[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés nyári 2. rendkívüli ülésének 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Aradszki András és Bakos Bernadett jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Június 29-ét, Péter-Pál napját amely a hagyomány szerint a betakarítás kezdetének napja, azaz a parasztság legnagyobb ünnepe 2012-ben országgyűlési határozattal nyilvánítottuk a kuláküldözés idején tönkretett magyar gazdák emléknapjává. A határozat elítéli a kommunista diktatúra idején a magyar középparasztsággal szemben tanúsított kegyetlen üldöztetést és megkülönböztetést, amely 1948-ban a kommunista hatalomátvétellel kezdődött meg. Az akkori rezsim embertelen támadást indított a magyar agrártársadalom bizonyos rétegei ellen. A szovjet mintára kuláknak minősített nagygazdáktól elvették földjeiket, elkobozták terményeiket, elűzték őket otthonaikból, és nemritkán fizikailag is bántalmazták őket. Mindezekkel nemcsak az egyes embereket semmizték ki és alázták meg, hanem megindult a hagyományos magyar paraszti életforma teljes felszámolása is. Az országgyűlési határozat javasolja, hogy a kuláküldözés történetéről méltó módon, rendszeresen emlékezzen meg a magyar társadalom azért, hogy a fiatal nemzedékek megismerjék a történelmi tényeket, és soha ne merüljenek feledésbe annak a szégyenteljes és embertelen időszaknak a tanulságai. Tisztelt Képviselőtársaim! Tíz évvel ezelőtt, 2012 júniusában, az első emléknapon Kecskemét főterén állítottak emlékművet a kuláküldözést elszenvedettek emlékére, mivel 1948-ban ezen a helyszínen hirdette meg a kommunista rezsim vezetője a kuláküldözést. A Kecskeméti Református Ifjúsági Egyesület kezdeményezésére, részben közadakozásból megszületett alkotás egy helyi képzőművész munkája. Az avatási ünnepségen Kövér László, az Országgyűlés elnöke is beszédet mondott. Azóta több más településen is emeltek emlékművet vagy avattak emléktáblát a kommunizmus ezen áldozatai előtt, akiknek saját tragédiájukon túl utódaik sorsa is végérvényesen megpecsételődött, megélhetésük ellehetetlenült. Ezen emlékhelyek és a mai emléknap is alkalom arra, hogy ne merüljön feledésbe a XX. századi magyar történelemnek ezen barbár és embertelen időszaka, és fejet hajthassunk az áldozatok emléke előtt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közérdekű nyugdíjas szövetkezet és a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete tagjai védelméről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Kósa Lajos, Fidesz és Varga Judit, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés T/362. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető Elsőként megadom a szót Kósa Lajos úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! A parlament mintául véve a diákszövetkezeteket, az iskolaszövetkezeteket lehetővé tette, hogy hasonló jogi helyzetben lévő csoportok, tehát olyanok, akiknek van valamilyen fő jogviszonyuk és egyébként társadalombiztosítással kapcsolatban biztosítottnak tekinthetők, szövetkezeteket alakítsanak, és ezen keresztül munkát vállalhassanak, természetesen szigorúan önkéntes alapon. Így megalakultak ’17-ben a nyugdíjas-szövetkezetek. A továbbiakban nyugdíjas-szövetkezetnek fogom hívni a közérdekű nyugdíjas-szövetkezeteket az egyszerűség kedvéért, illetőleg a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete is megalakulhatott, ezt az egyszerűség kedvéért kismama-szövetkezetnek fogom nevezni, mert a tagok döntő többsége kismama. Egy komoly jogalkotás vette kezdetét azzal kapcsolatban, hogy ez az igazi hungarikumnak számító foglalkoztatási forma teljes egészében biztosított legyen a benne részt vevők számára, tehát megkapják a minimálbérnek megfelelő juttatást, az alatt ne lehessen szolgáltatást vállalni; azokat a biztonságot és garanciát jelentő elemeket mind a törvényhozás elfogadta, ami tulajdonképpen igazolja ennek az igazi magyar specialitásnak számító szövetkezeti formának a létjogosultságát. Korábban miután az diákszövetkezetek, az iskolaszövetkezetek már 1984-től léteznek, tehát jóval korábbi múltra tekintenek vissza, mint a nyugdíjas-szövetkezetek és a kismama-szövetkezetek a csődeljárás és a felszámolási eljárások kapcsán a parlament beemelte azt a megoldást a szabályozásba, hogy az iskolaszövetkezetek, bár a munkát egy vállalkozói szerződés keretében teljesítik, mégis, amikor csődeljárásra, majd felszámolásra kerül sor, akkor az ő követelésük ne a szállítói tartozások körében foglaljon helyet, hanem annak az erejéig, amellyel a szövetkezeti tagok személyes közreműködésű munkát teljesítettek, a munkavállalóknak kötelezően kifizetendő járandóságok közé sorolódjanak, így tulajdonképpen első helyre kerüljenek a felszámolás kapcsán. Ugye, amikor felszámolás van, akkor a felszámoló költsége, a munkavállalók költsége, az állami tartozások, hitelezői tartozások, illetőleg szállítói tartozások a sorrend fő vonalakban a kielégítés kapcsán. Így a szállítói tartozásokból a diákszövetkezeteket előrehoztuk egyébként a munkavállalói követelések sorában. Most tulajdonképpen ennek logikus folyományaként a nyugdíjas-szövetkezetek és a kismama-szövetkezetek esetében is tulajdonképpen követjük ezt a szabályozási logikát, hiszen ezek a szövetkezetek alapvetően munkát teljesítettek a tagjaik személyes közreműködésével, éppen ezért helyes az, hogyha a munkabérrel egy követelési ranghelyre soroljuk őket. Ez ennek a rövid módosításnak a lényege. Konzultálva az érdekeltekkel, tehát a Közérdekű Nyugdíjas Szövetkezetek Szövetségével, a Közésszel, illetőleg a kismamák szövetkezeteinek szövetségével, ők ezt maximálisan támogatták, úgyhogy kérném a tisztelt Házat, hogy támogassák ezt az indítványt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[8.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Szeberényi Gyula képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház asztalán fekvő, a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet és a kisgyermekekkel otthon lévők szövetkezeti tagjai védelméről szóló T/362. irományszámú törvényjavaslat ahogy már Kósa Lajos képviselőtársam az expozéjában is elmondta és hallhattuk egy egyszerű és viszonylag jól átlátható javaslat, amelynek legfőbb célja ezen szövetkezetek tagjai védelmének a biztosítása. A törvényjavaslat értelmében felszámolási eljárásban e két szövetkezeti típus természetes személy tagjai jövedelme az adóst terhelő munkabérrel és egyéb bérjellegű juttatásokkal esik egy tekintet alá. Ily módon a legkiszolgáltatottabb helyzetekben lévők is részesülhetnek abban a védelemben, hogy a szövetkezeten keresztül az adósnak végzett munkájukért járó ellentételezés az adós fizetésképtelensége esetén is kifizetésre kerül azáltal, hogy a természetes személy szövetkezeti tagoknak járó díj az adóst terhelő munkabérrel azonos besorolás alá kerül. Tisztelt Ház! Akik már részt vettek felszámolási eljárásban, látták az abban lévő buktatókat, tudják, hogy milyen jelentőségű ez a javaslat, milyen kicsi az esélyük azoknak, akik a rangsorban hátrébb állnak, hogy kielégítést nyerjenek és a munkabérüket így megkapják. A szövetkezeti forma egy olyan jellegű társas vállalkozás, amely hagyományait, sajátosságait és igazolt aktuális eredményeit tekintve a tagjai számára sokoldalú előnyök biztosítására képes. Ezt bebizonyította a nyugdíjas-szövetkezet is, és ezen alapul a diákszövetkezetek, iskolaszövetkezetek működése is. A szövetkezetben minden egyes tagnak egy szavazata van, az „egy tag, egy szavazat” elve alapján a tagsági viszony rugalmas, nincs munkavállalási kényszer, a tagok a személyes közreműködésükről autonóm módon döntenek, megállapodva a szövetkezettel. A tagok a közreműködésük arányában részesülnek jövedelemben, és vehetik igénybe a szövetkezet szolgáltatásait, részesülhetnek a szövetkezeti forma előnyeiből. A szövetkezet a piaci szereplők számára folyamatos, rugalmas, szakszerű, az igényeknek megfelelő szolgáltatást képes nyújtani, mégpedig akként, hogy a foglalkoztatással járó adminisztrációs feladatokat is ellátja. A szövetkezeteket Magyarországon először 1875-ben szabályozták, gazdasági célú személyi egyesülésként definiálva azt. Károlyi Sándor gróf, a hazai szövetkezeti mozgalom kezdeményezőjének javaslatára az 1870-es évektől kezdődően fogyasztási és hitelszövetkezetek alakultak, köztük az 1898-ban alapított, legnagyobb taglétszámmal rendelkező Magyar Gazdaszövetség Fogyasztási és Értékesítő Szövetkezet, a Hangya, mely mezőgazdasági és ipari termékek beszerzésével és értékesítésével foglalkozott. A Hangya taglétszáma 1914-ben megközelítőleg 200 ezer volt. E nagy jelentőséggel bíró erős szövetkezeti mozgalmakat 1947-ben az új szövetkezeti törvény szerint fokozatosan kezdték beterelni az állami ellenőrzés alá. A kibontakozó szocialista diktatúra a szövetkezeti mozgalmak államosítását és az erőszakos szövetkezetesítést tűzte zászlajára. Eredményeként 1949 és 1961 között a mezőgazdasági művelés alá vont földterületek közel egésze a termelőszövetkezetek kezelésébe került. Tagjai a korábbi saját földjükön a szövetkezet javára végeztek munkát. Az erőszakos szövetkezetesítés rossz emlékeket hagyott a gazdálkodókban, akik a rendszerváltás után már nem akartak szövetkezetekben maradni, ezért tömegesen kiléptek, ezáltal a mezőgazdasági szövetkezetek nagy része felszámolás alá került. Tisztelt Országgyűlés! A 2017. évi LXXXIX. törvény lehetővé tette közérdekű nyugdíjas-szövetkezetek létrehozását. A közérdekű nyugdíjas-szövetkezet az aktív időskorúak olyan társas vállalkozása, amelynek célja elősegíteni a foglalkoztatás területén jelentkező nehézségek kiegyensúlyozását, a még aktív időskorúak munkaerőpiacra való visszatérését rugalmasan, számukra megfelelően, s további lehetőséget nyújtani a tudás, a szakmai ismeret, az élettapasztalat átadására a generációk között, és erősíteni a helyi közösségeket, a szociális integrációt. A Közérdekű Nyugdíjas Szövetkezetek Országos Érdekvédelmi Szövetsége hét, többségében országosan aktív nyugdíjas-szövetkezet együttműködésével jött létre. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében kérem képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kordás Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő javaslat a céljait tekintve önmagában még jó is lenne, bár nagyon szívesen láttam volna ugyanezt a szándékot, ugyanezt a célt megjelenni a munka törvénykönyvénél, és nagyon szívesen láttam volna a munkaügyi ellenőrzésről szóló törvénynél vagy akár a munkabiztonságról szóló törvénynél, ezt az aggódást, amit a munkavállalókért tesznek most éppen a nyugdíjas-szövetkezet tekinte-tében. Egy kicsit az az érzésem ilyenkor, amikor a nyugdíjas-szövetkezetekről beszélünk, mintha a kormánynak az lenne a célja a nyugdíjas-szövetkezeti rendszer támogatásával, hogy ne kelljen nyugdíjat fizetni. Van egy ilyen érzésem azért, mert úgy látom, hogy amit önök tettek az elmúlt 10-12 évben, annak a nagy része átverés volt a nyugdíjas-társadalommal szemben, egyrészről azért, mert induljunk ki onnan, hogy a korengedményes, korkedvezményes nyugdíjrendszert hirtelen, egy tollvonással megszüntették 2014 decemberében. Majd a szociális partnerekkel kötöttek egy olyan megállapodást egy minimálbér-megállapodásról van szó , amelyben a szociális partnerek vállalták azt, hogy ha az ő értékítéletük szerinti minimálbér-megállapodásról hajlandók lemondani azért cserébe, hogy a korkedvezményes és korengedményes nyugdíjazást végigtárgyalja velük a kormányzat, és a következő, azaz a 2015-os tavaszi ülésszak során a megállapodás tartalmát behozza a parlament elé, és a kormány támogatásával ez a megállapodás át fog menni. Varga Mihály írta alá ezt a megállapodást, illetve a szociális partnerek. Ebből nem lett semmi. Gyakorlatilag úgy szüntettek meg egy rendszert, hogy nincs semmilyen olyan pótlása, amivel ezek az emberek tudnának élni, és itt most elsősorban a korengedményes nyugdíjazás feltételeire gondolok. Van egy másik problémánk is magával a rendszerrel, ami ugyancsak érinti a nyugdíjas-szövetkezeteket is, vagy érintheti, ez pedig a szolgálati járadékosok kérdése. Gyakorlatilag ott van egy felső limit, határ, amikor ők munkát vállalnak, és egyébként egy éven belül mennyi az a kereseti összeg, ami fölé nem mehet, mert akkor le kell mondaniuk a szolgálati járadékról. Mi azt gondoljuk, hogy ebben az esetben is egy korlátozása a munkavállalásnak. Inkább ezeket a korlátokat kellene felszabadítani a kormányzatnak, és akkor a nyugdíjas-foglalkoztatás is valószínűleg erőre kaphatna. A szociális szövetkezetekkel, illetve a nyugdíjas-szövetkezetekkel kapcsolatban ez nyilván egy fura helyzet, merthogy van a munkáltató és a munkavállaló, s a kettő közé ékelődik be a nyugdíjas-szövetkezet, ami azt jelenti, hogy egy ilyen szövetkezetnek vannak üzemeltetési költségei, vannak könyvelési költségei, vezetési költségei és egyéb költségek, amiket nyilvánvalóan a vállalt munkabérből kell megfizetni, amit nem tudnak megkapni a szövetkezeti tagok. Azt gondolom, ha alapvetően azokra az emberekre gondolunk, akik a nyugdíj mellett kénytelenek vagy önszántukból akarnak dolgozni, azoknak egyszerű jogszabályi feltételek között meg lehet teremteni erre akár a munkáltaltók ösztönzésével, akár az egyén ösztönzésével a foglalkoztatási feltételeket. Tehát úgy gondolom, hogy a nyugdíjas-szövetkezeti forma mint olyan, nem szükséges ahhoz, hogy a nyugdíjasok továbbfoglalkoztatását megoldja. Gyakorlatilag ezt mutatják a számok is, ahogy én végignéztem az elmúlt időszak nyugdíjas-szövetkezeteinek a taglétszám-alakulását. [[8.20]] Volt egy kezdeti időszak, amikor elkezdődött, akkor volt egy felmenő rendszer, akkor 100-150-160 körüli nyugdíjas-szövetkezet jött létre, majd hirtelen, ahogy elvonták a kedvezményeket tőlük, 45-tel csökkent. Ma már alig vannak ilyen nyugdíjas-szövetkezetek néhány tucat taggal számolva. Ami a következő probléma a nyugdíjas-szövetkezetekkel kapcsolatosan, hogy én azt gondolnám, hogy nagyon fontos eleme lenne magának a nyugdíjrendszer áttekintésének például a minimálnyugdíj kérdése, ami 28 500 forint, és immáron 13 éve ugyanennyi. Önök nem nyúltak hozzá ehhez az összeghez, gyakorlatilag még csak az inflációt sem követi az önök ígéretével ellentétben, hiszen azt mondták, hogy a nyugdíjak az inflációval fognak növekedni, ami önmagában is egyébként egy átverés, mert ha végignézzük, akkor a nyugdíjasok fogyasztói kosara lényegesen magasabb inflációt mutat, mint az átlagos infláció. Tehát ebből következően ebből már ők ilyen értelemben kimaradtak. Nem az átlagos inflációval kellene az ő nyugdíjukat emelni évről évre, hanem minimum a nyugdíjas fogyasztói kosárral, de még jobb lenne, ha a béreket követő nyugdíjemelési rendszerre térnénk vissza. Ha megnézzük, hogy a nyugdíjasok GDP-hez viszonyított, tehát a nemzeti összetermékhez viszonyított nyugdíjfolyósítási összege hogyan alakul, akkor azt látjuk, hogy most a mostani költségvetésben úgy nagyjából 4000 milliárd az, amit a nemzeti össztermékből gyakorlatilag a nyugdíjasok kapnak meg, ez 8,3 százaléka a nemzeti összterméknek. Ez valamikor azért 10 százalék körüli érték volt, a 2010-es éveket értem ez alatt. Tehát jó lenne, hogyha ebben is gondolkozna a javaslattevő, illetve maga a kormányzat is, hogy hogyan lehet a nyugdíjasok életét könnyebbé tenni, olyan tekintetben például, hogy a korengedményes nyugdíj eltörlésével kialakult egy nagyon merev, nagyon rideg nyugdíjrendszer. Ez a nagyon merev, nagyon rideg nyugdíjrendszer nem tud az egyéni élethelyzetekre reagálni. Nem tudja például megoldani azt a helyzetet, amit éppen az egyik kollégám édesapja élt át, hogy 62 évesen sajnos magas vércukor miatt nem tud már buszt vezetni hivatásszerűen. De mondhatok ilyen mozdonyvezetőt is. Nagyon sok ilyen szakma van, ahol foglalkozás-egészségügyi szempontokat figyelembe véve lehet csak gyakorolni azt az adott szakmát, és ilyen a cukorbetegség vagy ilyen a magas vérnyomás, ez kizáró tényező akkor, amikor ezt az adott szakmát gyakorolja valaki. Mit tegyen az az ember, kérdezem a kormányzatot, illetve a kormányzati képviselőket, mit tegyen az a 61-62 éves ember, aki ott áll három évvel a nyugdíj előtt, nem gyakorolhatja a szakmáját, amit 40-42-45 évig gyakorolt, és új élethelyzetbe kerül? Mit tegyen ő ilyenkor? Miért nem engedik meg számára, hogy egy rugalmas nyugdíjazási lehetőséggel nyugállományba vonulhasson? És egyébként utána, ha még tud valamilyen munkát vállalni, ami nyilvánvalóan nem teljes értékű munka, akkor akár a nyugdíjas-szövetkezeten keresztül is tudna munkát vállalni. Nagyon sok ilyen helyzet, élethelyzet van, és ezekre az élethelyzetekre a jelenlegi merev és rideg nyugdíjrendszer nem ad megoldást. Akkor itt rátérnék arra is, ami a kismama-szövetkezetekkel kapcsolatos. Hát, ezt sem látom úgy, hogy olyan nagyon sikersztori lenne, nem látom a kismamákat, hogy folyamatosan állnának sorba a kismama-szövetkezetek kapuinál, hogy ők munkát akarnának vállalni. Nem is ez a dolguk meggyőződésem szerint. Itt viszont rendezni kellene a családi pótlék kérdését, amit megint csak nem emeltek most már 12-13 éve. Tehát emelni kellene a családi pótlékon. Vagy például, ha már szóba hozta a nyugdíjminimum kérdését, akkor azt is lehet látni, hogy 28 500 forintot kapnak azok a kismamák, akik túl vannak a gyeden, és most a gyes időszakában vannak, 28 500 forintot kapnak havonta. Ha önök 13 év alatt emelték volna a nyugdíjminimumot, akkor nyilvánvalóan a gyes összege is emelkedni tudott volna, és talán nem kellene szövetkezeti formában visszakényszeríteni őket idő előtt a munka világába. Tehát úgy gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy nagyon sok mindent kellene tenni ezen a két területen. Ennek nem látjuk nyomát sem ebben a javaslatban, úgyhogy ennek megfelelően fogjuk majd kialakítani azt a véleményünket, hogy támogatjuke vagy nem a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az imént hallhattuk Kordás László képviselőtársunkat a DK részéről, aki azzal kezdte felszólalását, hogy ennek a törvényjavaslatnak a céljával végül is egyetért, utána pedig ostorozta az egészet, sőt egész másról beszélt, olyan dolgokról beszélt, amik nem is ennek a törvényjavaslatnak a tárgyai. Itt a parlamentben, mivel új képviselőről van szó, el kell mondanom, hogy mindig tárgyhoz kötötten tárgyalunk egyes napirendi pontokat, egyes törvényjavaslatokat, és ezért kérem, hogy a jövőben ezt így tegye. Egyébként utalva arra, amit mondott, elképesztő dolognak tartom, hogy önök bírálják a Fidesz-KDNP nyugdíjpolitikáját, önök, akik elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat, és mi visszaadtuk részükre azt; önök, akik ellehetetlenítették a nyugdíjasokat, mi pedig az inflációval növelve minden évben megadjuk nekik azt az összeget, ami a gazdaság teljesítménye alapján méltó és igazságos. És nyilván szeretnénk többet adni, és reméljük, hogy a magyar gazdaság teljesítménye alapján fogunk is tudni többet adni a nyugdíjasoknak. Tehát még egyszer felhívnom a figyelmet arra, hogy a jelen törvényjavaslat a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvényt módosító törvényjavaslat. Az iskolaszövetkezetekhez hasonlóan nagyobb anyagi biztonságot adna a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő munkavállalókat tömörítő nyugdíjas-szövetkezeteknek, illetve úgynevezett kismama-szövetkezeteknek, azok munkavállalói számára. Úgy gondolom, hogy ez mindenki részéről méltányolható dolog, hogy a legrászorultabbakat felkaroljuk. A törvényjavaslat célja tehát a nyugdíjas-szövetkezet és a kismama-szövetkezet tagjai védelmének a biztosítása. A törvényjavaslat értelmében felszámolási eljárásban e két szövetkezeti típus természetes személy tagjai jövedelme is az adóst terhelő munkabérrel és egyéb bérjellegű juttatásokkal esnének egy tekintet alá. Ily módon, még egyszer hangsúlyozom, a legkiszolgáltatottabb helyzetben levők is részesülhetnének abban a védelemben, hogy fizetésképtelenség esetén mégis kifizetésre kerüljenek a nekik járó munkabérek rendkívül fontos intézkedés. Még egyszer, bonyolultak itt ezek a definíciók, tehát hogy a közvélemény is minél jobban megértse: mindez azt jelenti, hogy a legkiszolgáltatottabb helyzetben levőknek is ki kell fizetni a munkabért a munkáltató fizetőképtelensége esetén. