/1. számon a Ház honlapján megtekinthető valamennyiünk számára. Felhívom képviselőtársaim szíves figyelmét, hogy az Országgyűlés az Országos Bírósági Hivatal elnökét a képviselők kétharmadának szavazatával, kilenc évre választja meg. Az Országgyűlés elnöke által előterjesztett javaslat alapján a határozat az elfogadásakor lép hatályba. Az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezései alapján a jelöltet titkos szavazással kell megválasztani. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás menete a következő: a képviselő hölgyek és urak a Duna-parti folyosón vehetik át a szavazólapokat, a képviselők neve szerinti ábécésorrendben, négy csoportban. Tájékoztatom önöket, hogy a szektoroknál egy darab szavazólapot, továbbá egy borítékot vehetnek át. Kérem, hogy az átvétel tényét az asztaloknál elhelyezett íveken aláírásukkal igazolni szíveskedjenek. Kérem azt is, hogy a szavazás során vegyék igénybe a folyosó végén elhelyezett szavazófülkéket. Kérem önöket arra is, hogy a szavazólapon az „igen”, „nem”, illetve „tartózkodom” rovatba helyezzék el jelölésüket. Most pedig felkérem Lukács László György jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig tisztelettel arra kérem, hogy maradjanak a helyükön, és úgy hallgassák végig a jegyző úr tájékoztatását. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le, neve melletti „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” négyzetben elhelyezett két egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amit nem a hivatalos szavazólapon adtak le, amelyikről hiányzik a bélyegzőlenyomat, illetve ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják és helyébe új lapot adnak ki.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazási idő alatt az ülésterem Duna-parti folyosóján csak képviselők, illetve a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai tartózkodhatnak. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 40 perc áll rendelkezésre, tehát erre 12 óra 58 percig van lehetőség. A szavazás eredményének ismertetésére várhatóan 13 óra 15 perckor kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazást elrendelem.
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Foglaljanak helyet!Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a titkos szavazásban 164 képviselő vett részt. A jegyzők megállapították, hogy a szavazási eljárás a jelöltre érvényes és eredményes volt. Dr. Senyei György Barna személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 164 képviselő adta le szavazatát. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 1, az érvényes szavazatok száma 163, ebből az igen szavazatok száma 151 , a nem szavazatok száma 12, tartózkodó szavazat nem volt. Ezek alapján az Országgyűlés dr. Senyei György Barnát az Országos Bírósági Hivatal elnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Most az Országos Bírósági Hivatal elnökének ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem dr. Senyei György Barna urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassa meg ezt. Jegyző úr! [[A teremben lévők felállnak. Dr. Senyei György Barna a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, dr. Senyei György Barna fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országos bírósági hivatali elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, dr. Senyei György Barna urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Senyei György Barnának, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Senyei György Barnának elsőként Orbán Viktor, majd dr. Semjén Zsolt, dr. Hiller István, Ungár Péter, Kocsis Máté, Harrach Péter és Jakab István gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében dr. Senyei György Barna úrnak eredményes munkát, jó egészséget, sok sikert kívánjak. [[Dr. Senyei György Barna: Nagyon köszönöm. Az ülésteremből távozó dr. Senyei György Barnának Kövér László gratulál. Taps.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa megválasztott tagjainak ünnepélyes eskütételére és az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem dr. Hankiss Ágnes asszonyt, valamint Budai László, Meszleny László és Szadai Károly urakat, hogy fáradjanak az ülésterem közepére, és tegyék le az esküjüket. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassa meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Budai László, dr. Hankiss Ágnes, Meszleny László, Szadai Károly a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Budai László/dr. Hankiss Ágnes/Meszleny László/Szadai Károly fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[13.30]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa megválasztott tagjait pedig kérem, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a megválasztott tisztségviselőknek az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak, munkájukhoz sok sikert kívánjak. Egyúttal megköszönöm kedves vendégeink részvételét is. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Most, 13 óra 37 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mikor oldódik meg végre a horrorkaravánok helyzete?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2019 nyarán írásbeli kérdéssel fordultam a Belügyminisztériumhoz azzal a címmel, hogy ki tart rendet a magyar autópályákon. Az írásbeli kérdésemre adott választ ezúton szeretném először is megköszönni, a tartalmát azonban sajnos nem tudom elfogadni. A kérdésem ugyanis arra irányult, hogy a magyar rendőrség milyen stratégiával rendelkezik az autópályákon csak horrorkaraván néven elhíresült, többnyire román vagy más balkáni illetőségű szabálytalan közlekedők visszaszorításával kapcsolatban. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] Jómagam nagyrészt az M1-es autópályán nagyon sokszor találkoztam azzal, hogy egy román szerelvény 90-es sebességnél hirtelen átrántja a kormányt a bal sávba; az érzés leírhatatlan. Azt kaptam a válaszban, hogy 2018-ban 11 468 esetben szabtak ki bírságot a reggel 6 és este 10 óra közötti előzési tilalmat megszegő kamionokra, valamint 1004 alkalommal szankcionálták a járművek szabálytalan megterhelését. Ezek valóban magas számok, de a mai napig nemrég jelent meg egy nagy híradás egy komoly balesetről ez ügyben a magyar autópályákon ezek a horrorkaravánok továbbra is ott vannak. Ezúttal több kérdést szeretnék feltenni ez ügyben az illetékes államtitkár úrnak. Elég hatékonynak ítélike meg a szankcionálás rendszerét ahhoz, hogy a megbüntetett román, bolgár s a többi szabálytalankodón a büntetést valóban be lehessen hajtani? Elég visszatartó erejük vane a jelenlegi szankcióknak, vagy ezeknek a horrorkaravánoknak a visszaszorításához ami mindannyiunk közös érdeke, hogy a magyar autópályákon biztonságban közlekedhessünk érdemes volnae a büntetések mértékén emelni? [[13.40]] Vane arra nézve kimutatás, hogy, mondjuk, az elmúlt évben, illetve lassan már a 2019. évben is hány gépjármű volt külföldi, és hányan fizették be valóban a kirótt büntetést? Hiszen nem olyan egyszerű ezeket a nemzetközi szinten kirótt büntetéseket behajtani. A teljes szankcionálás véleményünk szerint reformra szorul, hiszen ezek általában olyan kereskedők, nevezzük őket így, akik Németországból vagy egyéb nyugati országból általában levetett, idős kocsikat hoznak be üzletszerűen Romániába, Bulgáriába, Szerbiába s a többi. És nagy valószínűséggel már be van kalkulálva ennek a büntetésnek a mértéke az ő üzleti tervükbe, ha szabad így mondani. Tehát az a kérdésünk, hogy kellenee itt ez ügyben egy olyan büntetési reformot végrehajtanunk, és meggyőződésünk, hogy igen, ami visszatartó erővel bír. Hiszen, még egyszer mondom, ez mindannyiunk közös érdeke, hogy a magyar autópályákon végre biztonságban tudjunk közlekedni. Várom államtitkár úr érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Brenner képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A biztonság a legfontosabb közösségi érték, és a közlekedés biztonsága ennek egy fontos szelete, aminek a biztosítása érdekében Magyarország rendőrsége minden fontos lépést megtesz, az ehhez szükséges eszközök rendelkezésre állnak. De mi is úgy látjuk, hogy a szabálysértések visszaszorítása érdekében a jogszabályok módosításának és a szankciók szigorításának megvizsgálására van szükség. Hiszen elkötelezettek vagyunk a magyar emberek biztonsága érdekében, és bízom abban, hogy ezeket a lépéseket meg tudjuk tenni, és a közúton közlekedők is nagyobb biztonságban lesznek. Ha ön ezzel egyetért, akkor fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces lehetősége van képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm tisztelettel érdemi válaszát, és természetesen a szankcionálás felülvizsgálatát és a szigorítását a Jobbik-frakció nevében támogatásomról biztosítom. Azokat a törekvéseket pedig, amelyeket olvastam, hogy a tájékoztatás szempontjából is tesznek lépéseket, kiemelten még egyszer szeretném az illetékes Belügyminisztérium figyelmébe ajánlani; tehát azt, hogy előzési tilalom van kamionokra vonatkozóan hazánkban. Mert azért azt tapasztaljuk, azt gondolom, mindannyian, hogy ezt sem nagyon tartják be a magyar autópályákon, illetve azt is, hogy nagyon komoly büntetésekre számítson az, aki magyar autópályákon a magyar emberek biztonságát veszélyezteti. Válaszát elfogadom tisztelettel. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Brenner képviselő úr a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, alelnök úr interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A nyelvtanulásról és az idegen nyelvi tudásról” címmel. Hiller István alelnök urat, képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Államtitkár Úr! Kormányzati bejelentés szerint néhány hónap múlva, 2020. február 1-jétől jelentkezhetnek a diákok külföldi nyári nyelvi kurzusra, amikor is 9. és 11. osztályos fiatalok idegen nyelvi környezetben tanulhatnak angolul, németül és más nyelveken. Ezzel nincs is semmi baj. Azzal már igen, hogy ezzel a bejelentéssel szinte egyidejűleg kénytelenek voltak bejelenteni egy másik hírt, azt, hogy öt évvel az eredeti döntés után mégis visszalépnek, és elállnak attól a tervüktől, hogy a felsőoktatási intézményekbe való bejutáshoz kötelező a középfokú nyelvvizsga. Ez nyilvánvalóan bizonyítja, hogy belátták, az elmúlt kilenc év oktatáspolitikája és azon belül az idegennyelv-oktatással kapcsolatos elképzeléseik teljes csődöt mondtak. Ha ehhez még hozzátesszük, hogy a felsőoktatásban több mint 91 ezer ember azért nem tudja átvenni a diplomáját, mert nincs legalább egy idegen nyelvből középfokú nyelvvizsgája, jól látható, hogy ez az egész maga a kudarc. A számot tisztelettel megismétlem: kedves képviselőtársak, ma Magyarországon 91 ezer olyan felnőtt van, aki elvégezte a felsőoktatási tanulmányait, de idegennyelv-tudás birtokában nem lévén nem kapja meg a diplomáját. Az, hogy idegen nyelvi közegben tanuljanak a diákok, önmagában helyes elképzelés. A megvalósítás módja, már amennyit erről most tudni lehet, azonban ismét felveti, hogy nem egy újabb sikertelen kísérletről vane szó. A tervek szerint diákjaink, közel 90 ezren kéthetes, azaz 14 napos külföldi tartózkodás során 20-25 órás nyelvtanfolyamokon vennének részt, amelynek költségvetési igénye a sajtóban megjelent hírek szerint 90 milliárd forint. Azt szeretném kérdezni, hogy ez meg mi. Mert ha külföldi kirándulás, annak egy kicsit drága 90 milliárdért. Ha viszont nyelvtanulás 20-25 órában, ahhoz meg kevés. Akkor azt szeretném megkérdezni, tisztelt államtitkár úr, valóban 20-25 óra alatt akarjáke megtanítani külföldön a diákokat idegen nyelvre 90 milliárd forintért. Egyeztettéke elképzelésüket szakmai szervezetekkel, és mit kívánnak tenni a hazai közoktatásban az idegen nyelv tanításáért és javításáért? Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, alelnök úr, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön csődhelyzetről beszélt az oktatásban és a nyelvoktatásban, tisztelt képviselő úr. Azért figyelmébe ajánlanék pár számot, mondjuk, a magyar diákok teljesítményét az elmúlt tíz évben. Ha az angol érettségi vizsga eredményeit nézi, 63 százalékos átlagról 68 százalékra emelkedett, ha az emelt szintű vizsgáknál nézi, ott 70 százalékról 77 százalékra emelkedett.Ha nem csak a nyelv területén nézi, akkor azt láthatja, hogy a legutóbbi PISA-felmérésben érezhetően mind a három mérési területen a magyar diákok előre tudtak lépni, ennek szerintem közösen örülhetnénk, hogy végre Magyarországon megfordultak a trendek. Nemcsak megállt a romlás, hanem megfordult, és végre felfelé ívelő pályán vannak a magyar diákok eredményei ezen a téren is. Nyilván egy oktatási átalakítás nem egy és nem két év alatt, hanem sok-sok év alatt hozza meg az eredményét, a PISA-méréseket háromévente készítik, most már végre egy jó képet kaphatunk róla. Ha negatív lett volna az eredmény, erről beszélnének önök éjjel-nappal mind a médiában, mind pedig itt a parlamentben. De mivel jó volt az eredmény, valamiért erről nem szeretnek annyira beszélni. Mind a szövegértés, mind a matematika, mind a természettudomány terén a magyar diákok előre léptek. Most már a mérés alapján az OECD-országok közül mindegyik területen az első felébe tartozunk a világ legfejlettebb országainak. A 2015-ös eredményekhez képest szövegértésben 35-47. helyen voltunk, most a 28-38. közé kerültünk. Matematikában voltunk a 35-39., most a 31-37. helyen. A természettudományokban voltunk a 34-39. helyen, most a 24-34. helyre kerültünk. És ami talán az egyik legfontosabb, visszaigazolta azt, hogy megérte az állami fenntartásba vétel, megérte az, hogy a családi pótlékot, iskoláztatási támogatást az iskolába járáshoz kötöttük, mert csökkent a különbség a legjobban és a legrosszabbul teljesítő diákok között. Magyarul, aki nehezebb körülmények között lévő családból érkezik, most jobban fel tud kapaszkodni, és legalább az átlag szintjén jobban el tudja érni. Mindez köszönhető az állami fenntartásnak is, az iskolába járáshoz kötött családi pótléknak is, az ingyenes tankönyvnek és az ingyenes étkezésnek is. De ön megnézte az országos kompetenciamérés pontjait, látta, érezhetően javítani tudtak a magyar diákok. Ha egy nemzetközi felmérést néz, a TIMSS-felmérést matematikából és természettudományból, a negyedikes, nyolcadikos diákok egyaránt érezhető mértékben előre mentek. Ha a PIRLS-jelentést nézi, amely szintén nemzetközi olvasási és szövegértési jelentést vizsgál, a magyarok korábban a 20. helyen voltak, most már a 13. helyen vagyunk ebben a nemzetközi rangsorban. Mindegyikben, hála istennek, a magyar diákok jobban tudnak teljesíteni. Ez elsősorban a diákoknak és a tanároknak köszönhető. De köszönhető annak a kiszámítható környezetnek is, amelyben emelkedett a tanárok fizetése, és mindemellett sokkal biztosabb az iskolák fenntartása is az új rendszerben. Itt vannak, ezekben a mérésekben a visszajelzések. Ezért ne állítsa azt, kérem, hogy bármiféle csődhelyzetről lenne érdemes beszélni. Hogy hogyan alakult ki ennek a kétszer kéthetes külföldi nyelvi kurzusnak a döntése? 2016-ban egy, az idegennyelv-oktatás helyzetét vizsgáló munkacsoport jött létre, ’17-18-ban egy széles körű idegen nyelvi kutatás valósult meg, amely arra a következtetésre jutott, ha le akarom egyszerűsíteni, hogy nem a nyelvórák számának növelése fontos a diákok hatékonysága szempontjából, hanem a korszerűbb eszközök és a motiváció növelése, hogy motiváltabb legyen a diák arra, hogy ezeken az órákon amely kellő mennyiségű óra ezt a nyelvi készséget elsajátítsa. [[13.50]] Ezért fontos a kommunikációs gátlások leküzdése. Nem azon a két héten fog nyilván megtanulni angolul az a diák, amíg Londonban van, de a kommunikációs gátlásait abban a két hétben tudja leküzdeni, a nyelvhasználat során tapasztalt szorongását abban a két hétben tudja leküzdeni. A valós szituációkban ezekben a gyakorlati helyzetekben tud találkozni a saját idegen nyelvi tudásával, és tud motiváltabbá válni, tisztelt képviselő úr. Ezért fontos ez, hogy ami a mostani diákoknak vagy a szüleiknek nem adatott meg, a jövő diákjainak megadatik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Megkérdezem Hiller alelnök urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[Cseresnyés Péter: Igen!]]
Tisztelt Elnök Úr! Nem. Köszönöm szépen a javaslatot az igenre, de nem sikerült meggyőzni, ezért szeretném is megindokolni. Amit önmagában államtitkár úr mond a 2019-ben, néhány héttel ezelőtt publikált PISA-jelentésről, az igaz. Csak kérem szépen, hogy tessék belehelyezni ezt a folyamatba, mert az eredmények javultak a 2015-ös eredményekhez képest, most már ott vannak, mint 2013-ban, de még sehol nincsenek attól, amikor átvették a kormányzást. A jelenlegi eredmények lényegesen gyengébbek, államtitkár úr, mint a 2009-es felmérés, amelyet már az önök kormánya publikált 2010-ben, és az ön egyik elődje köszönetet mondott a pedagógusoknak, hogy ezt a teljesítményt biztosították. A mostani eredmény az önnön saját eredményeikhez képest jobb, a mi eredményeinkhez képest meg még mindig pocsék. Ez a helyzet. Kérem, olvassák el! A 2009-es eredményhez képest még sehol nincsenek, ezért nem fogadom el. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Alelnök úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Vállale szerepet a kormánya Bulinegyed gondjainak megoldásában?” címmel. Oláh Lajos képviselő úr nincs a teremben, ezért interpellációja visszavontnak minősül. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen lesz az új év a szociális szférában?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Többen láthatták azt a nyílt levelet, amit a Lépjünk, hogy léphessenek! Közhasznú Egyesület publikált, megjelent itt a különböző asztalokon is, aminek az a címe, hogy „Lesz szabad karácsonya az otthon ápoló családoknak”. Három jelentős és fontos probléma van, amit a szociális kormányzat nem tudott megoldani az elmúlt időszakban. Hiába emelték a gyodot, jelenleg Magyarországon az a helyzet, hogy 38 ezer, illetve 58 ezer forintot kapnak azok az otthongondozást végző, 0-24 órás munkát végző családok, akik legtöbbször idős embereket, tehát nem gyermeküket gondozzák otthon. Ennek a minimálbérre való emelése amúgy Mátrai Márta képviselőtársam javaslata volt 2004-ben. Ez egy nagyon helyes javaslat volt, a Fidesz sajnos az ön javaslatát leszavazta azóta. Ez a javaslat kéne hogy megvalósuljon, és akkor minimálbért tudnának ezek az emberek is kapni. A második az, hogy nagyon sok visszaélés volt a gyodnak a felülvizsgálata kapcsán. Sok olyan család esett ki a gyod felülvizsgálata során a gyermekek otthongondozási díjából, akik amúgy megérdemelték volna ezt az összeget, hiszen fáradhatatlan munkát végeznek. De továbbmennék: a házi segítségnyújtáson és a támogató szolgálatokon kívül probléma az is, hogy a szociális szektor bérei az állami szektor legalacsonyabb bérei, a szociális szektorral önök látszattárgyalásokat folytatnak helyettes államtitkári szinten, és nem hagyják, hogy az Alaptörvényben biztosított sztrájkjogukkal éljenek a szociális dolgozók. Az a helyzet, hogy jelenleg ma Magyarországon egy 15 év munkatapasztalattal dolgozó gyógypedagógus egy nyugat-magyarországi megyei jogú városnak a FENO-jában vagy ÉNO-jában 154 ezer forint nettót keres. Ha arrébb megy 30 kilométert Ausztriába, többet keres, mint az intézményvezető. Nem csoda, hogy több mint tízezer betöltetlen álláshely van a szociális szektorban. Az a helyzet, hogy 60-70 milliárd forrást igényelne elsősorban tűzoltásszerűen ezeknek a gondoknak a mérséklése. Megvan jelenleg ez ebben a költségvetésben, de önök és nem fogok belekezdeni populista összehasonlításokba sokkal több felesleges pénzt költöttek más dolgokra, mint hogy a szociális szektor megkapja ezt a 60-70 milliárdot. Az a helyzet, hogy az otthongondozást végző emberek rettentő megterhelő, fáradhatatlan munkát végeznek. Szabadságra nem tudnak elmenni, nem tudnak három napra elmenni a Balatonra. Igen, helyes volt, hogy a gyodot megemelték a minimálbér szintjére [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , azóta amúgy, hogy egységesen a minimálbér legyen minden otthongondozónak, kedves Nacsa képviselőtársam, négy alkalommal szavazta le a Fidesz. Négy alkalommal! Úgyhogy mielőtt államtitkár úr újra felolvassa azt a kétéves, megunt panelt, szeretném, ha inkább erre meg a 38 ezer, meg az 58 ezer forintra válaszolna, nem pedig úgy tenne, mintha minden rendben lenne a szociális szektorban, és ezek az emberek megkapnák azt, amit megérdemelnek. Önök folyamatosan megalázzák ezeket az embereket, a szociális dolgozókkal meg tárgyalni sem ülnek le. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Ungár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Abban egyetértünk, hogy azoknak az embereknek a munkája, akik más rászoruló embereket segítenek, lehetnek azok hajléktalanok, fogyatékkal élők, idősek vagy beteg gyerekek, azok folyamatos elismerést érdemelnek mind erkölcsileg, mind pedig anyagilag. De idáig tart az, amiben önnel egyet tudok érteni a saját felszólalásából. Ami a felszólalásából kitűnt számomra és szerintem a parlamentben ülők számára is, hogy nagy bűnnek hosszú az árnyéka. Akik szinte pontosan egy esztendővel ezelőtt nem szavazták meg sem az ápolási díj emelését, sem a nevelőszülői gyednek a bevezetését, sem a gyermekek otthongondozási díjának bevezetését és évről évre való radikális emelését, hanem itt helyette különböző botrányokat igyekeztek kelteni, azoknak bizony ez a bűne nem múlt el, és ne higgyék azt, hogy ezt elfelejtik önöknek azok az emberek, akik ebben érintettek voltak. Ne nézzék le annyira az embereket, hogy ezt egy év alatt elfelejtik önöknek. Bizony, ez a nehéz lelkiismeret terhe, hogy felállnak, és olyan dolgokat is követelnek, melyeknek egy részét a kormányzat már teljesítette. Csak akkor, amikor önöknek mindösszesen annyit kellett volna megtenni, hogy a helyükre fáradnak a parlamentben, leülnek, vagy akár csak ott állva maradnak, akár közben még sípolhatnak, és kiabálnak is, csak közben megnyomják azt az igen gombot, ezt önök szinte pontosan egy esztendővel ezelőtt, két nap híján egy esztendővel ezelőtt nem tették meg, tisztelt képviselő úr, mert önöknek mindig a botránykeltés vagy a bohóckodás, vagy a szelfizgetés mindig fontosabb volt, mintsem hogy ezeknek az embereknek segítsenek. A kormányzat viszont a gyermekek otthongondozási díját is fontosnak tartotta. Mi úgy gondoljuk, hogy komoly kérdésekről komolyan érdemes beszélni és nem bohóckodva, mint ahogy azt sokszor önök teszik. Éppen ezért nemcsak 2018 előtt emeltük a legsúlyosabb helyzetben lévők, legsúlyosabb egészségi állapotban lévők ápolási díját 52 százalékkal hiszen bevezettünk egy új kategóriát, a kiemelt ápolási díjat, illetve, akik húsz évig legalább otthon ápolták a saját gyermeküket, azok esetében egy 50 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést is bevezettünk , hanem ezen túl mentünk. Ami a költségvetési számokat illeti: tudja, amikor elkezdtük a kormányzást, ezen a költségvetési soron, az ápolási díj soron 15 milliárd forint szerepelt. Amikor a tavalyi évben megemeltük radikálisan az ápolási díjakat, már 27 milliárd forint; idén már nem 15, hanem 45 milliárd forintot költünk erre. A jövő esztendőre elfogadott költségvetés, amelyet önök szintén nem támogattak, nem a 2015-ös 15 milliárd forintot, hanem 55 milliárd forintot tartalmaz erre a célra. Azért tettük mindezt, azért emeltük meg ezeket a tételeket, hogy mindenkinek, aki akár a hozzátartozóját ápolja otthon, azoknak is 30 százalékkal meg tudjuk emelni a következő években az ápolási díját, aki pedig a gyermekét ápolja otthon azt hiszem, hogy semelyikünk sem szeretne egy ilyen helyzetbe kerülni, és akik ilyen helyzetben vannak, azokkal maximálisan szolidárisak vagyunk, mert emberfeletti tevékenység, amit végeznek, nem munka, hanem tényleg egy önfeláldozás, , azoknak pedig idén 100 ezer forintot vezettünk be. Bár önök ezt nem támogatták, jövőre ezt 124 ezer forintra fogjuk emelni. Ezért is van a költségvetési sorokban az emelkedés, és a további években, ahogy ön is mondta, legyen ez a minimálbérrel megegyező, mi is ezt megszavaztuk, 2022-re el fogja érni a minimálbérnek a szintjét ez a juttatás, tisztelt képviselő úr. [[14.00]] Jó lett volna, hogyha ebben konszenzus van a parlamentben, ha minden országgyűlési képviselő, ebben a kérdésben legalább, együtt tud szavazni. Szerintem minden választó, jobboldali, baloldali, kormánypárti, ellenzéki örült volna, hogyha erre a 199 országgyűlési képviselő együtt mond igent. Hogy ez tavaly karácsony előtt nem sikerült, azt sajnos önök rontották el, tisztelt képviselő úr. Azért van ekkora mértékű forrás, 3,5-szeres forrás, hogy mindenkinek jusson, aki tényleg a gyermekét ápolja, és emellett nem tud dolgozni, és a gyermek önmagát nem tudja ellátni, mindenkinek jusson ebből a juttatásból. Mi szociális juttatásra a jövő évre elfogadott költségvetésben 413 milliárd forinttal költünk többet, mint az elődeink. [[Az elnök csenget.]] Ha csak egy évet néz, 53 milliárd forintos többletet tapasztal. Ebből jutott arra, hogy a béreket is 84 százalékkal emeljük. Ezt szeretnénk tovább emelni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Ungár képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem fogadom el a választ. Beszéljünk a konszenzusról! Volt 2004-ben, amikor önök ellenzékben voltak, Mátrai Márta által megfogalmazva egy nagyon is jól kidolgozott javaslat arról, hogy mindenkinek egységesen, tehát nemcsak annak, aki a gyermekét ápolja otthon, hanem bármilyen rokonát ápolja otthon, kapja meg a minimálbért. Miért nem ebben van nemzeti konszenzus? Ez egy fideszes javaslat volt; kérem, hogy támogassák, támogatnánk mi mindannyian. [[Dr. Rétvári Bence: Komoly kérdésről komolyan beszéljünk!]] Itt ül az a képviselőtársunk, aki akkor nagyon jól látta ezt a helyzetet. Az a helyzet, hogy neki akkor igaza volt, és igaza lenne most is. Arra kérem önöket, hogy támogassanak egy fideszes javaslatot, mert jelenleg ismételten , akármit mond, és olvassa a számokat, 38, illetve 58 ezer forintot kapnak azok, akik legtöbbször demenciával élő idős rokonukat ápolják otthon. Ez a tény. Mondhat bármit, bemehet a Hír Televízióba elmondani, hogy minden rendben van ez a tény. Megoldani meg hogy lehet? Fogadjuk el Mátrai Márta fideszes javaslatát, terjessze be ő újra, én támogatni fogom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjáke az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Jelenleg köbméterenként hány forintért vásároljuk a földgázt Oroszországtól?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Miniszter úr nemrég úgy nyilatkozott, hogy „Magyarország hosszú távú, biztonságos gázellátása érdekében alapvető érdekünk egy hosszú távú, kiszámítható és megbízható együttműködés a Gazprommal, ezért a Gazprom vezetőjével együtt készek vagyunk megkezdeni a tárgyalásokat egy újabb, hosszú távú gázszállítási megállapodásról.” Ám ahhoz, hogy eldönthessük, a magyar energiafogyasztóknak valóban érdekükben álle egy ilyen szerződés, azt csak a szerződési feltételek ismeretében lehet eldönteni, ezen feltételeket azonban az Orbán-kormány rendre eltitkolja a közvélemény elől. Magyarország jelenleg a 2015-ben lejárt, azóta többször meghosszabbított gázszállítási szerződés alapján kapja a gázt Oroszországtól. Az ár többszöri kérdésünk és a média kitartó érdeklődése ellenére ismeretlen. Pontosabban egy olyan bonyolult képlet alapján számítódik, hogy ahhoz egyértelmű gázárat rendelni még a szaksajtó sem tudott. Így a magyar közvéleménynek nincs támpontja arról, hogy milyen áron, milyen feltételekkel hozzák be önök a gázt Oroszországból. [[A jegyzői székeket Móring József Attila és dr. Varga László foglalja el.]] A gyanús jelek viszont sokasodnak. Néhány éve az Orbán-közeli tulajdonban lévő MET 50 milliárd forintos tiszta profitra tett szert az orosz gáz Magyarországra importálásán. Ezt még lehetett egyszeri, bár a fogyasztóknak így is jelentős veszteséget okozó botlásnak tekinteni. Amellett viszont aligha mehetünk el szó nélkül, hogy időközben a közpénzszázmilliárdokért visszavásárolt magyar gáztároló-kapacitást az orosz gázexportőr Gazprom rendelkezésére bocsátotta a kormány, a nagyságrendileg hasonló összegből kiépült alternatív gázszállító-kapacitásokat érdemben pedig nem használjuk. Mindkét lépés az oroszok monopolhelyzetének tartósítását szolgálja, ami aligha magyar érdek. Az is feltűnhetett a figyelmes szemlélőknek, hogy a magyar fogyasztói gázár immár tartósan magasabb a szabadpiaci gázárnál, amin a magyar gázfogyasztók évente százmilliárdokat buknak. Hogy az említett összeg kinek a zsebébe vándorol, azt nem tudjuk, ezért is lenne fontos az importár megismerése. Ezért kérem, szíveskedjen válaszolni néhány egyszerű kérdésre. 1. Jelenleg köbméterenként hány forintért vásároljuk a földgázt Oroszországtól? 2. Az alternatív beszerzési csatornák kiépítése után mi indokolja, hogy évtizedekre elkötelezzük magunkat egyetlen olyan beszállítónak, amely már így is egészségtelenül nagy szerepet visz a magyar energiaellátásban? 3. A jelenlegi árhoz képest milyen árszinten szeretnék az új szerződést megkötni? Várom válaszát.
Köszönöm, Burány Sándor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Szijjártó Péter miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Ha megengedi, akkor szeretném önnel ismertetni azt a szerződéses struktúrát, amelyen Magyarország gázellátása alapul.A 100 százalékos állami tulajdonban lévő MVM Csoport 100 százalékos tulajdonban lévő leányvállalata, amely a földgáz-kereskedelemmel foglalkozik ezt MFGK-nak hívják, Magyar Földgázkereskedő Zrt. , áll kapcsolatban a Panrusgáz nevű cégen keresztül amely felearányban az MVM-é, felearányban a Gazpromé a Gazprom kereskedelemmel foglalkozó leányvállalatával, amit Gazprom Exportnak hívnak. Ez a szerződéses struktúra. Lehet, hogy ez gyanúsnak és bonyolultnak tűnik, de ezzel az a helyzet, hogy ezt a szerződéses rendszert önök kötötték 1996-ban. Tehát az MFGK jogelődje és a Grazprom Export jogelődje 1996-ban kötött egy húszéves, hosszú távú gázvásárlási szerződést, amelyet az úgynevezett take or pay típusú metódus alapján kötöttek meg, ami azt jelenti, hogy egy előre rögzített mennyiséget akkor is le kell hívni, illetve ki kell fizetni, hogyha nincs rá szükség. Ez a szerződés járt volna le az ön által helyesen említett módon egyébként 2015-ben. Ugyanakkor 70 milliárd forintnyi kötbérrel tartozott volna a magyar állam, illetve a magyar állam vállalatai a Gazprom Exportnak, tekintettel arra, hogy ennyi pénzösszegnek megfelelő gázmennyiséget az azt megelőző 20 esztendőben nem hívott le a magyar kereskedővállalat. Ekkor döntöttünk úgy, hogy megállapodunk az oroszokkal a megállapodás fenntartásában. Tehát nem az történt, hogy többször meghosszabbítottuk a szerződés hatályát, hanem az, hogy megállapodtunk abban, hogy amíg ezt a 70 milliárd forintnyi gázmennyiséget el nem használjuk, addig életben tartjuk a szerződést. Szerintem helyes döntést hoztunk, hogy nem azt csináltuk, hogy odaadtunk 70 milliárd forintot a Gazpromnak a semmiért, hanem megállapodtunk velük, hogy akkor majd ezt levásároljuk. Ez 2021 végéig nagyjából a jelenlegi kalkulációk szerint meg is történik. 2021-re a jelenleg nyitott opció 1,5 milliárd köbméter. Ami az árat illeti, tisztelt képviselő úr, ön pontosan fogalmazott. Még egyszer, a szocialista kormány alatt, tehát az önök kormánya alatt kötötték a szerződést, ami úgy néz ki az ár tekintetében, hogy két hányados átlaga határozza meg az éppen aktuális gázárat. Az egyik hányados egy olajindexált dollár/gigajoule index, illetve hányados, a másik pedig egy tőzsdeindexált euró/megawattóra. Ennek a kettőnek az elegyéből jön létre a gázár. Tehát, tisztelt képviselő úr, szerintem ön legalább olyan jól tudja, sőt biztosan jobban, mint én, mert régebben foglalkozik ezzel a kérdéssel, hogy ez napon belül is változik, tehát percről percre napon belül is változik. Ilyenkor a kereskedő cégnek van egy folyamatos feladata. Ez a folyamatos feladat pedig az, hogy ezt a napon belül is változó árat folyamatosan tartsa a lakossági gázár szintje alatt, amit pedig forint/köbméterben határoznak meg. Nyilvánvalóan az egy nagyon fontos taktikai kérdés a további gáztárgyalások során, hogy mennyi az ár, ezért azt szeretném kérni, hogy mint parlamenti képviselő az MFGK-nál éljen azzal a lehetőségével, hogy betekinthessen az árba, ön ott meg fogja kapni erre a lehetőséget, ezt meg fogja tudni. Csak arra kérem, hogy azért ne foglalkozzunk ezzel a nyilvánosság előtt, mert jelenleg zajlanak tárgyalások Magyarország gázellátásának jövőjéről, és ha kiderül, hogy egy önök által megkötött szerződés alapján mennyiért vettünk eddig gázt, az jelentős érdeksérelmet tud okozni. De én azt helyesnek tartom, itt elmondom mindenki előtt, hogy ön mint parlamenti képviselő ezt az árat nyugodtan megnézheti, megnézheti a napon belüli alakulását. Nem egy konkrét számot fog kapni, hogy ma mennyit kell fizetni, hanem fog kapni egy áralakulást. Ami pedig azt a kérdést illeti, hogy miért akarunk elköteleződni: nem akarunk elköteleződni. De építettünk interkonnektort Horvátország irányába és Románia irányába is. [[14.10]] Horvátország és Románia is EU- és NATO-szövetségesünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De egyik ország sem tette meg az ahhoz szükséges lépéseket és intézkedéseket, amelyek nyomán onnan mi földgázt tudnánk venni. Tehát nem rajtunk múlik. Ha a horvátok, a románok, az osztrákok és az amerikaiak a kitermeléssel megteszik azokat a lépéseket, amelyek nyomán onnan gázt vehetünk, nem kell hosszú távú gázvásárlási megállapodást kötni. [[Az elnök ismét csenget.]] Ha ezek a projektek viszont nem valósulnak meg, nem lesz más sanszunk a hosszú távú gázellátás biztonsága érdekében, mint újabb tárgyalásokba bocsátkozni a Gazprommal. Köszönöm, hogy feltette a kérdést, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Megkérdezem Burány képviselő urat, elfogadjae a miniszteri választ. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Azt kell mondjam, hogy én három percben az interpellációs keret ezt teszi lehetővé próbáltam érdeklődni egy konkrét árról, miniszter úr meg négy percen keresztül kerülte el, hogy egyetlen konkrét árat megnevezzen. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Közbekiáltás a Fidesz soraiból: Szégyelld magad!]] Szeretném elmondani [[Moraj a kormánypártok padsoraiban.]] képviselőtársaim, szeretném azt az egyszerű tényt az önök figyelmébe ajánlani, mert látom, a gondolkodási képességeiket elveszítették [[Az elnök csenget. Dr. Rétvári Bence: Jaj, de kedves!]] hogy a paradicsom ára is folyamatosan változik a piacon, a KSH mégis képes megállapítani az áremelkedés indexét és az átlagárat jó? Tehát ennek egy kicsit önök is gondoljanak utána, és közöljék azokat a számokat, amelyeket a magyar közvéleménynek joga van megismerni. [[Dr. Völner Pál: Melyik céget képviseled?]] Ne ködösítsenek! Ne struktúrákról és gigajoule-okról beszéljenek! Mondjanak egyértelmű összegeket akár csak egy átlagár formájában [[Folyamatos zaj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] vagy mondják meg, hogy miért akarják ezt titkolni. Kinek az érdekében titkolóznak önök? És önök ebben tettestársak. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Burány képviselő úr a külügyminiszteri választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjáke a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 114 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselő asszonya, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor vállalják a felelősséget a Gothár-ügy elhallgatói?” címmel. Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrég kiderült, hogy Gothár Péter rendező, aki korábban az SZDSZ színeiben is politizált, szexuális zaklatási ügybe keveredett, amit később ő maga is beismert. [[Moraj a kormánypártok padsoraiban. Közbekiáltás a Fidesz padsoraiból: Úgy van! Ungár Péter: Ez a nyomozó hatóság?]] z elmúlt időszak hírei alapján az is kiderült, hogy a balliberális fellegvárnak számító Katona József Színház vezetője, Máté Gábor már egy éve tudott az esetről, de mindent megtett annak érdekében, hogy az ügyet lehetőleg teljes csendben eltussolja. Ezt Fekete Péter kultúráért felelős államtitkár úrnak adott válaszában is elismerte. [[Ungár Péter közbeszól.]] Elismerte, hogy húzták az időt az ügy kivizsgálásával és nyilvánosságra hozásával. Gothár az ügy kirobbanása után etikai vizsgálatot kért maga ellen a másik munkahelyén, a Színház- és Filmművészeti Egyetemen. Az is kiderült az eset kapcsán, hogy az áldozatok nem mernek megszólalni, mivel a színház vezetése titoktartási szerződést íratott alá az ott dolgozó színészekkel, köztük az áldozattal, áldozatokkal is. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Szégyen!]] Felháborító, hogy a teátrum így igyekezett védelmezni a zaklatással vádolt rendezőt, annak dacára, hogy éppen a Katona József Színház volt az, amely a MeToo-kampány kirobbanásakor a szexuális zaklatások elleni küzdelem élharcosává kiáltotta ki magát. [[Ungár Péter: Ez a MeToo-kampány, itt! Szászfalvi László: Mi is végighallgattunk téged!]] Most meg azt látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy amikor a valódi botrány kitör, a színház az áldozatok védelme helyett csak azzal foglalkozik, miként mentse meg az ismert rendezőt. Az egyetem korábban egy külső vizsgálat indítása helyett az iskola falai között próbálta elsimítani az ügyet, és csak azután vontak be minisztériumi szakértőket is a vizsgálatba, miután Fekete Péter államtitkár úr kérdőre vonta a színház és az egyetem igazgatóit. Furcsa az is, tisztelt képviselőtársaim, hogy amikor a nők elleni erőszakról van szó, az ellenzék gyakran akciózik az Országgyűlésben, viszont a Gothár-ügyben eddig semmit nem tett. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van! Szászfalvi László: Ezt hallgassátok meg!]] Úgy látom, hogy a balliberális elit megpróbálja eltussolni Gothár ügyét. Az eset kapcsán teljes körű vizsgálatra van szükség, hogy kiderüljön, hány áldozat van, illetve az intézmények vezetői tudtake ezekről. Indokolt lehet a hatóságok megkeresése is, ha megalapozottá válik a szexuális zaklatás vádja. Az ügy kapcsán elindult egy online petíció is. [[Ungár Péter: Kíváncsi vagyok, ki válaszol.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem önt, hogy milyen lehetőségek vannak arra, hogy ezen személyek a kulturális közéletből kikerüljenek, valamint milyen jogi eszközök állnak rendelkezések ezen személyek felelősségre vonására. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy szó szerint fölolvassak egy korábbi nyilatkozatot. „Ha a hatalommal való visszaélés egyik legdurvább formája, a szexuális zaklatás következmények nélkül marad, akkor semmi nem fog változni az országban és a társadalomban. Ha ma nem teszünk semmit, akkor 10-20-30 év múlva kiderülő gyomorszorító történetek és kibeszéletlen traumák fognak ismét rávilágítani arra, hogy nem cselekedtünk, amikor cselekedni kellett volna, hogy nem védtük meg a szexuális zaklatás áldozatait, hogy nem álltunk ki azokért, akik egyedül sokszor beszélni sem mernek az őket ért megrázkódtatásokról. Mi hiszünk az emberi méltóságban, és elfogadhatatlannak tartjuk, hogy akkor Marton Lászlóról volt szó Marton László bárki segítségével újra rendezői székben ülhet.” Aláírták: Bangóné Borbély Ildikó, Bősz Anett, Demeter Márta, Gurmai Zita, Hohn Krisztina, Kunhalmi Ágnes, Potocskáné Kőrösi Anita, Schmuck Erzsébet, Szabó Timea, Szél Bernadett, Vadai Ágnes, Varga-Damm Andrea.Egy előző ügyben minden képviselő szinte vagy minden frakcióból egy-két képviselő felemelte szavát az áldozatok védelmében, és azt kérte, hogy azok, vagy az a személy, akit akkor ilyen vádakkal illettek, ne lehessen a későbbiekben színházi ember. És mit láttunk Gothár Péter ügyében Máté Gábor vagy mások előadásában? Eltussolást, falazást, rejtegetést. 11 hónapja tudtak az ügyről, és nem szóltak egy szót sem, sem a Katona József Színházban, sem az egyetemen. 11 hónapig hallgattak róla, pedig most már elismerték, hogy tudtak róla. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Szégyen!]] Titoktartási részekre hivatkoztak az üzemi tanács szabályzatából. Titoktartási nyilatkozatokat írattak alá azokkal, akik tudtak erről az ügyről. Nem az áldozatok védelmében álltak ki, hanem titoktartási nyilatkozatokat fogadtattak el. Olyan közleményt fogalmaztak meg, amiben nincs benne az elkövető neve. A közlemény után a közleményre adott kérdésekre nem adták meg a választ, hogy ki volt az a személy. Amikor balliberális oldalhoz köthető színészek vagy bárki más mikrofon vagy kamera közelébe került, azt mondta, hogy nem hallott az ügyről vagy már van róla a Katona József Színháznak közleménye, nem kell neki semmit tennie. Továbbra is több darabot repertoáron tartanak. Gy. Németh Erzsébet azt mondta, hogy neki nincs ezzel dolga, lezárta az ügyet, mert nincs benne feljelentés. De minden más ellenzéki képviselő csak hallgatott róla. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mégiscsak azért van azoknak felelősségük, akik lassan egy éve tudnak erről az ügyről, de semmit sem tettek azért, hogy kiderüljön. Csak eltitkolták, rejtegették, amikor pedig felszínre került, akkor megpróbálták elkenni, és az elkövetőt megpróbálták elbújtatni, mert nem volt látható semmilyen médiumban az elkövető az elmúlt időszakban. Egy-két interjút talán a 24.hu-nak adott, de azon kívül elrejtették és elbújtatták. Minden vezetőnek van felelőssége, tisztelt Ház, tisztelt képviselő asszony; a színház vezetőinek is, az egyetem vezetőinek is, és azoknak a balliberális politikusoknak is, akik már nagyon jól tudtak petíciót írni. És rögtön aláírták, amikor nem egy hozzájuk politikailag szorosan köthető személyről volt szó. Hogy lehetséges az, hogy aki politikailag a balliberális táborhoz kötődik, azt elbújtatják, míg azt, aki nem kötődik hozzájuk vagy nem vélik magukhoz köthetőnek, annak esetében petíciót fogalmaznak meg. Hogy lehet, hogy ennek az ügynek egy eseménysorozatába illő tegnapi tüntetésen a Gothár-ügyről senki egy szót nem ejtett? Senki nem mondta azt, hogy helytelen, ami történt a Katona József Színházban. Senki nem mondta azt, hogy nem történhet meg a Katona József Színházban még egyszer az, ami ott megtörtént. [[Zaj és közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Hogy lehet, hogy vezetők ennyire nem vállalják a felelősséget? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Valóban, ebben az ügyben a vezetők felelősségéről és elhallgatásáról, eltussolásáról még sokáig beszélni kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[14.20]]
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Megkérdezem Dunai Mónika képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön válaszát elfogadom, köszönöm szépen, ellenben a teljes balliberális ellenzék válasza elfogadhatatlan. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] Az ő válaszuk nem más, mint a teljes némaságba és hallgatásba való burkolózás. Ez elfogadhatatlan mindannyiunk számára, minden nő és minden jóérzésű nő és férfi számára ma Magyarországon. Valóban, a MeToo-kampányban és a nők elleni erőszak világnapján, napján gyakran állnak ki önök szájukat betapasztva, magukra különféle pecséteket, kék foltokat rajzolva, amikor általánosságról van szó, akkor felemelik a hangjukat; amikor konkrét esetekben kell megnyilvánulni, konkrét eseményekről kell színt vallani, akkor pedig mélyen hallgatnak. Köszönöm szépen, még egyszer mondom, elfogadom az államtitkár úr válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Hogyan párolognak el a béremelések?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter úr megbízásából Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Z. Kárpát Dániel képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint ismeretes, a forint folyamatos gyengülése és a 2010-eshez, 2012-eshez képest lényegesen gyengébb sávba történő beállása brutális, évente több száz milliárdos kiadási terhet jelent a magyar lakosságra nézve, a magyar családok pénztárcáira nézve. Múlt héten ismertettem önökkel, hogy egy önök által luxuscikknek nevezett okostelefon esetében, amit én azért mindennapi szükségletnek érzek, akár 30-40 ezer forint is lehet az árkülönbözet, pusztán és csak a forint gyenge árfolyama miatt, ahogy azt is elmondtam önöknek, hogy egy H&M-es ruhát venni egy bevásárlóközpontban sem tekinthető szerintem luxuscikknek; egy ilyen ruhadarab esetében 3-4 ezer forint is lehet a különbség, csak a gyenge forintárfolyam miatt, amit önök tudatosan helybenhagynak. Nem azt akarom mondani, hogy egyedül a kormány felelős egy deviza vagy valuta árfolyamáért, nem vagyok szakmaiatlan és felelőtlen sem. De azt mondom, hogy a nem cselekvéssel hagyják ezeket a káros gazdasági folyamatokat elburjánzani, aminek eredménye, hogy egy egyszerű importgyümölcs darabja esetén is lehet 30-40 forint az a pluszár, amit ki kell fizetni a kasszánál, pusztán azért, mert az Orbán-kormány és az MNB tulajdonképpeni közös stratégiája a gyenge forint megtűrése. Ez a gyenge forint Orbán Viktor miniszterelnök úr szerint az exportáló cégeknek jó, és nincs okunk vitatkozni ezzel a szakmai megjegyzéssel; azt kell megvizsgálnunk, hogy kik ezek az exportáló cégek. Hogy a miniszterelnököt idézzem: kinek jó ez? Az exportáló cégek között minimális mennyiségű magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozást találunk, viszont rengeteg olyan multicéget, amelyet ez a kormány kedvezményez infrastrukturális támogatásokkal, munkahelyteremtési támogatásokkal, vissza nem térítendő dotációkkal és számtalan olyan kedvezménnyel, ami bődületes, a közteherviselés alól vonja ki gyakorlatilag ezeket a társaságokat. Ha valaki kritikus a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok multikkal elbánó gazdaságpolitikájával szemben, akkor az én vagyok [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] ; egyáltalán nem tudom elfogadni azt, hogy túlkedvezményezték ezeket a társaságokat, viszont azt hozzá kell tennem, hogy az Orbán-kormányok még ezen a vállalhatatlan retorikán is túltesznek és ezen a vállalhatatlan viselkedésen is túltesznek azzal a kedvezménytömeggel, amit indokolatlanul adnak oda. És Font képviselőtársam röhögcsélhet, de álljon fel, magyarázza meg, hogy miért tartják ilyen brutálisan alacsonyan gyengén a forintárfolyamot, miért kell a magyar lakosságnak több száz milliárdos bónuszterhet vállalni évente ezért, amikor a másik oldalon a kafetériaelemek megszüntetésével előállítanak mesterséges, papíron lévő bérnövekményt, de a valóságban ez nem feltétlenül létezik; amikor a lakástakarék állami lábának leépítésével szintén lehetőségeket vesznek el a magyaroktól, a 27 százalékos áfa helyben tartásával pedig szénné adóztatják egy európai uniós rekorder áfatartalommal a teljes magyar lakosságot, elképesztő összegeket vonnak el indokolatlanul. A kérdésem az, hogy számszerűsítettéke ezeket az indokolatlan elvonásokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mennyibe kerül tehát a magyar lakosságnak az Orbán-kormány és az MNB stratégiájának megfelelő, elképesztően gyenge magyar forint. Várom az érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány célja a kezdetektől, 2010-től kezdve az, hogy segély helyett munkát adjon az embereknek, és hogy Magyarországon végre megérje dolgozni, megérje munkába járni, jövedelmet szerezni és abból megélni. A kormány ezért mindent megtett, hogy az emberek jövedelmi helyzete kedvezőbb legyen, nemcsak a bérek növekedésével, hanem adócsökkentéssel és a rezsicsökkentéssel is. Ezek közül egy fontos intézkedést emelnék ki, a 2016-os bérmegállapodást, amely folytán a minimálbér és a garantált bérminimum jelentősen megemelkedett, és érdemben csökkentek végre a munkaadói terhek, ami azt jelentette, hogy a munkáltatóknak nagyobb forrásuk maradt a bérfejlesztésre, és ahogy a számok mutatják, éltek is ezzel a lehetőséggel. A bérek gyors és nagyléptékű emelkedését jelzi, hogy a gyermeket nevelők nettó keresete 2010-hez képest 76,9 százalékkal, a gyermekeket nevelőké több mint 80-nal, a két gyermekét nevelőké több mint 90-nel és a három gyermeket nevelőké több mint 100 százalékkal emelkedett. A minimálbér 73 500 forintról 149 500 forintra emelkedett, ugyanígy a garantált bérminimum is. Fontos kiemelni, hogy a reáljövedelem mértéke, tehát a reáljövedelem, ami azt jelenti, hogy többet tudunk vásárolni a jövedelmünkből, a fizetésünkből, 2013 óta, tehát 81 hónapja töretlenül emelkedik. Ez azt jelenti, hogy meghaladja az infláció mértékét már 2013 óta. És ami még mutatja azt, hogy jelentős a béremelkedés hatása, és a nyugdíjaknál is ez tapasztalható, és megőrzik reálértéküket, hogy a lakossági fogyasztásnak a bővülése már 76 hónapja folyamatosan növekedik, 2019 októberében ez 6,2 százalék volt, kiemelkedik egyébként az üzemanyag-kiskereskedelem 9,8 százalékkal. Ez is azt jelzi, hogy nem igaz az, hogy az embereknek a bérei elégnek, eltűnnek, hiszen ha csak bemegyünk egy áruházba, próbálunk parkolni vagy az áruházban vásárolni, igaz, különösen karácsony előtt, akkor láthatjuk, hogy az embereknek igenis a pénztárcájukban megjelenik a jövedelemnövekedés [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , a béremelés. Ami pedig az árfolyamváltozást illeti, az árfolyamváltozás hatása teljesen meglepő módon egyébként az inflációra minimális. 2002 és 2009 között ez jellemzően 5,3 százalék volt évente, ez most feleannyi 2010 óta, és nagyon fontos, hogy a műszaki cikkek és a gépjárművek tekintetében az árfolyamváltozás kell hogy gyakorolja a legnagyobb hatást, ennek ellenére, ha megvizsgáljuk, akkor 2010-hez képest ezen árucsoportoknak az ára lényegesen csökkent. És az is fontos, hogy mutatja, hogy nem költik el az emberek a pénzüket, hogy lakossági állampapírba az elmúlt hónapokban 2900 milliárd forintot tudtak fektetni. Ez azt jelenti, hogy a kormány gazdaságpolitikája helyes, a jövedelemnövekmény, az adócsökkentés mellett lehetővé válik az emberek fogyasztásának a bővülése és a megtakarítás bővülése is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Tállai államtitkár úr. Megkérdezem Z. Kárpát Dániel képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a kérésem az államtitkár úr felé, hogy amikor a következő kört futjuk, próbálja összeszedni ezt a választ kicsit jobban. Két percig magyarázta, hogy miért költenek többet a magyar emberek, aztán azzal fejezte be a gondolatsort, hogy ebből is látszik, hogy a magyar emberek nem költik el a fizetésüket, mert… Úgy érzem, hogy egy kicsit több tiszteletet kellene ennek a témának megadnunk, és egy kicsit összefogottabb válaszokkal próbálkozni. [[14.30]] Nem hoz olyan helyzetbe, államtitkár úr, hogy én dönthessek erről a kérdésről, mert feltettem egy kérdést, arra viszont nem kaptam választ: kiszámoltáke önök, hogy a tudatosan gyenge forintárfolyam mennyit éget el a magyar emberek pénzéből? Ön erre a kérdésre nem mert, nem akart vagy nem tudott válaszolni. Elmondom önnek: az a 10 százalék körüli béremelkedés, amely egyébként üdvözítő lehetne, jórészt a kafetériaelemek eltörléséből adódik, amit aztán beépítettek az alapbérbe, de kafetéria attól nincsen, tehát a dolgozó nem visz haza 10 százalékkal több pénzt. Ha igaz lenne a 10 százalék, akkor is a régió legalacsonyabb bérnövekedéséről beszélünk. Itt van a kezemben a választóvonal közöttünk. Önök azt mondják erre az okostelefonra, hogy luxuscikk, luxustermék, és nem érdekli önöket, hogy 30-40 ezer forinttal drágább. Én azt mondom, hogy a XXI. században ez a mindennapi életünk része, és mindenkinek jár az, hogy önök indokolatlan terheket ne hárítsanak rájuk, éppen ezért nem áll módomban elfogadni ezt a választ. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 106 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan értékeli az elmúlt években elért eredményeket az egészségügy területén?” címmel. Simicskó István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! A mindenkori kormány célja kell legyen az emberek életminőségének folyamatos javítása. A Fidesz-KDNP-kormány egészségpolitikájának is ez a célja, ez az alapja, a megelőzéstől az alapfokú ellátáson át a kórházi betegellátásig, a sürgősségi ellátáson keresztül a szűrővizsgálatok fejlesztéséig ennek a célnak kíván megfelelni. Az elmúlt időszak tevékenységének köszönhetően már kezdenek látszani az eredmények. Az emberek általános egészségügyi állapota kezd javuló tendenciát mutatni.Tisztelt Országgyűlés! A kormány a központi és vidéki régiók kórházi és rendelőintézeti ellátását fejlesztette az elmúlt években. Egy-két példát hadd említsek! 2010 óta több mint ezer mentőautót cserélt le a kormány. Ez egy óriási eredmény, azt hiszem, önmagában is, de emellett számos intézkedést hozott, többek között a sokat emlegetett CT és MR kérdéskörében is, hiszen 2010 óta csaknem 200 milliárd forintot fordított a kormány ilyen eszközökre és ilyen típusú vizsgálatokra. A 2010 előtti kormány 600 milliárd forintot vett el az egészségügytől, 16 ezer aktív kórházi ágyat számolt fel, és közel hatezer egészségügyi dolgozó munkahelyét szüntette meg. Az októberi önkormányzati választások után úgy tűnik, hogy az egyes ellenzéki budapesti városvezetők és az új főpolgármester is azt akarja folytatni, amit 2010 előtti elődeik tettek. A főpolgármester úr kórházstopot hirdetett, a dél-budai centrumkórház megépítése ellen szavazott, hozott határozatot. Kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, milyen eredményeket hoztak a népegészségügyi programok, a szűrővizsgálatok, és mely területeken látszanak a megelőzés eredményei. Kérdezem tisztelettel, hogy hol tartanak országosan és budapesti szinten az egészségügyi intézmények fejlesztései, különös tekintettel mi várható a dél-budai centrumkórház megépítésének ügyében. Köszönöm előre is megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Simicskó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Horváth Ildikó államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! [[Dr. Lukács László György: Bezzeg, amikor mi kérdezünk, akkor sosem tetszik bejönni!]] Nagyon köszönjük a kérdést, nagyon aktuális, hogy erről gondolkodjunk. Értékelt bennünket az Európai Bizottság is. A tegnapi napon Brüsszelben több szempontból olyan tárgyalások folytak, amikor a különböző tagállamok elmondták, hogy az egészségügyben milyen fejlesztési irányok szükségesek, és mi az, ami a XXI. század technikai tudásával és az emberek igényével megfelelően harmonizál. Ebben elismeri az Európai Bizottság, hogy a magyar kormány jó útvonalon van, és jelentős előrelépések történtek. Ez nekünk egy rendkívül fontos visszaigazolás abban, hogy azokban a mutatókban, amelyekben igenis komoly és jelentős fejlesztésre van szükségünk, haladunk, és a jó irányban haladunk. Én példaként szoktam mondani azt, hogy egy rendkívül jelentős előrehaladásnak tartjuk azt, hogy az egészséges életévek várható száma jelentősen nőtt Magyarországon a 2008-2017 közötti időszakban. Érdemes egy tízéves időszakot venni ilyenkor a számolásban, ez egy hosszabb rátekintésre ad lehetőséget. Ez azt jelenti, hogy a férfiaknál öt évvel, a nőknél pedig két és fél évvel nőtt ez a KSH adatai alapján. Fontosnak tartjuk, hogy most így a férfiak és a nők tekintetében nagyon hasonló az érték, 59,6 év a férfiak és 60,9 év a nők vonatkozásában. Ennek számos olyan beavatkozás volt az előzménye, amelynek egyértelműen a célja egy nagyon egyszerű dolog: előzzük meg azt a betegséget, ami megelőzhető, és kerüljük el azt a katasztrófát, ami elkerülhető. Elkerülhető az a katasztrófa, amit most egyébként egy távoli ázsiai szigeten látunk, hogy tömegeket öl meg és ellehetetlenít a működéstől egészségügyi ellátórendszert a kanyarójárvány. Megtehető az, hogy olyan szinten oltsuk át a lakosságot, mint amiben most mi az Európai Unióban elsők vagyunk. Egyedül Magyarországon van 99 százalék felett az átoltottság a védőoltásainkban, a gyermekkori védőoltásokban. Megkértek bennünket, hogy ezt jó gyakorlatként mutassuk be az Európai Bizottság számára. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] Köszönöm. Én fontosnak tartom. Becsüljük meg azt, hogy tudunk valamiben a legjobbak lenni. Arra törekszünk, hogy sok minden másban is a legjobbak legyünk, ha ez az egészségügyi ellátással kapcsolatos. Fontosnak tartom azt, hogy az az út, amin járunk a szervezett népegészségügyi szűrésekkel, az emlőszűréssel, a méhnyakszűréssel és a vastagbélszűréssel, egy jelentős folyamatot jelez, és el tudtunk indulni felfelé az átszűrtség tekintetében, megértik már az emberek azt, hogy érdemes elmenniük a szűrővizsgálatra. Én hadd kérjem meg az itt jelen lévő képviselőket is arra, hogy amit a maguk területén, a maguk környezetében megtehetnek, tegyenek meg annak érdekében, hogy megértsék az emberek, hogy azokat a vastagbélszűrésre kiküldött behívókat érdemes elfogadniuk, érdemes a mintákat visszaküldeniük. Tudjuk már, hogy több mint kétszáz ember életét mentette meg a vastagbélráktól, ők már túl vannak a műtéten, és tudjuk azt, hogy több mint kétezer esetben most már sikerült rákmegelőző állapotban megállítani azt a folyamatot, nem alakult ki vastagbéldaganat. Ez csak együtt megy. Az, hogy ebben sikeres legyen az ország, hogy azok az emberek is erre pozitívan válaszoljanak, akik megkapták a meghívót, de eddig még nem adtak pozitív választ, ehhez kell segítség számukra, hogy ezt meg lehessen értetni. Elkötelezett vagyok abban, úgy is mint hajdani tüdőgyógyász, és úgy is mint népegészségügyi szakember, és úgy is mint ebben a székben ülő felelős vezető, hogy a tüdőrák korai kiemelésére szolgáló szűrést, az alacsony dózisú CT-szűrést minél nagyobb léptekkel, minél gyorsabban terjesszük ki az egész érintett lakosságra. Ez eltér a többi szűréstől, ez rizikótényező-alapú szűrés. Ez azt jelenti, hogy ha ezt megcsináljuk, Európában azon néhány országba fogunk tartozni, akik a rendelkezésre álló evidenciák alapján ezt korán meglépik. Sokat várunk tőle. Már az elmúlt öt év is azt mutatja, hogy több száz ember köszönheti az életét ennek a szűrővizsgálatnak. Szeretném kiemelni… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Lejárt az idő, akkor én ezt itt befejezem. Igen, nagyon fontosnak tartjuk a szuperkórház megépítését, azért is, mert ez egy szuper ellátási lehetőség a XXI. században dolgozunk érte. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, államtitkár asszony. Megkérdezem Simicskó képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem akarom komolytalanná tenni a válaszomat, de mivel ez egy szuper válasz volt és a szuperkórházat támogató válasz volt, természetesen elfogadom. Ez a legfontosabb az újbudai emberek számára, hogy a centrumkórház megépüljön. Nagyon sokan megkerestek az elmúlt időszakban is. Én örülök annak, hogy a kormány továbbra is halad ezen az úton. Örülök azoknak a népegészségügyi programoknak, amelyek elindultak. Ha csak egy életet is meg tudunk menteni, és meg tudjuk hosszabbítani az emberek életét, akkor már nem éltünk hiába, de látjuk, hogy ezek az eredmények pozitívak. Szeretném, ha ez a munka folytatódna, és bízom benne, hogy az újbudai emberek is előbb-utóbb megtapasztalják majd ennek az örömeit, és a sikereket láthatják. Úgyhogy sok sikert kívánok továbbra is az egészségügyi kormányzatnak. Köszönöm szépen a megnyugtató válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Simicskó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendet lezártuk. Áttérünk az azonnali kérdésekre. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Jakab Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Hát, nézem a híreket a minap, és azt olvasom, hogy Magyarország két új kórházat is épít. [[14.40]] Hát, mondom, na végre, megjött az önök józan esze, aztán tovább olvasom a hírt, és látom, hogy igen, két új kórházat építünk Kenyában. Miniszterelnök úr, ön most ezt komolyan gondolja? Tehát Magyarországon kórházi osztályokat zárnak be, Miskolcon épp a szülészetet akarják bezárni [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] , a Szent János Kórházban gumikesztyűre meg vécédeszkára gyűjtenek, a Heim Pál Gyermekkórházban kamionosok kalapoznak lázmérőre valót, és önök Kenyában építenek kórházat? Isten bizony, én megnéztem, hátha az Origo vagy a Lokál írta, mert akkor biztos, hogy nem igaz, de sajnos igaz. Miniszterelnök úr, döntsék már el, önöknek most Magyarország az első, vagy Kenya, vagy Vietnám, ahol önök, a magyar kormány 20 milliárd forintért építenek onkológiai kórházat akkor, teszem hozzá, amikor Magyarországon évente 33 ezer beteg ember hal meg rákban! Az önök egészségügyért is felelős miniszterének meg van bőr a képén azt mondani, hogy az egész világ irigykedik a magyar onkológiai ellátás láttán. Miniszterelnök úr, egyetért ön ezzel? Egyetért ön azzal, hogy irigylésre méltó 33 ezer embernek a halála? Vagy egyetért ön azzal, hogy a kórházi fertőzésekért a látogatók a hibásak? Kásler miniszter úr szerint nem az a baj, hogy nincs kézfertőtlenítő a kórházakban, hanem az a baj, hogy van látogató. Vagy azzal egyetért, hogy azért nincs vécépapír a kórházakban, mert ellopják? Emlékezhetünk, az Állami Számvevőszék fideszes elnöke mondta azt, hogy a kórházak jó eséllyel ellophatják a vécépapírt, miközben nemhogy nem lopják el, de épphogy ők gyűjtenek azért, hogy legyen. Eközben önök arról beszélnek, hogy a magyar egészségügyi ellátás felszereltsége európai színvonalú. Miniszterelnök úr, az a helyzet, hogy az önök nagyotmondásával népiesen szólva pont kitörölhetjük, vécépapírral meg maximum csak akkor, ha viszünk be. Úgyhogy válaszoljon nekem, de őszintén! Hova tűnik el az a rengeteg tb, amit a magyar emberek egy életen át befizetnek önöknek, merthogy az egészségügyben nincs, az holtbiztos! [[Dr. Rétvári Bence: Ez az a szeretet, amiről beszéltél?]] Várom a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Először is engedje meg, hogy megállapítsam, Kásler professzor úr nyilvánvalóan többet tett életében a rákos betegekért, mint az egész Jobbik-frakció együttvéve. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Ennek megfelelően, ha tiszteletteljesen beszélne, szerintem helyes lenne. Senki nem mentette meg annyi beteg ember életét az egész parlamentből, mint a mi egészségügyi miniszterünk. Szerintem helyes lenne, hogy amikor megválogatják a hangnemüket, ahogyan beszélnek róla, akkor ezt a tényezőt is figyelembe vennék. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól. Sneider Tamás: Sok rákos betegre adtunk pénzt!]] Azt is tudjuk, hogy minden alkalommal, amikor azonnali kérdések vannak, akkor én nem kérdéseket kapok, hanem egyszerű epeömléssel és dühkitöréssel van dolgunk. Én tudom önről, hogy ön egy gyógyíthatatlan feltűnési viszketegségben szenvedő ember, és ezért nem kérdéseket tesz fel, hanem folyamatosan provokál. Azt tudom önnek ígérni, hogy ahogyan eddig, ezután is jámbor türelemmel fogjuk ezt viselni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége Jakab Péter képviselő úrnak.
Miniszterelnök Úr! [[Zsigó Róbert: Ne kiabálj!]] Azt nem tudom, hogy Kásler miniszter úr hány emberéletet mentett meg, de hogy ön hányat tett tönkre, azt tudom. Az OECD legfrissebb jelentése szerint évente 38 ezer honfitársunk hal meg azért, mert nem jut hozzá időben a megfelelő egészségügyi ellátáshoz. Önök meg azt mondják, hogy a magyar emberek azért halnak meg, mert nem mennek időben orvoshoz? Hát hol élnek? Hogy mennének időben orvoshoz a magyar betegek akkor, amikor már az időpontkérésre is időpontot kell kérni? Ahhoz, hogy a kórházakat rendbe tegyük, éves szinten plusz 600 milliárd forintra lenne szükség. Önök erre az összegre minden évben nemet mondanak, mert önöknek a beteg ember élete nem számít. [[Dr. Rétvári Bence: 770 milliárdot költünk pluszban!]] Csak egyet jegyezzen meg, miniszterelnök úr! A halál nem válogat, a halál nem kérdezi meg, hogy ki a jobboldali meg ki a baloldali, mert a jobboldali túléli. Nem! Az önök egészségpolitikájának mi mindannyian az áldozatai vagyunk, miniszterelnök úr, úgyhogy ebből vonja le a következtetést! Most már csak egy kérdés marad: a Fidesz fogja eltemetni a nemzetet, vagy a nemzet fogja eltemetni a Fideszt; én az utóbbira szavazok. Éljen Magyarország! Éljenek a magyarok! [[Taps a Jobbik soraiban. Németh Szilárd István: Komplett elmebeteg! Dr. Völner Pál: Születési rendellenesség vagy!]]
Köszönöm. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat is.
Kellő szerénységgel kell megjegyeznem, hogy miután önök összeálltak Gyurcsány Ferenc pártjával [[Dr. Brenner Koloman: Szánalmas!]] az egyetlen nemzeti párt az Országgyűlésben a Fidesz és a Kereszténydemokrata Néppárt szövetsége maradt. Azt gondolom, mélyen tisztelt elnök úr, hogy az egészségügy egy komoly dolog, komoly vitát is érdemel. Javaslom, hogy használják ki a lehetőséget, mert mind az államtitkáraink, mind pedig a miniszterünk mindig áll az önök rendelkezésére [[Dr. Brenner Koloman: Kásler soha nincs itt! Dr. Lukács László György: Egyszer volt bent az elmúlt másfél évben!]] többek között azért, hogy olyan banális szamárságokat ne mondjon, mint amit az előbb mondott, mert ha megnézi a számokat, akkor teljesen nyilvánvaló, hogy 2010 óta mi 770 milliárd forinttal többet költünk az egészségügyre, mint az önök újdonsült, összebútorozott házastársa, a Szocialista Párt, akiket leánykori nevükön kommunistáknak hívtak. Gratulálok egyébként ehhez a nagyszerű szövetséghez! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „800 millió forintos költségvetési csalás. Nyomoz a NAV?” címmel. Öné a szó, Harangozó képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! A Privát Kopó bűnügyi magazinban jelent meg egy írás, és ezzel kapcsolatban szeretném kérni az ön álláspontját, illetve hogy valóban valóságot tartalmaz-e. [[Németh Szilárd István: Komoly kérdés lesz!]] A történet úgy néz ki, hogy hosszas operatív nyomozás után csapott le a NAV Nyugat-dunántúli nem olyan vicces a történet, miniszterelnök úr Bűnügyi Igazgatósága a szinte családi vállalkozásban működtetett győri roma kisebbségi önkormányzatot irányító H. család tagjaira. A nyomozó hatóság hat feljelentés után kezdett el vizsgálódni, a pénzügyi nyomozók üzletszerűen elkövetett költségvetési csalásra és más gazdasági bűncselekményekre gyanakodnak. Az államnak okozott kár meghaladhatja a 800 millió forintot, ám ami történt, az túlmutat a gyanúban megfogalmazott tényeken, az eseményeket átszövik a helyi politikai érdekek, valamint lépten-nyomon felsejlik a kiszolgáltatott, választási csalásra kényszerített és a sajátjaik által kizsákmányolt cigány közösség sorsa. A biznisz abból állt, hogy cégeket, egyesületeket alapítottak, amelyekben elsősorban a családtagok, azaz Horváth édesanyja, lánytestvére, majd gyermeke is ügyvezető lett, elsősorban a Győr-Szol Zrt.-vel, önkormányzati céggel kötöttek megbízási szerződést. Az önkormányzati gazdasági társaság megbízható megrendelő lett, közfoglalkoztatási feladatokkal bízták meg ezeket a cégeket. Nyomon követhetően 2012 óta minden évben kötöttek velük megbízási szerződést. A hírek szerint amikor Sági Géza Tibor elnök nem kívánta már igénybe venni a szolgáltatást, akkor közbelépett a csak Vezérnek nevezett nagyember, és intézkedett az újabb és újabb szerződések megkötésére. Az, hogy a feljelentéseknek alapja van, úgy tűnik, megalapozott, hiszen a család és a családtagok vagyonát mintegy 200 millió forint értékben zár alá vette a NAV az elmúlt időszakban. Kitűnik egyébként, hogy gyermekek, köztük kiskorú gyermekek tulajdonában lévő több tíz milliós vagy több száz milliós ingatlanokról és bankszámlákról beszélünk. Tehát kérdezem miniszterelnök urat, igazake a cikk állításai, valóban folyike a nyomozás a győri roma kisebbségi önkormányzat elnöke ellen. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] És lehete tudni, miniszterelnök úr, hogy ki az a Vezér és nagyember, aki rendszeresen Győrben odaszólt [[Az elnök ismét csenget.]] , hogy ezek a szerződések megköttessenek?
Köszönöm szépen.
Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én értem, hogy év vége közeledik, és ilyenkor sokan ledobják a láncot, de azért mégis valami komolyságot tarthatnánk. Az előbb kérdésnek álcázott epeömlést meg dühkitörést kellett itten kommentálni, ön pedig nem kevesebbet kér tőlem, mint hogy kommentáljam, ha jól értettem, a Privát Kopó egyik cikkében szereplő állításokat. Komolyan gondolja ezt? De még ha egyébként tudnám is, hogy miről van szó, akkor is csak azt tudom mondani önnek, hogy az helyes, ha a hatóságok teszik a dolgukat. Ha jól értem, ön is ezt mondta, hogy a hatóságok teszik a dolgukat. Ha ezt elismerésnek szánta, akkor ezt majd továbbítom.Másodsorban: folyamatban lévő ügyről, különösen büntetőügyről nem tudok és nem is akarok nyilatkozni. Ellenben tudok nyilatkozni jogszerűen lezárt ügyekről, ha már önök ragaszkodnak hozzá. Itt van például egy, a Medgyessy-kormány alatt született ítélet adócsalás ügyében, bizonyos Czeglédy Csaba ügyében. Ha jól látom, mintha önök most éppen átvilágítással foglalkoztatnák. Biztos, hogy az adatbűnözőket foglalkoztató baloldal erkölcsi kioktatása helyénvaló? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak. [[Balla György: Mit ír a Dörmögő Dömötör?]]
Köszönöm szépen a lehetőséget. Miniszterelnök Úr! Valóban közeledhetnek az ünnepek, nem tudom, melyik filmet nézte. Én nem gyanúsítottam semmivel, én nem minősítettem senkit, én feltettem önnek egy kérdést. Ön ennek az országnak állítólag a miniszterelnöke, és azt kérdeztem öntől, szerintem elég súlyos kérdés, miniszterelnök úr, hogy ön szerint akkor ez rendben van-e, hogy közpénzeket eljuttattak egy roma családhoz, akik a sajátjaikat kizsákmányolva, 800 millió forintos állami kárt okozva elcsalták a pénzt. Lehete alapja annak a gyanúnak, hogy mindez egyébként a Fidesz győri politikai szereplését segítette? És igen, aktuális, miniszterelnök úr, nemcsak karácsony jön, hanem a győri időközi polgármester-választás is, és azt gondolom, a győrieknek joga van tudni [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] hogy ezen helyi szereplők ellen a NAV nyomoz-e, elkövettéke ezeket a bűncselekményeket. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Idő!]] És nem kérek a nyomozásról semmilyen részletet, miniszterelnök úr, egyet kértem: erősítse meg, hogy a NAV ezt az eljárást elindította vagy nem indította el. Várom válaszát továbbra is. [[14.50]]
Köszönöm. Viszonválaszra van lehetősége a miniszterelnök úrnak.
Az előbb mintha ön azt mondta volna, hogy a NAV nyomoz, mert ezt olvasta egy újságban. Ha nem lát tisztán az ügyben, fölhívom a figyelmét arra, hogy Magyarországon itt a parlamentben a legfőbb ügyész is interpellálható, és szívesen ad önnek választ. Ami pedig azt az elképzelését illeti, hogy folyamatban lévő, NAV által nyomozott ügyekben a miniszterelnöknek kommentárt kellene adnia, szerintem ez tévedés. Ellenben nemcsak ön olvas újságot, hanem én is, és azt viszont tudom, hogy Győrben ma egyetlen büntetőügy folyik zsarolásügyben, ami az önök pártját érinti. Ehhez gratulálok! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely azonnali kérdése következne, de nincs a teremben. [[Moraj.]] Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi az álláspontja Miniszterelnök úrnak?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kocsis Máté egy közösségi oldalon úgy fogalmazott, hogy [[Németh Szilárd István: Hogy bakfitty!]] az aggódó színházak zaklatószínházak, és mint ilyen, épp ezért a Fidesz-KDNP szövetség támogatni fogja az egyébként ma tárgyalandó, színházi finanszírozásról szóló törvényt. Az volna a tiszteletteljes kérdésem, hogy ezzel a csúnya általánosítással, ezzel a csúnya általános lejáratással, amivel a teljes színházi életet megsértette a Fidesz-KDNP frakcióvezetője, erről mi a véleménye. [[Kocsis Máté: KDNP nem!]] Bocsánat, a Fidesz frakcióvezetője. Azt gondolom, egy ilyen kijelentés joggal sért minden, színházi életben dolgozó embert, a rendezőtől a színészen keresztül a dramaturgig. Azt gondolom, joggal várja el mindenki a választ, hogy olyan nagyjainkat meg lehete sérteni egy ilyen általánosítással, mint Bodrogi Gyula, Cserhalmi György vagy Molnár Piroska. Azt gondolom, hogy erre joggal várjuk a választ. Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Szép nap a mai. Először egy dühkitörés, utána azt kérik, hogy kommentáljam a Privát Kopóban megjelent cikket, most pedig azt kérik, hogy kommentáljam a frakcióvezetőm szavait. Kétségkívül ez emelkedő sorrend [[Derültség a kormánypárti oldalon]] de hát azért mégiscsak abszurd, amikor egyébként itt ül, és ön bármikor megkérdezhet tőle bármit. Azt javaslom, hogy inkább forduljon hozzá kérdéssel, örömmel áll az ön rendelkezésére. Ha arra kíváncsi, hogy a miniszterelnök mit gondol a magyar színészekről, akkor biztosíthatom, hogy csak a legnagyobb elismerés hangján tudok beszélni róluk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön is úgy fogalmazott, hogy „frakcióvezetőm”. Igen, kíváncsi vagyok az ország miniszterelnökének a véleményére, amikor olyan nagyságokról beszélünk, és olyan nagyságok vannak besározva, mint Bodrogi Gyula és társai. Azt gondolom, hogy ha ez elfogadható, de csak ha ez elfogadható, akkor nyugodtan mondhatom azt, hogy nőverő KDNP, mert ez ugyanolyan általánosítás. Aztán ugyanígy mondhatom, hogy kokainozó KDNP, Fidesz, vagy ugyanígy mondhatom azt, hogy kurvázó kormánypártok. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Azt gondolom, hogy ez így nem helyes, elnök úr.
Képviselő úr, vonja vissza az előbbi kifejezést!
Prostitúciót igénybe vevő kormánypártok, ha így jobban tetszik. De azt gondolom, hogy ez így nem helyes, mert általánosítás, és olyanokat is besároz, akik egyébként tiszták. Ezért nagy tisztelettel kérem miniszterelnök urat, hogy tisztelje meg ezt a Házat és tisztelje meg a választópolgárokat azzal, hogy elmondja Kocsis Máté kijelentéséről a személyes véleményét. Köszönöm szépen.
Én pedig kérem Csárdi képviselő urat, hogy tisztelje meg a Házat azzal, hogy megválogatja a szavait, kifejezéseit. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Megismétlem tehát, tisztelt elnök úr: hogyha a magyar színészekről van szó, akkor szeretnék a legnagyobb elismerés hangján beszélni. S ha már Bodrogi Gyulát említette, akkor azt kell mondanom, hogy meghallgattam az ön kérdését és Süsü jutott az eszembe. Köszönöm. [[Derültség és taps a kormánypárti oldalon. Z. Kárpát Dániel: Vonja vissza!]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A múlt héten összeült a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság, ahova minden parlamenti frakció jelölhetett tagokat. A kérdés az persze, hogy minek jelölhetett minden frakció tagokat a bizottságba, hiszen mind a négy szabad helyre négy fideszest, saját embereket választott a Fidesz. Minek kellettek oda az ellenzéki pártok, hogyha a Fidesz megoldja maga is? Persze, a kérdés költői. A Médiatanács feladata, hogy felügyelje a médiát annak érdekében, hogy biztosítsa a demokratikus nyilvánosság működését. De az biztos nem demokratikus, hogy az ellenzék nem jelölhetett egyetlen tagot sem a Médiatanácsba. Azt se nevezném demokratikus nyilvánosságnak, hogy a közszolgálati tévé és rádió a kormányzó pártok szócsöve. Volt MTVA-s dolgozók nyilatkoztak arról, hogy egyenesen a Fidesz kommunikációs osztályáról érkeznek az instrukciók, melyik az aktuális propaganda, amit harsogni kell, melyik az az ellenzéki képviselő, akit le kell járatni vagy rágalmazni kell. De a látszatra se figyelnek, hiszen ugyanazok a szlogenek, ugyanazok a szófordulatok mennek ezekben a műsorokban, amiket az ön államtitkárai itt használnak. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Érkezik parancs az MTVA-ba, hogy kiket kell lejáratni és milyen propagandát kell harsogni? Nehéz így választásokat nyerni? Veszélyeztetné a Fidesz hatalmát, hogyha egyetlenegy ellenzéki tagot beengednének a Médiatanácsba? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Nem érzem sem kötelességemnek, sem az idő szűke okán a helyzetet alkalmasnak arra, hogy röviden ismertessem önnel a Médiatanácsra és a médiaszabályozásra vonatkozó alkotmányos előírások legalapvetőbbjeit. Ezért csak egyetlen dologra szeretném önt emlékeztetni, hogy a Médiatanács nem tartozik a kormány alá, tagjainak a megválasztása kifejezetten parlamenti ügy, és ha vitájuk van, akkor kérem, hogy azt vitassák meg egymással. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm. Hát, miniszterelnök úr, fölösleges ilyen kis jogi indoklások mögé bujkálni. Ön Magyarország miniszterelnöke, s nyilvánvalóan felügyeli a saját frakcióját is, ahogy azt többször láthatjuk. Ön demokratikusnak gondolja azt, hogy egyetlenegy ellenzéki jelöltet sem engednek be a Médiatanácsba? Ez ön szerint összefér a jogállammal, a demokráciával? Hiszen azért szavazták be ezeket a pártokat ide a parlamentbe, a választópolgárok fele azért szavazott rájuk, hogy ellenőrizzék önöket, ellenőrizzék az önök hatalomgyakorlását. Az előbb azt kérdeztem, hogy milyen nehéz lehet így választást nyerni. De azt is kérdezhettem volna, hogy milyen nehéz így választást elveszíteni, főleg Budapesten.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége a miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, nem kívánok vele élni. [[Tordai Bence: De bátor!]]
Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Felkészülte a Kormány egy újabb, akár minden eddiginél drasztikusabb migrációs nyomásra a déli határon?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Képviselő úr jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr. [[15.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt napokban, hetekben egyre több aggasztó hírről lehetett hallani, melyek szerint egy újabb, minden eddiginél erősebb illegális migrációs hullám érheti el a határainkat. [[Dr. Lukács László György: Köszönhető a magyar szerepvállalásnak!]] Egyes beszámolók szerint több millió illegális bevándorló állomásozik Törökországban. Számuk napról napra és óráról órára megállíthatatlanul növekszik. Ha mindez nem lenne elég vészjósló jel, akkor arra is legyünk figyelemmel, hogy Görögországban több mint százezer, a balkáni országokban több tízezer, és a vajdasági magyar testvéreink beszámolói szerint a határunk közvetlen közelében majd’ 30 ezer illegális migráns bujkál indulásra készen. Ezen bevándorlók százezrei nemcsak a magyarlakta határ menti településeket, de fosztogatásaikkal, agresszív megnyilvánulásaikkal már az egész balkáni térséget rettegésben tartják.Az egyik legaggasztóbb tény pedig, amibe sajnos sokan bele sem gondolnak, hogy majd’ 90 százaléka ezen illegális bevándorlóknak felnőtt, életerős, 30 év alatti, katonakorú férfi. Mi ez, ha nem Európa tudatos megszállása? Felmerül a kérdés, hogy vajon felmértee már bárki annak a kockázatát, a magyar kormány kivételével, hogy mivel járhat egész kontinensünkre és a keresztény kultúrára épülő Európára nézve, ha fiatal, adott esetben akár harcképzett férfiak millióit engedjük be az Európai Unió területére ellenőrzés nélkül? Ahogy láthattuk Brüsszel hozzáállását a kérdéshez, a válasz valószínűleg az, hogy nem. A hideg beköszöntével fennállhat annak a veszélye, hogy egyszerre nagyobb tömegek indulnak meg Magyarország irányába, és határátlépési szándékuk minden eddiginél agresszívebb lesz. Fentiekre figyelemmel kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy felkészülte a kormány egy újabb, akár drasztikus méreteket öltő migrációs hullám megfékezésére is. Várom válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A déli határon jelentős mértékben megnőtt a migrációs nyomás, egyre nő a feszültség a déli határon. Az elmúlt héten Németh Szilárd kollégámmal a déli határon látogatást tettünk, és meggyőződtünk arról, hogy a Magyar Honvédség, a magyar rendőrség, a magyar határvadászok felkészültek ennek az egyre növekvő migrációs nyomásnak a kivédésére.Ha a tényadatokat nézzük, azt mondhatjuk, hogy 2018-ban összesen 6500 illegális migráns akart Magyarország területére jogellenesen belépni. Ez a szám ez év november 30-ára megduplázódott. Ha a decemberi napokat vesszük figyelembe, akkor azt mondhatjuk, hogy naponta több mint száz illegális migráns próbál jogellenesen Magyarország területére belépni, és a legváltozatosabb módon próbálkoznak. Legutóbb alagutat ástak két helyen, Ásotthalomnál és Csikériánál, és azon keresztül próbálnak bejutni, de vasúti szerelvényeken, kamionokban, a határkerítés alá ásva, vízen csónakkal, minden módon megpróbálnak, és akkor még nem is beszéltünk az embercsempészekről, akik ellen határozottan fellépünk, de igénybe veszik az embercsempészek szolgáltatásait is az illegális migránsok. Azt mondhatjuk, hogy valóban megnőtt, ahogyan ön mondta, a vajdasági magyarlakta településeken is a migránsok száma. Arra kértük a szerb hatóságokat, hogy erősítsék meg ezeknek a magyarlakta településeknek a rendőri védelmét, biztosítását, hogy a határ túloldalán élő magyar testvéreink is biztonságban legyenek. Ami pedig minket illet, azt tudom mondani, képviselő úr, hogy Magyarország Kormánya minden feltételt biztosít annak érdekében, hogy a rendőrök, a határvadászok, a katonák meg tudják védeni Magyarországot, a magyar lakosság, a magyar emberek biztonságát. Ennek a feltételeit, a forrásait, a jogi hátteret a kormány biztosítja a jövőben is. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány ezek szerint azt teszi, amire az emberek felhatalmazták. Ne felejtsük el azt, hogy a magyarok 2016-ban egyszer már kinyilvánították azt, hogy mi a véleményük az illegális migrációval kapcsolatban. Akkor az emberek 98 százaléka elutasította a betelepítési kvótát, és ezzel elutasította az illegális migrációt.Hiába tesz meg tehát mindent a bevándorláspárti ellenzék Gyurcsánytól Karácsonyig, hogy továbbra is Magyarországra erőltessék ezeket az embereket, a magyar kormánynak mindent meg kell tennie annak érdekében itthon és Brüsszelben egyaránt, hogy az ország elleni támadásokat kivédje. A felkészültségnek minden eddiginél erősebbnek és hatásosabbnak kell lennie, hiszen ne felejtsük el azt, hogy mi történt 2015. szeptember 16-án. Akkor erőszak árán is hajlandóak voltak az ország területére lépni. Ennek a nyomásnak ellen kell állni. Láthatjuk, hogy minek vagyunk kitéve, vasúti kocsikra felkapaszkodva, alagúton átbújva, folyón átkelve érkeznek ide, a kamionok rakterében, tehát szükség van arra, hogy a rendőreink, a határőreink és a katonáink megvédjék a hazát. Erre az elszántságra a jövőben is szükség lesz. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
[[Kontrát Károly felállva jelentkezik.]] Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője [[Zaj. Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Elnök úr, még nem! Rogán Antal: Viszonválasz! Gulyás Gergely: Még nem!]] azonnali kérdést kíván feltenni… Bocsánat, bocsánat! Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Halljuk! Dr. Brenner Koloman: Rendkívül új, fontos információ bizonyára!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A veszély komoly. Ennek elhárítása érdekében a kormány minden feltételt biztosít. Meg kell erősíteni a déli határ védelmét, ennek az élőerős védelemnek a feltételei adottak, hiszen a rendőrség létszámát növeltük, a határvadászok jelen vannak, a honvédség is jelen van, és minden technikai eszközt, a legmodernebb technikai eszközöket is biztosítjuk annak érdekében, hogy a magyar emberek biztonsága meglegyen.Abban is bízunk egyébként, kitekintve Európára, hogy a nemrégiben megalakult új Európai Bizottság változtat az Európai Unió migrációs politikáján, végre a határok védelmére helyezi a hangsúlyt, és azt várja el a tagállamoktól, hogy minden uniós tagállam, amely schengeni külső határral rendelkezik, megvédje a külső határokat. Ez az alapja annak, hogy a schengeni belső határok eltűnjenek és a szabad mozgás jogát biztosítani tudjuk az Európai Unió valamennyi polgárának. Biztosíthatom még egyszer, tisztelt képviselő úr, hogy Magyarország Kormánya minden feltételt biztosít annak érdekében, hogy meg tudjuk védeni a déli határt és a magyar emberek biztonságát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Ház! A kérdésem elején engedje meg, hogy egy alaptézist fogalmazzak meg, amelyet ugyan mindenki igen jól ismer, bár nem mindig tekintik önök sem irányadónak, a tézis pedig az, hogy nincs két Fidesz. Annál is inkább fontos ezt hangsúlyoznunk, mert itt ül az önök soraiban Farkas Flórián, akinek elnöksége alatt kötött az EMMI uniós támogatási szerződést az Országos Roma Önkormányzattal. A „Híd a munka világába” nevű program keretében az ORÖ 1,6 milliárd forintot kapott szociális szövetkezet alapítására. Kiderült azonban, hogy a pénzt elköltötték, miközben érdemi munka nem történt. Az Európai Unió Csalás Elleni Hivatala, az OLAF már egy éve megküldte a jelentését a Legfőbb Ügyészségnek, amelyből egyértelműen kiderül, hogy az Országos Roma Önkormányzat által elszámolásra benyújtott 1,6 milliárd forintot illetően, idézem: „a teljes összeg esetében fennáll a szabálytalanság gyanúja”. Vagyis szőrén-szálán eltűnt a pénz, vádemelés azonban nem történt. Nincs két Fidesz. Ezt azért is érdemes hangsúlyoznunk, mert itt ül az önök soraiban az a Simonka György, akinek lassan egész családját bűnszervezetben elkövetett költségvetési csalással vádolja az ügyészség. Sajtóhírek szerint a fideszes parlamenti képviselő neje és unokahúga ellen már vádat is emelt, sőt úgy tudni, Simonka édesanyja is az ügyészség látókörébe került. A vád szerint Simonka György és társai 1,4 milliárd forint kárt okozó költségvetési csalást és más bűncselekményeket követtek el. Az önök képviselőjére nyolc és fél év fegyház és teljes vagyonelkobzás várhat. Nincs két Fidesz. És most itt van Boldog István ügye, akinek a jobbkezeként ismert Fehér Petrát többedmagával előzetes letartóztatásba helyezték. Hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette és más bűncselekmények miatt folyamatban lévő büntetőügyben nyomoznak. A kérdésem az, hogy leülteke Boldog Istvánnal, ha nem is Cserkén a termálban egy szál fürdőgatyában, de bármely körülmények között, és megkérdeztéke tőle, hogy mit szól ezekhez a vádakhoz. A választókerületünk egy emberként kérdezi öntől: mi lesz Boldog István sorsa? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Csányi Tamás képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. [[15.10]]
Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Megismétlem a korábban is elmondott alkotmányos álláspontomat. A legfőbb ügyészt lehet kérdezni, büntetőügyekben a kormány nem jár el. A kormánynak büntetőügyekben nincsen hatásköre. A bűnüldöző szervek teszik a dolgukat, ha jól értem, az ön által fölsorolt esetek azt mutatják, hogy ezek a szervezetek dolgoznak. Amint az ügyeket lezárják, tudni fogjuk, hogy mi a valóság. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Csányi Tamás képviselő urat illeti a viszonválasz.
Köszönöm szépen a választ, miniszterelnök úr. Én nem is azt kérdeztem, hogy végzike a munkájukat ezek a szervezetek. Természetesen végzik, hála istennek, hogy végzik. Viszont mind Boldog István, mind pedig Fehér Petra ezer szállal kötődik önökhöz és a Fideszhez. Fehér Petra a Jász-Nagykun-Szolnok megyei közgyűlés alelnöke volt, most a törökszentmiklósi testületnek és a Jász-Nagykun-Szolnok megyei közgyűlésnek a tagjaként került előzetes letartóztatásba.A helyi fideszesek sem mondanak semmit az üggyel kapcsolatban, hallgatnak. Várják nyilvánvalóan az önök fényestekintetű döntését ezzel kapcsolatban, hogy mit mondhatnak szegények. Segítsenek nekik! Sokakban fölmerül a kérdés, hogy Boldog István és társai pénzszivattyúzó technikája egyedi esete vagy talán tipikusnak is mondható. Így működnek önök? Vajon lesz az ügyben a képviselő ellen vádemelés? Lesze számonkérés, vagy a pénz és a kétharmad önöknek mindennél fontosabb? Önök úgy szeretik magukat láttatni, mintha mindenhez is értő, profi szervezet lennének. Talán a kedvenc filmjük is a Keresztapa-trilógia lehet. Valljuk meg, a módszereik tekintetében gyakran találunk párhuzamokat. Ugyanakkor a mostani történések, engedje meg, miniszterelnök úr, egy másik trilógiát juttatnak eszünkbe, ez pedig a Csupasz pisztoly. [[Derültség.]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Csányi Tamás képviselő úr. Viszonválasz megilleti Orbán Viktor miniszterelnök urat is.
Tisztelt Képviselő Úr! Szemmel látható következményei vannak annak, hogy a Jobbik összeállt a volt állampárttal, és az állampárt gondolatai, látom, beférkőztek az önök haja alá. Szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy Magyarországon egy polgári demokrácia van [[Nagy zaj.]] ezért a kormány nem nyomoz, a kormány nem folytat büntetőeljárást. Az alkotmányban pontosan szabályozott rendben zajlik mindez.Ami azt a kérdést illeti azonban, mert az már politikai természetű, hogy az érintettek között vannak fideszesek is, a válasz az, hogy igen. Mint ahogy a folyamatban lévő ügyek egy részében pedig jobbikos képviselők, illetve jobbikos politikusok vannak érintve. Csak én nem teszek föl hosszú listáknak álcázott kérdéseket. Ellenben, ha már morális és korrupciós kérdések kerülnek ide, szeretném emlékeztetni önöket, hogy a Jobbik az egyetlen párt, amelyiket nyilvánvalóan és beismert módon, szőröstül-bőröstül, kilóra megvásárolták, üzletemberek befolyása alá került úgy, hogy a pártelnöküknek még a közéletből is el kellett menekülni. Gratulálok ehhez is önöknek, uraim. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Milyen intézkedésekkel támogatja a kormány a határon túli magyarokat?” címmel. A miniszter úr jelen van, ő fogja megadni a választ. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Gyurcsány Ferenc és a baloldali ellenzék a nemzetárulás szégyennapjává tette 2004. december 5-ét, hiszen ekkor tartották Magyarországon a magyar állampolgárság kiterjesztéséről szóló népszavazást. Azóta sem feledhetjük el a baloldal akkori nemzetárulását. A határon túli magyarok ellen áskálódó politikusok most demokratának és jóakaratúnak állítják be magukat, miközben a volt miniszterelnök és frakciójának tagjai látványosan bojkottálják például a Magyar Állandó Értekezletet, és nem szavazták meg a 2020-as esztendőt a nemzeti összetartozás évévé nyilvánító országgyűlési határozatot sem. Az Orbán-kormány első intézkedéseivel a magyarság közjogi újraegyesítése és az egyszerűsített honosítási eljárás bevezetése megtörtént, ma már Magyarország Alaptörvényének is része az elszakított területeken élő magyar testvéreink iránti felelősségviselés. Tisztelt Miniszter Úr! A kormány a kettős állampolgárság bevezetésén kívül számtalan más formában is támogatja a határon túli magyarokat, és arra törekszik, hogy erősítse a nemzetrészek közötti kapcsolatokat. A kormány több mint ötven magyar középiskola, kollégium, szórványkollégium fenntartható működését biztosítja, nyolc külhoni magyar nyelvű felsőoktatási intézmény, kar számára nyújt folyamatos támogatást. A Határtalanul!-program keretében pedig a 2019-2020-as tanévben csaknem 101 ezer iskolás ismerheti meg a Kárpát-medencét és építheti a kapcsolatokat nemzettársaival. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem miniszter urat, hogyan értékeli a kormány eddigi szerepvállalását a határon túli magyarok érdekében, és milyen további intézkedéseket terveznek a közeljövőben. Várom miniszter úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban ismert mindaz, ami 2004. december 5-én történt, ismert, hogy akkor ki milyen álláspontot képviselt. És bár azóta meglepő fordulatok történtek a magyar politikában, de a kormánypártok véleménye nem változott, akkor is támogattuk a kettős állampolgárságot, és amikor 2010 után, immáron kétharmados többség birtokában lehetőségünk volt az állampolgársági törvényt módosítani, és a határon túli magyarság számára a kettős állampolgárság lehetőségét biztosítani, akkor ezt, még a kormány megalakulását megelőzően, egyik első döntésként a magyar Országgyűlés megtette.Azt tudom mondani, hogy a kormány azóta is aktív a nemzetpolitikában. Csak egy beszédes adatot szeretnék megemlíteni, hogy 5 ezer külhoni magyar intézmény programjai megrendezéséhez járulunk hozzá évről évre. A magyar kultúráért és magyar oktatásért pályázati program és az ifjúsági cserkészközösségnek szóló pályázatunk keretében 2019-ben 1,3 milliárd forintból több mint 3150 külhoni magyar szervezetet támogattunk. Aktív tehát a határon túli magyar nemzetrészekkel kapcsolatos kormányzati politika és támogatáspolitika is. Szomorúan látjuk, hogy az Országgyűlésben és az Országgyűlésen kívül is vannak olyan pártok, amelyek ezek jelentőségét nem értik. Az Országgyűlésben semmi sem változott, a Demokratikus Koalíció ma is itt van, és mindezeket a vívmányokat megtagadja, károsnak tartja. De azt is látjuk, hogy ma már a Jobbik sem szégyell olyan pártokkal közös listát állítani mint amilyen a Momentum, több megyében állítottak közös listát , amelyek úgy gondolják, hogy a határon túli magyarság érdekeit a románok jobban képviselik Erdélyben és a szlovákok jobban képviselik a Felvidéken, mint az ott élő magyarok. Azoknak a szégyene ez, akik így gondolkodnak, meg akik velük szövetségre lépnek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Szászfalvi képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen, miniszter úr, a megnyugtató válaszát. Azt gondolom, hogy ezek az eredmények, amelyekről miniszter úr is beszélt, illetve én is megemlítettem néhányat, többet jelentenek, mint puszta paradigmaváltást a nemzetpolitikában. Nyugodtan mondhatjuk azt, vagy fogalmazhatunk úgy, hogy történelmi jelentőségű eseményekről, folyamatról van szó. Hiszen mind az identitásmegőrző programok, mind pedig a honosítási folyamat, mind pedig a legutóbbi években a gazdaságfejlesztési programok, azt gondolom, mind-mind azt jelentik, hogy most már nem pusztán a kulturális, közösségi értékeket, érdekeket próbáljuk segíteni, támogatni, intézményeket működtetni és fenntartani, hanem a konkrét gazdaságfejlesztési programok segítségével valóban az egzisztenciális lehetőségeit is a határon túli magyar személyeknek, családoknak, közösségeknek, segíteni, biztosítani a szülőföldön való maradást.Mára több mint tízszer annyi forrást fordítunk a határon túli magyarok, nemzeti közösségek támogatására, azt gondolom, ez nagyon jó és fontos folyamat, ennek így kell mennie tovább is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Szászfalvi képviselő úr. A Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak is van lehetősége a viszonválaszra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt szeretném én is hangsúlyozni, hogy az lenne a szerencsés, ha a magyar Országgyűlésben, a magyar politikai életben és a magyar politikai pártok között abban egyetértés lenne, egyfajta nemzeti minimumként, hogy a határon túli nemzetrészek támogatása közös feladatunk, az egyébként kormányzati ciklusoktól és a kormányzat összetételétől független közös feladatunk. [[15.20]] Azt, hogy a kettős állampolgárság intézménye bevált, jól bizonyítja az is, hogy több mint egymillióan, majdnem 1 millió 100 ezren éltek ezzel a lehetőséggel. Azt se felejtsük el, hogy noha a többség számára, miután európai uniós tagállamokról beszélünk nagyobb részt azon országok esetén, ahol nagy számban magyarok élnek, ez elsősorban egy közjogi kötelék száz év után a magyar állammal, de vannak olyan nemzetrészek is, ahol ez egyébként az európai uniós tagság lehetőségét is biztosítja, tehát az állampolgárság megszerzése európai uniós állampolgárokká is teszi azokat a magyarokat, akik például Kárpátalján élnek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Úgyhogy úgy gondolom, az a feladatunk, hogy közösen, egyetértésben folytassuk azt a nemzetpolitikát…
Köszönöm.
…ami egyébként valóban 13-14 millió magyar érdekében áll. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, a Magyar Szocialista Párt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni Gulyás Gergelynek, a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mi történik a Mátrai Erőműben?” címmel. Öné a szó, Korózs Lajos képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! A hét végén kihelyezett bizottsági ülésre került volna sor Egerben, a Fenntartható fejlődés bizottsága szerette volna meghallgatni azokat a szakhatósági vezetőket, akik kompetenciával bírnak a visontai erőműben kialakult helyzet kapcsán, a katasztrófavédelemtől kezdve a hulladékgazdálkodáson keresztül egyéb szervezeteket, és sajnos a fideszes képviselők egymás után mondták le a bizottsági ülésen való részvételt, így meghiúsult ez a kihelyezett bizottsági ülés. Ugyanakkor el kell hogy mondjam önnek, miniszter úr, hogy hozzám is eljuttattak egy úgynevezett gyorsinformációt, itt van a kezemben egy másolata [[Mutatja.]] , amit az erőmű adott ki, ebből kiderül, hogy szennyezés áll fönn az erőmű területén, a szennyezés forrása az Őzse-völgyi víztározóból érkező technológiai víz, az ebből felszabaduló gázok pedig, kén-hidrogén, nitrogén-monoxid és foszfor-hidrogén az egészségügyi határértéket meghaladták. Néhány írásbeli kérdést benyújtottam, de mivel ez a bizottsági ülés elmaradt, engedje meg, miniszter úr, hogy itt is feltegyek önnek néhány kérdést. Itt mindenki azon a véleményen van, hogy nem az erőművel vannak a problémák, hanem az erőmű területén lévő ipari parkban, a Mészáros Lőrinc birtokában lévő Viresol cégnél. Azt szeretném kérdezni, hogy a Viresol vajon a törvényeknek megfelelően kezelie a hulladékot. Szeretném megkérdezni, hogy átviszneke hulladékot a Viresolból a Geosolba, ami szintén, úgy tudom, hogy Mészáros Lőrinc birtokában van, illetve a Viresolból az erőműbe. Ezen túl szeretném megkérdezni, hogy szállítottake a Mátraaljáról szennyvíziszaphoz hasonló anyagot a Fővárosi Csatornázási Művek telephelyeire, valamint a Fővárosi Csatornázási Műveknek volte átvételi jogosultsága ezekre a szennyező anyagokra. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Korózs Lajos képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak, a Miniszterelnökséget vezető miniszternek.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az érdeklődését is köszönöm, főleg azokat az új szempontokat is, amelyeket ön a hetek óta sorjázó és azonos tartalmú kérdésekhez képest valóban felvetett. Azt tudom elismételni, hogy a Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2019. november 12-én telefonon arról értesítette a Heves Megyei Kormányhivatal Egri Járási Hivatalát, hogy olyan lakossági bejelentést kaptak, amely szerint vízszennyezés, abból eredő megbetegedések következtek be a Mátrai Erőmű üzemi területén. Az igazgatóság tájékoztatása szerint a katasztrófavédelmi mobil labor több szennyező anyag tekintetében határérték feletti koncentrációt mért a levegőben. Ezt követően a környezetvédelmi hatóság is haladéktalanul ellenőrzést tartott. 2019. november 12. óta több mint két héten keresztül, november 27-én estig a katasztrófavédelmi mobil labor folyamatos méréseket végzett, minden egyes érték a határérték alatt volt. A határérték alatti értékek azt mutatták, hogy semmilyen, az emberi egészségre veszélyes, ártalmas szennyezettség nem áll fenn. Ami a szennyvíziszappal kapcsolatos kérdését illeti, ott azt tudom csak mondani, hogy szennyvíziszapügyben ugyan az európai uniós szabályozás megnehezíti a lehetőséget, mégis egyéves engedélyeket adott ki korábban a kormányhivatal az ilyen jellegű tevékenységre, tavaly május óta semmilyen engedélyt kormányhivatal nem ad ki. Tehát az utolsó engedélynek is májusban le kell járnia. Tekintettel arra, hogy európai uniós alapelvekkel való összeegyeztethetősége ennek a hatósági gyakorlatnak és szabályozásnak kifejezetten nehézkes, ezért mindenkinek a segítségére számítunk, hogy e tekintetben Magyarország azt a kivételes helyzetet fenntarthassa, hogy szennyvíziszapot semmilyen körülmények között ne kelljen befogadni, ne kelljen tárolni, ne lehessen lerakni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezen vagyunk. Ebben a térségben ebből származó panaszok eddig a hatósághoz nem érkeztek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Korózs Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm, miniszter úr. Igazából azokra a kérdésekre nem válaszolt de majd írásban is felteszem önnek, hogy legyen ideje ezen gondolkodni, vagy a választ megadni , a Viresolból szennyvíziszapra hasonlító anyag kerülte a Geosolba, a Viresolból kerülte anyag az erőműbe, a Geosolból és az erőműből kerülte anyag a Fővárosi Csatornázási Művek észak-pesti szennyvíztisztítójába. Ezen túlmenően volte jogosultságuk arra, hogy ezt az anyagot befogadják? Ezen túlmenően pedig, kérdezem, hogy tudjáke mérlegjegyekkel bizonyítani azt, hogy milyen besorolású anyagot fogadtak be ezekről a telephelyekről, milyen mennyiségben, és ki bonyolította a szállítást. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, Korózs Lajos képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Azt tudom csak mondani, hogy talán valóban túlmegy az elvárhatóság határán, hogy én most itt az ön kérésére végezzek hatósági vizsgálatokat, de ha ilyen kérés a hatósági vizsgálatok eddigi eredményével kapcsolatosan érkezik, akkor az adatokat közölni fogjuk. Ha újabb vizsgálat lefolytatására vonatkozó kérés érkezik, eddig a hatóságok ezt is minden esetben megtették.Azt tudom csupán önnek jelezni, hogy a környezetvédelmi hatóságnál eljárás pillanatnyilag nincs folyamatban, a lakosság részéről oda bejelentés nem érkezett. A rendőrséghez az esethez kapcsolódóan környezetkárosítás miatt érkezett feljelentés; a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság kérelmére a vizsgálatot a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság folytatja le. Az ügyben tehát, úgy gondolom, hogy a hatóságok példás módon mindent megtettek annak érdekében, hogy a köznyugalmat helyre lehessen állítani, és két héten keresztül folyamatos, állandó mérésekkel, mobil laboratóriummal azt bizonyították, hogy semmilyen határértéket túllépő szennyeződést, szennyezettség nem áll fenn. Ezért mindenkitől annyiban önmegtartóztatást, visszafogottságot kérek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy olyan nyilatkozatok ne hangozzanak el, amelyek a helyben élők nyugalmának a megzavarására alkalmasak, erre a hatósági eljárások adatai szerint semmilyen ok nincsen. [[Az elnök ismét csenget.]] Ha kérdései vannak, írásban meg fogom válaszolni. Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gulyás Gergely miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni Gulyás Gergely miniszter úrnak, a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Látom, próbálják azt a képet beállítani, mintha itt a visontai erőmű kapcsán csak egy egyszeri problémáról lenne szó és csak egy egyszeri szennyezés történt volna, de a helyzet nem ez. Én még idén augusztusban értesültem, hogy a Bene- és a Tarna-patak koromfekete, ezért kérdéssel fordultam a belügyminiszterhez, aki a válaszában azt közölte, hogy a Bene- és a Tarna-patakot a visontai Viresol Kft. tározójából fakadó szennyezés borította el. Azóta rendszeresen komoly ipari szennyezés éri ezeket a patakokat és a környezetet is. Gyakorlatilag ezekből a patakokból teljesen eltűnt az élővilág. És most ön mondja, hogy rendszeresen folytat méréseket a katasztrófavédelem, és nem talál semmi szennyezést. [[15.30]] November 20-án a Greenpeace mért jó pár helyen, és jó pár helyen megállapította, hogy a megengedett határértéken túl szennyező anyag, gyakorlatilag szennyvíz folyik ezekbe a patakokba, helyekre. Önök, amikor Bige Lajos gyárával kapcsolatban fölmerült bármi gyanú, akkor nagy szigorúsággal jártak el, felfüggesztették egyből a gyár működését, megszállták a gyárat, és vizsgálódtak. Az a kérdésem, hogy miért nem járnak el ugyanilyen szigorúsággal a Viresol Kft. ellen, nyilvánvalóan Mészáros Lőrinc tulajdona, mikor fognak ugyanilyen keményen eljárni és ugyanilyen vizsgálatokat folytatni egy olyan gyárral szemben, amely rendszeresen szennyezi a környezetet. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak, Gulyás Gergelynek.
Köszönöm a szót, igen tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A következőket tudom tényszerűen rögzíteni. Eddig a következő hatóságok folytattak vizsgálatot. Ezek nem pártalapszervezetek vagy politikai alapon eljáró intézmények, hanem hatóságok: katasztrófavédelmi igazgatóság, környezetvédelmi hatóság. A katasztrófavédelmi mobil labor több mint két héten keresztül folyamatos méréseket végzett. Értelemszerűen azért mobil labor, mert a helyszínen a katasztrófavédelem szakemberei állandóan, naponta többször vettek mintákat és végeztek méréseket. Ezekre tekintettel azt tudjuk mondani, hogy semmilyen mérés alapján az egyszeri, november 12-ei eseményt követően olyan cselekmények nem történtek, amelyek okot adnának az ön által itt tényként állított feltételezésekre. Azt tudjuk mondani, hogy lakossági panasz sincs a környezetvédelmi hatóságnál. Az előbb említettem képviselőtársunk kérdésére, hogy egy feljelentés érkezett, azt a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság folytatja le, de ez is az én ismereteim szerint a november 12-i eseménnyel kapcsolatosan érkezett, ahol valóban volt határérték-túllépés. Azóta különböző formában különböző kritikák újra és újra elhangzanak. Az ott tevékenységet végző gazdasági társaság tulajdonosi háttere miatt ezek politikai vádak formájában fogalmazódnak meg. De akkor, képviselő úr, az a kérésem, hogy menjenek el önök, lehetőleg műszerekkel, vagy pedig vegyenek részt a hatóságok védelmi vagy vizsgálati tevékenységében, nézzék meg, hogy onnan veszike a vizet, várják meg az eredményeket, hátha akkor elhiszik. Semmilyen befolyása a politikának, a kormánynak, de még a kormányhivatal vezetőségének sincs azoknak a hatóságoknak a munkájára, amelyek ott két héten keresztül [[Az elnök csenget.]] napi több alkalommal vettek mintát és végeztek méréseket. Nyilvánvalóan közegészségügyi szempontból ilyen ügyekben a lehető legszigorúbban kell eljárni [[Az elnök csenget.]] , de ez sem ok arra, hogy ok nélkül keltsünk riadalmat, amikor egy hónapja semmilyen szennyezés az adatok szerint nem történt. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Köszönöm, miniszter úr, a javaslatot, lehet, hogy elfogadjuk, és elmegyünk, bár a Greenpeace már volt ott, és több helyről mintát vett. Akkreditált laborban vizsgálta be ezeket a mintákat, tehát nem a hasukra csaptak, és nem valami pártszervezet végezte el. Azért nekik elég komoly rutinjuk van ezekben a vizsgálatokban itt.A probléma a következő. Van egy kormányközeli tulajdonban lévő cég, amivel, gyakorlatilag úgy látjuk, hogy kesztyűs kézzel bánnak, míg ha van egy olyan cég, amely más tulajdonban van, amely útban van, akkor az ellen meg az egész állam összes hatósága vizsgálatot folytat. Nem szeretnénk ezt a kettős mércét. Nagyon szigorúan föl kellene lépni az ilyen cégekkel szemben. Sajnos én úgy tudom, hogy a múlt héten történt ott egy tragikus baleset is az erőműben. Legalább egy komoly munkavédelmi vizsgálatot kellene akkor kezdeményezni a cég ellen, de még ez se történt meg. Azt látjuk, hogy kettős mérce van ebben az ügyben, és azt látjuk, hogy nem ugyanolyan hatásfokkal vizsgálódik a kormány, nem ugyanolyan hatásfokkal vizsgálódnak a hatóságok. Jó lenne ezen változtatni. Köszönöm. [[Tordai Bence tapsol.]]
Köszönöm szépen, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Gulyás Gergely miniszter úrnak is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Alapvetően az értelmes diskurzusnak az a feltétele, hogy adatokra adatokkal, tényekre tényekkel reagálunk, vagy hogyha véleménykülönbség van köztünk, akkor eljutunk odáig, ahol már nem fogunk egyetérteni. Itt a konkrét esetben vannak vizsgálati adatok. Ezeket az adatokat senki nem vonta kétségbe. Ezek hatóság által végzett, szakemberek által elvégzett vizsgálatok eredményeit tükrözik, és azt igazolják, hogy semmilyen határérték-túllépés november 12e óta nincs. Miután ma már könnyű az ellenzéknek úgy is választ adni, hogyha éppen nem az adott pártnak a képviselője kérdezett, a Jobbik képviselői tették fel múlt héten ugyanezt a kérdést, akkor még egy fél liter vizet is kaptam. A fél liter vizet én is elküldtem, hogy legyenek kedvesek a hatóságok megvizsgálni. Hosszan sorolja a vélemény, hogy hol milyen kémhatás van a vízben [[Balczó Zoltán: A munkavédelem hol van?]] de a lényegi megállapítás mégis az a fél liter nekem átadott vízről, hogy az elvégzett vizsgálatok során környezetre veszélyes mikro-szennyezőanyag nem volt kimutatható. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A Borsod megyei kormányhivatal miért nem teszi közzé? Dr. Rétvári Bence: Nyomjál gombot! Az elnök csenget.]] Tehát még az önök által nekem átadott vízre is azt tudom mondani, hogy számtalan részletes elemzésem van róla [[Az elnök csenget.]] de a végkövetkeztetés ez. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Gulyás Gergely miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A Gothár-ügy és ami mögötte van Milyen garanciák segíthetik a visszaélések elkerülését?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ. [[Dr. Kállai Mária: Igen, köszönöm, elnök úr, elfogadom.]] Köszönöm szépen. Kállai Mária képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ma már volt szó róla ebben a Házban, mint tudjuk, Gothár Péter rendező, aki korábban az SZDSZ színeiben politizált, szexuális zaklatási ügybe keveredett, és ezt ő maga is beismerte. Az elmúlt időszak hírei alapján sokfajta hír látott napvilágot, az is kiderült, hogy a balliberális fellegvárnak számító Katona József Színház vezetője, Máté Gábor nem most tudta ezt meg, egy éve tudott már erről, és mindent megtett annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb csendben eltussolja ezt az ügyet. Viszont megdöbbentő az a cinizmus, amivel a Katona József Színház és a főváros balliberális vezetése a Gothár-ügy nyomán kirobbant botrányt kezelte, egyszóval: a hallgatás eszközét választva megpróbálták elhallgatni a szexuális zaklatási ügyet, illetve kisebbíteni a Katona szerepét mindebben. A balliberális elit semmiképpen nem akarta azt, hogy ez nyilvánosságra kerüljön. A Gyurcsány-párti Gy. Németh Erzsébet, a DK befolyásos politikusa, aki jelenleg a kultúráért felelős főpolgármester-helyettes, kijelentette, részéről lezártnak tekinthető az ügy, mivel a színház nem tett büntetőfeljelentést. Ne feledkezzünk meg arról sem, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem mindent elkövetett, hogy mentse a lebukott zaklatót, Gothár Pétert. Először álvizsgálattal próbálkozott, majd amikor Fekete Péter határozott levelet küldött, ezt követően ezt már nem tudta megtenni, annak ellenére, hogy különböző trükkökkel továbbra is húzták az időt. Mint ismert, a Katona József Színházat és a Színház- és Filmművészeti Egyetemet lényegében ugyanazok irányítják [[Ungár Péter: Kik?]] Máté Gábor, Ascher Tamás, Gothár Péter. [[Ungár Péter közbeszól.]] Mivel Máté Gábor mind a két helyen vezető, így a Színművészetiről is elmondható, hogy egy éve már tudott Gothár szexuális zaklatásáról, de nem csinált semmit. A kirobbant botrány hatására a közvélemény nyomására szüntette meg csupán az egyetem Gothár Péter jogviszonyát 2019. december 9-én, tette mindezt egy olyan időszakban, amikor a balliberális oldal által jobboldalinak tartott Marton László szó szerint belehalt egy hasonló botrányba. Nem csupán a szexuális zaklatás ténye az, ami felháborító, mélyen elítélendő, elfogadhatatlan, de az is, hogy egy színház vezetése megpróbálja eltitkolni, eltussolja, ahelyett, hogy azonnali hatállyal elbocsátotta volna az elkövetőt. [[Ungár Péter közbeszól. Az elnök csenget.]] Magyarországon minden alkotóközösségben harmonikus közeg biztosítja és kötelességünk a művészet kiteljesedését, ne kelljen azokért a gyerekekért aggódni, akik ezt a pályát választják. [[Az elnök csenget.]] Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiekre tekintettel kérdezem, milyen garanciák segíthetnek a visszaélések elkerülésében a jövőben, hiszen egyértelmű az, hogy Budapest…
Képviselő asszony! Képviselő asszony!
Bocsánat, akkor a kérdésem az, hogy…
Igen, leírta a kérdést. Köszönjük.
…milyen garanciák segíthetnek a jövőben. De azt hiszem, hogy sikerült elmondanom. Elnézést. Köszönöm.
Köszönjük szépen, de kettő perc lehetősége volt, és elnézést kérek az Országgyűléstől, hogy magam sem vettem ezt észre, és nem jeleztem időben. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. [[15.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Szerintem a mai napon nem mehetünk el szó nélkül amellett, és örülök, hogy itt van Csárdi Antal képviselő úr [[Ungár Péter: Tessék?]] hiszen ő erről az ügyről beszélt ma itt az Országgyűlésben, de egy szóval nem ítélte el azt, ami ott a színházban történt. Egyetlenegy szóval sem, tisztelt képviselő úr. [[Ungár Péter közbeszól.]] öbb mindenkit megvádolt itt az Országgyűlésben, több mindenkit idézett, csak azt az egyetlenegy mondatot felejtette el mondani, amit képviselőtársa is, hogy teljes mértékben elítéli, és azt várja el, hogy mind az elkövető, mind pedig akár a színház, akár a Színház- és Filmművészeti Egyetem vezetése körében, akinek része volt ezen ügy eltussolásában, az vállalja a felelősséget. [[Ungár Péter folyamatosan közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az utóbbi napokban egy teljesen furcsa jelenség is látható ezen ügy kapcsán [[Az elnök csenget.]] és a hamarosan napirendre kerülő színházak és kulturális élet finanszírozásával kapcsolatos törvénymódosítás kapcsán, hogy egyes szereplők, akik nagyon aktívak balliberális oldalon színészként, azok számonkérik azokat, akik nem vonulnak utcára, akik nem csatlakoznak ezekhez a tüntetéssorozatokhoz, hogy miért nem teszik. Nyomást gyakorolnak rájuk, elvárást fogalmaznak meg velük szemben; a kiközösítés veszélyével kell most már azoknak a színészeknek, színházigazgatóknak, színházi közösségeknek szembenézni, akik nem hajlandóak balliberális politikai aktivistának állni ebben az ügyben. És teszik mindezt azért, mert azt mondják, hogy azért voltak olyan kevesen tegnap este a tüntetésen [[Ungár Péter: Nem voltak kevesen!]] mert X., Y. és Z. konkrét színházakat megnevezve, konkrétan, akár a nemzet színészeire utalva [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Így van!]] akár másokra, hogy nekik is ott kellett volna lenni, és elvárják tőlük, politikai nyomást gyakorolnának rájuk, hogy a színész ne a színészetével foglalkozzon, hanem lépjen át egy politikusi szerepbe. [[Ungár Péter: Van egy törvény… A politika tere a törvény…]] Ez elfogadhatatlan, azt hiszem, és nem lehet senkit semmilyen politikai kényszer és nyomás alá helyezni balliberális oldalon, sem a média, sem egyes kulturális vezetők vagy színészek részéről, hogy mindenképpen csatlakozzanak egy politikai mozgalomhoz. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát. Ungár Péter: A Fidesz elnyomattatása!]] De az mindenkitől elvárható, hogy ebben az ügyben, akár [[Az elnök többször újból csenget.]] vezetőként, akár ön, politikusként, tisztelt képviselő úr, először is elítélje mind az elkövetőt, mind az eltussolókat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces, 60 másodperces [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] viszonválaszra van lehetősége képviselő asszonynak. Tessék!
Igyekszem az időből kicsit visszaadni. Egyetlen gondolatot, megköszönve államtitkár úr válaszát, szánok megfontolásra, ugyanis elképesztő maga az a történet, hogy a színházak úgy követelnek pénzt, hogy nem engednek betekintést az ügyekbe, akár évekig eltussolhatnak ügyet. [[Ungár Péter széttárja a kezét.]] indenféleképpen fenntartói és vezetői felelősség minden esetben az, hogy nemcsak a [[Ungár Péter: Ez sürgősséggel jutott eszetekbe? Most, három nap alatt? Dr. Szakács László közbeszól.]] szakmai és költségvetési feladatok maradéktalan ellátása, hanem morális, erkölcsi viszonyok, negatív történetek megakadályozása, azt gondolom, ez így mind együtt a fenntartói és a vezetői felelősség. Köszönöm, 30 másodpercet vissza tudtam adni. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Ungár Péter közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Gothár Péter ügyében, Havas Henrik ügyében ugyanazt láthattuk: ha olyan emberről van szó elkövetőként, aki a balliberális politikai táborhoz közel áll, akkor senki sem nyilatkozik, senki sem ítéli el, senki sem petíciózik, senki sem követel lemondást, senki sem firtatja a vezetők felelősségét, akik erről esetleg tudtak, és elhallgatták, tendenciózusan, mindig azt láthatjuk. [[Soltész Miklós: Így van!]] Csak akkor hangos a balliberális oldal, ha általánosságban kell erről beszélni, és ha nem a balliberális oldalhoz közvetlenül kapcsolódó, politikailag, értékvilágban, aktivizmusban közvetlenül kapcsolódó szereplőkről van szó. [[Ungár Péter folyamatosan közbeszól.]] Magyarul, nem az áldozatok érdeklik, nem a nők védelme érdekében teszik, hanem ezt politikai fegyverként használják. Amikor politikailag nekik jó, ezt a kérdést fölemelik. Amikor politikailag kényes, mint például most a Máté Gábor, Gothár Péter, Színművészeti Egyetem kérdésében, megpróbálják elsunnyogni az ügyet, megpróbálják eltitkolni az ügyet, megpróbálják az egészet elhallgatni. Ebből látszik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy sohasem az áldozatok és sohasem a kiszolgáltatott nők érdekében cselekszenek, csakis politikai számításból. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Közbeszólás ugyanonnan: Úgy van!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések végére értünk. Ügyrendben jelentkezik, vélhetően személyes érintettség miatt, Csárdi Antal képviselő úr, LMP. Kettő perc áll a rendelkezésére.
Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: Hallgatjuk! Mit mond Máté Gáborról?]] Tehát kezdeném azzal, hogy nemcsak ma, de tegnap is, most és mindenhol elítélem, amikor visszaélnek, amikor zaklatnak nőket. Máté Gábort is elítélem, úgy, ahogy egyébként a saját színháza is elítélte [[Dr. Rétvári Bence: Máté Gáborról mit mondasz?]] kirúgták, sőt kitiltották őt az intézmény területéről is. [[Közbeszólások.]] És én azt gondolom, tisztelt államtitkár úr, hogy most marha nagy a szájuk, de [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Stílus!]] amikor az egyik képviselőtársuk kutyáján, a vak komondoron átesett a képviselő úr felesége, akkor olyan néma csöndben voltak [[Dr. Rétvári Bence: Máté Gábor? Hivatalban lévő igazgató…]] hogy az valami szégyen és gyalázat! [[Dr. Rétvári Bence: Annak lett következménye!]] De én a magam részéről annyiban elégedett vagyok, hogy végre észrevették, hogy meg kell becsülni a körülöttünk élő nőket, és meg kell védeni őket. [[Soltész Miklós: Ez most ügyrendi?]] Az persze megint csak egy nagyon érdekes dolog, hogy az a Dunai Mónika emeli fel a szavát többek között ebben a kérdésben, aki ebben a ciklusban az egyetlen szexista megjegyzést tette ebben a Házban. Gratulálok! A Fidesz-KDNP frakciójának egy az egyben gratulálok! [[Dr. Völner Pál: Ez ügyrendi? Dr. Rétvári Bence: Máté Gábor nincs kitiltva a színházból…]] És hozzá kell tennem még valamit, hogy az Újszínházról miért nem beszélnek, tisztelt képviselőtársak? Azt gondolom, hogy a nők elleni zaklatás, a nők elleni visszaélés nem pártpolitikai kérdés. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] És arról is érdemes beszélni két mondatot, tisztelt Ház, hogy önök ezt az egészet megpróbálják ráhúzni [[Dr. Völner Pál: Ez nem ügyrendi!]] a teljes színházi világra, megsértve ezzel művészeket, megsértve ezzel rendezőket és mindenkit, aki ebben a közegben dolgozik. Szégyelljék magukat! [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Mondjál le! Dr. Rétvári Bence: Összekeverted a neveket! Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra, kérdések következnek. Megadom a szót Steinmetz Ádámnak, a Jobbik képviselőjének, aki kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért kényszeríti a Fidesz-kormány törvénysértésre a versenyzőket és a sportszövetségeket?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Emlékeznek a szerbekkel vívott olimpiai bajnoki döntőre? Bizony, régen volt, 2004-ben volt, és pontosan ebben az évben, 2004-ben adott felhatalmazást az Országgyűlés a kormánynak a sportinformációs rendszer megalkotására. Képzeljék el, hogy immár 15 éve van egy informatikuscsapat, amelyik több mint 1000 millió forintért éjt nappallá téve dolgozik egy elektronikus adatbázis fejlesztésén.Szabó Tünde sportért felelős államtitkár asszony korábban a rendszer élesítését 2018-ra ígérte. 2018 már eltelt, lassan 2019 is eltelik, de a rendszer még mindig nem működik. És ez azért is roppant kínos, mert a sporttörvény szerint nem kaphat állami támogatást az a sportszervezet, amelyik nem tesz eleget a sportinformációs rendszer részére adatszolgáltatási kötelezettségének. Tessék figyelni! A versenyzőknek pedig a bajnokságban való részvétel feltételeként a sportinformációs rendszerben nyilvántartott igazolvánnyal kell rendelkezniük. Felmerül tehát a kérdés, hogy a Fidesz-kormány miért nem teremti meg ennek technikai feltételeit. Mulasztásukkal önök miért kényszerítik törvénysértésre a versenyzőket és a sportszervezeteket? Tisztelettel kérdezem továbbá az államtitkár urat: mennyi pénzt költöttek eddig a rendszer eredménytelen fejlesztésére, és kik azok a cégek, amelyek ebben részt vettek? És kérem, mondja meg őszintén, ténylegesen mikor kezdi meg működését a sportinformációs rendszer, mert 15 év után szerintünk már ideje lenne. És ön szerint? Várjuk válaszát.
Köszönöm, Steinmetz képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csárdi képviselő úrnak csak annyit, hogy láthatóan azt sem tudta, kiről beszél a felszólalásában. De visszatérve a sportinformációs rendszerre, arról szeretném tájékoztatni képviselő urat, hogy a sportinformációs rendszer jelenleg is rendelkezésre álló adatbázis. A versenyengedélyek elektronikus nyilvántartásának céljából kialakított sportinformációs rendszer továbbra is elérhető a sportági szövetségek részére, tehát elérhető számukra. A kormány tehát az ön állításával szemben senkit nem kényszerít természetesen törvénysértésre. A kormány a NISZ-t, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t jelölte ki mint a fejlesztés megvalósítóját, amely szervezet közbeszerzési eljárás keretében gondoskodott a fejlesztési feladat ellátásáról. Ennek a jogszabályi alapja az 1814/2016. számú kormányhatározat, a címe: az egyes sportcélú támogatások forrásszükségleteinek biztosításáról szóló kormányhatározat, ahol is pont egymilliárd forintot biztosított erre. Minden közbeszerzés a kozbeszerzes.hu-n követhető. Azt, hogy kinek és milyen feladatait fogja az adatvédelmi követelmények figyelembevételével tárolni a rendszer, arról a sporttörvény X/B. fejezete egyértelműen rendelkezik. [[15.50]] Ha ennek a fejezetnek a többi részét is tanulmányozza a képviselő úr, akkor pontosan a felhatalmazásokat láthatja, és ahogy utaltam is rá, jelenleg is működő rendszerben az adatszolgáltatásokat a szövetségek, a sportági szövetségek teljesíteni tudják, tehát senki nincsen semmiféle törvénysértésre kötelezve. Ugyanakkor valóban egy olyan teljesen korszerű, modern, naprakész informatikai rendszer jön létre, amelyből a tervezéseket, a fejlesztéseket, a különböző sportágak eredményeit naprakészen, elektronikusan lekérve tudjuk kezelni, és éppen ezért a későbbi fejlesztéseket is egy ilyen jól előkészített adatbázis után tudjuk tervezni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Támogatjae a vegyesforgalmú szegedi déli Tisza-híd, a kormányhatározatban foglaltak szerinti 2022-ig történő megépülését?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter kérésére Schanda Tamás János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a kérdezés lehetősége, Szabó képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeged városa a dél-alföldi régió gazdasági motorja, tudományos, kulturális központ egyaránt, itt él, tanul, lakik a legtöbb ember a megyében. Nyilvánvalóan Szeged város gazdasági sikere a megye, illetve a régió sikerét hozza magával, a földrajzi jelentőségét pedig a városnak az is adja, hogy értelemszerűen határvárosként a déli szomszédainkkal való nemzetközi kapcsolattartásban, illetve az újabb kapcsolatok megerősítésében és kialakításában nagy szerepe van a városnak. Éppen ezért országgyűlési határozati javaslatot nyújtottam be néhány héttel ezelőtt annak érdekében, hogy a parlamenti képviselők, valamennyi parlamenti képviselő támogassa azt a kormányhatározatot, amely arról szól, hogy a déli, szegedi harmadik híd immár biztosan megépüljön. Külön levélben kerestem meg miniszterelnök urat, illetve a megye érintett képviselőjét, hogy külön támogatásukat kérjem ebben a témában. Nemcsak azért, mert ez a beruházás régóta vágya és jogos igénye az itt élőknek, hanem azért is, mert ha ez a harmadik híd végre megépülne, akkor az értelemszerűen nemcsak a város, hanem a megye, valamint a térség gazdasági fejlődését is elősegítené. Egyébiránt a déli híd megépítése húszéves ígéret már, még a ’98-as kampányban ígérte meg a miniszterelnök úr, azóta nagyon sokszor megígérte már, azóta két kormányhatározat született ennek a beruházásnak a megvalósításáról, sőt a „Modern városok” programjának keretén belül is együttműködési megállapodás került aláírásra Szeged város polgármesterével. Én azt gondolom, hogy a város és a kormány között abban egyetértés van, hogy ennek a hídnak a felállítása indokolt és szükséges, pártokon átívelő együttműködést szeretnék ebben a dologban elérni. Úgyhogy tisztelettel kérdezem, hogy támogatjae a határozati javaslatomban foglaltakat, azaz hogy megépüljön a vegyes forgalmú déli Tisza-híd a kormányhatározatban foglaltak szerint 2022-ig. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Szabó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt kérdezi, hogy támogatjuke a szegedi déli Tisza-híd megépítését, de a kérdését, azt gondolom, meg is válaszolta a felszólalásában, hiszen éppen azt mondta az imént, hogy a híd megépítése szerepel a „Modern városok” programjában és kormányhatározat is született róla. Csak óvatosan kérdezem, hogy akkor ön szerint ez mit jelent, szerintem ez azt jelenti, hogy támogatjuk, hogy ez a híd megépüljön. Azt is megfogalmazta, hogy ennek a beruházásnak pártokon felüli ügynek kell lennie, ezzel szemben most mégiscsak azt látjuk, hogy ön és a pártja az, aki ebből éppen hogy politikai előnyt igyekszik kovácsolni, egy olyan fejlesztésből, amelyik valójában és én ezt őszintén hiszem egyformán fontos a kormánynak és egyformán fontos a szegedi embereknek, a szegedi magyaroknak.Tisztelt Képviselő Úr! Nemcsak az országban, de a Csongrád megyében megvalósuló beruházások mennyiségéből is láthatja, hogy a kormány elkötelezett a városok fejlesztésében, ezért is indítottuk el a „Modern városok” programot, amely Magyarország eddigi legnagyobb városfejlesztő programja. A megyei jogú városok 2019-ben több mint ezermilliárd forintnyi fejlesztési támogatást kapnak. Ugyanakkor azt is be kell látnia, és kérem, ezt tegye meg, hogy egy híd megépítése felelősséggel járó, összetett feladat, ami gondos szakmai előkészítést igényel. A projekt becsült költsége 45 milliárd forint, ez magában foglalja a hídhoz a szükséges közúti kapcsolatokat és felhajtókat, az egyvágányú vasúti átvezetést Szőreg állomástól Szeged nagyállomásig, a szegedi 1-es villamos bekötését a vasútvonalba, valamint a kapcsolódó autóbusz-pályaudvarral [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az intermodális csomópont kiépítését. Ebből is látható, tisztelt képviselő úr, hogy a kormány elkötelezett és tartja is az ígéreteit, és a hídprojekt megvalósítása pedig rendben halad előre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A következő kérdező Varju László, a DK képviselője lenne, de nincsen jelen. A házszabály rendelkezései alapján, mivel a képviselő úr nincs jelen, a kérdést visszavontnak kell tekinteni.Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig kívánja a politikai elitet kivételezett helyzetben tartani a kormány?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr kérésére Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Csárdi Antal képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Az önkormányzati választásokat követően lakossági felháborodást okozott a papíron fel nem használt, éveken keresztül görgetett szabadságmegváltások miatt kifizetett döbbenetes összegek híre. A kifizetett összegek odaítéléséről sokatmondó tény, hogy ezeknek a mértéke esetenként meghaladta egy átlagos fizetéssel rendelkező honfitársunk éves fizetését, ami azt jelenti, hogy például T. Mészáros András, ha a 349 800 forintos átlagbért vesszük figyelembe, húszhavi átlagfizetést kapott megváltás gyanánt. De a sor folytatódik, a teljesség igénye nélkül, Sára Botond, Budapest VIII. kerület leköszönő polgármestere 3 805 407 forinttal, Bácskai János, Budapest IX. kerületének egykori polgármestere pedig több mint 3 millió 700 ezer forinttal lett gazdagabb, és a felsorolás pedig hosszan folytatható lenne. Ez annak fényében döbbenetes, hogy a Fidesz-KDNP-szövetség tavaly elfogadta a 2018. évi CXXV., a kormányzati igazgatásról szóló törvényt, ami szigorú szabályok közé terelte a közszolgálati tisztségviselők szabadságával összefüggő szabályokat, többek között a szabadság megváltására vonatkozót is. A törvény ugyanis előírja, hogy a törvényben megszabott határidőt követően a szabadság nem adható ki és nem vehető igénybe. Azaz, ha a tisztviselő legkésőbb a következő év június 30-ig nem kapta meg a megelőző évre járó szabadságát, úgy annak kiadása iránti igénye elenyészik. A törvény szerint a szabadság nem halmozódhat, tehát nem kaphatja meg sem pénzben, sem időben, sem sehogy ezt az elveszett szabadságot. Ezek alapján viszont kirajzolódni látszik a kép, az önök szemlélete alapján a közigazgatásban elfogadható, hogy vannak kiemelt, illetve másodrendű személyek. Az is látható, hogy a kormány bár észlelte a szabadságmegváltással összefüggő aggályokat, saját magát, a politikai elitet meg kívánja tartani a kivételezett helyzetében. Kérdezem én ezért, tisztelt államtitkár úr, ön szerint tisztességese ennek a helyzetnek a fenntartása. Miért gondolja úgy a kormány [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy aránytalan kedvezményekkel kell a polgármestereknek kedveskedni, és meddig kívánja ezt az adófizetőket jogosan felháborító gyakorlatot fenntartani? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Emlékeztetem Csárdi Antal képviselő urat, hogy nem csak a kormánypárti képviselőkre vonatkozik a házszabály az időkeret betartása ügyében. [[Csárdi Antal: Ők se tartják be!]] Megadom a szót, a válasz lehetőségét Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igazán helyénvaló lett volna, ha már ilyen személy szerinti felszólalásba kezdett a képviselő úr, ha megemlít más oldalról, mondjuk, az ön koalíciós partnerei közül is hasonló esetet. Mondjuk, 2014-ben, amikor Gajda Péter és alpolgármesterei, akik egyébként utána is a helyükön maradtak, 469 nap után vettek fel szabadságmegváltást, érdemes lenne, ha ezt figyelembe venné. [[16.00]] Azt is érdemes lenne figyelembe venni, hogy eldöntsék azt, hogy az önkormányzatok tevékenységébe kormányzati beleavatkozást követelnek, vagy hagyják, hogy az önkormányzatok az önkormányzati törvény szerint működjenek. A polgármester nem köztisztviselő, képviselő úr. A köztisztviselői törvény bizonyos szabályai vonatkoznak a polgármesterekre, de a polgármesterek nem köztisztviselők, egy speciális jogállással dolgoznak, és a speciális jogállás szabályait jórészt az ő munkáltatójuk, a képviselő-testület határozza meg. Ön is jól tudja, hogy van olyan képviselő-testület most is, amely például a megválasztott polgármesternek még az illetményét sem hajlandó megszavazni. Tehát érdemes azért a saját házuk táján söprögetni. Azt pedig visszautasítom, hogy a kormányzat a köztisztviselőknél bármiféle első- vagy másodrendű módon szabályozna, különösen annak fényében, tisztelt képviselő úr, hogy azon a területen, ahol a kormánynak szabályozási lehetősége van és az állami vezetők esetében a szabadsággal kapcsolatban a kormánynak lehetősége van , a kormány húsz napban szabályozta az állami vezetők maximális szabadságát. Tehát ne keverje össze azt, hogy az önkormányzatok a saját területükön a saját költségvetésükkel milyen módon gazdálkodnak! Az, hogy az állam mit tesz, a kormány a saját területén és a tisztviselők területén rendet tett, az állami vezetők esetében pedig húsz napban korlátozta az éves szabadságot, és nincs is átvihető szabadság az államtitkárok és a miniszterek esetében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mi lesz azokkal a betegekkel, akik kiszorulnak az ingyenes egészségügyi ellátásból?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Az ön főnöke jegyzi előadóként azt a javaslatot, ami a társadalombiztosítási ellátás átalakításáról szól. Addig értjük, hogy fel kívánnak lépni a visszaélések ellen, és erősíteni kívánják a járulékfizetési hajlandóságot. Az új szabályozás alapján viszont sokan kiszorulnak az ingyenes egészségügyi ellátásból. A kormányban talán úgy gondolják, hogy ahol gyalulnak, hullik a forgács, de a forgács ebben az esetben emberéletek elvesztését vagy maradandó egészségkárosodást okozhat, így itt a legkisebb forgács sem elfogadható. Közel 110 ezer, semmilyen pénzbeli ellátásban nem részesülő, nyilvántartott álláskereső van a legfrissebb adatok szerint. Ők a Fidesz által 22 800 forintra csökkentett ellátást, az aktív korúak ellátását sem kapják, és nem jár nekik az ingyenes egészségügyi ellátás sem. Egy részük ma szolgáltatási járulékot fizet, más részük szociális rászorultság alapján kérvényezi, hogy biztosított legyen, és van olyan részük, aki a törvény szerint nem számít rászorultnak, mert a családjában túllépi az egy főre jutó jövedelem a 34 200 forintot. A kormány szerint tehát havi 35 ezer forintból meg lehet élni, és ebből jutnia kell a 7710 forintra emelkedő egészségügyi szolgáltatási járulékra is. Aki pedig megfelel a nagyon szigorú törvényi feltételeknek, és szociálisan rászorultnak minősül, az évente kell hogy a rászorultságot igazoló bizonyítványt kiváltsa a járási hivatalnál. Erről a kötelezettségükről jelentős részüknek fogalma sincs, ezért volt jó az eddigi rendszer: a kórházban jelezték nekik, hogy nem rendezett a tb-jogviszonyuk, de ellátták őket. Miután meggyógyultak, rendezhették a jogviszonyukat. Ennek az új szabályozással vége: ki kell fizetniük az egészségügyi ellátás költségeit, ami nyilvánvalóan lehetetlen lesz számukra. Ezzel a legelesettebbek maradnának egészségügyi ellátás nélkül. Ez embertelen intézkedés, még a Fidesztől is szokatlanul embertelen lenne. És azok is ellátás nélkül maradnak, akik dolgoznak, de a munkáltatójuk nem jelenti be őket. Ezeket az átvert dolgozókat a kormány meg akarja büntetni az egészségügyi ellátásban is. Államtitkár úr, önök valóban ezt akarják? Avagy mit tervez a kormány, hogy ne szoruljanak ki magyar emberek tömegei az ingyenes egészségügyi ellátásból?