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is! Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Komjáthi Imrének, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő T/362. számú, a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet és a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete tagjai védelméről címet viselő törvényjavaslatról az MSZP vezérszónokaként ismertetem álláspontunkat. A Magyar Szocialista Párt nevében támogatjuk a törvény módosítását, hiszen a tagok érdekeinek védelmét, jogainak bővítését, erősítését szolgálja; ez nem olyan, mint a fémkupakadó. E törvényjavaslat célja a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet és a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete tagjai védelmének a biztosítása. A törvényjavaslat értelmében felszámolási eljárásban e két szövetkezeti típus természetes személy tagjai jövedelme is az adóst terhelő munkabérrel és egyéb bérjellegű juttatásokkal esik egy tekintet alá. Ily módon a szövetkezeti tagok is részesülhetnek abban a védelemben, hogy a szövetkezeten keresztül az adósnak végzett munkájukért járó ellentételezés az adós fizetésképtelensége esetén is kifizetésre kerül azáltal, hogy a természetes személy szövetkezeti tagoknak járó díj az adóst terhelő munkabérrel azonos besorolás alá kerül. [[8.30]] Szinte ülésszakonként módosítják a nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvényt, de a bevételből még mindig 15 százalékot oda lehet adni olyan személyeknek is, akik nem vettek részt a termelésben. És ez így van Csengeren és így van Debrecenben is. A nyugdíjas-szövetkezetek kapcsán mi, nevesül Heringes Anita korábbi MSZP-s képviselő évekkel ezelőtt javasolta: indítványának beépítésével megtiltotta volna, hogy a jelenlegi iskolaszövetkezeteket működtető vagy birtokló személyi kör bármilyen formában részt vegyen a nyugdíjas-szövetkezetek életében. Ezt akkor a többség elutasította biztos megvolt rá a személyes okuk. De az önkéntes társulásokon alapuló szövetkezeteknek több előnye is volt, van. Ennek a közösségi szolgáltatói, termelői gazdasági formának előnye például, hogy 2017-18 környékén azoknak, akik 40 éves munkaviszony után mentek nyugdíjba, de még nem töltötték be a 65. életévüket, szinte a szövetkezeti forma volt az egyetlen lehetőség, hogy újra munkába állhassanak. A szövetkezeti rendszer előnye, hogy a munkavállaló rugalmasan foglalkoztatható, vagy a tagi részesedés, munkavégzés, teljesítmény, tudás arányában részesül a megtermelt eredményből; nem úgy, mint a NER-lovagok nagy többsége. Nekünk, baloldali politikusoknak egyébként is szimpatikus és támogatható a közösségi munka, a közösségen alapuló együttműködés, termelés, szolgáltatás, de azt közösen is fel kell osztani, abból igazságos arányban kell is részesülni. Mi elutasítjuk a 60 évvel ezelőtti erőszakos kollektivizálást is, de a jelenlegi neokonzervatív, neoliberális harácsoló rendszert is, ahogyan az orbáni szabadrablásos kapitalizmust is, ami szerint az egyén és a haszon a minden, az egyéni haszon a szent. Viszont hiszünk a közösség erejében, az együttműködésen alapuló fejlődésben, a klímaválságra és a megélhetési válságra adandó XXI. századi, megújuló közösségi válaszokban. Tisztelt magyar Országgyűlés! A jelen törvénymódosítás alapján a tagok jogai erősödnek, és ezt mindenképpen támogatni kell, mert mi a dolgozók, a kisemberek pártján állunk. Tudnak önök olyat is, amit támogatni is lehet, még ha ritkán is. A szövetkezeti tagok jövedelmének a védelme érdekében a csőd- és felszámolási eljárásról szóló törvény most úgy módosulhat, hogy a felszámolási költségek körébe más tartozásokat megelőzően bekerül a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete és a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet tagjai részére járó díj. Ez jogos és támogatható. A folyamatban lévő felszámolási eljárásokban az új rendelkezést a törvény hatálybalépése után esedékessé vált kifizetésre kell alkalmazni, kivéve, ha a felszámoló e törvény hatálybalépéséig a zárómérleget a bíróság részére már benyújtotta. A szövetkezetekről szóló törvény módosítása a nyugdíjas-szövetkezetek számára előírja, hogy hasonlóan az iskolaszövetkezetekhez és a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezetéhez, az éves nettó árbevételének legalább 85 százalékát a tagok között személyes közreműködésük arányában kell felosztani. De a bevételből még mindig 15 százalékot oda lehet adni olyan személyeknek is, akik nem vettek részt a termelésben. A törvényjavaslat által elérni kívánt cél támogatható, hiszen a szövetkezeti tagokat támogatja a tekintetben, hogy egy csőd- és felszámolási eljárás keretei között mielőbb hozzá tudjanak jutni azokhoz a jövedelmekhez, amelyekért már korábban megdolgoztak. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség… [[Nem érkezik jelzés.]] , de jelentkezőt nem látok. További képviselői felszólalásokra szintén van lehetőség. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Elnézést kérek, elnök úr, hogy megszakítom a vitát, de fontosnak tartom tájékoztatni az Országgyűlést, hogy a kormány támogatja a törvényjavaslat elfogadását, tekintettel arra, hogy a törvényjavaslat a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet és a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete tagjai számára is biztosítja a munkájukért járó pénzbeli juttatás kifizetésének fedezetét azokban az esetekben, ha az a vállalkozás, ahol a szövetkezeti tag a munkáját végzi, felszámolási eljárás vagy szerkezetátalakítási eljárás alá kerül. Felszámolási eljárás esetén felszámolási költségként kell kifizetni a szövetkezet részére a munkaerő-szolgáltatás díját, ha pedig erre nincs fedezet, akkor arra az állam bérgarancia-támogatást nyújt. Bírósági szerkezetátalakítási eljárásban pedig mind a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet, mind pedig a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete tagjai díjazásának fedezetét köteles a szerkezetátalakítási eljárás alatt álló vállalkozás kifizetni a szövetkezet részére. Tehát nem kérhet erre nézve fizetési haladékot vagy bármilyen fizetési könnyítést. A törvényjavaslat célja tehát, hogy a tagjaik munkához jutását segítő szövetkezetek, az iskolaszövetkezet, közérdekű nyugdíjas-szövetkezet, valamint a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete mindegyike számára biztosítsa a tagok részére a külső vállalkozásoknál végzett munkájukért járó pénzbeli juttatás fedezetét. Ezért a kormány támogatja a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne élni képviselőtársaim közül valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Így az általános vitát lezárom. Megadom a szót Kósa Lajos képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Képviselő úr, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A sors nagy forgatókönyvíró, hiszen ma van a kulákság üldöztetésének emléknapja, és pont egy olyan törvényjavaslatot tárgyalunk mindjárt az első napirendnél, ami lévén, hogy szövetkezetekről van szó, abszolút időszerű ehhez a naphoz, hiszen ne felejtsük el, hogy a sztálinista-kommunista diktatúra Magyarországon és a magyar helytartó helytartói komplett agrártársadalmi csoportokat vertek erőszakkal bele a szövetkezeti rendszerbe; na, nem abba, amit egyébként a XIX. század mások felében Károlyi Sándor gróf elindított. Kevesen tudják, de az akkori időben a szövetkezeti mozgalom rendkívül erős volt, talán a Hangyáról mindenki hallott, még az is, aki a dologban nem tájékozott, hiszen a Hangya az 1930-as évekre nagyobb gazdasági erőt képviselt szövetkezetként, mint a Tesco Angliában, hiszen ezt sem tudják sokan a Tesco is egyébként egy szövetkezeti vállalat. Mint ahogy szerte Európában a szövetkezetek rendkívül erősek, gondoljunk csak arra, hogy a Sparkasse vagy a Raiffeisen Bank Európa vezető pénzintézetei. De sok van egyébként, a franciáknál, dánoknál, hollandoknál szövetkezeti tulajdonban vannak, a német agrárkibocsátásának 17 százalékát a szövetkezeti szektor adja. Hasonló adatok vannak Franciaországban, Dániában, Hollandiában, és nemcsak a primer termelésben, hanem komplett feldolgozásban, sőt az olaszoknál az Agricoop nevű áruházlánc a legnagyobb hipermarket-hálózat, amely kizárólag az egyedi gazdák tulajdonában van, hozzá csatlakozóan komplett feldolgozó rendszerekkel. Tehát ez egy rendkívül erős mozgalom. Ez Magyarországon is így volt, egészen addig, míg jöttek a kedves kommunisták, és egyébként addig verték az agráriumban dolgozó gazdákat, amíg körömletépés, veseleverés… nagyapám is, nagyon szomorú tény, de hasonló sorsban részesült, a 20 hektárjával kuláknak mondott nagyapám, csak tessenek a méreteket érzékelni , aminek kapcsán egyébként szétverték azokat a szövetkezeteket, amelyek a szövetkezeti mozgalom eredeti szándékával indultak, és helyette jött ez a semmirekellő kolhoz-szovhoz rendszer egyébként, ami nagyon sokszor nem is működött. Ennek a nagy „történelmi” idézőjelbe téve, mert ez egy gazemberség volt, a gazemberek hajtották végre, akiket kommunistának hívtak folyamatnak a végén sok százezer család megnyomorodva, otthonából elkergetve, a reménytelenségbe hajszolva folytatta az életét. Csoda tulajdonképpen, hogy a magyar gazdatársadalom és parasztság valamilyen módon képes volt egy ekkora traumából is felállni. Ez talán a magyar gazdák erejét mutatja, és nagyon helyes, ha ezen az emléknapon erről is beszélünk. Azt kell mondjam itt most a vitában hogy a vitára térjek elhangzottak kapcsán, hogy a baloldalnak nem megy ez a szövetkezeti dolog meg ennek a megértése. [[8.40]] Ne haragudjanak, képviselőtársaim, de olyanokat mondtak, hogy a vér meghűlt bennem. Hogy most erősebb jelzőket ne mondjak: a teljes meg nem értés nem a félreértés, a teljes meg nem értés , amikor valaki elefánttal imádkozik, de nem fog menni. Csak egyet hadd idézzek! Most Komjáthi képviselőtársam visszaidézte Heringes Anitát, aki valóban a szövetkezeti törvény egy módosításában előterjesztette az MSZP nevében azt a javaslatot, hogy hozzunk döntést arról, hogy a szövetkezetet birtokló személyek semmilyen javadalmazásban ne részesülhessenek a szövetkezet részéről. Na de jó reggelt kívánok, a szövetkezetet kik birtokolják? A tagok. Egy tag, egy szavazat, nem kettő, nem három; egy tag, egy szavazat. Tehát a szövetkezet tulajdonosa nem a tsz-elnök. Az az önök világában volt, amikor a tsz-elnök élet-halál ura volt, és lehet, hogy egyébként maga nem is volt annak idején a szövetkezetbe belépő. A szövetkezet tulajdonosai a tagság. A tagságot kizárni abból, hogy az általa megtermelt jövedelemből valamit kaphasson, olyan típusú félreértés, hogy más erős jelzőt ne használjak, ami azt mutatja, hogy hiába, ez a szövetkezetdolog nem is baloldali gondolat hiszen egyébként az eredeti szövetkezeti gondolat Angliából indult ki, és kifejezetten a kistulajdonosoknak nyújtott lehetőséget , és nem is értenek hozzá. Annak, amit a sztálinizmus szolgai másolásával Magyarországon megvalósítottak, és a tsz-ek világának nevezték, semmi köze az eredeti szövetkezési gondolathoz. Az a helyzet, hogy mondhatok egyéb dolgot is, hogy is mondjam, a megjegyzések kapcsán, és állítom azt, hogy tényleg nem értik a dolgot, hiszen a 85-15-ös szabály kifejezetten a szövetkezeti tulajdonosokat, a tagságot védi, mert az nem úgy szól, hogy legalább 15 százalékot ki kell fizetni azoknak a szövetkezeti alkalmazottaknak, akik egyébként működtetik a szövetkezetet, hanem úgy szól, hogy a tagságnak legalább 85 százalékot ki kell fizetni; többet is lehet, de legalább 85 százalékot. Ezt is azért kellett hozni, kedves Komjáthi képviselőtársam, mert voltak olyan, egyébként szintén baloldalról induló modern szövetkezeti mozgalmak, amelyeket leginkább Czeglédy Csaba nevével lehet fémjelezni, aki egyébként egy köztörvényes bűnöző. Ezt a magyar bíróság is elismerte egy korábbi eljárásban, amikor Czeglédy beperelt valakit azért, mert bűnözőnek titulálta, de kiderült, hogy Czeglédy egyébként eleddig kétszeresen elítélt adóbűncselekményekért, és megjegyzem, a harmadik eljárás is folyik. Csak mondom Kordás úrnak, hogy tudjuk, a szövetkezeti mozgalomban miről beszélünk: Gyurcsány Ferenc személyes ügyvédje, Dobrev Klára ügyvédje Czeglédy Csaba [[Nacsa Lőrinc: Bizony!]] , az, aki egyébként nem fizette ki ő nem fizette ki! a diákokat a munkáért, és ő volt az, aki egyébként az áfát is és az egyéb adókötelezettségeket is elcsalta, ezért ítélték el kétszer. És ő az, akivel a XI. kerületi polgármester megválasztása után DK-s polgármester, kérdezze meg ön tőle azonnal szerződést kötött sok millió forint értékben úgymond a kerület átvilágítására, úgy egyébként, hogy akkor már Czeglédy Csaba személyesen ügyvédi praxist nem folytatott, mert az ügyvédi kamarából is kizárták Vas megyében. Tehát az a helyzet, meg kell állapítsam, hogy ez a szövetkezeti dolog a baloldalnak nem megy, nem is értik, fogalmuk sincs, amit ha meglátnak, az maga a bűncselekmény és a lopás lehetősége. Ezzel szemben itt miről van szó? Ja, és még valamit hadd mondjak, kedves Kordás képviselőtársam! Lényegében ne felejtsük el, hogy most a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló jogszabályt módosítjuk egy helyen, ott is a rangsor szempontjából érti? Csődeljárás és felszámolási eljárás. Na most, oké, lássuk holisztikusan a világot, de hogy egy csődeljárásról szóló törvény módosításánál számonkérje valaki az előterjesztőn a magyar nyugdíjrendszer komplett reformját, az egy kicsit szerintem erős. Kordás úr, ebbe nem lehet belehegeszteni a nyugdíjrendszer reformját, az egy másik kérdés. Az meg, amit ön belelátott nem tudom, hogy olvasta ki belőle , hogy az egésznek az a célja, hogy ne kelljen kifizetni a nyugdíjakat, akkora butaság, már elnézést kérek öntől, amit ritkán hall az ember a parlamentben. Ezzel az erővel azt is mondhatta volna, hogy tulajdonképpen a törvény azt tartalmazza, hogy deportáljon nem tudom, kicsodát nem tudom, hova. Ne vicceljen! Hol olvasta ezt ki? Hol olvasta ezt ki?! Most arról nem beszélve, hogy külön bájos, idézőjelbe téve, egy olyan politikustól, aki a DK politikusa, Gyurcsány Ferenc vezeti a DK-t, ezekről a nyugdíjasokat érintő kérdésről beszélni, aki egyébként támogatta ön is kormányzati szereplő volt, ne felejtsük el, a Gyurcsány-időszakban a 13. havi nyugdíj elvételét, és az önök idejében maradtak el sorra-rendre egyébként a nyugdíjemelések, emlékezhetünk rá, majd egyébként a Fidesz-kormány volt az, aki először a magyar nyugdíjastörténetben nyugdíjprémiumot fizetett, és visszaadtuk a 13. havi nyugdíjat. Tehát az, hogy ön ezután azzal jön elő, hogy mi meg akarjuk szüntetni a nyugdíjak kifizetését, tényleg abszurd. Az a helyzet, hogy ön azt is mondta, hogy oké, van ez a nyugdíjas-szövetkezet, de azt kellene megteremteni, hogy a nyugdíjasok nagyjából korlátozások nélkül és kedvezményesen, a foglalkoztatóknak kedvezményeket adva tudjanak tovább dolgozni, ha akarnak, a munkahelyükön. [[Kordás László: Nem ezt mondtam!]] Na, most jelentem, Kordás úr, jó hírem van: ezt a Fidesz-kormány megvalósította. Az önök által bevezetett nyugdíjas-továbbfoglalkoztatás rendszere úgy működött, hogy először is, ha valaki tovább dolgozott a munkahelyén, akkor korlátozva volt az általa kereshető jövedelem legfelső határa, továbbá kötelező volt a munkaadójának a társadalombiztosításokat kifizetni, sőt neki még nyugdíjjárulékot is kellett fizetni, illetőleg volt egy bonyolult rendszer: ha azt választotta, hogy nem fizet nyugdíjjárulékot, akkor a továbbfoglalkoztatási idő nem számított bele az ő nyugdíjalapjába, és ez a legfontosabb a nyugdíját nem kaphatta meg. Na, most ehhez képest mit csináltunk mi? Azt mondtuk, hogy a nyugdíjas tovább foglalkoztatható, megkapja a nyugdíját, tehát öregségi nyugdíj esetén megkapja a nyugdíját, ha akar, tovább dolgozik, és ha a munkaadója is ezt jónak látja, a munkaadót semmilyen közköltség nem terheli, nem kell tb-t, nyugdíjjárulékot, egyéb járulékokat fizetni, megkapja a nyugdíját, és egyedül az a kötöttség van, hogy 15 százalékos szja-t kell fizetni. [[Nacsa Lőrinc: Nem 36!]] Nem 36 százalékot, 15 százalékot, tehát nem 36 százalékot, mint a szocialista kormányzatok idején, hanem 15 százalékot. Tehát magyarul: igazából mi a nyugdíjasoknak szigorúan önkéntes alapon… tehát az a vád megint, hogy itt be akarjuk kényszerrel terelni valahova a nyugdíjasokat, nem igaz egész egyszerűen, mert ez teljes mértékben választható, önkéntes. Valaki vagy a nagyon rugalmas nyugdíjas-szövetkezetek keretében van foglalkoztatva, ha akar, vagy pedig nyugdíjas továbbfoglalkoztatottként. Úgyhogy az a helyzet, hogy mi megvalósítottuk azt, amit ön számonkér rajtunk. Akkor szeretnék jó hírrel szolgálni: szerencsére amit ön számonkért rajtunk, az már mind korábban megvalósult. Továbbá mondta, szó szerint ezt mondta, bár nem fejtette ki konkrétan, hogy miután a nyugdíjas-szövetkezetektől elvonták a különböző kedvezményeket, néhány tucat nyugdíjas-szövetkezetre redukálódott a nyugdíjas-szövetkezetek száma. Először is: semmilyen kedvezményt nem vontunk el, egyáltalán semmilyet. Másodjára: persze lehet egyébként kevésnek mondani azt a tényt, hogy 2019-ben, tehát két évvel a nyugdíjas-szövetkezeti rendszer létrehozása után 80 ezer nyugdíjas dolgozott. Ennél sokkal több volt, tehát 140 ezer volt a nyugdíjas-szövetkezeti taglétszám, de ebből csak 80 ezer dolgozott, mert voltak olyanok, akik csak be akartak lépni a szövetkezetbe, mert közösségben akartak lenni, mert a nyugdíjas-szövetkezeteknek van egy közösségi dimenziója is. Ettől különbözik a szövetkezeti forma az egyéb társasági formáktól, mert ne felejtsük el, a szövetkezet egy gazdasági társaság, tehát nem egyesület, nem szövetség, nem valami jóléti szervezet, hanem egy gazdasági társaság. [[8.50]] Az a különbség a szövetkezet és a többi gazdasági társaság között, hogy míg mindegyik gazdasági társaság úgynevezett tőkeérdekeltségű, addig a szövetkezet részvételi érdekeltségű. Mindegy, hogy ki mekkora intellektus, milyen szorgalmas, tőkeerős, egy tagnak egy szavazata van. Tehát az Alföld Értékesítő Szövetkezetben a Bonafarmnak Csányi Sándor-ostul, milliárdosbevételestül, óriási tőkeérdekeltségestül pontosan annyi szavazata van, egy, mint Szabó Péternek, akinek konkrétan van két darab mangalica kocája. Ez ilyen műfaj, egy nagyon különleges műfaj, nem csoda, hogy nem érti a baloldal, mert itt az történik, amit az emberek akarnak. Ilyen értelemben önmagukat nem is tudják kizsákmányolni, mert a korábbi vitákban ezt is hallottuk, hogy kizsákmányolja a szövetkezeti vezetés a szövetkezeteket. Oké, egy diktatúrában, az önök szövetkezeti rendszerében, ha nem is kizsákmányolás, de durva eszközökkel a tagság elnyomása megvalósult. Itt azonban nem erről van szó. Ne felejtsük el, hogy ez ’19-ben volt! ’20-ban nem az elvonások vagy nem tudom, milyen kedvezmények megszüntetése, hanem a Covid-járvány hozta magával azt, hogy a szövetkezeti rendszer összbevétele a nyugdíjas-szövetkezetek esetén csak 6 milliárd forint volt, és csak 55 ezren dolgoztak, a