Köszönöm szépen, Tordai képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az új Tbj. törvény parlamenti előkészítése során is hangsúlyoztuk, hogy nem az a cél, hogy bárkit is kiszorítsunk bármilyen ellátásból, és az Országgyűlés elé ilyen törvény is került. Abszolút nem célja az új törvénynek, hogy bárkit is kizárjon az egészségügyi ellátásból, különösen nem azokat, akik nehéz helyzetben vannak. Emellett felhívom továbbá a figyelmét arra is, hogy a sürgősségi ellátás is továbbra is ugyanúgy mindenkit megillet, ebben sem történt változás. Tehát felvilágosítom önt, hogy a Tbj. értelmében az álláskeresési járadékban, a keresetpótló juttatásban, valamint az álláskeresést ösztönző juttatásban, nyugdíj előtti álláskeresési segélyben részesülők a Tbj. 6. § (1) bekezdés c) pontja alapján biztosítottak. Azaz a társadalombiztosítás valamennyi ellátására jogosultak, így az egészségügyi szolgáltatásra is. Ha valaki közmunkát végez, rá ugyanez vonatkozik. Ha valaki azonban nem részesül ilyen juttatásban, és nem dolgozik semmilyen jogviszonyban, azonban rendelkezik minimális jövedelemmel akiket felsorolt, embereket, mind ilyenek voltak , azok a szociális ellátásról és a szociális igazgatásról szóló törvény alapján szociálisan rászorultnak minősülnek, és ez alapján kaphatnak, nyerhetnek jogosultságot az egészségügyi ellátásra. Ezt a státuszt valóban igazolni kell, amely azzal függ össze, hogy az érintett személy esetében bekövetkezhet olyan változás, amely nem teszi indokolttá a jogosultságát. Téves az a megállapítás, ami szerint ellátás nélkül marad az, aki dolgozik. Bárki meggyőződhet róla, hogy a munkáltatója rendezie ezt a kötelezettségét, de a jövő évtől az adóhivatal azonnal és közvetlenül tájékoztatja a munkavállalót abban az esetben, ha a munkáltatója a foglalkoztatással kapcsolatos adószabályokat megsértette. Az új törvény kedvezőbb a biztosítottak és az emberek számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Balla Mihály, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Hogyan tovább a Magyar Falu Program sikere után?” címmel. Balla Mihály képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A kormány a tavalyi év végén hirdette meg a „Magyar falu” programot, amelynek célja a kistelepülések fejlődésének az elősegítése, ezáltal népességmegtartó erejének növelése. A program, amely az 5 ezer fő alatti településeket támogatja, rendkívül sikeresnek bizonyult. Közel 2900 jogosult település, 1100 egyházközség 97 százaléka nyújtott be pályázatot tavaly, 85 százalékuk pedig nyert is támogatást. Ez a keret elsősorban a falusi családi otthonteremtési kedvezményre, a mellékutak javítására, meghatározott egyházközségi célokra, valamint olyan intézkedésekre volt fordítható, melyek a helyi életminőség javítására irányulnak. A programnak kifejezetten az életminőséget javító beruházásokat támogató kerete mintegy 75 milliárd forintot jelentett, melyből idén már több mint 50 milliárd forintot kézhez is kaptak a nyertes kistelepülések. Így mintegy 6 milliárd forintot fordíthatnak önkormányzati beruházásokra, 7 milliárd forintot egyházi közösségi terek fejlesztésére, emellett 4 milliárd forintból 189 településen újulhat meg, vagy épülhet új orvosi rendelő, 781 település pedig összesen 2 milliárd forintból vásárolhat orvosi eszközöket. A program jóvoltából óvodák, bölcsődék, lakások, közhivatalok, utak és közösségi terek újulhattak meg a győztes településeken, hatékonyan javítva ezzel az ott élők életminőségét is. A program kiváló lehetőség többek között a nógrádi falvak fejlődése számára is. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar falvak fejlődéséhez hozzájáruló kormányzati támogatást övező lelkesedés egyértelműen rámutatott arra, hogy egy fontos, hiánypótló kezdeményezés. Számíthatunke arra, hogy a kormány továbbra is biztosítja a megfelelő forrásokat ennek a programnak a fenntartásához? Tervezie a kormány bővíteni az elérhető támogatások körét? Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném előrebocsátani azt, hogy a kormánynak mindenképp fontosak az egész országban lévő települések és azok az emberek, akik bármilyen településrészen vagy településtípusban élnek. Így indítottuk el, és ezért indítottuk el a „Modern városok” programokat, és persze természetesen ezért indítottuk el a „Magyar falu” programot is, amelynek a célja, az eredménye mindenképp fontos volt, és sikeres is már az első év tapasztalatai alapján. [[16.10]] Hiszen ha csak azt nézzük, hogy több mint 11 ezer pályázatot adtak be 2873 településen, és több mint közel a 98 százaléka a kistelepüléseknek pályázott, ez óriási nagy szám. Másik oldalról az is nagy szám, hogy mindehhez csatlakozott 1227 egyházi pályázat is. Azt kell mondani, hogy ilyen sikeres pályázati program az elmúlt évtizedekben biztos, hogy nem volt a magyar falvakért. És hozzáteszem azt is, hogy amit ön is említett 57,5 milliárd forint az, amit eddig vagy már meg is ítéltek, vagy még kötelezettvállalással meg fognak kapni az önkormányzatok. Mindemellett azt kell hangsúlyozni, hogy a jövő évben teljesen természetesen folytatódnak ezek a programok, és néhányat szeretnék kiemelni. Legalább itt ez azt jelenti, hogy többet is kaphatnak 50 milliárd forint jut a mellékúthálózatokra, legalább 60 milliárd forint új falusi CSOK-ra, legalább 40 milliárd forint pályázati támogatásra, ami három területre fog kiterjedni, és ez is fontos az ön választókörzetében is, miszerint akár a szolgáltatásfejlesztés, akár az infrastrukturális beruházások, akár a helyi identitástudat, tehát a helyben maradás erősítését szolgáló pályázatokat is támogatni fogjuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Összességében azt tudom önnek elmondani, hogy a „Magyar falu” program költségvetése ebben a két évben megközelíti a 400 milliárd forintot. Óriási nagy lehetőség önöknek. Köszönöm szépen a segítségüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, Apáti István és Fülöp Erik, független képviselők, kérdést kívánnak feltenni az igazságügyi miniszternek. [[Jelzésre:]] Tisztelt Országgyűlés! Egy másodperc türelmüket kérem, Völner államtitkár urat várjuk az ülésterembe. Gondolom, hogy kilépett a teremből, és természetes, hogy addig, amíg kormánytag nincs bent, az illetékes kormánytag… [[Korózs Lajos: Akkor a következőt, elnök úr! Ugorjunk!]] Kedves képviselő úr, én senki elébe nem fogok vágni még akkor sem, ha várnunk kell egy percet, az biztos. A szabály az szabály, úgyhogy államtitkár úr munkatársait kérdezem. [[Balczó Zoltán: Vannak itt felkészült államtitkár urak! Nem akármilyen államtitkár urak vannak itt.]] Kérem tisztelettel, bármennyire is az év utolsó napján vagyunk, a házszabály az ülésvezető elnököt is kötelezi. [[Dr. Völner Pál belép a terembe.]] Tehát, tisztelt Országgyűlés, örülök, hogy megérkezett államtitkár úr. Dúró Dóra, Apáti István és Fülöp Erik, független képviselők, kérdést kívánnak feltenni az igazságügyi miniszternek: „Az aljas pedofilok köztünk járhatnak?” címmel. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy egészen kivételesen felháborító eset jutott a Mi Hazánk Mozgalom tudomására. Az általa elkövetett pedofil bűncselekményeket beismerő személyt engedtek szabadon 27 hónap letartóztatást követően. A Budapest Környéki Törvényszék körülbelül két és fél héttel ezelőtt látta elérkezettnek az időt arra, hogy egy rendkívül veszélyes egyént szabadítson újra a társadalomra, aki újra vadászhat gyermekkorú áldozataira; az eddigi sértettek kivétel nélkül 6-10 év közötti kislányok voltak. Az ügyben eljáró bírót a következő mondatok sem tántorították el vérlázító döntésétől: csak azt szeretném elmondani, hogy tényleg benyúltam némelyik lány bugyijába, és simogattam alatta a bőrüket. A pedofil bűnöző jelenleg házi őrizetben piheni ki a 27 hónapos börtönélet fáradalmait. Nyomkövetőt ugyan viselnie kell, de ezt már többször elfelejtette feltölteni, ezzel is pluszmunkát adott az amúgy is túlterhelt rendőri állománynak. Sőt, a bűnöző minden héten csütörtökön autóbusszal beutazhat a nagykátai piacra, ott szabadon járhat-kelhet, szabadon vásárolhat, és minden bizonnyal jót röhöghet a jogrendszer gyengeségein. A 68 éves Sz. Sándor Tápióságon, a Jókai utcában az egyik általa megrontott és meggyalázott kislány közvetlen szomszédja. Kérdezzük azt is, hogy vajon a népes rendőr rokonságnak nem lehete köze ehhez a furcsa szabadon bocsátáshoz, ugyanis állítólag az elkövetőnek vagy a vádlottnak pontosabban a keresztlánya és a sógora is a hivatásos állomány tagja. A Mi Hazánk Mozgalom éppen ezért november 30-án demonstrációt szervezett, és kezdeményezzük a törvényhozás és a jogalkalmazás rendszerének drasztikus megváltoztatását, éppen ezért indítványozzuk, hogy a letartóztatás felülvizsgálatával, elrendelésével, fenntartásával kapcsolatos szabályokat haladéktalanul vizsgáljuk felül, illetőleg álláspontom szerint bővíteni kell azon alap- és minősített esetek körét, amikor a jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt bűnöző nem bocsátható feltételes szabadságra. Egyetérteneke a felvetéseinkkel, tisztelt államtitkár úr? Illetőleg nem gondolják-e, nem érzike úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező és illetékes szerveknek a konkrét ügyben nagyon sürgősen tenni kellene valamit? Várom érdemi válaszát.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol.
Köszönöm a szót, elnök úr, és a türelmet. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az Alaptörvénnyel és a nemzetközi egyezményekkel összhangban a magyar büntetőjog célja a társadalom védelme. Már az ítélet meghozatala előtt alkalmazható kényszerintézkedések két alapelve a szükségesség és az arányosság. Ez azt jelenti, hogy rendelkezésre állnak az elkövető veszélyességéhez és az elkövetett cselekmény súlyához igazodó, egyúttal a sértettek védelmét is garantáló kényszerintézkedések. Ezek közül a letartóztatás a legsúlyosabb fokban korlátozza a személyi szabadságot. Éppen ezért a letartóztatás akkor rendelhető el, ha a kényszerintézkedéssel elérni kívánt cél távoltartással, illetve bűnügyi felügyelettel nem biztosítható. Távoltartás esetén a terhelt meghatározott személlyel nem léphet kapcsolatba, illetve meghatározott helyektől távol kell tartsa magát. Bűnügyi felügyelet esetén a terhelt meghatározott területet, lakást, egyéb helyiséget, intézményt engedély nélkül nem hagyhat el, illetve meghatározott jellegű nyilvános helyeket, nyilvános rendezvényeket vagy közterületeket nem látogathat. Mind a távoltartás, mind a bűnügyi felügyelet biztosítható a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszközzel, illetve óvadékkal, és mindkét kényszerintézkedés folyamatosan meghosszabbítható. Ha a terhelt a távoltartás vagy a bűnügyi felügyelet magatartási szabályait megszegi, ideértve a technikai eszköz működtetésével kapcsolatos közreműködési kötelezettség elmulasztását is, letartóztatása is elrendelhető. Hangsúlyoznám, hogy az új Btk. alapjaiban szabályozta újra a szexuális bűncselekményeket, jelentősen szigorította azokat. Kifejezetten a gyerekek sérelmére elkövetett cselekmények esetén van lehetőség szigorú fellépésre, továbbá az elévülésbe nem számít bele az az időtartam, amíg a sértett a 18. életévét nem tölti be. Az elkövetőt végleges hatállyal el kell tiltani bármely olyan foglalkozás gyakorlásától vagy egyéb tevékenységtől, amely során 18 éven aluliak nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve ilyen személlyel egyéb hatalmi, befolyásolási viszonyban áll. Látható, hogy szigorú a szabályozás. A bíróságokon múlik annak alkalmazása. Abba pedig sem a jogalkotónak, sem a kormányzatnak nincs beleszólása, hogy egyedi ügyekben hogyan járnak el a bíróságok, a hatalmi ágak elválasztása miatt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Beszámítva az időkeretet, most még utolsóként felszólalásra következik Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, aki kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Meddig romlik még Szabolcs-Szatmár-Bereg megye helyzete az Orbán-kormány regnálása alatt?” címmel. Gyüre Csaba képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szinte minden gazdasági mutató azt mutatja, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye az Orbán-kormány mostohagyermeke. De olyan mostohagyermek, akit a kormány meg sem próbál ugyanolyan módon kezelni, mint a többi megyét. Mintha nem is az ország egyenrangú egysége lennénk ott, Északkelet-Magyarországon.Szabolcs-Szatmár-Bereg megye a legalacsonyabb jövedelmek, a legkisebb nyugdíjak, a kiemelkedően legmagasabb munkanélküliség hazája. Míg az elmúlt évtizedben sorra települtek nagy cégek, nagy munkaadók az ország nyugati és középső részébe, addig megyénk lemaradása tovább nőtt. Míg országos átlagban a munkanélküliségi ráta 3,5 százalék körül mozog, addig Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében ez ennek a két és félszerese, 8,7 százalék. De ez a mutató csak azért ilyen alacsony, mert nagyon sokan kényszerűségből Nyugat-Európába, Nyugat-Magyarországra és Budapestre járnak el dolgozni. Szinte minden második-harmadik család férfi tagja jobb esetben hétvégenként, rosszabb esetben havonta, kéthavonta találkozik családjával, gyermekeivel. [[16.20]] Ha ezek az emberek nem járnának el Nyugat-Európába vagy az ország más részeibe dolgozni, akkor a munkanélküliségi ráta 30 százalék fölött lenne a megyében. A megyéből dolgozni eljáró személyek nem örömükben vagy kalandvágyból utaznak hetente akár ezer vagy több ezer kilométert is, hanem gazdasági kényszerből, mert más módon nem tudna megélni a családjuk. És a helyzet egyre romlik. 2018-ban az előző évhez képest 0,5 százalékponttal, 6 százalékkal tovább nőtt a munkanélküliség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy meddig romlik még Szabolcs-Szatmár-Bereg megye lakosságának helyzete az Orbán-kormány regnálása alatt. Mit kíván tenni a kormány Szabolcs-Szatmár-Bereg megye felzárkóztatása érdekében? Miért nem tesznek érdemi lépéseket, hogy a megye munkanélküliségi mutatói közelítsenek az országos átlaghoz? Várhatóe javulás megyénk munkanélküliségi viszonyaiban? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye a rendszerváltást követő időszakban semmiképpen nem a nyertesek sorába tartozott. De azért azt látni kell, hogy az utóbbi időszakban kedvezőbb mutatószámok is vannak, szemben azzal, amiről ön tájékoztatást adott. Engedje meg, hogy figyelmébe ajánljam a GDP növekedését, hiszen 46,5 százalékról 2010 óta jelentősen növekedett. S az is látható, hogy 172 ezerről 242 ezer főre nőtt a foglalkoztatottak száma. Teljesen egyértelműen adódik ebből, hogy a munkanélküliek száma pedig 43 ezerről 20 ezer fő alá esett vissza. Tehát vannak kedvező tendenciák. Az is kétségtelen tény, hogy van még számtalan teendő, de ön azzal vádolja a kormányzatot, hogy semmit sem tesz. Hát engedje meg, hogy a két legfontosabb programunkról tájékoztatást adjak ebben a viszonylag rövid időben. Az egyik a nagyvállalati beruházási támogatási program, ami hazai forrásból fejleszti az adott térségeket, az adott vállalkozásokat. 2015 óta öt nagyvállalat részesült támogatásban a megyében, és a beruházások összértéke megközelíti a 7 milliárd forintot. Ebből 321 új munkahely jött létre. A másik program pedig és ez azért jelentősebb a kkv-k támogatása. Erre szintén kiemelt figyelmet fordít a kormány. 2011 és 2019 között 385 cég részesült kkv munkahelyteremtő támogatásban közel 7 milliárd forint összegben, amely 3270 új munkahely teremtéséhez járult hozzá. A bérszínvonallal kapcsolatban a következőkről tudom tájékoztatni. 2019 első félévében az előző évihez képest mért átlagos bérnövekedés mértéke megegyezik az országos átlaggal, ami azt jelzi, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye biztos tempóban zárkózik fel. Mindemellett kétségtelenül egyetértek önnel abban, hogy számtalan teendőnk van még ebben a megyében is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 22 perc van, a kérdések tárgyalásának végére értünk. Most előterjesztések, tárgysorozatba-vételi kérelmek tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A közművezeték-adó vízügyi ágazatban történő kivezetése érdekében a közművezetékek adójáról szóló 2012. évi CLXVIII. törvény módosításáról” című, T/6617. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek 5 perces időkeretben. Tehát felszólalásra következik Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kicsit sajnálom, hogy menekülőre fogták az államtitkár urak, én abban bíztam, hogy ha most ezen a kései órán itt vannak, akkor esetleg majd kapok választ a felvetésemre. A mai napon nagyon sokat beszéltünk már és még nagyon sokat fogunk beszélni a demokráciát érintő támadásokról. Viszont ebben a rövid időben én ezt nem fogom megtenni, hanem kifejezetten egy olyan kérdésről szeretnék sokadjára beszélni a magyar Országgyűlés előtt, ami nem pártpolitika kérdése, és amiben a problémarendszer kapcsán nincs is helye a pártpolitikának. Egy nagyon-nagyon komoly rendszerproblémáról, egy rendkívül súlyos rendszerproblémáról szeretnék szólni, ami megoldást kíván, és ez a megoldás gyakorlatilag itt van most a Ház előtt, csak napirendre kéne venni és lépni kéne az ügyben. Miről is beszélek? A víziközmű-ágazat rendkívül nehéz, mondhatni, hogy összeomlás körüli helyzetéről van szó. Önök 2010-ben mandátumot kaptak kétharmaddal a kormányzásra, és a probléma azóta, azt kell mondani, hogy sokkal súlyosabb lett. Azt viszont mindenképpen el kell ismerni, és szeretném erre kifejezetten felhívni a figyelmet, hogy ez egy hosszú-hosszú, több évtizedes elmaradás. Ugyanakkor a számok azt mutatják, hogy 2010 óta, amióta önök kormányoznak Magyarországon, nemhogy egy kicsit lépéseket tettünk volna a megoldások irányába a helyzet javítása érdekében, hanem a helyzet sokkal-sokkal rosszabb lett, s mára eljutottunk abba a helyzetbe, hogy a legfontosabb közszolgáltatás, a vízügyi szolgáltatás fenntartása az összeomlás szélére került. Egész pontosan 2010 óta duplájára nőtt a víziközmű-rendszerben a meghibásodások száma. Mára 20 százalék alá csökkent a statisztikák alapján a megfelelő minősítéssel rendelkező vízrendszerek száma. 25 százalék a hálózati veszteség, tehát a megtermelt ivóvíz 25 százaléka egyszerűen a rossz minőségű csőhálózat miatt elfolyik. Önök végrehajtottak egy nagyon-nagyon komoly koncentrációt a vízügyi ágazatban. Több mint háromszáz vízszolgáltató cég volt, majd az évek alatt egyre növelték a szükséges ellátási méreteket, és mára negyvenegynéhány szolgáltató cég maradt; jelentős részben állami és önkormányzati cégekről beszélünk. Ugyanakkor ezeknek a cégeknek a gazdasági működése gyakorlatilag ellehetetlenült. A jól ismert problémák mellett tetézte ezt a helyzetet az önök által bevezetett ágazati különadó, a közműadó, ami egészen irreális terheket ró egy nem is túl igazságos rendszerben a szolgáltatókra és az ellátásért felelősökre. Jellemző ezekre a cégekre a rossz gazdasági helyzet miatt az óriási szakemberhiány. Ez is veszélyezteti az ágazatot. Egyre több szakember a rossz bérek, az alacsony bérek, a megbecsülés hiánya miatt elhagyja az ágazatot, és a későbbiekben s ez ijesztő dolog esély sem lesz arra, hogy ezeket a szakembereket újra be lehessen hozni a rendszerbe, és ki lehessen képezni, és egyáltalán esély sem lesz arra, hogy ezt a meglévő tudást, a szakembergárdában meglévő tudást meg lehessen menteni. A legsúlyosabb probléma talán a vízi közművek fenntartásával, pótlásával, a karbantartással kapcsolatos helyzet során fogalmazható meg. Két becslést mondok önöknek, és ezt nem először fogom megtenni. A Magyar Víziközmű Szövetség 15 éves távlatban 1500 milliárd forintra teszi azt az összeget, ami a most látható forrásokon túl hiányzik ahhoz, hogy a legfontosabb közszolgáltatás tudjon működni. A Megyei Jogú Városok Szövetsége ugyanezt az összeget 3000 milliárdra becsüli. Tehát látszik, hogy egy óriási hiányról, óriási problémáról van szó. Jellemző, hogy a szolgáltatásért felelősnek egy úgynevezett gördülő fejlesztési tervet kell kialakítania, amelyik 15 éves távlatban gondolkodik. Ezeknek a gördülő fejlesztési terveknek az összesített hiányáról beszélünk. Tehát ennyi pénz hiányzik a rendszerből, hogy működhessen a vízszolgáltatás és a szennyvízszolgáltatás. Jellemzően a megoldás mindig csak egy kommunikációs húzás, hogy majd pályázati forrásból lehet ezeket a hiányzó óriási összegeket megteremteni, de ne legyenek illúzióink, sehol nincsenek ilyen pályázati források. Erre konkrét választ egyetlenegy kormánytagtól sem kaptunk még. Tehát az alapvető feladat az, hogy egy olyan újratervezést kell végrehajtani a víziközmű-rendszerek tekintetében, amely megállíthatja ezt a leszakadást, és megállíthatja azt a folyamatot, ami rövid távon már oda vezethet, hogy akár a jövő év tavaszán több állami cég dőlhet be. Ennek kapcsán előterjesztettünk egy konkrét javaslatot, amely nem szól másról, mint hogy az ágazati különadót a vízügyi rendszerből vonjuk ki. Ismétlem, hogy ez nem egy ellenzéki pártnak a javaslata vagy nem több ellenzéki pártnak a javaslata, hanem ezt a javaslatot több más javaslat mellett maga a szakma fogalmazta meg. Tehát a szakma kérését, ha jól számolom, harmadik alkalommal terjesztettük az Országgyűlés elé. Ez arról szól, hogy a vízügyi ágazatból kivezetésre kerülne a közműadó. Ez körülbelül 30-40 milliárdos könnyebbséget jelentene éves távlatban a vízszolgáltatóknak, ennyivel több juthatna, mondjuk, a szakemberek megtartására, a bérfejlesztésekre, illetve rekonstrukcióra. Óriási szükség van erre az összegre, hiszen elmondtam ezeket a hatalmas ezermilliárdos becsléseket. Ezzel szemben az idei évre is és a jövő évre is mindössze másfél milliárdos rekonstrukciós kerettel számol a kormány, ez szerepel a költségvetésben, és a számok ismeretében nyugodtan el tudjuk mondani, hogy ez igazából semmire nem elég. Tehát a baj nagyon nagy, kedves képviselőtársaim. Kérem, engedjék, hogy ez a javaslat tárgysorozatba kerüljön, hogy egyáltalán tárgyalni lehessen róla, és akkor a megfelelő módosító javaslatokat, ha szükségesnek érzik, meg tudják tenni önök is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránttal együtt adtuk be ezt a törvényjavaslatot. Az ő szakmai felszólalásához csak annyit szeretnék hozzátenni, hogy én elsősorban az önkormányzatok érdekei miatt tartottam fontosnak azt, hogy ez a javaslat a tisztelt Ház elé kerüljön. Mégpedig azért, mert több önkormányzati tulajdonú vízmű igazgatójával, vezetőjével és polgármesterekkel beszéltem, akik hozzám fordultak az ügyben, és magam is, amikor polgármester voltam, egy önkormányzati tulajdonú vízmű tagjaként a falut képviseltem, ezért beleláttam ebbe a furcsa rendszerbe, és azt gondolom, hogy az önkormányzatok többször már jajkiáltásokat küldtek, hiszen tőkeinjekciókkal és egyebekkel próbálják fenntartani az általuk üzemeltetett vízműveket. Viszont a válasz általában az szokott lenni, amikor interpellációt vagy kérdést teszek fel, hogy az önkormányzatoknak van elég pénzük, oldják meg, csakhogy szerintem ez hosszú távon nem vezet jóra. [[16.30]] Létezik egyfajta segítség, amire lehet pályázni az önkormányzatoknak, ezt annak idején mi is mindig megtettük, és egyre kevesebb összeg jutott önkormányzatokként erre a célra. Tehát ez egy vízi támogatási rendszer, amiből egyre kevesebb jutott egy önkormányzatra, és azt gondolom, hogy a vízművek az elöregedő gépparkjaikkal, az alacsony bérekkel, amiket fizetni tudnak, nem sokáig fognak tudni fennmaradni. Tehát nemcsak az előforduló hibák és az elöregedett vízvezeték az, ami fontos, hanem fenntarthatatlanokká válnak ezek a vízművek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy abban mindannyian egyetértünk, hogy a vízi közműveknek a fontossága és a működése elengedhetetlen minden magyar honfitársunk számára, éppen ezért nagyon problémás az a helyzet, ami mára kialakult, az, hogy a csőd szélén állnak ezek a közművek és ezek a szolgáltatók, többek között a rájuk kivetett különadó miatt. Támogatjuk az LMP-nek ezt a javaslatát továbbra is, hiszen mi is azt gondoljuk, hogy ennek a különadónak az elhagyásával azokat a fejlesztéseket el lehetne kezdeni, amelyeket egyébként a szolgáltatók és a szakemberek is megfogalmaztak. Tehát ebből kifolyólag támogatni fogjuk ezt a javaslatot. Én is a választókerületemben beszélgettem olyan dolgozókkal, akik korábban a vízügynél teljesítettek szolgálatot, és elmondták azokat a problémákat, amelyeket a képviselőtársunk is elénk tárt, mégpedig azt, hogy egyre kevesebben dolgoznak ezen a területen, pontosan a bérezések miatt, hiszen rengeteg túlórát kell vállalniuk a számos meghibásodás miatt, emiatt már szinte hétvégén is 0-24-ben kell dolgozni a szakembereknek, akikből egyébként egyre kevesebb van, és olyan munkaerővel tudják csak pótolni sokszor ezeket a szakembereket, akiket csak hosszú idő alatt tudnak betanítani a szakma fortélyaira. Tehát mindenképpen fontos lenne egy valódi, érzékelhető béremelés ezen a területen. És gondoljunk csak bele abba, hogy mi történik akkor, amikor elkezd akadozni ez a szolgáltatás; nemhogy ivóvízhez nem fognak tudni jutni majd az emberek, de olyan mindennapos tevékenységekben kell majd szűkölködniük, mint például a fürdés vagy a mosogatás, a mosógépnek a beindítása. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát ezek egy jóval kiterjedtebb problémát tárnak elénk, ezért mi támogatni fogjuk ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a Magyar Szocialista Párt is támogatja ezt a kezdeményezést, bár mondhatnánk azt, hogy az elmúlt időszakban láthattuk, hogy tárgysorozatba-vételi kezdeményezéseinket, ugyebár mondhatjuk, hogy évek óta a Fidesz-KDNP részéről folyamatosan leszavazzák, és bárhányszor nyújtunk be olyan tárgysorozatba-vételi kezdeményezéseket, mint mondjuk, a vízi közműveknek a megsegítése, önök ezt lesöprik az asztalról. Bár most láthatjuk, hogy a napirendekben milyen fontos témákban nyújtottunk be, kértük ki, hogy tárgysorozatba vetessük ellenzéki oldalról, tudjuk nagyon jól, hogy újra leszavazásra fog kerülni. Ettől függetlenül azt mondjuk, hogy ez az egyik legfontosabb téma, csak támogatni tudjuk az ellenzék részéről, és arra kérjük a fideszes, KDNP-s képviselőtársakat is, hogy végre ezt tegyék meg. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Abban, azt gondolom, egyetérthetünk, hogy a víz egy óriási érték, és Magyarország víznagyhatalomnak is számíthat ebben a témakörben, nemcsak szakemberekben, hanem a víz minőségében, a különböző föld alatti vízkincseinkkel és víztartalékainkkal, illetve azokkal a technológiákkal és szakemberekkel, akik messze földön híresek, és sokszor más országokban is a vízellátásban tudnak segíteni. Keresztes képviselőtársam felszólalásából felsorolta a különböző pályázati forrásokat az kimaradt, hogy egyrészt a másfél milliárdos pályázat is duplázva lett, kétszer lett kiírva, illetve az ITM is a nehezebb helyzetben lévő cégeknek pénzügyi segítséget ígért, illetve azt az 5 milliárd forintos, energiaszivattyúkra irányuló pályázatot is kifelejtette a mondanivalójából, amikor összegezte. Nem azt mondom, hogy ez rengeteg pénz és elégséges pénz, azt mondom, hogy ezek megtörténtek, illetve ha elkezdi figyelni az önkormányzati kiírásokat, rengeteg önkormányzat él azzal a lehetőséggel, hogy ebben a témában folyamatosan vagy központi költségvetési forrásból részben, vagy csak saját forrásból közbeszerzéseket ír ki. Az ön szűkebb pátriája, Pécs városa nem egészen egy-két hónappal ezelőtt egy több mint tízmilliárd forintos, négy évre szóló közműfelújítási tendert vagy közbeszerzést írt ki, ami azt jelenti, hogy a következő négy évben szinte az egész város hálózata meg fog tudni újulni ebből a több mint tízmilliárd forintos forrásból. Ez nagyon fontos kérdés. Bangóné Borbély Ildikónak szeretném jelezni itt a mindenféle vádaskodására, hogy a mai napon volt egy ellenzéki alkotmánymódosításra irányuló szavazás, ön kisétált ebből a teremből, és még ezt se szavazta meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak mint előterjesztőnek kíváne válaszolni? [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat az ellenzéki képviselőtársaimnak, és köszönöm szépen Nacsa képviselő úrnak, hogy felszólalt; ez a harmadik alkalom, hogy ezt a javaslatot megpróbáljuk tárgysorozatba vetetni, és először szólt hozzá kormánypárti képviselő.Ugyanakkor annyi megjegyzést hadd tegyek, hogy itt néhány milliárd forintról beszélt, maximum 5 milliárd forintos pályázati lehetőségről, 1,5 milliárdos rekonstrukciós alap mellé téve. Én ismétlem, hogy 1500 milliárd és 3000 milliárd forint közé teszi a szakma azt az összeget, amire 15 éves távlatban szükség van, a meglévő forrásokon túl, tehát ami nem látható, ami hiányzik. Tehát én azt tudom mondani, hogy oké, örvendetes, hogy vannak források, néhány milliárd forint, de e megoldás irányába még el se kezdtünk lépéseket tenni. Ön említette az én városomat, Pécset. El tudom mondani, hogy a pécsi 15 éves gördülő fejlesztési tervben 19 milliárd forint az az összeg, ami hiányzik. Tehát vannak források, amelyekkel lehet tervezni, ideértve a pályázati forrásokat, ez nagyszerű, lehet valamiféle lépéseket tenni, de 19 milliárd forint hiányzik, és ezt kellene valahonnan előteremteni, hogy működőképes maradhasson a rendszer. Tehát a probléma óriási. 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2019. december 10. kedd 102/2. szám Országgyűlési Napló Az, hogy mennyire sürget minket az idő, hogy elkezdjünk egyáltalán lépéseket tenni egy óriási feladat kapcsán, már elhangzott, hogy óriási jelenleg is a szakemberek elvándorlása az ágazatból, és ez egy pótolhatatlan veszteség. Ha késve lépi meg a kormány azt, hogy bérfejlesztésre legyen lehetőség, félő, hogy már nem sikerül majd tapasztalt szakembereket megtartani. Amivel viszont egyetérthetünk, azt gondolom, hogy az egészségkárosodás soha nem elfogadható, és sajnos vannak olyan területek, ahol még adott esetben egy fejlesztési projekt után is nagyon gyenge kávészínű az ivóvíz. Tehát én azt gondolom, hogy ebben egyetérthetünk, hogy teljesen elfogadhatatlan, hogy az elmaradó források miatt egészségkárosodás, ne adj’ isten, tragédia következhet be. Én azt gondolom, hogy ezt nem lehet megengedni a legfontosabb közszolgáltatás kapcsán. Ismét felhívom a figyelmet arra, hogy itt nem ellenzéki javaslatról van szó, ez a szakmának a javaslata, amit éppen mi terjesztettünk elő, és mi foglalkozunk nagyon sokat ezzel a mindannyiunk számára fontos kérdéssel, de én javaslom a képviselőtársaimnak, hogy nézzék meg, csütörtökön ismét egy állami vízszolgáltató cégnek a munkatársai fognak itt Budapesten demonstrációt tartani, hogy felhívják a döntéshozók figyelmét erre. Én kérem Nacsa képviselőtársamat, hogy próbáljon lobbizni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kormánypárti képviselőtársaimnál, hogy vegyék tárgysorozatba a javaslatot, és akkor tudunk legalább vitát folytatni arról majd a tavaszi ülésszak során, hogy milyen lépések [[Az elnök ismét csenget.]] történtek eddig, és mit lehet a későbbiekben tenni. Elnézést, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az ápolási díj összegének a mindenkori minimálbérhez történő kötése” című, H/6918. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, Ungár Péter képviselő úrnak, az LMP képviselőjének. Parancsoljon! [[16.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy az mindenki számára nyilvánvaló, a kormány is beszélt róla, hogy ahogy a magyar társadalom elöregedik, egyre több idős ember fogja az életét élni és egyre tovább fognak élni, ebből adódóan egyre több, általában olyan időskori betegségekkel fognak emberek élni, amely gondozást igényel. Önök az elmúlt négy évben egy, azaz egyetlenegy darabbal sem bővítették az idősotthoni férőhelyek számát. Tehát ez a szám nulla.Az a helyzet, hogy jelenleg azok, akik nem gyermeküket, tehát legtöbb esetben demenciával élő idős hozzátartozójukat otthon gondozzák, 38, illetve 58 ezer forintot kapnak. Az a helyzet, hogy amikor önök még ellenzékben voltak, 2004-ben, Mátrai Márta beadott egy javaslatot, ami arról szólt, hogy mindenki egységesen a minimálbért kapja meg otthongondozási díjként, mindenki egységesen kapja meg a minimálbért, aki ezt a munkát végzi. Ezt önök részben teljesítették, hiszen a gyermekek otthongondozási díja el fogja érni 2022-re a minimálbért, de azoknál, akik nem a gyermeküket ápolják otthon, nem teljesítették. Önök leszavazták a saját képviselőtársuk korábbi javaslatát, bizonyítva azt, hogy amikor ellenzékben voltak, akkor még fontos volt önöknek a kérdés, most, hogy kormányon vannak és tenni tudnának ennek érdekében, nem fontos önöknek ez a kérdés. A 38 és az 58 ezer forint, tudjuk, semmire sem elég. Megélhetésre nem elég, a munkaerőpiacról való kiesés pótlására értelemszerűen nem elég. Kérdezzék meg azokat az embereket, akik érintettek ilyenben, hogy még a jobb módú embereknél is problémát okoz az, hogy úgy elmenjenek a munkaerőpiacra, hogy valakit akár 4 vagy 8 órában megbízzanak, aki magán módon ezt az ápolást ellátja. Ráadásul, mivel önök emellett nem emelték a szociális dolgozók bérét sem, és több mint tízezer betöltetlen álláshely van jelenleg a szociális szektorban, kedves Nacsa képviselő úr, jelenleg egy segédápoló egy idősek otthonában 15 év szakmai tapasztalattal, hétvégi pótlékkal együtt 145 ezer forint nettót keres. Ennyi a keresete. Bármilyen arcot vághat, ez a tény. Az a helyzet, hogy önök a gondoskodó szakmákat nem tekintik fontosnak. A saját képviselőjük javaslatának költségvetési vonzata maximum 50 milliárd forint lenne. Pontosan tudjuk, hogy önök mire költenek a költségvetésben olyan összegeket, ami ennek a tízszerese, ahelyett, hogy erre költenék, és nem tudták a mai napig megindokolni, hogy miért kellett szétválasztani a gyermeküket otthon gondozókat és a nem gyermeküket otthon gondozókat. Ezt a gondoskodási munkát miért kezeli a Fidesz a saját álláspontjával ellentétesen külön? Ez az, amit önök nem tudtak megindokolni. Ha esetleg hozzászólnak ehhez a vitához, nagyon szeretném hallani, hogy 2004-hez képest mi változott a Fidesz álláspontjában ebben. Miért nem emelték az időseket otthon gondozók díját a minimálbér szintjére? Továbbmennék. Ez a javaslat alapvetően tűzoltásra jó. Az otthongondozás az államnak egy jó megoldás, hiszen olcsóbb, mint intézményben elhelyezni ezeket az embereket, de nem fönntartható, és súlyos társadalmi problémát fog okozni az, hogy önök az idősgondozás intézményi hátterére egyszerűen nem fordítanak pénzt. Ismételten elmondom, nulla darab férőhely jött létre az elmúlt négy évben. Nulla darab férőhely. Leginkább szűntek meg. Az pedig, hogy önök egyházi intézményekre átrakják ezt a terhelést, ahol 1,8-szoros a normatíva, amit kapnak, mint az állami intézményekben, szerintem társadalompolitikailag sem megmagyarázható. Összességében azt szeretném kérni, hogy mivel nekem ez a javaslatom, amit most szeretnénk, ha tárgysorozatba vennék, szóról szóra, copy-paste, úgy, ahogy önök a médiájukba a Breitbartból szoktak cikkeket másolni, szóról szóra egy fideszes 2004-es javaslatnak a másolata, tényleg azt kérdezném önöktől, ha már egy fideszes javaslatot sem tudunk napirendre venni ellenzéki képviselőként, akkor milyen konstruktív politizálást várnak el önök. Legalább Mátrai Márta javaslatáról engedjék meg, hogy a plenáris ülésen vitatkozzunk, és érveljék meg önök, hogy a 2004-es álláspontjukat miért módosították, és miért változik az önök álláspontja ahhoz képest, hogy ellenzékben vannak vagy kormányon. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik támogatja a tárgysorozatba-vételi kérelmet. Világosak azok az érvek, amelyek igazak voltak a 2010 előtti Fidesz-kormányzás előtt is, amikor önök még ellenzékből kérték az ezzel a határozati javaslattal vagy tárgysorozatba vétellel kapcsolatos, azonos irányú módosítást. Azóta az élet továbbra is úgy hozta, úgy tartja és úgy is maradt minden, hogy ez a kérdés orvosolandó.Már csak azért is, mert a társadalmunk folyamatos elöregedésben van, ez egyébként nemcsak a szociális, de az egészségügyi szféra számára is komoly problémát jelent. Ha úgy tetszik, fokozott figyelemmel és fokozott gonddal kell lenni a mindenkori döntéshozónak, hogy olyan pozíciókat, olyan helyzetet alakítson ki, amikor az idősödő társadalom, sőt nagyon sok esetben más beteg emberek vagy akár fogyatékkal élő emberek érdekeit, igényét szolgálja ki. Ehhez kapacitást kell növelni, ehhez nemcsak azt kell majd megtenni, hogy az otthonápolást végzők díját kell növelni, hanem azt is, hogy a megfelelő állami ellátórendszert létre kell hozni. A válasz tehát az idősödő társadalomra elsősorban ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vétele is lehetne, és az a pénz, illetve az a segítség, az a megbecsülés, amit a javaslat elfogadása esetén is adni lehetne. Azok a személyek, akik azt kérik, és a mai napon is azt kérték, ezért is viseltünk többedmagammal a mai napon ilyen és ehhez hasonló pólókat a parlamentben, hogy segítsenek még jobban nekik. Az év végi kasszamaradványt, ami van, amit fel lehet használni, és igen, van, képviselőtársam, ne mondja azt, hogy nincs, használjuk erre a sorsra, használjuk ennek az ügynek a megoldására. Nem a világot kérik, azt kérik, ami nekik igazán fontos, és azt, amit egyébként a társadalom tud adni. Mi meg azt kérjük önöktől, hogy vegyük tárgysorozatba és lehessen erről vitázni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ápolási díj, amióta itt vagyok, nem tudom, hányadszor kerül a tisztelt Ház elé valamilyen formában. És igen, nagyon örülök annak, hogy a gyermekekkel kapcsolatos ápolási díjat megemelték, de ugyanilyen fontos az, hogy ha más családtagját ápolja az ember, akkor is kapjon magasabb díjat. Hiszen ez a 40-50 vagy 40-60 ezer forint nagyon-nagyon kevés. Gondoljunk arra is, hogy sok esetben a nyugdíjas helyzete sem olyan, hiszen vannak olyan nyugdíjasok, akik 40-50, 30-80 ezer forintos nyugdíjból tengődnek. Ha a családtagjuk otthon marad velük ápolni és elmegy velük ápolási díjra, akkor ketten 100 ezer forintból nem hiszem, hogy meg tudnak élni.Viszont tény, hogy van szociális gondozás, amit az önkormányzatoknak kell biztosítaniuk, de ez kevés. Egy-két óra maximum naponta vagy néhány perc nem elegendő ahhoz, hogy mondjuk, egy ágyban fekvő beteg embert ápoljanak. A szociális gondozó nem tud teljes körű szolgáltatást nyújtani, nem tud 24 órában az ápolt mellett lenni. Azt gondolom, nem mindenki engedheti azt meg magának, hogy fogadjon egy ápolót az idős hozzátartozója mellé. Csak szűkebb hazámban, a komlói kistérségben százak állnak sorba, hogy bekerülhessenek intézménybe, hogy idősotthoni ellátásban részesülhessenek. De mi van azokkal, akiknek nincs annyi jövedelmük, és nincs családtagjuk sem, aki az ő ellátásukra kötelezett lehetne? Hogy fizetik ki a 80-90 ezer forintos díjakat, amit fizetni kell egy-egy ilyen idősotthoni ellátásáért? Egy bentlakásosra gondolok. Tehát nagyon-nagyon égető probléma az idősödő társadalom, ahogy képviselőtársam mondta. Kérem önöket, támogassák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Reagálnék képviselőtársam előterjesztésére, amikor azt mondta, hogy 2004 óta a Fidesz-KDNP képviselőinek miért változott meg az álláspontjuk. Nem az álláspontjuk változott meg, hanem az üléspontjuk. és ez nem mindegy. Ez a probléma, azt gondolom, nem szabadna, hogy ennyiszer a parlament elé kerüljön, hanem igenis nemcsak, hogy tárgysorozatba kellene venni, hanem a kormánynak úgy kellene viselkedni, hogy amikor az otthonápolásról beszélünk, nemcsak az egyik szegmensét kell megoldani, ami a gyerekekkel kapcsolatos volt, hanem aki az idős szüleit ápolja, ezt a problémát is legalább annyira fontosnak tekinteni, mint amikor a gyerekekről beszélünk. [[16.50]] De beszéljünk már arról is, hogy azok, akik az ápolási munkát elvégzik, ha hosszú ideig végzik ezt az ápolást, a legtöbb esetben ők maguk is segítségre szorulnak, jó néhány év ápolási munka után. Ez ugyanígy van a gyerekek ápolásánál, és ugyanígy van a szülők ápolásánál is, hogy a végén aki az ápolási munkát végzi, ő maga is beteggé válik. Ezt a munkát nem lehet pénzben kifejezni, nem lehet kifejezni, hogy mekkora terhet vesz le az államról az, aki akár kényszer útján is vállalja ezt, mert úgy, ahogy LMP-s képviselőtársam mondta, egyszerűen nem teheti meg bizonyos okoknál fogva, hogy intézetbe beadja a szüleit; vagy azért, mert nem tudja megtenni anyagilag, vagy lelkileg meg másképpen nem tudja ezt megtenni. Azt gondolom, csatlakozva képviselőtársaimhoz, vegyük napirendre, beszéljünk róla, az meg ne legyen pénz kérdése, hogy ezt a nagyon fontos feladatot végre oldjuk már meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amikor a hozzátartozókat otthon ápolókról beszélünk, akkor mindig a tisztelt legmagasabb hangján kell beszélni róluk, és köszönetet mondani nekik azért a munkájukért, amit végeznek. Ugyanakkor néhány valóságbeli tévedéshez, amiket önök itt a felszólalásaikban hangoztattak, szeretnék egy-két dolgot hozzáfűzni. Bangóné képviselő asszony azt állítja, hogy a mi álláspontunk és üléspontunk változott meg a korábbi évekhez képest. Az önöké is megváltozott: ön 2009-ben nem tartotta fontosnak, amikor a 2010-es költségvetést tárgyalták, hogy benyújtson egy olyan módosítót [[Arató Gergely: Nem volt képviselő, azért!]] és nem tartotta fontosnak azt sem, hogy a pártja benyújtson egy olyan módosítót, amely egyébként… [[Arató Gergely: Honnan tudod, hogy mit tart fontosnak?]] Ön is 2004-es dolgokkal vádol engem, én se voltam képviselő, sőt még nagykorú se voltam akkor, de mindegy. 2010-ben 15 milliárd forint állt rendelkezésre az otthonápolási díjra, ez 2019-ben 45 milliárd forint, a háromszorosa, és a jövő évben pedig 55 milliárd forint. Ungár Péter még egy dolgot kifelejtett: a jövő évi költségvetésben, amit ön nem szavazott meg, 40 milliárd forintnyi plusz van a szociális intézmények támogatására. Keresse ki ezt az összeget, máskor jó lett volna, ha támogatja. Azt szeretném mondani minden felszólaló képviselőnek, hogy az otthonápolók számítottak volna önökre tavaly december 12-én, amikor önök nem szavazták meg a gyod bevezetését, nem szavazták meg az otthonápolási díj bevezetését. Akkor is elmondtuk, hogy ez nem végleges szám, a törvényben is és a kormányrendeletben is folyamatos emelés van bevezetve. Sajnos, akkor igazán számítottak volna önökre a hozzátartozójukat otthon ápolók, de önök cserben hagyták őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szél Bernadett független képviselőnek. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. Ennyi év után is nehéz megszólalnom egy KDNP-s után, de megpróbálom, ugyanis a helyzet az, hogy mi nem vádoljuk önöket 2004-es dolgokkal. Ez egy nagyon remek javaslat volt Mátrai Mártától, egy fantasztikus javaslat, olyannyira fantasztikus, hogy most az egész ellenzék beállt mögé, és önök azok, akik opponálják [[Korózs Lajos: Saját képviselőjükét!]] legalábbis az előbb előadott szövege alapján én erre következtetek, tisztelt képviselőtársam. Miért? Miért opponálja ön Mátrai Márta 2004-es javaslatát, amelyet most történetesen Ungár Péter és képviselőtársai adtak be? Nem válaszolt erre a kérdésre. Márpedig szerintem a probléma csírája itt van, ugyanis a válasz az, hogy önök ezekre az emberekre nem figyelnek. Ha figyelnének, akkor nem én állnék itt ilyen pólóban [[Pólóján a következő felirat látható: „Lesze szabad karácsonya az otthonápoló családoknak?]] , hanem már kimondták volna, mondjuk, a miniszterelnök úr ma bejelentette volna a parlamentben, hogy a költségvetés maradványösszegét odaadják az egyesület felhívásának megfelelően ezen családok számára. A miniszterelnök nem tette meg ezt a bejelentést, nem ön van ilyen pólóban, hanem az ellenzék, és önök arra készülnek, hogy leszavazzák a saját korábbi javaslatukat. Mi ez, tisztelt Nacsa képviselőtársam, tisztelt Fidesz és tisztelt KDNP?! Ez gyakorlatilag ezeknek az embereknek a cserbenhagyása, és ez a probléma, ugyanis a helyzet most az, hogy önök vannak kormányon elég masszív többséggel, egy tollvonással megtehetnék, hogy ez a javaslat átmenjen, semmibe nem kerülne önöknek. Még egyébként azzal se lenne probléma, hogy ellenzéki javaslat, hiszen korábban fideszes volt. Legyenek kedvesek, a karácsonyi ünnepek alatt meg úgy szilveszter, újév táján gondolkodjanak el azon, de mindannyian ott, a Fideszben meg a KDNP-ben, hogy mit rontottak el az elmúlt években annyira, hogy most a saját korábbi javaslataikat szavazzák le. Nincs itt már polgári Magyarország, és nincsenek már itt fiatal demokraták, és ez itt a nagy probléma, ugyanis amit önök csinálnak, az egy hatalmi arrogancia [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és éppen azokkal a családokkal élnek vissza, akik a leginkább szükséget szenvednek, és ez nagy probléma.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok.Megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak, aki, gondolom, válaszolni kíván az elhangzottakra. Kettő percben van lehetősége, öné a szó.
Köszönöm szépen. Először is szeretném megköszönni az ellenzéki képviselők támogatását. Egyszerűen nem látom, hogy ezt a kialakuló nemzeti konszenzust miért kell a Fidesznek megállítania: mindenki támogat egy fideszes javaslatot, ilyenekre vágynak, eljött a vágyálmuk, mindannyian támogatjuk, sőt én beadtam egy fideszes javaslatot.Azt szeretném Nacsa képviselő úrnak mondani, hogy arra vonatkozóan nem hallottam semmit, hogy miért van rendben, hogy jelenleg Magyarországon a valóságban, a materiális valóságban, ami létezik a szavakon meg a propagandán túl, a materiális valóságban, ami nem a Hír TV stúdiójában található meg, ebben a materiális valóságban 38 ezer, illetve 58 ezer forintot kapnak azok, akik 0-24 órában idős demens szüleiket ápolják otthon. Ez az összeg a Fidesz-kormány lassan tizedik évében van így. Miért nem emelik meg a minimálbér szintjére? Mondjanak erre valamit! Az nem válasz, hogy felolvas egy két évvel ezelőtti Fidesz-közleményt, az sem válasz, hogy elmondja, az össz-szociális rendszerben 45 milliárddal, ami nagyon kevés, emelkedett a költségvetés száma. Azért nem szavaztam meg, kedves Nacsa képviselő úr, mert Romániában, Szlovákiában, Csehországban és Lengyelországban GDP-arányosan nagyobb arányban költenek a szociális szektorra, mint Magyarországon ezért. Ha önök azt mondják mindenhol, hogy 5 százalékkal meg mennyivel nő a GDP, és Magyarország milyen jól teljesít, akkor ebből juthatna 35 milliárd azoknak az embereknek, akik Alzheimer-kóros édesanyjukat ápolják otthon, és akik nem tudnak karácsonykor elmenni bevásárolni, és akik nem tudnak szabadságra elmenni. Ezeknek az embereknek adhatnák ezt a 30 milliárdot, ahelyett, hogy a Magyarságkutató Intézetre vagy, ha már itt tartunk a mai napnál, olyan színházakra adják, ahol élő ember nem járt. [[Nacsa Lőrinc: Katona József!]] Az a helyzet, hogy önök nem tudják megindokolni, hogy miért változtatták meg a véleményüket [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és a választóiknak fognak ezzel elszámolni.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Demokratikus Koalíció képviselője indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az Örmény Genocídiumról való megemlékezésről” című, H/7887. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Külügyi bizottság utasította el. Először az előterjesztőnek adom meg a szót. [[Jelzésre:]] A képviselő úr jelezte, hogy nem kíván előterjesztőként szólni. Tehát most a képviselői felszólalások következnek. Kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Jelzésre:]] Gurmai Zita képviselő asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Gyurcsány Ferenc képviselőtársam egy olyan javaslatot terjesztett önök elé, amely minden bizonnyal a Fidesz-KDNP-frakció maximális támogatásával találkozik, hiszen az örmények elleni török atrocitásokat minden, Orbán Viktor számára fontos ország, szervezet és személy népirtásként bélyegezte meg. A Putyin Oroszországához való igazodás, a katolikus pápa kiállása vagy az önök pártcsaládja, az Európai Néppárt határozata elegendő muníciót biztosít arra, hogy egyöntetűen támogassák ezt a javaslatot úgy a keleti nyitás, mint a hangosan vallott kereszténydemokrácia szellemében. Ha a kormány fenntart egy keresztényüldözés elleni helyettes államtitkárságot, akkor nem mondhatja azt, hogy hidegen hagyja több százezer keresztény kegyetlen lemészárlása. [[17.00]] Biztos vagyok benne, hogy amint a népnyelv mondja, önök nem fognak segget csinálni a szájukból. Nem hagyják, hogy egy népirtás megítélése aktuálpolitika…
Képviselő asszony, a magyar Országgyűlésben vagyunk, a nép nyelvét legyen kedves máshol alkalmazni! Itt most ebben a formában ne! [[Nacsa Lőrinc: Popsi!]]
Rendben. Sokszor hallhattuk önöktől, hogy a világ népei ismerjék el azt a rengeteg véráldozatot, amit Európáért és a szabadságért hoztunk. A becsület és a következetesség pedig azt kívánja, hogy amit mi elvárunk, azt más népeknek is megadjuk. Ha elvárjuk, hogy a világ méltóképpen emlékezzen a magyar áldozatokra, mi sem hazudhatjuk el a többi nép által elszenvedett áldozatot. Éppen ezért a Magyar Szocialista Párt támogatja, hogy a parlament fogadja el az örmény népirtásról a határozati javaslatot, ne legyen a magyar kormány néma cinkosa egy tömegmészárlás elhallgatásának. Biztos vagyok benne, hogy önök is támogatni fogják a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az az LMP soraiból.]]
Köszönöm. Megjegyzésként, képviselő asszony, ne haragudjon, kikívánkozik belőlem. Én is onnan jöttem, a népből, odatartozom, de azt, amit valaha használtunk kifejezéseket, az ország házában nem használjuk. Köszönöm.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Nagyon röviden szólok hozzá ehhez a javaslathoz. Természetesen az LMP-frakció támogatja. Ezt korábban már három-négy alkalommal beterjesztettük az Országgyűlés elé, sajnos akkor sem került tárgysorozatba. Mi azt valljuk, hogy a múltat akkor lehet lezárni, hogyha a gyalázatos bűnöket nevén nevezzük. 800 ezer és 1,5 millió közé teszik a becslések a meggyilkolt keresztény örmények számát. És valóban, ahogy képviselő asszony is elmondta, az Európai Parlament kinyilvánította, hogy ez bizony népirtás volt, a Néppárt kinyilvánította, több mint húsz ország ezt már megtette, és Ferenc pápa is megtette. Én azt gondolom, hogy nagyon fontos ez a javaslat, és nagyon köszönöm az előterjesztőnek. Természetesen az LMP támogatni fogja a tárgysorozatba vételt, és nagyon bízom benne, hogy kormánypárti képviselők is keresztény emberként ezt meg fogják tenni, és tudunk erről érdemben tárgyalni, és majd el tudunk fogadni egy olyan szöveget, ami minden frakció számára elfogadható. Köszönöm még egyszer az előterjesztőnek. Köszönöm. [[Hohn Krisztina és dr. Szél Bernadett tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mi, magyarok tisztelettel emlékezünk az örmény népet száz évvel ezelőtt ért tragédia áldozataira. Közös történelmi felelősségünk, az európai népek közös felelőssége, hogy ilyen események soha többé ne fordulhassanak elő Európában. Több fontos gesztust is gyakoroltunk az örmény nép felé. Hazánk több, az örmények Kárpát-medencei jelenlétével kapcsolatos emlékművet állított föl, illetve az Európa Tanács keretében, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének keretében is több ügyben támogattuk örmény barátainkat, magyar szavazatokkal mentek át különböző jelentések és javaslatok. Kár, hogy Gyurcsány Ferenc ismét egy belpolitikai célra akar fölhasználni egy javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szél Bernadett független képviselőnek. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Országgyűlés! Ha az örmény genocídiumot elismerné a magyar Országgyűlés, akkor egy rendkívül súlyos adósság kerülne le a vállainkról, ugyanis az a helyzet, hogy ez egy olyan teher, amit cipelünk, egészen addig, amíg ki nem mondja ez a Ház az igazságot.Ez a javaslat, ahogy a korábban általam is többször benyújtott javaslat, arról szól, hogy népirtásként ismerjük el az örmények szisztematikus kiirtására tett kísérletet. Az Európai Unió, Németország, Ausztria, Vatikán, Franciaország, sőt Oroszország is népirtásnak minősítette azt, ami történt, és az örmény népirtás századik évfordulóján maga Ferenc pápa volt az, aki azt mondta, hogy a XX. század első népirtása a törökországi örmények lemészárlása. Borzasztóan sajnálom, hogy a kormánypártok szisztematikusan ellenállnak annak, hogy nevén nevezzük a dolgokat, és ezzel helyre kerüljön a történelem. Arra kérem önöket, hogy ne kifogásokat keressenek, és ne az ellenzékre mutogassanak, hanem nézzenek saját magukra és saját magukba, hogy miért nem hajlandóak megtenni ezt, amit annyi ország megtett már mielőttünk. Azt hiszem, hogy ha a választ őszintén ki akarják mondani, azt, hogy miért zárkóznak el attól, amit meg kellene tenniük, akkor nem ilyeneket mondanának, mint az előbb, hogy már gesztusokat tettek az örményeknek, meg megszavaztak különböző dokumentumokat, meg olyan is volt korábban, hogy azt mondták, hogy nem akarják, hogy megromoljanak a magyar-török kapcsolatok. A helyzet az, és ez a szomorú igazság, hogy ha önök visszakoznak ettől, akkor önök a háborús bűnösök oldalára állnak. Ez egy nagyon súlyos helyzet, és ennek a felelőssége, ahogy így elnézem az ellenzék felsorakozott egységét, alapvetően a Fidesz és a KDNP terhe. Legyenek kedvesek, gondolják végig azt, hogy meddig kívánják ezt csinálni. Szerintem az ellenzékben mindig lesznek olyanok, akik ezt be fogják nyújtani, és előbb-utóbb nem fogják tudni elkerülni azt, hogy a múlttal ilyen módon is szembenézzünk. [[Nacsa Lőrinc: Örülünk, hogy betalált a parlamentbe!]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a „A nyugdíjasok megbecsülésének és az idősek szociális biztonságának megteremtése érdekében szükséges intézkedésekről” című, H/7582. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Először megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak mint előterjesztőnek, 5 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ez az indítvány már a második alkalommal van itt a plenáris ülés előtt, és csak meg tudom erősíteni azt, amit a múlt héten is elmondtam. Véleményünk szerint támogatni kellene ezt az országgyűlési határozati javaslatot, mert az ebben foglalt pontok sokkal igazságosabbá tennék elsősorban a nyugdíjrendszert.Fölhívtam a figyelmet, és most is ezt teszem, hogy az az inflációkövető nyugdíjemelési technika, amit 2010 után az Orbán-kormány alkalmaz, a nyugdíjas-társadalom totális kettészakítását eredményezi. Itt arról van szó, hogy ha valakinek sajnálatos módon azt most ne kérdezzük vagy ne firtassuk, hogy milyen okból kifolyólag, akár kevés szolgálati időt szerzett, vagy kevés járulékot fizetett, bár az egész életét végigdolgozta, de nem volt jogszerző az a tevékenység, amivel leélte az életét nyomorultul kevés nyugdíja van, akkor ez az inflációkövető nyugdíjemelési technika csak azt tudja garantálni, hogy jövőre is nyomorultul kevés lesz a nyugdíja, hiszen csak annyival emelkedik meg január 1-jével az ő juttatása, mint amennyi a pénzromlás mértéke. Éppen ebből adódóan a javaslatunk egyik legfontosabb pontja az, hogy vissza kell térni a svájci indexálás technikájára. Ismeretes önök előtt, hogy itt legalább 50 százalékban az előző évi nettóbér-növekedést és 50 százalékban a tervezett inflációt veszi figyelembe a nyugdíjemelési technika. A múlt héten éppen arra is rávilágítottam, hogy az elfogadott 2020-as költségvetésben 2,8 százalékos nyugdíjemelés van beállítva. Ha ezt az úgynevezett svájci indexálást vennénk alapul, akkor mintegy 5,6 százalékos nyugdíjemelésre kerülne sor. Egy igazságos nyugdíjrendszerben nem engedhető meg az, hogy most már tizenegyedik éve 28 500 forint az öregségi nyugdíj legkisebb összege, nem beszélve arról, hogy nagyon sok olyan szociális transzfer, szociális ellátás hozzá van rendelve, mint például az anyasági támogatás vagy éppen a gyes. Szeretném kifejteni abbéli véleményemet képviselőtársaimnak, hogy az országgyűlési határozat kapcsán tettünk javaslatot arra, hogy ez a 28 500 forintos legkisebb öregségi nyugdíj legalább 80 ezer forintra emelkedjen a következő évben. Javaslatunk között szerepelt, hogy a közel egy éve vagy most már 13. hónapja elfogadott alkotmánybírósági határozatnak érvényt kellene szerezni itt az Országgyűlésben, hiszen az Alkotmánybíróság a rokkantak kapcsán március 31-ében jelölte meg azt a határidőt, amelyben meg kellett volna születni azoknak a törvényeknek, amelyek visszahelyezik jogaikba azokat az embereket, akik a 2012-es átalakítás után elveszítették az ellátásukat vagy csökkentették az ellátásukat úgy, hogy az állapotukban érdemi változás nem volt. Ebben a javaslatban szerepel továbbá az, hogy át kell tekinteni a nyugdíjprémium intézményét, hiszen ez is most már a tizedik éve hatályos szabály. Az akkori átlagos öregségi nyugdíjnak megfelelően került beállításra a 80 ezer forintos adható legmagasabb értékhatár, illetve összeg. Ez nem került indexálásra, következésképpen ez a 80 ezer forint elveszítette a vásárlóértékének közel egyharmadát. Javaslataink között szerepel a járulékplafon visszaállítása, hiszen 2012-t követően gyakorlatilag nincs járulékplafon. Illetve ebben az országgyűlési határozati javaslatban az is szerepel, hogy a járulékok megfizetését olyan degresszióval kell beállítani, hogy ne legyen lehetőség a jövőben több millió forintos nyugdíj megállapítására. Ahogy az előbb említettem, igazságosabbá tenné ezt a rendszert, hogyha alulról részben a legkisebb öregségi nyugdíj megemelésre kerülne, felülről pedig gátat szabnánk a több millió forintos nyugdíjnak. [[17.10]] Idekívánkozik még és befejezésképpen csak ezt hozom fel , hogy nagyon sok olyan régen megállapított nyugdíj van, amely sajnos elveszítette a vásárlóértékének jelentős részét. Ezeket nevezzük értékvesztett nyugdíjaknak. Az értékvesztett nyugdíjak felzárkóztatására egy, akár több lépcsőben megvalósuló nyugdíjkorrekciós programra van szükség. Nagy vonalakban ez szerepel ebben az országgyűlési határozati javaslatban. Kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazásukkal támogassák az indítványomat. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kétperces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő ismertetheti álláspontját kétperces időkeretben. Megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Azt gondolom, kevés ennél aktuálisabb kérdés van, mint amiről most tárgyalunk, és amely kapcsán tervezzük, hogy tárgysorozatba vegye az Országgyűlés.Mint képviselőtársam is elmondta előttem, több mint 11 éve, lassan már 12 éve mondhatjuk el, hogy Magyarországon a minimálnyugdíj 28 500 forint. Engedjék meg, hogy egy nemzetközi összehasonlítást idehozzak. Az OECD-tagállamok közül nem a középmezőnyben, hanem a legutolsó helyen vagyunk, a minimálnyugdíj átlagkeresettel való összehasonlítása kapcsán létrejövő arányszám tekintetében Magyarországnak legrosszabbak a mutatói. 28 500 forint még egyszer mondom lassan 12 éve! Abban az esetben, ha a minimálnyugdíj 80 ezer forintra lenne felemelve, akkor érnénk be arányszámok tekintetében a brazil helyzetet. Ezzel csak azt szerettem volna érzékeltetni önöknek, hogy rendkívüli leszakadásban van a magyar nyugdíjrendszer, és bőven van mit tenni ebben a kérdésben. A kormány 2013-ban megszüntette a nyugdíjplafon intézményét, és bár addig is nyílt az olló, azóta egyre inkább nyílik az olló. Maradt a 28 500 forint több százezer nyugdíjas számára. Nyolc-tíz évvel ezelőtt azt mondtuk, hogy vannak sok százezer forintos nyugdíjak, most elmondhatjuk, hogy rendkívül sok sokmilliós nyugdíjról beszélünk. Engedjék meg, hogy az idő szűke miatt csak nagyon röviden két dolgot megemlítsek. Differenciált nyugdíjemelésekre van szükség, hiszen 3 százalék nem ugyanannyit jelent egy minimálnyugdíjjal rendelkezőnek, mint egy milliós nyugdíjjal rendelkezőnek, illetve ne feledkezzünk meg arról sem, hogy a hölgyeknek lehetőség lett biztosítva, hogy 40 év ledolgozott munka után nyugdíjba mehessenek, de ezt meg kell hogy kapják a férfiak is, hiszen Európa legveszélyeztetettebb nemzete vagyunk e tekintetben. Ebben a férfiakat még külön ki kell emelni, mert sok esetben nem érik meg a nyugdíjkorhatárt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nemrégiben Gulyás Gergely kijelentette, hogy jövőre sem fog a nyugdíjminimum összege emelkedni, pontosabban úgy fogalmazott, hogy nincs ilyen javaslat a kormány előtt. De van! Most szeretnénk tárgysorozatba vetetni. Többször megtettük már, hogy ezt a kezdeményezésünket egyáltalán vitára lehessen bocsátani, de tudjuk mindannyian, hogy holnap ugyanúgy le fogják szavazni, mint az eddigieket. Talán a válasz is megvan arra, hogy ezt a 28 500 forintot miért nem emelik. Mert nemcsak a minimálnyugdíjról beszélünk, hanem ez a minimálnyugdíj az az összeg, amiből nagyon sok más szociális ellátást számolunk ki. Mondhatnánk azt, hogy a Fidesz-KDNP-kormány kilenc éve több száz milliárd forintot spórol meg a magyar embereken. De azért is lenne nagyon fontos, hogy ezekről az intézkedésekről legalább vitatkozni tudjunk, mert az elmúlt években azt láttuk, hogy két társadalmi csoportban nőtt drasztikusan a szegénység Magyarországon. Egyrészt a dolgozók körében, akik dolgoznak és fizetéssel rendelkeznek, a másik társadalmi csoport pedig a nyugdíjasok, akik körében körülbelül 50 százalékkal nőtt az elmúlt években a Fidesz-KDNP áldásos tevékenysége kapcsán a szegénység mutatója. Akárhogy is nézzük, ez tragikus, képviselőtársaim, hogy pont arról a társadalmi csoportról beszélünk, akik ledolgozták az életüket, és lassan elmondhatjuk, hogy a kifizetett nyugdíjuk, amit ők amúgy megfizettek az államnak anno, arra elég, hogy nyomorogjanak. Ez sehogy sincs jól. Ha azt nézzük, nem tudunk előrelépést tenni az otthonápolási díjban, és e javaslatban sem, pedig a szüleinkről beszélünk, amikor a nyugdíjról beszélünk. Szerintem ez az egyik legelkeserítőbb, ami ma ebben a Házban történik. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen a törvényjavaslat tárgysorozatba vételét támogatja a frakció; támogatja annál is inkább, mert több olyan része is van, amelyet már én magam vagy mi magunk is benyújtottunk. De nemcsak ez fontos, hanem az is, amire most szomorúan jöttem rá, hogy tulajdonképpen ezek az utolsó ilyen viták, ha jól tudom, itt a Ház előtt, mert ezentúl már majd nem hozhatjuk be ezeket a törvényjavaslatokat, nem kérhetjük a Ház elé, csak majd a Törvényalkotási bizottság elé ha jól tudom; ha nem, akkor javítsanak ki! A mindenkori öregségi nyugdíjminimum 28 500 forint, és ez tarthatatlan, azt gondolom, az elmúlt években nem emelkedett. Bár tény, hogy nem ebből számolják a nyugdíjakat, ugye, ez már többször elhangzott itt, viszont nagyon sokféle szociális juttatásnak ez az alapja, illetve ennek szorzata. Azt is kaptuk már meg válaszban, hogy ha ezt emelik, majd ezáltal rossz helyzetbe kerülnek önkormányzatok s a többi. De a szorzókat is lehet változtatni, tehát önkormányzati rendelet módosítása lehetővé teszi, hogy a mindenkori öregségi nyugdíjminimum bizonyos szorzata lehet alapja különféle juttatásoknak, illetve a szociális törvény is ad erre lehetőséget, tehát ez is módosítható lenne, ha túlságosan megemelkedne. Mi már többször mondtuk, hogy 50 ezer forintnak is simán lennie kéne. Ha önök elismerik azt, hogy 99 085 forint, tehát közel százezer forint a minimálbér, akkor azt is el kellene ismerni, hogy 100 ezer forint alatt nem lehetne nyugdíj Magyarországon, de 50 ezer alatt semmiképpen sem, hiszen a statisztikák megmutatják, hogy sajnos rengetegen kénytelenek ebből tengődni. Ismerek ilyeneket magam is. Dolgoztak! Ilyenkor jön az, hogy biztos, nem dolgoztak, meg nem fizettek járulékot. Nem így van. Csak esetleg alacsonyabb keresetük volt, olyan munkakörben dolgoztak, ahol kevesebbet kerestek. Ezért kérem önöket, hogy már csak e nap alkalmából, hogy többet ilyen nem lesz, támogassák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Korózs képviselőtársamnak el kell mondanom, hogy a munkatársaim kudarcot vallottak, hiszen megkértem őket arra, hogy keressenek öntől 2004 és 2010 között olyan nyilatkozatot, amelyben ön kiáll amellett, hogy az ön kormánya, amely az egyetlen volt a rendszerváltás óta, amely csökkentette a nyugdíjat, ezt ne tegye. Nem találtak öntől ilyen nyilatkozatot, pedig az Idősügyi Tanács titkára volt 2004-től 2010-ig, kétszer volt a szociális tárca államtitkára. Egyszer sem találtak öntől olyan nyilatkozatot, amelyben azt követelte volna, hogy a Gyurcsány-kormány ne csökkentse egyedüliként eddig a magyar történelemben ’90 óta a nyugdíjakat. [[Arató Gergely: Ez nem igaz! Nézd meg, hogy mennyi volt az átlagnyugdíj 2010-ben, és mennyi volt 2002-ben!]] Nem találtunk ilyen nyilatkozatot [[Arató Gergely: Nem mondasz igazat!]] biztos, hogy a munkatársaim tévedtek, de valahogy ilyen nyilatkozat öntől… [[Az elnök csenget.]] Tessék gombot nyomni, Arató képviselő úr! [[Arató Gergely: Annyit azért nem ér meg, hogy gombot nyomjak!]] Mint az azonnalinál is kellett volna, csak nem volt itt. Ezzel szemben sosem emelte fel a szavát az ellen, hogy önök elinflálták a nyugdíjak értékét, sosem emelte fel a szavát az ellen, hogy önök csökkentették a nyugdíjak értékét. Ezzel szemben a valóság a következő: 2010 óta 33 százalékos nyugdíjemelés történt, ami 10 százalékos vásárlóérték-növekedést jelentett. Azzal szemben, hogy önök csökkentették a nyugdíjakat, mi megőriztük az értéküket, ahogy megígértük a nyugdíjasoknak, sőt még növeltük is, több alkalommal tudtunk nyugdíjprémiumot is kifizetni, 81 milliárd forint értékben Erzsébet-utalványt adtunk. Önök voltak azok egyedüli kormányként, akik csökkentették a nyugdíjakat, és mi voltunk azok, akik nemcsak hogy megőriztük a vásárlóértéküket, hanem még emeltük is. Azoktól hallgatjuk nyugdíjügyben a kioktatást, jobbikos vagy szocialista kollégáktól, akik leszavazták 220 ezer nő kívánságát, hogy elmehessenek 40 év munkaviszony után nyugdíjba, önök ezt nem támogatták, és 220 ezer nőt hagytak volna ilyen ellátás vagy ilyen kedvezmény nélkül. Szerencsére a Fidesz-KDNP-többség a helyén volt, és megszavaztuk a „Nők 40” programot, ezért 220 ezer nő élni tudott ezzel a lehetőséggel. Önökre megint nem számíthattak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[17.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az egyes kormányzati szoftverlicenc-beszerzések körülményeinek tisztázására, valamint az ezzel… [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Viszonválasz, elnök úr! Nacsa Lőrinc: Viszonválasz! Bangóné Borbély Ildikó: Kimaradt!]] Parancsol? Megértésüket kérem. Azt gondolom, hogy itt már a nagyon intenzív vita az év vége felé, úgy látszik, már a levezető elnöknél is valami gondot okozott. Megkövetem önöket, Korózs képviselő urat különösen. Öné a szó két perc erejéig. Parancsoljon!