Covid miatt ugyanis nem tudtak dolgozni. De ’21-re ez visszaszökött 11 milliárdra és 80 ezer tagra. Én elismerem, hogy a 2,5-2,7 attól függően, hogy a szolgálati járadékosokat hova soroljuk a teljes nyugdíjas-társadalomban nem egy átütő szám, hanem csak egy lehetőség, de teremtsünk lehetőséget az embereknek, és majd valakik élnek vele, mások pedig nem. Akik nem élnek vele, semmilyen hátrányt nem szenvednek, akik meg élnek vele, tudnak egy kis pénzt keresni, szeretik azt, amit csinálnak, büszkék rá. Én számtalan szövetkezeti taggal beszélgettem. A legkedvesebb egy 70 éves néni volt vagy inkább hölgy, aki a legnagyobb büszkeséggel mondta el, hogy ő az egyik legnagyobb debreceni bérháznak az a gondnoka, aki nyugdíjas-szövetkezeti foglalkoztatás kere-tében látja el a feladatát, abszolút felelősségteljes. Látszott rajta, meg is fogalmazta, hogy úgy érzi, még szükség van rá, nem az a sorsa, ami egyébként az esetek többségében, hogy a nyugdíjasok kapcsán két fő probléma adódik, a nyugdíjkifizetések és az egészségügy, semmi más, ezt a magatartást lehet látni. Holott egyébként pont azért kell lehetőségeket teremteni a nyugdíjasoknak, hogy megtalálják, mindenki a maguk ízlése szerint azokat a lehetőségeket, amelyekkel még, ha van kedve, ki tudja teljesíteni az életét. Aki meg nem akarja, nem teszi, ez teljes önkéntességen alapul. Ezzel együtt örülök, hogy nem volt hiába a munka, mert emlékszem, 2010 óta foglalkozom ezzel a kérdéssel parlamenti képviselőként, előtte nem tudtam, mert ellenzékben javaslatainkat nem fogadta be az akkori többség, de 2010 óta foglalkozom ezzel a szövetkezeti kérdéssel, és rendkívül fontos lehetőségnek tartom. Ma a teljes foglalkoztatásban az úgynevezett atipikusak ebben benne van egyébként a munkaerő-kölcsönzöttek száma is durván 15-20 százalékát teszik ki a munkaerőpiacnak. Diákszövetkezeti tag 200 ezer van, és 60 milliárd forint volt a tavalyi bevételük. Azt gondolom, hogy ez egy olyan unikum, amit egyébként nyugodtan lehetne akár az Európai Unió többi tagországa számára is példaként állítani. Olyan társadalmi csoportok lehetnek benne, amelyek tagjai egyéb jogviszonyukban biztosítottak, már minden itt van egyébként, a kismamák, a nyugdíjasok és a diákok, ezért azt az ösztönzést tudjuk adni a foglalkoztatás kapcsán a munkaadóknak, hogy a tb nem terheli őket. Ez nagyon rugalmas egyébként, bár ez a hátulütője is, mert ha gazdasági recesszió van, először a vállalkozási szerződéseket lehet felmondani, és természetesen akkor semmi járandóság nem jár, hanem egyszerűen csak azt mondja, nem tudom én, a nagy áruház, hogy köszönjük szépen, a 6-os, 7-es pénztárban nem kérjük a pénztár üzemeltetését a valamelyik szövetkezettől. De egyébként egész rendszerek működnek szövetkezeti működtetési formában. Magyarország összes plázamozija diákszövetkezetek által üzemeltetett, ezért van az, hogy a pénztárostól a jegyszedőn át a pattogatottkukorica-árusig mindenki diák. De ez jó, mert például ez meglátszik a 18-25 év közötti korosztály foglalkoztatási adataiban, mert itt nemcsak pénzt lehet keresni, hanem egyébként munkaszocializációra is szert lehet tenni, ami nagyon fontos, mert jelentős mértékben hiányzik a magyar oktatási rendszerből. Ezért örülök annak, ha Komjáthi úr azt mondja, hogy támogatja a javaslatot, és ha meg tudom győzni Kordás urat is, annak külön örülök. Nem fogom feladni ezt a küzdelmet, tekintettel arra, hogy a magyar szövetkezeti mozgalom megbízott azzal, hogy én vezessem az Országos Szövetkezeti Tanácsot elnökként. Előtte is ezzel foglalkoztam, azóta is ezzel foglalkozom, és azt gondolom, hogy ez egy lehetőség. Lehetőség a nyugdíjasoknak, lehetőség a kismamáknak, lehetőség a szövetkezeti mozgalomnak, ezért ha támogatja az ellenzék, akkor tényleg nagyon szépen köszönöm. Ettől még persze a politikai nézeteink nem fognak egybeesni, de egy ilyen ügyben beljebb vagyunk eggyel. Még biztosan fogok több szövetkezeti javaslattal is előállni, és remélem, abban is konstruktív vitát fogunk folytatni; azzal együtt egyébként, hogy már az általam benyújtott törvényjavaslatok kapcsán volt jelentős vita is vagy véleménykülönbség közöttünk, ha emlékszünk rá. Nem baj, a parlament arra való, hogy ezt megvitassuk. Tehát köszönöm szépen Komjáthi úr előzetes támogatását, és kérem Kordás urat is, hogy támogassa. Igaz, hogy ebben a csődtörvény-módosításban nincs benne a nyugdíjrendszer teljes átalakítása, meg még egy-két apróság hiányzik belőle, de nézzük csak az ügyet. Ha ezt a védelmet meg tudjuk adni, adjuk meg. Ezzel is beljebb vagyunk eggyel. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes gazdaságszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/366. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Koncz Zsófia asszonynak, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló törvényt 2021. április 27-én fogadta el az Országgyűlés. Az önálló szabályozó szerv létrehozásával a közérdeket fókuszba helyező, stabil, kiszámítható működési és szabályozási környezet jött létre az állam által felügyelt ágazatok tekintetében. A szervezet ezeket a célokat eredményesen szolgálja. A most tárgyalt törvényjavaslat összesen 17 törvényt módosít a gyakorlati jogalkalmazás során felmerült kérdések kezelésére, a törvényi szabályozás pontosítására, illetve jogharmonizációs céllal, valamint az uniós elvárásoknak való megfelelés érdekében. Expozémban három nagyobb területet emelnék ki. Az ukrajnai háború miatt kialakult helyzetben egész Európában felértékelődött az energiabiztonság kérdése. Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy hazánk energiaellátása a háború miatti bizonytalan időkben is biztosított maradjon. Ennek jegyében folytatódik Magyarország villamosenergia-hálózatának megújítása, a kapacitások fejlesztése a tervezettnél jóval gyorsabban halad. Célunk, hogy 2030-ra az elektromos áram 90 százalékát szén-dioxid-kibocsátástól mentesen állítsuk elő. A hazai napelemek kapacitása öt év alatt tízszeresére nőtt, 2021-ben már a megtermelt villamos energia 26 százaléka megújuló forrásból származott. Az Európai Bizottság 23 milliárd forint értékű támogatást utalt át hazánknak, amely összeg hazai forrásokkal került kiegészítésre. Ennek köszönhetően 103 milliárd forinttal tudjuk támogatni a hálózat fejlesztését. Magyarország energiabiztonsága szempontjából fontos a diverzifikáció kérdése. 2010 óta kettőről hatra nőtt azon szomszédos országok száma, amelyekkel össze van kötve a gázellátásunk, idén pedig elérjük azt is, hogy a magasfeszültségű áramhálózatunk a hét szomszédos országból héttel össze legyen kötve a jelenlegi hat helyett. [[9.00]] Szeretném felhívni az önök figyelmét, hogy nem minden ország rendelkezik stratégiai tárolókapacitással, Magyarország azonban igen. A stratégiai tárolók feltöltése Európa jelenlegi helyzetében kiemelten fontos kérdés. Európa a szankciók miatt komoly energiaellátási kihívásokkal néz szembe, de a magyar energiaellátás jelenleg stabil és biztonságban van. Elsősorban, de nem kizárólag az építőipar számára fontos a hazai kitermelés fellendítése, a nyersanyagellátás biztosítása. Ennek érdekében szükséges módosítani a bányászatról szóló törvényt, amelynek célja elsősorban a kitermelés növelésének ösztönzése, valamint a gyakorlati jogalkalmazás során felmerült kérdések kezelése. A magyarok életminősége szempontjából a megbízható és megfizethető energiaellátás alapvető fontosságú, ezért minél több a hazai lelőhely, annál nagyobb hazánk energiaszuverenitása. A törvényjavaslat emellett számos, a bányavállalkozók adminisztratív terheit, munkáját könnyítő és bürokráciacsökkentő elemet is tartalmaz, így például nem szűnik meg a bányavállalkozó kutatási joga, ha határidőn belül nem kezdeményezi a bányatelek megállapítását, csak annak kizárólagossága vész el. A koncessziós területek kijelöléséhez kapcsolódó módosítással kerül be a törvénybe, hogy az úgynevezett komplex érzékenységi és terhelhetőségvizsgálatot a bányafelügyelet mely szervezetek közreműködésével folytatja le. A vizsgálat részletszabályait a korábbi kormányrendelet helyett a jövőben hatósági rendelet szabályozza, ehhez szükséges a törvényi felhatalmazás. A vállalkozások tevékenységét könnyítő szabály, hogy a módosítás alapján a kutatási területet a bányavállalkozó nemcsak akkor adhatja vissza, ha rendelkezik hatályos kutatási, műszaki, üzemi tervvel, hanem akkor is, ha a műszaki, üzemi tervet a bányafelügyelet még nem hagyta jóvá, illetve a kutatási tevékenység befejezését követően is, ha a bányavállalkozónak nincs szándékában bányatelek-megállapítási kérelmet benyújtani. A javaslat a tájrendezésre vonatkozó szabályozás pontosítását is szolgálja. A bányavállalkozó tájrendezési kötelezettsége a törvény erejénél fogva áll fenn, melyet a műszaki, üzemi tervnek megfelelően köteles elvégezni. Ennek megfelelően köteles a bányászati tevékenységgel érintett területet újrahasznosításra alkalmas állapotba hozni vagy a természeti környezetbe illően kialakítani. A bányászat veszélyes tevékenység, ezért lehetővé kell tenni, hogy a kifejezetten jogszerűtlenül működő bányavállalkozók esetében a legszigorúbb szankciót lehessen alkalmazni, amennyiben a bányafelügyelet kétéves időszak alatt legalább négy esetben jogsértést tár fel. Az ügyfelek számos alkalommal kérelmezik a bányafelügyeleti engedélyek módosítását. Egy döntés akár több módosítási kérelmet is érint. Ahhoz, hogy a módosítások jól értelmezhetők legyenek, indokolt azokat az alapdöntésbe foglalva egységes döntésként kiadmányozni. A szerencsejáték szervezéséről szóló törvény módosításával a jogszabályt összhangba hozzuk az Európai Unió Bírósága döntéseivel, valamint a törvénymódosítás a szigorú játékosvédelmet, az adóbevételek növelését, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését is szolgálja. A hatóság felügyeli többek között a dohánytermék-kereskedelmet. A nemdohányzók védelmében és a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása érdekében megalkotott jogi környezet eredményeinek megtartása mellett a kormány célja továbbra is az, hogy élen járva reagáljon a társadalmi folyamatokra és a piaci trendekre. Tájékoztatom önöket, hogy a KSH adatai szerint a korábbi intézkedések eredményeként az elmúlt tíz évben csökkent a rendszeres és az alkalmi dohányosok aránya, a 15 és 17 éves korcsoportban ez az arány 25 százalékról 15 százalékra csökkent. A törvényjavaslat ezért erősíti és bővíti a hatóság eszközeit a jogosulatlan dohánytermék-kiskereskedelemmel szemben. Gyermekeink védelme közös felelősségünk, ezért szükség van a közös társadalmi felelősségvállalás további erősítésére. A gyorsforgalmi közúthálózat közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló törvény módosítását az indokolja, hogy a hatályos szabályozás jogbizonytalanságot okoz. Nem egyértelmű ugyanis, hogy mely ásványi nyersanyagok minősülnek a homok, agyag és kavics ásványi nyersanyagok keverékeinek, melyekre a célkitermelő helyet lehet megállapítani. Ezért a bányászatról szóló törvény anyagnyerő helyek megállapítására vonatkozó szóhasználata és szabályozása a jogharmonizáció érdekében e törvényben is átvezetésre kerül. A fentieken túl a tervezet a hatóság működése során felmerült gyakorlati jogalkalmazási kérdésekre, valamint a jogalkotási feladatkörök kapcsán szóba került elvi kérdésekre is választ kíván adni, valamint apróbb technikai pontosításokat is tartalmaz. Az általam ismertetett, illetve a törvényjavaslat indokolásában szereplő szempontok miatt kérem az Országgyűlés valamennyi frakcióját, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szeberényi Gyula képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő T/366. számú, az egyes gazdaságszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat több törvény módosítását is magában foglalja, mint például a bányászatról szóló törvény, a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosítását is. Vezérszónoki felszólalásomban szeretnék beszélni a törvényjavaslat néhány főbb eleméről és elfogadásának szükségességéről. Tisztelt Ház! A bányászatról szóló törvény módosításának tekintetében elmondható, hogy célja elsősorban a kitermelés növelésének jogi eszközökkel történő ösztönzése, a gyakorlati jogalkalmazás során felmerült kérdések kezelése, a törvényi szabályozás pontosítása. A kutatási engedély iránti, a bányatelek-megállapítási és a bányafelügyelet engedélyezési körébe tartozó kérelmek elbírálása esetében elegendő lenne a bányavállalkozónak nyilatkozni arról, hogy a különböző díjfizetési kötelezettségeit teljesítette, a bányajáradékot bevallotta, azzal, hogy valótlan tartalmú kérelmezői nyilatkozat esetében a bányafelügyelet a kiadott engedélyt bármikor, időkorlát nélkül visszavonhatja. Az állami elővásárlási jog előírásával az építőipari nyers- és alapanyagra vonatkozó hatósági engedély alapján gyakorolt bányászati jog átruházása iránti kérelem esetében jelenleg az állam egy kvázi elővásárlási jogot gyakorol. Ez azt jelenti, hogy a bányafelügyelet a bányászati jogra vonatkozó adatokat megküldi a magyar állam tulajdonosi gyakorló szervének, amely a megkeresés közlésétől számított 35 napon belül nyilatkozhat arról, hogy a bányászati jog átruházásáról a bányászati jog jogosultjával vagy a magyar állam az átvevőt megillető jogokat és őt terhelő kötelezettségeket átvállalja. A módosítás ezt a rendszert váltja fel egy valódi állami elővásárlási jog előírásával, még a bányafelügyelet eljárását megelőzően. A módosítás nemcsak az építőanyagok, hanem bármely hatósági engedély alapján gyakorolt bányászati jog átruházása esetére előírja az elővásárlási jog gyakorlása érdekében a magyar állam jogait gyakorló szerv megkeresését 60 napos határidővel. A szerencsejáték szervezéséről szóló törvényből kikerülnek az ajándéksorsolások, mivel nem minősülnek szerencsejátéknak. Az ajándéksorsolások fogyasztóvédelmi felügyeletét a többi akcióhoz hasonlóan a jövőben is a kormányhivatalok mint általános fogyasztóvédelmi szervek látják el. A távszerencsejáték játékfajta az úgynevezett liberalizált szerencsejátékok körébe kerül, ezáltal megszűnik az állami játékszervező távszerencsejáték-szervezésre vonatkozó monopóliuma. Tisztelt Ház! A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosítása bevezeti a jogosulatlan dohánytermék-kiskereskedelem fogalmát. A szabályozás egyértelművé kívánja tenni, hogy csak a dohányboltban forgalmazható termékek dohánybolton kívüli értékesítése jogsértő, továbbá azt is, hogy az olyan dohánytermékek értékesítése, amelyeknek Magyarországon történő forgalomba hozatala tilos, szintén jogosulatlan tevékenység. A dohányboltban forgalmazható nem trafikköteles termékek körének szabályozása a jövőben nem törvényi szinten, hanem a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága rendeletében kerül megalkotásra a továbbiakban: SZTFH. [[9.10]] A törvényjavaslat módosításokat tartalmaz a szerkezetátalakításról és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2021. évi LXIV. törvény tekintetében. A szerkezetátalakítási szakértők eljárása és a szerkezetátalakítás folyamata új jogintézmény, amely az Európai Parlament és Tanács 2019/1023. irányelve átültetésével kerül be a hazai jogrendbe 2022. július 1-jétől. A ’22. július elsején hatályba lépő törvény szerint a szerkezetátalakítási szakértő tevékenysége felett a hatósági ellenőrzést a felszámolók névjegyzékét vezető és az állami felszámolókat nyilvántartó szervként az SZTFH gyakorolja majd. Erre figyelemmel indokolt, hogy a szerkezetátalakítási szakértő bírósági kirendelésére és a kijelölés megszüntetésére, valamint a kirendelésének módszertanára vonatkozó részletes szabályokat, továbbá a szerkezetátalakítási szakértők továbbképzésének szabályait az SZTFH elnöke állapíthassa meg rendeletében. A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosítása értelmében a külfejtéses bányászati tevékenységgel összefüggő hatósági eljárásban való szakhatósági közreműködés esetén akkor is meg kell tagadni a szakhatósági hozzájárulást, ha a bányatelek megállapítása iránti kérelemmel érintett település külterületén levő földrészletek közterületeinek 25 százalékát meghaladja az ilyen célból már igénybe vett és az ilyen célra felhasználni engedélyezett, de még igénybe nem vett termőföldek együttes területe. Indokolatlan továbbá a törvény külfejtéses bányászatra, célkitermelő helyre és anyagnyerő helyre vonatkozó szigorító szabályozása. A szabályozás akadályozza az építőipari nyersanyag- és alapanyag-bányászatot és az infrastruktúra-beruházások kivitelezését is. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz, ezért az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlón támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonynak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hát, az elején, amikor államtitkár asszony elkezdett beszélni erről a törvényjavaslatról, egy pillanatra megzavarodtam, hogy jó helyen ülöke, de aztán megnéztem… [[Nacsa Lőrinc: Azt tudjuk, hogy nem!]] Igen, én tudom, hogy Nacsa képviselő úr úgy gondolja, hogy nem jó helyen ülök. Megnyugtatom: higgye el, helyemen vagyok. Szóval, a lényeg az egészben, hogy a T/366. törvényjavaslatról tárgyalunk, aminek, azt gondolom, három fő alapvető területe van, és ebben a három fő alapvető területben, ennek a javaslatcsomagnak a három alapvető területén nagyon sok közös van: így a szerencsejáték-szervezésben, a bányászatban és a dohánytermékek kereskedelmében. Mi a közös bennük? Az a közös, hogy állami monopóliumot adott a Fidesz előző kormányzati ciklusaiban 2010 után, nagyon sok esetben haveri kézbe. A közös még bennük, hogy mind a három ágazatban nagyon-nagyon sok pénz van, ezek jövedelmező ágazatok, és most azt látjuk, hogy ebben a salátatörvényben, ebben a javaslatcsomagban az ezekből kinyerhető pénzek útját akarják önök megkönnyíteni. De miért akarják megkönnyíteni? Azért, mert ezeket a koncessziókat, ezeket a monopóliumokat önök az elmúlt években Orbán Viktorhoz és a Fideszhez kapcsolható hű cégeknek és személyeknek adták, köztük például a miniszterelnök apjának, a miniszterelnök kedvenc oligarcháinak, és vannak ma is olyan országgyűlési képviselők itt a teremben nem most, a törvény vitája alatt, de egyébként képviselők , akiknek családjai vagy pedig üzleti partnerei részesülnek ezekből a lehetőségekből. Nézzük akkor most tételesen ezeket az ügyeket! Nézzük meg a NER-lovagok és a kaszinóüzlet ügyét! 2012-ben kezdett neki a Fidesz-kormány a szerencsejáték-piac teljes átalakításának. Megjelöltek egy nemes célt, most idézet következik: „a pénznyerő automaták betiltása a pénzmosás elleni küzdelem, továbbá társadalom- és családvédelmi okokból” idézet vége volt szükséges ennek a piacnak a teljes átalakítása. Mi történt ezután? Villámgyorsan kiépítettek egy óriási üzletet. Nem tiltották be teljesen a nyerőgépeket, de kizárólag kaszinókban engedélyezték azok működését, arra hivatkozva, hogy ott jobban ellenőrizhető. Igen, jobban ellenőrizhető, hogy hova is kerülnek ezek a pénzek, és a fő cél az volt, hogy az évi több tíz milliárd forintosra hizlalt haszon megfelelő helyeken kössön ki. A 2013. év végén elfogadtak egy újabb törvényt, hogy a meglévő három kaszinó mellé újabbakat lehessen nyitni, így ma összesen 11 játékkaszinóra adhatnak ki önök koncessziót, ebből 5 lehet Budapesten és Pest megyében, 3-3 pedig Kelet-, illetve Nyugat-Magyarországon. Folyamatos törvénymódosítások során az Állami Szerencsejáték Zrt. is kiszállt ebből az üzletágból, és ennek helyére belépett Garancsi István, akiről tudjuk, hogy a miniszterelnök kötélbarátja. 2021-ben pedig még ennél is tovább mentek, és a le nem járt koncessziókat újra kiosztotta a Rogán Antal felügyelete alá tartozó Nemzeti Koncessziós Iroda. És lássunk csodát: az öt budapesti kaszinót Garancsi Istvánhoz és az új honvédelmi miniszter, Szalay-Bobrovniczky Kristófhoz köthető érdekeltségek kapták meg. És akkor most nézzünk is a bányaügyekre egy kicsit! Az Orbán család tulajdonában van az ország egyik legsikeresebb bányája, a gánti kőbánya. A bánya évek óta kiemelkedő nyereséget termel, lényegesen drágábban, esetleg 60-70 százalékkal magasabb áron szállítja a termékeit, mint a fő versenytársai. És most jön az igazi csavar: a cég rendszeres beszállítója a nagy állami beruházásoknak, tehát a piaci átlagnál drágábban kínált termékekért közpénzt is kap. Az elmúlt években a cég bevételeinek közel 45 százaléka volt a profit. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök szerint ez tisztességes üzlet? A nyereséget pedig az idén május 18-ai döntéssel ki is vették; 1,8 milliárd forint lesz az osztalék. Az is teljesen nyilvánvaló, hogy itt, a most előttünk lévő törvényben a bányászati ügyekben illetékes Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága a jövőben is gondoskodni fog arról, hogy a szükséges közpénzek a megfelelő zsebekbe vándoroljanak. A törvény harmadik területe, ahol megkönnyíti a pénzszerzést, az pedig a dohánykereskedelem. Sokszor és sokat beszéltünk már, illetve beszéltek képviselőtársaim ezen Ház falai között a trafikmutyiról, és beszéltek az ellenzéki pártok, köztük a DK kint, a nyilvánosság előtt az úgynevezett trafikmutyiról. Lázár János is elismerte, hogy az egyik nagy dohánycég vezetőjének gépén írták a dohánykoncesszióról szóló törvényt, és a koncesszió odaítélése fideszeseknek, Fideszhez közelieknek, így például Böröcz László volt képviselő testvérének, Rogán Antal ismerősének, Szatmáry Kristóf képviselő úr édesanyjának, illetve magának Sánta Jánosnak, a törvény írójának, valamint a már szerencsére nem képviselő Simonka György üzleti érdekeltségébe nagyon-nagyon sok trafik került. Összesen 1500 koncesszió került fideszeshez, illetve a Fidesz-holdudvarhoz köthető érdekeltségekbe. Azóta is virágzik az üzlet. És most a szabályozás ennek a törvényjavaslatnak az értelmében mind a három területen felpuhul, azáltal, hogy a törvényjavaslat szerint egyes hatáskörök a törvényi szintről a már sokat emlegetett Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának kezébe kerül. Ez az új hatóság önálló szabályozó szerv, amelynek elnöke a médiahatóság és a közműhivatal vezetőjéhez hasonlóan rendeleteket ad ki. Például ezentúl nem törvény, hanem az SZTFH fogja meghatározni, hogy a dohánykereskedelemben mik az engedélyezett termékek, illetve egyéb feltételeket is rendeleti úton fog meghatározni. Ennek a hatóságnak az elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, és természetesen kilenc évre, ahonnét szinte leválthatatlan. Fizetése havi 4,5 millió forint, négy helyettesének fejenként 4 millió forint. A Demokratikus Koalíció természetesen nem ért egyet azzal, hogy a fenti területeket illetően az állami törvényi szabályozás helyett egyre inkább az SZTFH rendeleti hatáskörébe kerüljenek a lényegbevágó kérdések. Ez azt eredményezi, hogy a gazdaság, illetve a közpénzek újabb területei kerülnek ki az Országgyűlés ellenőrzése alól, továbbá még inkább megnő a korrupció veszélye. A javasolt szabályozás abba az általános trendbe illeszkedik, amelyben az Országgyűléstől vagy a parlamenti felhatalmazással rendelkező, ugyan törvénytelen kormánytól vonnak el közigazgatási szabályozási kompetenciákat, mint például a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság vagy a Versenyhivatal esetében. [[9.20]] Ezek a Fidesztől nem független intézmények pedig, több évre bebetonozott lojális vezetők személyén keresztül hosszú ideig erősítik még a fideszes mélyállamot. Az általános szabályozási problémán túl a szerencsejátékokkal kapcsolatos jelzett változások önmagukban is aggályosak. A javaslat szerint a szerencsejáték-szolgáltatás egyes részletszabályainak megalkotása az SZTFH elnökének rendeletében történik, de valójában itt egyértelműen az Európai Bíróság ítéletének kijátszását szolgálja, és a külföldi versenytársak kiszorítására céloz. A bányászattal kapcsolatban a törvényjavaslat indoklása nem is tagadja a konkrét célt. Megint idézetek következnek. „A kitermelés növelésének jogi eszközökkel történő ösztönzése” mintha eddig sem lett volna elég nyereséges Orbán papa bányája. „A bányavállalkozókkal szemben jogos elvárás, hogy a bányatelekben lévő hasznos anyagot belátható időn belül kitermeljék.” Illetve a bányavállalkozó adminisztratív terheit, munkáját könnyítő, bürokráciacsökkentő adminisztrációt egyszerűsítő, a gyakorlati jogalkalmazást segítő pontosító elemeket tartalmaz ez a javaslat. Mindezek, ahogy már mondtam, megkönnyítik, hogy a holdudvarhoz tartozó vállalkozók, legyenek azok szerencsejátékban, bányában vagy trafikban érdekeltek, könnyebben érvényesüljenek. Tisztelt Képviselőtársaim! A Demokratikus Koalíció nem támogatja ezt a törvényjavaslatot, és azt gondolom, itt volna az ideje annak, hogy önök végre az emberek érdekében hozzanak törvényeket, vagy terjesszenek ide a tisztelt Ház elé törvényeket, ne pedig a Fidesz-holdudvarhoz köthető, egyre inkább gazdagodó réteget segítsék. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Alapvetően a nemdohányzók védelméről és a dohányzás visszaszorításáról szerettem volna a törvényjavaslat kapcsán beszélni, hiszen az expozét nem kívánom megismételni és a törvényjavaslat minden részletére vezérszónoki felszólalást elmondani, de mint oly sokszor Gy. Németh Erzsébet mindig megihlet engem. [[Gy. Németh Erzsébet: Ezért vagyok itt!]] Egy, a Demokratikus Koalícióhoz tartozó Gyurcsány-párti képviselő áll föl és vádol bennünket korrupcióval, aki pár hónapja még annál a fővárosnál dolgozott, amelyhez Magyarország legnagyobb korrupciós botránya kötődik, a 4-es metró ügye. Nem mi mondjuk, tisztelt képviselő asszony, hanem az OLAF és az Európai Unió mondja, hogy a magyar politikatörténet legnagyobb korrupciós botránya a 4-es metró volt, ahol több száz millió forint egyszerűen csak eltűnt, az önök elvbarátai ellopták, mondjuk ki teljesen nyíltan. De nem beszélt a Sukoró-ügyről, a terézvárosi és józsefvárosi ingatlanpanamákról, nem beszélt például a Welt 2000-ügyről, a Hagyó-ügyről, Simon Gáborról, nem beszélt arról a számtalan korrupciós ügyről, ami az önök idejéhez fűződik, és ami minden idők legkorruptabb kormányává tette a Gyurcsány-kormányt 2006 és 2010 között, persze szoros szövetségben Bajnai Gordonnal, aki most az önök egyik ingatlanügynöke lett a Városházán. Azt gondolom, ha már ilyen kérdésekről szót ejt a képviselő asszony, akkor érdemes inkább önvizsgálatot tartani az alaptalan vádaskodások helyett. De nézzük a törvényjavaslatot, mert szerintem nagyon fontos dolgok szerepelnek benne. Ahogy említettem, a nemdohányzók védelméről szeretnék egy kicsit beszélni, hiszen a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása érdekében meghozandó újabb szabályozási lépések is szerepelnek a mostani törvényjavaslatban. A javaslat értelmében a dohányboltban forgalmazható, nem trafikköteles termékek körének szabályozása a jövőben nem törvényi szinten, hanem a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának rendeletében kerül megalkotásra. Szerintem ez egy sokkal gyorsabb, sokkal rugalmasabb, sokkal egyszerűbb szabályozási környezetet jelent, mely előnyös a fogyasztók védelmében, hiszen ha megjelenik egy új termék a piacon, ha megjelenik egy új, a fiatalkorúakra káros, például online elérhető termék, akkor a hatóság sokkal gyorsabban tud lépni, mintha törvényjavaslatokról vitatkoznánk itt napestig. S itt a legfontosabb mindig az idő. Akár a drogmegelőzés, akár a drogok visszaszorítása érdekében, akár a nemdohányzók védelmében tett lépésekben mindig az idő a legfontosabb faktor, hogy mennyire tudunk gyorsan lépni. A klasszikus dohánytermékeket, mint a cigarettát mindenki pontosan ismeri, s mindenki tudatában is van a következményeivel, amelyek a dobozokon és különböző tájékoztató füzeteken fel vannak tüntetve. Azonban a legújabb alternatív dohányzási módok óriási veszélyt jelentenek, ugyanis nem tudjuk ezekről a hevített gyógynövényes készítményekről, hogy pontosan mi van bennük és milyen hatással járnak a fogyasztókra. Az ilyen hevítéssel fogyasztható dohányzási célú gyógynövénytermékek nap mint nap új formában és új tartalommal jelennek meg a piacon, legtöbbször nem is magyar forgalmazón keresztül, hanem külföldi, Szlovákiában, Romániában vagy bárhol bejegyzett cégeken keresztül online lehet hozzájutni. Vagy ha van is fizikai bolt, ott is egy külföldi cég áll az árusítás mögött. Itt azonnali gyors reagálású szabályozó mechanizmusra van szükség. Szerintem minden politikai vitánk ellenére talán még önök is egyetértenek azzal, hogy ezen a területen érdemes lépni. A közelmúltban s még talán a mai napig is tele vannak a sajtóhírek azzal, hogy a dohányzás új generációjaként emlegetett úgynevezett Elf Bar milyen komoly veszélyekkel jár. Az illegálisan forgalmazott Elf Bar hihetetlenül rövid idő alatt lett rendkívül népszerű a fiatalok, a fiatalkorúak körében. Az Elf Bar nem egy bevizsgált termék, emiatt nincsenek róla tudományos információk, ugyanakkor kiszerelésénél, ízesítésénél fogva épp a legveszélyeztetettebb és legkiszolgáltatottabb korcsoportot célozza meg. A mindenki számára online formában is nagyon könnyen elérhető termék akár súlyos mérgezést is okozhat a szakemberek szerint, de széles körben fejfájást, mellkasi fájdalmat, szédülést, valamint az illóanyagok mennyisége miatt, a hörgő nyálkahártya-irritációja révén akár vérköpést is eredményez. Láthatjuk tehát, hogy egy rendkívül veszélyes termékről van szó. Az előttünk fekvő törvényjavaslat bevezeti a jogosulatlan dohánytermék-kiskereskedelem fogalmát. A szabályozás teljesen egyértelművé kívánja tenni, hogy a csak dohányboltban forgalmazható termékek dohánybolton kívüli értékesítése jogsértő, továbbá azt is, hogy az olyan dohánytermékek értékesítése, amelyeknek Magyarországon történő forgalomba hozatala tilos, szintén jogosulatlan tevékenység. Remélem, hogy a törvényjavaslat elfogadásra kerül, remélem, hogy a baloldali képviselők is tudják támogatni a dohányzás, főleg a fiatalkorú dohányzás visszaszorítása érdekében tett lépéseinket. Remélem, hogy a baloldal is tudja támogatni azt, hogy ezeket az új, az orvosok szerint is veszélyes termékeket minél hamarabb visszaszorítsuk, és a hatóságok már az új törvényi szabályozás szerint tudjanak majd eljárni, amikor illegális kereskedelmi forgalomba hoznak olyan termékeket, amelyek a fiatalkorúakra károsak. Ez a módosítás pótolja a bírság megfizetésének határidejére és a megfizetés módjára vonatkozó szabályokat is. A bírságfizetési hajlandóság és képesség növelése érdekében a módosítás bevezeti az illegális dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet folytató, természetes személyek által elkövetett, a jogsértő súlyához jobban igazodó differenciált bírság mértékét és a bármely okból kiszabott bírság részletekben történő megfizetésének lehetőségét. Még mindig jobb a részletekben befizetett bírság, mint az egyáltalán nem befizetett. A törvénymódosítási csomag ezen része tehát a nemdohányzók védelmét szolgálja, valamint a dohányzás visszaszorítását is célozza, hiszen a dohányzás Magyarországon is jelen lévő súlyos népegészségügyi probléma, mely kihatással van a nemzetgazdaságra is. A dohányzás tekinthető felelősnek 90 százalékban a tüdőrák kialakulásáért, ami az egyik vezető halálok ma Magyarországon. A szív- és érrendszeri betegségek miatti halálesetek egynegyede is a dohányzás következményeinek tekinthető, éppen ezért a nemzeti kormány 2010 óta elkötelezett a dohányzás visszaszorítása érdekében. Emiatt a nemdohányzókat védő intézkedéseket hoztunk meg az elmúlt években, a megelőzés fontosságára helyeztünk nagy hangsúlyt, valamint támogatjuk különböző programokon keresztül a dohányzásról való leszokást is. Míg 2010-ben, az önök idejében teljesen természetesnek számított, hogy gyakorlatilag bárki bárhol dohányozhatott, ahol kedve tartotta, mára már elképzelhetetlen a dohányzás a közintézményekben, a munkahelyeken, a megállókban, a kocsmákban, az éttermekben és egyéb közösségi zárt tereken. Különösen fontosnak tartom a fiatalok, a fiatalkorúak védelmét a dohányzással szemben, ezért jelentős eredménynek számít az oktatási intézményekben a dohányzás teljes tilalma, a dohányzás bármiféle reklámozásának a tilalma és a nemzeti dohányboltokra vonatkozó szigorú dohányárusítási szabályok, valamint a dohányzás veszélyeivel szembesítő fiataloknak szóló programok. A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosításán kívül a törvényjavaslat többi elemét is előremutatónak és hasznosnak tartjuk, ezért egészében a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[9.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Azt hittem, hogy még valaki van előttem, elnézést, de hát akkor nagy öröm nekem Nacsa kolléga úr után felszólalni egy ilyen fontos témában is. Tegnap is élmény volt, bár egy kicsit korán távozott, lehet, hogy álmos volt tegnap este, elég sokáig tartott a munkánk itt tegnap. Tegnap, amikor a viszonylag estébe nyúlóan, talán fél 10-ig tartott ülésen egy másik témában, az egyes választási tárgyú törvények és ahhoz kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvény vitájában felszólaltam, akkor is öröm volt nekem Nacsa kollégát hallgatni, mert hihetetlenül öröm, pláne a mai felszólalásának az első néhány perce ismét megerősített abban, hogy mennyire jól működik a parlamentarizmus. Tehát ő már nemcsak 12 évekre, hanem huszonévekre szeret visszamutogatni. Ez mindig azt jelzi, hogy mennyire sikeres a kormányzásuk zárójel bezárva. Szóval, tegnap a vitában, amikor egy másik törvény kapcsán felszólaltam, akkor én a jogállamiságról elmélkedtem egy kicsikét, hogy vajon jogállam vane Magyarországon, és hogy akkor eljátszhatjuk, hogy jogállam van, hiszen törvények kerülnek a Ház elé, és arról lehet vitatkozni és beszélgetni. Annak kapcsán, hogy ott a választási törvény módosításáról volt szó, azt jeleztem, hogy szerintem egy jogállamban először ezt az ellenzékkel együtt egyeztetik, és közösen terjesztik be, mert a jogállamok úgy működnek, hogy a választási törvényt közösen nyújtják be, a két oldala a Háznak. Ez csak egy zárójeles mondat volt bevezetésképpen arra, hogy tegnap, mondjuk, a jogállam problémáiról tudtam egy picit először elmélkedni, mielőtt konkrétan a törvényről beszéltem. Most pedig, mielőtt konkrétan a törvényről beszélek, mondjuk, a maffiaállam definícióját szívesen idehozom önöknek. Remélem, önök is mindnyájan olvasták Magyar Bálint könyvsorozatát, ahol a maffiaállam jellemzőiről beszél. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] A maffiaállam egyik jellemzője az, hogy korrupció formálisan nincs, vagy minimális, mert a rendszer maga úgy működik, a maffiaállam úgy hozza létre a szervezetét és az intézményeit, hogy formálisan minden törvényes legyen, csak a kitartott rendszer haszonélvezői tudjanak törvényesen működni. Nekem ez jutott eszembe erről a törvényről, amikor ezt olvastam és átnéztem. Hogy jóindulatú legyek, akkor ez csak egy ilyen hagyományos salátatörvény, amire nagyon nehéz egyébként egy szavazási magatartást szerintem megítélni, mert vannak benne olyan dolgok, és fogok is olyat mondani, amely támogatandó, és abszolút egyetértek vele, de egyébként pedig sok olyan része van, amely elfogadhatatlan. Összességében, ha végignézem, hogy mondjuk, ez a salátatörvény általában milyen koncessziókat érint: érinti, mondjuk, a játékkaszinókat, úgy általában a szerencsejátékot vagy a távszerencsejátékot, a bányákkal kapcsolatosan, az építőipari koncesszióval vagy az építőipari tevékenységgel kapcsolatosan, érinti a végrehajtók tevékenységét, hogy mondjuk, ezeket itt fölsoroljam. És valóban igaz, amikor önök azt szokták mondani, hogy a NER-rendszer keretein belül önök az embereket képviselik, és az emberek érdekében hoznak törvényeket, mert én látom, hogy ez a törvény is emberek érdekében hozott javaslatokról szól. Hát, mondom is az embereket, akiknek az érdekében ez szól. Ha mondjuk, játékkaszinó, akkor az ember itt talán Garancsi és néhány másik ember is, aki van. Néhai Andy Vajna koncesszióit örökölte meg. Tehát valóban önök az emberek érdekében hozzák ezt a törvényt. Mondjuk, Garancsi vagy Szalay-Bobrovniczky Kristófról van szó, remélem, jól mondtam a vezetéknevét. Ha a bányákkal kapcsolatos, akkor itt szintén önök az embereket képviselik: mondjuk, Orbán Győző neve jut eszembe, akit önök itt képviselnek. Ha az építőiparról van szó, akkor valóban az embereket képviselik: a sok más név között mondhatjuk Mészáros Lőrincet. Ha a végrehajtókról van szó, akkor valószínűleg önök már nem Völner érdekeit képviselik, valószínűleg már más érdekeket, de mintha a gondolat onnan indult volna, és ha úgy általában pedig a dohánytermékeket nézzük vagy a trafikokat, akkor valószínűleg nemcsak Lázárnak, hanem, ahogy a kolléganő is mondta, például Szatmáry Kristófnak vagy kedves édesanyjának is az érdekeit képviselik. Tehát valóban a NER ebből a szempontból az emberek érdekeit képviseli. Az is örömteli, hogy létrehoznak egy külön hatóságot erre, a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának hívjuk ezt, amely arra lesz hivatott, hogy az emberek érdekeit képviselje, az előbb felsorolt emberek és néhány más NER-kitartott vagy NER-részes érdekeit képviseli. Na de azért beszéljünk, legyünk jóindulatúak! Tehát ez egy salátatörvény, sok részből áll, én egypár apróságot jeleznék, és mondanék egy olyat, amit pedig messzemenőleg tudok támogatni. Általánosságban azt például örömtelinek gondolom, hogy az önök által végtelenül botrányokkal terhelt végrehajtói ágazatot is érinti már ez a törvényjavaslat, és erről fogok mondani néhány szót, amit persze nem teljesen értek. Hadd térjek is rá erre! Már a végrehajtóknál a Völner Pál-féle botrányoktól talán tanulságul önök mintha módosítanának itt ennél a szabályozásnál, mert arról beszélnek, hogy a 2015. szeptember 1-jét megelőzően határozatlan időre kinevezett végrehajtók esetében a szolgálat folyamatosságának további hét évre történő egységes megállapítása a végrehajtói hivatásrendbe vetett közbizalom itt egy picit felkuncog az ember, amikor a közbizalmat látja leírva a végrehajtók vonatkozásában érdekében indokolt a kormány szerint, de kizárólag abban az esetben, amennyiben a szolgálat folyamatosságát megállapítani kérő végrehajtót érintően ’15. szep-tember 1-jét követően fegyelmi bíróság legfeljebb kettő alkalommal sújtotta jogerősen fegyelmi büntetéssel, amelyek közül legfeljebb egy volt súlyosabb figyelmeztetésnél, de egyik sem volt súlyosabb írásbeli megrovásnál. Miért nem nulla? csak így halkan mondom. De legalább valamennyi szigorítás van. Az pedig egy külön örömteli dolog, mintha tanultak volna abból, a papírzacskós megoldásnál talán jobban működő rendszert akarnak bevezetni, hogy ne minisztériumok előtti autók melletti papírszatyorban dőljenek el ezek, hogy a törvénytervezetük egyértelművé teszi, hogy üres végrehajtói álláshely betöltésére csak pályázat útján van mód, és önálló bírósági végrehajtó áthelyezési kérelmet üres állásra nem nyújthat be. Ez mindenesetre örömteli. Szeretnék azért, mert fontos arról is beszélni, hogy van ebben a törvénytervezetben több olyan is, amellyel én személyesen messzemenőkig egyetértek, és erről szeretnék néhány szót mondani, csak egy picit távolabbról kezdeném. Már mondom a témakört. Ez egyébként