Korán kezdtük a mai napot, úgyhogy semmi baj nem történt, elnök úr. Néhány mondatot csak tényleg nagyon röviden. Az egyik, hogy én borzasztóan fontosnak tartom azt, hogy mindannyian értsük azt, amiről beszélünk. Itt van egy országgyűlési határozati javaslat, ennek vannak pontjai, úgy néz ki, hogy az ellenzéki oldalon nincs olyan paragrafus, nincs olyan pontja ennek az előterjesztésnek, amely ne kerülne támogatásra. Van egy rakat civil szervezet a NOSZ-tól a NYOK-on keresztül a Szakszervezetek Országos Szövetségen, nyugdíjasszövetségen keresztül, akik mindegyikkel egyetértenek. A múlt évet megelőző év végén létrejött egy nyugdíj és időskor kerekasztal, és a kerekasztalon részt vevő politikai pártok mindegyike egyetértett abban. Én semmi olyat nem mondtam és nem hoztam ide, amiben ne lett volna konszenzus.Éppen ezért megismétlem, hogy itt, én azt gondolom, hogy lehet támogatni ezt az országgyűlési határozati javaslatot, merthogy adna feladatot a kormánynak. A kormány az elképzeléseit idehozza az Országgyűlés elé, és akkor megvitatjuk, hogy rendjén vane ez így. Két dolgot szeretnék mondani, nem részletekbe menve, mert hát ez az idő kevés rá. Soha a magyar történelemben a rendszerváltás óta, amikor mi kormányoztunk, olyan nem volt, hogy valamilyen nyugdíjas ne kapta volna meg a nyugdíját. Tehát itt soha senkitől nem vettek el egyhavi nyugdíjat. Ez hazugság! Én büszkén vállalom, hogy hét és fél éven keresztül fizettünk 13. havi nyugdíjat. Amikor a gazdasági válság ezt elsodorta [[Nacsa Lőrinc: Elsodorta!]] még akkor is tudtunk kétheti nyugdíjat fizetni. [[Nacsa Lőrinc: Hitelből!]] És azóta eltelt tíz év, mióta önök kormányoznak, képviselő úr, és még nem adták vissza. Ez az egyik dolog. A másik, hogy azért világosan beszéljünk, kedves képviselőtársaim, hogyha a számokat legalább tiszteletben tartjuk, ha nem is egymást, legalább a számokat, akkor pontosan be tudom önöknek bizonyítani, hogy a nyugdíjprémium intézménye, amelynek én előterjesztője voltam, és a 2009-ben a Bajnai-kormány fogadott el… Kedves barátaim [[Nacsa Lőrinc: Csak nem fizetett soha! Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] önök 42 ezer forintot kivettek egy nyugdíjas zsebéből csak azért, mert nem valós értéken fizették ki a prémiumot. [[Nacsa Lőrinc: Hányszor fizettétek ki? Nunkovics Tibor közbeszól. Nacsa Lőrinc: Ne védd őket! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem mutogass, Nunkovics!]] Köszönöm szépen. Holnap támogassátok az előterjesztést!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Lejárt az ideje, ezt egy későbbi időpontban tudja megtenni. Tisztelt Országgyűlés! Most be kell jelentsem, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Megértésüket kérem így az év vége felé is. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az egyes kormányzati szoftverlicensz beszerzések körülményeinek tisztázására, valamint az ezekkel kapcsolatos korrupció feltárását szolgáló vizsgálóbizottság létrehozásáról” szóló H/7269. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben, aki nem más, mint Korózs Lajos képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Szintén nem először van a Ház előtt ez a kérdés. Amiről itt beszélünk, hogy egy vizsgálóbizottság felállítását kezdeményeztük. Szeretném megjegyezni a történelmi hűség kedvéért, hogy ugyanezért a cselekedetért, ami miatt mi szeretnénk ezt a vizsgálóbizottságot felállítani, az Amerikai Egyesült Államokban büntetést fizettek, több milliárd forintnak megfelelő dollárra büntették ezt a szoftvercéget. Önök előtt is ismeretes, 2013-15 között borzasztó nagy kedvezményeket adtak különböző licenceknek, közvetítő cégeknek, majd később ezek már piaci áron adták tovább a magyar hatóságoknak ezeket a licenceket. Azt gondolom, hogy ha a kormánypárti oldalnak nincs takargatnivalója, és az Orbán-kormánynak nincs takargatnivalója, akkor minden további nélkül támogathatná ennek a vizsgálóbizottságnak a létrejöttét, merthogy, ahogy említettem, nincs másról szó. Ugye, itt az amerikai tőzsdefelügyelet konkrétan megnevezte azokat a magyar szereplőket például a magyar Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, az Országos Rendőr-főkapitányságot és az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet , akik részt vettek ebben a tranzakcióban. Hangsúlyozom, ott a tőzsdefelügyelet egyértelműen megnevezte ezeket a szervezeteket. Itt világosan kéne beszélni arról, hogy volte más olyan magyar állami szerv, amely a befolyásolt közbeszerzési eljárásokban érintett volt, melyek voltak ezek a szervek, és a közbeszerzési eljárásokat kinek a részére, illetve kinek az érdekében befolyásolták. Továbbá ennek a vizsgálóbizottságnak kéne választ kapnia arra, hogy milyen lépéseket tettek az érintett szervek az események óta a korrupciós kockázatok csökkentése érdekében. Itt kéne választ adni arra, hogy milyen eljárási cselekményeket hajtottak végre a magyar hatóságok az ügyek kivizsgálása és az államot ért kár megtérítése érdekében, és itt kéne választ kapjunk arra, hogy amennyiben ezen ügyek vonatkozásában a kivizsgálásra hatáskörrel rendelkező magyar hatóságok elmulasztottak megtenni eljárási cselekményeket, ezeket mivel indokolták. Ezen túlmenően pedig arra kéne választ kapnunk, hogy milyen döntési mechanizmusokat alkalmaztak a korrupcióval érintett ügyekben. Kérem képviselőtársaimat, holnap szavazatukkal támogassák ezt az indítványt. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az alaptézis az ezzel a javaslattal kapcsolatban, hogy azért vizsgálni csak lehessen már; pláne, ha ilyen összegek, illetve ilyen gyanú merült fel. Másrészről azért, mert igazán fontos lenne minden kormányzati beszerzésnél az átláthatóság, és ha ezt nem lehet megvalósítani előtte, a folyamatba építetten, akkor utána viszont lehessen már vizsgálódni.Azoknak a képviselőtársaimnak is elmondom, hogy miért érdemes a Microsoftnak… nyugodtan kimondhatjuk a nevét, vállalni kell nyilván ezért is a következményt. Azért is kell vizsgálni a Microsoft különböző üzelmeit, illetve dolgait, hogy milyen dolga volt a beszerzésnél, mert most azokra a képviselőtársaimra nézek, akik az előző ciklusban is parlamenti képviselők voltak. Tisztelt képviselőtársaim, amilyen laptopokon önök dolgoztak és én nem állítom, hogy az Országgyűlés Hivatalának volt része ebben a cselekményben , de az a laptop, aki azt kezelte és használta, pontosan tudja, hogy egy kezelhetetlen, semmirekellő laptop volt, amit, kapaszkodjanak, 700 ezer forintért szereztünk be [[Bangóné Borbély Ildikó: Ez így van!]] , majdnem 800 ezer forintért, attól a cégtől, aki ebben az üzletben érintett. Aki látta működni azt a gépet, az nemhogy 800 ezer forintot, az 100 ezer forintot nem adna azért a hibrid laptopért. Tehát hogy meddig nyúlhat, vagy meddig lehet probléma, azért gondoljuk át, tisztelt képviselőtársaim, hogy miért lenne érdemes egy ilyen vizsgálóbizottságot létrehozni. És ez csak a jéghegy csúcsa, ez csak annak a nagyon kiváltságos 199 képviselőnek az isten tudja, milyen módon és hogyan beszerzett laptopjáról szól, amit egyébként lehet, nem is vizsgálnánk, de hogy ilyen és ehhez hasonló esetek voltak, és biztosan voltak, az száz százalék. És ehhez kérünk felhatalmazást, és teljesen mindegy, hogy az ellenzék javasolja ezt, ezt akkor is vizsgálni kellene, ha nem az ellenzék javasolná. Ennek a kormányzati ellenőrzésben is benne kellene lenni, és a parlamenti ellenőrzésben is. És mi nem kevesebbet kérünk, mint hogy a parlamentnek legyen lehetősége vizsgálni, és azt kérjük, hogy ebben önök is legyenek mindenképpen partnereink, mert egy ilyen vizsgálóbizottság csak akkor tud sikeres lenni, ha önök is adják a felhatalmazást, de ezt így is kísérli meg ez a vizsgálóbizottság. Tisztelt Képviselőtársaim! Támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. A törvényjavaslatot természetesen az LMP frakciója támogatni fogja bocsánat, határozati javaslatot! Mi mindig minden eszközt felhasználunk a korrupció elleni küzdelemben, ez pedig egy kirívóan durva, egy több száz milliós ügy. Azért tartottam fontosnak, hogy röviden hozzászóljak, mert éppen előterjesztőként a javaslatban nem szereplünk, ennek csak technikai okai vannak, de támogatjuk a tárgysorozatba vételt.Sőt kihasználva azt, hogy Nacsa képviselő úr itt van a teremben, és eddig minden témához hozzászólt, én nagyon bízom benne, hogy képviselő úr [[Nacsa Lőrinc a kormánypártok padsorai mögötti páholyban ülőkkel beszélget.]] bár lehet, hogy nem hallja, hogy éppen hozzá beszélek a kormányoldal szócsöveként elmagyarázza majd nekünk, hogy támogatjáke a napirendre vételt, egyáltalán, hogy tárgysorozatba kerüle a javaslat. [[17.30]] És ha ezt esetleg támogatják, akkor támogatjáke, hogy egy vizsgálóbizottság elkezdje ennek az ügynek a feltárását. Nagyon bízom benne, hogy valaki jelzi Nacsa képviselő úrnak, hogy egy ilyen felkérés érkezett most hozzá, és akkor felszólal ez ügyben, és megtudjuk a kormány álláspontját. Köszönöm szépen. (Taps az ellenzéki pártok padsoraiból
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. „Az egyes kormányzati szoftverlicensz beszerzések körülményeinek tisztázására, valamint az ezekkel kapcsolatos korrupció feltárását szolgáló vizsgálóbizottság létrehozásáról”, egyáltalán hogy tárgysorozatba vegyünk egy ilyet, erről beszélünk most. Ez nagyon bizarr! Egy vizsgálóbizottság felállítása, tárgysorozatba vétellel. Az elmúlt ciklusban meg az idei ciklusban egyáltalán nem engedett vizsgálóbizottságot felállíttatni a Fidesz-KDNP-többség. Ez már tényleg mindennek az alja, hogy arról beszélünk, hogy egy vizsgálóbizottság, amellyel korrupciót akarunk feltárni, ahol olyan szereplőkről beszélünk, hogy az Országos Rendőr-főkapitányság, a NAV, az adóhivatal és az Oktatási Hivatal érintett. Komolyan mondom, minek kell még történnie ebben a Házban, hogy bármiről az ellenzéki képviselők javaslatára egy vizsgálóbizottságot fel tudjunk állítani? És már ott tartunk, hogy vizsgálóbizottságot úgy kérünk, hogy tárgysorozatba-vételi kezdeményezéssel próbáljuk elérni. Tudjuk ezt is, hogy nem fog sikerülni, csak, kormánypárti képviselőtársaim, gondoljanak már bele, hogy ez mennyire bizarr helyzet! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, aki nyilván válaszolni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Kedves Képviselőtársaim! A felvezetőben nem mondtam, csak utaltam rá, itt nem bagóról van szó. Kedves képviselőtársaim, csak amiért megbüntették a Microsoftot kint Amerikában, az 8,7 millió dollár. Az iszonyú sok pénz, még Amerikában is borzasztóan sok pénz! Tehát egyértelmű volt a gazemberség. Tetten érték őket, és nem egy licencről van szó, nem kettőről van szó. Most megnéztem az eredeti dokumentumot, kedves képviselőtársaim, 334 licencről van szó, és 22 000 millió forintot meghaladó összegről. 22,2 milliárd forintról van szó! Itt arra kéne választ kapni azon túlmenően, amit az előbb elmondtam, hogy mi szükség volt arra, hogy úgynevezett közbenső szereplőket ide beiktassanak. Milyen vertikális és horizontális közreműködések voltak az összefonódásokban? Kit terhel politikai felelősség, és kinek van büntetőjogi felelőssége ebben a kérdésben? Erre kéne majd választ kapni a holnapi nap folyamán. Remélem, képviselőtársaim majd támogatják az indítványunkat. Köszönöm a türelmüket, elnök úr. Köszönöm a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az új Fővárosi Közgyűlés által elfogadott átláthatósági rendelkezések érvényesítéséről a magyarországi önkormányzatoknál” című, H/7961. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Tordai Bence képviselő úrnak, 5 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! 2019. október 13-án új korszak kezdődött Magyarország életében: a Fidesz több mint kilenc évig tartó regnálása, rezsimépítése után a köztársaságpárti többség vereséget mért Orbán Viktor embereire Budapesten és a megyei jogú városok jelentős részében, és ezzel egy új politikai kultúra honosodott meg Magyarországon. A lopásra épülő kormányzás, a pénzből hatalom konvertálása és a hatalomból még több pénz konvertálásának politikai gyakorlata helyett, amit eddig a Fidesztől láthattunk, a tiszta kéz politikai gyakorlata honosodott meg, és ennek jegyében a Fővárosi Közgyűlés az első ülésén -ellenszavazat nélkül egyébként, tehát a fideszesek támogatásával is fogadta el azt az átláthatósági rendeletet, amely garantálja, hogy Budapest a tiszta kezek városa lesz. Karácsony Gergely, már zuglói polgármesterként is hasonlóképpen, a civil szervezetek által kidolgozott antikorrupciós és átláthatósági minimumot az első közgyűlési ülésen előterjesztette, és többséget szerzett hozzá. A Párbeszéd társelnöke ezt természetesen akkor is, és azóta is a tiszta közélet megteremtése érdekében tette, és úgy látszik, hogy egyre több partnere van ebben. Az természetes, hogy az egyesült ellenzék pártjai, a köztársaságpárti többség Budapesten támogatta ezt az előterjesztést, de úgy látszik, hogy azok a fideszes polgármesterek is, akik el akarnak számolni a saját választóik felé a lelkiismeretükkel és a politikai döntéseikkel, kénytelenek voltak támogatni ezt; nem tudtak nemet mondani arra, ami egyébként a Fidesz országos kormányzásában a mindennapok gyakorlatát jellemzi, illetve azzal Budapest esetében szerencsésen szembemegy. És most a Párbeszéd arra tesz kísérletet, immár másodízben, hogy Budapest után szabadon kiterjesszük az ország minden önkormányzatára ezt a jó gyakorlatot. Azt javasoljuk tehát az Országgyűlésnek, hogy alkosson arról törvényt, hogy minden önkormányzat magára vonatkozóan kötelezőnek ismerje el ezeket a szigorú átláthatósági és antikorrupciós normákat. Azt pedig már csak remélni tudjuk, hogy ez a jó példa majd átragad az országos kormányzásra is, és ott is ilyen gyakorlatokat fogunk látni a jövőben. Csak néhány példa, hogy ha ez az antikorrupciós csomag, ez a minimumcsomag érvényben lett volna, akkor hogyan alakul Magyarország néhány fontos városának közelmúltbeli történelme, miben alakulnak másképp a dolgok. Például Győrben Borkai Zsolt az Audi-földekkel bizniszelve nem tudott volna a győriek pénzéből magánzsebekbe átcsatornázni 5-6 milliárd forintot alsó hangon, és még ki tudja, milyen kétes ügyletei voltak, amiből aztán később, tudjuk, hogy a kicsapongó életvitelét finanszírozta egyebek mellett. Vagy például a Lázár János vezette Hódmezővásárhelyen egyből kibukott volna Tiborcz Istvánnak, Orbán Viktor vejének az eliosos botránya, hiszen ott indult az a csalássorozat, az a szervezett, bűnszervezetben elkövetett csalássorozat, amit az OLAF is megállapított, és amely a magyar adófizetőknek 13 000 millió forint kárt okozott. Hogyha működött volna Hódmezővásárhelyen ez az átláthatósági és antikorrupciós rendelet, akkor ez egyből kiderül. De ugyanez lett volna a helyzet Tarlós István Budapestjén is, amely az elmúlt kilenc évben nemcsak töpörödött és zsugorodott, hanem a fideszes kifizetőhelyek egyik legfontosabbikává vált. Így lehetett, hogy Mészáros Lőrincnek az alkuszcége a fővárosi vállalatok biztosításán sok száz millió forintot keresett, miközben az érintett cégek gyakorlatilag semmit nem profitáltak ebből. Vagy így lehetett az, hogy az FKF beszerzései a piaci ár sokszorosán mentek, és itt is nyilvánvalóan Fidesz-közeli érdekkörök gazdagodtak meg a budapesti adófizetők pénzén. Ha Karácsony Gergelynek és a köztársaságpárti többségnek ez a tiszta kezű gyakorlata már akkor érvényben lett volna, akkor mindez nem történhetett volna meg, akkor sok tíz- és százmilliárdot spórolhattunk volna meg országosan a nagyvárosok adófizetőinek. Ezért javasolja azt a Párbeszéd, hogy a Budapesten elfogadott „Ez a minimum!” csomag az ország minden önkormányzatában legyen kötelező; tudhassuk, hogy mi történik az adóforintjainkkal; lássuk, hogy kikkel szerződnek az önkormányzatok és az önkormányzati cégek; és zárjuk el azokat a pénzcsapokat, amelyeken keresztül a magyar emberek pénzét a Fidesz-közeli oligarchák kiszivattyúzzák a rendszerből. Kérem önöknek a támogatását mindezekhez a nemes célokhoz Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A legmesszebbmenőkig egyetértünk azzal, hogy minél szélesebb átláthatóságot biztosítsunk az önkormányzatoknak. Ezt azért is tartjuk fontosnak, hogy ne legyenek ezek a szabályok kijátszhatóak. Tehát hogy például azt a jelenlegi gyakorlatot megváltoztassuk, amely úgy néz ki, hogy számos önkormányzati rendeletet rosszul vagy alig olvasható pdf-ekbe töltenek fel, ami gyakorlatilag lehetetlenné teszi az érdemi keresést, és minden egyes önkormányzati előterjesztés elektronikusan kereshető formában is legyen közzétéve. Azt is szeretnénk, hogy legyenek világos szankciók. Jelenleg számos olyan önkormányzat van, amely mulasztást követ el azzal, hogy akár technikai hibákra hivatkozva, de nem teszi közzé ezeket az adatokat, és nem világos, hogy ilyen esetben például kihez lehet fordulni, és ez milyen szankciót vonz. [[17.40]] Végezetül azt is fontosnak tartom leszögezni, hogy nagyon szomorúnak tartjuk azt, hogy 30 évvel az úgynevezett rendszerváltás után most egy ilyen határozati javaslatról egyáltalán még vitázni kell, tehát hogy ez nem magától értetődő, és hogy eltelt három évtized, és arról kell most egymással vitát folytatni, hogy egyáltalán egy ilyen javaslatot napirendre vegyünke vagy sem. Abban bízunk, hogy ezáltal könnyebben napvilágra kerülhetnek azok a korrupciógyanús, a közpénzek világos, átlátható felhasználása kapcsán gyanús szerződések, amelyekkel elkerülhetők lesznek a jövőben azok a korrupciógyanús, mutyigyanús ügyek, mint amelyek például a parkolási mutyik voltak az elmúlt években, vagy pedig az ingatlanok bérbeadásával, eladásával kapcsolatos ügyek. A Jobbik felelős, polgári, konzervatív ellenzéki pártként ezért támogatni fogja a kezdeményezést. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csatlakozva Bencsik képviselőtársamhoz, ha most megnézzük, hogy bizonyos önkormányzatoknak egyáltalán csak a honlapjuk hogyan üzemel, akkor elég tragikus képet tudunk kialakítani Magyarország önkormányzatairól. Vannak olyan önkormányzatok, és tömegével fordulnak elő, ahol már több éve semmit nem töltöttek fel, pedig kötelező lenne az átláthatóságot biztosítani, és ha meg netán talán megtaláljuk, vagy egyáltalán próbálkozunk akár előterjesztéseket, szerződéseket az önkormányzatoknál megtalálni, a legtöbb önkormányzatnál azért azt vettük észre az utóbbi években, hogy próbálkoztak olyan bonyolult módon elrejteni, hogy minél nehezebben tudja az ember ezeket megtalálni. A másik dolog pedig, amit az elmúlt években láttunk, ezek az ÁSZ-vizsgálatok az önkormányzatokkal kapcsolatban és az önkormányzati cégekkel kapcsolatban, amit végeztek. Én minden egyes jelentést elolvasok, amit küld az ÁSZ, minden képviselő megkapja. Én azt gondolom, hogy elég érdekes dolgokat, következtetéseket tudunk levonni az elmúlt évekből, amikor az önkormányzatokat vizsgálják, amikor a működésről, az átláthatóságról és a korrupcióról beszélünk. Érdemes lenne minden képviselőnek szerintem úgy is elolvasni ezeket a jelentéseket, hogy azért nem mondhatjuk teljesen azt az ÁSZ-ról, hogy független lenne a kormánytól, és akkor még finoman is fogalmazok. Úgyhogy mindenféleképpen, ami arra tesz kezdeményezést, ha bármilyen állam által vagy önkormányzat által fenntartott intézményről, cégről vagy magáról az önkormányzatról beszélünk, akkor nagyon fontos, hogy az átláthatóság mindenféleképpen meglegyen, és természetesen csak támogatni tudjuk a Magyar Szocialista Párt részéről is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az önkormányzatok jóval kevesebb adatot hoznak nyilvánosságra működésükről és gazdálkodásukról, mint ami elvárható lenne, pedig az alkotmány szerint a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával. Itt most hadd folytassam, amit képviselőtársam, Tordai Bence mondott: ha ez az átláthatósági törvény már érvényes lett volna a korábbi években, akkor például az én választókörzetemben, Pécsett nem történhetett volna meg az, hogy jelen pillanatban 23 milliárd forintnyi adóssága van a városnak, úgy, hogy 2014-ben nullára írta le az adósságot a kormányzat, a kormányzati intézkedés. Tehát röpke öt esztendő alatt sikerült 23 milliárdnyi adósságot összehozni úgy, hogy ennek nincs gazdája, hogy erről igazából nem is nagyon lehet tudni, hogy hogy is van. Nyilván egy része az önkormányzati vállalatoknál van, ebből következően nagyon fontos lenne az, hogy az önkormányzati vállalatok működésére egy sokkal erőteljesebb és sokkal szélesebb körű áttekintés legyen, hogy a pályázatok, amiket ők kiírnak, nyilvánosak legyenek, hogy a képviselői vagyonnyilatkozatok szintén nyilvánosak legyenek, hogy a költségvetés, amit benyújtanak, az valóban azt szolgálja, tehát legyen megfelelően átlátható és megfelelően követhető, hogy a zárszámadásokra vonatkozóan, ahhoz hasonlóan egy ilyen átláthatóság valósuljon meg. Mindezekért melegen támogatom ezt a határozati javaslatot, és arra szeretném kérni képviselőtársaimat is, hogy ők is támogassák szavazatukkal ezt, hogy az állampolgárokat abba a helyzetbe hozzuk, hogy kellő információ birtokában tudjanak dönteni arról, hogy jól vagy kevésbé jól működnek az önkormányzatok. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ismét csak köszönöm az előterjesztőnek ezt a javaslatot. Azt tudjuk mindannyian, hogy a korrupció jelentős része az önkormányzati működés során keletkezik, és egyébként ennek a forrása a transzparencia hiánya. Nagyon könnyű egy önkormányzatnak, mondjuk, elrejtenie a különböző közpénzekkel való gazdálkodást, tehát mi is támogatunk minden ilyen javaslatot. De Tordai Bence előterjesztőként nagyon komoly vállalásokat fogalmazott meg a főváros működése kapcsán, én erre csak annyit mondanék, hogy úgy legyen, tehát ez valósuljon meg, és néhány év múlva el tudjuk mondani, hogy sikerült ezt végrehajtani; mindenképpen példamutató lenne. De egyébként indokolt az előterjesztés, hogy törvényi szinten ezeket a kereteket határozzuk meg országosan. Ez látható egyébként, úgyhogy nem is érdemes sorolni, hogy hány és hány kormányzati korrupciós esetet láthatunk, Mellár professzor úr említette a pécsi esetet. Mi pontosan látjuk azt, én azt hiszem, pécsi közéleti szereplőként, hogy még a korábbi baloldali vezetés korrupciógyanús ügyei kapcsán sem látunk tisztán, és ott is elmaradt az elszámoltatás, és ugyanazt megvalósította a Fidesz is, egészen elképesztő helyzetben van a város. Alapvetően amellett vagyok, hogy az önkormányzati autonómiát a lehető legszélesebben meg kell hagyni, tehát mondjuk, meg kéne adni az önkormányzatnak a lehetőséget, hogy a saját működését, ügyrendjét leszabályozza, de a gyakorlat, az élet bebizonyította, hogy sajnos nem lehet. Nem lehet ekkora szabadságot hagyni, hiszen ezzel nagyon sokan és egyébként pártszínektől függetlenül sokan visszaéltek. Tehát ezeket a legalapvetőbb dolgokat valóban törvényi szintén indokolt szabályozni. Itt nem akarom én sorolni, hogy egy ilyen előterjesztésről szóló döntés, a közpénzekről szóló felelős döntés előtt megismerhető legyen a köz számára, tehát én azért azt gondolom, hogy egészen elképesztő minimum, de egyébként az is, hogy utólag visszakereshető legyen név szerint a szavazás, tehát az elszámoltatás megvalósítható legyen. Akkor megint egy pécsi példával jövök, egy konkrét beszerzés kapcsán én egy 2006-os név szerinti szavazást kívántam volna megnézni, és a jegyző úr mosolyogva közölte, hogy megsemmisítették az adatokat, mert nem volt része a jegyzőkönyvnek, a határozat, a döntés része volt, de hogy ki, hogy nyomta meg a gombot, egy 2006-os döntésnél már megsemmisült. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát rendkívül fontos, hiánypótló javaslatról van szó, örömmel támogatjuk a tárgysorozatba vételt. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Igencsak humoros volt hallgatni Tordai Bencét, és az egész Karácsony Gergely-féle javaslatcsomagot ide behozta a parlamentbe. Mégiscsak vicces egy olyan volt zuglói polgármestertől átláthatósági szabályokról hallgatni, ahol a parkolási botrányok naponta egymillió forintjába kerültek a zuglóiaknak, ahol mindenféle gyanús ingatlanügylet megvalósult. Az önök liberális, diktatúrapárti képviselői és fővárosi vezetői az átláthatóság jegyében olyan személyeket raktak be fővárosi vezetői pozícióba az átláthatóság jegyében, mint Draskovics Tibor, mint Kolber István, mint Lakos Imre, mint Havas Szófia, mint Gál J. Zoltán, mint Katona Tamás, az a Katona Tamás, akinek a pénzügyi államtitkársága utolsó évében, 2006-ban a költségvetés hiánya világrekord volt. Bocsánat, ne legyünk igazságtalanok, egy ország volt, a háború sújtotta Libanon, ahol magasabb volt a költségvetési deficit, mint Magyarországon. Az átláthatóság jegyében történt mindez! Illetve Czeglédy Gergőt, valamint Czeglédy Csabát átláthatósági biztosnak nevezték ki különböző önkormányzatokban, megkötötték vele a szerződéseket az átvilágításról. Az önök átláthatósága odáig terjed ki, hogy egy elítélt adóbűnözőt neveznek ki átláthatósági biztosnak. Ilyen volt még Bodnár Zoltán vagy éppen Atkári János is; Bodnár Zoltán a Kulcsár-botrányból talán ismerős lehet. Ezt mind-mind önök csinálták, az átláthatóság jegyében. Még annyit szeretnék az átláthatóság jegyében hozzátenni, hogy nyilván mint budapesti adófizető, szívesen finanszíroztuk azt a 30 millió forintos köszönőbulit Karácsony Gergelynek, remélem, nem azért volt ilyen drága, mert Lackner-féle buli volt. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr, és köszönöm a támogatást az ellenzéki frakcióknak, az MSZP-nek, az LMP-nek, a Jobbiknak és Mellár Tamásnak is. Azt pedig értem, hogy a Fidesz-KDNP nem tapsol ennek a javaslatnak, hiszen szembemegy mindazzal a politikával, amit az elmúlt kilenc és fél évben itt mutattak Magyarországon, és mutattak Borkai Győrében vagy akár Tarlós István Budapestjén, úgyhogy nem is önöket akarjuk meggyőzni, mert efelől tényleg nincsenek nagy reményeink, hogy lehetséges volna. Csak azt kérem, hogy fontolják meg Pokorni Zoltán 2010-es szavait. Ő akkor azt mondta, hogy aki belenyúl a közösbe, annak levágják a kezét. [[17.50]] Sajnos ugyan nem tartotta be az ígéretét, de azért én az előrelátás jeleként fogom fel, hogy a Fideszben a foci a népszerű sportág, nem pedig a kézilabda, ugyanis ha egyszer mégis megvalósítanák, akkor nagy bajban lenne a Fidesz-KDNP-s kézilabdacsapat. Én csak azt szeretném jelezni, hogy a Párbeszéd nem abban gondolkodik, hogy milyen, egyébként később be nem váltott szankciókkal lehet fenyegetni azokat a tolvajhajlamú egyéneket, akik például a Fidesz-kormányban foglalnak szép számban helyet, hanem mi azt szeretnénk, hogy ne nyúlhasson senki a közösbe. Egyszerűen kirakjuk középre a kasszát, és mindenki látja, hogy mi történik vele. Örülök, hogy Nacsa Lőrinc bólogat. Ez önöknek nyilván egy teljesen újszerű gyakorlat lenne. Mi szívesen vállaljuk a fideszesek edukációját, megmutatjuk, hogy hogyan lehet átláthatóan bánni a közpénzekkel. Ahhoz kérjük az Országgyűlés támogatását, hogy tegye lehetővé, hogy ne csak Budapesten, hanem Budapest után szabadon minden önkormányzatban megvalósulhasson ez az átláthatósági antikorrupciós csomag, amit ezúton is köszönök azoknak a civil szervezeteknek, amelyek ezt jó pár évvel ezelőtt kidolgozták. Úgyhogy még nem teljesen feladva a reményt várom a holnapi szavazást és a támogató voksaikat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A szegénység felszámolásáról” című, H/7730. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az előterjesztő Szabó Timea képviselő asszony nincs a teremben, ezért most a további képviselői felszólalások következnek. Képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ma Magyarországon csak a kiváltságos keveseknek adatik meg az anyagi biztonság nyugalma. Az emberek közel háromnegyede nem tudna kifizetni egy hirtelen jött pár tízezer forintos kiadást. Milliók élnek napról napra vagy hónapról hónapra, sokaknak szinte semmije sincs, mások okkal aggódnak azon, hogy elveszítik kevéske jövedelmüket vagy hirtelen meginog a létalapjuk. Nem csoda, hogy a magyarok tömegei félnek a holnaptól, feszültek, stresszesek, frusztráltak. A reményvesztettek országa lettünk, ahonnan megunva a jövőtlenséget, százezrek vándorolnak ki, és ahol milliók adták föl a reményt, hogy sorsuk valaha jobbra fordulhat. Sokan éreznek dühöt és irigységet is, hiszen azt látják, hogy az elmúlt két és fél évtizedben néhány ezer ember kezében hatalmas vagyonok halmozódtak fel, sokszor érdemtelenül vagy egyenesen törvénytelenül. És azt is látják, hogy mindegy, ki milyen keményen küzd, ha az életkilátásokat alapvetően az határozza meg, ki hova születik. Érthető, hogy megszűnt a bizalom a hatalmi elit felé és különösen a mai hatalomgyakorlók felé, amely hajtja, sőt támogatja egy ilyen igazságtalan, az embereket kiszolgáltatottá tévő rendszer kialakulását. Ezért számolhatták fel szemben ülő képviselőtársaink érdemi ellenállás nélkül a harmadik köztársaságot, és ezért kell a negyedik köztársaságot erős szociális alapra építeni. Egy olyan országban, ahol mindenki számára adott az alapvető létbiztonság, ahol az előrejutás szorgalom és tehetség kérdése, ahol nincsenek irritáló egyenlőtlenségek, ott az emberek boldogabbak és egészségesebbek, jobban teljesítenek a gyerekek az iskolában és a felnőttek a munkahelyen, több a bizalom és kevesebb a bűnözés, erősebb a szolidaritás és a demokrácia. Ezért van szükség az ebben a határozatban felsorolt intézkedések mielőbbi végrehajtására. Ennek szellemében terjesztette elő a Párbeszéd a szegénység felszámolására vonatkozó 20 pontos csomagját, amely a lakhatás, a jövedelembiztonság, az oktatás, a szociális ellátás és az egészségügyi ellátás területén tenné meg azokat a sürgető lépéseket, amelyek mindannyiunk életét jobbá tennék. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Vidéken az emberek évről évre elképedve olvassák azokat az adatokat, amelyek statisztikai adatként jelennek meg, többek között a fejlődésről és a fejlesztésekről. Engedjék meg, hogy egy konkrét példát idehozzak, ez pedig az átlagkereset kérdése. Azon gondolkodnak, hogy vajon valósake ezek az adatok, illetve azon, hogy vajon Magyarországról szólnak-e, mert ha Magyarországról szólnak és még valósak is, akkor ők valószínűleg nem Magyarországon élnek. Azok az adatok, amelyek nagyjából 350 ezer forintra tehetők átlagkereset címén, a vidék Magyarországán a családok egy hónap alatt sok esetben nem keresnek annyit. Sok esetben nem keresnek annyit, nélkülöznek, s nemcsak hogy hónapról hónapra, hanem sok esetben napról napra élnek. Nagyon sok háztartásban nincs áram, nincs víz, nincsenek megteremtve a megfelelő lehetőségek, életkörülmények. Engedjék meg, hogy idehozzam a gyermekek kérdését. Magyarországon több százezer gyermek van, aki nem jut mindennap meleg ételhez, nincs megfelelő fedél a fejük fölött, ezáltal szomorú gyermekeket látunk és szomorú szülőket, hiszen a szülő azon szeretne dolgozni, hogy megadjon a gyermekének mindent, de sajnos a vidék Magyarországán ez nem biztosított minden esetben. Azt gondolom, hogy amíg van egy éhes száj, amíg van egy szomorú szem, amíg minden gyermek nem jut legalább napi egyszeri meleg ételhez és fűtött helyiséghez, addig nem is volna szabad nekünk másról beszélni, míg ezt a kérdést meg nem oldjuk. A Jobbik nevében kijelenthetem, hogy mi támogatjuk ezt a kezdeményezést. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon fontos témáról kellene hogy beszéljünk ilyenkor, amikor a szegénység felszámolására tett javaslatokat hozzuk ide a plenárisra. De megint látjuk, hogy tárgysorozatba-vételi kezdeményezésről beszélünk. Bár most karácsony előtt vagyunk, és látjuk, hogy ilyenkor hála a jó égnek a szolidaritás megnő az emberekben, és látjuk, hogy mindenki törekszik arra, hogy segítse azokat a honfitársainkat, akik bajban vannak és rászorultak, akár ha csak egy kis ajándékkal, bármivel, amivel tudunk, tüzelőfával, bármivel. De azért engedjék meg, hogy kritikát is megfogalmazzak. Azért láttuk az elmúlt időszak kampányaiban, meg a kormánypárt kommunikációjában, hogy nem igazán szeretik azt elismerni, hogy Magyarországon van szegénység, mégis Magyarországon a kampányok idején lényegében eltűnik a magyar piacokról a magyar burgonya és az alma. Ez azért van, fideszes és KDNP-s képviselőtársaim, mert elkezdik ezt osztogatni. Csak a csepeli példát hozom fel. A választások után Borbély Lénárd polgármester úr 4 ezer csomag burgonyát és almát osztott ki úgymond a nemlétező szegénység kapcsán Magyarországon. Azért mondom ezt, mert tényleg annyi burgonyaosztás történik, hogy vagonszámra vásárolják fel Magyarországon, és a választások után itt állunk magyar burgonya nélkül. Viccesnek is lehetne ezt tekinteni, képviselőtársaim, de nem az. Csak azt szeretném ezzel mondani, hogy beszélni kellene a parlament falai között arról, hogy hol is tartunk most, hogy mennyire mélyült Magyarországon az elmúlt években és ezt már a Központi Statisztikai Hivatal sem tudja eltitkolni a szegénység mélysége. Ajánlom képviselőtársam figyelmébe az újabb jelentést: több százalékponttal mélyült a szegénység Magyarországon. Én azt gondolom, hogy erről sokkal többet kellene itt beszélnünk, mert sokkal komolyabb témáról van szó. Mi természetesen támogatjuk a kezdeményezést. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét a szegénységgel kapcsolatos törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről beszélhetünk már többször mondtam, hogy sajnos utoljára itt a Ház előtt. Azt gondolom, hogy nem kellene ilyen törvényjavaslatok tárgysorozatba vételével kínlódnunk itt, lehetett volna más megoldás is erre, mint a szájzártörvény, hogy kizárólag majd a Törvényalkotási bizottság elé lehet majd ezeket felkérni. Lehetett volna olyan megoldás is, hogy önök ezeket átengedik a bizottságokon, és akkor nem kerülnek ide. Hiszen emberek életéről, emberek sorsáról van szó. Úgy gondolom, hogy amíg nem lesznek Magyarországon olyan jövedelmek, nyugdíjak, bérek, rokkantnyugdíjak, amelyekből tisztességesen meg lehet élni, illetve egy széles társadalmi rétegnek nincs ilyen jövedelme, addig időről időre mindig elő fognak kerülni különféle ilyen javaslatok ha nem itt a tisztelt Ház előtt, akkor majd a Törvényalkotási bizottság előtt , hiszen nem szegi majd kedvünket az, hogy itt nem tudunk róla beszélni. Addig rendszeresen be kell hogy nyújtsuk a nyugdíjemeléssel, a mindenkori öregségi nyugdíjminimummal, az ápolási díjjal kapcsolatos javaslatokat, fel kell hogy emeljük a szavunkat a gyerekszegénység ellen, és küzdenünk kell a szegénység ellen. Azért vagyunk itt, hogy különféle társadalmi csoportok problémájára felhívjuk a figyelmet, hogy szóljunk, hogy a király adott esetben meztelen. [[18.00]] Ezt muszáj megtennünk, ezért választottak minket ide listáról. És úgy gondolom, hogy igenis minden törvényes eszközt meg kell ragadnunk annak érdekében, hogy felhívjuk az önök figyelmét, hogy hátha egyszer valamelyikük magáévá teszi a gondolatot, és benyújtja a tisztelt Ház elé, és mivel majd nem ellenzéki lesz a benyújtó, ezért önök el is fogják fogadni. Köszönöm szépen a szót. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Én is köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt, teljes felszólalásra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos a szegénység megszüntetése, közös cél lehet, azt gondolom, hogy mindent meg kell tenni ezért, és az elmúlt kilenc évben mi nagyon sok mindent tettünk azért, hogy minél inkább csökkenjen a szegénység Magyarországon, csökkenjen a szegények száma Magyarországon. Különböző intézkedésekkel próbáltuk ezt elérni. Ennek legfontosabb eleme a munka. Ugye, önök segélyalapú társadalmat építettek, mi munkaalapú társadalmat építünk. Ezért van az, hogy 833 ezerrel több ember dolgozik, mint 2010-ben. Azt gondolom, hogy a szegénységből való kilábalás legfontosabb eszköze a munka, ezért kell a munkát folyamatosan támogatni járulékcsökkentéssel, adócsökkentéssel és különböző munkahelyteremtő akciókkal. Nagyon jó, hogy képviselő asszony szóba hozta a KSH „Háztartások életszínvonala” jelentést, amely a 2018-as évről most december elején jelent meg, és nagyon új. Ebből idéznék párat, mert úgy látszik, ön nem olvasta, vagy egy nagyon régit, egy 2009-est tetszett a 2019-es helyett olvasni, és abban olvashatott olyan rossz számokat. 35 százalékkal nőtt a fogyasztás 2010-hez képest. 2018-ban az egy főre jutó személyes célú kiadás 1 millió 223 ezer forint volt, 10,6 százalékkal haladta ez meg az előző évit, a 2017-est. Egyharmadára csökkent a súlyos anyagi deprivációval érintettek száma 2010 óta. 1,3 millióval kevesebb embernek van fizetési hátraléka, mint 2010-ben. 4 millióval több embernek van pénze váratlan kiadásokra, mint 2010-ben. 2,4 millió emberrel több tud elmenni egy hétre nyaralni, mint 2010-ben. 650 ezerrel csökkent azoknak a száma, akik nem tudják fűteni a lakásukat. Csökkent, hála istennek, a jövedelmi szegénységi küszöb alatt élők aránya, csökkent a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásban élők száma, és kevesebb embert érint a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata. Egyébként ezekkel, a súlyos anyagi deprivációnak kitettek számában éllovasok vagyunk az Európai Unióban, az első háromban található az a csökkenés, amit 2010-2018 között a magyar kormány társadalompolitikájának, gazdaságpolitikájának köszönhetően és az emberek kemény munkájának köszönhetően el tudtunk érni. Azt gondolom, hogy ezek rendkívül jó számok. Nem szabad itt megállni, tovább kell menni, amíg fel nem számoljuk a szegénységet, de ezek a számok az igazak, nem azok, amit önök mondtak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni két percben. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról” című, T/8022. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Fenntartható fejlődés bizottsága elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben. Tordai Bence képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Ez a javaslat, ami a bányatörvény módosításáról szól, tulajdonképpen egy lex pilisi bányanyitás elleni törvényjavaslat, és talán nem elegáns egyedi esetekre szabni jogalkotási folyamatokat, de ebben az esetben [[Nacsa Lőrinc: De mégis…]] úgy éreztük, hogy nincsen más eszközünk, hiszen talán mindenki, aki követte ezt az ügyet, tudja, hogy a Pilisben egy évtizedek óta bezárt bányát akarnak újranyitni; egy olyan területet, ami azóta a természet által visszanyert, egy erdővel borított, csodálatos szépségű természeti táj a valóságban, és ráadásul egy európai jelentőségű természetvédelmi körzet, egy Natura 2000-es terület közvetlen szomszédságában terül el. Ezt a bányanyitást egyébként a környező települések lakosai és önkormányzatai is Pilisvörösvár és Pilisszántó településeiről van szó ellenzik, de ellenzi minden jóérzésű ember, akinek a Pilis ilyen vagy olyan okok miatt különösen kedves. És ha azt gondolnánk, hogy ebben a bányában valami olyasmit akarnának kitermelni, amit sehol máshol a világon vagy akár csak Magyarországon ne lehetne megtalálni, vagy ha azt gondolnánk, hogy valami különösen értékes anyagot szeretnének itt bányászni, akkor ki kell ábrándítanom mindenkit: murvát, zúzott követ fognak ott előállítani, legalábbis a beruházó szándéka szerint, aminek a piaci értéke kilogrammonként 7, azaz hét forint. Tehát gyakorlatilag egy értéktelen építőipari alapanyagot akarnak a védett pilisi táj szétrombolása árán kitermelni, és természetesen ilyenkor mindig felmerül bennünk a kérdés, hogy kinek az érdeke, ki áll a háttérben, és ma Magyarországon már mindig valami fideszes kapcsolatot kell keresni. De az a helyzet, hogy csak egy nagyon gyenge, nagyon enyhe fideszes hátteret sikerült felfejteni a beruházni kívánó cég mögött, úgyhogy ezért is voltam reménykedő, amikor Pilisvörösváron egy hatalmas lakossági fórumon a térség fideszes egyéni országgyűlési képviselője, Hadházy Sándor is megjelent, és kérdésemre, hogy hajlandóe partner lenni abban, hogy törvényalkotási eszközökkel akadályozzuk meg a Pilis szétbarmolását, tulajdonképpen nyitottan reagált. Ezek után némi csalódással vettem tudomásul, hogy hiába kerestem több alkalommal, hiába hívtam meg a Parlex rendszerén keresztül, hogy legyünk közösen előterjesztői ennek a bányatörvény-módosításnak, ő ezt a lehetőséget kerek perec elutasította, és a Fenntartható fejlődés bizottsága sem volt partner abban, hogy megvédjük a Pilis tényleg páratlan természeti kincseit. Úgyhogy most az Országgyűlés plénumához fordulok itt a Párbeszéd nevében, és talán a pilisi embereket és a Pilist fontosnak tartó magyar embereket is képviselve kérem önöket, hogy segítsenek abban, hogy megakadályozzuk a Pilis tönkretételét. Ne nyithassanak egy értéktelen, hitvány bányát azon a csodálatos erdős, hegyes területen. Úgyhogy erről szól ez a bányatörvényt módosító, nagyon rövidke kis törvényjavaslat, aminek a tárgysorozatba vételéhez kérem az ellenzéki és a kormánypárti frakciók támogatását is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Tordai Bence képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót az elsőnek jelentkező Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ennek a törvényjavaslatnak az a célja vagy az a legfontosabb pontja, hogy bányászati tevékenység Natura 2000 területen, illetve azzal közvetlenül szomszédos ingatlanon nem engedélyezhető. Ez egy rendkívül fontos intézkedés, ezt önmagában tudjuk támogatni.Azt mondta az előterjesztő nevében Tordai képviselő úr, hogy egy konkrét ügyre íródott ez a törvényjavaslat, és hogy ez nem túl elegáns. Én azt tudom mondani, hogy ez elegáns. Igen, egy nagyon fontos zöldügyben elegáns törvényjavaslatot beterjeszteni. De ilyen módon én a segítségére sietek a Párbeszéd-frakciónak, és akkor ebből a javaslatból lehetne csinálni egy általános érvényű, olyan javaslatot, ami ugyan egy ügy által kerül az Országgyűlés elé, de nagyon sok más ügyben is alkalmazható. Én ugye, pécsi vagyok. Mellár tanár úr is tudja, hogy Pécs szomszédságában nagyon sok ideig uránbányászati tevékenységet akartak újraindítani, és egészen elképesztő, pofátlan és döbbenetes módon Pécs területeit érintően Natura 2000-es területen kutatófúrásokat végeztek az uránbányászati tevékenység előkészítése érdekében. Tehát mi maximálisan támogatjuk a tárgysorozatba vételt, és hogyha esetleg egy olyan enyhülés következik be itt a következő időszakban, hogy a Fidesz majd engedi, hogy ez tárgysorozatba kerüljön, akkor majd egy olyan kiegészítéssel szeretnék élni, hogy nemcsak konkrét bányászati tevékenység, hanem erre vonatkozó, ilyen jellegű környezetpusztító, előkészítő tevékenység se legyen végezhető. Tudjuk azt, hogy egy uránpróbafúrásnál a fúrásiszap szétfolyik, egészen megdöbbentő volt ott, hogy néhány tízezer forintért komolyan mondom, néhány tízezer forintért az önkormányzat odaadott egy ilyen Natura-területet, vagy lehetővé tette a tevékenységet. Úgyhogy mindenképpen indokolt, és én azt gondolom, hogy ezt a javaslatot használhatjuk minden olyan esetben, amikor igazából semmilyen módon, gazdasági szempontokból sem meg nem indokolható, de minden szempontból környezetpusztító eljárásokat, bányaújranyitásokat vagy bányászati tevékenységet ezáltal ezeken a területeken, védendő területeken meg tudjunk akadályozni. Ezért köszönjük szépen a javaslatot, és támogatni fogjuk a tárgysorozatba vételt. [[18.10]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. A következő hozzászóló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a Magyar Szocialista Párt részéről is a támogatást biztosítjuk. És ha arról beszélünk, hogy mennyire fontos lenne, hogy többet foglalkozzunk ezekkel a problémákkal, hogy hogyan fogjuk megóvni azokat a természeti kincseinket, akár a földről, a vízről és magáról a természetről beszélünk, a Natura 2000-es területekről, akkor megint csak az előző, ha a szegénységről vagy a nyugdíjasokról, hogy sokkal többet kellene erről a problémáról beszélni, mert mindent csak kölcsönbe kapunk, ebben megegyezhetünk. Vagy zöld lesz a jövő, vagy semmilyen. Ezzel nem lehet vitatkozni. Mert jövőnk sem lesz, ha nem lesz zöld a jövő. Úgyhogy csak a kormánypárti képviselők támogatását kérem, és ajánlani tudom mindenkinek, hogy egyre többet beszéljünk ezekről a problémákról. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Nunkovics Tibor képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Én is ott voltam azon az ominózus pilisvörösvári lakossági fórumon, ahol a helyiek és a pilisszántóiak is elmondták, hogy nem szeretnék, ha újra megnyitnák ezt a bányát, ezt a külszíni kőfejtőt. Akkor képviselőtársam is, én is elindultunk megoldásokat keresni. Külön utakon, de nagyjából ugyanazt javasoltuk. Mindkettőnk javaslatát, törvénymódosítási javaslatát lesöpörte a kormánypárti többség.Az én javaslatom azt tartalmazta, hogy szerettük volna, ha a helyi lakosok bizonyos kilométeren belül, ha érintettek, akkor népszavazás útján el tudnák dönteni, hogy hozzájárulnake egy ilyen külszíni kőbánya újramegnyitásához vagy sem. Képviselőtársam említette azt, hogy milyen fideszes szálakat próbáltak ennél az esetnél felfejteni. Lehet, hogy itt nem volt sok, de például ott van Kesztölc esete, ami a Pilis túloldalán van, és ott például a Dolomit Kft., Orbán Győző cége tűnt fel az elmúlt hetekben. Micsoda véletlen! Ott is egy régóta bezárt külszíni kőfejtőt szeretnének újra megnyitni. Na most, kedves képviselőtársaim, elhiszem, hogy azt itt megtermelt anyagokra szükség van, de nagyon kérem önöket, hogy hagyjuk már eldönteni, hogy a helyiek, akik ott élnek, és ennek a negatív hatásai az ő vállukat fogja nyomni, vagy az ő egészségükre lesz negatív hatással, könyörgök, hagyjuk már, hogy ők döntsék el, hogy nekik szükségük vane ezekre a negatív hatásokra vagy nem. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Több jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt, Tordai képviselő urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, a lehetőséget, elnök úr. Köszönöm a támogatást az MSZP frakciójának, köszönöm Keresztes László Lóránt LMP-s frakcióvezető úrnak a bölcs kiegészítéseit. Remélem, lesz rá módunk, hogy ezt átültessük a gyakorlatba. És köszönöm Nunkovics Tibornak, jobbikos kollégámnak az ügyben elvégzett munkáját.Én egy kicsit csalódott vagyok, mert egyrészt úgy tudtam, hogy van a Fidesztől egy kijelölt hozzászóló, másrészt azért igazán elegáns lett volna Hadházy Sándor részéről, ha a térség országgyűlési képviselőjeként megjelenik ebben a vitában. Pontosan tudja, hogy miről szól az ügy, pontosan tudja, hogy mi elől menekül. Nem lehet szerintem elbújni a politikai felelősség elől akkor sem, ha most, ezen a kései órán nincs jelen sem ő, és a Fidesz-KDNP más képviselője sem vállalja azt, hogy a véleményüket előzetesen nyilvánosságra hozzák. De én egy örök optimista vagyok, úgyhogy az elutasítás hiányát halvány reménysugárnak látom egyben, úgyhogy kíváncsian várom a holnapi szavazást, és remélem, alszanak rá egyet, és tudják támogatni legalább a tárgysorozatba vételt, ahol aztán a törvényjavaslat részleteit még természetesen tudják önök is, tudjuk mi is módosítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Tordai képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az adósságcsapdába került személyek megsegítéséről” című, T/7951. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, 5 perces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az utóbbi két hétben az Igazságügyi bizottságba voltam hivatalos, és ott az érintett, két szorosan összefüggő javaslatomat tárgyalta ez a bizottság. A magyar parlamentarizmus egyik kiábrándító politikai élménye és egyébként mondhatom, hogy emberi élménye volt mindez. Az első javaslatom a kilakoltatási moratóriumot hosszabbította volna meg, nemcsak márciusig, hanem egy sokkal hosszabb időre szóló módon, egészen addig, míg vagy ez a kormány teljesíti a saját ígéretét, miszerint senkit nem hagy az út szélén, vagy pedig közös konszenzuális megoldás születik a károsultak helyzetének rendezése érdekében.Az, ami történt, a Fidesz piaci árfolyamon történő forintosítása, önökkel a folyosón is meg szoktunk ebben állapodni, fideszes képviselőkkel, nem volt igazságos, indokolatlanul kedvezett a bankrendszernek. Mert aki 165 forinton vette fel az úgynevezett hitelét, annak miért 256 forinton forintosították mindezt, miért nem a felvétel napjának árfolyamán? Ezt a vitát általában kulturált mederben le tudjuk folytatni többekkel a Parlament folyosóján. Aztán felkerülnek a mikrofonok, elkezdenek pörögni a kamerák, és az a keserű tapasztalat, hogy a kormánypárti vitastílus egészen megváltozik. Az Igazságügyi bizottságban ezt a kulturált, moratóriumot meghosszabbító javaslatot beterjesztettem egy másikkal együtt, és nyilván számítottam rá, hogy a kormánypárti többség nem fogja itt ezt a javaslatot megszavazni a parlament előtt. Arra ugyanakkor nem számítottam, hogy még vitára sem méltatja, sőt a vitáról szóló vitát sem hajlandó lefolytatni. Tehát a bizottságban hozzászólás nélkül, nemmel szavazva, kétharmados többséggel vetette el ezt a javaslatot. Amikor egyébként egy indoklást kértem hozzá, emlékeim szerint azt a választ kaptam, hogy ebben a bizottságban nem szokás indoklást kérni és kapni egy vita nélküli elutasításhoz. Hát, most tegyünk még egy kísérletet! Itt van önök előtt az ugyanezen a bizottsági ülésen, ugyanilyen stílusban, szánalmas módon elutasított javaslat mása, a testvére, amelynek célja, hogy a legnehezebb helyzetben lévők esetén, akiket a végrehajtók 33, illetve 50 százalékos letiltásai érnek, ne tehessék meg ezt a kisnyugdíjak, a létfenntartáshoz szükséges minimáljövedelem tekintetében. Nagyon sokakat ismerünk ugyanis, akik vagy túl vannak egy árverésen, kilakoltatás előtt állnak, vagy ez leselkedik rájuk, de adott esetben, emlegettem egy hölgyet, aki éjszaka multihoz jár leltározni, más kisboltban dolgozik, egy kis pénzre szert tesz annak érdekében, hogy megpróbálja visszarendezni az életét. Hogy megpróbálja az eredeti állapot helyreállítása felé vezető első lépéseket megtenni. Erre jönnek a, tisztelet a kivételnek, de végrehajtói szabadcsapatok, és ketten, többen, többféle letiltással terhelik ezeket a minimális jövedelmeket is. Az a javaslatom lényege tehát, hogy a létfenntartáshoz szükséges bevételt, legyen az kisnyugdíj, kereset vagy szociális transzfer, ne lehessen ilyesmivel terhelni. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, az Igazságügyi bizottság még csak vitatkozni sem volt hajlandó erről. De szeretném önöknek jelezni, hogy ez a szavazás, ez a felvetés nem rólam szól, nem én kapok vagy nem kapok választ ebben a vitában. Ezt a javaslatot meghánytuk-vetettük a devizahitel-károsultakat védő szervezetek vezetőivel, a lehető legszélesebb körben, akiket el tudunk érni. Nyilván ezt a mai beszélgetésünket is ők vagy élőben, vagy késleltetve, de követni fogják. És abban is egészen biztosak lehetnek, hogy találkoznak önök még ezekkel az emberekkel. És hogy ez mennyire nem fenyegetőzés, hadd mondjam el, hogy vagy a Parlamentben találkoznak velük, ha vendégként itt lesznek, bár ennek a lehetőségeit erősen korlátozta a Fidesz-KDNP, de egy formában biztosan találkoznak ezekkel az emberekkel: a szavazófülkékben a következő választások alkalmával. Szeretném ugyanis elmondani önöknek, hogy egy devizahiteles kerekasztalon, ahol találkozunk a károsultakkal rengetegszer, kiderül, hogy nagyon sokan közülük a Fidesz-KDNP volt vagy korábbi szavazói. Olyan emberek, akik hittek önöknek, akik hittek abban, hogy senki nem marad az út szélén, akik igenis elhitték azt, hogy van segítség Magyarországon, és az utolsó pillanatban, mondjuk, advent idején nem fordulhat elő az, hogy bár kilakoltatási moratóriumot kiáltottak ki, mégis kilakoltatnak embereket. Jelen pillanatban ez is előfordul, most már önkényes lakásfoglalónak is elnevezhetik azt a 30-40 éve jogszerűen ott lakó családot, amelyet aztán bemutatnak egy új tulajdonosnak, aki töredék áron, lakottan megvette az ő ingatlanukat, és adott esetben karácsony előtt elzavarja ebből az ingatlanból. [[18.20]] Egészen elképesztő állapotok uralkodnak tehát, éppen ezért hívom fel mindenki figyelmét arra, hogy nem velem kell elszámolni ezen javaslat kapcsán a szavazás mikéntjéről, hanem azzal a több százezer emberrel, akiknek vannak lakhatási céljaik, gyermekvállalási, családtervezési céljaik, és ezek az emberek is megérdemlik legalább azt az alapvető életesélyt, amit az utóbbi években ettől a kormánytól nem kaptak meg. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A házszabály szerint kétperces hozzászólásokra van lehetősége frakciónként egy-egy képviselőtársunknak. Elsőként megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Úgy tűnik, hogy ciklusokon áthúzódó problémáról van szó, amit kezelni tudunk csak, mert az alapvető megoldás nem született meg. Jómagam 2015-ben az Európai Parlamentben vettem részt egy meghallgatáson, amit Morvai Krisztina szervezett, és a devizahiteleseknek egy csoportja jelent ott meg, és a konkrét, életszerű problémáikat mondták el, ami számszerűleg abból állt, hogy mennyit vettem föl, mennyit fizettem vissza és mennyivel tartozom még. Akik jelen voltak, más európai ország képviselői, döbbenten álltak e számok előtt, és nem tudták fölfogni, hogy ez hogyan alakulhatott ki. Természetesen, valóban az lehetett volna az igazi megoldás, hogy a felvételkori árfolyamon forintosítva meg kell nézni, mennyit fizetett vissza, és akkor hol tartana. Egy régi munkatársam elém tett két kimutatást. Ugyanannál a banknál, ugyanabban az időben fölvett devizaalapú hitelt, forintalapú hitelt. Pontosan nyomon lehetett követni 5 év múlva, hogy hol tart a forintalapú visszafizetés és a devizaalapú. A megoldás természetesen az ilyen módon történő újraszámolás. De amíg ez nem történik meg, kezelni kell, aminek egy lehetőségéről egy adott területen beszélt most képviselőtársam, és itt az a lényeg, hogy mennyi pénz marad valakinek. Nem az, hogy mennyit fizet vissza, az a banknak a lényeg, hanem egy szerény jövedelemből egy 50 százalék a megélhetést veszélyezteti. Nem arról van szó, hogy ő a visszafizetés elől kimenekül, hanem egy sokkal méltányosabb, alacsonyabb összeget kell megállapítani, amely [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] lehetővé teszi egyszerűen az életvitelének egy alacsony szintű, de fenntartását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Balczó képviselő úr. Megadom a szót kettő percre Csárdi Antal frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! A Lehet Más a Politika természetesen támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Ugyanakkor egy pici vitám volna az előterjesztővel, de ez nem tartalmi. Amikor Orbán Viktor azt mondta, hogy senkit nem hagyunk az út szélén, az nem a rászorulókat jelentette. Az azt jelentette, hogy a saját csapatából, a vele dolgozók kezét nem fogja elengedni. Ez óriási különbség. És sajnos azt kell mondanom, tisztelt képviselőtársaim, hogy talán az EBRD-paktumot kéne első körben fölmondani, amiben a kormány nyíltan vállalta az 5. pontban, hogy nem hoz olyan döntést, ami veszélyeztetné a magyar bankrendszernek a profitábilitását. És azt gondolom, hogy ez mindent elmond a jelenlegi kormánypártok hozzáállásáról. Nagyon remélem, hogy ez változni fog vagy tud változni, mert enélkül biztos vagyok benne, hogy egy társadalmi szakadék felé rohannak tömegek. Azt gondolom, hogy ez sem a Fidesznek, sem az ellenzéknek nem lehet érdeke. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a Magyar Szocialista Párt is támogatja ezt a kezdeményezést. Magyarországnak az egyik legnagyobb problémája, ugyebár, a lakhatási válság. Ehhez kapcsolódik az adósságcsapdába került személyek megsegítése. De engedjék meg, hogy azt az adatot elmondjam, hogy 2016 eleje óta 13 305 kilakoltatás volt Magyarországon. Igaz, hogy november 15-étől megint él a téli időszakra vonatkozóan a kilakoltatási moratórium, de mindenki tudja, hogy ez nem megoldás. A problémát nem oldja meg, hogy arra az időszakra leállítja a kormányzat a kilakoltatást; persze a problémának a pillanatnyi kezelésére természetesen jó, hogy legalább a hideg időszakban ezeket a családokat nem tudják utcára rakni, de az adósságcsapda, és amit az előterjesztő indokként elmondott, az élő probléma. És ami olyan kezdeményezést tesz, hogy ezeket a családokat hogyan tudnánk megsegíteni, mindenféleképpen támogatásra szorul. Beszélni kell róla, pontosan a megoldások miatt, mert látjuk, hogy a forintosítás nem hozta meg azt a segítséget a családoknak, sőt konzervált egy olyan helyzetet, hogy akár több tíz millió forinttal több adósságot tett a hitelfelvevők nyakába úgy, hogy talán élete végéig sem tudja visszafizetni azt a hitelt, amit felvett. Segíteni kell ezeken a családokon. Egyet szeretnék: végre tudjuk már meg, hogy hány gyermek került állami gondozásba amiatt, hogy a szüleit a családi otthonból kirakták, kilakoltatták, elvették a házukat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló a Párbeszéd-képviselőcsoport részéről Mellár Tamás képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Természetesen a Párbeszéd is támogatja a tárgysorozatba vételt. Annál is inkább, mert én annak idején tanúja voltam annak az ígéretnek, amit a Fidesz fogalmazott meg és akkor még a Századvég kutatási igazgatója voltam , hogy 3 hónapon belül meg fogják majd oldani az egész devizahitelezés kérdését, problémáját, és minden le lesz rendezve. Ehhez képest fogadóóráimon nem egy olyan megtört ember jön, aki elmeséli azt, hogy fölvettek 7 millió forint hitelt, eddig 8 és felet törlesztettek, és még 9 millió van vissza. És ez nem egy példa, hanem számtalan sok példa. Nyilvánvalóan látszik az a mechanizmus és az az összefüggés, ami úgy volt, hogy a bankrendszer számára lehetővé teszik ezt a fajta kiuzsorázást, tehát azt, hogy sokszorosát próbálják beszedni, cserébe viszont a bankrendszer annak idején szó nélkül elfogadta a bankadót. Tehát valahol itt kapcsolódik össze a két dolog, de nekünk természetesen az a dolgunk, hogy azon emberek mellé álljunk, akik önhibájukon kívül kerültek ilyen helyzetbe, adósságcsapdába, és veszítették el lakásukat. Nekik kellene segíteni, ezért mindenképpen arra szeretném kérni a képviselőtársaimat, hogy ők is támogassák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mellár Tamás képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt. [[Z. Kárpát Dániel jelzésére:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A harcias azonnali kérdések órája után számítottam fideszes és KDNP-s képviselőtársaim érdemi hozzászólásaira. Fanyar félmosolyok lettek belőle, de gombnyomási szándék nem. Szerettem volna megkérdezni őket is, hogy vane egyetlen értelmes, racionális magyarázat arra, hogy ha valaki felvett 7, azaz hétmillió forintot, évekig törlesztette ezt, kilakoltatták az árverezett családi házából nem árverezett lakásból, árverezett családi házából , hogy a fenébe fordulhat elő, hogy utána bekopogtat a bank, hogy barátom, még 13 millió forinttal tartozol. Ha tud bárki gazdasági, erkölcsi, racionális érvet, amely megmagyarázhatja mindezt, akkor úgy érzem, hogy egy legitim vitaalap alakulhat ki. Amíg ez nem történik meg, addig az összes Fidesz-KDNP-s magyarázkodás hitelét veszti. Nagyon bízom abban, hogy az előttünk álló egy éjszaka elég lesz arra, hogy képviselőtársaim átgondolják ezt a kérdéskört, hiszen nem csak az EBRD-paktum okoz problémát, bár megjegyezném, hogy én, aki nagyon nagy kritikával illetem a balliberális kormányzatok éveit, egyetlen magyarországi kormányt sem láttam egyet sem! , aki így térdre ereszkedett volna a bankrendszer előtt, és egy ennyire önfeladó paktumot aláírt volna pénzintézetekkel. Nincs ilyen kormányzat Közép-Európában egy sem, csak az önöké, amely ennyire szolgalelkű volt a pénzügyi szisztémával szemben. [[18.30]] De szeretném azt is elmondani, hogy ugyanez a pénzügyi szisztéma 600 milliárd fölötti, rekordnyereséget produkált az utolsó egész mérhető pénzügyi évben. Ilyen kiugró nyereséget az egész régióban úgyszintén nem találni. Tehát önök valóban egy paktumot kötöttek ezzel a rendszerrel. Azzal már nem nekem kell elszámolnom, hogy az út szélén hagyják ezeket a nagyon széles létszámot képviselő tömegeket. Az a kérésem, hogy aludjanak egyet minderre, és legalább a vitához legyen elég bátorságuk ebben a kérdésben. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az egyes vagyongazdálkodási tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről szóló T/8033. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek zárószavazása során a leadott szavazatok száma tévesen került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 134 igen, 32 nem és 23 tartózkodás. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a temesvári népfelkelésről való megemlékezésről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Németh Zsolt, Zsigmond Barna Pál, Pánczél Károly fideszes képviselők, Földi László, Vejkey Imre, Nacsa Lőrinc, Aradszki András KDNP-s képviselők által benyújtott H/8034. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a temesvári népfelkelésről való megemlékezésről szóló H/8034. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 35 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Ház! Közép-Európa talán legsötétebb diktatúrája, a Ceaușescu-rezsim 30 éve, néhány nappal karácsony után bukott meg. A négy évtizedes kommunista uralomnak véget vető forradalom december 15-én Temesváron kezdődött, Tőkés László református lelkész lakásánál, és az 1990. május 20-án tartott szabad választásokhoz vezetett. Ezzel a határozati javaslattal emlékezünk a temesvári népfelkelés hőseire, áldozataira, és ez az évforduló egyben arra is jó alkalom, hogy hitet tegyünk a temesvári folyamat, a Magyarország és Románia közötti együttműködés és párbeszéd mellett, emlékeztetve egyúttal arra is, hogy azok a kisebbségi jogok, amelyeket 1989-ben egyetértés övezett, máig nem valósultak meg maradéktalanul. Bár a határozati javaslatnak nem közvetlen célja, mégis lehetőséget kínál arra is, hogy magunkban is értékeljük a magyar-román kapcsolatok jobba tételé érdekében az elmúlt három évtizedben tett saját erőfeszítéseinket. Az előttünk fekvő határozati javaslat a magyarok és a románok mellett megemlékezik a Ceaușescu-rezsim ellen velük közösen harcoló németekről és szerbekről is, illetve támogatja a temesvári népfelkelésnek és a benne részt vevő személyeknek emléket állítani kívánó megemlékezések, konferenciák létrejöttét. Az elhangzottakra tekintettel kérjük a javaslat egységes támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok részéről.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni, Németh Szilárd. [[Németh Szilárd István: Köszönöm szépen, nem.]] Most nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelzést nem látok. A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A magyar szocialisták tisztelettel emlékeznek a temesvári népfelkelés résztvevőire és áldozataira a romániai forradalom kirobbanásának 30. évfordulóján.Büszkék vagyunk rá, hogy ezt a történelmi eseményt egy magyar ember, Tőkés László bátorsága és szabadságvágya indította el. Büszkék vagyunk azokra a magyar és román emberekre, akik nem ültek fel annak, hogy a hatalom megpróbálta egymás ellen fordítani őket. Büszkék vagyunk azokra, akik gyűlölködés helyett egymásért kiállva küzdöttek egy elnyomó rendszer ellen. Egy olyan rendszer ellen léptek fel, amely félelemkeltéssel és totális kizsákmányolással próbálta fenntartani a hatalmát. Tőkés László hősies kiállása minden tiszteletet megérdemel, a kelet-európai rendszerváltások történetének egyik legnagyszerűbb tette. A temesvári felkelésből kipattant forradalom egyben figyelmeztetés is minden jövőbeni diktátornak. Tőkés László tette arra emlékeztet minket, hova vezet, ha egy ország vezetése elképesztő arroganciával dőzsöl a luxusban, miközben milliók nélkülöznek. Tőkés László Temesváron arra figyelmeztetett minden autokratát, hogy rossz vége lesz annak, ha egy országban elnyomják a szabadságot, eltiporják a kultúrát és elveszik az emberek jogait. Tőkés László egy olyan vezető ellen lépett fel, aki stadiont épített és focicsapatot telepített a saját szülőfalujába. Remélem, értik a célzást, kedves fideszes képviselőtársaim. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Bízom benne, hogy önök is Tőkés László 1989-es kiállásának szellemében terjesztették elő ezt a javaslatot. A Magyar Szocialista Párt támogatja, hogy méltóképpen tisztelegjünk a temesvári forradalom hőseinek emléke előtt, akik példát mutattak arra, hogyan kell egy népnek kivívnia a saját szabadságát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a Párbeszéd és az LMP soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Ungár Péter képviselő úr, LMP.
Köszönöm a szót. Az LMP országgyűlési képviselőcsoportja támogatja ezt a javaslatot. Én két mondatra reflektálnék csupán.Az egyik az, hogy említette az előterjesztő a magyar-román kapcsolatokban a javulást, illetve azt, hogy reménykedünk, hogy ez a kölcsönös tisztelet alapja lehet. Ezt az alkalmat is megragadnám, hogy szerintem nagyon fontos, hogy ezt a javaslatot elfogadjuk, de talán nem szerencsés, hogy a román parlamentben ugyanakkor Trianont ünnepként kívánják megünnepelni. Remélem, hogy a magyar Külügyminisztérium bár egy másik minisztérium képviselője ül itt mindent meg fog tenni, hogy ezt az amúgy a magyar kormánnyal kapcsolatban lévő román kormány ne tehesse meg. Azt még szeretném elmondani, hogy bár Magyarországon kétségtelenül az első demokratikusan megválasztott miniszterelnök azt mondta, hogy tetszettek volna forradalmat csinálni, amikor arról beszélt, hogy miért nem lehetett a lusztrációt, illetve miért nem lehetett a kommunista diktatúra bűnöseit elszámoltatni, Romániában most pont arról beszélünk, hogy történt egy forradalom, és a román diktátort kivégezték és meghalt. Ennek ellenére ott sem lett teljes lusztráció és teljes elszámoltatása a kommunista bűnösöknek. Sőt, nagyon sokan, akik akkor az elnyomó apparátusban és a Securitatéban tevékenykedtek, utána még a jelenlegi román politika alakítói lehettek, és ez szintén egy problémás dolog, de ennek akár a magyarokat érintő forradalomnak is úgy lehetne emléket állítani, hogyha esetleg majd a 21. vagy 22. alkalommal, amikor az LMP beterjeszti az aktanyilvánosságra vonatkozó javaslatát, akkor a magukat antikommunista legitimitással felruházó kormánytöbbség ezt elfogadja. [[18.40]] Lehet, hogy sok esetben ennek már csak szimbolikus jelentése van, de ez a szimbolikus jelentés is fontos, hogy véget érjen az a korszak nyilvánosan is, ugyanis, és ezt ismételten meg kell jegyezzük, azok az emberek, akik a Ceaușescu-rendszerrel rokon rendszert üzemeltettek Magyarországon, ágyban, párnák között haltak meg; ez hiba volt, semmilyen felelősségre vonás nem történt meg. Ez többek között annak is köszönhető, hogy akkor még a Fidesz, a KDNP nem szavazta meg a Zétényi-Takács-féle jóvátételi törvényt, ami akkor nagyon nagy hiba volt. Ezért csak azt szeretném mondani, hogy ha a most tárgyalt törvényjavaslat szellemében folytatnánk a következő jogalkotási időszakot, akkor a lusztrációt és az aktanyilvánosságot is elfogadná a kormánytöbbség. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Bencsik János jobbikos képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Itt néhány nappal a 30. évfordulója előtt a temesvári népfelkelésnek szeretném kijelenteni, hogy a Jobbik képviselőcsoportja természetesen támogatni fogja ezt a határozati javaslatot. Nagyon örülünk annak, hogy a bizottsági viták során nyitottság volt arra a javaslatunkra, amelynek nyomán a magyar és a román nép mellett a szerb, a német és más nemzetiségű polgárok szerepvállalását is sikerült beemelnünk ebbe a javaslatba. Volt egy másik javaslatunk is, amely azt célozta volna, ahogy itt az előterjesztő is fogalmazott, azt mondta volna ki, hogy a temesvári folyamatnak nem valósultak meg maradéktalanul az ígéretei, az a folyamat sajnos megrekedt, és az a szépreményű új korszak, amely 30 évvel ezelőtt körvonalazódott Bukarest utcáin, amikor magyarok, románok és más nemzetiségek vállt vállnak vetve küzdöttek a diktatúra ellen, végül nem a békés párbeszéd, az egymás mellett élés és az államalkotó, őshonos nemzetiségek közös munkájához vezetett el, hanem néhány hónap múlva a véres, fekete március eseményeihez. Azt gondoljuk, jó lett volna akár utalás szintjén is ezt belevenni, de ettől függetlenül, hogy ez nem történt meg, talán itt a bizottsági viták lezárásakor hely van arra, hogy erre utaljunk. Ettől függetlenül ezt a határozati javaslatot támogatni fogjuk, és nagyon bízunk abban, hogy Trianon 100. évfordulójának a kapujában ez a most körvonalazódó konszenzus megteremti annak az alapjait, hogy a trianoni szétszabdaltságunk centenáriumára, a 100 éves megemlékezésre a jövő évben legalább ugyanilyen, ha nem nagyobb pártok közötti konszenzus, közös gondolkodás, közös cselekvési terv és közös megemlékezés következzen majd be. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem, hogy az előterjesztők közül kíváne valaki szólni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen nemcsak most a támogató hozzászólásokat, hanem az igencsak késői órán akkor is, de egy emelkedett hangulatú általános vitán nem tudtuk meghallgatni mindenkinek a gondolatait a temesvári népfelkelésről, a magyar-román kapcsolatokról, Tőkés László akkori református lelkész szerepéről és azokról a folyamatokról, amelyeket az 1989-es események indítottak el. Azt gondolom, a javaslat egyöntetű támogatást élvez. A mostani végső, holnap szavazásra kerülő javaslatban egy jobbikos módosító is befogadásra került, illetve egy Demokratikus Koalíció-párti javaslat is befogadásra került, így áll össze a mostani végső javaslat, amelyet holnap itt, az Országgyűlésben meg fogunk szavazni. Annyit tennék hozzá ehhez a határozati javaslathoz, hogy ezen a héten, a holnapi naptól kezdődően Temesváron egy nagyszabású ünnepségsorozat veszi kezdetét, aminek célja, hogy méltó módon emlékezzünk a 30 évvel ezelőtti eseményekre. Ennek csúcspontja a szombati nap lesz, hiszen egy rendszerváltó kerekasztal kerül megrendezésre, amelyen Tőkés László, a temesvári forradalom szikraembere, lord David Alton, az angol felsőház tagja, Janez Janša volt szlovén miniszterelnök és Łukasz Kamiński, az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platform elnöke is részt vesz, illetve este egy nagyszabású gála kerül megrendezésre Temesváron, ahol Magyarország miniszterelnöke, Orbán Viktor is beszédet mond. Azt gondolom, a mostani határozati javaslat nemcsak egy méltó emléke a 30 évvel ezelőtti eseményeknek, hanem egy kinyújtott kéz a román fél felé, reméljük, hogy élnek vele. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a 2020. év Zrínyi Miklós-emlékévvé nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Németh Szilárd, Kósa Lajos, Pánczél Károly, Ágh Péter, Halász János, Hubay György, Fenyvesi Zoltán, Zsigmond Barna Pál, Fidesz, valamint Nacsa Lőrinc, Földi László, Aradszki András, Simicskó István és Vejkey Imre, KDNP, képviselő urak által benyújtott H/8035. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül ki kíván felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Zrínyi Miklós a magyar történelem kiemelkedő alakjai közé tartozik, korának egyik zsenije volt, hisz költőként, politikusként és hadvezérként is nyomot hagyott történelmünkben, kultúránkban. Olyan kiemelkedő műveket hagyott ránk, mint a Szigeti veszedelem vagy Az török áfium ellen való orvosság. Ez tehát mindenképp indokolja, hogy méltó módon emlékezzünk rá és hangsúlyozom: méltó módon , Zrínyi Miklós emléke ugyanis méltóságot követel, ez pedig a jövőbeni ünneplők felelőssége. A méltóság ugyanis azt jelenti, hogy a Zrínyire való emlékezést, országvédő sikereit senki sem használhatja fel sem aktuálpolitikai gyűlöletkeltésre, sem hamis párhuzamokból levezetett hamis következtetések felállítására. Ezért a Zrínyi Miklós iránti tiszteletből arra kérjük a kormánypárti képviselőket, hogy bármilyen csábítónak is tűnhet a török megszállás elleni csaknem 400 évvel ezelőtti küzdelem és a mai bevándorlási helyzet összehasonlítása, ne szennyezzék be az emlékév méltóságát kicsinyes és hazug párhuzamokkal. Legyen inkább üzenet a ma emberének a horvát származású Zrínyi Miklós teljes életútja! Legyen ez az üzenet a ma politikusainak is, hogy a hazafiasság nem azon múlik, hogy ki honnan jött, hanem hogy mennyire szereti ezt a hazát, és mit tesz érte! A 400 éve született Zrínyi Miklósról elnevezett emlékév jó alkalmat adhat arra, hogy ezt az üzenetet eljuttathassuk a magyar emberekhez, és persze bízunk abban is, hogy az emlékévet senki sem használja a saját rokoni vagy üzleti köre pénzügyi gyarapodására. A Magyar Szocialista Párt ezt a méltósággal teli és lopásmentes Zrínyi-emlékévet támogatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Nacsa Lőrinc felszólalása következik, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy ezt a vitában is jeleztük, a KDNP támogatja ezt a fontos emlékévet, és azt szeretném jelezni Gurmai Zita képviselő asszonynak, hogy az előző napirendnél is és most is ön volt az egyetlen, aki aktuálpolitikai célokra használta a vitákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom.Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíváne valaki hozzászólni. (Senki sem jelentkezik.) Jelentkezőt nem látok. [[18.50]] Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/8031. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem, tisztelt Országgyűlés, az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Németh Szilárd István: Köszönöm, nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelzést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Németh Szilárd István: Köszönöm, nem. Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzik mindketten, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a közbeszerzésekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8039. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a közbeszerzésekre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló T/8039. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 4 nem szavazat és 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat fő célja az egyszerűsítés és a gyorsítás, az adminisztratív terhek további csökkentése, a szabályosság növelése az uniós források pénzügyi korrekciójának megelőzését és a kockázatok csökkentését szolgáló szabályok útján, valamint a felelős közpénzfelhasználás garanciáinak erősítése. A mostani törvénymódosítás lehetővé teszi, hogy a jövőben a problémákat még inkább az elektronikus közbeszerzés útján lehessen kezelni. A következő évek tervei között szerepel ennek megfelelően a közbeszerzési eljárások folyamatának aktív támogatását jelentő EKR-funkciók megvalósítása, amelyek valós és érdemi adminisztratív tehercsökkentést jelenthetnek, mivel részben leveszik az ajánlatkérők válláról az adminisztratív terheket. Az előttünk fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz a közbeszerzések és a közbeszerzési eljárások időtartamát illetően, valamint erősíti a felelős közpénzfelhasználás garanciáit, amelyek véleményem szerint mindenki által támogatandó törekvések, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, ki kíván felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8023. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5én tartott ülésén megtárgyalta az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/8023. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő javaslat módosítani kíván számos igazságügyi tárgyú törvényt, mégpedig oly módon, hogy a jogalkalmazás során a gyakorlatban felmerült tapasztalatok beépülésre kerüljenek a törvényi szövegbe, előremozdítva ily módon azok hatékonyabb érvényesülését. A javaslat a közjegyzők mindennapi tevékenységét kívánja gördülékenyebbé tenni azzal, hogy szigorító és pontosító rendelkezésein keresztül fokozottabban szándékozik a közjegyzői tevékenységbe vetett közbizalom megóvását és megerősítését szolgálni. Példaként említhető, hogy a jövőben a közjegyzői szolgálat szüneteltetése az irodavizsgálatra irányadó időtartamot nem hosszabbítja meg, a közjegyző hivatalba lépésétől számított egy év, illetve további négyéves időszakok elteltével lefolytatandó vizsgálatba pedig a szünetelés időtartama beleszámítandó lesz. A javaslat szigorító rendelkezései pedig olyan közjegyzői tevékenységet ellátó személyre fognak vonatkozni, akivel szemben bűncselekmény elkövetésének gyanúja merült fel. Tisztelt Ház! A törvényi normaszövegben nóvumként jelenik meg a javaslatnak köszönhetően, hogy a jelenlegi hagyatéki tárgyalás tartása mint főszabály helyett a tárgyalás nélküli hagyatékátadás lesz a főszabály a jövőre irányadóan, azzal a megkötéssel, hogy a törvény kógens rendelkezésként felsorolja mindazon esetet, amikor mégis kötelező tárgyalást kell tartani a közjegyzőnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat a jogrendszer koherenciájának biztosítása érdekében a fent említett törvényeken kívül módosítani kívánja többek között még a bírósági végrehajtásról, a pénzmosás és terrorizmus finanszírozásáról, a bizalmi vagyonkezelőkről szóló és az igazságügyi szakértőkről szóló törvényeket, valamint a civiltörvényt is. Kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy élni akare a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes egészségügyi tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7847. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen ismét a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes egészségügyi tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/7847. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 szavazattal egyhangúlag elfogadta. [[19.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat legfontosabb céljai között kell említenünk az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér vagy röviden EESZT működtetésével kapcsolatos új feladatokat és ezen új funkciókra vonatkozó jogszabályi feltételek megteremtését. A törvényjavaslat másik fontos célja az európai uniós tagságból fakadó jogharmonizációs kötelezettségek végrehajtása. A törvényjavaslat értelmében lehetővé válik, hogy a mozgásukban korlátozott vagy idős személyek helyett a hozzátartozók válthassák ki a jövőben a receptet. A jogszabályi módosítás ennek érdekében lehetővé teszi, hogy az EESZT digitális önrendelkezési modulja ne kizárólag adatkezelési rendelkezéseket tartalmazhasson, a jövőben lehetőség nyílhat a digitális önrendelkezési felületen meghatalmazás és képviseleti jogosultságok rögzítésére, illetve kezelésére is. A rendszer továbbá hatékony és azonnali adatcserét tesz lehetővé, melynek fontosabb céljai a betegadatok és dokumentációk cseréjének megvalósítása, illetve a különböző egészségügyi ellátók közötti adattovábbítás elősegítése és az erőforrások optimális hasznosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! A fentiek alapján mind egyetérthetünk abban, hogy az EESZT központi szolgáltatásai gyorsabbá és átláthatóbbá tehetik a jövőben az egészségügyi folyamatokat, ezért kérem önöket, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, hogy ki kíván élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek az egészségügyi szolgáltatások fejlesztésével, valamint a bizonytalan minőségű, tisztázatlan hátterű egészségügyi szolgáltatók tevékenységének visszaszorításával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztést T/8018. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az egészségügyi szolgáltatások fejlesztésével, valamint a bizonytalan minőségű, tisztázatlan hátterű egészségügyi szolgáltatók tevékenységének visszaszorításával összefüggő módosításáról szóló T/8018. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat egyik fő célja, hogy fejlessze a gyógyszertári szolgáltatást, biztosítsa a gyógyszertárak megbízható és elérhető közelségű működésének feltételrendszerét. A törvényjavaslat a biztonságos és gazdaságos gyógyszerellátás mellett kitér még a gyógyászatisegédeszköz-ellátásra, illetve a gyógyszerforgalmazás általános szabályaira is. A törvényjavaslat elfogadásának további indoka, hogy fel kívánunk lépni az egészségügyi szolgáltatások piacán tapasztalt visszaélésekkel szemben. A Magyar Orvosi Kamara felhívta a figyelmet arra, hogy növekszik az olyan testi, lelki egészséggel összefüggő szolgáltatásokat kínáló személyek száma, akik magukat úgymond „aposztróf doktor” címmel rendelkező „tiszteletbeli tanár-doktoroknak” nevezik, vagy ehhez hasonló alternatív megnevezést használnak. Elkötelezettek vagyunk abban, hogy a magyar lakosság jó és megbízható egészségügyi szolgáltatásban részesülhessen, ne váljon csalók áldozatává. E cél elérése érdekében van szükség az úgynevezett „aposztróf doktorok” működését megfékező és felszámoló törvényi szabályok elfogadására, a hatályos rendelkezések szigorírására. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy a javaslattal a csalásoktól, visszaélésektől tudjuk megóvni azokat az embereket, akik betegségben szenvednek, és valamiféle segítségre szorulnak, illetve elősegítjük azt, hogy a lakosság a gyógyszerekhez minél több helyen, minél hamarabb hozzájuthasson. Ez a cél, úgy gondolom, mindannyiunk számára támogatható. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Horváth László képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, ki kíván hozzászólni. (Senki sem jelentkezik.) Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. (Jelzésre:) Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kocsis Máté, Bánki Erik, Ovádi Péter fideszes képviselők, valamint Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselő által benyújtott T/8040. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, amit majd Törő Gábor fog ismertetni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló T/8040. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a látvány-csapatsportágakat képviselő szövetségeknek, egyesületeknek, alapítványoknak biztosít lehetőséget beruházásra, fejlesztésre azoknak, akik az eddigi jogszabályok értelmében a szükséges önerőt nem tudták előteremteni a fejlesztéseikhez. A törvényjavaslat megteremti annak a lehetőségét, hogy az országos sportági szakszövetségek a sportági stratégiákkal összhangban végzett sportági létesítményfejlesztéseket százszázalékos támogatási intenzitás keretében valósítsák meg, emellett kimondja, hogy a tárgyieszköz-beruházást az adott tárgyieszköz-beruházásra vonatkozó első támogatási igazolás kiállítását követő évben kezdődő támogatási időszaktól számított hatodik támogatási időszak végéig kell üzembe helyezni. Az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadásával további fejlesztések végrehajtására nyílik lehetőség, amely véleményem szerint mindenki számára támogatandó, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztők közül kíváne valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelzést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/8040. számú törvényjavaslat, ahogyan az általános vitán is elhangzott, egyrészt a tárgyieszköz-beruházás, -felújítás jogcímen jóváhagyott sportágfejlesztési programoknál a látvány-csapatsportági támogatáson felüli szükséges önerő és önrész biztosítására vonatkozó szabályokat tartalmazza, másrészt a több ütemben megvalósuló beruházások üzembe helyezésének az időbeli korlátját kívánja módosítani. Jól tudjuk, hogy a sportlétesítmények fejlesztése kiemelt jelentőségű, amely segíti és kiszolgálja a teljes sportágazatot, mint a versenyt és az utánpótlás-nevelést, amely nemcsak a hat látvány-csapatsportágon belüli, hanem közvetetten valamennyi sportágat segíti. [[19.10]] Fontos megjegyeznem, hogy a látvány-csapatsportágak támogatási rendszere Európában is egyedülálló, hiszen olyan lehetőségeket nyújt a sportban élőknek, amellyel hosszú távon is páratlan lehetőségeket biztosít és értékeket közvetít. Fontos hangsúlyozni, hogy a sport szinte valamennyi ágazatra pozitív hatást generál, így annak fejlesztése jelentősen járul hozzá ahhoz, hogy társadalmunknak, így gyermekeinknek egészséges, boldog és sikeres jövője legyen. És nagyon fontos hangsúlyozni, hogy a sport taorendszerének segítségével újulnak meg a kis egyesületek pályái, öltözői, uszodái is, és tudják ezeket a létesítményeket egyre többen igénybe venni a verseny- és utánpótlás-nevelésben, valamint a szabadidősportban egyaránt. És érdemes ismét felidézni azokat az adatokat, amelyek szerint a hat látvány-csapatsportágban az igazolt sportolók száma 2010 óta 213 ezer főről 450 ezerre emelkedett, tehát több mint kétszeresére nőtt. És ezúton is megerősítem, hogy a látvány-csapatsportágak támogatási rendszerének egyik fő eredménye, hogy mennyivel többen sportolnak hazánkban a rendszeres bevezetése óta, hiszen az a szám is jól igazolja ennek a pozitív hatásait, amit a hazai utánpótlás-nevelésben és a nemzetközi eredményességben is sikeresen láthatunk a sportágak tekintetében. Ez köszönhető természetesen a kiváló edzőknek, a szakembereknek, a képzési rendszereknek és az előre tervezhető, hosszú távon biztosított sportágfejlesztési programoknak. A támogatás által 2019-re az új és felújított sportlétesítmények száma meghaladja a 2500-at, amely szám is jól mutatja, hogy milyen nagy lemaradásban volt a sportinfrastruktúra helyzete, és milyen nagy szükség volt és van az új és felújított sportlétesítményekre. És hangsúlyozom, hogy itt sportpályákról, uszodákról, tornacsarnokokról, jégpályákról, öltözőkről vagy sportcsarnokokról beszélünk, amelyek a sport szinte valamennyi területét lefedik és azok érdekeit szolgálják. És mindemellett kiemelném a sportpolitikai célrendszereit is, amelyeket kitűztünk magunk elé, amihez a tao rendszere is jelentős mértékben hozzájárul. Ehhez megfelelő sportlétesítményekre is szükség volt, hiszen kulturált, XXI. századnak megfelelő körülmények között sportolhatnak így a gyermekeink, fiataljaink és akár a felnőtt korosztály is, hiszen mindannyian emlékszünk, milyen körülmények fogadtak bennünket és a sportolóinkat is és a sportszerető közönséget is 2010 előtt. Az eltelt időszakban sikeresen tudtuk növelni a sportolók számát, az utánpótláskorú versenyzők számát és a rendszeresen sportolók számát is. És az sem utolsó szempont, hogy nemzetközi sporteseményeket is tudunk rendezni ezekben a létesítményekben. Szeretnék kitérni egy másik nagyon fontos kiemelt területre, a tao látványcsapatsportág-támogatási rendszerének az ellenőrzésére. Az állami és látványcsapatsport-támogatások felhasználására vonatkozóan a közérdekű adatok az infotörvény, valamint a vonatkozó 107/2011. számú kormányrendelet értelmében a civil szervezetek honlapjain megtalálhatóak, amely mellett a sportért felelős államtitkárság és a sportági szakszövetségek folyamatosan, tételesen ellenőrzik a támogatások felhasználásának jogszerűségét és annak szakmai megalapozását. És végezetül, az elhangzottakra való tekintettel a kormány támogatja a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát, amely összhangot teremt a taotörvény módosításáról szóló T/8040. számú törvényjavaslat és az uniós jogból eredő kötelezettségeink között, azzal, hogy egyértelműen leszögezi, hogy a 100 százalék támogatási intenzitással fejleszteni kívánt létesítmények hasznosítói nem lehetnek a látvány-csapatsportágban tevékenykedő hivatásos sportszervezetek. A kormány egyetért azzal is, hogy az önrész elengedése vonatkozásában a 300 millió forintos értékhatár eltörlésre kerüljön, mert ezzel elsősorban a kisebb, főleg vidéki sportszervezetek alacsonyabb értékhatárú beruházásainak megvalósítását tudjuk segíteni. Éppen ezért az elhangzottakra figyelemmel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot a szavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Szabó Tünde államtitkár asszony. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Kérem, jelezzék felszólalási szándékukat! [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelzést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem, az előterjesztők közül kíváne valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem visszaélve az önök türelmével és nem megismételve az eddig elhangzottakat, hiszen azt gondolom, ha levesszük az aktuálpolitikai utalásokat, akkor egy nagyon értelmes általános vitát tudtunk lefolytatni erről a törvényről, amelyben sok hasznos dolgot el tudtunk mondani mind ellenzéki, mind kormányoldalról. Azt szeretném csak mondani, hogy a törvény benyújtása és a holnapi elfogadása között annak az egyeztetési folyamatnak az eredményeképpen, amely megtörtént, egy olyan eredményről tudok beszámolni, amely eltörli a 300 millió forintos értékhatárt államtitkár asszony már utalt rá , amely egyébként ellenzéki kérés és javaslat is volt itt az általános vitában, illetve később a bizottsági szakaszban is. Éppen ezért arra kérem önöket, hogy mivel ezt az egyébként jó és előremutató javaslatot is befogadtuk, kérem, hogy holnap ezt a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most pedig soron következik a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8021. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a T/8021. számú, a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat jelentős változásokat tartalmaz a jelenleg hatályos járulékszabályozáshoz képest. A törvényjavaslatnak köszönhetően egy törvényi szintű jogszabályban újraszabályozásra kerül a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény, a végrehajtását szolgáló a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. számú kormányrendelet alapján. Erre azért van szükség, hogy a széttöredezett szabályozást egységes törvényi szintű szabályrendszerben leegyszerűsítsük, így egységes elvek mentén lesz kialakítható a járulékszabályozási rendszer. A törvényjavaslat értelmében az eddigi négy járulék helyett egyetlen járulékot kell a munkavállalók után fizetni, azaz egységesítjük a jövedelmeket terhelő járulékokat. Mentesítjük a nyugdíjas munkavállalókat a járulékfizetési kötelezettség alól; kedvezőbbé tesszük a gyermekeket nevelők számára a járulékkedvezmény igénybevételét; pontosítjuk az egészségügyi szolgáltatási járulékra vonatkozó szabályokat, és javaslatot teszünk olyan módosításokra, amelyek a járulékrendszer működését igazságosabbá teszik; kiszűrjük a rendszerből a potyautasokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy a törvényjavaslat olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek több esetben járulékteher-csökkentést jelentenek; mérséklik az adminisztrációt, valamint egyszerűbben követhető szabályok révén segítik az érintett piaci szereplők és állami szervek mindennapi jogalkalmazását. Mindezek tükrében kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] [[19.20]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíváne valaki felszólalni. [[Izer Norbert: Majd a végén.]] Majd a végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy ki kíván hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és most adom meg a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, aki az előterjesztők nevében kíván felszólalni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány 2019. november 12-én nyújtotta be az Országgyűléshez a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló T/8021. számú törvényjavaslatot. A vita során öt képviselői indítványt nyújtottak be, amelyek nem voltak támogathatók a következő okokból. Volt olyan képviselői indítvány, amely tévedésre alapozta a módosítási javaslatát, úgy vélte, hogy a belföldi lakóhelytől függ a biztosítási jogviszony létrejötte, holott a biztosítási jogviszony létrejötte eddig sem és a törvényjavaslat értelmében sem függ a lakóhelytől. Olyan önálló képviselői indítvánnyal is találkozhattunk, amely járulékfizetés hiányában állapította volna meg az ellátási jogosultságot. Ez sem támogatható, tekintettel arra, hogy az ellátásra való jogosultságot a biztosítási jogviszony és a járulékfizetés együttesen alapozhatja meg. Végezetül meg kell említeni azokat az önálló módosító indítványokat, amelyek a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény módosítására irányultak. Ezekkel kapcsolatban megjegyzem, hogy a jelen törvényjavaslatnak nem célja a nyugdíjrendszer átalakítása, módosítása, nem célja továbbá a nyugdíjszerű ellátások újraszabályozása sem. A törvényjavaslat a nyugdíjszabályok körében kizárólag azokat a rendelkezéseket módosítja, amelyek közvetlenül összefüggésben vannak a törvényjavaslatban szereplő módosításokkal. Tehát e körben a kodifikációs determináción túlmutató javaslatok nem támogathatók. Az előbbieken túl a Törvényalkotási bizottságban arra vonatkozóan is érkezett javaslat, hogy az egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett, de hátralékkal rendelkező személyek esetében a taj-szám ne váljon érvénytelenné, mert az esetleges tévedések az egészségügyi ellátásra való jogosultság elvesztését eredményezhetik. Bízom benne, hogy képviselő úr a bizottsági ülésen is megnyugtató választ kapott a felvetése kapcsán, ugyanakkor kérem, engedjék meg, hogy röviden ismét reagáljak erre a kérdésre. Hangsúlyozom, hogy a törvényjavaslat nem irányul az egészségügyi ellátásra való jogosultság elvesztésére, az csupán arról rendelkezik, hogy a társadalombiztosítási kockázatközösségbe tartozó, egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett esetében háromhavi tartozás esetén az egészségügyi ellátás térítésmentesen nem vehető igénybe. A hátralék rendezését követően az egészségügyi ellátás ismét ingyenesen igénybe vehető, a rendelkezés így nem foszt meg senkit az ellátástól, nem sérti a jogbiztonságot, és a szociális biztonság elve sem sérül. Jelzem, hogy a törvényjavaslat az elmaradt egészségügyi szolgáltatási járulék vonatkozásában határoz meg új szabályt, nem pedig a társadalombiztosítási járulékkal kapcsolatosan. Azaz a biztosított személyeket, például a munkaviszonyban állókat, egyéni és társas vállalkozókat nem érintik a változások. A törvényjavaslat alapján az egészségügyi ellátásra jogosultak köre nem változik, az kizárólag a járulék megfizetése kapcsán ír elő szankciószabályt, mely nem jár jogvesztéssel, ugyanakkor elősegíti a társadalombiztosítási kockázatközösség nem fizető tagjainak kiszűrését, mely jogos elvárása a járulékfizető állampolgároknak, és mindannyiunk társadalmi érdeke. Tisztelt Ház! A Népjóléti bizottság és a Törvényalkotási bizottság által 2. hivatkozási számon benyújtott javaslatok jogtechnikai módosításokat tartalmaznak, érdemi változásokat nem jelentenek a már benyújtott törvényjavaslathoz képest. Egy részük azért vált szükségessé, mert időközben a tisztelt Ház már elfogadott olyan törvényjavaslatokat, amelyek érintik a hatályos társadalombiztosítási szabályokat, illetve jelenleg is tárgyal olyan törvényjavaslatokat, amelyek szintén módosítanák a hatályos jogszabályt. Annak érdekében, hogy az említett törvényjavaslatok által kezdeményezett módosítások az új Tbj.-ben is megfelelően megjelenjenek, szükséges támogatni a Népjóléti bizottság és a Törvényalkotási bizottság módosító indítványait. Az elhangzottak ismeretében kérem a tisztelt képviselők támogatását a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszert, valamint az államháztartást és a gazdasági stabilitást érintő egyes jogszabályok módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7842. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/8028. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés!
Bocsánat, kedves képviselő úr, úgy gondolom, hogy egy másik bizottsági jelentést olvas most fel. Ellenőrizzük! [[Törő Gábor: A 8028-ast.]] A T/7842. számú törvényjavaslatról van szó, tisztelt képviselő úr. [[Balczó Zoltán: Mindegy. Törő Gábor: Elnézést, elnök úr, akkor kezdem elölről.]] Köszönöm. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a pénzügyi közvetítőrendszert, valamint az államháztartást és a gazdasági stabilitást érintő egyes jogszabályok módosításáról szóló T/7842. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat tartalmazza többek között az Országos Betétbiztosítási Alap és a Befektetővédelmi Alap szétválasztásával kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseket, a prospektusrendelettel kapcsolatos módosításokat, valamint további pontosításokat foglal magában az ágazati EU-s jogszabályok, például a jelzáloghitelekről szóló irányelveknek, valamint a központi értéktárakra vonatkozó rendeletnek történő megfelelés érdekében. A javaslat mindezek mellett kitér az államháztartásról szóló törvény, valamint a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosítására is. A törvényjavaslat további célja, hogy az EU tagállamainak túlnyomó részében, így Magyarországon is meghatározó banki finanszírozáson alapuló rendszer mellé a tőkepiacról történő finanszírozás is felzárkózzon, a vállalkozások diverzifikáltabb forrásokból juthassanak tőkéhez bárhol az Európai Unióban. Fontos az is, hogy a befektetőknek olyan további lehetőségek kínálkozzanak, amelyek révén a pénzüket úgy hasznosíthatják, hogy ezáltal fokozzák a növekedést és a munkahelyteremtést. Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat számos előremutató rendelkezést tartalmaz mind a pénzügyi közvetítőrendszert érintően, mind pedig a gazdasági stabilitás további növelése érdekében, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a benyújtott javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíváne valaki felszólalni. [[Gion Gábor: Majd később.]] Majd később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Most adom meg a szót Gion Gábor államtitkár úrnak, aki jelezte, hogy fel kíván szólalni a zárszóban.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A parlamenti vita lezárása kapcsán a törvényjavaslathoz érkezett főbb módosításokról szeretnék pár szót szólni. A módosítások jelentős része értelmezést segítő, pontosító, kodifikációs jellegű rendelkezéseket tartalmaz a törvényjavaslat belső összhangjának biztosítása érdekében. [[19.30]] Mivel a törvényjavaslat meghatározó részét teszik ki az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségünk teljesítésére irányuló rendelkezések, a technikai fogalomhasználat pontosítását célzó módosítások is jórészt e területre vonatkozik. Néhány tartalmi módosítási javaslat kezdeményezésére is sor került, én ebből kettőt szeretnék kiemelni. Az egyik: tavaly ősszel a pénzügyi közvetítőrendszert érintő törvénymódosítások között szerepelt az értékpapírosítás uniós keretrendszerének megteremtése kapcsán a tőkepiaci törvény uniós rendelethez való igazítása, az értékpapírosítási folyamat egyes elemeinek beemelése a hazai szabályozásba. Ezen szabályok kiegészítését és egyúttal az értékpapírosítási folyamat gördülékenyebbé tételét célozza az a javaslat, melynek alapján az értékpapírosítás alapjául szolgáló követelésállományok átruházása céljára egy speciális átruházási mód válik lehetővé. A javaslat, melynek már van előképe a hitelintézeti törvény 17/A. §-ában, nagyszámú követelésállomány annak minden biztosítékával együtt történő átruházására irányul. Hangsúlyozni szeretném, hogy a követelésállományok ezen módszerrel történő átruházása felügyeleti engedélyhez kötötten, csomagban valósítható meg. További módosító javaslat rögzíti a vonatkozó EU-irányelvvel összhangban, hogy egyes kivételes intézkedések alkalmazásáról, valamint a helyreállítási tervek életbeléptetéséről hogyan és mikor áll fenn a felügyeleti hatóság és a szanálási hatóság tájékoztatási kötelessége annak érdekében, hogy ezen kivételes intézkedések hatékonysága minden tekintetben megfelelő legyen. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, hogy a módosító javaslatokkal együtt a törvényjavaslatot fogadják el. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Gion Gábor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor.Most pedig soron következik a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8028. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját ismerteti Törő Gábor képviselő úr, a bizottság előadója.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az előbbi napirendnél meggyőződtem arról, hogy elnök úr figyel.
Mi pedig meggyőződtünk arról, hogy más is. Tessék!
Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/8028. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A kormány mindig elkötelezett volt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés mellett, és következetesen törekszik a gazdaság fehérítésére is. A benyújtott törvényjavaslat ezen fenti célok megvalósítását szolgálja. Egyrészről átültetésre kerülnek a magyar jogrendszerbe az Európai Parlament és a Tanács 2015/849. irányelvének felülvizsgálata során alkotott új intézkedései, másrészről pedig az Európai Bizottság javaslata nyomán az Európai Parlament és a Tanács egy új, a 2018/843. irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szintén a magyar jogrendszer részét fogja képezni. Tisztelt Ház! Úgy vélem, hogy az új törvény megalkotása nagyban hozzájárul a pénzügyi rendszer védelméhez, a bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosására és a terrorista szervezetek pénzügyi támogatására irányuló kísérletekkel szemben, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák majd az indítványt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy a későbbiekben kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok a monitoron. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a konstruktív együttműködésüket a törvényjavaslat országgyűlési tárgyalása során. A most zárószavazás előtt álló törvényjavaslatot a kormányzat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni hazai szabályrendszer további megerősítése, valamint az európai uniós és nemzetközi előírásokkal való teljes összhang megteremtése érdekében nyújtotta be. A benyújtott módosítások célja nagyrészt az EU 5. pénzmosás elleni irányelvében bevezetett módosítások hazai jogba történő átültetésének kellő időben történő biztosítása. Ugyanakkor a törvényjavaslat bevezet olyan pontosító törvényi rendelkezéseket is, amelyek az EU korábbi, 4. pénzmosás elleni irányelvében foglalt előírások maradéktalan alkalmazásához szükségesek. Az EU rendelkezéseinek átültetésekor figyelembevételre kerültek más tagállamok gyakorlati megoldásai is annak érdekében, hogy az európai szabályok átvétele ne eredményezzen a szükségesnél és versenytársainknál szigorúbb jogalkalmazást, így az irányelv átültetése tekintettel volt az ügyfelek érdekeire, valamint a hazai pénzügyi és egyéb érintett szektorok versenyképességének megőrzésére is. Az EU-s előírások teljesítésén felül az előterjesztés figyelembe veszi a pénzmosás elleni törvényünk, a Pmt. 2017. június 26-i hatálybalépése óta eltelt időszak hazai tapasztalatait is. E módosítások révén várhatóan a lakosságot tömegében érintő alacsony kockázatú ügyletek kezelése egyszerűsödik, ugyanakkor lehetőség nyílik arra is, hogy a hatóságok és szolgáltatók erőforrásaikat kifejezetten a magasabb pénzmosási kockázatú tranzakciókra összpontosítsák. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslathoz az általános vita során önálló képviselői módosító indítvány nem került beterjesztésre. A részletes vita során az Országgyűlés Gazdasági bizottsága, illetve a Törvényalkotási bizottság több, zömében kodifikációs, jogtechnikai jellegű, valamint kollíziót feloldó módosításokat tett. Ezeket, illetve a tartalmi módosítást is jelentő érdemi javaslatokat a kormány is támogatta. A fontosabb tartalmi módosító javaslatok közül kiemelnék néhányat. Az egyik: a szolgáltatók részére kellő felkészülési időt biztosít azáltal, hogy a dinamikus ügyfélátvilágítási intézkedéseket csak 2020. október 1-jével lépteti hatályba. Az alacsony kockázatú, így csak egyszerűsített ügyfél-átvilágítási intézkedéseket megkívánó esetekben az üzleti kapcsolat az ügyfél személyes jelenléte nélkül is létrehozható a szükséges adatok, okmánymásolatok és nyilatkozatok postai úton való megküldésével. Valamint a pénzügyi szolgáltatók pénzmosás elleni feladatokért felelős vezetője feladatain túl a szorosan kapcsolódó és az ágazatban jellemzően együttesen ellátott bankbiztonsági funkciót is ellássa. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat elfogadásával Magyarország jelentős mértékben tovább javítja a hazai pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni rendszer hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét. Ezenfelül eleget tesz európai uniós és nemzetközi kötelezettségeinek, bizonyítva ezzel Magyarország töretlen elkötelezettségét a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harc mellett. A korszerű szabályozás és hatékony végrehajtás biztosítása az eddiginél is erősebben védi majd a hazai pénzügyi rendszert és a tisztességes többségi társadalmat, valamint támogatja a pénzmosás elleni nemzetközi együttműködésünket és a terrorizmus finanszírozása elleni nemzetközi fellépés megerősítését is. Kérem, hogy erre tekintettel a törvényjavaslatot, valamint a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokat támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[19.40]]
Köszönöm, Gion Gábor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény és egyes kapcsolódó törvényi rendelkezések módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8032. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény és egyes kapcsolódó törvényi rendelkezések módosításáról szóló T/8032. számú törvényjavaslatot. A zárószavazás előtti módosító javaslatot és a zárószavazás előtti jelentést 24 igen szavazattal, 5 nem szavazat és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Az előttünk fekvő javaslat elsődleges célja a rendelkezésre álló kutatás-fejlesztési és innovációs források hatékonyabb, tervezettebb és a stratégiai célokkal erősebb összhangban való felhasználásának megvalósítása. A javaslatban a KFI-intézményrendszer irányítási és finanszírozási szerkezetének átalakítása tekintetében pontosításra kerülnek a kutatás-fejlesztési és az innovációs politikát alakító állami szereplők feladat- és hatáskörei, az együttműködésük keretei. Az előterjesztés egyszerűsíti és racionalizálja az NFKI Alap terhére finanszírozott KFI-pályázatokkal, azok értékelésével összefüggő szabályokat, pontosítja a KFI-projektekkel és -támogatásokkal összefüggésben alkalmazott szabályokat. A törvénymódosítás további lényeges eleme a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által végzett kutatás-fejlesztési minősítési eljárás finomhangolása. A törvényjavaslat kiegészíti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által végzett szakértői tevékenységre vonatkozó szabályokat akképpen, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala szakértői tevékenységét nemcsak az adóhatóság, a bíróság vagy egyéb hatóság, hanem a kutatás-fejlesztést végző vállalkozások is igénybe tudják venni. A törvényjavaslat a GDPR-nak való megfelelés érdekében tartalmaz rendelkezéseket, valamint az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat működésével összefüggő pontosító, technikai jellegű módosítások is megfogalmazásra kerültek. Tisztelt Képviselőtársaim! A zárószavazás előtti módosításra technikai, pontosító jellegű szándék miatt van szükség. Az elhangzottakra való tekintettel kérem, támogassák a javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Horváth László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Megkérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Kulturális Tanácsról [[Arató Gergely és Csárdi Antal, tapsolva: Éljen!]] , a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/8441. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Fekete Péter államtitkár úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Advent időszakában mi mással is kezdhetném az expozémat, mint hogy emlékezzek egy 1986-os bemutatóra a Nemzeti Színházban, ahol Sinkovics Imre főszereplésével bemutatták az Advent a Hargitán című darabot.„Meghatódottan vettem kezembe az Advent a Hargitán első példányát, amelyet a felületes olvasó a földrajzi meghatározottság nyomán hargitai mesének ítélhet. De ez csak a felszín. Az igazi értékmérő, amelyet meg kell mutatni, kibontani, az a megannyi mögöttes, általánosabb emberi sors és gondolat, amely benne sűrűsödik a drámában. Sütő bámulatos tehetséggel menti át a jelenbe valaha használatos szóképeinket, kivesző szavainkat. Különösen fontos ezt elmondani, amikor nemcsak a beszélt nyelv, hanem a színpadi nyelvünk is korcsosodik. Nyers, durva fogalmazás. Ez a modernség? Néven nevezni a dolgokat, ahogyan a kocsmában is? Ma már egyre inkább a parlagiságnak nem égi mása, hanem maga a parlagiság tombol a deszkákon. Sütő András drámájában sok indulatszó elhangzik, átkok megannyi formája, de egy se szennyes, egy se mocskos. Az ő költői-drámai írásművészetének ereje, képzelete van ahhoz, hogy a szélsőséges indulatokban is a nyelv a maga emelkedettségében fejezze ki hőseinek keserűségét. Ez a mai harsogó, csápogó, idegrángásos, lélektelen fogyasztói társadalom diszkóival, hamburgerjeivel, drogos, alkoholos tömeghisztériájával mint a hínár húz le tartalmatlan, csenevész élet mocsarába. Az így elsatnyult testben milyen lélek lakozhat? Márpedig Magyarországnak testben és lélekben is erős, egészséges keresztény ifjúságra és családokra van szüksége. Ha fenn akarjuk tartani, ha fenn akarunk maradni a jövő századokban, az évezredekben. Mert mi végre vagyunk a világban? Hogy valahol otthon legyünk benne. Ez a valahol itt van a talpunk alatt. Magyarország”. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 1986-ban írta ezt Sinkovics Imre, és a gondolatai most, az idei esztendőben, ennek a törvénynek a benyújtásakor érvényesek az én gondolataimra is. Magyarország felelősséget vállal a nemzeti kultúra megőrzéséért és a nemzeti identitás megerősítéséért, amely keretében biztosítja a nemzeti kultúra és a kulturális értékek egyenlő esélyű hozzáférhetőségét és megőrzését a jövő generáció számára, a magyar állampolgárok számára a kulturális alapellátást, a nemzet szellemi és közösségi fejlesztését a kulturális közszolgáltatásokon keresztül, továbbá támogatja az olyan új, kiemelkedő kulturális értékek létrehozását, amelyek az innováción keresztül hozzájárulnak a kreatív ipar, valamint a nemzetgazdaság teljesítményének fokozásához. Ezzel párhuzamosan a kormányzat nemzetstratégiai dimenzióba emelte a kultúrpolitikai célokat, amelyek elsősorban az ehhez illeszkedő kulturális intézményrendszeren keresztül valósíthatóak meg. Célunk egy olyan intézményrendszer és finanszírozás kialakítása, amely illeszkedik a XXI. század második évtizedének végére átrendeződött kulturális folyamatokhoz, alkotói igényekhez. E kötelességeinek eleget téve az Országgyűlés a nemzeti kultúra erősítése érdekében meghatározza a kultúrstratégiai intézmények körét, és létrehozza a Nemzeti Kulturális Tanácsot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kultúrstratégiai intézmények felsorolását önök megtalálták a dokumentumban, kérem, engedjék meg, hogy ne olvassam fel őket. De beszéljünk arról, hogy ezek az intézmények mit is fognak tenni, miért is lettek kiemelve. Hiszen olyan intézményekről van szó, amelyek eddig is elláttak olyan stratégiai szerepet, amely hatással volt, hatással lehetett a szakágazatokra. Jól látszik, hogy a művészetek különböző ágaiban, a kultúra különböző ágaiban határoztuk meg a csúcsintézményeket: Nemzeti Színház, Operaház, Magyar Nemzeti Múzeum, Széchenyi Múzeum Ezek az intézmények biztosítják a nemzeti identitás erősítését, a jövő nemzedékek kulturális nevelését. Hálózatot fognak építeni, alkalmasak arra, hogy a saját példájukkal megmutassák a szakágazatukban lévő intézményeknek, hogy milyen úton kell dolgozni. Alkalmasak arra, hogy szakmai kapcsolatot tartsanak fenn a többi kulturális szakágazat intézményeivel. És talán az egyik legfontosabb vívmány, hogy elértük, hogy módszertani és tudományos feladatok ellátására is alkalmasak legyenek, képesek legyenek elméleti kutatások végzésére. [[19.50]] A kulturális ágazat tekintetében szakfeladat-kiosztásra, pályázatkiírásra is felhatalmazást fognak kapni ezek az intézmények. A határon túli magyar közösséggel, közösségekkel és a nemzetközi szakmai szervezetekkel fogják tartani a kapcsolatot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A nemzet kultúrstratégiai intézményei között, talán látták, az egyik legerősebb szelet, talán a legtöbb intézmény az előadó-művészet területén jelent meg, Magyarországnak az előadó-művészet területén egészen hihetetlenül erős intézményrendszere van. Két fontos, erős, stabil bástyát emelnék ki, amelyre büszkék lehetünk, és amely meghatározza az előadó-művészeti életünket. Az egyik, amelyik a stabilitást, az állandóságot és a tradíciót jelenti, ez a kőszínházi struktúránk; nincs még egy olyan ország Európában, amelynek ilyen erősen épített, ilyen tradicionális és ilyen jól működő, saját társulattal bíró repertoárszínház-hálózata lenne. A másik nagyon fontos pillérünk, amelyik a megújulást, az útkeresést jelenti, a frissességet hozza, ez a független, kísérletező, alternatív színházi világ, amelynek a fenntartása, működtetése, segítése alapvető értékőrző feladatunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ennek a törvénynek az előkészítése egészen 2015. december 3-áig nyúlik vissza, amikor is az Operaházban öt színházigazgató összeállt, ez az öt színházigazgató: Vidnyánszky Attila, a Nemzeti Színház vezérigazgatója, Ókovács Szilveszter, a Magyar Állami Operaház főigazgatója [[Arató Gergely: Micsoda csapat!]] , Jordán Tamás, a szombathelyi Weöres Sándor Színház igazgatója, Oberfrank Pál, a Veszprémi Petőfi Színház igazgatója és akkor még a Fővárosi Nagycirkusz igazgatója, Fekete Péter állt össze. Ez az öt színház kijelentette, hogy a kulturális taót mostantól fogva jutalékmentesen fogják csak igénybe venni. Ezzel rendkívüli nehézséget vettek magukra ezek a színházak, hiszen addig sokan azt mondták, hogy nem lehet kulturális taót megszerezni jutalék nélkül. És ez volt az a pont, tisztelt hölgyeim és uraim, amikor elindult a színházi, előadó-művészeti szférának egyfajta tisztulása, megtisztulási folyamata, ez volt az az első pont, amikor elindultak az elemzések, a beszélgetések arra vonatkozólag, hogy át kell alakítani az előadó-művészeti rendszernek a finanszírozását. A következő pont a 2018. esztendő volt, amikor szakmai konferenciák és egyeztetések sorozata történt meg annak érdekében, hogy ha egyszer az előadó-művészeti taót kivezetjük, akkor mi legyen helyette, és volt öt olyan pont, amelyben mindenki egyetértett. Azt mondta mindenki, minden színházi szakember, minden előadó-művészeti szakember, hogy ne csökkenjen az ágazatba érkező források mennyisége, az átalakítás ne veszélyeztesse a közfeladatokat ellátó szervezetek feladatellátását. Azt mondták, hogy továbbra is biztosítsa a független előadó-művészeknek a kiegészítő finanszírozását. Azt mondták, hogy ez egy ellenőrizhető rendszer legyen, és hogy minden közpénz a közjó szolgálatára fordítódjék, a kulturális közfeladatok ellátására, és mindennemű visszaélés kizárásra kerüljön. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 2018 végére, novemberére a törvénymódosítás lehetővé tette, hogy az a forrásmennyiség, amely korábban adó formájában nem tudott a költségvetésbe befolyni, mostantól befolyjon a költségvetésbe, és a kormány beváltotta ígéretét, ezt a forrást, úgy, ahogy van, odatette az előadó-művészek számára. A ’19. esztendőben egy új elosztás indult, és ennek az új elosztásnak a kapcsán valamennyi valós munkát végző, valamennyi értéket teremtő, alternatív, független, önkormányzati fenntartású vagy állami fenntartású intézmény nemhogy annyit, mint korábban, de annál jóval több forrást sikerült megkapjon. Ebből azt látjuk, hogy egyre több forrás folyik az előadó-művészet irányába. Itt meg is kell hogy álljunk egy pillanatra, mert kértem a kollégáimtól, hogy egy nemzetközi kitekintést is tegyünk. Kulturális célú támogatások területén az Európai Unióban az 1,7 százalékos GDP-vel abszolút éllovasok vagyunk, az átlag 1,5 százalék alatt van, tehát ami forrást Magyarország az előadó-művészet irányába biztosít, az egyrészt rendkívül magas, másrészt évről évre nő. A 28 európai tagország az átlagos kiadásának 0,9 százalékát fordítja kulturális szolgáltatásokra, Magyarországon ez az arány 2,1 százalék. Megnézettem, hogy 2010 óta két és félszeresése emelkedett a kulturális kiadásunk, idén 453 milliárd forint állt rendelkezésre, jövőre 578 milliárd forintra fog ez nőni. Oly sokszor beszélünk a független szféráról, kérem, engedjék meg, hogy elmondjam, hogy mintegy 5 milliárd forint közpénz, támogatás folyik a független szférába, amelyből csak a színházi területre 2 milliárd forintot szánunk közpénzből ezek hatalmas összegek. Egy egészen hihetetlen színházi hálózatunk van 19 vidéki kőszínházzal, 13 bábszínházzal, nincs még egy olyan ország, amelynél hogyha 100 kilométeres köröket húzunk a térképre, akkor ezek a 100 kilométeres körök mind-mind legalább egy színházat elérnek. Összesen több mint 400 regisztrált előadó-művészeti szervezetünk van. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezeknek az adatoknak az ismeretében látnunk kell, tudnunk kell, hogy felelősségünk van arra vonatkozólag, hogy ezek a közpénzek milyen formában és hogy kerülnek elosztásra. És akkor, amikor a taót felváltó új rendszerrel megemelkedett a valós, a valóban a színházakhoz érkezett pénznek a mennyisége, akkor abból azt láttuk, hogy az önkormányzatoknak a finanszírozása, a saját intézményeiknek a finanszírozása és az állami finanszírozás közötti olló egyre inkább nyílik, egyre több állami pénz folyik bele azokban a színházakba, amelyek eredetileg önkormányzati fenntartásúak, önkormányzati működtetésűek. Valójában létrejön egy közös működtetés, hiszen az állam finanszírozza az önkormányzati intézményeket, csak ez nem volt semmiféle törvényi, semmiféle jogszabályi keretek közé helyezve. Kérem, engedjék meg, hogy még két adatot elmondjak. Kiírtam, hogy a fővárosi teátrumok, amelyek a mai napon, illetve ezen a héten kapják meg az idei többlettámogatást, a taót felváltó többlettámogatási forrásaiknak a harmadik részletét, ahogy azt megígértük, az idei esztendőben mintegy félmilliárd forinttal kapnak több taopótló támogatást, mint amennyit korábban taóból beszedtek. A vidéki színházak mintegy 30 százalékkal kapnak több forrást, mint amennyit korábban a taóból be tudtak szedni. Tehát az a nagy hullám, az a nagy felháborodáshullám, amely év elején a tao kivezetésével kapcsolatban elindult, az valamennyi, mind a 400 intézmény esetében talán az Átrium Színháznak a kivételével, amelyről külön kell majd beszélnünk [[Arató Gergely közbeszól.]] egy pozitív zárással, köszönőleveleknek a tucatjával tudott záródni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az új rendszer szerint a fenntartói felelősség elve az, amit ki szeretnénk emelni, hiszen háromféle fenntartásról fogunk beszélni a jövőben: az egyik az állami fenntartású színházak, amelyeknek a központi költségvetés fogja finanszírozni a teljes működését; az önkormányzati fenntartású intézményeknél az önkormányzatnak kell a fenntartói felelősséget vállalnia; és amennyiben ő úgy ítéli meg, hogy nagyobbat, szebbet, jobbat, kiteljesedettebbet szeretne működtetni, mint amit az ő lehetősége elbír, akkor jelentkezhet az államnál, és közös finanszírozásra, közös működtetésre tudnak szerződést kötni. Kérem, engedjék meg, hogy itt még egy pillanatra megálljunk, hiszen az elmúlt időszakban pont a tao kapcsán az önkormányzatok belehajtották a színházaikat egy olyan bemutatómennyiségbe, egy olyan mókuskerékbe, amelyik mókuskerék a minőségnek a rovására ment. Tisztelt hölgyeim és uraim, ki kell mondanunk… [[Arató Gergely: Majd az államtitkár úr megmondja, hogy mi a minőség! Az államtitkár úr akarja megmondani! Ungár Péter közbeszól.]] , ki kell mondanunk azt, hogy egy önkormányzati fenntartású színháznak annak érdekében, hogy több taót tudjon beszedni, ne kelljen 14-15-16 bemutatót tartani. Az önkormányzat eldöntheti, hogy az ő lakóközösségének, az ő környezetének a kiszolgálására hány bemutatóra van szüksége, és ha úgy ítéli meg az önkormányzat, hogy ő nagyobbat álmodik, akkor le tud ülni az állammal, és hogyha az államnak a közfeladat-ellátásában jelentősen részt vesz az a színház, akkor ott a közös működésről meg lehet állapodni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezek az egyedi megállapodások azért egyediek, hiszen a művészi szabadságot ez garantálja. Minden egyes színháznak a saját [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] szituációja más, és ezért egyenként, valamennyi jelentkező színházzal külön-külön fogunk megállapodni. (Az elnök csenget.)
Államtitkár úr, 15 perce van.
Igenis! [[Balczó Zoltán: Köszönjük! Derültség az LMP és az MSZP soraiban.]]