ez az Elf Barral kapcsolatos szigorú vagy nagyon komoly szigorítás, bár pontosan nem látom, hogy a szigorítás mit tartalmazott, lesz is egy kérdésem egyébként. Amikor barátaim szokták kérdezni tőlem, hogy azért vane olyan, amit a Fidesz-kormány, bocsánat, Nacsa úr, Fidesz-KDNP-kormány, mert azért pontosan fogalmazzunk, a KDNP-nek komoly hozzáadott értéke van, szóval, a Fidesz-KDNP-kormány működésével kapcsolatosan én támogatok vagy tetszik, amit bevezettek, akkor az egyik, amit az elsők között szoktam mondani, az bizony a cigaretta szigorítása általában, és az, hogy az értékesítés kikerült, mondjuk, az élelmiszerboltok pénztárából, hogy nincs az, hogy a gyermekkel az ember megy, és a pénztárnál meglátja a cigit, és ott mesélni kell, hogy ez micsoda, és általában az, hogy magát a fogyasztást is irtózatosan szigorították. Mennyivel jobb most egy vendéglátóhelyre úgy beülni, hogy nincs ott füst. Őszintén mondom, visszaemlékezni is drámai, hogy milyen volt. Tehát például ez egy olyan, amit én kifejezetten örömtelinek gondolok, és gratulálok önöknek a bátorságukhoz, ahhoz, amikor ezt megtették, és ez kiváló. Remélem, hogy ez a szabályozás az Elf Barok tekintetében is efelé megy el, hogy ezt ne lehessen használni. Én látom ám, amikor bólogat, csak nekem az a problémám vele, és akkor hadd kérdezzek, remélem, hogy megtisztel majd a válaszával, hogy vajon ezen Elf Barok értékesítésének a felszámolására törekszike ez a törvénytervezet, mert a hatóság weboldalán, ez a bizonyos Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, amelyet persze az előbb jellemeztem, hogy a fő tevékenysége szerintem mi, de most a zárójelet nem nyitom ki újra, szóval, a hatóság weboldalán én úgy értelmeztem, hogy arról szól, hogy az Elf Barok értékesítését totálisan fel akarják számolni. Itt le is van írva az indokolás. Ugyanakkor nem teljesen egyértelmű a számomra, hogy a javaslat efelé indul el, vagy pedig csupáncsak azt tiltja, hogy ezeket a borzasztó termékeket ne lehessen trafikokon kívül árusítani. Tehát számomra nem világos, hogy megjelenhetneke majd ezek a borzalmak a nemzetinek hívott dohányboltokban, ez a veszélyes termék, vagy pedig csupáncsak a konkurenciát akarják felszámolni, és ott árusítják-e. Én őszintén remélem, hogy arról szól, hogy ilyen termékeket ne lehessen vásárolni. Mondom ezt egyébként például apaként is. Három kislányom van, a nagyobb lányom most érettségizik és felvételizik, az ikreim pedig 15 évesek, és bizony nekem is volt olyan élményem, hogy együtt sétáltunk velük a Vörösmarty téren, és odajöttek hozzánk árulni ilyen borzalmat. Tehát ha afelé mozdul ez a törvény, hogy ezt a borzalmas terméket betiltsák, nekem ez tetszik. Félek, hogy nem pont erről szól, mintha a dohányboltokba kerülne be, de majd érdeklődve várom az államtitkár asszony válaszát. Összefoglalva, hogy mit gondolok erről a törvényről: hát, azt, amit sok más törvényről is gondolok, hogy itt lényegében a jogállam látszatát fönntartva természetesen törvényekről beszélünk, törvénymódosításokról, és arról lehet itt nagyon bátran vitatkozni és beszélgetni. Valójában arról szól szerintem, hogy a NER által már leuralt gazdasági ágazatok embereit támogassák önök mint az embereket támogató kormány , én felsoroltam, hogy kik azok az emberek, akiket ennek kapcsán önök támogatnak, és olyan módon alakítsák itt a gazdasági szektorok szabályait, hogy az éppen aktuális érdekek szerint működhessenek önök ebben a rendszerben. Ezért számomra nehezen kibogozhatók a dolgok benne. [[9.40]] Megint jelzem, nehéz egy salátatörvénnyel egységes szavazási magatartást mondani, ez a salátatörvénynek az egyik csapdája. Bár például nagyon egyetértek azzal kapcsolatosan, amit az előbb mondtam, az Elf Bar nevű borzalomnak a minimum szigorítása, de remélem, hogy betiltása. De a többi miatt én biztos, hogy csak nemmel fogok tudni erre szavazni. Köszönöm szépen, hogy ezt mind elmondhattam. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az embernek egy furcsa érzése támad itt a vitát hallgatva. A Fidesz-KDNP és a baloldal vitája abból a szempontból szokás szerint elég érdekes egy ismétlődő, visszatérő elem , hogy mind a ketten úgy tesznek, mintha csak ellenzékben lettek volna az elmúlt 32 évben, vagy másként fogalmazva, mintha az egyik lenne a megtestesült gonosz, a másik oldal pedig a földre szállt angyali jóság és igazságosság. Holott a valóság az, és ez nem feltétlenül a jelenleg a parlamentben helyet foglalókra vonatkozó súlyosan negatív minősítés, hanem általában azért a Fidesz-KDNP-re és a baloldal egy jelentős részére jellemző, hogy mind a ketten megmártóztak, mind a két politikai konstelláció megmártózott már alaposan a korrupció bűzös mocsarában, különböző üzletágak és szakterületek kapcsán. Ezt a mi Hazánk Mozgalom képviselőjeként, frakcióvezető-helyetteseként, vezérszónokaként teljes erkölcsi felhatalmazás birtokában mondhatom, hiszen mi nem kormányoztuk még semmilyen formában ezt az országot, nem vettünk részt kormányzásban, így értelemszerűen eleve nem is köthetők hozzánk ilyen jellegű negatív megítélések. Maga a törvényjavaslat 17 különböző törvényt érint, igen erősen salátajellegű, és a szerencsejáték kapcsán indult meg egy érdekes sárdobálás itt a Fidesz-KDNP és a baloldal között. Akkor elmondom a valóságot. 2012 előtti, úgynevezett játékgépes világ, ennek egy része nyilván nem mindenki valóban az alvilághoz is köthető volt, másik része azért tisztességes vállalkozókból állt. A közhiedelem szerint vagy a Fidesz-KDNP megítélése szerint a rengeteg adózatlan pénzt vitték az MSZP-SZDSZ fekete-, illegális párttámogatására, vitték a szokásos mértékű ajándékokat. Bár a legrafináltabb játékgépes vállalkozók és a legnagyobbak vitték mind a kettőnek, finanszírozták belőle a Fidesz-KDNP-t is főleg a Fideszt , és finanszírozták belőle az MSZP-t vagy az SZDSZ-t, ki hova volt bekötve. Ez volt a teljes igazság. Tehát nem úgy néz ki a történet, tisztelt képviselőtársaim, hogy az egyik hófehér, a másik meg csak a bűnben fürdött, mind a két politikai formáció kapott a rengeteg akkori adózatlan feketepénzből jócskán. A Fidesz-KDNP a 2010 és ’12 közötti időszakban azt találta ki, azt a mestertervet, hogy mivel szerintük az MSZP-SZDSZ többet kapott a feketepénzekből, ezért ezt a hadtápútvonalat háborús logikával fogalmazva mosolyoghatnak, csak így történt, higgyék el szétbombázták, és kitaláltak egy olyan szabályozást az akkori kétharmados felhatalmazásuk birtokában, hogy becsatornázták az összes lóvét, és kivétel nélkül, 100 százalékos mértékben saját magukhoz. Erre ráöntöttek egy olyan mázt, egy olyan körítést, amely a társadalom védelmét, a fiatalok védelmét, a családok védelmét szolgálta. Ebben kétségtelenül akadtak részigazságnak megfelelő elemek, csak az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy aki beteg, mert játékszenvedély nevű betegségben szenved, az akár az online térben, akár a kaszinók világában ugyanúgy megtalálja a pénzköltés lehetőségét, akár egy hosszabb utazást is vállalva, mint ahogy megtalálta korábban. Lehet, hogy egy picit csökkent a számuk, de aki igazán beteg, az a szenvedélyének élni, hódolni fog, és nem lehet erről leszoktatni. Ugyanolyan szenvedélybetegség ez, mint az alkoholizmus, a drogfüggőség vagy sok más egyéb szenvedélybetegség. Persze, jól hangzott ez a fajta társadalomvédelmi hablaty, sokan be is dőltek ennek, és ennek megfelelően így alakították ki a szabályozást. Amit hiányolunk ebből a hosszú, szerencsejátékokra vonatozó szabályozásból, nagyon érdekes közigazgatási bírságra vonatkozó szabályok vannak, ismételten kiszabadható bírságok, felügyeleti díjak, egyéb, kevésbé fontos szabályozási elemek. Egy dologról nem olvastunk, és kérdezném a tisztelt miniszterhelyettes asszonyt, hogy valóban így van, vagy csak az én figyelmemet kerülte el, mert ez a jobbik eset, tehát én szeretném azt hinni, hogy tévedek, szeretnék tévedni, szeretném, ha nem lenne igazam, most sem látjuk azt, hogy a kaszinókat bekötnék a NAV online pénztárgépes rendszerébe, ami megint csak erősíti azt az amúgy is meglévő gyanúnkat, hogy hatalmas összegek fordulnak meg. A legrosszabb az, hogy nem tudjuk, mennyi, csak találgatunk: több tíz milliárdos nagyságrend, százmilliárdos, több száz milliárdos nagyságrend fordul meg itt egy év alatt? Nem tudjuk, hiszen ellenőrizetlenül, szinte mintha nyomtatnák a pénzt, ezekben a kaszinókban annyi fordul meg. Arról nem is beszélve, hogy mondjuk, a korrupciónak egy fontos hadtápja lehet, hiszen ha belegondolunk abba, nem is kell annyira rafináltnak lenni, bizony, akit a szokásos mértékű ajándéktól egy kicsit magasabb összeggel ki akarnak fizetni, azt, mondjuk, a kaszinókban megnyeretve vele az adott kenőpénznek megfelelő összeget, gyakorlatilag legálisan tudják kifizetni. És mivel semmilyen nyomonkövetési lehetőség nincs, ezért gyakorlatilag bizonyíthatatlanná válnak kenőpénz-kifizetési mechanizmusok. Ez egy kicsit rafináltabb az átlagtól, tehát a pénz hagyományos táskás, szatyros átadás-átvételtől, ami egyébként nyilván a legveszélyesebb pillanata egy korrupciós cselekménynek, ha ott tettenérés történik, akkor bizony súlyos következményekkel számolhatnak a felek, egy kaszinóban történő rafinált kifizetési módszerrel józan paraszti ésszel azért könnyen össze lehet rakni egy ilyen sztorit ez a veszély nem fenyeget. Hát, éppen a korrupció kedvezményezettje megnyerte az adott összeget, Fortuna istenasszony rámosolygott, a szerencse angyala őt utolérte, áldásban részesítette, és ezzel megoldotta még esetleg az unokái jövőjét is. Miért nem kötik be a NAV online nyomonkövetési rendszerébe ezeket a vállalkozásokat? Azért, mert a politikai érdekek ezzel ellenkezőek. Tehát politikai nehézsúlyú, ólomsúlyú szereplők vannak a másik oldalon, akik olyan érdekérvényesítő képességgel rendelkeznek, hogy nemcsak ezt képesek megakadályozni, blokkolni, gátolni, hanem ettől jóval erősebb szereplők. Nem mer velük senki még az önök miniszteri szintű tisztségviselői közül sem ujjat húzni. És ez azért nagyon érdekes, mert pontosan olyan időket élünk, amikor az extraprofitadó, ahogy önök nevezik, vagy ahogy a Mi Hazánk Mozgalom nevezi már jó két éve, a járvány szolidaritási adó kapcsán nagyon fontos lenne azokat a bivalyerős vállalkozásokat megcsapolni, amelyek egy magasabb tételű, magasabb százalékos mértékű különadó megfizetése mellett is nyugodtan tudnának üzemelni, nem mennének tönkre, nem bocsátanak el a munkavállalóikat, lenne nekik miből tejelni, ezúttal nemcsak bizonyos szereplőknek, hanem a köz javára, a közteherviselésből igazán kivehetnék a részüket. Biztos vagyok benne, hogy több tíz milliárd forintot találnánk, amit aztán hatékonyabban el tudnánk költeni akár a családtámogatásokra, akár a kivéreztetett oktatásra vagy egészségügyre. De ezeket a vállalkozásokat önök szent teheneknek tekintik, és egy ilyen gazdasági szabályozási tárgyú törvénycsomagba sem hajlandók beletenni. Önök szerint, tisztelt kormánypárti képviselők, mert most kifejezetten önökhöz fordulok, az mennyire igazságos, hogy egy kis faluban dolgozó kozmetikus vagy fodrász be van kapcsolva a NAV online rendszerébe, minden egyes forintját látja a NAV, kotorászik a zsebében, és ha ne adj’ isten, kap egy ellenőrzést, és pont akkor, mondjuk, nem adott 30 ezer forintról számlát, akkor olyan bírságot kap, hogy valószínűleg be kell zárni a boltot. Ez egy kis falu kozmetikusára vagy fodrászára vonatkozik, a százmilliárdos nagyságrendű pénzeket termelő kaszinókat pedig gyakorlatilag felmentik. Mindegy lenne, mert az írnák oda, hogy teljes és végleges adómentesség, mint a középkorban egy ilyen nemesi privilégiumként vagy kiváltságként ezeknek a vállalkozásoknak a tulajdonosait ruházzák fel ilyen elképesztő szuperjogkörökkel. Nekik adózni sem kell, semmit nem kell fizetni. A legdurvábban igazságtalannak tartja a Mi Hazánk Mozgalom az ilyen jellegű hozzáállást, ez finoman szólva sem szolgálja a társadalmi igazságosság követelményeit és a politikába vetett, alapjaiban megrendült bizalmat még tovább gyengíti, ha egyáltalán lehet még ezt tovább gyengíteni. Aztán nézzük meg a bányászati kérdéseket. Valóban, erős kormányzati szereplőkhöz kapcsolódnak ezek. [[9.50]] Itt érdekes módon fontosnak tartják, mondjuk, hogy a bányatelek alakításánál a közigazgatási ügymenetet egyszerűsítsék, és könnyebbé tegyenek bizonyos eljárástípusokat. Kérdezem önöktől, megint csak az egyszerű választópolgár szavait itt megfogalmazva, hogy mondjuk, az építési telkek vonatkozásában egy egyszerű telekalakításnál, ami az átlag földi halandót nagyon gyakran érinti, miért nem lesz úrrá önökön, hogy leegyszerűsítsék ezt a folyamatot; hogy az agyonterhelt közigazgatásunkban, ahol alulfizetett tisztségviselők végzik lelkiismeretes munkájukat, könnyítsük meg annyira a helyzetüket, vagy segítsünk ennek a közigazgatásnak annyira, hogy mondjuk, egy egyszerű telekalakításnál, egy telekegyesítési eljárásnál, hogy a legegyszerűbb példát mondjam, ne kelljen három-négy stáción keresztülmenni, míg egy telekegyesítés megtörténik, és ne 6-8-12 hónapig tartson egy ilyen. Érdekes, ott nem tartják ezt ennyire fontosnak. A bányatelkek alakításánál rögtön előveszik ezt a nagyon fontos érvelést, amiben persze van igazság, hogy le kellene egyszerűsíteni, de a közigazgatás mindig azzal jön, hogy ők csak azt a szabályrendszert hajtják végre, amit a parlament vagy éppen a miniszteri rendelet vagy kormányrendelet számukra előír. Ők mindig visszadobják ezt a forró krumplit, hogy ők szeretnék a legjobban a végletekig leegyszerűsíteni az eljárásmenetet. Alkosson a parlament, az illetékes miniszter meg a kormány olyan szabályokat, amelyek számukra jóval egyszerűbb eljárást tesznek lehetővé! És aztán itt van még a teljesség igénye nélkül a bírósági végrehajtásról szóló törvény, erről is nagyon hosszan lehetne beszélni és vitatkozni. Azért az egy igazi szégyen, hogy az előző ciklus végén az igazságügyi miniszter helyetteséről derült ki, illetőleg merült fel vele kapcsolatban a megalapozott gyanú bocsánat, jogászként igyekszem pontosan fogalmazni , hogy nyakig benne van a Schadl György által vezetett Magyar Bírósági Végrehajtói Kar piszkos, sok száz milliós vagy valószínűleg többmilliárdos ügyeiben. Fejlettebb demokráciákban ebbe komplett kormányok belebuknak, nem ebbe, ettől jóval kisebb vagy alacsonyabb szintű botrányokba is, de mi itt még, ugye, messze nem tartunk. Az történik, hogy Schadl György több száz millió forintot tud realizálni még úgy is, hogy bent van a kaptárban. Más verejtékes, tisztességes, legális munkával nem tudja az elenyésző töredékét előállítani annak, amit Schadl a börtönben eltöltött hónapok alatt összerakott. Történik mindez egy olyan környezetben, egy olyan országban, ahol az elmúlt 12 évből legalább 9 évet kétharmaddal kormányzott a Fidesz-KDNP. Ebben a ciklusban is egy izmos kétharmaddal ruházták fel a választópolgárok, és mondjuk, Horvátországban, ahol nem volt ilyen felhatalmazása az ottani kormánypártoknak az elmúlt 12 évben, már rég kiszabadították az embereket a devizaalapú hitel fedőnevű, törvényesített uzsorabűnözés veszedelmeiből és az uzsorabűnözők karmaiból; itt még nem tartunk. Úgy tűnik, hogy itt több tízezer ingatlant fognak rövid időn belül elárverezni, mert írogatnak bizonyos szabályokat itt a bírósági végrehajtásról szóló törvényben, a legfontosabbakat azonban kihagyják: amíg nincs tisztázva a Völner-Schadl-ügy, amíg nem fejtették fel a nyomozó hatóságok a szálakat, addig a végrehajtási eljárások döntő többségét fel kellene függeszteni. Meg kellett volna hosszabbítani a kilakoltatási moratóriumot, az ingatlanárverési moratóriumot és egy minden eddiginél erősebb adósvédelmet biztosítani akkor, amikor háborús infláció van, amikor épphogy csak kezdünk kilábalni egy világháborút helyettesítő világjárványból. Olyan intézkedéseket kellett a magyar állampolgároknak, közte rengeteg adósnak elszenvedni az elmúlt két évben, amelyekkel utoljára nagyszüleink szembesültek, a második világháború óta nem látott helyzet állt elő, az igazságügyi miniszter egykori helyettese nyakig benne van egy korrupciós botrányban, és önök nem érezték azt fontosnak, hogy június 15e után az ingatlanárverési és a kilakoltatási moratóriumot meghosszabbítsák legalább november 1-jéig vagy akár egyébként jóval hosszabb időre is, mert a nyomás, ami önökre nehezedett, ilyen szempontból elviselhetetlenné vált, és odadobták szabad prédának ezeket a devizaadósokat. Több tízezer családot fognak kilakoltatni, a nagy számok törvénye alapján ezeknek legalább több mint a fele valószínűleg önökre szavazott április 3-án, tehát egyenesen, nyíltan elárulják, hátat fordítanak azoknak a választóknak, akiknek a szavazataira olyannyira ácsingóztak még január, február és március hónapokban. De úgy látták önök itt, mondjuk, az időközi választások eredménye kapcsán, olyan visszajelzéseket kapnak még az alacsony részvételű időközi választások kapcsán, hogy nyugodtan csinálhatják, hiszen végtelenül elégedettek önökkel a választópolgárok. Higgyék el, hogy az önök érdekét is szolgálná, ha ezeket a moratóriumokat meghosszabbítanák. Érdekes, amikor egy nehézsúlyú kormányzati szereplő érdekkörében merül fel valamilyen törvénymódosítási szükségesség, akkor egyik napról a másikra, egyik hétről a másikra be tudják tolni a szükséges javaslatcsomagot, ott nincsenek korlátok, ott nincsenek problémák. Amikor több tízezer tisztességes magyar ember védelmében lenne szükség egy egyszerű hosszabbításra, még különösebben jogalkotói, előkészítői munkát sem igényelne, csak a határidőket kellene módosítani, egy néhány soros módosításról lenne szó, akkor önök ezt nem látják szükségesnek. Az pedig a legordasabb hazugságok és ferdítések egyike, hogy ezt a problémát megoldották, hogy kimentették az adósokat, senkit nem hagytak az út szélén. Ez sem igaz, mint ahogy nem akarják megfogadni a Mi Hazánk egyik régi javaslatát, hogy a bírósági végrehajtást kizárólagosan állami hatáskörbe kellene helyezni, el kellene venni a profitéhes végrehajtói hiénáktól ezeket a hatásköröket; úgy néz ki, hogy erre sajnos még mindig várni kell. Bízzunk abban, hogy hamarosan önök is észhez térnek, és ha más nem, a társadalmi nyomás [[Az elnök csenget.]] és a szerencsétlen, megnyomorított emberek haragja, dühe fogja önöket rávezetni, rábírni arra, hogy e téren is más irányba kezdjenek el gondolkodni. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Örülök, ha Nacsa képviselő urat mindig fel tudom egy kicsit piszkálni. Most nem látom a teremben, de azért majdcsak elmondja neki valaki. Szóval, én azt javaslom mindenkinek, aki úgy gondolja, hogy bármilyen korrupcióval találkozik akár a négyes metrót, akár bármi mást, akár a KDNP-frakciót illetően, hogy tegyen feljelentést. Az azért mégiscsak érdekes, hogy önök 12 éve kormányoznak, megkapták ezt az OLAF-jelentést a négyes metró ügyében, és eddig nem történt ebben az ügyben semmi. Én biztatnék arra mindenkit, hogy ott, ahol korrupciót lát, nyugodtan tegye meg a feljelentést, és azt gondolom, a magyar hatóságoknak az a kötelessége, hogy ezt kivizsgálják. Ugyanígy kötelessége lett volna a magyar hatóságnak, hogy kivizsgálja például az Elios-ügyet. Ehelyett mit tettek? A miniszterelnök vejéhez köthető tényleg botrányos közvilágítási ügyekben inkább a magyarországi forrásokra átterhelték ezt az uniós forrásból megvalósuló beruházást, csak hogy ne kelljen az Európai Uniónak elszámolni ezzel az üggyel. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ami pedig a Városháza-ügyet illeti, én szeretném meghívni Nacsa képviselő urat, nyugodtan jöjjön el a Városháza parkjába, amely ott most már azért egészen jól kezd majd kialakulni. Abból is látható, ha egy felelős önkormányzat sok milliárd forintot költ egy épület, illetve az az előtt lévő terület felújítására közpénzből, az tuti biztos, hogy nem lesz eladva, és soha nem volt ilyen szándék. Sajnos, ugyanezt nem tudom elmondani a Fidesz által vezetett önkormányzatok, no pláne az állami, illetve kormányzati ügyek tekintetében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a kettőperces felszólalásokat. Az MSZP képviselőcsoportjából Vajda Zoltán kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy mondatot szeretnék mondani, egy kérésem lenne államtitkár asszonyhoz. Amikor a zárszavát mondja, akkor tegye meg, hogy kerek perec elmondja, hogy az Elf Barokkal kapcsolatosan mi a tervük. Ha a betiltás szó elhangzik az ön mondatában, az nekem például irtózatosan megnyugtató lenne. Kérem, erre így definitíve mondja el, hogy mi a terv. Köszönöm szépen, csak ennyit akartam mondani.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a kettőperces felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Koncz Zsófia jelzésére:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni mindenkinek, minden képviselőtársamnak a hozzászólását, amelyben kifejtették a frakciójuk álláspontját. Természetesen az elhangzott javaslatok és az esetlegesen benyújtásra kerülő módosító javaslatok tekintetében majd mindent meg fogunk vizsgálni. [[10.00]] Engedjék meg, hogy először Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony hozzászólására reagáljak, mert megmondom őszintén, picit csalódottsággal töltött el. Azt gondolom, hogy egy ilyen szakmai témában, egy általános vita keretében nem igazán helyénvaló, hogy ha az ember az energiabiztonságról beszél a Technológiai és Ipari Minisztérium nevében, ami szerintem nem egy meglepő dolog, hiszen maga a javaslat is kapcsolódik ehhez, akkor arra személyeskedéssel kell válaszolni. Ha megengedi, ezt szerettem volna elmondani. Nagyon-nagyon figyelmesen hallgattam a felszólalását, és azt vettem észre, hogy talán magának a törvényjavaslatnak a szövegét nem olyan alaposan sajátította el. Nagyon-nagyon várjuk a szövegszerű módosító javaslatokat ezzel kapcsolatban. Vajda képviselő úr felszólalását köszönöm szépen, különösen a dohányzással kapcsolatban elmondott részeket. Ez a törvényjavaslat bevezeti a jogosulatlan dohánytermék-kiskereskedelem fogalmát, és ez ad lehetőséget arra, hogy az egyébként eddig is jogszerűtlen értékesítést tilalmazzuk, például az Elf Barral kapcsolatos értékesítést, tehát a tiltás szót meg tudom erősíteni. Mi természetesen azon vagyunk, hogy a fiatalkorúakat, a gyermekeinket védjük. Ez egy elég új jelenség, de azt gondolom, hogy amennyiben majd az Országgyűlés elfogadja ezt a törvényjavaslatot, a kormány nagyon korán tud majd tenni lépéseket azzal kapcsolatban, hogy ezt a tevékenységet visszaszorítsa. [[Vajda Zoltán: Miért nem lépnek most? Az elnök csenget.]] Ezen vagyunk, ezért vagyunk itt, alapvetően ezért került bele ebbe a törvényjavaslatba, hogy az eddig is egyébként a feketepiacon megjelenő Elf Bar és bármilyen más, hasonló dohánytermék már törvényi szinten is tiltva legyen. Ez egy új jelenség. Apáti képviselő úr felszólalásában a szerencsejáték-szabályozással kapcsolatos kérését fogalmazta meg. A szerencsejáték-szabályozás most is tartalmazza a különböző bizonylatolási kötelezettséget, és ez nem csak a NAV-hoz való bekötéssel megvalósítható. A hatóság ezt most is ellenőrzi, de ez a javaslat a jelenlegi törvényjavaslatnak egyébként nem része ebben a pillanatban. Ha megengedik, összefoglalva a törvényjavaslatot, újból szeretném kiemelni az alapvető célokat, a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló módosításokat, mert az alapvető célok ezt a tevékenységet is érintik. Az átalakuló szerencsejáték-piacon az európai uniós jognak megfelelő szabályozás bevezetésével legális mederbe kívánjuk terelni a piacon jelen lévő szereplőket, erősítjük a játékosvédelmet, ezzel elősegítve az illegális játékosok lemorzsolódását, a piac tisztulását. Tehát ez az egyik célunk. A hatóság felügyeli többek között a dohánytermék-kereskedelmet. A dohányzás jelentős közegészségügyi veszélyeket rejt, különösképpen a fiatalkorúakra nézve, ez a mai napon is többször elhangzott. Gyermekeink védelme közös ügyünk és felelősségünk. A kormány elhivatott amellett, hogy Magyarország energiaellátása biztosított maradjon, és a bányászatról szóló törvény módosításának célja elsősorban a kitermelés növelésének ösztönzése, ezáltal hazánk energiaszuverenitásának további erősítése. Még egyszer köszönöm a részvételüket az általános vitában. A kormány nevében kérem valamennyi frakció támogatását a törvényjavaslat elfogadásához, valamint a felsorolt célok megvalósításához. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására holnap, azaz csütörtökön, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a pénzügyi szektort érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/363. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi szektort szabályozó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat sokrétű szabályozási tárgykört ölel fel, a hitelintézeti, a tőkepiaci és a biztosítási szektort egyaránt érinti. A rendelkezések egyrészről a hazai törvényi szabályozás és az uniós jogi szabályozás közötti összhangot biztosítják, másrészről módosítanak néhány pénzügyi közvetítőrendszert szabályozó rendelkezést a gyakorlatban felmerült igények, jogalkalmazási tapasztalatok alapján. A törvényjavaslat pénzügyi jogszabály-módosításai közül kiemelést érdemelnek a negatív egyenleggel rendelkező, úgynevezett alvó fogyasztói számlákról szóló rendelkezések. Ezek a számlák a gyakorlatban sokszor indokolatlan problémákhoz vezetnek, miután a számla tulajdonosa a szerződést nem mondja fel, esetleg a számla fennállásáról is megfeledkezett már, a tartozás pedig évekig folyamatosan növekszik. Ezt a helyzetet igyekszik megoldani az előterjesztett módosítás oly módon, hogy lehetővé teszi a pénzforgalmi szolgáltató számára, hogy a fizetési számla vezetésére irányuló szerződést felmondhassa. Ez a felmondás kizárólag a számlatulajdonos eredménytelen felhívását követően történhet meg, két hónapos felmondási határidővel. Amennyiben a számlatulajdonos elhalálozott, akkor a felmondási idő meghosszabbodik. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat számos további jogszabály-módosító elemet tartalmaz. A kötelező gépjárműfelelősség-biztosításról szóló szabályozás területén a biztosítási fedezet minimumösszegének irányelv által előírt, az európai fogyasztói árindexszel összhangban történő ötévente esedékes felülvizsgálatát, a Magyar Nemzeti Bank piacfelügyeleti eljárása megindításának lehetőségét jogosulatlan közösségi finanszírozási tevékenység gyanúja esetén, az állományápolási tevékenység lehetővé tételét a hitelintézet részére azon állomány vonatkozásában, amelyet mint biztosításközvetítői tevékenységet végző ügynök értékesített, amennyiben az állományápolással érintett versengő termék tekintetében új biztosítási szerződés megkötését már nem készíti elő, valamint a jogszabályi összhang biztosítása érdekében a jelzáloglevelek fedezetének kiegészítését a likvid eszközökhöz és a származtatott, úgynevezett derivatív ügyletekhez kapcsolódó követelésekkel, továbbá a hitelintézetek, befektetési vállalkozások szanálási keretrendszerének finomhangolását, amely elsődlegesen a szanálhatósági akadályok értékelése, ezen akadályok megszüntetése tárgyában tartalmaz pontosításokat. Egy hitelintézet vagy befektetési vállalkozás akkor szanálható, ha a szanálási hatóságként eljáró Magyar Nemzeti Bank megítélése szerint az intézménnyel szembeni fizetésképtelenségi eljárás vagy az intézménynek a szanálási terv alapján történő szanálása során fenntartható a kritikus funkciók folytonossága és elkerülhetők a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitására gyakorolt jelentős negatív következmények. A szanálási feladatkörben eljáró MNB-nek meghatározott szempont szerint folyamatosan értékelnie kell, hogy az intézmények szanálhatóságának nincseneke akadályai. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő törvényjavaslat jogharmonizációs kötelezettségeket biztosító rendelkezéseket is tartalmaz, mégpedig a kollektív befektetési formákról és kezelőikről szóló törvény módosítása vonatkozásában. Ennek lényege, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre és a biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információs kötelezettség ne eredményezzen duplikációt, miután egyes dokumentumok elkészítését két irányelv egymással párhuzamosan is előírja. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra tekintettel kérem képviselőtársaimat, hogy a T/363. számú törvényjavaslatot megvitatni, az abban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Szeberényi Gyula képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon! [[10.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő T/363. számú, a pénzügyi szektort érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat célja: a pénz-, tőke- és biztosítási piacra, a piac felügyeletére, valamint a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások szanálására vonatkozó törvények finomhangolása. Mindezek érdekében 11 törvény kisebb terjedelmű módosítására tesz javaslatot, melyek közül felszólalásomban szeretnék néhányat kiemelni. A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvény módosításának indoka, hogy a jelzáloglevelek kibocsátásánál, a jelzáloglevél-tulajdonosok biztonságát szem előtt tartva szigorú fedezeti szabályokat kell figyelembe venni. A tőkepiacról szóló törvény módosítása egyértelművé teszi, hogy a kötvényhez adott kezesség esetén a kötvénynek csak akkor kötelező tartalmi eleme a kezességvállaló jognyilatkozata és aláírása, ha a kezességvállalás egyoldalú jognyilatkozattal történik. Nincs szükség erre a jogszabályra állami kezesség esetén, amikor a kezesség keletkezése törvényben meghatározott feltételek bekövetkezése esetén történik. A befektetési vállalkozásról szóló törvény módosítása egyértelműsíti, hogy a portfóliókezelési tevékenység keretében pénzeszközre is be lehet fektetni. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló törvényt azért szükséges módosítani, mert a mögöttes irányelv, a 2009/103. irányelv alapján a biztosítási fedezet minimumösszegeit ötévente felül kell vizsgálni az európai fogyasztói árindexszel összhangban, ahogy az előterjesztő is ezt elmondta. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítása belső hivatkozásokon pontosít, valamint lehetővé teszi azt a fontos szempontot, hogy MNB jogosulatlan közösségi finanszírozási tevékenység gyanúja esetén is piacfelügyeleti eljárást indíthasson. Tisztelt Ház! Az egyes fizetési szolgáltatókról szóló törvény módosítását követően lehetőség lesz arra, hogy pénzforgalmi intézmény pénzügyi szolgáltatási közvetítői tevékenységet is végezhessen. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény módosítása alapján a jövőben lehetővé válik, hogy a hitelintézetekkel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozások az üzleti modelljük, működésük alapján, egyedi alapon felmentést kaphassanak egyes prudenciális követelmények teljesítése alól, például tőkeáttételi mutató, valamint a túlzott kockázat azonosítására, kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések. A pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló törvény előterjesztéssel érintett rendelkezései meghatározó részben a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálhatósági akadályának értékelésével, az akadályok megszüntetésével kapcsolatban tartalmaznak fontos pontosításokat. A kollektív befektetési formákról és kezelőikről szóló törvény módosítása a 2009/65/EK irányelvnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások alapkezelő társaságai általi használata tekintetében történő módosításáról szóló 2021. évi december 15-ei európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetése. Az irányelv biztosítja, hogy a lakossági befektetésicsomag-termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokra előírt azonos tartalmú, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum készítése ne eredményezzen a piacon duplikációt. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó célokat szolgál, ezért az elhangzottak ismeretében kérem képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vajda Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és köszönöm szépen az informális jelzést is, hogy készüljek. Őszintén mondom, jólesik, mert még gyakorlom itt a műfajt, úgyhogy köszönöm szépen, hogy jelezte itt, hogy készüljek már. Nagyon röviden fogok hozzászólni, ígérem, hogy nem rabolom az idejüket. Itt ma már beszéltem arról, hogy maffiaállam, meg hogy vane jogállam Magyarországon és minden. Na, ennek a törvénynek a kapcsán ilyeneket nem fogok mondani, mert, máris a végéről kezdem, semmilyen okát nem látom annak, hogy miért kellene elutasítanunk ezt a törvényt. Ezt én egy szakmai anyagnak látom, technikai módosításokat tartalmaz, sokféle finomhangolásról van szó, jogharmonizációs dolgok vannak benne, meg egyébként EU-s irányelvek okozta változásokat vezet át. Üdvözöljük Nagy Márton miniszter urat a kormányban, szerintem ez az egyik olyan első terméke, ami szerintem üdvözlendő. Picit pikáns azért, hogy korábbi MNB-alelnökként részben módosítja is az MNB-törvényt, de én bízom benne, hogy nem csak az ő boszorkánykonyhájában született ennek a törvénynek az előkészülete, hanem az MNB berkein belül is volt ennek azért kiindulópontja. Tehát a végéről kezdem, semmilyen okát nem látom annak, hogy ezt a mi frakciónk elutasítsa, mondom, technikai, illetve előremutató javaslatok és módosítások vannak benne. Ebből csak kettőt nagyon röviden kiemelek, ami nekem tetszik. Az egyik, amit egyébként államtitkár úr a bevezetőjében is mondott az alvó számlákkal kapcsolatosan, hogy ez akkor megszűnhessen. Talán mindnyájunknak van ilyen tapasztalata ismerősi vagy családi körben, hogy el is feledkeznek egy számláról, és aztán sok-sok-sok hónap vagy akár évek múlva valamennyi tartozással felszólítja a pénzintézet, hogy szüntesse meg. Ez egy teljesen piacszerű megoldás, hogy azt hiszem, két hónapot követően akkor ezt meg lehet szüntetni, azt hiszem, halott esetében ez az idő hosszabb. Például ez egy olyan módosítás, amely teljesen egyértelmű és életszerű. A másikat tényleg csak a vicc kedvéért emelem ki, hogy mennyire támogatandónak gondolom azt, hogy a kommunikációs rendszerek kötelező elemei közül a fax mint elvárt kommunikációs eszköz kikerül. Szerintem ez életszerű a 2022. évben, Európa közepén. Összefoglalva, tehát ez alapvetően szakmai, technikai, finomhangolásos, jogharmonizációs EU-s irányelveknek az átvétele, részben az MNB-törvényt is módosítja. Én a magam részéről nem látom azt, hogy ezt miért kellene elutasítanunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Esküszöm, hogy nem kötözködős kedvemben vagyok, vagy nem bal lábbal keltem fel, és nem a kákán is csomót keresek, de mégiscsak meg kell tennem azt a pikírt megjegyzést, hogy rendkívül érdekes helyzet bontakozik itt ki az ülésteremben. Nagyon érdekes azt látni, hogy kivételesen mennyire egymásra talált a Fidesz és az MSZP vagy a Fidesz és a baloldal egy részének álláspontja. Bár kétségtelen, ez egy döntően szakmai jellegű javaslat, jogharmonizációs EU-s irányelveknek való megfeleltetési és technikai szemponttól vezérelve, azonban én némi politikai tartalmat próbálok ebből kinyerni, és nem is kell ábrándos elemzésekbe fognom, amikor az előbb említett módon, ilyen mértékben nehéz időket élünk. A második világháború óta meg nem tapasztalt korlátozásokkal, intézkedésekkel, tilalmakkal találtuk magunkat szemben az elmúlt két esztendőben, akár még egyébként a parlamenti üléstermekben is és a mindennapokban is, akkor azt láttuk, hogy Magyarországon a bankszektor, a hitelintézetek nemcsak európai, hanem világszinten is kiemelkedő mértékű profitra tettek szert. Mondhatnám egy mezőgazdasági szakkifejezéssel élve, hogy kiváló termőhely Magyarország a pénzintézetek számára, itt igazán kedvező minden feltétel és minden adottság ahhoz, hogy a pénzintézetek extraporfitra tegyenek szert. Ahhoz képest egyébként még csak esetlegesen a távolabbi jövőbe vesző módon sem látjuk, hogy mondjuk, ennek a ciklusnak a végéig egy emberes mértékű extraprofitadónak legalább előkészítése benne lenne ebben a javaslatban, vagy, ahogy mi hívjuk, járványszolidaritási adónak. Ez a fajta, a közteherviselésből való nagyobb szerepvállalása a pénzügyi szektornak, a bankoknak igazán elvárható lenne, és nem lett volna akadálya annak sem, hogy mondjuk, ebbe a csomagba belerakják. Vagy, ha már egyébként az emberek, a választópolgárok, az átlagpolgárok védelménél tartunk, akkor talán érdemes lenne elgondolkozni azon, hogy jelen viszonyok közepette az OBA felelősségvállalása eddigi 100 ezer eurós összeghatárát vagy értékhatárát jelentősen, akár legalább 50 százalékkal megemelnék, legalább egy átmeneti időre, amíg a háború nem ér véget, és nem lesznek kedvezőbbek a forint körüli viszonyok, tehát nem erősödik a forint, és még nem csökken szabad szemmel is jól látható módon az infláció. [[10.20]] Ráadásul oly mértékben gyengül a forint az euróhoz képest, hogy amíg ez a 100 ezer euró még akár egy évvel ezelőtt is 35-36 millió forintos értékhatárt jelentett, ma már 40 millió forint, ami ilyen értelemben akár pozitívumként is elkönyvelhető. De azért annak nem örülhetünk, hogy ezt annak árán értük vagy érték el, hogy gyengül a forint. Érdemes lenne ezt az összeghatárt 150 ezer euróra legalább átmeneti időtartamra fölemelni. Az pedig egészen furcsa, és e tekintetben ott folytatnám, ahol az előző vezérszónokiban abbahagytam, mondhatnám, hogy szándékosan hagytam az előző vezérszónoki végére a bírósági végrehajtásról szóló törvényt, mert elhiszem, hogy a hitelintézetek, a bankok remekül érzik magukat, csak anélkül, hogy ezt jogászként, közgazdászvégzettség nélkül csak úgy belekiabálnám az ülésterembe, azért józan paraszti ésszel fölfogható, hogy a jegybanki alapkamat folyamatos emelkedése, amely összefügg a jelenlegi hazai és nemzetközi környezettel, könnyen jelentheti vagy eredményezheti majd végeredményében ugyanazt a forintalapú hiteleknél, mint amit eredményezett a devizaalapú hiteleknél az árfolyamkockázat, illetőleg a forint-svájci frank vagy forint-euró árfolyam elszállása vagy kedvezőtlenné válása az adósok számára. Hiszen a forintalapú hitelezés addig kedvezőnek tűnt, amíg a jegybanki alapkamat történelmi mélyponton volt, de ahogy az elmúlt fél-egy évben elkezdett emelkedni, az fokozott aggodalomra adhat okot, ráadásul a nem jelzálogalapú hitelek esetében a hagyományos, szabad felhasználású vagy fogyasztói hitelek esetében kirívóan magasak most is a kamatok mértékei. Tehát ez véleményünk szerint komoly veszély az adósok számára, és itt igenis szigorú állami szabályozási eszközökkel kell beszállni vagy beavatkozni ezekbe a viszonyokba, mert nyilván vannak olyan honfitársaink, akik veszélyérzete nem megfelelő, de akkor orientálni kell őket, és akár a kereseti viszonyokhoz igazodva, akár pedig a bankok szabályozásával gátat kell szabni annak, hogy újratermelődjön a forintalapú hiteleknél is ugyanaz a helyzet, mint amit a devizaalapú hiteleknél megtapasztaltunk. Szándékosan használom azt a kifejezést, hogy devizaalapú, hiszen sokan egyszerűen devizahitelezésnek nevezik. Devizahitelezés a szó szerinti értelemben alig-alig folyt Magyarországon, hiszen aki felvette