Lesz még lehetősége szólni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelettel kérem, hogy a kormány előterjesztését fogadják el. [[Taps a kormánypártok soraiban. Csárdi Antal tapsol.]] [[20.00]]
Köszönöm szépen, Fekete Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 9-én tartott ülésén megtárgyalta a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló T/8441. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 11 nem szavazattal és nulla tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat célja az előadó-művészeti szervezetek működéséhez szükséges források biztosítása az aránytalanságok elkerülésével, valamint a közpénzből történő finanszírozás transzparens, világos és igazságos helyzetet teremtő szabályozása. Az elmúlt időszakban egyes állami, illetve önkormányzati forrásokból is működő előadó-művészeti szervezetekben napvilágot látott köztörvényes, nem pénzügyi jellegű visszaélések gyanúja miatt is indokolttá vált a felelősségi viszonyok tisztázása. A szabályozást szintén indokolttá teszi az is, hogy a kormány növelni kívánja a kultúrára és az előadó-művészetre fordítandó költségvetési források mértékét. Tisztelt Ház! A kultúra horizontális jellegére tekintettel szükségesnek bizonyul az egyes kulturális ágazatok feladatainak összehangolása. Mindezekre tekintettel a Ház asztalán fekvő javaslat lefekteti a nemzeti kultúráért való összefogás fóruma létrehozásának és működésének szabályait. A javaslat meg kívánja teremteni a nemzeti kultúrát szolgáló intézmények fenntartásával kapcsolatos részletkérdéseket és a közös működtetés lehetőségét. A nemzeti kultúra záloga a nemzeti összefogás, éppen ezért az értékek létrehozásában, megőrzésében és azok közvetítésében szektortól függetlenül számítani kell a nemzet valamennyi tagjának aktív részvételére. Az elhangzottakra tekintettel kijelenthető, hogy a törvény hatálya alá tartozó tevékenységekkel szemben alapvető elvárásként jelenik meg a nemzet megmaradásának, jólétének és gyarapodásának érdekében kifejtett cselekedetek védelmezése. Az ismertetett okok miatt tehát a javaslat támogatandó. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Törő Gábor képviselő úr, aki a többségi véleményt ismertette. Most megkérem a kisebbségi vélemény ismertetésére Arató Gergely képviselő urat. Hét perc áll rendelkezésére.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálatos módon a Törvényalkotási bizottság ellenzéki tagjainak nem állt módjukban osztani sem államtitkár úr töretlen optimizmusát, sem a kormánypárti képviselők töretlen lojalitását a kormány iránt, ugyanis lényegében a törvényjavaslat minden lényeges kérdése tekintetében nagyon jelentős kételyeink merültek föl, amiket megpróbáltunk módosító indítványok formájában is az Országgyűlés elé juttatni, azonban a Törvényalkotási bizottság erre nem teremtett számunkra módot. Hadd soroljam föl ezeket a kifogásokat nagyon röviden! Az első kérdés az, amiről államtitkár úr éppen itt a végén beszélt, amikor azt mondta, hogy persze, hát lehet az önkormányzatoknak színházat tartani, színházat működtetni, csak ha ehhez állami támogatást akarnak, akkor fogadják el a kormány feltételeit. Kormánypárti képviselőtársaink együttműködési kényszerről beszéltek, és hozzá kell tennünk, hogy a törvényjavaslat szövege alapján ez sokkal inkább kényszer, mint együttműködés. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Mert ez arról szól, hogy a színházak esetében a kormány az önkormányzati színházaknak akkor adja oda a megmaradásukhoz szükséges pénzt és forrást, akkor biztosítja nekik a túlélés lehetőségét, hogyha megállapodást kötnek a kormánnyal, pontosabban: nem a színházak, hanem a fenntartó önkormányzatok, és teljesen nyilvánvaló módon, vagy legalábbis a Törvényalkotási bizottság ellenzéki tagjai szerint ez a fajta helyzet nem egy szimmetrikus megegyezési helyzet, ez egy zsarolási pozíció a kormányzat számára. Úgy alakult ki Magyarországon a színház finanszírozási rendszere, ez lehetne másképp is, hogy az önkormányzati fenntartású színházak közül egyetlen sincs, amely kormányzati támogatás nélkül működőképes lenne. Ez még inkább így van abban a helyzetben, amikor a taotámogatást is önök kormányzati támogatássá változtatták. Erről államtitkár úr most itt győzelmi jelentést tett, de valójában az történt, hogy az adózók felajánlásán alapuló rendszert fölváltotta egy, a kormányzati kegyen alapuló rendszer a kultúra finanszírozásában. Tehát az ellenzéki tagok egyik kifogása az volt, hogy sajnálatos módon, bár a megfogalmazás bonyolultabbá vált, de a lényeg nem változott: a kormány fönntartja magának azt a jogot, hogy az önkormányzati színházak esetében, ha ezek állami támogatást vesznek igénybe, akkor közvetlenül belebeszéljen abba, hogy milyen módon választják ki ezeknek a színházaknak a vezetőjét. Ez explicite direktben benne van a törvényben. Ez nem képzelgés, szerepel a törvényben, hogy ennek a megállapodásnak tartalmaznia kell, ebbe beleértendő a vezetőkiválasztás módja is. És nyilván a kormány nem azért szeretne beleszólást a vezetőkiválasztás módjába, hogy utána azt mondja, hogy menjen, ahogy ez eddig volt, maguk a színházak, illetve a fenntartók válasszák ki az intézmények vezetőit. El is hangzott tegnap, éppen államtitkár úrtól, hogy milyen jó az a múzeumi gyakorlat, ahol a kormánynak vétójoga van. Értjük, hogy mi a kormányzati szándék. Hozzáteszem, ezt tegnap még nem tudtuk, ezt a mai expozé is megerősítette, amikor államtitkár úr nekiállt az Országgyűlés szószékéről egy politikai pozícióból szakmai véleményt mondani a színházak munkájáról. Úgy tűnik, hogy a kormány a művészet területén is jobban tudja, hogy mi kell a színházaknak, és ezt érvényesíteni akarja a pénzügyi korlátok eszközén keresztül. A másik két tekintetben is komoly kifogásaink voltak a törvényjavaslattal szemben. Az egyik arra vonatkozik, hogy egy újfajta, a taóhoz kötött támogatási rendszert vezet be a kormányzat. Ez éppenséggel a műemlék épületekre vonatkozik. Nincs abban köztünk vita, hogy a műemlékek megvédése fontos. Megkérdezhetnénk, hogy akkor miért tették tönkre a műemlékvédelem rendszerét. Abban sincs feltétlenül vita köztünk, hogy legyenek állami források akár adókedvezmény formájában is erre a dologra, csak azzal nem értünk egyet, hogy ezt egyébként egy másik törvényben nyújtják be akkor, amikor a taotörvényről is tárgyal a parlament normál eljárásban. Gondolom, ha ez most fontos, akkor két hete vagy három hete is fontos volt. Tetszett volna idehozni a taotörvény módosítása kapcsán, meg lehetett volna vitatni szakmailag. Végül azt üdvözöltük a bizottsági ülésen, üdvözöljük most is, hogy a kormány eredeti tervei közül kikerült az NKA államosítása, a korábbi NKA-rendszer szétverése, mert a mindenki által ismert, bár elvileg titkos kormányzati előterjesztés szerint tudjuk, hogy ez volt a szándék, de ebben a helyzetben okafogyottá vált ez a bizonyos Nemzeti Kulturális Tanács, amit önök beterjesztettek, és nem sok értelme van a kultúrstratégiai intézmények törvényi meghatározásának sem ebben az összefüggésben. Az a bizonyos tanács most úgy fog kinézni, hogy a miniszter leül a saját maga által kinevezett intézményi vezetőkkel, azokkal a zömmel önök felé egyébként nemcsak szakmai, de politikai lojalitást is mutató állami intézményvezetőkkel, akiktől megerősítést várhat, és nem engedi oda… ha valóban akarnak párbeszédet, akkor engedjék oda a függetleneket, engedjék oda az önkormányzati intézményeket. Ennek lenne értelme. Annak, hogy önök kineveznek intézményeket stratégiai intézménnyé, a saját intézményeiket, ezeket teszik a hálózat központjává, az alfává és ómegává a kultúra területén, őszintén szólva, csak az önök hatalomvágyához van köze, de a kultúra természetéhez az égadta világon semmi; a párbeszédhez meg aztán végképp nem. Hozzáteszem, azt, hogy mennyire veszik komolyan ezeket az intézményeket, mutatja, hogy a kormánypárti képviselők által benyújtott módosító indítványok több helyen is módosítják ezeknek az intézményeknek a nevét is, mert még a pontos nevet sem sikerült az előterjesztőnek eltalálnia. Végül államtitkár úr egyébként lenyűgöző bizottsági válaszában és hurráoptimista expozéjában sem sikerült választ kapnunk arra a pofonegyszerű kérdésre, hogy mitől lett ez sürgős pont hétfőn reggel fél 9-kor. [[20.10]] Miért nem volt fontos egy héttel előtte, két héttel előtte, egy hónappal előtte? Miért nem lesz fontos már márciusban? Mi az a rendkívül sürgető kormányzati érdek, amire hivatkoznak, ami miatt ezt a törvénytervezetet, a Kulturális bizottságot, az érdemi érdekegyeztetést és az érdemi parlamenti vitát kikerülve kellett önöknek beterjesztenie? Így aztán az ellenzéki képviselők nem tudták támogatni sem az összegző javaslatot, sem a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. Hiller István alelnök úr fel kíván szólalni a mai összevont vita során. Alelnök úr képviselői felszólalása esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy Hiller István alelnök úr az előterjesztés további tárgyalása során vezethesse az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége indítványomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Megadom a szót L. Simon László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem vagyok könnyű helyzetben, mert Arató Gergely képviselőtársam újraértelmezte az ellenzéki véleménynek, a kisebbségi véleménynek a fogalmát. Itt valójában nem arról volt szó, hogy sikerült volna összefoglalni azt, hogy egy elhangzott többségi, kormánypárti véleménnyel szemben milyen ellenzéki vélemény… [[Arató Gergely: Ez hangzott el a bizottságban! Olvassa el a jegyzőkönyvet!]] Képviselő úr, én olyan nagy türelemmel [[Az elnök csenget.]] és figyelemmel hallgattam önt végig, és megmondom őszintén, hogy az ön fontos… [[Nacsa Lőrinc: Fogyó türelemmel...]] fontosságtudatát egy kicsit növeljem, még jegyzeteltem is. Majdnem két oldalt jegyzeteltem abból, amit elmondott, én egyszer nem kiabáltam közbe, és nem vitatkoztam önnel. Itt megvan ennek a formája, hozzászólok, majd ön is hozzászól. Kérem, hogy tiszteljen meg ön is azzal, hogy végighallgatja a hozzászólásomat, és ne pazarolja el az időmet arra, hogy ilyen méltatlan vitákat kelljen itt rögtön kezdeményeznünk. Én szeretnék érdemben reagálni majd néhány dologra, amit ön elmondott. Azért mondom csak azt, hogy ön egyébként rutinos országgyűlési képviselőként, volt államtitkárként újraértelmezte a kisebbségi vélemény fogalmát, mert nem pusztán arról van szó, hogy nagyon precízen, nagyon határozottan és nagyon lényegretörően összefoglaljuk azt, hogy mi az, ami egyébként a kisebbségnek a véleménye, mi az, amiben a kisebbségnek a véleménye eltér a többségétől, hanem egy olyan politikai vitát nyitottunk már rögtön meg, ami messze túlmutat ennek a törvényjavaslatnak a szövegén. És ha van tanulsága az elmúlt néhány napnak, az az, hogy tulajdonképpen olyan kérdésekről vitatkoznak a nyilvánosságban, olyan kérdéseket feszegettek például tegnap a tüntetők, vagy ahogyan helyettes államtitkár úr, Fülöp helyettes államtitkár úr a mai nap a telefonban nekem beszámolt a Nemzeti Előadóművészeti Érdekegyeztető Tanács tegnapi üléséről csak ennyit arról, hogy volt érdekegyeztetés vagy nem… [[Arató Gergely: A törvényjavaslat benyújtása után! Ungár Péter: Tegnap!]] Hadd mondjam már végig! Olyan kérdéseket feszegettek a tegnapi NEÉT-ülésen is a hozzászólók, amelyek egyébként a törvényjavaslatban nincsenek benne, és amely kérdések egyébként sem a törvényjavaslat szövegéből, sem annak részletes indoklásából nem következnek. Az az egyetlenegy, mondjuk, hogy kérdés, amiről itt érdemben kell beszélnünk, hogy akkor mégis miért ezek az indulatok. Mik is motiválják önöket valójában, szemben azzal, ami a törvényjavaslatban le van írva? Mert arról beszélni egyébként, hogy egy korábbi törvénytervezetben, egy minisztériumi munkaanyagban a Nemzeti Kulturális Alapnak az átszervezése is szóba került, arról lehet, de egyébként itt, ebben a teremben komolytalan beszélni, hiszen az a kérdés, hogy végül is mi került a Ház elé. Van egy hosszú és bonyolult előkészítési folyamat, és a minisztérium ha egyáltalán tényleg benne volt az eredeti javaslatban, mert én nem láttam, de hogyha benne volt az eredeti javaslatban a Nemzeti Kulturális Alapnak az átszervezése, de végül is nem azt a változatot nyújtotta be a Ház elé, akkor nyilvánvalóan jól megfontolta, hogy miért nem azt a javaslatot nyújtja be, és miért gondolja úgy, hogy a Nemzeti Kulturális Alap mint egyébként egy nagyon fontos kultúrafinanszírozó szervezet, állami kultúrafinanszírozó szervezet, az abban a formában maradjon meg, ahogyan jelen pillanatban is működik. Bár én magam az elmúlt években, mint a Nemzeti Kulturális Alap volt elnöke, számtalanszor megfogalmaztam azt, hogy a Nemzeti Kulturális Alap sok szempontból reformra szorul. Tisztelt Képviselőtársam, mármint Arató Képviselőtársam! Azt mondani a parlamenti vitában ellenzéki, kisebbségi véleményként, hogy a kormány a Nemzeti Kulturális Alap államosítására törekedett, nem tudok mást mondani, mint hogy ez egy ostobaság. A Nemzeti Kulturális Alap a magyar Országgyűlés által létrehozott állami pénzalap, amely az adófizetők pénzét osztja el egyébként szakmai alapon a pályázók, az arra érdemes pályázók között. Mi az, hogy államosítani akarja a kormány a Nemzeti Kulturális Alapot? A Nemzeti Kulturális Alap az állami alrendszernek a része! Adóforintokból gazdálkodik. Átláthatóan, törvényi keretek között, a végrehajtási rendeletnek megfelelően. Tehát csupa olyan politikai vád hangzott itt el, amelyek egyébként a törvényben nincsenek benne. Nézzünk néhány dolgot! Először is önök azt állítják, hogy ennek a törvényjavaslatnak az a lényege, ön mondta itt, tisztelt képviselőtársam, hogy fogadják el a színházak a kormánynak a feltételeit. Tulajdonképpen az elmúlt napok közéleti vitái is arról szóltak, mintha a kormány ezzel a törvényjavaslattal a művészeti autonómiát akarná megsérteni. Az alkotói szabadságot akarná megsérteni. De tisztelt képviselőtársaim, abból a törvényjavaslatból, amelyben azt írja le a kormány, illetve az államtitkárság, hogy joggal várja el az állam azt a fenntartóktól, hogy egyébként ők is legalább akkora mértékben támogassák az intézményeiket, a saját intézményeiket, mint a magyar állam, ebből a javaslatból miért következik az, hogy valaki meg akarja mondani azt, hogy milyen adaptációban állítsák színpadra a Radnóti Színházban a III. Richárdot? Csak azért ezt mondom, mert éppen Pintér Béla a minapi tüntetésen, a felszólalásában azt mondta, hogy az a színház, amelyik nem kormánykritikus, az unalmas. Hát, a III. Richárdban, most néztem meg a Radnóti Színházban, a második felvonás elején tíz percen keresztül csak a kormányt gyalázzák nyilvánvalóan nem Shakespeare írta bele ezeket a részeket… [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Ez történik!]] Ettől még az előadásnak súlyos problémái voltak, ezt nekem egyébként egy magánbeszélgetésben a Színházművészeti Egyetem rektorhelyettese is elismerte, sőt maga mondta, és mindenesetre azt kell hogy mondjam, hogy Pintér Béla, akit én egyébként sokra tartok, és nagyon jó színházi szakembernek tartok, alapvetően téved. Mert egy színház nem attól lesz érdekes vagy unalmas, hogy kormánykritikus vagy kormánytámogató, hogy politizál vagy nem politizál. Ez nem esztétikai kategória, nem szakmai kategória, hogy egyébként egy színház kormánykritikuse vagy nem, hogy egy előadás kormánykritikus vagy nem. Remek Shakespeare-darabokat ismerünk, mondjuk, én nem tudom, ezer olyan vígjátékot tudnék mondani, vagy maradjunk akkor a Rómeó és Júliánál, hogy egy másik klasszikus darabot mondjunk, amelyben nem igazán érzékelem, hogy hol lehet az előadás, bármilyen előadás is legyen, bármilyen adaptáció is legyen, modern feldolgozásban, mai kosztümökkel, mai díszletekkel vagy valami klasszikus rendezésben, nem igazán látom, hogy mitől lesz kormánykritikus vagy éppen kormánypárti. Mitől lesz emiatt jó vagy kevésbé jó, unalmas vagy éppen kifejezetten érdekes? Tehát azt gondolom, hogy itt komoly problémák vannak, és hogy valószínűleg a megszólaló színházi szakemberek csak tájékozatlanságból, de önök nyilvánvalóan, Arató képviselő úr, módszeres, tudatos csúsztatásból, az embereknek a megtévesztésének a szándékával mondják azt, hogy a művészi szabadság megsértése, az alkotói függetlenség és autonómia megsértése a kormányzat célja. Sőt, továbbmegyek, én azt mondtam Fekete államtitkár úrnak gondolom, itt is elmondhatom vagy feleleveníthetem a négyszemközti beszélgetésünket , hogy nem a színházakkal kellett volna ezt a törvénymódosítást kezdeményezni, hanem a múzeumokkal. Ma Magyarországon számos olyan megyei hatókörű, nagy múzeum van, amelynek a fenntartásához az önkormányzatok nulla forinttal járulnak hozzá. És ráadásul nemcsak ellenzéki városok, hanem javarészt kormánypárti városokról lehetne beszélni, ahol vagy nulla forinttal járul hozzá a fenntartó a múzeum támogatásához, vagy jóval kevesebbel, mint amennyi az állami támogatás. [[20.20]] Ezek a múzeumok, tisztelt képviselőtársaim, csak és kizárólag a kormány támogatásából, tehát állami támogatásból, a saját bevételeikből és hazai kormányzati és uniós pályázati forrásokból gazdálkodnak. Ez elfogadhatatlan! Ez elfogadhatatlan! És ne felejtsék el, hogy egyébként ezeknek a múzeumoknak az esetében nagyon is régóta működik és hatékonyan működik a miniszteri vétó-, illetve egyetértési jog, hogy pontosan fogalmazzunk, az intézményvezetők kinevezésénél. Megjegyzem, ha jól emlékszem, az elmúlt nyolc évben, amióta ezt bevezettük, talán egyszer volt arra példa, hogy a minisztérium élt azzal a jogával, ami az egyetértési jogból következik, hogy megvétózta egy múzeumigazgató kinevezését; egyébként kormánypárti megyeszékhely esetében, olyan megyei jogú város esetében, amelyen maximális fideszes többség és fideszes polgármester van. Tehát még csak azt sem mondhatják önök, hogy valamiféle politikai bunkósbotként alkalmazta a minisztérium egy ellenzéki vezetésű várossal szemben. Én például nem emlékszem arra, hogy egyetlenegyszer is szóba került volna vagy fölmerült volna az a minisztériumban, hogy mondjuk, a szegedi múzeum igazgatóját, az egyébként kiváló szakember Fogas Ottót ne támogatta volna a minisztérium a kinevezésekor, amikor a Botka polgármester úr vezette többség kétszer is megválasztotta őt az elmúlt időszakban, az új törvény elfogadása óta eltelt időszakban múzeumigazgatónak. Tehát nem egészen értem, hogy önök miről beszélnek, illetve értem, hogy miről beszélnek, csak az az igazság, hogy mindaz, amiről önök beszélnek, ebből a javaslatból, tisztelt képviselőtársaim, nem következik. Szerintem a magyar állam és a magyar adófizetők joggal várják el azt, hogy az önkormányzatok igenis tegyék hozzá a pénzt, a saját forrásaikat a színházak fönntartásához. És amennyiben ezt a felelősséget nem vállalják… mert ez felelősség, és ne felejtsék el, tisztelt képviselőtársaim, színházat fenntartani az Alaptörvényből és a kulturális jogszabályokból levezetve nem kötelező feladat. A könyvtári feladatellátás és a közművelődési feladatellátás kötelező feladat, színházat működtetni nem kötelező feladat, ezért ha egy önkormányzat egyébként teljes joggal színházat akar működtetni, akkor tegye is hozzá a forrását! Képviselőtársaim! Én jó pár hónapig, sőt a két államtitkárságom alatt NKA-vezetésemet figyelembe véve sok éven keresztül voltam a kulturális politika egyik meghatározó szereplője és irányítója. Én nemegyszer tapasztaltam azt, hogy abban az esetben, ha egy önkormányzatnál a kormányzati támogatást növeltük, akkor a fenntartói támogatást ennek megfelelő mértékben csökkentette az önkormányzat. Most államtitkár úr számos példát tudna arra mondani, van olyan eset, amikor én kértem meg őt személyesen, hogy ne engedje már meg azt, hogy a taotámogatás kiváltása után egy előadó-művészeti szervezetnek a többlettámogatása esetén, amit most kapott közvetlenül a minisztériumtól, ugyanakkora mértékkel csökkentse az önkormányzat a saját támogatását. És azt is láttuk jól az elmúlt egy évben, hogy ott, ahol a taotámogatáshoz képest növekedett az azt kiváltó állami támogatás mértéke, ott ugyanakkora vagy közel akkora arányban csökkentette az önkormányzat a támogatást. Az állam nem azért ad többlettámogatást az előadó-művészeti szervezeteknek, hogy a fenntartó önkormányzatok kiadásait csökkentse, hanem azért, hogy ezek a szervezetek több pénzből tudjanak gazdálkodni. És csak úgy megjegyzem, visszatérve a múzeumok példájára: ha a fenntartók annyi pénzt tennének hozzá a múzeumok fenntartásához, mint amennyit az állam tesz hozzá, akkor máris sokkal könnyebb lenne annak a problémának a kezelése, amit egyébként a közművelődési és a közgyűjteményi szektorban az elmaradt béremelés kérdéseként tárgyalunk most már nagyon régóta. Egy olyan múzeum esetében, ahol 150 és 250 millió forint közötti támogatást ad az állam, és ehhez nulla forintot ad hozzá az önkormányzat, ott hogyan várják el egyébként a magyar államtól kizárólag a béremelést? Ha ugyanannyit hozzátenne az önkormányzat, akkor máris 150, 200 vagy 250 millió forinttal többől gazdálkodna. Tisztelt Arató Képviselőtársam! Ha már ön egy új műfajt vezetett be, akkor én is azt teszem, és a vezérszónoki felszólalásom már rögtön a vita részét képezi. Azt mondani, hogy a taotámogatást, kormányzati támogatást alakítottuk át, ez már megint ugyanannak a hazugságnak a továbbvitele. A taotámogatás a magyar adófizetők pénzéből nyújtott közpénz volt. Az a támogatás korábban is annak volt köszönhető, hogy egyébként a magyar Országgyűlés olyan törvényt alkotott, hogy a közpénz egy része fölötti [[Arató Gergely közbeszól.]] rendelkezési jogot átadta magának az adózónak. Ezt a jogosítványt sok-sok visszaélés miatt visszavette a magyar állam, és egyébként ha megnézzük csak a fővárost, tisztelt képviselőtársaim, nemhogy ez a kormányzati bunkósbot működött volna, amit önök állítanak, hanem még növekedett is a fővárosi fenntartású intézményeknek a kiegészítő támogatása ahhoz képest, mint amit az előző három év átlagában ezek az intézmények támogatásként begyűjtöttek a taóból. Tehát ha valaki reálisan nézi a helyzetet, és megnézi a számokat, akkor azt látja, hogy minden ellenkező állítás, amit önök itt megfogalmaznak, hazugság. Nyilvánvalóan ebből a törvényjavaslatból az sem következik, hogy a kormány akarná kiválasztani a színházigazgatókat, ön ezt mondta, Arató képviselőtársam mint vádat. Ez hazugság! A kormány nem akarja kiválasztani a színházigazgatókat. A kormány azt mondja, hogy abban az esetben, hogyha a színházak fenntartói támogatása nem éri el az állami támogatást, akkor lehetőség van fenntartóváltásra. És ebben az esetben egyébként az állam valamilyen módon mégiscsak azt mondja, hogy legalább egy egyetértési joggal ki akarom fejezni azt a véleményemet, ami a színházzal kapcsolatos. Tehát semmi gond! Senki nem tiltja meg az önkormányzatoknak azt, hogy egyébként a jelenleginél nagyobb mértékben támogassák az intézményeiket, és egyébként ebből a törvényjavaslatból egyáltalán nem következik az, hogy azokat az intézményeket, amelyeket a fenntartók komolyan akarnak támogatni, azokat az intézményeket bármilyen módon érintené a fenntartóváltás lehetősége, még csak nem is a kötelezettége. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a törvényjavaslatnak van egy nagyon fontos része, amiről az elmúlt napokban egyáltalán nem beszéltek, de én örülök, hogy Arató képviselőtársam szóba hozta: a műemlékek taorendszerének a módosítása. És nagyon fontos a „módosítás” kifejezés. Tisztelt Képviselőtársam! Szó nincsen arról, hogy új rendszert akarnánk bevezetni. Ez már egy létező rendszer. Én magam hosszú évek óta szorgalmaztam ezt, és egyébként most is azt gondolom, hogy még ennél is tovább kellene vagy lehetne menni, mert igenis [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a társaságiadó-rendszeren keresztül… Akkor a rendes időből használok fel, elnök úr. [[Az elnök jelzésére:]] Nem tudok, akkor majd a következőkben. Jó, akkor erre majd visszatérek a rendes fölszólalásomnál. Köszönöm szépen a figyelmüket, képviselőtársaim. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön meg akarta adni a súlyát és a méltóságát e törvényjavaslat tárgyalásának azzal, hogy kiment a pulpitusra, és egy ihletett irodalmi bevezetővel kezdett, egyébként magán a törvényjavaslat tartalmán túlterjeszkedett, de én ezzel egyetértek, és elfogadom, szemben azzal, ahogy L. Simon László nyilatkozott erről. Időben sem igyekszem túlterjeszkedni.Akkor adta volna meg ön a méltóságát e törvényjavaslat tárgyalásának, ha nem hétfőn 8 óra 57 perckor nyújt be egy olyan törvényjavaslatot, aminek az előkészítését, ön azt mondja, 2015. december 3-án megkezdték. Mi a baj ezzel a benyújtással? Ezzel a benyújtással az a baj, hogy nem a szokott rendben tárgyaljuk. Nem az általános vitával kezdjük. A kulturális szakbizottságnak erről nem volt módja tárgyalni. Ennek az a következménye, hogy utólag kiegészítve került be most napirendre, így a Jobbikot is nem kultúrpolitikus, hanem jómagam képviselem, aki nem vagyok az. Mégis annyiban jogosnak érzem, hogy felszólalok, hiszen döntenem kell erről a kérdésről szavazatommal. Normál esetben egy frakció egy fontos javaslat tárgyalásához szakértőt vesz igénybe. Ebben a tárgyalási módban erre nem volt lehetőség. Szeretném elmondani, hogy számomra miről nem szól ez a törvényjavaslat. Nem szól olyan személyi kérdésről, hogy ez Gothár Péter-ügy. Hétfőn, amikor napirend előtt ezek a kérdések fölmerültek, állandóan ezt hallottuk a kormányoldalról, hogy aki ezt a javaslatot nem támogatja, elutasítja, az kiáll a zaklató Gothár Péter mellett. Ez teljesen abszurd! [[20.30]] Ön is ott volt természetesen a TAB ülésén. Ott én azt a vádat kaptam, miután Vidnyánszky Attila nagy tekintélyű rendező, elismerem kinyilvánította ennek a javaslatnak a támogatását, és mivel én a Jobbik nevében kifejeztem, hogy mi ezt nem támogatjuk, hogy én Alföldi Róbert oldalára álltam, és Alföldi Róbertet szeretném ezzel, így mondták, a Nemzeti Színház élére rakni. Szó sincs erről! Az, hogy én ebben a kérdésben támogatom vagy nem, nem annak kinyilvánítása, hogy Vidnyánszky Attilával szemben én Alföldi Róbertet szeretném ott látni. Tehát szögezzük le, nem ezekről szól! Miről szól? Ez a javaslat valamilyen módon meg akar bontani egy kialakult arányt, egyensúlyt, amely a színházaknak az önkormányzati és az állami finanszírozása, fenntartása között van. Én igyekszem csak arról beszélni, ami itt van, és értelmezni. Remélem, ha L. Simon László képviselő úr nem ért vele egyet, nem azt fogja mondani, hogy hazudok, hanem azt fogja mondani, hogy tévedek, de ez csak egy kitérő volt. Vajon mi az oka annak, hogy ez az arány, ez a beleszólási lehetőség most megváltozik? Mi ennek az oka? És akkor pontosan azt idézem, ami ebben benne van: „A színházak működtetéséért a fenntartó a felelős.” Most ez a felelősség vajon teljes egészében érvényesíthető, folytatom, ha egy közös megállapodást kell kötni a miniszternek és az önkormányzatnak, amely tartalmazza a működtetés részletes szabályait, a vezetői kinevezés módját nyilván itt nem technikai kérdésről van szó , és rögzíti a költségvetésből juttatandó támogatás mértékét is? Nos, én nem azt mondom, hogy ebben a vétójog van benne szó szerint; nincs benne az egyetértési jog, ennek a lehetősége van benne, és valóban ő mondta, hogy múzeumi területen ez egyébként létezik is, tehát nem valami szentségtörés lenne. Ön azt mondta, hogy csak egyszer alkalmazták, én azt mondom, hogy alkalmazták is, és nem tudjuk, hogy ebben az új helyzetben milyen módon fogják alkalmazni. És azért itt az a) és a b) pont között rossz az, aki rosszra gondol? valami összefüggés lehet, hogy rögzíti a költségvetésből juttatandó támogatás mértékét, illetve a vezetői kinevezést is befolyásolja, ahogy halljuk, adott esetben egyetértési joga van. Ez azért könnyen összekapcsolódhat: bizonyos támogatást, annak a mértékét összekötöm azzal, hogy milyen színházi igazgató kinevezését kívánom támogatni. Az egyébként mindenképpen axióma, hogy ha az állam forrást biztosít egy adott intézménynek, akkor egyértelmű, hogy joga kell legyen arra, hogy a vezetői kinevezésbe is beleszól? Nem axióma. Nem axióma, mert nézzük a vallás területét! Az egyházak fenntartanak oktatási-kulturális intézményeket, és vajon tudunk arról, hogy egy egyházi oktatási intézmény esetében az adott fenntartó helyett, mellett van egy megállapodás, és vétójoga van az államnak? Nem, nincsen. Tehát szögezzük le, nem axióma az, hogy ha az állam hozzájárul egy adott intézmény működésének a költségeihez, akkor az azt jelenti, hogy ő természetesen beleszól ezekbe a kérdésekbe. Egyébként azért az felmerül bennem, hogy vajon a politika nem gerjesztie az ellentétet ezen a területen. Nem vagyok kulturális szakember, én csak halkan felteszem a kérdést. Vajon, ha megnézzük a Katona József Színház repertoárját, akkor az egy úgynevezett liberális színház, így kéne, mondjuk, megbélyegeznünk, és egy konzervatív felfogású ember oda nem mehetne el, és nem lehetne részese egy minőségi előadásnak? Megnéztem, orosz klasszikusokkal van tele egyébként a repertoárja ennek a színháznak, tehát nem igaz, hogy egyértelmű bélyeget kell ráragasztani. Egyébként amikor a vezetőket megválasztják, sokszor mondják, hogy nem azoknak akarok lenni a miniszterelnöke, főpolgármestere, akik megválasztottak, hanem mindenkinek. Akkor tudomásul kell venni, hogy az általa képviselt és helyesnek tartott kulturális irányzat mellett egy másiknak is teret kell engedni, de ez úgy van szerintem a másik oldalról is, Karácsony Gergely is kijelentette szó szerint, hogy: azoknak is a főpolgármestere akarok lenni, akik engem nem választottak meg. Akkor talán tudomásul kell venni, hogy az Újszínházat nem kell fasiszta színháznak minősíteni azért, mert például A funtineli boszorkány című Wass Albert-adaptáció ott szerepel. Meg kell nézni egyébként a műsorát, én nem látom, hogy ez valami extra módon térne el attól, amit egy, mondjuk így, liberális felfogású ember is szívesen megnéz. Ami viszont szerintem elfogadhatatlan, és nem tudom, valahol a Rogán-féle propagandaminisztérium bugyraiban született egy szó, egy kifejezés, amit itt többször hallottunk, a „zsarolószínház” fogalma. Zsarolószínház! [[Nacsa Lőrinc: Zaklatószínház!]] Zaklató, bocsánat! Nagyon-nagyon helyes, köszönöm, hogy kijavított. Igen, zaklatószínház, ami zsarolásra ad lehetőséget, de maradjunk a zaklatószínháznál. Hogyan képzelik azt, hogy ezzel egy egész színházat, ahol igen, megtörtént egy zaklatás elítéljük természetesen , zaklatószínházzá minősítünk? A többi művésze, a fővilágosítója hordja azt a bélyeget, hogy ő egy zaklatószínházban dolgozik? Ami most már ugye kiegészült, mert ugyancsak gyanú merült fel, de akkor az Újszínház is zaklatószínház? Tehát ez olyan mértékű felelőtlensége a politikai propagandának, ami számomra túlmegy minden határon. Egyébként akkor mégis számomra miről szól ez a törvényjavaslat, amelyet így sürgősséggel most még be kellett hozni ide? Ez az én szememben egy sorozatba illeszkedik. A sorozathoz tartozik a Közép-európai Sajtó és Média Alapítvány, a közoktatás központi irányítása, a mai döntésünk az NMHH Médiatanácsának teljesen egyoldalú fideszes irányításáról, azaz ezen kulturális területet részben átszabó törvény mögött ugyanaz a Fidesz-törekvés áll, ami azt jelenti, hogy igyekezzünk mindent fékezni, megakadályozni, ahol az autonóm gondolatoknak, döntéseknek és fenntartásnak a lehetősége megvan. Ez az, amiért a Jobbik nem támogatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. 15 perc, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy fontos törvényjavaslatot tárgyalunk, amelynek sok célja van, de van egy plusz pozitív hozadéka is, amire eredetileg nem gondoltunk: Szél Bernadett hosszú hetek után visszajött a munkahelyére, ez mindenképpen pozitív és üdvözlendő tény, hogy újra itt van velünk, és beszáll majd a vitába.Egy idézettel szeretnék kezdeni, Ronald Reagan idézetével: „Nem arról van szó, hogy a liberálisok tudatlanok. Arról van szó, hogy sok mindent tudnak, ami nem úgy van.” Az a helyzet, hogy ez illik rá a mostani helyzetre leginkább, hiszen az elmúlt napokban hergelve a közvéleményt, hergelve a társadalmat, az önök újságírói megírtak rengeteg, ahogy Balczó képviselőtársam fogalmazott, tudatlanságot az újságban nem mondom, hogy hazugságot. Ezt mondta, hogy a „tudatlanságot” használjuk, ne a „hazugságot”. Megírt egy csomó fake newst az önök médiája, vegyük sorra, hogy miket! Azt mondták, hogy megszűnik az NKA. Hát, nem szűnik meg az NKA. [[Ungár Péter: Eredetileg azt akarták!]] Ezt mondták, hogy megszűnik az NKA, és kiderült, hogy nem szűnik meg az NKA. Van egy eredeti javaslat, amelyet lehet, hogy egy referens állított össze, és rá van írva, hogy nem a kormány álláspontja, de önök rögtön kiírják, hogy az NKA. Azt is megírták önök, hogy ellehetetlenítik az alternatív színházakat. Hát, az alternatív színházakhoz nem nyúl hozzá a kormány. Azt is megírták, hogy nem tud érvényesülni a művészi, alkotói szabadság. Idézném a törvényt most már 36 órájuk volt elolvasni, biztos sikerült , a 16. § (7) bekezdését: „A színház közös működtetésére irányuló megállapodásnak garantálnia kell a közös működtetésben működő színház művészeti szabadságát.” Ez van szó szerint leírva a törvény 16. §-ának (7) bekezdésében. [[20.40]] Ami viszont benne van a törvényjavaslatban, és önök persze erről nem beszéltek, mert kizárólag a fake news-zal foglalkoztak, hogy csak az önkormányzati fenntartású színháznak ajánl a kormány közös finanszírozást. A kultúra növekvő költségvetési támogatása lehetővé teszi az ágazat legfontosabb intézményei számára a hosszú távú és kiegyensúlyozott tervezést. 2010-ben az utolsó, szocialisták által elfogadott költségvetési évben 172 milliárd forint állt rendelkezésre a magyar kultúrára, ez a 2019-20-as költségvetésben 584 milliárd forint. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] A 2020-as költségvetésben! Tehát 172 milliárd, ez bármilyen inflációval számol, professzor úr, nem jön ki sehogy sem, hogy ugyanannyi lenne. 172 milliárd volt 2010-ben és 584 milliárd a 2020-as költségvetésben. Ez a különbség. Tehát növekvő kulturális költségvetési támogatások vannak. Ami szintén szerepel a törvényben, az a kultúrstratégiai intézmények fogalmának létrehozása és megalkotása. A törvény célja, legfontosabb vagy legfőbb célja, hogy világos felelősségi viszonyok mellett biztosítottak legyenek a színházak működéséhez szükséges források, s hogy igazságos helyzetet teremtsen a szabályozás. Ez van benne, nem az, amit önök állítanak. Ezért a javaslat tisztázza az intézmények fenntartásával kapcsolatos részletkérdéseket, és megteremti a közös működtetés lehetőségét is. A szabályozást az is indokolttá teszi, erről önök mélyen hallgattak eddig, Arató képviselőtársam különösen mélyen hallgatott [[Arató Gergely közbeszól.]] az is indokolttá teszi, hogy az elmúlt időszakban köztörvényes, nem pénzügyi jellegű visszaélések gyanúja merült fel [[Arató Gergely: De ha majd egyszer kinyitom a számat!]] állami és önkormányzati forrásból is működő színházakban egyaránt, ami önmagában is indokolttá teszi a felelősségi viszonyok tisztázását. Önök nem követelték a botrányok kivizsgálását, önök lezárt dolognak tekintették a Gothár-ügyet [[Ungár Péter: Liberálisok vagytok!]] önök nem követelték, hogy ezek… Szél Bernadett nem jelent meg itt monoklival, hogy tüntessen a Gothár zaklatási ügyében, sőt eltussolta. [[Dr. Szél Bernadett: Ne rólam beszéljen, hanem a törvényről!]] Önök falaztak… [[Dr. Szél Bernadett: A törvényről! Zaj az ellenzéki képviselők padsoraiban. Az elnök csenget. Dr. Szél Bernadett az Elnök felé: De komolyan, ne személyeskedjen már!]] Önök falaztak a nyilatkozataikban azoknak, akik megpróbálták eltussolni több mint egy éven keresztül ezt a kirívó botrányt. Például a Gyurcsány-párti főpolgármester-helyettes… [[Dr. Szél Bernadett közbeszól.]] Én is meg fogom hallgatni, képviselő asszony!
Képviselőtársaim, azt gondolom, hogy ez az ügy méltó arra, hogy meghallgassuk egymást. Azt gondolom, hogy kölcsönösen [[Csárdi Antal: És a személyeskedés házszabályszerű?]] oda-vissza… [[Arató Gergely: Egyenként végigsértegeti az ellenzéket!]] Ők is meghallgatták, bocsánat! Gondolom, fáradtak vagyunk valamennyien. [[Ungár Péter: Én nem!]] Azt gondolom, hogy mindenki meghallgatja a másik oldalt, nem emlékszem, hogy közbeszóltak volna. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Szél Bernadett: Az ellenzék a hibás!]] Gy. Németh Erzsébet Gyurcsány-párti főpolgármester-helyettes nem rendelt el vizsgálatot a Katona József Színház ügyében rögtön. [[Gréczy Zsolt: Lefolytatták!]] Mert azt mondta, hogy szerinte nincs is ügy, mert nem történt feljelentés. [[Gréczy Zsolt: De, lefolytatták a vizsgálatot, és kirúgták a rendezőt!]] Ő azt mondta, hogy szerinte nincs is ügy. Tehát az eltussolóknak is falaztak. [[Gréczy Zsolt: Lefolytatták! Ungár Péter: De! De, megtörtént!]] Önök még mindig nem határolódtak el Burány Sándortól, aki tegnap a TAB-ülésen azt mondta, hogy szerinte egy szexuális zaklatás, az együttműködési kényszer. [[Moraj az ellenzéki képviselők padsoraiból. Gréczy Zsolt: …Miért mondod, hogy nem?]] Hát, mert nem, azért! [[Ungár Péter: De, de! Közbeszólások az ellenzéki oldalon.]] Szerintünk nincs helye a zaklatóknak a színházi életben. Azt mondják meg, képviselőtársaim, hogy ha természetes az, hogy a fővárosi színházakban Karácsony Gergely nevezi ki a színházigazgatót, akkor az államot miért nem illet meg ilyen jog, ha fenntartó! Miért? Ha Karácsony Gergely nevezi ki a színházigazgatót, akkor az demokrácia, ha Kásler Miklós, akkor az diktatúra? Erről lenne szó? Ugyanarról a liberális kettős mércéről, amivel mindig szembesülünk az önök politikájában? Erről lenne szó? [[Arató Gergely: Senki nem mondta!]] Karácsony Gergely kultúrpolitikája, a Jobbik által is támogatott Karácsony Gergely kultúrpolitikája, abban merült ki… [[Balczó Zoltán: Nem támogattuk!]] Képviselő úr még nem volt akkor itthon biztos, támogatták. [[Derültség, moraj az ellenzéki oldalon. Balczó Zoltán: Megsértődöm! Dr. Brenner Koloman: Ő jobban tudja! Balczó Zoltán: Ez hihetetlen!]] Karácsony Gergely kultúrpolitikája abban merült ki a főpolgármestersége első hetében, hogy megmondta, hogy nyílt színházigazgatói pályázat lesz, de ki nem nyerhet rajta. Ez Karácsony Gergely kultúrpolitikája. Ő volt az, aki megmondta, ki nem nyerhet a színházigazgatói pályázaton. [[Ungár Péter: Melyik színház?]] Ő volt az, aki azt mondta, hogy politikai alapon… És a Jobbik volt az, aki korábban politikai alapon színházigazgatók leváltását kezdeményezte, például a Nemzeti Színháznál. [[Ungár Péter: De önök váltották le! Ez a kormány váltotta le politikai alapon utána!]] Ön utalt Alföldi Róbertre, ön volt az, az ön pártja volt az, aki hat évig azt követelte hangos sajtótájékoztatókon, hogy politikai alapon azonnal mozdítsák el a Nemzeti Színház főigazgatóját. Ez volt a Jobbik, önök kérték politikai nyomásgyakorlásra. [[Arató Gergely: Azóta megvilágosodtak! Kövessétek őket! Nem szégyen fejlődni.]] Önök vádolnak bennünket politikai kinevezéssel, és pontosan önök kérték ezt számos alkalommal, nemcsak tőlünk, hanem a mostani ellenzék kormányaitól is. Az a helyzet, hogy most az állam fenntartóvá válik, vagy közös megállapodás alapján, mint ahogy eddig is, fenntartó lesz. Arató képviselőtársam a kisebbségi véleményben azt mondta, hogy miért nem a fenntartók nevezik ki az igazgatókat, mint eddig. Hát, az állam nem fenntartó? Ha évi 200, 300, 400 millió forinttal hozzájárul egy színház működtetéséhez, akkor az állam nem fenntartó? Hirtelen, amikor tiszta viszonyokat szeretnénk teremteni, akkor önöknek már nem olyan fontos a közpénz. [[Ungár Péter: Ez még október 13-a előtt volt!]] Önöknek nem olyan fontos a közpénz ellenőrzése, önöknek nem olyan fontos, hogy az állam által a színházaknak adott támogatásban a közpénz sorsát ellenőrizzék, és tiszta kezekbe kerüljön. Mert önök azt szeretnék, hogy az állam minden szó nélkül, több száz millió forintot öntsön bele a színházakba, anélkül, hogy bármiben is ellenőrzési vagy átvizsgálási joga lenne. Azt meg végképp visszautasítom, hogy jobbikos képviselőtársam az egyházi kárpótlást keveri valamiféleképpen ide [[Balczó Zsolt: Milyen kárpótlást?]] az egy nemzetközi szerződés alapján működik, egy teljesen más kérdés [[Balczó Zoltán: A győri püspök nevezi ki az iskolaigazgatót!]] ne arról beszéljünk a mostani törvényjavaslatban. [[Dr. Brenner Koloman: Valami szövegértésre beíratjuk!]] Önöknek fontose a közpénz, fontose az, hogy tiszta viszonyok legyenek, fontose az, hogy legyen elég pénz a magyar kultúrában, fontose az, hogy egyébként tiszta, kiszámítható viszonyok legyenek a színházakban? Mert ha igen, akkor a sok fake news ellenére, amikkel az elmúlt napokban önök telekürtölték a nagyvilágot, ami nem igaz, hiszen tisztáztuk, hogy nem igaz, akkor a sok fake news ellenére önök, mivel tisztáztuk, hogy ezek csak tiszta viszonyokat teremtenek, önök tudják támogatni ezt a törvényt. Én erre kérem önöket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, most egy pillanatra nyugodjanak meg! Engedjék meg, hogy megadjam a szót Hiller István képviselő úrnak, az Országgyűlés alelnökének, az MSZP vezérszónokának. Alelnök úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Van abban valami stílusos, hogy az este sötétjében beszélünk erről a törvényről. Nem hiszem, hogy véletlen, hanem tudatosnak gondolom, hogy ezt ma utolsó napirendi pontként tárgyaljuk. Nem hiszem, hogy egyszerűen egy mechanikus besorolás az, hogy az ülésnapunk utolsó napirendi pontjaként este beszélünk erről, mert úgy gondolták, hogy az a nyilvánosság, amely erre a törvényre és arra a szellemiségre, amelyet ez a törvény megtestesít, nagyon és túlságosan is kíváncsi. Úgy érzem, hogy ezt a törvényt, ezt a javaslatot önök inkább el akarják dugni, és ezért kerül sor ilyen késői órában erre a vitára. [[Dr. Brenner Koloman: Ez így van!]] De akár nappal, akár este, érdemes megnézni formai és tartalmi szempontból is, hogy mit tartalmaz, és természetesen érdemes a mi gondolatainkat, és ahogy elnézem, a pártpolitikát nem vagy nem feltétlenül követő, de a színházi életet nagyon is kedvelő sok társunk, sok állampolgártársunk gondolatát megfogalmaznunk. Először is, a formai benyújtás, bár semmilyen házszabályt nem szeg meg, de mégiscsak sokatmondó. Ezt a törvényjavaslatot, igen tisztelt kormánypárti képviselők, 36 órával ezelőtt nyújtották be, most tárgyaljuk, és 15 óra múlva szavazni fognak erről. Ez azt jelenti, hogy az egész törvény lebonyolítását, az egész törvény megtárgyalását, beleértve a szavazást, 50 óra alatt kívánják letekerni, amely egyébként önmagában lehetséges, de pontosan ahhoz a stílushoz tartozik, amelyről az előbb beszéltem, és amelyet élesen kritizálok. Az, tisztelt államtitkár úr, hogy öt akármilyen kiváló ember egymással beszélget a kultúráról, nem egyeztetés. Én ezt nem tartom egyeztetésnek. Azt tartom egyeztetésnek, amikor a résztvevők teljes köre, egyetértők és vélhetően kritizálók egy adott kérdést megvitatnak, akár a nyilvánosság előtt már az előkészítés fázisában elmondják a véleményüket, és annak nyomán, figyelembe véve akár kritikus véleményeket, fogalmazza meg a törvényalkotó a törvényt. [[20.50]] Ön pontosan tudja, ahogy önök közül többen is, hogy az előadó-művészeti törvényt annak idején két éven keresztül egyeztettük, nem öt színházigazgató, hanem a Kolibri Színházban az összes magyar színházigazgató meghívásával, akik közül ketten nem voltak jelen. Az egyik beteg volt, a másik külföldön volt, mindenki más ott ült. Ez nem a végpontja volt, ez nem a bejelentés megtárgyalása, hanem az alapkoncepció vitája, ami aztán nagyon sokat módosított a véleményünkön, nagyon sokat módosított, mert egy sereg mindenre nem gondoltunk, egy sereg mindent mi tudtunk a tisztelt színházigazgatóknak elmondani, és ebből kijött egy olyan vélemény, amely a szakma igen nagy részének a kritikája mellett az elfogadást jelenthette. Én ezt tartom egyeztetésnek. Azt nem tartom egyeztetésnek, hogy öt ember, még egyszer mondom, akár magas kvalitású emberek beszélgetnek a kultúráról vagy annak egy részéről. Ezért mindaz, amit az előbb elmondtam, a törvény benyújtása, az, hogy ezt a törvényjavaslatot ötven óra alatt lezavarják és az egyeztetés valós hiánya számomra egy egész koncepciót képez. Önök nem akarták ezt a nyilvánosság előtt megvitatni, önök nem akarták ezt a parlamenti ülésnapok nyilvánossága előtt megtárgyalni, önök ezt igazából tudatosan el akarták dugni, hogy minél kevesebb ember tudjon róla. Az egy más kérdés, hogy azok, akik a magyar színházat kedvelik és szeretik, kritikusak és nem kritikusak, felfigyeltek erre a törvényjavaslatra, és ahogy elnéztem tegnap azt a sokaságot, amelyik a törvényjavaslatot finoman fogalmazva is kritikusan szemléli, hát, ők sem a módszer, sem a tartalom mellett nem álltak ki. De akkor nézzük valóban a tartalmat! Azt kell mondjam önöknek, hogy az alapkérdésben van közöttünk különbség, nem önmagában egy paragrafus részlete, egy megfogalmazás, hanem az alapkoncepció, az állam szerepe, az állam és a kultúra kapcsolata, a kultúra finanszírozása és az állam szerepének összekapcsolása kérdésében. Ezért azt kell mondjam önöknek, hogy abban nem tudok közös halmazt teremteni, amilyen államfelfogással önök rendelkezve ezt a törvényjavaslatot benyújtották, mert ezt a törvényjavaslatot ugyanaz a szellemiség hatja át, amelyik államosította az iskolákat, ugyanaz a szellemiség, amelyik minden magyar iskolába az iskolaigazgatót a miniszteri kinevezéstől teszi függővé. Ugyanannak a szellemiségét látom, amelyik a Magyar Tudományos Akadémiát megfosztotta az intézményeitől, az intézeteitől. Én ezt a szabadság, az autonómia csorbításának látom. Azt kell mondjam önöknek, igen tisztelt kormánypárti képviselők, hogy nem abban van a felfogásbeli különbség közöttünk, hogy itt bizonyos megfogalmazások eltérnek a mi ízlésünktől, hanem alapfelfogásbeli különbségünk van. Mi nem egy ilyen államot akarunk. Mi nem akarjuk, hogy a miniszter mondja meg, hogy a zalaegerszegi Kossuth iskolában és a mátészalkai Deák iskolában ki legyen az igazgató. Nem ilyen államot akarunk. Mi nem olyan Magyarországot akarunk, ahol a kormánynak a választók által elnyert felhatalmazása arra terjed ki, hogy helyi autonómiákat kiüresítsen, annak tényleges jogait elveszi, vagy megfogalmazásában és tartalmában csorbítja. Ez, kérem, a mi felfogásunk szerint igenis a köztársaság kiüresítése, ez az állam szerepének számunkra elfogadhatatlan értelmezése, amivel sem most, sem a későbbiekben nem fogunk egyetérteni. Ezért azt kell mondjam önöknek, hogy amit a színházigazgatók kinevezése kérdésében megalkottak, az napnál világosabban a szabadság, a művészeti szabadság és a színházi autonómia csorbítása. A megfogalmazás ugyanis kétségkívül cinikus. Önök ugyanis azt mondják, hogy amennyiben az önkormányzat teljes egészében kívánja finanszírozni a színházát, önök nem szólnak bele. Csakhogy az önkormányzatoktól olyan mértékben vonták el a forrásokat, hogy nincs olyan mai magyar önkormányzat, amelyik képes lenne színházat fenntartani, és ez kimondottan és legnagyobb mértékben a fővárosra igaz. Ezért az a megfogalmazás, miszerint azt mondják, hogy ha nincs elég pénze, akkor fordulhat a kormányhoz és megállapodást kell kötni 30 napon belül, amely megállapodás valóban kimondja, hogy a vezetői kinevezés módjára kiterjedőleg az intézmény közös működtetésének és működésének részletes szabályait kell kidolgozni. Ez azt jelenti, hogy ha adok pénzt, akkor én mondom meg, hogy ki a színházigazgató, ha pedig ebbe nem egyezel bele, akkor nincs megállapodás. És ez nem elvi kategória, hanem kőkemény pénzkérdés. Ha nem szólhatok bele abba, hogy ki a színházigazgató, akkor nem adok pénzt. Mi ezt a felfogást az állam túlterjeszkedésének látjuk. Azt mondom önöknek, hogy ez a törvényjavaslat igazából nem a művészetről szól, ez a törvényjavaslat a hatalomról szól, és a hatalom olyan kiterjesztéséről, amelyet mi sem ebben a formában, sem ebben a konkrét esetben, sem általánosságban nem fogunk, nem akarjuk és nem is tudjuk elfogadni. Ezért azt kell mondjam önöknek, hogy a törvényjavaslat vitája arra feltétlenül alkalmat ad, hogy rávilágítsunk önmagában a törvénynél szélesebb problémákra és kérdésekre. Én azt látom, tisztelt kormánypárti képviselők, tisztelt államtitkár úr, hogy a politikai tér elfoglalása után s nem egyszerűen választáson elnyert mandátumokra gondolok, hanem a politikai tér egészének elfoglalási kísérlete után , a gazdasági tér elfoglalása után önök most célba vették a művészetet, célba vették a kultúrát, és én ezt a törvényjavaslatot a kultúra területén egy hódítási kísérletnek tartom. Úgy gondolom, hogy ez az államfelfogás az önkormányzatokat egy szükséges rossznak tekinti, amiben semmilyen partneri viszonyt nem látok, és rá kell világítanom arra, hogy azért az mégsem lehet véletlen, hogy ez a törvényjavaslat október 13. után a decemberi utolsó előtti ülésnap utolsó napirendi pontjaként kerül megtárgyalásra. Azt gondolom, hogy önöket nagyon zavarja az, ami október 13-án történt, és ez szoros kapcsolatban áll ennek a törvénynek a benyújtásával és megfogalmazásával. Ezért, nehogy félreértés legyen, megismétlem, úgy gondolom, hogy a politikai és a gazdasági tér elfoglalása után önök most a kulturális tér elfoglalására készülnek. Azt is el kell mondanom, hogy az előzetes vitában olyan kifejezések, olyan szavak és tartalmak kerültek elő, amelyeket nem egyszerűen a politikával foglalkozó, hanem minden jóérzésű embernek el kell utasítani. A zaklatószínház kifejezés kulturális horror. Az azt jelenti, hogy egy ember bűnös tette nyomán egy egész közösséget kívánnak megbélyegezni. [[Ungár Péter: Így van. Taps az ellenzéki oldalon.]] Ez nem más, mint a kulturális kollektív bűnösséget feltételező szemlélet, amelyet, még egyszer mondom, teljesen mindegy, hogy melyik politikai oldalhoz, melyik párthoz és melyik frakcióhoz tartozunk, ezt jóérzésű, demokrata ember elutasítja. Ezért azt gondolom, hogy a „zaklatószínház” kifejezést nagyon gyorsan töröljék ki a szótárukból. Nagyon gyorsan! És ha nem veszik rossz néven, azt gondolom, hogy ezért illene önöknek a magyar kulturális élettől bocsánatot kérni. [[Ungár Péter: Így van! Taps az ellenzéki oldalon.]] Bocsánatot kérni azoktól az emberektől, akik színészként, rendezőként, a színház legkülönbözőbb posztjain dolgozókként nemcsak magas színvonalon, hanem teljes tisztességgel látták és látják el a feladataikat. Megbélyegezni egy bűnös cselekedet, egy személy miatt egy kollektívát, ez nem az európai demokrácia. És biztos vagyok benne, hogy ha önök mélyen magukba néznek, ezen már önök is és a magyar demokrácia is túl van, legalábbis túl kellene lennie. Visszahozni ilyen gondolatokat kimondottan rossznak, tévesnek és helytelennek tartok. [[21.00]] Ezért azt kell mondjam összességében, hogy az a javaslat, amelyik kétségkívül egy előzetes verzióhoz képest sok mindent nem tartalmaz, de én még nem láttam olyan dokumentumot, előterjesztést, bármilyen módon egy minisztériumban készült anyagot volt alkalmam némi tapasztalatra szert tenni , hogy egy papírra az égből bepottyannak a betűk, ott alkotnak egy tele oldalt, és például pont úgy rendeződnek, hogy a Nemzeti Kulturális Alap átalakítását adják ki tartalommal. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Nem hiszem, hogy egyszerűen csak valahogy odapöttyent, úgy összeállt. Azt valaki kigondolta, azt valaki leírta, és abban önöknek igazuk van, hogy jogi relevanciája nincs, de én, mivel nem gondolom, hogy ezzel a törvénnyel a kultúra területének meghódítási kísérlete befejeződik, egyáltalán nem gondolom, hogy ez a vita közöttünk ezzel a törvényjavaslattal lezárul. Azt kell mondjam tehát még egyszer, mi, és azt gondolom, hogy sokan ebben az országban, ebben a törvényben a kultúra, a művészet szabadságának csorbítását, az autonómia korlátozását látjuk, és ezért sem ezt, sem az ehhez hasonlót sem most, sem a jövőben nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hiller István alapos, és azt gondolom, hogy a témához illő mélységű felszólalása után kicsit furcsa lesz, de néhány kisebb történetben fogok elveszni a kétperces keretemben.Az egyik, hogy nagyon örülök neki, hogy L. Simon László képviselőtársam meghazudtolta Orbán Viktort, aki azt mondta, hogy a taopénz az nem közpénz, ön pedig itt és most elismerte, hogy az márpedig a magyar adófizetők pénze. Ez például rögtön szerintem egy rendkívül fontos történet. A másik pedig, hogy azt mondják önök, hogy ha az állam valamibe betesz pénzt, például egy színház működtetésébe, akkor az államnak legyen beleszólása, főleg, ha az önkormányzat nem tud ebbe elég pénzt beletenni. De ha önök olyan törvényjavaslatokat visznek be, és olyan helyzetbe kényszerítik az önkormányzatokat, hogy például az iparűzési adót is meg fogják mondani önök, hogy mire fordíthatják az önkormányzatok, akkor rögtön kevesebb pénz jut majd a színházra, mert valami másra kell azt fordítani, azt a bevételt, amiről önök szintén megmondják, hogy mi lehet az a terület, és amikor majd kevesebb pénz lesz emiatt színházra az adott önkormányzatnál, akkor önök majd széttárják a karjaikat, és azt fogják mondani, hát, önök nem tudták fenntartani ezt a színházat, és nagyobb támogatásra van szükségük az államtól, ezért aztán majd mi, az állam meg fogjuk mondani, hogy ennek a színháznak ki legyen az igazgatója. Alapvetően az egész történet semmi más, mint egy ócska zsarolás: zsarolják az önkormányzatokat, zsarolják azokat a társulatokat, amelyek működni szeretnének, és zsarolnak mindenkit, akinek fontos a kultúra szabadsága és a művészet szabadságának védelme. Két percbe ennyi fért bele, de természetesen lesz még mit mondanom. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kétperces felszólalást akare még valaki tenni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Most az írásban előre bejelentett felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Pósán László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Úgy érzékeltem, hogy az eddig elhangzottak alapján a színház köré csoportosultak a gondolatok, és a törvény egyéb természetű felvetései kisebb figyelmet kaptak, úgyhogy engedtessék meg, hogy akkor erre fókuszáljak jómagam is. Szerintem az eddig elhangzottak alapján és a korábbi nyilatkozatok alapján nyugodtan elmondhatjuk, hogy a baloldalnak alapvetően az a problémája az új színházi törvénnyel, hogy nem tudja rátenni a kezét arra a két-három nem balliberális vezetésű színházra, ami Budapesten létezik, és nem tudja kirugdosni a szerinte nem balliberális kötődésű színházvezetőket, mert ne legyen kétségünk, hogy ez a szándék megvan. Már Nacsa képviselő úr utalt rá, hogy a főpolgármester úr megüzente… [[Csárdi Antal: …csak a rágalmazás megy!]] Köszönöm szépen a beszólást…
Képviselőtársaim! Azt gondolom, ahogy Hiller alelnök urat végighallgattuk, hallgassunk végig mindenkit… [[Sebián-Petrovszki László: Minőségi különbség! Az elnök csenget.]] Képviselő úr! Maradjunk ennyiben! Parancsoljon, képviselő úr!
Tehát a főpolgármester úr megüzente már a Dörner Györgynek, hogy ne is pályázzon. Csak zárójelben tenném hozzá, hogy annak a Dörner Györgynek, aki még 2014-ben a Jobbik mellett kampányolt és kardoskodott, és gyakorlatilag az volt a bűne, hogy nem követte a Jobbikot a gyurcsányi úton. Annak ellenére, hogy a szakmai zsűri támogatta a Szabad Tér Színházat már 15 éve sikeresen irányító Bán Teodórát 2004-ben, MSZP-SZDSZ-kormányzás idején kapta a megbízását , a pályázatát a főpolgármester érvénytelenítette. Nem azért, mert lejárt a szerződése, az új pályázatot érvénytelenítette, mert szerinte nem kötődött kellő szorossággal a balliberális oldalhoz. Bán Teodóra egyetlen bűne az volt, hogy politikailag semlegesen igyekezett vezetni a szabadtéri színházakat.Az új fővárosi balliberális vezetés láthatóan azt az elvet követi, amit egykor Rákosi Mátyás vallott: aki nincs velünk, az ellenünk. Ezzel szemben azért emlékezzünk meg arról, hogy a Tarlós István vezette budapesti önkormányzat egyetlen színházvezetőt sem rúgott ki politikai hovatartozás miatt, sőt alkalmasnak tartott balliberális kötődésű igazgatókat nevezett ki. Így került például Máté Gábor 2011-ben a Katona József Színház élére, és 2016-ban a megbízatást öt évre Tarlós főpolgármester úr meghosszabbította. Akkor még egyébként semmit nem lehetett tudni arról, hogy voltake itt zaklatások vagy sem. Egyébként jegyezzük meg, hogy az önkormányzat és az állam által közösen működtetett kulturális intézményre ez már elhangzott korábban hosszú évek óta van példa a múzeumok esetében, ahol szintén kell a szakminiszter beleegyezése. Azt hallottuk az előbb Hiller képviselő úrtól is, hogy a színházi, kulturális, művészi szabadság végét jelenti vagy korlátozását jelenti, a színházi kultúra politikai befolyásolásának a vízióját jelenti a jelenlegi törvénytervezet, és ahogyan az egyik felszólaló tegnap a tüntetésükön fogalmazott, hogy a színház vagy ellenzéki, azaz balliberális, vagy unalmas. [[Gréczy Zsolt: Nem ezt mondta!]] Ha Magyarországon most ettől tartanak, akkor nézzük meg, hogyan működik ez például Berlinben, abban a Berlinben, amit szocialista vezetésű és színű önkormányzat irányít. Nos, hogyan érvényesül ott a művészi szabadság? [[Arató Gergely és Ungár Péter közbeszól. Az elnök csenget.]] A német, berlini színházakban vastagon a politika osztja a pozíciókat, így gyakorlatilag 2004-ben a főpolgármester holdingba szervezte a dolgokat. Mindent a szocialista politikusok határoznak meg, tisztelt képviselőtársam, Berlinben, mindent. Akkor ezek szerint unalmas a berlini színház. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc tapsol. Arató Gergely tapsolva: Szép volt!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ettől nagyobb komolyságot, azt hiszem, joggal elvárhatunk, ugye? Felszólalásra következik Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miután lezárul majd a halál 50 órája, és a fideszes kétharmad ezt is meg fogja szavazni, mint minden mást kivéve azt, amikor, mint ma délelőtt, félrenyomnak, és emiatt majd jövő héten is parlamenti ülést kell tartanunk , akkor ismételten egy hosszú folyamat egyik szakaszát fogja a magyar közvélemény átélni, mégpedig azt, hogy beterjesztenek megint egy salátatörvényt, amelyet előtte megszellőztetnek egy durvább fajtával, aztán mivel a Magyar Művészeti Akadémia egy kicsit most mondta, hogy hát, ez talán mégiscsak túlzás, akkor visszaveszünk egy kicsit azért, hogy rétvárizmusokba bocsátkozhasson az államtitkár, és azt mondhassa, hogy nem is az van benne, nem is az van benne, tisztelt elvtársak! [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] ehát gyakorlatilag van egy ilyen folyamat, amit most már megszoktunk a Fidesztől, amely a maga tudás-, értelmiségellenes politikájával most lassan már a könyvégetők pártjává vált. Hiszen bolsevikok a céljaik. [[Nacsa Lőrinc: A zászló…?]] Nacsa képviselőtársamnak jelezném, hogy ön még nem élt akkor, amikor én már éltem [[Nacsa Lőrinc: Ez nem érdem!]] és én megismerem a bolsevikokat, mert ott ülnek az önök padsoraiban, az összes MSZMP-taggal együtt; Szili elvtársnő, Pozsgay elvtárs és az összes egyéb MSZMP-tag [[L. Simon László: Már rég meghalt a Pozsgay! Szégyelld magad!]] és nem véletlenül nincsenek átvilágítások sem a fideszes kétharmaddal. [[Balla Mihály: Ezt kikérem…!]] [[21.10]] Nacsa képviselőtársamtól több szerénységet kívánnék, hiszen egyszerű szövegértési problémái vannak, úgy hallottam az előbbi hozzászólásából. [[L. Simon László: Pozsgay rég meghalt, szégyelld magad!]] No de sebaj! Az az igazság, a Bagi-Nacsa showt lezárva, azt kell mondanom, hogy önök nagyon megijedtek, úgy tűnik, október 13-án. Hiszen a kulturális élet pártállami leuralása azért még önökhöz képest is komoly teljesítmény. A Fidesz végletesen zaklatópárttá vált, hiszen előbb zaklatták a munkavállalókat a rabszolgatörvénnyel, aztán zaklatták a Magyar Tudományos Akadémiát, amire Hiller alelnök úr is utalt már, azzal, hogy a kutatóhálózatból nap mint nap távoznak hazánkból kiváló kutatóink a maguk bűnös politikája miatt, tisztelt fideszes képviselőtársaim. A nem létező KDNP-re nem reagálnék, mert ugye, önöknek már frakciójuk sem lesz nemsokára az új szabályok szerint, hiszen nulla százalékot szoktak elérni a parlamenti választáson emlékképeim szerint. Önök, a Fidesz zaklatja a magyar tudományt az egyetemeken belül, a Fidesz zaklatja a média szabadságát, és a Fidesz zaklatja a kultúrát. Tehát az általános bevezető után néhány érdekes színfolt az értékelésemhez. Ugye, van az intergalaktikus tanács, bocsánat, tehát a kommunista tanácsuralomhoz hasonló tanács, amelyhez majd miden színházigazgató odafordul. Menjünk majd a tanácsra, ugye, mint régen, elvtársak maga nem emlékszik erre, Nacsa képviselőtársam, én sajnos koromnál fogva igen. [[Nacsa Lőrinc: Nem érdem.]] Gyakorlatilag megint ugyanazt a tanácsrendszert éljük majd meg, mint annak idején, ifjú felnőtt koromban. Ugye, az intergalaktikus, úgy értem, kulturális tanács nagyon egyszerűen áll össze, hiszen, úgy gondolom, az önök kultúrafelfogásáról mindent elmond, hogy Mágának adnak 350 milliót, ez az önök kultúrafelfogásának állatorvosi lova egyébként, tehát Mága elvtárs kap 350 milliót, amiből ő majd Facebook-posztokon adakozik 2 milliót a magyar adófizető polgárok pénzéből, és majd egyébként pedig jegybevételből simán megélne a kiváló művész kolléga, ugye, mint azt tudjuk. Tehát gyakorlatilag ez az önök kultúrafelfogása, de a Nemzeti Filharmonikusok nem delegálnak ebbe a tanácsba tagot, mert Kodály és Bartók országában a zenekultúra nem kultúra, tisztelt fideszes elvtársak, csak a cirkusz kultúra. Értem én az önök bolsevik kultúrafelfogását. Aztán menjünk tovább! Azért azt lássuk be, hogy átláthatóságra meg forráshatékonyságra ebben az ügyben hivatkozni, tényleg, komolyan mondom, ezek a falak már sok mindent láttak, de ez már az arcátlanság csimborasszója, tisztelt fideszes képviselőtársaim. Hiszen arról van csak szó, hogy azt a fajta teljes letarolását a közéletnek, amit itt már kilencnél több éve sajnos művelnek, a kulturális életben is folytatni fogják. Hiszen kilenc év kétharmados uralom és több száz milliárdos, adófizető polgárok pénzéből juttatott támogatás ellenére sajnos nincsenek olyan művek az önök udvari szerzőinek tollából meg klaviatúrájából, ami kellene. Tehát gyakorlatilag output nulla, nagyon sok magyar adófizetői pénz pedig a fideszes holdudvarhoz, Mága Zoltán meg egyebek… azért azt megnézném, hogy mondjuk, ez a holdudvar most mit jelent, és mit jelentett kicsit korábban. Bod Péter Ákos, az önök miniszterelnök-jelöltje, jelzem, a soproni Jobbik-irodában ült nem is olyan régen egy fórumon, mert az önök szégyenletes bolsevik rendszere nem engedte Sopronban, ebben a régi, tisztes polgári városban azt, hogy egy kulturált szakmai vita folyjék, mert ez az önök politika- és kultúrafelfogása. A Jobbik megújult nemzeti néppártként tehát és demokratikus konzervatív pártként a magyar kultúra szabadsága mellett áll, és ellenzi az egypárti kultúrdiktatúrát. A Fidesz tudás- és kultúraellenes politikájával szemben pedig mi egy polgári konzervatív erőként a tudás, az innováció és kultúra pártján állunk, és ezt a szégyenletes törvényjavaslatot nem fogjuk támogatni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Pósán képviselő úrnak nincs szerencséje [[Nacsa Lőrinc: Pósán.]] Azt mondtam, Pósán. Megegyeztünk? Hál’ istennek, jól van, ebben már konszenzus van. Szóval, képviselő úrnak nincs szerencséje, mert módomban állt annak idején tárgyalni Berlinben a színházi életet vezető főintendánssal, mert ott nem a polgármester nevezi ki, még csak nem is a testület a színházigazgatókat, hanem egy abszolút politikasemleges szakmai zsűri alapján egy főintendáns. Ráadásul, bár nagyra értékelem a szociáldemokraták teljesítményét, de ott koalíciós kormányzás van ebben a körben a zöldekkel, az előző körben meg a kereszténydemokratákkal. Azok persze nem olyanok, mint Nacsa úr, hanem valódi kereszténydemokraták.Szóval, az a helyzet, hogy sajnos ez a hivatkozás téves. De mégis nagyon hálás vagyok a hozzászólásáért, azért, mert világossá tette, hogy Kocsis úr és az önök más politikusai úgy hazudnak, mint a vízfolyás, amikor azt állítják, hogy ez a törvényjavaslat nem a színházigazgatók kinevezéséről szól. Pósán képviselő úr teljesen nyíltan elmondta, hogy miről van szó. Ez arról szól, hogy ne dönthessenek az új testületek pályázat alapján, szakmai alapon arról, hogy ki legyen a színházigazgató. Arról szól, hogy miközben önök a Katona József Színházat meghurcolják azért, mert lefolytatott egy vizsgálatot és feltárta a visszaélést, közben meg akarják védeni azt az egyébként Tarlós István által politikai alapon, a szakma tiltakozása ellenére kinevezett színházi vezetőt az Újszínházban, aki valóban eltussolta a szexuális zaklatási ügyet, és valóban nem vizsgálta ki. Erről van szó, és nem másról, ezek az önök szándékai és nem a nemzeti kultúra, amiről szavalnak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Kétperces felszólalásra megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Elnök úr, köszönöm a szót. Csak néhány pontosítást szeretnék, valószínű, nem tudtam érthetően elmondani Nacsa Olivérnek, amit akartam. Amit elmondtam, az nem azzal kapcsolatos…
Képviselő úr, bocsásson meg, de képviselőtársunkat legyen kedves a nevén szólítani.
Tessék? Nacsa Olivér.
Nacsa Lőrinc.
Lőrinc. Ne haragudjon! [[Derültség.]] Bocsánat. Bocsánat! [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Elnézést kérek.
Semmi gond, beszámítom az időt. Legyen kedves folytatni.
Nyugodtan szólítson Balczó Andrásnak, mert engem is össze szoktak keverni. Elnézést kérek, köszönöm a kijavítást.Most még 1 perc 20 másodpercem maradt. Tehát arról beszéltem, hogy van olyan terület, ahol nagyon helyesen az állam finanszíroz, de nem szól bele abba, hogy egy adott intézményt kineveze a fenntartó, teljes önállóságot kap. Így például a katolikus egyház iskolafenntartó tevékenységét az állam támogatja, helyesen, és ha Veres András, a győri egyházmegye főpásztora úgy dönt, hogy az Apor Vilmos iskolaközpont élére kit nevez ki, kit nem nevez ki, kit von vissza, ebbe senki másnak nincs beleszólása, nincs az államnak sem beleszólása. Tehát azt próbáltam igazolni, hogy nem opció ma, hogy ha valakit, egy fenntartót támogat az állam, akkor feltétlenül ebbe bele is szól. Egyébként nézze meg, hogy támogattuke Karácsony Gergelyt vagy nem. Ténykérdés, hogy nem támogattuk. Az ő nevét jól mondtam, ugye? Karácsony Gergely. És még annyit hadd mondjak el, hogy Dörner György nem volt jobbikos. Dörner György a MIÉP-es Csurka Istvánhoz közel álló művész, én nagyra tartom mint színészt, rendezőt, és úgy ítélem meg, hogy abban a színes palettában, ami a fővárosi kultúra és színházi élet, az Újszínháznak helye van, és nem minősítjük fasiszta színháznak azért, mert Wass Albertnek egy művéből színpadra állította A funtineli boszorkány című darabot. Ennyiről beszéltem. És ebbe felesleges egyéb pártpolitikai összefüggést belevonni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Beszámítottam az időkeretet, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót kétperces felszólalásra Pósán László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Én csak azt szeretném mondani, valóban nem volt időm elmondani, hogy Berlinben a színházak egy alapítványi rendszerbe vannak összeszervezve, egy alapítványi tanács és egy igazgatótanács irányítja az egészet. Az igazgatótanács élén a vezérigazgató áll, akinek vétójoga van, és nélküle semmiféle döntést nem hozhat az igazgatótanács. [[21.20]] Az alapítványi tanács héttagú, és az alapítványi tanácsban ott ül a kulturális alpolgármester, az ő javaslatára nevezik ki az igazgatótanács vezérigazgatóját, és az igazgatótanács vezérigazgatójának kinevezésénél a kulturális alpolgármester javaslata nem írható felül, azt leszavazni nem lehet, tehát egy személyben az dönt. Mi ez, ha nem politika, képviselő úr? [[Dr. Szél Bernadett közbeszól. Közbeszólás a kormánypártok soraiból. Dr. Szél Bernadett közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kedves képviselőtársaim, Szél Bernadett képviselő asszony, folytatjuk munkánkat, ha megengedi. A külön vitát majd később folytassák le, lehetőleg ne így!Tisztelt Országgyűlés! Most folytatjuk a normál időkeretben történő felszólalásokat. Megadom a szó Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Bocsánat, én is a kétperceset szerettem volna megnyomni, elnézést, elnök úr, azért, mert azt szerettem volna itt helyre tenni, Arató Gergely…
Most már…
…orbitális nagy ostobaságát most muszáj ezt mondanom [[Arató Gergely: Jaj, jaj, jaj!]] hogy őszerinte a Katona József Színházban nem történt semmi. [[Ungár Péter: Nem ezt mondta! Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Azt mondta, hogy igazából szóra sem érdemes, igazából ez semmi, elbagatellizálta… [[Gréczy Zsolt: Nem ezt mondta! Arató Gergely: Nem ezt mondtam! Nem bagatellizáltam el! Ungár Péter: Ezt sem mondta!]] …elbagatellizálta azt az ügyet, amely a Katona József Színházban történt. [[Arató Gergely: Az sem így volt!]] Mikor határolódtak el a Katona József Színházban történtektől? Mikor követelték, úgyis… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ugye, Gyurcsány Ferenc… (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Gyurcsány Ferenc a múltkor bevallotta, hogy úgyis ő irányítja a fővárost, egy interjúban véletlenül, lehet, hogy egy józanabb pillanat… [[Arató Gergely közbeszól.]] egy józanabb pillanata volt [[Arató Gergely: Ejnye-bejnye, Olivér, ez gyenge!]] [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ugye, Gyurcsány Ferenc… (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Gyurcsány Ferenc a múltkor bevallotta, hogy úgyis ő irányítja a fővárost, egy interjúban véletlenül, lehet, hogy egy józanabb pillanat… (Arató Gergely közbeszól.) egy józanabb pillanata volt (Arató Gergely: Ejnye-bejnye, Olivér, ez gyenge!), és akkor elárulta, hogy ő irányítja a fővárost. Mikor kérték meg Karácsony Gergelyt, hogy azonnal lépjen a Katona József Színházban történtek miatt? Nem kérték meg önök erre. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) És minket vádolnak, minket vádolnak részrehajlással. Mi ugyanúgy elítéljük, hogyha igaz, ami a sajtóban megjelent, az Újszínházban történteket [[Ungár Péter: Először hallottuk ezt a mondatot! Ezt még sosem mondta senki!]] [[Arató Gergely közbeszól.]] egy józanabb pillanata volt (Arató Gergely: Ejnye-bejnye, Olivér, ez gyenge!), és akkor elárulta, hogy ő irányítja a fővárost. Mikor kérték meg Karácsony Gergelyt, hogy azonnal lépjen a Katona József Színházban történtek miatt? Nem kérték meg önök erre. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) És minket vádolnak, minket vádolnak részrehajlással. Mi ugyanúgy elítéljük, hogyha igaz, ami a sajtóban megjelent, az Újszínházban történteket (Ungár Péter: Először hallottuk ezt a mondatot! Ezt még sosem mondta senki!), ugyanúgy követeljük a vizsgálatot (Arató Gergely közbeszól.), és ugyanúgy szeretnénk, hogy ugyanolyan elbírálásban részesüljön a két színház és a két eset, ne legyen kettős mérce. Mert Gy. Németh Erzsébet a Katona Színházra azt mondja, hogy le van zárva az ügy [[Gréczy Zsolt: Ők maguk indították a vizsgálatot!]] [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ugye, Gyurcsány Ferenc… (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Gyurcsány Ferenc a múltkor bevallotta, hogy úgyis ő irányítja a fővárost, egy interjúban véletlenül, lehet, hogy egy józanabb pillanat… (Arató Gergely közbeszól.) egy józanabb pillanata volt (Arató Gergely: Ejnye-bejnye, Olivér, ez gyenge!), és akkor elárulta, hogy ő irányítja a fővárost. Mikor kérték meg Karácsony Gergelyt, hogy azonnal lépjen a Katona József Színházban történtek miatt? Nem kérték meg önök erre. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) És minket vádolnak, minket vádolnak részrehajlással. Mi ugyanúgy elítéljük, hogyha igaz, ami a sajtóban megjelent, az Újszínházban történteket (Ungár Péter: Először hallottuk ezt a mondatot! Ezt még sosem mondta senki!), ugyanúgy követeljük a vizsgálatot (Arató Gergely közbeszól.), és ugyanúgy szeretnénk, hogy ugyanolyan elbírálásban részesüljön a két színház és a két eset, ne legyen kettős mérce. Mert Gy. Németh Erzsébet a Katona Színházra azt mondja, hogy le van zárva az ügy (Gréczy Zsolt: Ők maguk indították a vizsgálatot!), itt meg vizsgálatot kezdeményez. Ez a probléma. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Ez a probléma, hogy önök falaznak, és egyszer nem került elő önöknél ez a kérdés a felszólalásaikban, nem véletlenül nem került elő ez a kérdés a felszólalásaikban, önök falaznak azoknak az embereknek [[Hohn Krisztina: De ki falaz kinek? Arató Gergely: Nem igaz!]] , akik ezt eltussolták a Katona József Színházban. És arra egyikük sem tudott válaszolni eddig, hogy az mitől nem politikai kinevezés, hogy Karácsony Gergely nevezi ki ezeket a színházigazgatókat, és az mitől politikai kinevezés, ha Kásler Miklós, a kultúráért felelős miniszter nevezi ki. Mi a különbség? [[Ungár Péter: Az egyiket választották, a másik kinevezett!]] Miért mondják azt, hogy Karácsony… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Most azt mondják, hogy nagyon nagy független színházak, mert Karácsony Gergely nevezi ki óriási függetlenség, hiszen Karácsony Gergely felügyeli , hogyha a kultúráért felelős miniszter, akkor nincs benne semmi függetlenség, az maga a diktatúra. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Ez a tipikus kettős mérce, ami a balliberális oldalon fellelhető. Balczó képviselőtársamnak csak azt akarom mondani, hogy ezek a színházak állami és önkormányzati fenntartásúak, a katolikus egyház egy önálló szervezet, ne keverjük össze! Köszönöm. [[Balczó Zoltán: De az állam támogatja! Arató Gergely: Jobban, mint a sajátjait!]]
Képviselő úr, szeretném tájékoztatni, hogy ez nem kétperces felszólalás volt, tehát amennyiben folytatni kívánja, nyugodtan megteheti. [[Nacsa Lőrinc: Köszönöm.]] Köszönöm szépen, ez normál időkeretben történő felszólalás volt. Felszólalásra következik Gurmai Zita képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Mondhatom, hogy most már lassan az éj leple alatt tárgyaljuk ezt a törvényt, és úgy gondolom, hogy az Orbán-kormány kulturális stratégiája világos: ez egy egészpályás letámadás. Szeretnének mindent eltüntetni, bedarálni, ami tükröt tarthat a kiépülő fideszes pártállam elé. Ezért szüntették meg egy osztrák médiastrómannal a Népszabadságot, ezért vannak tiltólisták a közmédiában azokról a művészekről, akik ott soha nem szerepelhetnek, és most ezért akarják kézi vezérlés alá vonni a színházakat. Tudják önök, hogy milyen úton járnak? Tudják, hogy ilyen diktatúrákban szokott megtörténni? Persze hogy tudják! Ezért is próbálták cinikus módon egy zaklatási üggyel megmagyarázni ezt a sokáig titokban készült törvénytervezetet. Önök is tudják, hogy amit tesznek, arra semmilyen más magyarázat nincs, csak a nyílt hatalmi arrogancia. Ha ugyanis a zaklatási ügy nem csak ürügy, akkor kérdezem Kocsis Mátét: a pedofil esetek miatt a Fidesz mikor vizsgálja felül az egyházhoz fűződő viszonyát? Persze tudjuk, miről szól ez az egész: a Fidesz október 13-án sok településen elvesztette a választást, most pedig így próbálnak bosszút állni, és megtörni a Fidesz ellen szavazó emberek akaratát. El akarják lehetetleníteni, hogy az emberek szabadon gondolkodjanak, és kimondhassák a véleményüket. Ezért akarják kézivezéreltekké tenni a színházakat, hogy a Fidesz emberei mondhassák meg, hogy melyik darabot lehet bemutatni, és melyiket nem. Pedig a kultúra nem a politikusoké, hanem az embereké. Ilyet Magyarországon utoljára az egypártrendszer csinált, amit az emberek elzavartak. Nyugodjanak meg, önökkel is ezt fogják tenni, színházi nyelven szólva: közel már a végjáték. A hatalmához görcsösen ragaszkodó Fidesz el fog tűnni a színről, és senki sem fogja visszatapsolni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Gréczy Zsolt képviselő úr, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Rengeteg probléma van ezzel a törvénnyel. Az egyik probléma az, hogy most ez miért? Mi szükség van rá? [[Hohn Krisztina: Miért ilyen sürgős?!]] Volt egy működő rendszere a kultúrafinanszírozásnak. Ha működött a Nemzeti Kulturális Alap, akkor miért került be az első változatba az egész kollégiumi rendszer felszámolása? Majd utána az első pár óra vagy egy-két nap elemi felháborodása után hirtelen módosítják, és kikerül belőle. Senki nem érti azt sem, hogy mi szükség van erre a törvényjavaslatra már csak abból a szempontból is, hogy a kultúra szereplőivel ezt soha senki meg nem vitatta. Senki le nem ült a színházak vezetőivel, és nemcsak a budapesti színházakról beszélek, hanem a vidéki színházak, teátrumok vezetőivel sem ült le senki egyeztetni. Hiányzik ebből az egészből az érdemi párbeszéd. Ha bárki bármit akar csinálni általában a kultúrával, akkor tudhatná, hogy ez egy rendkívül érzékeny terület. Nagyon sokan szeretnek színházba járni, nagyon sokan szeretnének könyveket olvasni és természetesen ki fogok térni arra a gyalázatos támadásra, amit egyébként a könyvkiadók ellen is elindítottak , de ez, amit önök a törvény benyújtása kapcsán elkövettek, az egész egyszerűen egy bűncselekmény a kultúra ellen és bűncselekmény a művészetek szabadsága ellen. Az sem normális dolog és ezt már több képviselőtársam is jelezte , hogy éjszaka, amikor már gyakorlatilag néhány megszállotton kívül senki nem néz parlamenti közvetítést, akkor beszélgetünk a kultúra szabadságáról. Önmagában ez is teljesen méltatlan. Amit az államtitkár úr mond, hogy köszönőleveleket kaptak, hogy milyen jól működött a tao, hát, hozzáteszem, Ilku Pál is kapott köszönőleveleket, meg Pozsgay Imre, akit most már Kövér László fantasztikus köztársasági elnöknek gondolt volna, nekik is mindenki elküldte a maga köszönőlevelét, könyvét s a többi, színházak, írók s a többi, s a többi, attól nem kell elájulni, hogy valaki kap egy ilyen típusú köszönőlevelet, az nem biztos, hogy a tisztelet jele, az lehet a félelem jele is, hogy legközelebb is be tudjam mutatni a művemet, tudjak rendezni, vagy meg tudjon jelenni az a könyv, amelyet megalkottam. A kormány feltételeket szab, egész egyszerűen olyan feltételeket szab, és csak egy olyan mozzanatot emelek ki ebből, amely különösen vérlázító. Az öreg hölgy látogatása című Dürrenmatt-drámára emlékeztet az a helyzet, amikor van egy közösség, nevezzük, mondjuk, színháznak ebben az esetben, és megérkezik oda valaki, egy idegen, és azt mondja, hogy mostantól ne szeressétek a polgármestert, lásd azt az igazgatót, aki vezette a színházat, és én ezért titeket megvásárollak. Ez történik ebben a drámában. És most is ez történik. Össze akarja veszíteni a társulatokat az igazgatókkal ez a törvény. Kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek az igazgatók, hiszen az fog történni, hogy a kormány meg fogja mondani, hogy csak akkor van pénz, ha velem értetek egyet, és ha ez így áll, és azt fogja mondani, hogy adok neked pár száz millió forintot a működtetésre, de cserébe én nem ezt az igazgatót akarom, hanem egy másikat, akkor a társulat és az igazgató rögtön ellentétbe kerül egymással, hiszen más lesz az érdekük: a társulatnak az lesz az érdeke, hogy a megélhetést, a családot biztosítsa, és fel tudjon lépni a jövőben is, ne veszítse el a munkáját a színész akár Budapesten, akár vidéken, és rögtön szembekerül egy olyan érvvel, amit az igazgató képvisel, mondjuk, a művészi szabadságról és arról, hogy ő állítsa össze a repertoárt. Önök ezzel a törvényjavaslattal kijátsszák egymás ellen az igazgatókat és a társulatokat. [[21.30]] Egy súlyos probléma az is, hogy az nem megoldás, hogy önök azt mondják mostantól, hogy amiben a kormánynak van pénze, akkor majd eldöntik, hogy ki játszik. Ezzel az erővel, és erre egyébként voltak jelek, Orbán Viktor fogja összeállítani a magyar labdarúgó-válogatottat? Ő fogja eldönteni, hogy ki lesz a szűrő, és ki lesz a jobb oldali futó? Vagy ki védjen? Tehát egészen elképesztő az a jogosultság, amit önök saját maguknak szeretnének ez ügyben elérni. Muszáj kitérnem arra is, ami a könyvkiadókat fenyegeti. Tehát nemcsak a színházakról van itt szó, hanem a könyvkiadókról is. Most már ott tartanak egészen pontosan, hogy olyan személyes adatokat kérnek ki a könyvkiadóktól a műveik kapcsán, ami nem tartozik egész egyszerűen az államra. Önök meg akarják szabni azt is az új törvény szerint, hogy a kötetek milyen példányszámban jelennek meg, a kiadóknak tájékoztatniuk kellene a kötelespéldányokat kezelő Országos Széchényi Könyvtárat az írók, jogtulajdonosok személyes adatairól, elérhetőségéről, illetve arról is, mikor járnak le a kiadókhoz, illetve műveikhez kapcsolódó szerződések. Hát ezt hogy képzelik? Mi közük van maguknak ahhoz, kormánypárti képviselőknek vagy bármilyen kormánytisztviselőnek, hogy ki milyen regényt írt, az hány példányban jelenik meg, az nyereséges vagy veszteséges, az illető hol lakik? Az fog történni, hogy valamelyik ilyen fideszes bulvárlapnak kiadják az illető lakcímét, és akkor ott tüntetéseket fognak majd rendezni, mert nem emlékezett meg elég jól, mondjuk, Orbán Viktor országlásáról, és mondjuk, olyan mondatokat helyezett el a regényében, vagy a versében olyan rímeket fogalmazott meg, amelyek nem tetszenek az aktuális hatalomnak? Azért is aggályos mindaz, amit ez ügyben önök képviselnek, mert úgy kerülnek üzleti titkok az államhoz, hogy az egyes vállalatain keresztül maga is versenytársa a magánkiadóknak. Tehát még a piacot is torzítja, nemcsak az alkotói szabadságot torzítja, hanem a piacot is torzítja. Nem véletlen, hogy a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülete hevesen tiltakozik a javaslat ellen. De a legnagyobb probléma mégiscsak az, hogy amit önök tesznek, az egy tudatos országromboló tevékenység, amely elkezdődött 2010-ben, és az önök főnöke konkrétan megrettent attól, ami október 13-án történt, és most megpróbálja fölgyorsítani az ország megszállásának folyamatát. Amit eddig szépen adagolva próbáltak, Magyar Tudományos Akadémia, rabszolgatörvény, most akkor megmondjuk az önkormányzatoknak, hogy az iparűzési adót mire költhetik, akkor megzsarolják a fővárost azzal, hogy ha nincs atlétikai stadion, akkor nincs 50 milliárd egészségügyre, miközben az az atlétikai stadion 2,5-szer annyiba fog kerülni, mint az az 50 milliárd, amit a teljes fővárosi egészségügyre pluszforrásként előhoznak. Most arról van szó, hogy most éppen akkor a kultúrát kell megszállni, mert ha a bűnös város, Budapest lakossága úgy döntött, és döntő többsége úgy döntött, hogy nem kér az önök uralmából, akkor megpróbálják a lelkeket megvenni, és megzsarolni az embereket. Akkor ne legyen szabad könyvolvasás, akkor ne legyen szabad kultúrafogyasztás. Önök semmi más céllal nem rendelkeznek ez ügyben, mint az országot akarják megszállni, és most már az agyakat akarják megszállni. A Demokratikus Koalíció ez ellen természetesen tiltakozik. Amikor pedig arról beszélnek, hogy mennyivel többet költöttek kultúrára, nem tüntetik fel például, hogy ennek jelentős része a Liget-projekt. Tehát nem feltétlenül a kultúrára megy, hanem különböző építőipari beruházásokra megy, amelyekről azért erősen vitatható, hogy ezek megtérülneke valaha, vagy hasznosak az ország számára, vagy egész egyszerűen csak bizonyos pénzügyi köröknek vagy építőipari cégeknek kívántak ez ügyben segíteni. Ne feledjék el, képviselőtársaim, fideszes képviselőtársak és KDNP-s képviselőtársak, előbb-utóbb ezzel mind el kell számolni! Tehát önöknek el kell dönteni, hogy meddig kísérik Orbán Viktort ezen az úton. Tehát lesz egy pillanat, amikor az országnak konkrétan elege lesz. Tegnap a rendőrség becslése szerint 13 ezren voltak, az Origo szerint pár százan. [[Nacsa Lőrinc: Az Index szerint 2 millióan!]] A rendőrség… Nem, az a ti Rákay Kálmán nevű emberetek, aki 2 milliót mond. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Philip.]] Kálmán a neve, a Philip egy művésznév, igen, egyébként Kálmán. [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] Sajnálom, hogy erről a parlamenti jegyzőkönyv most be fog számolni, mert azért bizonyos méltatlan embereket nem kellene idekeverni, végképp mindenre méltatlan embereket. Tehát, mondom, tegnap a rendőrség becslése szerint 13 ezren voltak ezen a tüntetésen. Ne tévedjenek el, sem Budapest, sem az ország kultúraszerető népe, amit önök csinálnak, azt nem fogják elfogadni, és nem fogjuk hagyni, és minden módszerrel, minden lehetséges eszközzel meg fogjuk akadályozni, hogy önök elrabolják a lelkeket, hogy megmondják, hogy milyen könyveket olvassanak, hogy kik legyenek a színházigazgatók, hogy ők mit mutassanak be, mert ez teljességgel elfogadhatatlan. A kultúra megszállása bizony olyan bűncselekmény, hogy majd egy kormányváltás után a lelkiismeretükkel is el kell számolni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Elég régóta folyik ez a vita, mégis szeretnék rögtön államtitkár úrra reagálni. Kíváncsian figyeltem itt a pulpituson elmondott magasröptű szónoklatát, az expozéját, és jegyzeteltem a gondolatokat. Arról beszélt államtitkár úr, hogy a nemzeti kultúra megerősítése, megőrzése a cél; beszélt a nemzeti identitás megerősítéséről, megőrzéséről; arról beszélt, hogy nemzetstratégiai dimenzióba emelik a kultúra kérdését. Csak az fogalmazódott meg bennem több kérdés is megfogalmazódott , államtitkár úr, hogy hogy illeszkedik ez a törvényjavaslat ebbe a sorba. Tehát ön nagyon magasröptű, hosszú távú tervekről beszél, de nem igazán látjuk, és én úgy érzem képviselőtársaim felszólalásából, hogy senki sem érti, hogy hogy került most ide ilyen ütemezéssel ez a törvényjavaslat. A következő pedig az a kérdés, hogy ezt megbeszéltee másokkal államtitkár úr, ugyanis amikor hétfőn körülbelül másfél órával az után, hogy benyújtották önök ezt a javaslatot, itt elég szép számmal voltak jelen kormánypárti képviselők, én megkérdeztem őket, hogy tegyék föl a kezüket, hogy hányan olvasták ezt a törvényjavaslatot, és kettő képviselő jelentkezett, pontosabban egy államtitkár és egy képviselő jelentkezett. Tehát nem igazán értesültek arról, hogy ennek a nagyívű stratégiai víziónak a megvalósítása egy új szakaszába lép azáltal, hogy hétfőn 8 óra 57 vagy 58 perckor ezen vitatkozunk még önök benyújtottak egy javaslatot. [[Varju László: Napirend előtt!]] Így van, napirend előttinél kérdeztem rá erre, és akkor még nem igazán voltak képben a kormánypárti képviselők. Azt sem értem, hogy ha ilyen hosszú távú víziókról, hosszú távú stratégiai célokról beszélünk, akkor miért kellett ezt az előterjesztést, az előkészítést ilyen titokban végrehajtani, miért kellett gyakorlatilag minden érintettet kizárni ennek az előkészítéséből. Önmagában azzal nincs probléma, ami a nemzeti identitás megőrzése, én is egy erőteljesen nemzeti elkötelezettségű képviselő vagyok, ugyanakkor a probléma az, és ez az elmúlt években nagyon sokszor kiderült, hogy önök egész mást gondolnak „nemzeti” alatt, mint a szónak a valódi jelentése. Ezt rengeteg irányba bebizonyították. De itt konkrétan a kultúra témakörében egyértelműen kimondhatjuk azt, hogy amit önök nemzeti kultúráról gondolnak, az egy olyanfajta vélt kultúra, amely egy bizonyos körnek a kultúrája, és ezt kívánják gyakorlatilag most terjeszteni. Ezt nagyon-nagyon sokan mondták, én ezt nem kívánom megismételni. De azt azért még meg szeretném ismételni, államtitkár úr, hogy a kultúra olyan terület, ahol semmi keresnivalója a politikának. Nacsa képviselő úrra nézek, aki ilyen ifjúkommunista lelkesedéssel vesz részt ebben a vitában [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] időnként megdöbben, időnként mosolyog, hogy még nem emlékszik azokra az időszakokra, amikor a tanácsi rendszer volt. Ez az őszinteség látható. Egyébként én az őszinteséget akkor láttam képviselő úron; amikor Hiller alelnök úr beszélt, én a megszeppenést láttam önön, képviselőtársam [[Nacsa Lőrinc: Érdeklődés!]] és még egyéb más kormánypárti képviselőtársamon is, és sokatmondó volt az a megszeppenés. Azt hiszem, hogy ez mindenképpen pozitív, hogy még nyomokban tartalmaz olyan érzéseket [[Derültség.]] , ami alkalmassá teszi önt arra, hogy egy ilyen igazságbeszéd alatt legalább egy kicsit megszeppenjen, és egy kicsit letegye a tabletjét, és odafigyeljen arra. Ez mindenképpen fontos volt. Gothár Péter neve elhangzott. Itt a javaslatban, ha jól emlékszem, nem pénzügyi jellegű köztörvényes esetekről volt szó, tehát ez a bizonyos eset ilyen módon került bele ebbe a javaslatba. Ha ezekről a javaslatokról van szó, szerintem itt minden képviselőtársam teljesen egyértelműen elmondta, hogy elítéli ezeket az eseteket. [[Hohn Krisztina: Így van!]] Ha ebben a kérdésben akarnak érdemi lépéseket tenni, egy kérdést szeretnék a néhány, négy-öt kormánypárti képviselő felé megfogalmazni, hogy tegnap az ellenzéki képviselőtársakkal beterjesztettük az isztambuli egyezmény ratifikációjára vonatkozó javaslatot, a nők elleni erőszak, családon belüli erőszak: el fogjáke majd fogadni, képviselőtársaim? Nacsa képviselő úr, isztambuli egyezmény, elfogadjae képviselőtársam? [[Nacsa Lőrinc: Genderegyezmény?]] Az egy rendkívül fontos, pontosan ezt a célt megvalósító Európa tanácsi egyezmény. [[21.40]] Képviselőtársam, támogatni fogja ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét és elfogadását? Ne kelljen kimondanom, hogy akkor ön ki mellé helyezkedik és kit támogat, ha nem teszi meg. Nyilván én nem élek ilyen eszközökkel. De értékeljük azt, hogy mi történt itt most az elmúlt hetekben, az elmúlt napokban! Bizonyították már egyébként önök hosszú-hosszú évek alatt is és az elmúlt hetekben is, sőt a mai napon is, hogy ezzel a kommunista tempóval gyakorlatilag mindent átgyalulnak itt a törvényhozáson, semmiféle érdemi egyeztetést, az érintettekkel való tárgyalást, előzetes konzultációt nem tartanak fontosnak. Nem akarom ismételni képviselőtársaimat, hogy mi mindent erőltettek át itt akár az elmúlt hónapokban, de hogy csak ma mire került sor: ma önök megszavaztak négy fideszes tagot a Médiatanácsba, a képviselők jogállásáról szóló törvényt módosították, gyakorlatilag korlátozták a képviselők munkavégzési lehetőségeit, módosították nagyon drasztikusan a házszabályt. Ez csak a mai teljesítményük, de az elmúlt időszakban, láthatjuk, hogy az önkormányzati választási vereség után önök sorozatban hozzák be az Országgyűlés elé azokat a törvényjavaslatokat, amelyek kiürítik, gyengítik az önkormányzatiságot. Ez egy nagyon-nagyon rossz reakció, képviselőtársaim, nem ebbe az irányba kellett volna mozdulni, nem így kellett volna értelmezni az embereknek, a magyar választópolgároknak az október 13-án megfogalmazott üzenetét. S önök elkezdtek egyfajta előterjesztést kidolgozni a kormány boszorkánykonyhájában, ami kiszivárgott egész véletlenül, és erről elindult valóban egy polémia a sajtóban, és nagyon erősen fölborzolta a közéletet. Nagyon érdekes volt az önök reakciója. Tehát érzékelték azt, hogy itt néhány nap alatt a független kultúrát támogató petíciót 50 ezren aláírták, majd valóban, tegnap volt egy nagyon komoly tüntetés, mi is ott voltunk, és tényleg rengetegen voltak, most nem tudom, hogy 13 ezren voltak-e, de nagyon-nagyon sokan voltak, a közelébe se tudtunk menni a színpadnak. Igen, én azt gondolom, hogy reális lehet a 13 ezres becslés. De nyilván önök már előbb benyújtották ezt a javaslatot, én azt gondolom, érzékelték azt, hogy itt most nagyon-nagyon hirtelen, hirtelen most nagyot futottak előre abban a hadjáratban, amit itt több képviselőtársam is megfogalmazott. Konkrétan kaptak önök egy igen komoly pofont, és mondhatjuk, hogy látszólag részleges visszavonulást hajtottak végre, csak szerintem nagyon sokan gondolják azt, és nagyon sokan joggal feltételezik, hogy önök egy taktikai visszavonulást hajtottak végre, tehát most sok mindent, sok elemet kivettek ebből az előkészített törvényjavaslatból, de azt senki nem gondolja önöket ismerve komolyan, hogy ezek majd, ezek a súlyosbító elemek majd nem fognak a későbbiekben visszatérni. Én azt gondolom, hogy mindenki erre számít. Úgy gondolják, egy kicsit elülnek az indulatok, majd mindenki kicsit másra figyel, majd valami újabb gumicsontot bedobnak itt a törvényhozásba, ahogy szoktak, és akkor majd szépen visszacsempészik azokat az elemeket, amelyeket önök még szükségesnek éreznek. Nos, nagyjából mindent elmondtak, hogy ugyan már, és mindenféle ellenzéki vádaskodás alaptalan volt, amit mi megfogalmaztunk, csak azt nem értem, ön is államtitkár úr, visszaüzent, hogy micsoda sajtóhírek alapján vitatkozik meg hangulatot kelt az ellenzék. Hát, akkor miért nem folytattak egyeztetést?! Tényleg, miért kellett ezt ilyen módon, stikában, az utolsó pillanatban, hétfőn, az ülésszak utolsó hetén beterjeszteni? Ha lett volna erről egy érdemi egyeztetés, akkor az ellenzék sem fogalmazott volna meg olyan kritikákat vagy olyan félelmeket, amiket önök alaptalannak tekintettek. Erre próbáljon államtitkár úr valamiféle választ adni! Látom, hogy szorgalmasan jegyzetel, majd biztos minden kérdésünkre remek választ ad. Én csak arról beszéltem, hogy ez a törvényjavaslat milyen aljas módon lett előterjesztve, és hogy ez milyen módon szimbolizálja az önök hatalomfelfogását és hatalomgyakorlását, és az, hogy konkrétan mi a baj ezzel a törvényjavaslattal, azt valóban a Kulturális bizottság elnöke, Pósán képviselő úr elmondta; itt valóban konkrétan az intézményvezetők, a megegyezési kényszer, az intézményvezető kinevezésének a lehetősége, ez a lényege egyébként. Azt hadd jegyezzem meg, Pósán képviselő úr, hogy én örülök, hogy itt van mint a Kulturális bizottság elnöke, annak kevésbé, hogy mondhatjuk, az illetékes bizottság elnökeként egy olyan pártpolitikai fröcsögésre sikeredett vagy odáig jutott az első felszólalásban, ahol arról beszélt éppen a legnagyobb lendülettel, hogy ki kit követett a gyurcsányi úton. Én azt gondolom, hogy méltatlan, viszont szimbolikus az, hogy a Kulturális bizottság fideszes elnökének ennyire futotta a felszólalásából. Én nem kívánom hosszan szaporítani a szót, viszont szeretném megköszönni mindenkinek, aki ebben az ügyben most bátran kiállt. Én azt gondolom, hogy ez egy valódi, nagyon-nagyon komoly pofon volt a kormány számára vagy a kormányoldal számára, ezt a pofont önök most érezték, ez látható volt ebből a részleges taktikai visszavonulásból. Én köszönöm mindenkinek, aki ebben az ügyben megnyilvánult, művészeknek, közéleti szereplőknek és annak a nagyon-nagyon sok embernek, aki ezt a bizonyos petíciót aláírta, és aki a tegnapi tüntetésen ott volt. De ez megfogalmazódott tegnap, és megfogalmazódott a nyilvános nyilatkozatokban is, hogy itt most, úgy tűnik, hogy sikerült egy komoly pofont bevinni a kormánynak, sikerült egy picit, mondhatni, rövid távon legalább észhez téríteni önöket, de ennek a harcnak biztosan nincs vége, úgyhogy én azt gondolom, hogy nagyon sok embernek, nagyon sokunknak lesz még feladatunk ezzel a javaslattal. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Elnézést, nyilvánvalóan fogok egy-két olyan dolgot ismételni, amit már az előttem szólók elmondtak, de muszáj lesz, azért is, hogy nyomatékot adjunk ezeknek a dolgoknak. Kezdem azzal, hogy államtitkár úr a beszédében azt mondta, hogy valamennyi értéket teremtő intézmény kap megfelelő támogatást, és ezt nagy örömmel konstatáltam, de rögtön felmerült a kérdés, hogy ki mondja meg, hogy mi az érték, tehát nagyon fontos lenne azt tudni, hogy mit is tekintünk értéknek. Nyilvánvalóan a kultúrában a kulturális értékek számítanak, ezt pedig a szakértők tudják megmondani, rövid távon bizonyosan, hosszabb távon pedig nyilván maga a kultúrafogyasztó közönség. Tehát akkor, amikor mi arról beszélünk, hogy nemzeti kultúrstratégiára van szükség, akkor nyilvánvalóan itt nem egy politikai ügyet kellene tekinteni, hanem sokkal inkább egy szakmai és szakpolitikai kérdést. Képviselőtársaim elmondták már, hogy 50 órában megy ennek az egész törvénymódosításnak vagy törvényjavaslatnak a vitája, miközben, ha ez valóban stratégiai jelentőségű kérdés, akkor nyilvánvalóan több hónap alatt kellett volna előkészíteni ezt az egészet. Én azt gondolom, hogy létre kellett volna hozni egy kulturális kerekasztalt, amibe meghívták volna a baloldali, jobboldali szakértőket, ők kialakítottak volna néhány hónap alatt egy koncepciót, egy olyan koncepciót, ami konszenzusos, ezek után az érintettekkel, tehát a kultúrában dolgozókkal kellett volna egy társadalmi vitát lefolytatni, majd szélesebb körben még egy erőteljesebb társadalmi vitát, ezt követően kellett volna behozni ide a Házba, és akkor lehetett volna erről az egész kérdésről érdemben vitatkozni. Most abba a szerencsétlen helyzetbe kerültem én is, hogy nekem kell erről a törvényjavaslatról véleményt mondanom, nekem, a makroközgazdásznak. Nem értek én a kulturális dolgokhoz, de muszáj, mert más nincsen, és értem azt, amit képviselőtársaim is itt mondtak, hogy most annak az ideje van, hogy ki kell állni, és azt kell mondani, hogy nem, hogy mi ebbe nem egyezünk bele, mi ehhez nem adjuk a hozzájárulásunkat, mert azt gondoljuk, hogy a kultúra ennél többet ér, és a művészi szabadság önmagában egy önérték, és valódi értékeket csak akkor lehet létrehozni, ha a szakma szabadon tud működni. Tehát ez az, ami, azt gondolom, a legfontosabb dolog, hogy egy ilyen kényszerhelyzetbe kerültünk, és egy valóban szakmai kérdés tulajdonképpen tényleg politikai kérdéssé vált. Elhangzott itt a korábbiakban az is, és L. Simon László mondta, hogy mi valótlanságot állítunk, mert a Nemzeti Kulturális Alapot senki nem akarja megszüntetni, erről szó sincsen, viszont államtitkár úr arról beszélt, hogy Nemzeti Kulturális Tanácsot hoznak létre. Fölmerült bennem, hogy ha ennek a hatásköre meg van fogalmazva rendesen, tehát definiálva van, akkor összevetésben hogy néz ki ez Nemzeti Kulturális Alaphoz viszonyítva, és hogy a kettő között majd a későbbiekben milyen együttműködés vagy együtt nem működés lesz. Ezt a képviselőtársaim is már megfogalmazták, hogy bizony, nagyon nagy a veszélye annak, hogy ugyan nem szüntetik meg a Nemzeti Kulturális Alapot, de mindenképpen szép lassan majd elkezdik kiüríteni ennek a tartalmát, és át fogják pakolni a Nemzeti Kulturális Tanácsba, amelyet természetesen saját emberekkel töltenek föl. A következő kérdés pedig az egyik legfontosabb kérdés, a finanszírozás, és most hadd mondjak egy örömhírt, hogy van egy olyan dolog, amiben egyetértettem L. Simon Lászlóval, aki azt mondta, hogy nagyon helyes volt, hogy a taót visszavonták és a taót megszüntették. Én is azt gondolom, hogy ez egy nagyon helyénvaló dolog volt, de helyénvaló dolog lett volna általánosságban megszüntetni, hiszen a tao közpénz, ha pedig közpénz, akkor azt nyilvánvalóan úgy kell elosztani, hogy az megfelelő nyilvánosság előtt menjen, mondjuk, a költségvetés keretei között, mert hiszen a közpénzt így kell valahogyan kezelni. [[21.50]] A finanszírozás kapcsán az a kérdés merült fel, az a borzasztó egyszerű dolog, amit önök nagyjából úgy fogalmaztak meg, ahogy falun szokták mondani, hogy az, aki fizeti a muzsikust, az mondja a nótát is, és ebből következően, ha az állam fogja finanszírozni egy adott színháznak a működését, akkor nyilván ő mondja majd meg, hogy ki legyen a vezetője, és ő mondja meg azt, hogy mit hogyan csináljanak benne. Azonban azt gondolom, hogy nem így áll a dolog, hiszen itt közpénzről van szó. De ha még nem közpénzről lenne szó, akkor sem így állna a dolog. De hadd mondjak ezzel kapcsolatban egy rövid kis anekdotát. Rockefeller egy megfelelően nagy összeget adott a Harvard Egyetemnek. És mikor az elnökkel elkezdtek beszélgetni, akkor Rockefeller felvetette azt, hogy elnök úr, jó lenne, ha leülnénk, és megbeszélnénk a munkamegosztást, azt, hogy ki milyen kérdésekben fog dönteni. Hát, erre a Harvard elnöke azt mondta, hogy Rockefeller úr, nincs mit megbeszélnünk: ön adja a pénzt, én meg vezetem az egyetemet, ez a munkamegosztás. Miért? Azért, mert én értek ahhoz, hogy az egyetemet hogy kell működtetni, ön pedig ahhoz ért, hogy hogy kell pénzt csinálni. Na, most nyilvánvalóan ebben a szituációban a kormány, illetve a kulturális vezetés nem egy Rockefeller, tehát nem fog beleegyezni abba, hogy ő ne szóljon bele, mert Rockefeller ezek után beleegyezett ebbe, és a Harvard a világ egyik legjobb egyetemévé vált. De egyébként a helyzet ennél még sokkal súlyosabb, mert nemcsak arról van szó, hogy állami pénz, hanem sokkal inkább arról van szó, hogy a kormányzat az elmúlt években szisztematikusan, egyre inkább csökkentette az önkormányzatok finanszírozását. Ez egy olyan folyamatot indított be, amelyben lépésről lépésre vették el az önkormányzatoknak a feladatait, a középiskolákat, majd aztán a kórházakat, majd most a következő lépésben szándékoznak a közösségi közlekedést is, hiszen első lépésben az van, hogy azt fogják majd bebizonyítani, hogy ugye, nem tudják finanszírozni a közösségi közlekedést, és ezért majd aztán azt is államosítják, és ugyanezt egyébként eljátsszák a színházakkal kapcsolatban is. És úgy tesznek, mintha a dolog arról szólna, hogy ezeknek a fránya önkormányzatoknak nem fontos a kultúra, ezért nem fordítanak elég pénzt erre. De nézzük meg, hát Budapest az ország GDP-jének több mint 40 százalékát állítja elő. Nézzük meg, hogy egy egységnyi GDP-nek mennyi az adótartalma, és nézzük meg, hogy ebből a Fővárosi Önkormányzathoz vagy a budapesti önkormányzatokhoz mennyi jut! És akkor láthatjuk azt, hogy aránytalanul kevesebb. Tehát nem arról szól a történet, hogy ők nem akarják finanszírozni a kultúrát, hanem arról, hogy meg lettek fosztva a finanszírozási forrásoktól, azért egyébként, hogy ki legyenek szolgáltatva a kormányzatnak, hogy a kormányzat kénye-kedve szerint tudjon ebbe a kérdésbe is beleszólni. Tehát itt üt vissza az a dolog, amire szintén többen is hivatkoztak, hogy október 13. után a kormányzat nem tud belenyugodni a vereségbe, és ezért most gyorsított ütemben elkezdi kiüresíteni az önkormányzatokat, hogy egyre kevesebb finanszírozási forrás és egyre kevesebb döntési lehetőség legyen a kezükben, hogy valójában teljes egészében formálissá váljon az önkormányzati vezetés, és „minden hatalmat a szovjeteknek”, illetve minden hatalmat a miniszterelnöknek és minden hatalmat a kormánynak. De azt gondolom, hogy ez nem fog menni, és ezekkel a lépésekkel a kormány és a Fidesz, önök egyre több és több ellenséget szereznek maguknak, egyre több és több olyan ember kerül önökkel szembe, aki eddig szimpátiával viseltetett önök iránt, de látja azt, hogy nem tudják folytatni a mindennapi életüket, és nem tudják a szakmájukat, a szakmaiságukat megfelelő módon kiélni, és ezért egyre több emberben lesz ez a felismerés, hogy ennek a kormánynak menni kell, mert ezen keretek között nem lehet egy normális társadalmat felépíteni, és nem lehet természetesen ezen belül egy normális kulturális életet sem kialakítani. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Volner János képviselő úr, független képviselő. Tájékoztatom képviselő urat, hogy a független képviselők számára összesen nyolc perc áll rendelkezésre, mindketten jelentkeztek. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én többi ellenzéki, eddig megszólaló képviselőtől eltérően jobboldali nézőpontból szeretném a most elénk került törvényjavaslatot véleményezni. Először is Orbán Viktor arról beszélt Tusványoson, három fő ciklusra osztva a saját kormányzati ciklusát, hogy az első kormányzati ciklusában az országnál igyekezett visszaszerezni a politikai önrendelkezést, a második kormányzati ciklusa alatt igyekezett visszaszerezni a gazdasági önrendelkezést, a harmadik politikai ciklusában pedig meg kívánta vívni a kultúrharcot. Hivatalosan ez volt az Orbán Viktor által felvázolt politikai stratégia, ami három különböző kormányzati ciklust egyenként jellemzett.Hát, először is, amit el szeretnék mondani: a Fidesznek nem kellett volna két ciklust kihagynia azzal, hogy elkezdje a kultúrharcot. Akkor ugyanis, uraim, ha önök már 2010-ben elkezdték volna a kultúrharcot, és például a Nemzeti alaptantervbe beemelték volna a hazafias oktatást, ahogy egyébként még jobbikosként annak idején javasoltuk, és amiről egyébként most már a Jobbik sajnos teljesen elfeledkezett, akkor nem állhatott volna elő az az eset, hogy teli gatyával elkezdenek remegni kormánypárti politikusok, amikor megemlítik Takaró Mihály nevét. Uraim, ez gyávaság! Hát úgy viselkednek a kultúrával kapcsolatban, mint a tüllruhás elsőbálozó lánykák! Be kellett volna tölteni, ha már bitorolják a jobboldali és nemzeti jelzőket, saját magukra vonatkoztatva ezt érvényesnek érzik, be kellett volna ezt a dolgot tölteni tartalommal. Meg kellett volna ezt az egészet tölteni tartalommal, és lépni kellett volna abban, hogy a Nemzeti alaptanterv tartalmazza a hazafias oktatást, és akkor most nem csodálkoznának ennyire a fideszes politikusok, amikor arról beszél a Corvinus Egyetem hungarikumtanára, hogy 15-21 százalék között van a fiatalok magyarságtudata, és a magyar fiataloknak, legalábbis egy jelentős részüknek egyáltalán nem fontos a nemzeti hovatartozásuk. Ez egyenes út oda, hogy a liberális klímageneráció saját malmaiba tereli eredményesen a fiatalokat. Ugyanúgy, amikor arról beszélünk, hogy a közgazdászképzés neoliberális szemléletet jelent, és ezt továbbörökíti sikeresen, erre is azért kerülhet sor, mert a kormánynak esze ágában sem volt a kultúrharcot ezen a területen is megvívni, és nem lépett az égvilágon semmit ezen a téren. És hozzáteszem, hogy ha meg szeretnénk nézni azt, hogy vajon a liberális oldal mekkora kímélettel viseltetett mindig a nemzeti ügyek iránt, akkor, hölgyeim és uraim, gondoljanak arra, hogy összesen két darab olyan fővárosi fenntartású színház létezik jelenleg, az egyik a Kálomista Gábor-féle Thália [[Ungár Péter: Ami egy tragédia!]] , a másik a Dörner György-féle Újszínház, ami nagyjából jobboldalinak és nemzetinek tekinthető. De már most tudni lehet azt, hogy Karácsony Gergely, akit egyébként a baloldal rendkívül függetlennek tart politikailag, ki fogja végezni az Újszínházat, és ki fogja végezni Dörner Györgyöt. Önök meg ezt hagyják, mert tele van a gatya, és nem merik megvívni a kultúrharcot. Hölgyeim és Uraim! Arra kellene rájönniük már a harmadik egymás utáni kormányzati ciklusukban, hogy a liberális oldalon semmilyen kímélet nincs a nemzeti és jobboldali intézményekkel szemben, az első adandó alkalommal ki fogják őket nyírni. Karácsony Gergelynek erről szólt az első nyilatkozatai egyike [[Moraj az ellenzék soraiból.]] , és ebből le kellene vonni azt a tanulságot, hogy nem nekünk is ugyanezt kellene tenni, mint amit ők csinálnak, de egyszerűen meg kellene védeni a saját embereinket, azok, akik jobboldaliak, nemzetiek, azok maradhassanak életben, most ugyanis már erről szól az élet. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. [[Közbeszólások, derültség az ellenzék soraiban.]] Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, DK. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném jelezni: Dörner Györgyöt senki nem akarja kivégezni, senki nem akarja kinyírni. És még abban is hiszek, hogy ha én mindegyik színházat nemzeti színháznak tekintem hiszen mindegyik a nemzeti kultúrát képviseli, de az önök felfogása szerinti nemzeti színházról beszélek, és az Újszínházat önök ilyen alapon tekintik nemzeti színháznak , akkor lehet, hogy Dörner Györgynél is lehet jobb színházat csinálni. Én például biztosan meg tudnék nevezni olyan színészeket és igazgatókat is, akik nem negyedházzal működtetnének egy teátrumot. [[22.00]] Egyébként pedig ezt a dolgot muszáj rendbe tenni, itt most már többször elhangzott, mintha az ellenzéki oldal pártjai mentegették volna Gothár Pétert. [[Nacsa Lőrinc: Így van.]] Szó nincsen erről! Jelentős különbség van az újszínházi történet és a Katona József színházi történet között. [[Nacsa Lőrinc: Semmi!]] De van egy jelentős különbség. Az egyik jelentős különbség az, hogy a Katona József Színház maga jelentette be a problémát. [[L. Simon László: Ne már! Nacsa Lőrinc: Ugyan már! Ezt te sem hiszed el!]] Vizsgálatot indított, majd utána eltávolította a bűnös rendezőt, majd utána a Színház- és Filmművészeti Egyetem is eltávolította. Ellenben az újszínházi történetnél mi történt? Dörner György először lecsapta a telefont, még csak azt sem mondta, hogy boldog karácsonyt. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Majd a megtámadott színművész azt mondta, hogy ez egy liberális támadás ellene, és csak arról szól az egész történet, hogy Alföldi Róbertnek oda akarják adni az Újszínházat, aki egyébként Alföldi Róbert soha az életben nem jelentkezett az Újszínházra, sőt semmilyen színházigazgatói posztra nem jelentkezett. Tehát van egy jelentős különbség. Az egyiknél már volt személyi következmény, a másik pedig egy 2016-os ügy, amelynek a vizsgálatát most szerencsére Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettes, ha már az Újszínház nem végezte el, akkor a vizsgálatot ő kezdeményezte. Úgyhogy azt gondolom, ennek is ideje lesz a végére járni. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most ismét képviselői felszólalások következnek normál időkeretben. Megadom a szót L. Simon László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mégiscsak úgy történt, ahogy az elején megmondtam, hogy nem arról fogunk vitatkozni, ami a törvényjavaslatban van. Gréczy képviselőtársam hosszasan értekezett a könyvkiadás megregulázásának állítólagos kormányzati szándékáról. Én újra végigpörgettem a törvényjavaslatot, és még odamentem államtitkár úrhoz is. Sem ebben a törvényjavaslatban, sem abban a korábbi változatban, amely a sajtóhoz kikerült, abban sem volt szó a könyvkiadásnak ilyen típusú átszervezéséről. [[Gréczy Zsolt: Ez most egy beismerő vallomás.]] Nem tudom, hogy mire gondol Gréczy képviselőtársam beismerő vallomásként. Beismerem, hogy amit elolvastam törvényjavaslatot, abban nem találkoztam a könyvkiadás átszervezésének kísérletével. Úgyhogy ezt tudom önnek mondani, képviselőtársam, hogy ebben semmi beismerés nincs. De nézzük akkor egy kicsit ezt az egész könyvkiadási kérdést, tisztelt képviselőtársam! Magyarországon nekem jó pár könyvem jelent meg. 15 évet dolgoztam a könyvkiadásban, ráadásul nemcsak 15 évet dolgoztam a könyvkiadásban, hanem a Nemzeti Kulturális Alap vezetőjeként elég sokáig láttam rá közelről a könyvkiadás támogatási rendszerére. Voltam egy időben elnöke a MISZJE-nek, a Magyar Irodalmi Szerzők Jogvédő Egyesületének. Tagja vagyok az Artisjusnak, és tagja vagyok a MASZRE-nak is, tehát a Reprográfiai Egyesületnek is. Mindegyik szervezetnél, az Artisjusnál is és a MASZRE-nél is minden szerző az összes író egyébként, aki számít tagja az Artisjusnak is és tagja a MASZRE-nak is, mindenki… [[Gréczy Zsolt: Én is! Arató Gergely: Gréczy képviselő úr is.]] , akkor nagyon jól tudja, képviselőtársam, hogy mindenkinek az az érdeke, hogy valamennyi adatot a könyvével kapcsolatosan leadjon, sőt a kiadókat is erre veszik rá a szerzők annak érdekében, hogy egyébként a jogdíjukhoz hozzájussanak. Ráadásul a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülése minden évben statisztikát készít. A statisztikákban föltüntetik minden egyes könyvnek az összes adatát, a konkrét példányszámát is, és nem mellékesen a könyvkiadók a nyomdáktól számlát kapnak, és a számlában föl kell tüntetni a példányszámot, és egyébként be kell fizetni utánuk az áfát. Tehát önök úgy csinálnak, minthogyha valami titkos adatokról beszélnénk, és amelyeket egyébként maguk a könyvkiadók, maguk a szakmai szervezetek, és maguk a hatóságok nem látnának most is, és nem lenne mindenkinek az érdeke az átláthatóság. Szerintem ne beszéljünk olyan dolgokról, amik egyébként egyáltalán nem tartoznak ide, és amelyeknek semmi alapja nincsen, tisztelt képviselőtársam. Ön azt mondja, hogy a múzeumok építkezésére fordított pénz, tehát a Liget-projektre fordított pénz valójában nem a kultúrára fordított pénz, mert az gyanús ingatlanügylet. [[Gréczy Zsolt: Nem ezt mondtam!]] Ezt mondta, ezt mondta, sőt még azt is mondta, képviselőtársam, hogy még az is kérdés, hogy megtérülneke ezek valaha. Ne haragudjon, de milyen kultúrához való viszonyról árulkodik az ön kérdése? [[Nacsa Lőrinc: Üzleti!]] A kórházak megtérülnek valaha? Megtérülnek, tényleg? Az iskolaépületek megtérülnek valaha? Akkor a múzeumok is megtérülnek, tisztelt képviselőtársam, mert ha a megtérülést nem csak anyagi értelemben vesszük, akkor múzeumot építeni a nemzetnek és a jövőnek stratégiai kérdés. Mi az, hogy megtérül egy múzeum? Ez nem egy üzleti kérdés [[Nacsa Lőrinc: A DK-nak minden az!]] hanem ez egy alapvető nemzetstratégiai kérdés, hogy könyvtárakat építsünk, művelődési házakat építsünk, múzeumokat építsünk, ezeket fölújítsuk, és megfelelő gyűjteményeket gyarapítsunk, megfelelő gyűjteményeket hozzunk létre, és a gyűjteményeinket gyarapítsuk, és a tudományos föltárásra és a kiállításokra kellő forrást biztosítsunk. Értelmetlen dolog itt megtérülésről beszélni. [[Zaj az ellenzéki padsorokban.]] De szeretnék magára arra a problémára visszatérni, amiről az elején nem tudtam beszélni a vezérszónoki felszólalásban, hogy ez a törvényjavaslat nagyon fontos területtel is foglalkozik, a kulturális örökségvédelemmel. És a kulturális örökségvédelem területén az adórendszer átalakítására törekszik. Még egyszer mondom: szerintem még ennél is tovább kéne menni, és arra kéne mindenféle ösztönzővel rávenni a műemlékek magántulajdonosait, hogy a műemlékeket fölújítsák. Ma Magyarországon kifejezetten nehéz helyzetben vannak a kiemelt műemlékek tulajdonosai. Igazság szerint a műemléki státus értékcsökkentő, a forgalomba hozatali lehetőséget nagymértékben korlátozza, ezért azt gondolom, hogy teljesen jogos dolog az, hogy a Nemzeti Kulturális Alap műemléki pályázatain túl, a Miniszterelnökség műemléki pályázatain túl, az EMMI olyan pályázatain túl, ami műemlékek felújítását szolgálja, sőt bizonyos európai uniós programokon túl lásd a világörökségi pályázatok egyéb más ösztönzőkkel is arra vegyük rá a műemlékek tulajdonosait, hogy fölújítsák a műemlékeiket; hogy jó karban tartsák a műemlékeiket, hogy érdemes legyen egyébként műemléket vásárolni. Azt kell hogy mondjam, hogy ezeknek az ösztönzőknek a hiányában a nemzeti műemlékkincs tovább fog romlani, tovább fog pusztulni. Azt mondja Gurmai Zita képviselőtársam, hogy a kultúra nem a politikusoké, hanem az embereké. Nehezen értelmezem ezt a mondatot, képviselő asszony. Én önt nagy-nagy tisztelettel hallgatom mindig, és azt gondolom, hogy ön egy kiváló ember, úgyhogy amennyiben ön egy kiváló ember, akkor szerintem ön politikusként nem rekeszti ki magát azok köréből, akiké a kultúra. Tehát a kultúra a politikusoké is. A kultúra mindannyiunké, nemcsak azoké, akik egyébként a kultúrát napi szinten létrehozzák vagy a művészeti értékeket megteremtik. A kultúra mindannyiunké. És természetesen mi, politikusok részben kultúrafogyasztók vagyunk, részben pedig a kulturális élet alakítói is lehetünk. Azért olyan kiváló emberek ültek ebben a parlamentben csak a rendszerváltozás utáni időszakban is, mint Darvas Iván az SZDSZ soraiban, a kiváló színész, Gulyás Dénes a mi sorainkban, a kiváló operaénekes, és sorolhatnánk tovább. Vagy Pécsi Ildikó, a szintén kiváló színész vagy szintén az MSZP soraiban Kósa Ferenc, a fantasztikus filmrendező, és még sorolhatnánk tovább azokat a politikusokat, akik egyébként a művészeti életben érvényes alkotásokat hoztak létre. Én tehát azt gondolom, hogy ne próbáljunk olyan kategóriákban gondolkodni, mintha lennének a politikusok, akik hülyék a kultúrához, és lennének az emberek, akik egyébként egyedül jogosultak arra, hogy a kultúrával kapcsolatosan véleményt fogalmazzanak meg. És Mellár képviselőtársamnak is csak azt tudom mondani: nincs mindig konszenzus. Olyan nincsen, hogy egyébként összeülnek nagyon sokan, és sok hónapi egyeztetés után konszenzusra jutnak. Ha konszenzusra lehetne mindenben jutni, akkor tulajdonképpen nyugodtan föl lehetne számolni a parlamentarizmust is. Nem kéne ellenzék, meg nem kéne kormánypárt, hanem valami nagy össznépi közös tanács, de hála a jó istennek, ezen az időszakon már túl vagyunk, és nem is kérünk belőle. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem újfent önöket, hogy próbáljunk már a törvényjavaslatnál maradni, és a törvényjavaslatról beszélni. Még egy: Keresztes László Lóránt képviselőtársam nagyon jó volt, azt kérte rajtunk számon, hogy hányan olvastuk kormánypárti sorokból a benyújtást megelőzően a törvényjavaslatot. [[Ungár Péter: Azt követően!]] Azt kérte számon, hányan olvastuk, és hétfő reggel megkérdezte a képviselőket, hogy már hányan olvasták el. [[22.10]] Kérem szépen, ez egy kormányzati javaslat, a kormány dolgozza ki a törvényjavaslatot, benyújtja a parlament elé, és a parlamentben megvitatjuk. Egyébként hogy mennyien foglalkozunk ezzel a kérdéssel, azt jól jelzi, hogy hányan maradunk itt ezen a késő esti órán. Sajnos, viszonylag kevés képviselőt érdekel ez a téma, pedig szerintem is nagyon fontos. [[Hohn Krisztina: Köszönjük!]] De szeretném még egyszer mondani, hogy mindaz, amiről ma este itt vitatkozunk, nagyon távol áll a törvényjavaslat szövegétől. Önök olyan vádakat fogalmaztak meg, amelyek nincsenek benne a törvényjavaslatban, és amelyek nem is következnek a törvényjavaslatból. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Én is köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót most Varga László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! L. Simon László képviselőtársam egyik megállapításánál folytatnám. Azt mondta Mellár Tamásnak, van olyan, hogy hónapokig egyeztetnek, és ha nem alakul ki konszenzus, akkor ezeket a kérdéseket valahogy el kell dönteni. Hát, itt nem egyeztettek hónapokig, ezt szeretném mondani. Hétfő reggel történt ennek a jogszabályjavaslatnak, ennek a csomagnak a benyújtása, senkivel nem egyeztettek, különösképpen az érintettekkel nem; én azt gondolom, ez teljességgel elfogadhatatlan. És gondolom, az, hogy most este 10 óra 10 perckor vitatkozunk erről a kérdésről, éppen az én felszólalásom ekkor került sorra, ez sem a széles körű nyilvánosság biztosításának jegyében történik. Azt gondolom, nagyon sok szakmai felszólalást hallhattunk, Hiller Istvánét, Mellár Tamásét többek között, de sokan másokét is, akik más-más aspektusból megközelítették, hogy mi hever itt az asztalon és miért hever az asztalon. Én egy picit arról beszélnék, hogy mi történik évről évre decemberben itt az Országgyűlésben. Azt látjuk, hogy mindig a decemberi utolsó ülésnapokon a kormánytól vagy kormánypárti képviselőktől származó, hatalmas társadalmi konfliktusokkal járó, elfogadhatatlan javaslatokat erőltetnek át az Országgyűlésen, sokszor a kivételes eljárás lehetőségét kihasználva, azzal visszaélve, felháborító módon az éjszakai viták tengerében, a nyilvánosságot kizárva; ez történik, így fogadnak el önök évről évre javaslatokat. Ez történt akkor, amikor a sztrájkjogot korlátozták, éjszaka fogadták azt is el, ott még a gombnyomás is éjszaka történt, emlékszem rá. Ez történt akkor, amikor a rabszolgatörvényt áterőltették a Házon. Ez történt minden olyan esetben, amikor így decemberben arra számítanak, hogy igen, lesz egy kis elégedetlenkedés, de majd a karácsonyi időszakkal ez elmúlik, és utána mindenki elfelejti azt, ami történt. Itt ráadásul a javaslat körülményei is teljesen érthetetlenek, hiszen államtitkár úr az expozéban ismerte el, hogy hónapok óta készültek erre, sőt egy nagyon régi ötlettől vezérelve indították el ennek a javaslatnak az előkészítését, több ötletgazda is volt ebben. Azért Jordán Tamást megkérdezném, hogy így képzeltee el akkor, amikor beszélt önnel először itt a kulturális élet átalakításának terveiről nem hiszem. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Igen, tegnap ott volt az ezzel kapcsolatos, az ez ellen való tüntetésen, és ott beszédet is tartott, azt gondolom, érdemes volna azt is meghallgatnia a tisztelt államtitkár úrnak. Azt gondolom tehát, hogy ez egy olyan javaslat, amely teljességgel elfogadhatatlan, és méltatlan körülmények között kerül áterőltetésre a Házon. Volt egy ilyen alvita ezen a vitán belül, ami arról szólt pont a színházigazgatók kinevezése kapcsán, hogy az állam úgy ad pénzt, hogy közben bizonyos dolgokat meg elvár. Szeretném nyomatékosítani, hogy ez a jogszabályi csomag vagy ez a javaslat is összefügg több más javaslattal, amelyet az elmúlt hetekben tárgyaltunk, és egy szerepzavar van e mögött az önök részéről: az államnak így nincs pénze. Az van, hogy az emberek fizetnek adót, gazdasági tevékenységet folytatnak cégek ebben az országban, azután is fizetnek adót, vannak bevételei az önkormányzatoknak, az államnak például a vagyona hasznosításából. Ebből nyilván van az önkormányzatoknak vagyona, illetve forrása, lehetősége az emberek életét szervezni, illetve természetesen az államnak is van lehetősége. Ebben van egy arány, és nyilván a központi költségvetés elfogadásával az Országgyűlés eldönti, hogy mire szán forrásokat, és itt a közös gondolkodásban van egy alrendszer, az önkormányzati alrendszer. Az önkormányzatoknak vannak feladatai, kötelező feladatai és önként vállalt feladatai, és azt látom, hogy az elmúlt kilenc évben a feladatok és az ehhez szükséges források aránya egyre jobban borul fel, az önkormányzatok egyre kevesebb forrásból gazdálkodnak. Igaz, hogy elkerültek az önkormányzatoktól feladatok, de ezeket a feladatokat, amelyek megvannak és igen, lehet mondani, hogy nem kötelező feladat színházat fenntartani, de azt gondolom, ez a sokszínű kulturális életben egy olyan misszió például egy vidéki megyeszékhely részéről, amely több is talán, mint kötelező feladat, hiszen évszázados intézményeket is tartanak fenn ezek a vidéki önkormányzatok. Hadd mondjam miskolci képviselőként, hogy a Miskolci Nemzeti Színház fenntartása is Miskolc megyei jogú város részéről egy olyan kulturális misszió, amely túlmutat a miskolci önkormányzat keretein is egyébként, túlmutat Borsod megye keretein, kifejezetten régiós szerep is ezt a nagy hírű és nagy múltú intézményt fenntartani. Tehát a probléma ott van, hogy az önkormányzatok eleve szűk forrásból kénytelenek gazdálkodni. A probléma ott van, hogy október 13-án született egy választási eredmény, amelyet önök nem fogadnak el szemmel láthatóan. Én két-három hétig reménykedtem abban, voltak ilyen szólamok, hogy konstruktív, korrekt hozzáállást várhatnak a megválasztott ellenzéki polgármesterek, képviselők az önkormányzatokban mindannyiunk és az egész ország érdekében, ezen települések sikerének érdekében. Ehhez képest azt látom, hogy két-három hét idillinek látszó állapot után szépen elvették a helyi önkormányzatoktól az építésügyi igazgatás maradékát is, majd tudják a kormányhivatalok, hogy mi épül és hogyan, és a helyi iparűzési adóról szóló jogszabályok átalakításával megnyitották az utat az előtt, hogy végképp a helyi önkormányzatokra tolják a közösségi közlekedés finanszírozását. És itt van egy újabb javaslat, amely arról szól többek között de itt, azt hiszem, Pósán képviselőtársam volt az, aki gyakorlatilag a vezérszónoki felszólalásában másról sem beszélt, csak a színházigazgatók kinevezéséről, tehát ezáltal elismerve, hogy ez a javaslat alapvetően erről a kérdésről szól: az állam akkor ad tehát pénzt, a kormány akkor ad pénzt az egyes önkormányzati fenntartású színházak fenntartásához, ha ezek a fenntartók beleszólást engednek a színházigazgatók kinevezésébe. Megjegyzem, az emberek abban a tudatban döntöttek valahogy október 13-án, hogy részben az építésügyi igazgatás maradéka az önkormányzatoknál volt, a közösségi közlekedést nagy forrásokkal támogatta az állam, és egyébként a színházigazgatókról nyilván helyben, a helyi közösségek a helyi színházak kulturális autonómiájának tiszteletben tartása mellett dönthettek. Önök ezt a rendszert felborítják, felborítják az önkormányzatok feladatellátását, felborítják az ehhez szükséges források rendszerét több ponton. Ez álláspontom szerint elfogadhatatlan, de facto vétójog ez a miniszter és a minisztérium részére, ez egy de facto vétójog. Nagyon világos: meg kell állapodni valóban, mert egyébként nem adnak pénzt, ha nem térnek ki ebben a szerződésben, amelyet kötni kell a fenntartókkal, adott esetben a miskolci önkormányzattal, például a színházigazgatók kinevezésének kérdésére. Ez de facto vétójog, lehet itt mellébeszélni, ez egyértelmű akkor is, ha ilyen finoman próbáltak ebben fogalmazni. Azt szeretném mondani, hogy az önkormányzati rendszer szétverése egy kilencéves folyamat, jó lenne befejezni. Négy teendő van tehát szerintem. Adják meg az önkormányzatoknak a szükséges forrásokat a feladataik ellátására, mert az, hogy bizonyos források felett önök rendelkezhetnek, most éppen egy országgyűlési választás eredménye szerint van így, de alakulhat máshogy is. Ne rendezzék tovább át ezt a viszonyt, nem kaptak erre felhatalmazást! [[22.20]] Másodikként tartsák tiszteletben a magyar kulturális élet autonómiáját. Harmadikként tartsák tiszteletben az október 13-ai választások eredményét. Negyedikként pedig azt kérem önöktől, hogy vonják vissza ezt az előterjesztést. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Főleg Nacsa Lőrincnek mondom majd el ezeket a dolgokat, mert szinte csak ő hallgat a Fidesztől. Bocsánat, még egy képviselőt látok. [[Csárdi Antal: Hárman vannak.]] Három. Jó. [[Csárdi Antal: A 133-ból hárman vannak itt. L. Simon László: Négyen.]] Tegnap főleg arról folyt a vita a Törvényalkotási bizottság ülésén, hogy vane vétó vagy nincs vétó ebben az egész dologban. Akkor legfőképpen azzal érvelt Hende Csaba elnök úr, hogy itt nincs az a szó leírva, hogy vétó. Úgy valóban nincs leírva, hogy vétó, hanem van egy olyan szó, amely a vétót helyettesíti, a „ha”. Ha a kormány úgy dönt, hogy ad pénzt, akkor mik történnek. Ez a „ha” jelenti a vétót. Mert ha azt mondja a kormány, hogy adok pénzt, ha ezt, ezt és ezt teljesíted, például meghatározza, hogy ki lesz a színház igazgatója. De nem csak a színházigazgatóról van ám itt szó! A színházigazgatónak majd azt is meghatározhatják, hogy milyen művészekkel dolgozzon és folytasson ott színházi életet. Az a baj, tudják, hogy igazából önök azt is mondták, hogy ha el tudják látni az önkormányzatok a színházak működtetését, akkor itt persze nem lesz semmi gond. Igen ám, csak van egy másik törvény is, amire fölhívnám a figyelmüket, amibe önök belecsempészték azt a mondatot, hogy az önkormányzatok bevételi forrásaiból, az iparűzési adóból elsődlegesen a közösségi közlekedést kell majd finanszírozni. Tehát ha marad pénzük, mert nem viszi el a közösségi közlekedés az egészet. Nacsa Lőrincnek mondom, hogy itt mégiscsak művészekről van szó, én nagyon szeretem a művészeket, egyébként kimondottan a Bagi-Nacsát is, lehet, hogy őket is rosszul fogja érinteni ez az egész. Én a Kádár-korszakban nőttem fel, 24 évet a Kádár-korszakban éltem. [[Nacsa Lőrinc: Látszik!]] Amikor a Kádár-korszakban fiatalon láttam azt a két kultikus filmet, amely Bacsó Péter nevéhez fűződik, akkor igaz, hogy sokat mulatoztam rajta, de szörnyülködve is néztem, sőt hálálkodva, hogy hú, de jó, hogy nem abban a korszakban élek. Az egyik ilyen kultikus film A tanú, a másik pedig a Te rongyos élet. Én akkor boldog voltam, hogy nem abban a korszakban éltem, és nem gondoltam volna, hogy az úgynevezett rendszerváltás után 30 évvel majd azon kell gondolkoznom, hogy lehet, hogy visszajöttek azok az ötvenes évek. Az is érdekes ugye, önök nyújtották be azt a módosító javaslatot , hogy mind a két filmben van egy nagyon lényeges momentum, ez a lényeges momentum pedig a narancs. A Te rongyos életben egy aszott naranccsal találkozhatunk, amit folyamatosan őriz a vidéki tanító, aki ezt nagy becsben tartja. Egyébként Bacsó Péter ezt a saját életéből merítette, hiszen fiatal forgatókönyvíróként egy Keleti Márton-filmhez kapcsolódóan egyszer meghívták egy vetítésre. Hadd olvassam föl az ő visszaemlékezését ezzel kapcsolatosan. „Meghívtak egy titokzatos vetítésre, a bőrkabátos alakok között ott ült Rákosi, Révai és Farkas Mihály. Egyszer csak behoztak egy minden képzeletet felülmúló gyümölcskosarat, amilyet életemben nem láttam. Roskadásig meg volt rakva hatalmas szemű szőlővel, naranccsal, banánnal. Reszketve ültem, amikor egyszer csak Rákosi odaszólt: Bacsó elvtárs, vegyen egy narancsot, fogyasszon! Reszkettem, de vettem egy narancsot és zsebre vágtam, odaadtam az akkori szerelmemnek, és onnantól kezdve ezt becsben tartották.” Aztán A tanú című filmben is feltűnik a narancs. Gondolom, emlékszik rá, ha esetleg látta A tanú című filmet, hogy milyen párbeszéd zajlik le ott. „Mi ez? Narancs. Narancs?! Az új magyar narancs. Kicsit sárgább, kicsit savanyúbb, de a miénk.” Ez citrom volt. Tudja, mi is körülbelül így vagyunk a Fidesszel. Narancsra vártunk, aztán kaptunk egy citromot, ilyen törvényjavaslatokkal, mint amiket ide benyújtottak. Úgy gondolom, jó lenne, ha végiggondolnák azt, hogy milyen irányba kívánják elvinni ezt az országot, jó lenne, ha nem szeretnének visszatérni az ötvenes évekbe, nem kellene Orbán Viktort esetleg a jövőben a fényestekintetű vezetőnek hívni, és hasonló ilyen formaságok, de sajnos önök efelé tartanak. Éppen ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom ezt felháborítónak tartja, és nem is fogja soha támogatni az ilyenfajta törvényeket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergelynek, a DK képviselőjének.
L. Simon képviselőtársam az előbb méltatta a Törvényalkotási bizottság kisebbségi előadójaként elmondott véleményemet, és úgy vélte, hogy túlterjeszkedtem azon, amit az megérdemelt volna. Én úgy érzékelem, hogy a Törvényalkotási bizottságban történteket ezt majd államtitkár úr megerősíti én csak szárazon és szikáran foglaltam össze. Most azonban rendes hozzászólásra kaptam lehetőséget, és nem is fogom magamat visszafogni ez alkalommal, ha nem bánják. Ott kezdeném, hogy bizonyára ismerjük mindannyian a Bánk bán történetét [[L. Simon László: Ez nem biztos!]] ha már felidéztük az egykori Hevesi Sándor téri Nemzeti Színházat. Épp ott volt alkalmam pont Sinkovits Imrével látni, pont az Advent a Hargitán előtt vagy után egy évvel, már nem emlékszem, hogy voltak a bemutatók. [[L. Simon László: Előtt.]] Mindenesetre azt akarom mondani, bizonyára emlékeznek arra is, hogy az akkori hatóságok sem voltak annyira oda a kritikus színházért, így aztán nem is engedték vagy húsz évig bemutatni a művet, s talán a miatt a pár sor miatt is, ahogy Tiborc panasza végződik, amely szerint „és aki száz- meg százezert rabol, bírája lészen annak, akit a szükség garast rabolni kényszerített”. Ezt csak azért hoztam szóba, mert úgy látom, hogy az önök mentalitása pontosan ugyanez. Ugyanott tartunk, mint az akkori magas helytartó tanács, nem óhajtják azt, hogy a színház kimondjon olyan igazságokat, amelyeket önök nem szeretnek, nem óhajtják azt, hogy a művészetnek legyen kritikus véleménye. Ott tartanak politikailag és kultúrpolitikailag, ahol Pósán képviselő úr, aki a „kritikust” és az „ellenzékit” összekeveri egymással. Tisztelt képviselő úr, az ellenzékiség és kormánypártiság bár önök úgy képzelik, hogy ez nem így van relatív és változó fogalmak, a művészet kritikussága meg állandó. A művészet egyik legfontosabb jellemzője az, hogy nem kormányzati kegyet keres, nem arra törekszik, hogy fentről becsben tartsák. Nem állítom, hogy minden művész ilyen, s azt sem állítom, hogy minden művész, akit ez vagy az a hatalom kegyel, az nem lehet jó művész. Azt mondom csak, hogy ezt elvárni a művészektől súlyos hiba. A művészeket kormánypártiakra és ellenzékiekre osztani, ahogy Pósán képviselő úr is teszi, súlyos hiba és egyben önleleplező is. Mert amikor önök pénzt osztanak, akkor arról beszélnek, hogy ha majd a kormány adja a pénzt. Tisztelt képviselőtársaim, tisztelt államtitkár úr és tisztelt kormány, nem a saját pénzüket osztják, hanem a magyar adófizetők pénzét osztják! Azt a pénzt osztják el, amit megkerestek emberek, amiért dolgoztak mások, és amit persze még nem sikerült ellopniuk. Innen kezdve meg azt kell mondanom, hogy nem azt kell nézni, hogy ez hatalmi kérdés, hogy mert ezt a kormány is támogatja, akkor majd a kormány tudja, hogy hogyan legyen igazgató és hogyan legyen működési rend. Tisztelt Képviselőtársaim! A kultúrafinanszírozás működő modelljei bár rendkívül eltérők egymástól Berlintől Los Angelesig és Rómától Stockholmig, de ahol jól működő és hatékony modellek vannak, ott egy dolog mindenképpen jellemző rájuk, az, hogy bár van mögöttük politikai felhatalmazás és politikai döntés, de nincs bennük politikai szempont, és nincs közvetlen politikai befolyás. Éppen ez az, amit államtitkár úr rendkívül gondosan és ügyesen elkerült, de amit őszintébb szavú képviselőtársaink kimondtak: önök politikai okokból akarják ezt a törvényt. Azért akarják ezt a törvényt, hogy dönthessenek az önkormányzati színházakról is. A fővárosban eddig olyan igazgatókinevezési rendszer volt, amelyben alapvetően egy szakmai bizottság tett javaslatot. Abba nem mennék bele, hogy ezt vidéken gyakran hogyan kerülték meg itt, ott meg amott az önök polgármesterei, de a fővárosban Tarlós István kétségkívül nagyon kevés esetben kerülte meg ezt a rendszert; az egyikről már sokat beszéltünk, most nem hoznám újra ide. De azt kell önöknek mondanom, hogy nem azért kell szakmai alapú finanszírozási rendszer és szakmai alapú vezetőkiválasztási rendszer a színházi életben, mert ez valami liberális csökevény, mert ez biztosítja a liberálisok fölényét. [[22.30]] Jut eszembe, én azért nagyon kínosan érezném magamat, hogy miközben önök kisnyilasozzák a Jobbikot, az a politikus állt egyedül önök mellé ebben a parlamenti vitában, aki biztosan nem kisnyilas. Azt kell mondanom önöknek, képviselőtársaim, hogy lehet látni, hogy csak a Gömbös-féle kultúrharc oldaláról van önöknek támogatása, máshonnan sehonnan. Visszatérve tehát az alapgondolatra, nem azért kell ilyen finanszírozás, mert ez liberális vagy konzervatív kérdés, mert konzervatív országokban és konzervatív politikusok esetében is ilyen típusú finanszírozási és vezetőkiválasztási rendszerek vannak, hanem azért, mert a művészet nem működhet úgy, a kultúra nem működhet úgy, hogy nincs autonómiája, nincs sokszínűsége, és nem tartják tiszteletben azt, hogy a kultúra nagyon sokfajta gondolatot hozhat a felszínre. A régi NKA-rendszer úgy értem, az L. Simon államtitkár úr működése előtti NKA-rendszer egyébként többé-kevésbé így működött. A mostani már csak félig működik így, tekintettel arra, hogy telerakták a kollégiumokat politikai delegáltakkal, de nem véletlen, hogy L. Simon úrnak még ez is túl sok, még ebből is vissza akar venni. [[L. Simon László: Hülyeségeket beszélsz!]] Láttuk, és ön teljesen világossá tette, hogy ez csak a kezdő lépés, jönnek majd a múzeumok, jön majd az NKA, megy tovább a kultúrharc. De azt kell önöknek mondanom, hogy abban biztosan egyetértünk, hogy a kultúra a nemzet egyik legfontosabb összetartó ereje. [[L. Simon László: Hát, igen!]] Amikor önök rátámadnak a természete szerint szabad, kritikus és sokszínű kultúrára, amikor önök gyarmatosítani akarják a kultúrát, akkor legyen világos, hogy a nemzetre támadnak rá, a nemzetet akarják rabságba taszítani. Nem az a hazafi, aki Wass Albertet szaval reggel-este, nem az a hazafi, aki egyébként trianoni nagymagyarkodást csinál. Az a hazafi, aki védi a nemzet értékeit, védi a nemzeti kultúrát. Harcolni fogunk önökkel azért, hogy ne tudják tönkretenni a kultúrát. [[Taps a DK, az MSZP és az LMP padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. L. Simon képviselőtársamnak mondanám, hogy azt gondolom, a Fidesz-KDNP-frakcióknak a kultúrához való viszonyáról mindent elmond az az arányszám, hogy 133 képviselőjükből négy vesz részt a vitában, illetve négyen ülnek itt, és ebből hárman vesznek részt a vitában. Túl ezen, azt gondolom, hogy egyértelművé kell tenni, milyenek az egyedi megállapodások. Államtitkár úr fogalmazott úgy, hogy egyedi megállapodások alapján tud a kormány részvétel esetén részt vállalni a finanszírozásból. Mi ismerjük ezeket az egyedi megállapodásokat. Tudjuk, hogy hogyan működik ez. Megtanultuk Polt Péternél az ügyészségen. [[Nacsa Lőrinc: Mi?]] Tudjuk, hogyan lett kiválasztva. Hogy nem lehet párttag? Nem baj, változtatunk. De ismerjük Domokos Lászlón keresztül is, aki azután, hogy a Jobbik akkori elnöke megsértette miniszterelnök urat, gyakorlatilag soha nem látott, egymilliárdos bírságot rakott a nyakukba. És igen, látjuk az iskolaigazgatók kiválasztási technikáján, hogy mit jelentenek, tisztelt államtitkár úr, az egyedi megállapodások a kormánnyal. Önöknek halovány elképzelésük sincs, hogy mi az a demokrácia, mi az önrendelkezés, és hogy ennek mi a jelentősége. Igen, úgy fogalmazott államtitkár úr, hogy ha jobbat vagy csillogóbbat szeretne az önkormányzat ha jól emlékszem, ezt a két jelzőt használta , akkor finanszírozza meg az önkormányzat maga. Államtitkár úr, nem tudom, mennyit tud az önkormányzati finanszírozási rendszerről. Ha ezt a mondatot el merte mondani, akkor, azt gondolom, semmit. Semmit! Abszolút semmit, mert jól látható, hogy ez egy folyamat. Önök nem heverték ki, és igen, Nacsa képviselőtársamnak külön mondom, hogy nem heverték ki az októberi önkormányzati választások eredményét, hiszen azóta valóban már elvették az önkormányzatoktól az elsőfokú építési hatósági jogköröket, ellehetetlenítve egyébként az egységes városkép fenntartását, megcímkézték az iparűzési adót, hogy azt csak egy feladat finanszírozására kelljen elsősorban használni, de Nacsa képviselőtársamról azt gondolom, hogy látott már önkormányzati költségvetést, és pontosan tudja, hány forrást veszítettek el az önkormányzatok csak 2010 óta. Igen, hozzátartozik az igazsághoz, hogy ez a folyamat korábban kezdődött. De egy dolog bizonyosan kijelenthető: önök végérvényesen megpróbálták felszámolni az önkormányzatiságot; igen, finanszírozási oldalról. Ez azt jelenti, tisztelt képviselőtársam, hogy olyan egzisztenciális helyzetbe hozták az önkormányzatokat, hogy jól figyeljen, mert egy nagyon érdekes aránypárt fogok mondani attól kezdődően, hogy önök átvállalták az adósságot a Fővárosi Önkormányzattól, Tarlós István vezetése alatt visszatermelte több mint a felét, öt év alatt húszévnyi adósság felét visszatermelte a Fővárosi Önkormányzat. Ilyen gazdasági helyzetbe hozták önök az önkormányzatokat. És ilyen gazdasági helyzetben próbálják elvárni, hogy teljes mértékben finanszírozzák a színházaikat és kulturális intézményeiket. Persze, lehet azt mondani, hogy ez nem egy kötelező önkormányzati feladat. Csak azt gondolom, hogy azt is látni kell egészen egyértelműen, hogy a baráti önkormányzatok esetében egyéb fejlesztési juttatásokon keresztül ki lesz egyenlítve a számla. Így volt ez, képviselőtársam, eddig is, az előző ciklusban is és az azt megelőzőben is. Úgyhogy azt hiszem, erről kellene beszélnünk, mert amikor az önkormányzatiság kiürítése zajlik, akkor ez történik. Most épp a színházak és a kultúra van soron. Igen, én tökéletesen értem, hogy miért aggódnak a kultúrharc kapcsán. Én két, egyértelműen jobboldali vezetésű színházat tudok a fővárosban. Az egyik a Nemzeti Színház, a másik pedig a már sokat emlegetett Újszínház. [[Nacsa Lőrinc: Tizennégyből!]] Szeretném megjegyezni, hogy ha megnézzük az előadásaik telítettségét, egyértelműen kiderül, hogy mélyen alatta van ennek a két színháznak a látogatottsága az összes többi budapesti színházhoz hasonlítva. Igen, ezen az tud segíteni, hogy a Nemzeti Színházba 60 milliárdos keretösszeggel vidékről hoznak fel nézőket, busszal. [[Nacsa Lőrinc: Ez miért baj?]] Igen, kérem tisztelettel, az a baj, hogy vesztésre állnak a kultúrharcban. Ezt próbálják most valami egészen vállalhatatlan módon helyreigazítani. Szégyen és gyalázat! Egy mondatot akarok még mondani, bár ma már miniszterelnök úrral is vitába keveredtem ebben. Igen, Hiller képviselőtársam tökéletesen fogalmazott: önök előhozták a kollektív bűnösség elvét. Szeretném, hogy elhangozzon a vitában, hogy a kollektív bűnösség elvét két rendszer használta és alkalmazta visszatérő módon: a náci Németország és a kommunista Szovjetunió. Nagyon szeretném, ha a Fidesz-KDNP-szövetség nem akarna ezeknek a rendszereknek a nyomába lépni. Jelen pillanatban ezen az úton vannak. Azt gondolom, hogy az egyedi megállapodással a finanszírozási részen túl az is probléma, hogy igen, bele fog szólni a repertoárba. Ha ön volt önkormányzati képviselő, Nacsa képviselőtársam, akkor pontosan tudja, hogy azért, mert az önkormányzat finanszíroz egy kis színházat, például a IX. kerületben a Pinceszínházat, attól nem akar beleszólni a repertoárba például. Nem akar beleszólni abba, hogy kikkel játsszon a színház. Igen, azt gondolom, hogy mutogathatja a kinyomtatott törvénytervezetet, képviselőtársam, ha szövegszerűen nincs is benne, tartalmát tekintve benne van. Azt gondolom, hogy az önök gyakorlata, az önök politikai gyakorlata tökéletesen igazolja azt, hogy erre kell számítanunk. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak. [[22.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársak! Hát, nehéz lenne mit hozzátenni, mert azt hiszem, az ellenzék részéről olyan össztűz alá vettük ezt a szégyenteljes törvényjavaslatot, amit kevés más törvényjavaslat érdemelt ki. Mégpedig teljes joggal kapta meg ezt az össztüzet, és nemcsak az ellenzéki képviselők, hanem gyakorlatilag a kultúra minden szereplője részéről hasonló vehemenciával hangzottak el bírálatok az elmúlt néhány napban. Talán ennek köszönhető, hogy a korábban nettó bolsevik törvény mostanra egy ilyen bolsi light törvényjavaslattá szelídült.Talán, amit hozzá tudnék tenni ehhez az egészhez, az nem is a kultúrpolitikai része, mert én nem érzem magam felkent kultúrpolitikusnak, egyszerű mezei kultúrafogyasztó vagyok, hanem inkább az a politikai környezet, amiben ez zajlik. Hiszen Orbán Viktor sem tagadta, hogy ez az egész kultúrkampf a politikai rendszer kulturális korszakba ágyazásáról szól. Talán jól idéztem a tavalyi tusványosi gondolatait. Ez a kulturális korszak, amit szeretnének meghatározni, nagyon komoly kihívásokkal küzd, leginkább a tartalom hiányával. Mert el lehet pufogtatni akárhányszor a „nemzeti” jelzőt, de az a helyzet, hogy önök ilyen, úgynevezett nemzeti szellemiségű műveket nem igazán tudtak alkotni az elmúlt, most már lassan egy évtizedben. Miközben a politikai hatalom az önök kezében volt, Orbán Viktor tulajdonképpen jogosan állapította meg némi önkritikával, bár nem kimondott önkritikával, hogy ezen a területen semmit nem tudtak elérni. Nem tudom, hogy az önök alkotóiban a tehetség vagy a szorgalom hiányzik, vagy egyszerűen arról van szó, hogy aki a művészetre adja a fejét, az egy szabadon gondolkodó lélek, és egy ilyen elnyomó rezsimmel nem nagyon áll szóba. Én inkább az utóbbira gyanakszom. Az a helyzet, hogy hiába nemzetiznek, nem lesz önöknek fideszes értelemben vett nemzeti kultúrájuk, mert aki a politikai hatalom kiszolgálójának áll, az bizony jó művész nem lehet. És ez a gond egyébként például Dörnerrel is, egyszerre fasisztoid és tehetségtelen. De hát látjuk, hogy a közönség ítéletet mondott az Újszínházról, ítéletet mondott az önök kegyeltje által vezetett Nemzeti Színházról vagy éppen az Operaházról is. Fél házzal mennek az előadások, és ez is úgy, hogy 500 forintért meg 0 forintért adják a jegyeket, és tényleg vidékről buszoztatják oda a népet [[Nacsa Lőrinc: Ez miért baj?]] , ezen belül is elsősorban a védtelen gyerekeket. Azért baj, elmondom, Nacsa képviselőtársam, azért baj, mert felnőtt, magabíró emberek, akik biztos ízléssel rendelkeznek, nem választják ezeket a kulturális intézményeket, mert azt látják, hogy az előadásaik, a repertoárjuk, az ott dolgozó művészek silány minőséget produkálnak. Merthogy nem azt adják, amire valóban igény van, és amire egyként bólint elismerően a szakma és a közönség, hanem azt, amit valamiféle hagymázas Orbán Viktor-i álomból kihámozni próbálnak, és ami szerintük tetszik a megrendelőnek, aki fizeti a nótát. Ez az egyik probléma. A másik probléma, hogy Nacsa Lőrinc sem érti, bár most éppen mással beszélget, hogy miért gond az, ha az állam szól bele a színházigazgatók kinevezésébe. Nacsa Lőrinc a maga meglehetősen leegyszerűsítő módján úgy fogalmaz, azt a kérdést teszi fel, hogy ha Karácsony nevezi ki a színházigazgatót, akkor az nem diktatúra, ha pedig Kásler Miklós, az diktatúra. Ugye, valahogy így? Jól idézem akkor, bólint, köszönöm szépen. Elmondom, mi a probléma. Talán vonatkoztassunk el a személyektől, könnyebb, ha nem bonyolódunk bele a konkrétumokba, hanem intézményekről beszélünk. Elmondom, miért nem probléma, ha az önkormányzat vezetője nevezi ki, és miért gond az, ha a minisztérium vezetője nevezi ki a színházak igazgatóját. Ezt úgy hívják európai uniós nyelven, hogy a szubszidiaritás elve. De ha lefordítjuk a régi jó magyar szólások és közmondások nyelvére, akkor úgy is mondhatjuk, hogy a gazda szeme hizlalja a jószágot. Tehát az a közeg kell hogy meghozza a döntést, az a döntési szint kompetens egy ilyen kiválasztásban, ahol a megfelelő információk birtokában vannak. Ha a helyi közösség tart fenn egy színházat, ha a helyi közönség jár oda, akkor nem Boldog István választóin keresztül a fideszes miniszternek kell meghatároznia azt, hogy ki legyen az egyik budapesti színháznak a vezetője. Ugye, tehát értjük, hogy az államnak nincs ebbe egy ideális esetben beleszólása. Azt is elmondom, miért demokratikus az, ha az önkormányzatok nevezik ki ezeket a vezetőket. Azért, mert ebben az országban közel 3200 önkormányzat van, ha nincs is ennyi színház és kulturális intézmény sajnos, de akkor is az önkormányzatok sokszínűsége, az a politikai diverzitás, ami megjelenik az önkormányzati vezetők, a polgármesterek szintjén, pontosan garantálni fogja a demokratizmust a kulturális életben. Ha egyik alkotó nem lesz szerencsés egy ilyen színházigazgatói pályázaton, még mindig pályázhat egy másik város másik színházába, ahogy ezt nagyon sokan tették. Így tulajdonképpen egy egészséges cirkulációt fenntartva mozognak egymást megtermékenyítve a kulturális élet különböző szereplői. Ez eddig így volt, nagyon helyesen. Most önök azt szeretnék, hogy ne az önkormányzati vezetések dönthessenek, mondjuk, színházigazgatói pályázatokról, hanem mindenben az egyszínű, monolit állam. Gyakorlatilag vétójogot biztosítanak a minisztériumnak, sőt még rosszabb, és egyébként az eredeti megfogalmazás legalább őszinte és karakán volt, most egy puha, gyáva, elkenős formulát választottak, ami egyébként sokkal jobban leleplezi a rendszer valódi természetét. Önök azt szeretik, ha mindenki ki van szolgáltatva a Fidesz hatalmának. Ugye, kérelmet lehet benyújtani a méltóságos uraknak, akik majd akkor méltóztatnak azt elbírálni, és ha úgy látják jónak, akkor engedélyezik a miniszter számára, hogy tárgyalásokba bocsátkozzon az önkormányzattal. Tehát ez tulajdonképpen a nettó hatalomgyakorlásnál még egy sunyibb. aljasabb és taszítóbb megoldás, amikor a kiszolgáltatottságot, a pitiztetést, ezt a tényleg kukoricára térdepeltetést választják. A vége könnyen lehet, hogy ugyanaz lesz. Úgyhogy nem vagyunk nagyon elégedettek azoknak a módosításoknak az eredményével, amiket a felhördülések kapcsán megtettek. De azért ne hagyjuk ezt szó nélkül! Mégis érdemi változtatások voltak, ha nem is elsősorban ezen a területen a javaslatban, merthogy ezt már az önök szellemi hátországa sem volt képes elfogadni. Ugyan azt nem tudják, hogy milyen a jó demokratikus kormányzás, nem tudják azt, hogy mi értelme meghallgatni az érintetteket, nem tudják azt, hogy a törvényalkotás nem úgy zajlik, hogy 36 vagy 48, vagy akár 52 óra alatt áttolnak a parlamenten egy ilyen szégyenteljes javaslatot, hanem az hosszú hónapok vagy évek előkészítő munkáján kell hogy alapuljon. És akkor talán nemhogy a sajátjaik, de lehet, hogy a szakmának az önökhöz nem annyira közel álló részei sem lennének így felhördülve. Akkor legközelebb próbálják meg, ha másért nem, legalább puszta hatalomtechnikai okokból azt az eljárást, hogy előtte konzultálnak az érintettekkel, ideális esetben nemcsak az önökhöz közel álló vagy önök által nemzetinek, jobboldalinak, konzervatívnak vagy egyszerűen Fideszhez lojálisnak minősített figurákkal, hanem az összes és teljes szakmával. És akkor lehet, hogy nem lesz ez az eredmény, ami egyébként egy válságtünete is a Fidesz hatalomgyakorlásának. Én most ezekben a napokban, hetekben azt érzem, hogy a Fidesz egyre nyilvánvalóbb jeleit adja annak, hogy alkalmatlan a kormányzásra. Annyira rossz reakciókat adott az október 13-i vereségére, nem tudja, hogy igazából mit csináljon, egyszerre elkezdett ezeken a békülékeny húrokon játszani, miközben teljes fokozatra kapcsolt abban is, hogyan szorítja még rosszabb helyzetbe az önkormányzatokat, a független médiát, az ellenzéki képviselőket vagy éppen a művészet és a kultúra intézményeit. Az a helyzet, hogy ezt már nem tudják követni tényleg a talpasaik sem, a saját, eddig lojális hűbéreseik. Annyira előre szaladnak, miközben annyira meggyengültek, hogy elszakadnak ezek a hűbéri kötelékek, és egyre többen mondják be az unalmast az önök eddigi támogatói közül is. Azt hiszem, hogy fontos üzenet ez. És fogadjanak meg egy jó tanácsot, ha már a maguk eddigi lojális hátországa sem tud önökkel menni tovább ezen a bolseviki úton, akkor lehet, hogy mégiscsak rossz úton járnak. És az a kétségbeesett igyekezet, amivel sorolták az önökhöz nagyon közel álló álcivil szervezetek támogató véleményét, illetve azon Fidesz-közeli kultúrpotentátok szervezeteinek a támogatását, pontosan azt bizonyítja, hogy önök érzik, hogy bajban vannak. Lehet, hogy át tudják ezt nyomni, mert bár a mai szavazási fiaskójuk azt is megmutatta, hogy még azt sem feltétlenül tudják átnyomni, amihez elvileg megvan a többségük, úgy látszik, már az egyszerű gombnyomogatásra is alkalmatlanná váltak, de tegyük fel, hogy ezt tudják nyomni a holnapi napon, ez nem jelenti azt, hogy önök győzelmet arattak, sőt, az az önök vereségének a kezdete. Beléptek tényleg a bukásuk előszobájába. [[22.50]] Úgyhogy menjenek csak tovább ezen az úton, tényleg ne fogadják meg a tanácsot, ne nézzék meg azt, hogy hogyan érdemes kultúrpolitikát csinálni, egy demokratikus társadalomnak milyen döntéshozatali eljárásokra van szüksége, önök ezt nyugodtan hagyják figyelmen kívül, annál gyorsabban szaladnak a végzetükbe. Én ott fogok tapsolni az út mellett állva, és majd a politikai sírjukon állva nevetek és vidáman táncolok ennyit is hozzátéve a magyar nemzeti kultúrához. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Szél Bernadett független képviselőnek.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Összesen négy percem lesz, és este 11 óra van perceken belül, és egy vita egy nagyon érdekes stádiumában van: nagyon sokat hallottunk a kormánypártoknak a véleményéről, viszont nagyon kevés információt kaptunk fontos dolgokról. Konkrétan itt vagyunk órák óta, és semmi értelmes magyarázatot nem tudtunk az egy szem KDNP-s meg a most éppen két szem fideszes képviselőtől kapni arra vonatkozóan, hogy miért jöttek elő ezzel a törvénymódosítással, és miért most. Volt itt minden, Berlin meg liberális métely, ellenzéki hangulatkeltés, egy rakás provokáció, de magyarázatot nem tudtak adni a legalapvetőbb kérdésekre. Az államtitkár úr, esetleg ha a vitába bekapcsolódna, akkor talán helyre tudná tenni ezeket a meglehetősen színvonaltalan képviselői felszólalásokat, ezt eddig nem tette. Én nagyon kérném, hogy ne a zárszóban mondja el a véleményét, mert kellene egy kis frissítés ott a másik oldalon, talán termékenyebb lenne a vita. Hiller István frappánsan megmondta, hogy 50 óra alatt nyomják át azt a törvényt, amellyel gyakorlatilag felforgatják egy teljes szektornak az életét, és most itt vagyunk a vitán, és tényleg nincs színvonal a kormánypártok részéről ez szerintem önmagában botrány. De kimondom én önök helyett, hogy mi itt az igazság: egyrészt azért csinálják ezt ezzel a törvénnyel, mert elvesztették Budapestet, és bosszút akarnak állni, és azért teszik ezt, mert azt hiszik, hogy ehhez joguk van. Ez az igazság ilyen röviden: önök nem bírják lenyelni a saját választási vereségüket, nagyon rosszul reagálnak arra, hogyha kudarc éri önöket. Egy kérdést szeretnék önöknek feltenni, és akkor erre válaszoljanak! Ha Tarlós Istvánnak hívnák Budapest főpolgármesterét, akkor itt állnánk-e, itt ülnénk-e, és erről a törvényről vitáznánk-e? Mert a válasz az, hogy nem, ez nem így lenne. Ilyen egyszerű ez a történet. Ha Tarlós István megnyerte volna Budapestet, ez az egész ügy nem került volna elő. De önök bebukták, innentől elkezdve büntetni akarnak. Hogy Orbán Viktor szavaival boldogítsam itt önöket, ő valami epeömlésről beszélt itt ma délután. Szerintem ez a törvényjavaslat maga az epeömlés. Minden részletéből süt, hogy milyen motivációk sülték: a teljes bosszúvágy, én röviden és tömören ezt tudom mondani. Egyébként elég megnézni azt a tegnapi közleményt, amelyet az EMMI kiadott, 19-szer szerepel benne az „önkormányzat” szó, és ilyen mondatok vannak benne, hogy: „a főváros, ha akar, teljesen önállóan működtethet saját színházakat”, ha akar, tehát önök is, ha akarnak, nyugodtan működtessenek saját színházakat, merthogy azt tudjuk, hogy Budapest 13 intézménye támogatásából 60 százalék állami forrásból származik, tehát 60 százalék. Na most, ennyire cinikus megjegyzést képesek leírni, hogy: „Az önkormányzati fenntartású színház működtetéséhez szükséges forrásokat az önkormányzat … biztosítja.”. Hát, persze! Csak éppen nem lehet állami támogatás nélkül fenntartani. Akkor miért ilyen cinikusak? De a végén jön a legszebb rész: „a Fővárosi Önkormányzat által fenntartott és finanszírozott fővárosi színház működésébe az állam, a minisztérium nem szól bele. Így nemhogy csökkenne az önkormányzatok önállósága ezen a téren”, hanem egyenesen nő. Ezt bírták leírni, ezt a mondatot! Mert azt akarják beadni, hogy ez tulajdonképpen egy önkormányzati autonómiát növelő lépés, aminek örülni kellene, hiszen az állam nem fog beleszólni az önkormányzati fenntartású intézmények működésébe. Ez a vérlázító cinizmus kategóriája. Egyébként mi tudjuk, hogy mi lesz: pontosan Karácsony Gergelynek egyenként kell az EMMI-vel egyeztetni a közös működtetésről, a közös finanszírozásról, az igazgató kinevezésének a módjáról. Igazából semmilyen ezzel kapcsolatos részletet a törvény nem szabályoz, itt még bármi előfordulhat, nyitva hagyták a kiskaput, valamelyik képviselőtársam frappánsan mondta, hogy ott van az a szó, hogy: „ha”. Valóban! Tehát innentől elkezdve tényleg bármi megtörténhetne. Még egy szempontot szeretnék behozni, konkrétan azt, hogy igen, volt az a bizonyos első verzió, önök ezt ne próbálják meg letagadni! Én a négy percem végéhez értem, de az megérne egy külön misét meg egy külön vitát, hogy most miért próbálnak úgy csinálni, minthogyha az egyáltalán nem lett volna. Viszont ha már így van, akkor kérem önöket, hogy soha többé ne is kerüljön elő. [[Derültség és taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most kétperces hozzászólásokra van lehetőség. Megadom a szót elsőként Varju László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt az elmúlt néhány órában több minden elhangzott. Én igazából két dologra szeretném ráirányítani a figyelmüket, nem arról győzködve önöket, hogy önök ezzel a törvénnyel bármit változtassanak meg, mert önök eltökélték azt, hogy mit szeretnének tenni, és ez kellően gyalázatos ahhoz, hogy önöket bármiről meg lehessen győzni. De én azt gondolom, hogy azt nem lehet szó nélkül hagyni, ami abból a gyávaságból fakad, hogy éjszakára tették ennek a törvénynek a vitáját. Nem volt merszük kiállni azokkal az emberekkel szemben, nem volt merszük velük megvitatni azt, hogy mire készülnek, és ez, az erre vonatkozó reakció, én úgy gondolom, hogy talán még önöket is meglepte. A lényeg mégis az, hogy folytatják azt, hogy a rabszolgatörvény után vagy az országgyűlési képviselők jogállására vonatkozó törvény vitáját is ugyanígy éjszakára téve tették meg azt, hogy gyáva módon elbújnak a sötétség, az éj leple alá, és megpróbálnak úgy tenni egyébként homokba dugott fejjel, mintha erre egyébként nem reagálna senki. Én azt gondolom, hogy ez nem így lesz. Önöket utoléri a számonkérés, már csak azért is, mert ez a törvény, amely sokkal több annál, mintsem hogy a pártok politikai nézeteit ki és hogyan látja és miként ítéli meg, önök itt a kultúra ellen olyan lépést tesznek, amiért önök nem kerülhetik el az ítéletet sem. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek kétperces időkeretben.
Gyorsan akartam, mielőtt Tordai Bence kifut a teremből, hogy a felszólalása után gyorsan elhagyja az üléstermet. [[Tordai Bence a széksorok mögött állva: Itt vagyok, figyelek!]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Itt pár dolog kiderült az ellenzéki hozzászólásokból az elmúlt egy órában. Az első dolog, ami kiderült, hogy önöknek nagyon fáj, hogy van két úgynevezett jobboldali színház Budapesten, ez önöket nagyon zavarja, végtelenül zavarja, és szeretnének valamit kezdeni ezzel a szituációval. Ez olyan igazi… [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] Itt minket vádoltak, minket vádoltak, Keresztes László Lóránt azt mondta rám, hogy ilyen kommunista tempóval [[Ungár Péter: Ifjúkommunista!]] hát, tőle eggyel balra ül egy gyurcsányista frakció, na, ott vannak kicsit régebb óta ifjúkommunisták, tehát oda, oda címezze [[Arató Gergely közbeszól.]] oda címezze az üzenetét! [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] A második dolog, amit én tényleg nem értek, hogy miért támadják azt, hogy egyébként magyar gyermekek az ország bármely részéről megnézhetnek előadásokat a Nemzeti Színházban. [[Tordai Bence: De milyeneket?!]] Miért probléma önöknek, hogy busszal, valaki azt kifogásolta, hogy busszal… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] olyan tragédia történt az országban, hogy busszal érkeztek gyermekek a Nemzeti Színházba, hogy megnézzenek az ország Nemzeti Színházában egy előadást, abban a gyönyörű épületben egyébként egy színvonalas előadást. [[Ungár Péter: Gyönyörű épület?!]] Ez az önök egyik problémája. A harmadik dolog… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] A harmadik dolog, amit igazán nem értek, Csárdi képviselő úr is, Tordai képviselő úr is elmondta azt [[Arató Gergely közbeszól.]] elmondta azt, hogy azért jobb, ha az önkormányzati vezetés nevezi ki az igazgatót [[Arató Gergely: Legalább azt ne mondd, hogy gyönyörű épület!]] [[Arató Gergely közbeszól.]] elmondta azt, hogy azért jobb, ha az önkormányzati vezetés nevezi ki az igazgatót (Arató Gergely: Legalább azt ne mondd, hogy gyönyörű épület!), és azért jobb, ha az önkormányzati vezetés irányítja a színházat, mert ők nem akarnak beleszólni a színház művészeti, szakmai életébe. (Arató Gergely közbeszól.) Na most, szó szerint ez van a törvényben: „A színház közös működtetésére irányuló megállapodásnak garantálnia kell a közös működtetésben működő színház művészeti szabadságát.” Mi sem akarunk beleszólni annak a működésébe, ez a helyzet. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Arató Gergely: Csak a vezetőkiválasztásba!]] Miért gondolják ezt, hogy Karácsony Gergely nem akar beleszólni, mi pedig bele akarunk? Ez van a törvény betűjében. Ez egy szilárd mondat, mi ezt szeretnénk fenntartani, és ha valaki nem tartja be a törvénynek a betűjét, az ellen majd el kell járni. De ez egy garancia arra, hogy a közös megállapodásban meg lehet állapodni arról, hogy a művészeti szabadság érintetlen. Mindjárt folytatom, amikor a rendes felszólalásom következik. Köszönöm. [[Dr. Pósán László tapsol.]]
Folytathatja is, Nacsa Lőrinc képviselő úr, mert ön következik.
Újra köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Arató Gergely: Hoppá!]] Mert kétpercest is nyomtam, meg normált is, ezért folytatom a felszólalást. [[Tordai Bence: Ügyes! Mégis fideszes, nem KDNP-s! Derültség az ellenzék soraiban. Az elnök csenget. Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Tordai Bence azt mondta szó szerint leírtam , hogy ha ő tart fenn egy színházat, itt a szubszidiaritás elvére hivatkozott, ha ő tart fenn egy színházat, miért ne ő nevezhetné ki a színházigazgatót. De, képviselő úr, ki tart fenn egy színházat? Közösen tart fenn az állam és az önkormányzat egy színházat. Amikor az állam több mint 50 százalékban finanszírozza a színháznak a működését, akkor nem mondhatja azt, hogy a kizárólagos fenntartója a Fővárosi Önkormányzat vagy valamelyik megyei jogú városnak az önkormányzata. Hát, pont erről beszélünk, hogy itt közös fenntartás van. Hát, pont erről beszélünk, hogy itt közös fenntartás van. Ha ön azt mondja, hogy ha ő tart fenn egy színházat, akkor joga van kinevezni az igazgatót, mi is pont ezt mondjuk, hogy ha ő tart fenn, akkor a közös megállapodásba beleírják azt, és lehet, hogy a közös megállapodásban egyébként az lesz benne, hogy a főváros és a fenntartó minisztérium közösen delegál, mondjuk, egy bizottságot paritásos alapon, amely elbírálja a nyílt pályázatokat. Ez is benne lehet a megállapodásban. Pont ezért van nyitva. [[23.00]] Mindannyian elmondták körülbelül ötvenszer, hogy milyen vétó van ebben a törvényben. Megint végignéztük a törvényt: még mindig nincs benne vétójog. [[Ungár Péter: Azt mondta, hogy miniszteri vétójog, ezt a szót mondta!]] Nem is lesz benne vétójog. Arról van szó, hogy meg kell állapodni. Önök olyan kulturális apokalipszist vázolnak itt föl, mintha olyan törvényről tárgyalnánk itt, hogy az állam ki akar vonulni az összes színház finanszírozásából. Olyan felszólalásokat tesznek itt önök, mintha azt mondanák, hogy az állam mostantól semmilyen pénzt nem hajlandó adni semmilyen színházi működésre. Pont nem erről van szó. Elmondtuk, hogy mekkorára nőtt a kulturális költségvetési keret 2010-hez képest. A 2010-es 179 milliárdtól 589 milliárdnál tartunk a 2020-as, már elfogadott költségvetésben. Pont arról van szó, hogy van a kultúrára pénz, szeretnénk finanszírozni ezeket a színházakat, és pont nem arról van szó, hogy nincs finanszírozás a színházakra, hogy nem lesz pénz a színházakra. Egyébként Csárdi Antal is pontosan tudja azt, meg Szilágyi György képviselőtársam, hogy egy önkormányzatnak nem csak az iparűzésiadó-bevétele egyébként az egyetlen adóbevétele. Például egyébként kulturális intézményeknél a kulturális normatíva is rendelkezésre áll az intézmények finanszírozására, és messze nem csak az iparűzési adó van. De hogy egy kicsit a politikai válasz… mert Tordai Bence nagyon aggódott a jövőnként, egészségünkért, sok mindenért szokott ő itt aggódni. Például most 1,5 milliárd forintba kerül az a fővárosnak, hogy önök kineveztek egy csomó alpolgármestert és főpolgármester-helyettest. Miért nem költik inkább a kultúrára? 1,5 milliárd forintjába kerül az adófizetőknek, hogy öt alpolgármester van Óbudán [[Ungár Péter: Úristen!]] hogy öt főpolgármester-helyettes van, hogy négy alpolgármester Újbudán. 1,5 milliárd forintba kerül ez az adófizetőknek. [[Ungár Péter: Hány kormánybiztos van?]] Ezt is rá lehetne fordítani a kultúrára. [[Arató Gergely: Hány államtitkár van? Alig négyszer annyi, mint a mi időnkben volt!]] Szerintem a kormány is nyitott arra, hogy a másik felét egyébként hozzátegye. Arató képviselő úr itt nagyon arról beszélt, hogy az általánosítás mennyire rossz. Teljesen igaza van, a kollektivizálás vagy általánosítás nem helyes. Önök szoktak általánosítani például velünk szemben, amikor önök letolvajoznak bennünket, amikor önök lealávalóznak bennünket [[Arató Gergely: Ez igaz!]] , vagy lekommunistáznak bennünket, meg nem tudom, miket mondanak ránk, mindannyiunkra, az a kollektív bűnösség elve, amiket önök szoktak itt rendszeresen nekünk folyamatosan mondani. Egyébként köszönjük szépen az aggódást, önök minden egyes fölszólalásban elmondták, hogy ez aztán már tényleg az utolsó szög a mi koporsónkban, ennyi volt a politikai pályafutás, a Fidesz, KDNP lényegében holnap megbukik ezzel a törvénnyel együtt. [[Tordai Bence: Nem, októberben megbukott.]] Tehát hogyha ennyire aggódnak értünk, akkor miért tiltakoznak a törvény ellen? Önök szerint ez a törvény jó önöknek, hiszen ez minket megbuktat [[Ungár Péter: Az országnak nem jó!]] , ezt mi még továbbra sem értjük. Arra viszont Tordai képviselő úr nem válaszolt, cseppet sem válaszolt, hogy miért más az, hogyha Karácsony Gergely aláírása, szintén politikai vezetőként, párttagként és pártkatonaként Karácsony Gergely aláírása van benne. Vagy éppen például a mostani kultúráért felelős miniszter nem tagja egyik pártnak sem, pártoktól független miniszter. [[Ungár Péter: Úristen!]] Egyébként a Fidesz-KDNP-kormány minisztere, de nem párttag, Karácsony Gergellyel ellentétben nem párttag [[Ungár Péter: Szép a Nemzeti Színház, és Kásler Miklós független!]] , és nem is pártvezető, nem párttag és nem is pártvezető, képviselő úr, csak ön ezt mindig eltagadja. Amikor Szilágyi György képviselő úr a Jobbik részéről a narancs-citrom hasonlatról beszél, hogy ők egy narancsot vártak, és nem tudom, egy ilyen rohadt citromot kaptak cserébe, mi is egy erős nemzeti alakulatot vártunk a Jobbiktól, aztán mégiscsak Gyurcsány kisinasai lettek. Hát, mi se ugyanazt vártuk önöktől, mint amit önök tőlünk. Képviselőtársaim, olvassák el ezt a törvényt, mert amiről önök itt beszélnek, az nem a törvényben van. [[Hohn Krisztina: Elolvastuk!]] Itt arról van szó, hogy megállapodást kötünk. Itt arról van szó, hogy mi szeretnénk finanszírozni a színházakat. Arról van szó, hogy van is erre pénz. Arról van szó, hogy továbbra is a legteljesebb működésük garantált, mert a kormány nyitott erre, és arról van szó, hogy átlátható és átvilágítható helyzetet kell teremteni. Önök itt egyébként a mai napon kívül minden más felszólalásukban arról beszélnek, hogy milyen átláthatóan és biztonságosan kell fölhasználni a közpénzt, és ennek érdekében nyújtanak be javaslatokat. Hát, ez is pont erről szól, hogy átláthatóan. Azzal intéz el egy színházigazgató egy állami 300 millió forintos támogatást, hogy írt egy köszönőlevelet az államtitkárnak, és elmondta, hogy ezt a színház működésére egyébként sikeresen fölhasználtuk. Nem, nem erről van szó, nem ezt kell csinálni. Azt kell folytatni, hogy a közpénzek ellenőrzése, a jó célra való hasznosulása, az átvilágítás, az, hogy egyébként visszatérve ne történhessenek olyan botrányok ezekben a színházakban. Katona József Színház, Újszínház, teljesen mindegy, itt egy kalap. Pont az, hogy az Újszínházat ránk akarják nyomni politikailag, pont az bizonyítja azt, hogy újabb ok azért, hogy szükség van erre a törvényre, hogy tiszta viszonyokat teremtsen. [[Ungár Péter: Ki nevezte ki?]] Szükség van erre a törvényre. Én arra kérem önöket, hogy ne vétóról beszéljenek, ami nincs benne a törvényben, ne szubszidiaritásról beszéljenek, ami nincs benne a törvényben. [[Arató Gergely: Nem, az tényleg nincs a törvényben!]] Arról beszéljenek, ami benne van a törvényben. A közös megállapodásról beszéljenek, a kultúrára fordítandó több pénzről beszéljenek, arról beszéljenek, hogy ezeket a színházakat milyen kiszámíthatóan és biztonságosan lehet majd finanszírozni a jövőben is. Az, hogy egyébként elsődlegesen az iparűzési adóból kell finanszírozni a közösségi közlekedést szerintem a közösségi közlekedés nagyon fontos, a kultúra is nagyon fontos, a közösségi közlekedés is kiemelten fontos terület. Abból kell finanszírozni a közösségi közlekedést. Önök úgy tálalják ezt a javaslatot, mintha elvennénk pénzt a színházaktól. Pont nem erről van szó, pont az ellenkezőjéről van szó. Azt vegyék észre, hogy itt nem arról van szó, hogy önöknek a közösségi közlekedésre kell költeni, és ezért nem lesz a színházakra, és nincs pénz. Ebben a javaslatban biztosítjuk azt, hogy legyen pénz ezekre a színházakra, mert mi is azt szeretnénk, ha ezek minőségileg továbbra is működhetnének, és egyébként mint a magyar színházkultúra, amely azért több neves szereplője és intézménye miatt világhírű, tovább öregbítse a hírnevét, pontosan ez a célja a törvénynek. Azt remélem, hogy ebben a célban talán egyet tudunk érteni, és ezen a célon keresztül meg tudjuk fogalmazni ezzel a törvénnyel kapcsolatosan a véleményünket, mert önök eddig nem a törvénnyel kapcsolatban fogalmazták meg a véleményüket, hanem egészen másról. Azért, mert Szél Bernadett azt állítja, hogy itt ilyen előző javaslatokról kellene vitatkoznunk, amiről nem volt kormánydöntés, még miniszteri értekezleti döntés sem volt róla, egyébként be sem lett nyújtva a parlamentben, és azt várja el tőlünk, hogy ilyen törvényről vitatkozzunk, erre nyilvánvalóan nem vagyunk hajlandók, mert ez a törvény, ami élvezi a kormány támogatását, ami élvezi a kormánytöbbség támogatását, és amiről most a vita szól. Köszönöm szépen. [[Dr. Pósán László tapsol.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Államtitkár úr, szeretnék egy idézettel kezdeni. Eperjes művész urat ismeri, gondolom. Volt, amikor Szombathelynek még fideszes polgármestere volt, és önök egyáltalán nem akartak beleszólni a művészet irányításába pártpolitikailag, akkor a színházigazgató Jordán Tamást le akarták váltani Eperjes művész úrra, aki azt mondta: „Be kellene fejezni ezt az egész bizottságosdit, és véleményem szerint egyszerűbb volna, ha a színházigazgató személyét az adott város vezetése jelölné ki.” Akkor az volt a jobboldal álláspontja, hogy a szombathelyi polgármester alkalmas arra, hogy kinevezze, ki a színházigazgató. Amúgy nem így van, mert a testület dönt. Akkor és most körülbelül ugyanannyi az aránya az állami pénznek a szombathelyi Weöres Sándor Színházban, mint most. Miért van az, hogy az történt, hogy Puskás Tivadarnak még engedték volna ezt a jogosítványt, de Nemény Andrásnak már nem? ez a kérdés. Miért van az, hogy ebben az időben azt gondolták, hogy meg kell változtatni három nap alatt azt, ami eddig másként működött, ami eddig úgy működött, hogy ha önök valakit ki akartak venni a pozícióból, egy olyan embert is, akiről amúgy ön is elismerően nyilatkozott az előbb, akkor ezt megtehették volna, csak politikai alapon, ha össze tudtak volna amúgy eszkábálni akkor egy többséget, ami nem sikerült.Az a helyzet, hogy ne tegyünk úgy, mintha ez a törvény csupán arról szólna, ami le van benne írva. Ha megnézzük a jobboldali médianyilvánosságot, Nacsa képviselő úr, és hogy miket mondanak róla például a Thália Színház igazgatója… Egy zárójelet hadd nyissak: én voltam a Thália Színházban, megnéztem a Férfiagy című darabot. Az, hogy ebbe magyar közpénz megy, az én véleményem szerint egy szomorú dolog, de nem fogom mint országgyűlési képviselő előírni, hogy mibe megy, és mibe nem megy pénz. Ha valakinek aggódnia kellene arról, hogy mit tesz a magyar színházkultúráért, az Kálomista igazgató úr, mert abban a darabban sok minden volt, csak polgári érték nem, konzervativizmus vagy bármi a magyar kultúráról, de mindegy. Ennek ellenére természetesen, ha ő marad az igazgató, akkor joga van rossz színházat csinálni. Mindenkinek alkotmányos joga rossz színházat csinálni. Az a helyzet, hogy ez egy jobboldali kultúrpolitikai kurzus része, ami elkezdődött Szakács Árpád beszédével, amiben kifejtették, hogy önök a legelnyomottabb kisebbség a világon, kilencedik éve kormányoznak, és önök a legelnyomottabb kisebbség, és egyszerűen nem engedték önöket, hogy értéket hozzanak létre. Semmi mást nem hallottam itt, mint azt, hogy azon vernyognak, hogy csak kettő jobboldali színház van a fővárosban, és hány balliberális színház van. Önök szokták ezt a kategóriát alkalmazni. Egy idézettel szeretném folytatni. Azt mondja, sorolja az intézkedéseket, és innentől van: „A korábban méltatlanul háttérbe szorított konzervatív elit” kárpótlását szolgálták az új intézkedések, „ezzel élni kell tudni, és nem a politikán kell számonkérni, ha nem születnek meg a nagy művek, már ha valóban nem születnek meg.” Kassák nyomán üzen azoknak ez az ember: „akik a saját sikertelenségüket a liberálisok már nem létező túlzott támogatásában” látja, „művekkel csak művek vitatkoznak”. [[23.10]] Kedves Államtitkár Úr! Ezt L. Simon László írta a Figyelőben 2013-ban. Nagyon meglepő, hogy azóta már ő sem ezt gondolja, ahogy ezt meghallgattam. De még egy embertől tudnék idézni egy rövidet. Ő azt mondta, hogy nem kiegyezés történt, hanem reváns. És nem most találkozom először ezzel a példával, 2000 és 2002 között ezt már tervezték egyszer meghozni Makovecz Imre javaslatában, hogy létrehozzanak egy másik testületet. Ez volt az MMA létrehozását övező vita, amit akkor ez a kulturális államtitkár megakadályozott. Ő Rockenbauer Zoltán. Gondolom, ön is nagy tisztelettel gondol az elődjére. Az a helyzet, hogy biztos vagyok benne, hogy ez a törvény sok mindent mutat, de nem Rockenbauer Zoltán szellemiségét. Az a helyzet, hogy soha nem fogják tudni egy törvénnyel helyrehozni azt, hogy önök úgy érzik, hogy valamiben elnyomottak, ami egyszerűen arról szól, hogy ki mit ír a papírra. Igenis vannak nagyon nagy, jobboldali kulturális térben alkotó emberek. Nekem az egyik kedvenc költőm szintén az ön elődje, Szőcs Géza, aki egy nagyon is elismert és jó, a magyarságot gyarapító költő. Az, hogy utána pénzköltéssel mit csinált, arról ne beszéljünk. Most a költőről mint lírai műalkotásról beszélünk. Az a helyzet, hogy ezeket az embereket senki nem akadályozza meg a versírásban, senki semmit nem akadályoz meg. És az, hogy önök, akik három éven keresztül süvítő magabiztossággal mondták és írták mindenhol, hogy az amerikai MeToo-kampány egy liberális métely, és felháborító, hogy a szexuális zaklatás ügyéből közpolitikai javaslatokat akarnak az Egyesült Államokban megfogalmazni ez a konkrét mondat amúgy szerepelt az Origóban , erre önök pont mint, mondhatnám, hogy a Szabad Demokraták Szövetségének a néhai és jelenlegi ifjúsági szervezete, úgy Amerikából másolva, csinálnak egy MeToo-kampányt, aminek közpolitikai következményt akarnak csinálni, kedves Nacsa képviselőtársam. Így történt. Az a helyzet, hogy ezt nem akarom részletesebben kifejteni, hiszen ez már korábban a kollektív bűnösség fölemlegetésével Hiller alelnök úrtól elhangzott, de szégyenteljes volt, amit ezzel a Katona József-beli üggyel csináltak, és méltatlan ahhoz, ami a magyar kultúra finanszírozását jelenti. Azt még azért szerintem fontos elmondani, hogy mi a különbség aközött, hogy Kásler Miklós nevezi ki, mondjuk, a Weöres Sándor Színház igazgatóját vagy Nemény András, vagy Veres Pál vagy Kásler Miklós. És ugye, Hollik képviselőtársunk is ezt írta a Facebookra, hogy mind a kettő demokratikusan megválasztott ember. De van egy különbség: Nemény Andrást megválasztották azok az emberek, akik primer módon ebbe a színházba mennek, mert ott élnek. Őnekik van az életükre ez a legnagyobb hatással. A szombathelyi testületnek, a Fővárosi Közgyűlésnek vagy a miskolci testületnek közvetlen legitimitása van, hogy döntsenek erről, hiszen ők közvetlenül vannak választva. Kásler Miklós neve mellé ikszet nem tett senki. Ő ettől még eljárhat kulturális ügyekben, hiszen van egy parlamentáris demokrácia, de van egy olyan alapelv, ami az Európai Unió és a magyar Alaptörvény egyik alapelve, hogy akik egy döntés következményeivel elsősorban együtt élnek, azoknak van alapvető joguk erről a döntésről dönteni, jelen esetben az önkormányzati testületen keresztül. Az pedig még nagyon szomorú ebben az egészben, hogy amúgy… és egyáltalán erről a vitáról, amit a kormányoldal folytat, tulajdonképpen csak fővárosról beszéltek amúgy. Tehát mind a megszólaló képviselőtársak, mind az erről folyó tágabb diskurzus csak a fővárosról szólt. Önök egy ’93-as Mozgó Világban folyó vitát akarnak most újra lefolytatni, ami körülbelül az volt, hogy a demokratikus ellenzéken belül kit marginalizáltak, és kinek nem ismerték el a tehetségét, mert összefogtak ellene a liberálisok. A Szabad Demokraták Szövetsége már meghalt, az ifjúsági szervezete még, úgy látszik, él, de a Szabad Demokraták Szövetsége már meghalt, és ezt a vitát már nem szeretnénk lefolytatni. Tehát ne arról szóljon már a magyar kultúrpolitika, hogy Szakács Árpád meg van sértődve a világra. Biztos megvannak neki a személyes okai, hogy Szakács Árpád meg Szántó Miklós meg van sértődve a világra, de ez egy törvény, nem pedig egy pszichodráma-csoport rajzolt alkotása. Tehát én arra kérném az államtitkár urat, hogy próbáljanak meg olyan törvényt hozni a Ház elé, ami a kultúráról szól, amiben az önkormányzatok szabadsága tiszteletben van tartva, és amit nem kisebbrendűségi komplexusokkal és különböző pszichoszexuális gondolatokkal rendelkező embereknek a dühéből, dacából és a semmitmondó tehetségtelenségből alkotott ilyen mérhetetlen haragjuk alkot, hanem rendes törvényeket, amik erről szólnak. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő úr. Most kétperces hozzászólásokra van lehetőség. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igaza van Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, nem lenne helyes és nem helyes általánosítani a fideszes képviselők és a KDNP-s képviselők bocsánat, majdnem kifelejtettem! körében sem. Valóban, nem minden fideszes és KDNP-s képviselő tolvaj. Nem minden fideszes és KDNP-s képviselő akar pártállamot demokrácia helyett. Nem minden fideszes képviselő akar fundamentalista vallási uralmat lelkiismereti szabadság helyett. [[Nacsa Lőrinc: Juj!]] Nem minden fideszes és KDNP-s képviselő helyezi a saját politikai érdekeit a haza érdekei elé. Nem minden fideszes és KDNP-s képviselő akarja Magyarországot kivezetni Európából, hogy Putyin keblére borulhasson. Nem minden fideszes és KDNP-s képviselő ellensége a kultúrának. Bizonyára vannak ostobák, karrieristák és szervilisek is, de ez nem lesz mentség a holnapi szavazás után. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Nacsa Lőrinc Képviselő Úr! A TAB-ülésen, ami elég soká tartott, egy kulcskérdésben, egy értelmezési vitában sikerült nyugvópontra jutnunk, többek között Hende Csaba elnök úrral, aki kodifikációban és jogértelmezésben, azt hiszem, hogy etalonnak számít. Tehát ebben a törvényjavaslatban direkt módon nem szerepel a vétó lehetősége. Ugyanakkor ez a jogszabály megteremti a lehetőséget a vétó használatára. Ebben állapodtunk meg. Tehát igen, nincs vétó, csak a lehetőség, hogy e jogszabály keretén belül a vétó állami részről létrejöjjön. És én úgy gondolom, ha ezt megteremtették, nem azért teremtették meg, hogy ezzel soha ne éljenek. A következő megjegyzésért külön nem kértem volna szót, de ha már felszólaltam: valószínű, hogy nem emlékszik rá, a felszólalásomban arra is kitértem a színházak és az Újszínház kapcsán, hogy a főpolgármester úr kijelentette, hogy nemcsak azoknak akar főpolgármestere lenni, akik rá szavaztak, hanem azoknak is, akik nem. És erre én azzal folytattam, hogy ez nyilván a kulturális területen is érvényesülhet, és elmondtam, hogy én miért gondolom azt, hogy az Újszínház egy hasznos, fontos, színes érték, és nagyon sokan vannak a budapesti lakosok közül, akik Wass Albertet fontosnak tartják, és ha ott Wass Albert művéből egy színdarab megjelenik, az számukra fontos. És most elárulok valamit: ezt én Gyurcsány Ferenc kisinasaként tettem meg. Külön megkért, hogy az Újszínház mellett álljak már ki. Köszönöm szépen. [[Derültség az MSZP és a DK soraiban. Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak két percben.
Köszönöm szépen. Azért az mégiscsak pofátlanság, hogy Ungár Péter minket vádol itt az egyébként teljes mértékben elítélendő és botrányos zaklatási botránynak a politikai játéktérbe való feljátszásával. [[Ungár Péter: Mert nem az történt?]] Nem az történt. Ezt önök kezdték el pólókkal, mécsesekkel, leragasztott szájjal, monoklifestéssel, parlamenti hisztériával, Marton-ügyekkel. Akkor kezdték el önök azt, hogy ezekből a szerencsétlen emberi sorsokból, és egyébként a mellettük lévő bűncselekményekből politikai játékteret kreáltak. Önök kezdték ezt el, csak tegyük tisztába a dolgokat. Önök kezdték ezt el, és azt gondolom, hogy mi azt követeltük önökön, hogy azonnal cselekedjenek, azonnal egyébként határolódjanak el. A mai napig a színpadon vannak egyébként Gothár Péter rendezései, aki utána zsebeli be a különböző jogdíjakat és előadói díjakat azok után. Lehet, hogy ma este is ment egy ilyen darab, amikor önök most itt, Gréczy képviselő úr nagyban kiállt, hogy ők már rég elhatárolódtak, már rég kirúgták, már rég megtörtént ez a dolog. Tehát nem azt mondtam [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] azt mondom, hogy akik ezt eltussolták, az a színház igazgatója és aztán a főváros vezetése. Önök őket védték folyamatosan a sajtóban, akik ezt az esetet eltussolták, a főváros vezetői és a színház vezetői. [[Arató Gergely: Nem igaz!]] És azért most már másodszor üti meg a fülemet, Tordai Bence is használta ezt: az álcivil szervezetek kiálltak a kormány tervezete mellett… amelyben egyébként elismert színészek, színházigazgatók vannak, álcivil szervezeteknek nevezi. És ön is azt mondta, hogy csak Budapestről beszélünk. Vidékről azért kell kevesebbet beszélni ebben a kontextusban, mert a Vidéki Színházak Igazgatóinak Egyesülete kiállt a törvény mellett, és azt mondta, hogy szerinte ez egy hasznos és előremutató javaslat, ahogy egyébként még számos, a Magyar Teátrumi Társaság, vagy a Szabadtéri Színházak Szövetsége vagy a Magyar Művészeti Fesztiválok Szövetsége, ők mind-mind kiálltak e mellett a javaslat mellett. Ezeket az egyesületeket Tordai Bence egyszerűen leálcivilezte, amikor mind elismert színházigazgatók és művészek ülnek benne. Szerintem ez szégyen! [[23.20]]
Köszönjük, képviselő úr. Most normál időkeretben Gurmai Zita képviselő asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, egy kérésem lenne. Szerintem nagyon világosan elmondtuk, hogy szeretnénk egy másik, egy olyan törvényjavaslatot, amit nappal, normálisan meg tudunk vitatni. Mondhatnám azt, hogy színház az egész világ, de akkor igazán jó egy színház, amikor teltházas, és itt aztán sok mindent el tudok mondani, de azt, hogy a kormánypárt teltházas lenne, azt mérsékelten, igazság szerint maradtak négyen összesen. Tehát én mindenképpen azt szeretném tisztelettel kérni, hogy ön, aki szeretné ezt jól csinálni, mi azt szeretnénk, hogy legyen egy olyan törvényjavaslat, ami jó ennek az országnak, ami jó a kultúrának, tegye meg ezt, hogy nem ilyen sittysutty, nem ilyen utolsó pillanatban, hanem valóban ez után a vita után, mindenki elmondta, hogy mit gondol róla, mindenkinek megvan a maga saját véleménye, tegye meg azt, hogy alszik rá egyet, és holnap levesszük ezt napirendről.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Így, a vége felé beszélni ilyen késői órán, már nem is olyan egyszerű. Nagyon sok mindent hallottunk itt ma, és én is sajnálom, hogy ilyen kevés a jelenlét, különösen a kormánypártokból. Ez is csak azt mutatja, hogy önöket abszolút nem érdekli, hogy nekünk mi a véleményünk, tisztelet a kivételnek. Bár gondolom, hogy otthon, ezen a késői órán, az interneten keresztül követik a kormánypárti képviselők a vitát, és hallgatják, hogy mit mondunk, és elgondolkodnak rajta. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Azt gondolom, hogy a mai napon Nacsa képviselőtársam elvitte a show-t az ellenzéknek való beleszólogatás tekintetében, de mégis becsülöm önt, mert ön legalább itt van, és ön legalább véleményt mond, ahogy mondott… [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Taps, derültség az ellenzéki padsorokban.]] Dicsérje meg önt a Hohn Kriszta, tudom, és nem csak itt… [[Nacsa Lőrinc: Már a második a héten!]] Igen, tudom! De nemcsak itt, hanem a tárgysorozatba-vételi vitákban is részt vett. Ez azért lenne fontos, mert önök azáltal, hogy a mi véleményünket leteszik a mélybe, illetve nem vesznek róla tudomást, ahogy a mi személyünkről se még egyszer mondom, tisztelet a kivételnek, ezt mindig tegyék hozzá gondolatban, de kevés az időm, ezért nem fogom folyton mondani , ezáltal saját pártjaikat is leteszik, a saját pártmunkájukat, képviselői munkájukat is leteszik, hiszen úgy tűnik, hogy amit önök elé terjesztenek, azt vita és gondolkodás nélkül elfogadják. Lehet, hogy ez egy helyes pártfegyelem, nem tudom, de én úgy gondolom, hogy már csak ezt már mondtam többször a demokrácia látszatának megőrzése érdekében fontosak ezek a viták. Önök furcsállják azt, hogy mi ezt a törvényt negatív színben tüntetjük fel. Önök azt állítják, hogy nem olvastuk el. Elolvastuk, az első verziót is, amit hál’ istennek, L. Simon képviselőtársam már elismert, hogy valóban létezett ezen már akkor túl vagyunk , és ezt a második verziót is elolvastuk reggel, ahogy megkaptuk, részben út közben, részben itt kinn a folyosón elolvastuk. Önök mégis csodálkoznak azon, hogy miért félünk tőle. Itt most egy pillanat, gondolatjelet tennék, hogy vannak olyan törvényjavaslatok, amelyeket támogatni szokott az ellenzék. Tehát ne mondják, hogy mi mindenre azt mondjuk, hogy nem, mert ez nem igaz! Ellentétben a kormánypártokkal, bár tény, hogy most kettőt tárgysorozatba vettek, két klímás törvényt, ami nagyon nagy eredmény, én úgy gondolom, hogy ez egy jó dolog, de nagyon ritka, mint a fehér holló, hogy önök egyáltalán elgondolkodnak azon a törvényjavaslaton, amit mi benyújtunk. Én biztos vagyok benne, hogy az önök képviselőtársai közül egész biztos, hogy 90 százalék legalább el sem olvassa, mert nem is érdekli, és meg is kaptam én ezt már néhány képviselőtársamtól, kormánypárti képviselőtársamtól, hogy tulajdonképpen mit akarok én. Ezt négyszemközt mondták ugyan, nem itt a Házban, de elhangzott, és lehet, hogy ilyenkor értéktelennek is tűnik, vagy lehet, akár úgy is érezhetném magam, hogy értéktelen vagyok itt, de nem így gondolom. De miért is félünk ezektől a törvényjavaslatoktól? Elmondom. Pont azért, mert nem vagyunk funkcionális analfabéták, mint ahogy itt már megkaptuk, hogy nem tudunk értően olvasni. Tudunk olvasni és a sorok között is olvasni, ugyanis korábban már volt egy csomó olyan törvényjavaslat, amelynek aztán csúnya vége lett. Most is nem értjük, és nem is tudjuk elfogadni, hogy miért ilyen sürgős ez, hogy szinte már házszabályt súrolva önök lenyomják a torkunkon ezt is, mint ahogy tették ezt sok minden mással is. Bár a többi törvénynél legalább megvoltak a lehetőségek, a szakbizottságok vitái, összegző módosító és egyéb viták. Itt most néhány órát, percet hagytak arra, hogy módosító javaslatokat nyújtsunk be és így tovább. Valóban, az első verzió súlyosabb volt, és talán ezért van az, hogy azt gondoljuk, hogy ennek is majd lesz egy súlyosabb következménye, verziója, majd egy salátatörvényben elrejtve, a 35. paragrafusba majd be lesz írva, be lesznek csipegetve azok a dolgok, amik az előzőből most kimaradtak, és én úgy gondolom, hogy ez a fajta bizalmatlanság az, ami az ellenzék részéről valóban létezik. Hiszen nem szeretnénk azt, ha a régi idők, én nem szeretném, a többiek nevében nem nyilatkozom, de gondolom, tán ők se, hogy itt a két T, vagy három T, a tűr, tilt, támogat, meg volt a tűr meg a tilt… igen, én úgy gondolom, hogy önök úgy gondolják, hogy aki nincs önökkel, az ellenük van, az önök ellen van. Mi nem ellenségek, csupán politikai ellenfelek vagyunk, és a kettő közt óriási a különbség, de önök szóvá teszik azt, hogy mi lekommunistázzuk önöket és így tovább. Önök állandóan lesorosoznak minket például, migránspárti, kerítésvágó, legyurcsányoznak minket és így tovább. Tehát önök is ugyanolyan címkéket aggatnak ránk… [[Arató Gergely: Az dicséret!]] Ja, az dicséret? Kinek így, kinek úgy, majd ezt mindenki eldönti, hogy kinek dicséret és kinek nem az. Tehát el kell azon gondolkodni, hogy az önök kommunikációjában is keresendő azért hiba. És Nacsa képviselőtársam, azért a dicséret után hadd mondjak valamit, ön is be szokott kiabálni, pedig ön volt az egyik előterjesztője annak a törvénynek, ami ezt majd tiltja… [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Csak mondom, hogy ne felejtse ezt el, amikor bekiabál, amikor sértegeti képviselőtársát, és számonkéri, hogy hol volt. [[Az elnök csenget.]] Lejárt az idő. Köszönöm szépen, ennyi bőven elég volt.
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem, kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így az összevont vitát lezárom, és megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni az elhangzottakhoz. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Tízperces időkeret áll rendelkezésére.
Tisztelt Képviselők! Kérem, engedjék meg, hogy ebben a rendelkezésre álló rövid időben egy kicsit személyes legyek. Ha önök azzal vádoltak volna engem meg, hogy a könyvtár, a levéltár, a múzeum, a kortárs művészet terén nem tartok elég kapcsolatot napi szinten az alkotóművészekkel, a kultúra képviselőivel, azt is visszautasítottam volna, de azt, hogy az előadó-művészet területén és pont a színház területén ne tartanék napi szinten nagyon intenzív kapcsolatot az alkotótársakkal, azt nagy megdöbbenéssel fogadom. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az elmúlt kétéves államtitkárságom jelentős részében azt a vádat kaptam, hogy túl sokat foglalkozom az előadó-művészettel, túl sokat vagyok a színházasokkal együtt, és túl sokat ezen ügyekre szánom az energiámat. Kérem, higgyék el, hogy ennek a törvénynek az előkészítése során és az elmúlt egy évben, a tao kivezetése során igen alapos, nagyon komoly tárgyalásokat folytattunk. Hiller képviselő úr jelezte, hogy annak idején két évig készült az előadó-művészeti törvény, és azon a bizonyos kolibris megbeszélésen az nem egy végpontja volt ennek a vitának. Ilyen nem végpontviták tucatjait éltük meg az elmúlt év során, ahol valóban minden képviselője a színháznak ott volt. [[23.30]] Az előbb már félig elhangzott az a lista, amelyik listát, kérem, engedjék meg, hogy felolvassam: a Magyar Teátrumi Társaság 70 tagszervezettel, a Mozaik Művész Egyesület az alterokkal, a Szabadtéri Színházak Szövetsége, a Művészeti Fesztiválok Szövetsége, a Vidéki Színházak Igazgatóinak Egyesülete, a Magyarországi Nemzetiségi Színházak Szövetsége és a Magyar Művészeti Fesztiválok Szövetsége. Több mint 200 tagszervezetről van szó, több mint 2 ezer olyan szakemberről van szó, akiket ők képviselnek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha az öt ember és a sokaság van szembeállítva, akkor kérem, értsék meg, hogy itt egy nagyon komoly sokaság, akik érdekeinek a képviseletében született meg ez a törvény, és ezeken a beszélgetéseken, ezeken a szakmai konferenciákon azok az alapkérdések merültek föl, amelyet ezek a színházak kértek. Kérem, engedjenek meg ebből párat felsorolni. Az, hogy a színházi szférában béremelés történjen, az, hogy az önkormányzati támogatásnak a mértéke ne csökkenjen, és ezt valamilyen módon garantáljuk. Az, hogy esetleg több évre szóló megállapodásokat is meg tudjunk kötni, ezek azok a tartalmak, amelyeket én államtitkárként az ilyen megállapodásoknál szeretnék mindenképpen szem előtt tartani. Az volna a célunk, hogy akkor, amikor egyenként, egyedi megállapodásokat kötünk az egyes önkormányzatokkal a közös működtetés kapcsán, akkor én most előre megígérem önöknek, hogy ezek a pontok lesznek azok, amelyekre az államtitkárság nagyon oda fog figyelni, és képviselni fogja a színházak érdekeit. És ahogy ezelőtt egy évvel, próbálom felidézni valakinek a mondatát, kulturális apokalipszist hirdettünk azért, mert a taót kivezettük, és a kulturális apokalipszis kapcsán a teljes független szférának az ellehetetlenítését hirdettük meg, most ott tartunk, hogy ezek az intézmények 400 ilyen intézményről van szó úgy zárták le az évet, hogy elismerték, elfogadták, és megköszönték azt, hogy a taót úgy alakítottuk át, és olyanná alakítottuk át. Az előbb elhangzott, hogy ezek a köszönőlevelek, ezeknek a köszönőleveleknek egy része lehet, hogy a félelem alapján született. Talán nem sértek levéltitkot, ha éppen a most érkező levelek közül egypárat most megemlítek. „Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönettel fogadtam, és olvastam a tájékoztatását, szeretnénk megköszönni, a Gyulai Várszínház nevében kifejezni a köszönetünket a színházi szférának juttatott idei támogatásért.” „A Szegedi Pinceszínház nagyon hálás, hogy működésünket támogatásra méltónak találták.” „Köszönjük levelét, amely sok szempontból megnyugtatott bennünket. Éless Béla, Éless-Szín.” Art Anzix Színház: „Nagy örömünkre szolgált, hogy az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatása című kérvényünkre ennyi és ennyi pénzt kaptunk.” [[Arató Gergely: Erről szól, hogy neked köszönjék meg!]] Játékszín. Azt szerettem volna elmondani, hogy kérem, értsék meg, hogy ezek a színházak nem félelemből jelezték vissza, hogy az egy évvel ezelőtt apokalipszisnek meghirdetett ügy, apokalipszisnek meghirdetett esemény pozitívan zárult le. És kérem, engedjék meg, hogy zárszóként egy Örkény-idézettel zárjam: „Sokszor a legbonyolultabb dolgokban is jól megértjük egymást, de előfordul, hogy egészen egyszerű kérdésekben nem.” Én azon leszek, hogy az elkövetkezendő időszakban bebizonyosodjon, hogy ez a törvény ezeknek a színházaknak az érdekében született meg, és ahogy most a taotörvény végén, egy év múlva azt látják, hogy pozitívan mozdította el a magyar színházi életet, azt fogják látni egy év múlva, hogy az a fajta hangulatkeltés, amely kapcsán arról beszéltünk, hogy beszántjuk az NKA-t, hogy professzor dr. Kásler Miklós fogja kinevezni a színházigazgatókat, és a független szférától elvesszük a levegőt, teljesen megfojtjuk a független szférát, ezek nem fognak bebizonyosodni, ezek nem fognak beigazolódni. Senki nem gondolt soha arra, hogy professzor dr. Kásler Miklós nevezze ki a színházigazgatókat, soha senkinek az eszében meg sem fordult, hogy az NKA-t be kellene szántani, és soha a független szférának az ellehetetlenítésére a legkisebb gondolat sem született meg a kulturális államtitkárság területén. Még egy személyes megnevezéssel: én magam ragasztópisztollyal a kezemben a Merlin Színházban kezdtem a színházi pályafutásomat, pontosan tudom, hogy mit jelent alternatív színházat, független színházat csinálni. És biztosak lehetnek abban, hogy addig, ameddig én államtitkár vagyok, ez a független szféra mindent meg fog kapni, mindenféle támogatást meg fog kapni. Tehát kérem, hogy értsék meg, hogy az a fajta hangulatkeltés, annak a fajta apokalipszis hangulatnak a keltése részben egy politikai szándékú hangulatkeltés volt, és az a 400 levél, ami az elmúlt napokban kiment a magyar színházakhoz, a színházigazgatóknál tisztázta, hogy nincsen ilyen szándék a kormányzatban, megnyugtatta a szférát. És az a kétezer ember, aki egyébként már kifejezte a véleményét, hogy evvel egyetért, és pozitívan ítélte meg ezt a törvényjavaslatot, az ő igazuk be fog az elkövetkezendő időszakban igazolódni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Első napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barcza Attila képviselő úr: „Sopron a Hűség városa, emlékezzünk 1920. december 14-re” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! 1920. december 14-én, 98 évvel ezelőtt példaértékű esemény történt Sopronban. Az 1919-es esztendő nemcsak Sopronnak, hanem az egész országnak egy nagyon nehéz időszak volt, egy vesztes világháború után, óriási veszteségekkel, és egy igazságtalan békediktátum előtti időszakról beszélünk.Nyugat-Magyarország öntudatos polgárai azonban ki tudták azt vívni, hogy Sopron és nyolc Sopron környéki település népszavazáson dönthessen sorsáról. Ezt a szavazást december 14-ére tűzték ki. Sopron és a települések döntöttek, és nagy többséggel a magyar hazát választották. 1922. január 1-jén adták át Sopront Magyarországnak a szövetséges nagyhatalmak képviselői, és a szavazás eredményét egész Magyarország kitörő ünnepléssel és örömmel fogadta. A nemzet hálája egy 1922-es törvényben került beiktatásra, amelyet idéznék: „A népszavazás emlékének megörökítésére Sopron szabad királyi város területén e történelmi esemény jelentőségéhez méltó emlékmű állíttassék fel, továbbá Sopron szabad királyi városi címere a Civitas Fidelissima jeligével egészíttetik ki, azaz a leghűségesebb város címet adományozta Sopronnak. A népszavazás örök szimbólummá vált minden magyar ember életében, mert vállalta közös történelmi múltunkat, és reménnyel töltötte el a jövőbe vezető utat.” Így emlékezett egykoron a soproni népszavazásra Klebelsberg Kunó, akkori belügyminiszter. Sopron készült a népszavazásra, nem azért, mintha itt valaki akadt volna, akinek legcsekélyebb kétsége lett volna a népszavazás kimeneteléről, hanem készült azért, hogy minél hatalmasabban adhasson kifejezést a magyar haza iránti, tántoríthatatlan ragaszkodásának. Tisztelt Ház! Sopron legnagyobb ünnepén a hűség és a szabadság egymáshoz kapcsolódó fogalmak. 30 éve történt 1989. augusztus 19-én a páneurópai piknik csodálatos történelmi pillanata. Ennek létrejötte köszönhető azoknak a bátor magyar polgároknak, dr. Magas Lászlónak, Nagy Lászlónak és minden szervezőnek, akiknek a szabadságba vetett hite képes volt sok-sok ezer embert megszólítani, és idehívni egy olyan piknikre, amelynek célja a gyűlölt kommunista diktatúra jelképének, a vasfüggönynek a lebontása volt. Ez rést bontott a vasfüggönyön, és kinyitotta határait, és mondhatjuk, hogy kiverte az első téglát a berlini falból. Sopron, a leghűségesebb város 1989-ben, a rendszerváltozás évében a szabadság városává is vált. Tisztelt Ház! Sopron hűségét szolgálta, amikor tanúságot tett a magyar nemzet mellett 1921-ben, és bátorságot adott, amikor 1989-ben kiállt az európai szabadság eszméje mellett. Kívánom, hogy Sopron legyen minden szabadságszerető magyarnak és európainak a zarándokhelye. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr: „Ilyen is volt a 2019-es év” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző ülésnapon megkezdtem a 2019. év áttekintését, amelyben az igazán érdekes vagy különösen érdekes közéleti témákról volt szó. Szó volt a rabszolgatörvény elleni tüntetésről, a menet közben lezajlott EP-választásról, annak a politikai következményeiről, de mondhatnánk például a várbeli lakásoknak a botrányos ügyét, ami egy emlékezetes közéleti cselekmény volt. [[23.40]] Mindezt azért tettem, hogy nagyjából érzékeltessem, hogy 2019. mennyire változatos, mennyire különleges év volt. Szinte minden évben egyébként érdemes összegezni, hogy milyen tendenciák, milyen hangulat uralkodott a közéletben. Nemcsak azért, mert remélhetőleg a világszínvonalon rögzített jegyzőkönyveinkben ennek nyoma lesz, hanem azért, mert az utókor is látni fogja azt, hogy mi is volt talán igazán fontos 2019-ben, ha az ellenzék vagy egy ellenzéki képviselő szemüvegén keresztül vizsgáljuk az eseményeket. Folytatván a 2019. évet, nyilvánvalóan az egyik meghatározó közéleti esemény, illetve hírvonulat volt az SMA-betegek ügye. Ez egy folyton-folyton visszatérő ügy volt, ami nem más, mint azoknak a betegeknek jellemzően fiatal betegeknek, gyermek betegeknek az ügye, akik egy gyógyíthatatlan vagy nagyon nehezen kezelhető, öröklött genetikai betegségben szenvednek, és akiknek sajnos a gyógyíttatásukhoz olyan mértékű hozzájárulásra van szükség, amit a költségvetés a megszorítások vagy a nem körültekintő tervezés miatt igazából nem biztosított. Nos, az, hogy a politika nem tudta biztosítani a gyógyulást, nem azt jelentette, hogy ne tudnának gyógyulni. Nagyon sok esetben kezdődtek olyan gyűjtések több gyermeknek Zente, Levente, nagyon sok olyan kis emlékezetes név , akik méltán vonultak be a közélet érdeklődésébe, és az SMA-ügy volt az, ami mutatta azt, hogy lényegében ha elég sokat foglalkozik vele nemcsak a politika, nemcsak a közélet, hanem a civil szervezetek vagy akár a szülők, akkor a társadalom figyelmét egy fontos és egy pici, de nagyon fontos ügyre rá tudja irányítani. Végül ez az ügy úgy oldódott meg, hogy egy kisebb keret átadásra került azért a betegek számára, hogy ebből a nagyon drága gyógyszeres terápiát lehessen finanszírozni. Kevésbé volt jó ügy vagy a társadalomnak kevésbé hozott sok jót az önkormányzati választáson a Borkai-ügy. A Borkai-ügy a parlamentben elég sokszor előkerült, és amely lényegében nemcsak azért volt felháborító vagy nemcsak azért volt különösen érdekes, mert egy erkölcstelen életmódot mutatott be, hanem sokkal inkább azért, ami a média érdeklődésébe vagy a közélet érdeklődésébe kevésbé férkőzött be, annak a korrupciós, nyugodtan fogalmazhatunk úgy, hogy az önkormányzati vagyon elherdáló mivolta volt. Hiszen ne feledkezzünk meg, ennek nemcsak egy erkölcstelen életmódot szimbolizáló adriai jachtozás volt a fókuszpontja, hanem azok a visszaélések, amelyek mind a mai napig nem derültek teljesen ki, nem lettek felkutatva, nem lettek kinyomozva, és ezek azok a nagyon furcsa gyarapodások, melyek Borkai Zsoltot és az ő családtagjait vagy a hozzá közel álló vállalkozókat érintették. Úgyhogy a Borkai-ügy az elmúlt hónapokon átívelő ügy volt, és úgy gondolom, hogy a 2020. évnek is az egyik meghatározó ügye lehet, de kétségtelenül odatartozik a 2019. év fontos eseményeinek tablójára. Utána mondhatjuk rögtön az önkormányzati választást, hiszen ezek egymással összefüggő ügyek voltak. Az önkormányzati választáson bebizonyosodott, hogy igenis az országban sokan vannak azok, akik nem a kormánypártokkal képzelik el szűkebb közösségük jövőjét. Innen lehet gratulálni azoknak a megyei jogú és megyei városoknak, megyeszékhelyeknek, amelyek váltottak, bíztak és lehetőséget adtak arra, hogy más felállásban, más politikai konstellációban folytassák tovább az elkövetkezendő öt évet. Ezúton is gratulálunk azoknak a választópolgároknak, akik voltak ennyire bátrak, bíznak az ellenzékben, és bíznak azokban az úgy gondolom, jószívű, jó szándékú és teljesíthető ígéretekben, amelyeket az ellenzéki képviselők és képviselőjelöltek a zászlajukra tűztek. De ennek van egy másik olvasata: az utóbbi hetekben az önkormányzati választásnak a parlamenti és törvényhozásbeli retorzióját kellett hogy átéljük. Ez nem más, mint a kormánynak abbéli tevékenysége volt, hogy egy olyan törvényhozásgyárat indítson el, amely pontosan ezeknek az ellenzéki önkormányzatoknak a sarokba szorítására és az ellenzék sarokba szorítására szolgált. Itt az iparűzési adóról vagy az imént tárgyalt színházi javaslatról, de minden olyan jogkörelvételről szólt, amely sok esetben arra szolgált, hogy a Fidesz a saját pozícióját, amely megrogyott, valamilyen módon mégis stabilizálja. Úgy gondolom, hogy a 2019. év úgy indult, hogy egy hatalmi tündöklés volt, és a végére eljutottunk oda, hogy a hatalom megingott. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kíváncsian várjuk, hogy a 2020. év milyen lesz. Reményeink szerint erről is lehetőségünk lesz beszámolni itt, a Ház plénuma előtt. Köszönöm szépen a türelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.