annak idején ezeket a hiteleket, az bizony az esetek döntő többségében nem svájci frankban vagy nem euróban kapta meg, hanem forintban kapta meg ezeket a hiteleket. Ha úgy tetszik, egy virtuális trükk áldozataivá vált rengeteg magyar ember, aminek aztán nem akarom megismételni most olyan messzire vezető következményei vannak, hogy akár a legtöbbször az egyetlen vagyontárgyat vagy egyetlen komolyabb értékű vagyontárgyat jelentő családi házuk vagy lakásuk is veszélybe kerül. Ugyanezt át fogjuk élni a forintalapú hiteleknél is, ha a lakossági tájékoztatást, a hitelfelvétel lehetőségeit nem szorítjuk az eddiginél szűkebb keretek közé, illetőleg nem írunk elő megfelelő szabályozásokat a mindig is profitéhes bankok és hitelintézetek számára. Ugyanis akkor, amikor soha nem látott mértékű nem is ingatlanár-emelkedés, hanem ingatlanár-robbanás, akkor bizony akár egy, az ország kevésbé frekventált részein lévő, korábban nem túl értékesnek számító ingatlan is finom falat lehet azoknak a bankoknak vagy éppen faktorcégeknek vagy végrehajtóknak a számára, akik mindig ugrásra készen állnak akkor, amikor az emberek alól pénzt és ingatlant kell kiszervezni. Aztán a szabályozás legvégén van a biztosítási tevékenységről néhány sor, ami gyakorlatilag technikai jellegűnek tekinthető. Mondhatnám azt is, hogy semmi különös, akár át is lapozhatnánk ezen az egészen, viszont nem tudom magamban tartani azt az észrevételt, mely szerint hiányérzet van bennem, hogy mondjuk, a mezőgazdasági biztosítási tevékenységekkel, illetve mezőgazdasági biztosításokkal kapcsolatban miért nem kezdenek ha nem is ebben a javaslatban fektetik le vagy kezdünk egy átfogó szabályozásmódosításba. Hiszen minden eddiginél fontosabb stratégiai ágazattá vált, nemzetbiztonsági szempontból is kiemelkedő jelentőségű az egészséges élelmiszer megtermelése, az, hogy Magyarország minél nagyobb mértékben önellátó legyen. Termőföldjeink, adottságaink ezt lehetővé is tennék, ugyanakkor olyan időjárási kockázatokkal kell számolni, amelyekkel nemhogy nagyapáink, még apáink sem találkozhattak. Gondolok itt arra, hogy a június hónap, amit lassan magunk mögött hagyunk, az elmúlt 120 év legaszályosabb júniusa volt, és akkor még nem beszéltünk arról, hogy a különböző vihar-, jégkárok vagy éppen az év elején a tavaszi fagykárok milyen komoly károkat okoznak a magyar gazdák számára. És ezt nemcsak a gazdák védelme miatt mondom , persze amiatt is , hanem azért is, mert hogyha nem tudjuk a megfelelő élelmiszer-alapanyagokat előállítani minél nagyobb mértékben belföldön, akkor bizony nagyon komoly ellátási, minden korábbinál durvább ellátási zavarok állhatnak elő. Az a mezőgazdasági biztosítási rendszer, amelynek a részletesebb módosítását itt hiányoltam, bizony nagyban segítené ilyen szélsőséges időjárású években a magyar gazdákat, mert valljuk be őszintén, jelen pillanatban még az állami támogatás vagy az állami hozzájárulás mértékét tekintve is olyan elképesztően irreálisan drága mezőgazdasági biztosítást kötni, hogy a nagygazdákat kivéve ezt gyakorlatilag senki nem tudja megtenni. Formálisan mondhatják önök, hogy ott a lehetőség, tessék a piaci termékeket megvizsgálni, és tessék, kedves magyar gazdák, biztosítási szerződéseket kötni; de a valóság az, hogy olyan mértékben megdrágultak és eleve nem is voltak olcsók ezek a biztosítások, hogy ha nem nyúlunk a gazdák hóna alá nyilván akár az agrártárcával vagy leginkább az agrártárcával együttműködve, akkor a gyakorlatban nem sok mezőgazdasági biztosítási szerződést fognak kötni. Nem beszélve arról, hogy amit az előbb elmondtam akár a devizaalapú, akár a forintalapú hitelek kapcsán a bankokkal összefüggésben, körülbelül ugyanazt el lehet mondani a biztosítókkal összefüggésben, és tisztelet a ritka kivételnek. Hogy egy futballpárhuzamot említsek itt az ülésteremben, körülbelül ezt úgy kell elképzelni, mint amit annak idején Gary Lineker, a kiváló angol labdarúgó mondott a labdarúgással kapcsolatban, mely szerint a futball olyan játék, ahol huszonketten kergetik a labdát, és a végén mindig a németek nyernek. Ennek még a komoly részigazságai a mai napig megvannak, de ugyanezt át lehet ültetni a bank és adós, illetőleg a biztosító és biztosított viszonylatára. Olyan hatalmas az erőfölénybeli különbség, hogy úgy néz ki, ez is egy olyan játék, hogy a végén az esetek 99 százalékában mindig a bank nyer, vagy mindig a biztosítónak van igaza. Számos példát tudnék önöknek mondani, hogy a biztosítási tevékenységek piacán, mondjuk, a mezőgazdasági biztosítások szegmenseiben milyen rendkívül rosszhiszemű, ha egy kicsit erősebb kifejezést akarok használni, akkor azt kell mondani, hogy aljas, cinikus, arcátlan módon bújtak ki a biztosítók akkor, amikor komoly mezőgazdasági vállalkozóknak, tisztességes gazdaembereknek, miután ők kifizették a biztosítási díját, meg kellett volna téríteni a kárt vagy a kárnak egy nagyobb részét. De ők mindig megtalálták azokat a kibúvókat, hogy a végén azt a meccset is ők, tehát a biztosítók nyerték meg. E tekintetben tehát, amikor ilyen kiváló termőhelyi körülményei vannak a bankoknak és a biztosítóknak, legalább ezekben a nehéz időkben és nehéz években, akár a járvány szolidaritási adó vagy ahogy nevezik önök, extraprofitadó, teljesen mindegy… egy adósbarát, adósvédelmi, illetőleg biztosítottvédelmi, jelen esetben gazdavédelmi javaslatcsomaggal illő lenne előállni, hiszen olyan mértékben megváltoztak a társadalmi viszonyok, olyan helyzet alakult ki akár nemzetközi szinten, akár olyan hatásai vannak ennek Magyarországon, hogy alapjaiban kell átgondolni azokat a szabályokat, amiket eddig esetleg önök jónak hittek. Eddig sem voltak ezek olyan túl hatékonyak, de most még inkább tévedjünk vagy cselekedjünk, alkossunk törvényeket az adósok javára, a jóval gyengébb szereplő számára, illetőleg a biztosítottak számára a kulcsfontosságúvá váló mezőgazdasági biztosítások piacán is. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr, öné a szó. [[10.30]]
Köszönöm, elnök úr. A válaszadás lehetőségét szeretném megragadni arra, hogy köszönetet mondjak képviselőtársaimnak, akik a kifejezetten szakmai tartalmú és szakmai indíttatású jogszabálytervezetet szakmai indíttatással és szakmai tartalmának megfelelően fogadták el és értékelték. Apáti képviselő úr hozzászólása kapcsán szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy abban tökéletesen egyetértünk, hogy rendkívüli és nehéz időket élünk. Az ország határai mellett háború folyik, egy járványon vagyunk túl, egy, az egész világot érintő inflációs és recessziós folyamat részesei vagyunk óhatatlanul mi is. Ennek megfelelően a kormány gazdasági intézkedéseinek mindig nagyon-nagyon naprakésznek kell lenni, és mindig azokra a kihívásokra kell elsősorban reagálni, amelyek nap mint nap az asztalunkra kerülnek. Ennek megfelelően több tekintetben egyetértek Apáti képviselő úrral abban, hogy azok a kérdések, amiket felvetett, megkülönböztetett figyelmet érdemelnek, már csak azért is, mert nemcsak az előbb az egész világot érintő globális gazdasági folyamatokra, hanem például az ön által említett meteorológiai következményekre, és az ország egy jelentős részét sújtó aszály következményeire is figyelemmel kell lenni. Figyelemmel kísérjük ezeket, és ha szükséges, közbeavatkozunk. Ugyanakkor arra szeretném a figyelmet felhívni, hogy a kormány az elmúlt több mint egy évtizedben is mindig ennek megfelelően intézkedett, és annak idején is meghoztuk azokat az intézkedéseket, amelyeket az ellenzék a feladatát és a hozzáállását tekintve természetesen hol vitatott, hol elégtelennek tartott, de úgy gondolom, hogy a létét és a hatását önök sem vitatták soha. Gondolok például az eszközkezelőre, gondolok a forinttal kapcsolatos eddigi intézkedésekre, gondolok az ön által is több összefüggésben felidézett devizaadósok helyzetének a kezelésére. Biztosítani szeretném képviselőtársaimat és a jelen megszólalás lehetőségét felhasználva a munkánkat figyelő választópolgárokat is, hogy a kormány ezekkel a körülményekkel tisztában van, és ennek megfelelően hozzuk meg a gazdasági intézkedéseket is. A most előttünk fekvő törvényjavaslat azonban elsősorban mint ahogy Vajda képviselő úr is mondta jogharmonizációs rendelkezéseket, technikai rendelkezéseket, illetve olyan, a gyakorlatban előkerülő és ismételten örömmel konstatálom önök által szakmailag megfelelően fogadott intézkedéseket tartalmaz, amelyek támogatásának az akadályát nem látom. Ezért megköszönöm a hozzászólásaikat, és kérem, hogy a törvénytervezet elfogadását támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslat benyújtására holnap, azaz csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményeknek való megfelelés általános szabályairól szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/365. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Megadom a szót Fülöp Attila úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Magyarországon a fogyatékosságüggyel kapcsolatban súlyos örökség, a kommunizmus súlyos öröksége, hogy a fogyatékossággal élő embereket a társadalom elől sokszor elzárva tartották a települések szélén álló több száz férőhelyes intézményekben. Úgy gondolták, hogy ők nem vehetnek részt a társadalom mindennapi életében. Ez gátolta a fogyatékosságügyről való értelmes párbeszéd kialakítását. Mi azt szeretnénk elérni, hogy a társadalom minél természetesebben kezelje a fogyatékosságot, és minden városban, közösségben fogadják el őket, hiszen az egész társadalmat érintő ügy ez. Attól, hogy valaki fogyatékossággal él és segítségre szorul, még értékteremtő dolgokra lehet képes, ezért a fogyatékossággal élő emberekben a lehetőséget kell látni és nem a hiányt. A fogyatékosságügy területén a siker titka a közös ügy és a közös akarat, ezért jótékonykodás helyett az önállóságra és az önértékelésre építünk. Tisztelt Ház! A fogyatékossággal élők számára az a leglényegesebb, hogy ne üres, rosszul megfogalmazott együttérzést kapjanak, hanem segítséget ahhoz, hogy önállóan élhessenek. Ehhez a kormány részéről elsősorban az akadálymentesítés és az önálló kereset biztosításában hiszünk, ezért dolgozunk. Magyarország Kormánya elkötelezett amellett, hogy előmozdítsa olyan termékek és szolgáltatások biztosítását, amelyekhez fogyatékosságtól függetlenül minden személy a lehető legteljesebb mértékben tud hozzájutni. Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja, hogy a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló 2019/882-es európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályainak átültetését biztosítsa. Az irányelv az akadálymentesításre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítését, ezáltal az akadálymentesen hozzáférhető termékek és szolgáltatások uniós belső piacon történő szabad mozgását célozza. Az irányelv nemcsak a fogyatékos személyek, hanem minden funkcióképességében korlátozott személy, így például az idősek, a várandós nők vagy egyszerűen a csomaggal utazó személyek számára segítséget kíván nyújtani. Ennek megfelelően a törvényjavaslat a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményeket fogalmaz meg, amelyek alapvetően öt főbb szempont köré épülnek. Az első a hozzáférhetőség, ami azt jelenti, hogy a tartalmakat olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre bocsátani, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módon meg lehessen őket jeleníteni. A második az érzékelhetőség, ami azt jelenti, hogy egynél több érzékszervi csatornán keresztül a felhasználók számára érzékelhető módon kell megjeleníteni. Harmadsorban a működőképesség. A termékek és a szolgáltatások működtetési egységeinek valamennyi felhasználó mozgástartományán belül kell elhelyezkedniük. Negyedsorban a megértés, amely szerint a termékekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos információkat közérthető módon kell megjeleníteni. Ennek ki kell terjednie a vizuális, az akusztikus, a szóbeli és a taktilis kommunikációs elemek alternatíváinak biztosítására. Ötödsorban pedig a vezérlés. Ennek megfelelően például el kell kerülni azt, hogy a termékhez jelentős erőkifejtéssel működtethető üzemmódokra legyen szükség, el kell kerülni, hogy a termék használata a fogyasztónak fényérzékenység miatt rohamokat okozzon. A terméknek védenie kell a felhasználó magánéletét az akadálymentességi jellemzők használata közben. Ha meghatározott időn belül reagálásra van szükség, több érzékszervi csatornán keresztül kell figyelmeztetniük a felhasználót, illetve nem tehetik szükségessé valamely akadálymentességi jellemző aktiválását ahhoz, hogy az ilyen jellemzőt igénylő felhasználó be tudja őket kapcsolni. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat jogszabályi kötelezettségként a továbbiakban előírja egyrészt, hogy a gazdasági szereplő a mikrovállalkozások kivételével kizárólag olyan terméket hozhat forgalomba és kizárólag olyan szolgáltatást nyújthat, amely megfelel a törvényben foglalt akadálymentességi követelményeknek, másrészt a gazdasági szereplő biztosítja a munkavállalók folyamatos képzését az akadálymentes termékek és szolgáltatások megfelelő biztosítása érdekében. [[10.40]] Harmadsorban: a szolgáltató a törvényben foglaltak szerint értékeli és dokumentálja, hogy az általa nyújtott szolgáltatás mennyiben felel meg az e törvény szerinti követelményeknek. A dokumentációt írásos és szóbeli formában a fogyatékos személyek számára is akadálymentesen, hozzáférhető módon nyilvánosságra kell hozni. Tisztelt Ház! Az irányelv értelmében a jogszabály hatálya kiterjed egyrészt a 2025. június 28-a után forgalomba hozott termékekre, így a lakossági felhasználású hardverrendszerekre, az ezekhez szánt operációs rendszerekre, az önkiszolgáló terminálokra így a fizetési terminálok, bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták, utasfelvételi automaták , önkiszolgáló információs terminálokra, az interaktív elektronikus fogyasztói végberendezésekre, az interaktív audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz való hozzáféréshez használt fogyasztói végberendezésekre és az e-könyv-olvasókra. Másrészt a 2025. június 28-a után nyújtott következő szolgáltatásokra: az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz való hozzáférést biztosító szolgáltatásokra, a légi, az autóbuszos, a vasúti és a vízi személyszállítási szolgáltatásoknak a városi, az elővárosi és a regionális közlekedési szolgáltatások kivételével a következő elemeire: a honlapokra, a mobileszköz-alapú szolgáltatásokra, az elektronikus menetjegyekre és az elektronikus menetjegy-értékesítési szolgáltatásokra, a személyszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatásnyújtásra, az interaktív önkiszolgáló terminálokra. Az eddig említettekből is jól látható tehát, hogy a törvényjavaslat biztosítani kívánja az olyan széles körben használt termékek és szolgáltatások akadálymentességét, amelyek az eredeti kialakításuknak vagy a későbbi módosításuknak köszönhetően megfelelnek a fogyatékossággal élő személyek sajátos igényeinek. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! A kormányzat támogat minden olyan kezdeményezést, amely az akadálymentesítést szolgálja, és amely közelebb hozza az embereket ahhoz, hogy teljes életet éljenek az élet minden területén. Magyarország eddig is számos intézkedést hozott, amelyek ezt a célt szolgálták. A fogyatékosságügyi szakpolitika legfontosabb hosszú távú célkitűzéseit tartalmazó, 2010-2025. évekre szóló országos fogyatékosságügyi program külön fejezetet szentel a hozzáférhetőségnek, amely az épületek és szolgáltatások nem állandó, utólagos akadálymentesítését tűzi ki, hanem azt az egyetemes tervezést, amelynek az elterjesztésével előzőleg meg tudjuk ezt oldani. A közintézmények számára a kötelező akadálymentesítést a fogyatékos személyek jogairól szóló törvény előírja. Az akadálymentesítés az utóbbi évtizedben teljesen új tartalmat nyert. Ma már nem pusztán fizikai akadálymentesítésről beszélünk, hanem úgynevezett infokommunikációs akadálymentesítésről is. Ez olyan eszközök és megoldások telepítését jelenti, amely lehetővé teszi, hogy egy-egy szolgáltatást a mozgássérült embereken túl látás- vagy hallássérült, valamint értelmi fogyatékossággal élő emberek is igénybe vehessenek. Erre a szemléletre jó példa a jelnyelvitolmács-szolgáltatás fejlesztéseként megvalósuló projekt a videótolmácsolás technikájának és módszertanának elterjesztésére. A fejlesztés a közszolgáltatások önálló, független hozzáférhetőségét javítja azáltal, hogy külső, harmadik személy jelenléte nélkül teszi lehetővé az ügyintézést. Ugyanígy az a 4 milliárd forint keretösszegű projekt, amelynek kapcsán az országos fogyatékosügyi érdekvédelmi szervezetek bevonásával megvalósuló projektben olyan lehetőségek nyílnak ma Magyarországon látás-, hallássérült vagy értelmi fogyatékos honfitársaink számára, amelyek korábban nem voltak. Tisztelt Ház! A mögöttünk álló évtizedben paradigmaváltás ment végbe a fogyatékossággal élő emberekkel kapcsolatos szemléletmód, sőt a fogyatékosság mibenléte tekintetében. E szemléletváltásból adódóan a modern fogyatékosságügy a fogyatékossággal élő embert nem a többségi társadalom jótékonykodására szoruló személynek tekinti, hanem a társadalom egyenrangú és egyenértékű tagjaként jogok birtokosának, aki mindenekelőtt abban számíthat a nem fogyatékossággal élő személyek segítségére, hogy életét a lehető legnagyobb, általa igényelt önállósággal élhesse. Mindig kiemelt jelentőséggel bír, amikor az Országgyűlés fogyatékos személyeket érintő előterjesztést tárgyal. Bármilyen fogyatékosságügyet csak akkor tudunk sikerre vinni, hogyha az közös ügyként, közös akaratként jelenik meg. Kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Tisztelt Ház! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Tapolczai Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt a világon másodikként fogadta el Magyarország 2007-ben. Ha az ahhoz kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyvvel együtt nézzük, akkor a világon elsőként ratifikálta Magyarország ezt az egyezményt. Az egyezmény több alapelvet is rögzít. Abból az egyik legfontosabb alapelv pedig a hozzáférhetőség, illetve az egyezményt aláíró államok vállalják, hogy meghoznak minden megfelelő jogalkotási, közigazgatási és egyéb intézkedést a jelen egyezményben foglalt jogok végrehajtása érdekében, beleértve azt is, hogy megfelelő intézkedéseket hoznak a megfelelő, akadálymentes és egyenlő esélyű hozzáférés érdekében. Ehhez kapcsolódik a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv, amely 2019. június 27-én lépett hatályba. Az irányelv implementációs kötelezettséget ró a tagállamokra a benne foglalt rendelkezések végrehajtására. Az irányelvet átültető jogszabályi rendelkezések a tagállamokban 2025. június 28-ától alkalmazandók. A szolgáltatók számára ettől eltérően 2030. június 28-ig átmeneti időszakot biztosítanak. Ehhez igazodik az előttünk lévő törvényjavaslat is, ugyanis az irányelv szerint az akadálymentességi követelményeket oly módon kell bevezetni, hogy az a gazdasági szereplők és a tagállamok számára is a lehető legkevesebb teherrel járjon. Látni kell azt is, hogy a fogyatékossággal élő személyek száma az előrejelzések szerint jelentősen emelkedni fog. Ezzel jár az akadálymentes termékek és szolgáltatások iránti kereslet növekedése, ami már jelenleg is magas. Egy olyan környezet, ahol a termékek és a szolgáltatások jobban hozzáférhetők, befogadóbbá teszi a társadalmat és elősegíti a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelét. Az irányelv célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, illetve fokozza az akadálymentes termékek és szolgáltatások elérhetőségét a belső piacon, valamint javítsa a fontos és szükséges információk hozzáférhetőségét. Az irányelv támogatja a fogyatékossággal élő személyek teljes körű és egyenlő társadalmi részvételét az érintett termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása által. Az irányelvben rögzített kötelezettségek szükségessé teszik az akadálymentesség követelményeinek meghatározását, valamint az akadálymentesség folyamatos fenntartását. A termékek és szolgáltatások hozzáférhetősége kapcsán az egyik legfontosabb és legtöbbet emlegetett elv az egyetemes tervezés elve. Ez a termékek, a környezet, a programok és a szolgáltatások olyan tervezését jelenti, amely lehetővé teszi, hogy azok minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben hozzáférhetőek legyenek. [[10.50]] Ennek megfelelően az irányelv is az akadályozottságot veszi alapul. Így nemcsak speciálisan a fogyatékos személyek, hanem, minden funkcióképességében korlátozott személy, például az idősek, a várandós nők vagy csomaggal utazó személyek számára is segítséget kívánt nyújtani. A törvényjavaslat is ezt segíti elő, amikor megfogalmazza: a termékeket úgy kell megtervezni és előállítani, hogy a fogyatékos személyek előreláthatólag a lehető legnagyobb mértékben igénybe tudják venni azokat; továbbá lehetőség szerint a termékeken belül vagy a terméken akadálymentesen hozzáférhető információkat kell mellékelni a működésükről és az akadálymentességi jellemzőikről. Rögzíti továbbá, hogy annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő személyek a lehető legnagyobb mértékében igénybe vehessék, biztosítani kell a szolgáltatás nyújtása során használt termékek akadálymentességét, és tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működéséről, valamint az akadálymentességi jellemzőikről és a támogatást segítő eszközökkel, illetve támogató funkciókkal való együttműködési lehetőségekről. A törvényjavaslat kapcsán szeretném elmondani, hogy az irányelv alapján ez egy kerettörvény lesz, tehát a továbbiakban az érintett ágazatok saját jogszabályokat hoznak létre majd az irányelvben foglaltak alapján. Szeretném hangsúlyozni, óriási mérföldkövet jelent a fogyatékosságügy területén, hogy a törvényjavaslat személyi hatálya körében megjelölt gazdasági szereplők és azok munkavállalói is megismerhetik a fogyatékossággal élők igényeit és szempontjait, és magát az akadálymentesítés végrehajtásának folyamatát is, hiszen a törvényjavaslat elfogadása esetén a gazdasági szereplő a mikrovállalkozások kivételével kizárólag olyan terméket hozhat forgalomba, és kizárólag olyan szolgáltatást nyújthat, amely megfelel a törvényben foglaltak akadálymentességi követelményeknek. Illetve a gazdasági szereplő biztosítja a munkavállalók folyamatos képzését az akadálymentes termékek és szolgáltatások megfelelő biztosítása érdekében. Mielőtt képviselő lettem volna, a siket és nagyothalló személyek országos érdekvédelmi szervezetének ügyvezetője voltam, jelenleg pedig ugyanennél a szervezetnél elnökségi tag vagyok. Ebbéli minőségemben is üdvözlöm azt, hogy a törvényjavaslat kifejezetten említi az érdekképviseleti szervezetekkel való együttműködést. Továbbá mint siket és jelnyelvhasználó érintett személy, fontosnak tartom, hogy a tervezet kitér külön a jelnyelvre mint az akadálymentesítés egyik elemére is. Nagyon fontos és pozitív, előremutató, hogy a termékek és bizonyos szolgáltatások akadálymentesítésére vonatkozóan, a gazdasági szereplők kötelezettségének ellenőrzésére a törvénytervezet kijelöl egy hatóságot, mivel ez növelheti a jogbiztonságot és a jogtudatosságot. Egyértelművé teszi, hogy mulasztás esetén hol lehet kérelmet benyújtani. Különösen fontos ez a hátrányos helyzetű vagy akadályozott társadalmi csoportok számára. Itt lenne egy észrevételem. A törvénytervezet 8. § (3) bekezdése szerint, idézem: „Ha az ellenőrzés eredményeként az ellenőrző hatóság megállapítja, hogy a szolgáltatás nem felel meg az akadálymentességi követelményeknek, figyelmeztetést tartalmazó döntésében felhívhatja a jogsértő gazdasági szereplőt a jogszabályok betartására, valamint egyeztetést kezdeményez arról, hogy az érintett gazdasági szereplő milyen határidővel vállalja az ellenőrzéssel megállapított hiányosságok kezelését.” Javasolnám, hogy az ellenőrző hatóság ne felhívhassa a jogsértő gazdasági szereplőt, hanem felhívja azt a jogszabályok betartására, hiszen a jogszabályokat betartani kell, és nem csak betarthatjuk, ha akarjuk. Bárkiről is legyen szó, a hatóság hívja fel a jogsértés megszüntetésére és a jogszabály betartására. Továbbá fontosnak tartom, hogy a törvénytervezet szerinti megfogalmazásban a közérthető információt pontosabban kellene definiálni, hiszen mindenkinek mást jelent a közérthető információ; értelmi fogyatékossággal élőknek a könnyen érthető kommunikáció, az információ a fontos, míg az autizmussal élőknek inkább a szimbólumokkal bemutató, jól értelmezhető ábrasor segíti elő az információk megértését. Végül néhány gondolat a mikrovállalkozásokkal kapcsolatban. Az irányelvben és a törvényjavaslatban rögzített definíció szerint a mikrovállalkozás olyan, tíz főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozás, amelynek éves árbevétele nem haladja meg a 2 millió eurót. A korlátozott versenyképességük, az aránytalan adminisztratív terhek miatt az irányelv szerint is mentesülnek az irányelv szerinti követelmények alól, így a törvényjavaslat is mentesíti a hazai mikrovállalkozásokat. Ugyanakkor az irányelv megfogalmazza azt is, hogy valamennyi mikrovállalkozást ösztönözni kell olyan termékek gyártására, behozatalára vagy forgalmazására, valamint olyan szolgáltatások nyújtására, amelyek megfelelnek az ezen irányelv szerinti akadálymentességi követelményeknek, annak érdekében, hogy javuljon versenyképességük és növekedési potenciáljuk a belső piacon. A tagállamoknak ezért iránymutatással kell szolgálniuk, és eszközöket kell biztosítaniuk a mikrovállalkozások számára, hogy elősegítsék az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedések alkalmazását. Ezzel kapcsolatban fontosnak tartanám, hogy a törvényjavaslat valamilyen formában utaljon erre is, vagy fogalmazza meg célként, hogy az akadálymentességi követelmények alóli felmentés mellett segíti, ösztönzi a kisvállalkozásokat abban, hogy ők is részesei lehessenek ennek a piaci szegmensnek, szélesítve a társadalom befogadókészségét. Összefoglalva: nagyon fontos és előremutató törvényjavaslat van előttünk, amely elfogadása esetén, bár csak 2025-ben lép hatályba, időt adva az érintetteknek a felkészülésre, reményeink szerint jelentős számú gazdasági szereplőt fog bevonni az akadálymentesítés, az egyenlő esélyű hozzáférés világába, ezáltal is kiszélesítve az akadálymentes termékek és szolgáltatások palettáját, és elősegítve a fogyatékossággal élő személyek és egyéb társadalmi csoportok önálló életvitelének, illetve életminőségének további javítását. A Fidesz-frakció nevében a törvényjavaslat elfogadását, illetve a javaslataim esetleges figyelembevételével ugyanezt támogatom.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Gréczy Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, hogy itt az előterjesztő részéről elhangzott egy megjegyzés, hogy a kommunizmus öröksége. Hát, a Horthy-korszak sem arról volt híres, hogy különösen akadálymentessé tette volna a fogyatékkal élők mindennapjait. Tehát szerintem ez egy nemesebb ügy annál, mintsem hogy aktuálpolitikai, esetleg rosszindulatú mondatokat belekeverjünk. [[11.00]] Olyan javaslat van az Országgyűlés előtt, amely uniós szabályozás, és alkalmazni kell a magyarországi jogrendbe és viszonyok közé. A termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményeknek való megfelelés általános szabályairól szóló törvényjavaslat célja, hogy az Európai Unió belső piaca harmonikusabban működjék, illetve segítse az üzleti vállalkozásokat, a fogyatékossággal élő embereket és az időseket. Az elöregedő társadalomban, és ez a magyar társadalomra is igaz, ez a fajta életkönnyítés, jogszabályi parancs a mindenkori kormánynak és minden jóérzésű embernek érzelmi kötelessége. Fontos, hogy a számítógépek és operációs rendszerek vagy például a bankjegykiadó automaták, jegykiadó, utasfelvételi automaták, interaktív, önkiszolgáló információs terminálok, okostelefonok, digitális televíziók, ekönyvek, ekereskedelem, sürgősségi hívások például a 112-es segélyhívóra, a személyszállítás igénylése még szélesebb körben hozzáférhető és egyszerűbben kezelhető legyen. Biztosítani kell a hozzáférést e szolgáltatásokhoz a korábbinál szélesebb körben. De lássuk, miről is van szó pontosan! Az akadálymentesítés alapvető értelmezése szerint a fizikai, szellemi és érzékszervi fogyatékkal élők számára olyan környezet kialakítását jelenti, amely segíti korlátok nélküli közlekedésüket, tájékozódásukat és általában minden olyan tevékenység elvégzését, amelyben fogyatékosságuk miatt akadályoztatva vannak. Ez mindannyiunk hasznára lehet, azoknak is, például az otthonápolóknak, akik fogyatékos embereket gondoznak, ápolnak. Figyelembe kell venni, hogy más segítségre van szüksége egy gyengénlátó vagy vak embertársunknak, és más kell egy rosszul halló embertársunknak. Magyarországon ma legkevesebb 300 ezer embertől vonjuk meg a web akadálymentes böngészésének lehetőségét. A www.-rendszer milliárdnyi honlapja közül alig 20 százalék alkalmazkodik és teremt lehetőséget a teljes körű böngészéshez, a szolgáltatás igénybevételéhez. Hogy akik minket néznek, értsék: arról beszélünk, hogy lehessen nagyobb egy betű, lehessen állítani a fényerőn, legyen felolvasó program, történjen meg a videók feliratozása vagy a hang kikapcsolásának a lehetősége, egy telefonszámra kattintással legyen automatikus egy hívás, hogy ne kelljen ezt a számot megjegyezni vagy valahova kimásolni és így tovább. Egy taxi hívása, egy jegy vagy bármilyen termék megrendelése, akár webshopban a vásárlás megkönnyítése olykor az élet megkönnyítését is jelenti, és ezt a Demokratikus Koalíció is kiemelten fontosnak tartja. Fontos, hogy ezekhez az átalakításokhoz támogatást lehessen kapni, hogy ez az átalakítás, az akadálymentesítés ne kerüljön túl sok pénzbe a cégek, szolgáltatók számára. Adott esetben az akadálymentesítés a közlekedés, de akár egy megvásárolt terméknek a csomagolása is lehet, és akadálymentesen letölthetőnek kell lennie minden dokumentumnak, egy számlának is. Az uniós törvény azt magában foglalja, hogy az akadálymentesítést folyamatosan ellenőrizni kell, képzést kell biztosítani e honlapok elkészítéséhez, de a hívásfogadó központok alkalmazottjai számára is. A kormány kötelessége, hogy kijelölje az ezt ellenőrző szervezetet, és összhangban kell lenni az irányelv előírásaival és azzal is, hogy a törvényjavaslat egy meglehetősen távolinak tűnő, 2025. június 28-ai hatálybalépést ír elő. Ez lehetőséget teremt az átalakításra, de csak elsőre tűnik távoli céldátumnak. Tekintettel arra, hogy minden interneten szolgáltató, bármit eladó cég honlapjának akadálymentesnek kell lennie, nem kis feladat lesz ennek a munkának az elvégzése, ráadásul az Unió bizonyos bevétel alatt és tíz főnél kevesebbet foglalkoztató mikrocégekre nem fogalmazza meg ezt az elvárást. Érdemes lenne a kormánynak figyelembe venni, hogy őket is bevonják ebbe a körbe. Ez piaci lehetőséget teremtene a számukra, és semmilyen olyan kritérium nincs, hogy egy fogyatékkal élő egy mikrocéggel ne kerülhetne kapcsolatba, amikor szüksége van egy ilyen szolgáltatásra. A Demokratikus Koalíció szerint ezt a munkát el kell végezni, haladéktalanul el kell kezdeni, és az ehhez szükséges emberi, technikai és anyagi erőforrásokat a kormánynak biztosítania kell. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ritka pillanat, egyetértek Gréczy Zsolttal, nem egy politikai vitára jöttünk ma ebben a napirendben össze. Volt már ma számos olyan, és talán lesz is még, amelyben politikai vitát tudtunk folytatni, de ez egy olyan, szerintem pártokon és országgyűlési patkón felül álló ügy, amely fontos, hogy a támogatásunkat élvezze. Mi elkötelezettek vagyunk a megváltozott munkaképességű honfitársaink helyzetének, életminőségének és munkaerőpiaci lehetőségeinek a javításában. Meggyőződésünk, hogy megváltozott munkaképességű társaink ugyanolyan értékes és fontos részei a társadalomnak, mint az ép és egészséges emberek. A Fidesz-KDNP-kormány eddig is sokat tett a megváltozott munkaképességű emberek életkörülményeinek javítása és mindennapi boldogulásuk elősegítése érdekében. Például 2020-ban fogadta el az Országgyűlés a magyar jelnyelvről szóló törvénymódosítást, amely pozitív változás nagy segítséget jelent a siket és nagyothalló, megváltozott munkaképességű munkavállalók életében. Annak érdekében, hogy a megváltozott munkaképességű honfitársaink ne szoruljanak ki a társadalomból, ne érezzék magukat kirekesztve, nagymértékben szükség van az elfogadásukra és támogatásukra a társadalom részéről. Ebben az elfogadásban és beilleszkedésben, illetve visszailleszkedésben nagy szerepe van annak, hogy a megváltozott munkaképességű emberek is dolgozhassanak, lehetőségeikhez és képességeikhez képest aki tud, az minél nagyobb számban vegyen részt közülük is a munka világában. Ahogy a többségi társadalom számára igaz, úgy a megváltozott munkaképességű emberek körében is igaz: ha munka van, minden van, ha munka nincs, semmi nincs, ezért járulékkedvezményekkel, adókedvezményekkel, rehabilitációs programokkal segítjük a megváltozott munkaképességű embereket. A Magyarországon élő mintegy 360 ezer aktív korú, megváltozott munkaképességű személy mintegy 44 százaléka, 155 ezer fő végez keresőtevékenységet, ami jelentős bővülés a 2011. évi 18 százalékhoz, a 65 ezer főhöz képest. Tehát a nemzeti kereszténydemokrata kormányzás alatt több mint a duplájára nőtt a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatása, ugyanakkor az aktív korú, megváltozott munkaképességű személyek több mint 50 százaléka még most sem dolgozik. Kiemelt cél a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatási szintjének bővítése, erről Pintér Sándor miniszter úr a miniszteri meghallgatásán is bővebben beszélt. Célként tűzte ki a következő négy évben a Belügyminisztérium számára, a terület vezetése számára és az egész kormányzat számára, hogy ebben előrelépést tudjunk felmutatni. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal egy újabb lépést tudunk megtenni fogyatékossággal élő embertársaink érdekében azáltal, hogy átültetjük a magyar jogrendbe az Európai Unió akadálymentességi követelményeiről szóló 2019. április 17-ei 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelvét. Az irányelv az akadálymentesítésre vonatkozó tagállamok jogszabályainak közelítését, ezúttal az akadálymentesen hozzáférhető termékek és szolgáltatások uniós belső piacon történő szabad mozgását célozza. Az irányelv nemcsak a fogyatékos személyek, hanem minden, funkcióképességében korlátozott személy, idősek, várandós nők, csomaggal utazó személyek és a többi számára is segítséget kíván nyújtani. A jogszabálytervezet kerettörvényként tervezi átültetni az irányelv tartalmát a hazai jogrendbe. Az irányelvet átültető jogszabályi rendelkezések a tagállamokban ezért mondom Gréczy képviselő úrnak, hogy minden tagállamban 2025. június 28-ától alkalmazandók, nemcsak nálunk, hanem egy általános uniós irányelvként lép ekkor hatályba. A jogszabály hatálybalépését követően a gazdasági szereplő kizárólag olyan terméket hozhat forgalomba, és kizárólag olyan szolgáltatást nyújthat, amely megfelel a törvényben foglalt akadálymentességi követelményeknek. A gazdasági szereplő biztosítja a munkavállalók folyamatos képzését az akadálymentes termékek és szolgáltatások megfelelő biztosítása érdekében. A szolgáltató a törvényben foglaltak szerint értékeli és dokumentálja, hogy az általa nyújtott szolgáltatás mennyiben felel meg az e törvény szerinti akadálymentességi követelményeknek. A dokumentációt írásos és szóbeli formában, a fogyatékkal élő személyek számára is akadálymentesen hozzáférhető módon nyilvánosságra kell hozni. A törvényjavaslat rendkívül fontos, a fogyatékkal élő emberek mindennapjait érintő akadálymentességi követelmények keretszabályait kívánja létrehozni, így ezt a KDNP-frakció támogatni fogja. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, tisztelt Ház, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[Nacsa Lőrinc a szakértői páholy felé indul.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Fogjuk meg ezt a kegyelmi pillanatot, és remélem, hogy Nacsa képviselőtársunk is velünk marad, mert most éppen meg szeretném dicsérni. Remélem, hogy ez az a törvényjavaslat, amelyben a parlament minden pártja és remélem, hogy minden képviselője egyet tud érteni. Én egy kicsit keserű vagyok, hogy őszinte legyek. Egy rettenetesen fontos témáról beszélünk, ugyanakkor uniós irányelv és uniós döntések átültetéséről, és valóban egy nagyon bőkezű határidővel történik mindez. [[11.10]] Azt látjuk ezenközben, hogy azért Magyarországon egy nagyon súlyos probléma és nagyon drámai helyzet áll fenn, és nemcsak a megváltozott munkaképességűek köreiben, hanem általában a valamilyen fogyatékossággal élő honfitársaink tekintetében, de szélesebb körben ideérthetjük egyébként gyermektől az aggastyánig nagyon széles társadalmi csoportok problémáit. Jellemzően akkor beszélünk ezekről, amikor egy külföldön elhatározott uniós irányelv átültetése vagy döntés keresztülvezetése történik meg. Miközben a mindennapokban ezek a honfitársaink velünk élnek, és azok az elképesztő problémák, amikkel szembesülnek, a legtöbbünk számára a legnagyobb empátiával is talán néha befogadhatatlanok, hiszen itt azért kőkemény élethelyzetekről van szó, de mégiscsak óvnám magunkat attól, hogy kizárólag a megváltozott munkaképességűekre szűkítsük le ezt a kört, amiről beszélünk, az egyáltalán nem csak róluk szól. Egyetértek Nacsa Lőrinccel abban, hogy jó, ha a megváltozott munkaképességűek körében az aktív keresőtevékenységet folytatók aránya növekszik. Akkor jó ez, ha ez nem egy kőkemény, szigorú kényszerből történik, hanem, mondjuk, motivátorok és különböző, erre bátorító eszközök, kedvezmények által történik mindez. Ugyanakkor szeretném önöket figyelmeztetni arra, hogy nagyon sok esetben a mai döntéseink döntik el, hogy a későbbiekben valakiből egy aktív keresőtevékenységre képtelen, fogyatékos honfitársunk válik, vagy éppen tud magának, mondjuk, speciális nevelési igényű gyermekként a megfelelő foglalkoztatás és fejlesztési évek után olyan keresőtevékenységet találni, amivel Nacsa Lőrinc statisztikáját tudja gazdagítani. Tehát nem tehetjük meg azt, hogy az intézményrendszerre, a fejlesztési hálózatra nem fordítunk elegendő pénzt, és várunk, várunk, várunk, és úgy gondoljuk, hogy majd magától ezek a százalékos értékek javulni fognak, ez nincs így. Én kimondottan a költségvetési vitában a speciális nevelési igényű gyermekek fejlesztő intézményrendszere számára 1, azaz egyetlen százalékot kértem önöktől. Nem kaptam még erre reakciót, és bízom benne, hogy ebben a vitában, amikor beszélünk cégek számára kirótt kötelezettségekről egyébként többnyire helyes kötelezettségekről , beszélünk arról, hogy egy webshop vagy egy internetes oldal hogy működjön és helyes, beszéljünk ezekről , mégsem beszélünk eleget a mindenkori kormány felelősségéről és a költségvetési döntéseiről. Amikor 1 százalékot kértem, mire gondoltam? Megnéztük az áfabevételi várakozásokat, ez több mint 1600 milliárddal több lesz, mint az előző évben. Azt mondtuk, hogy ennek a 10 százalékát kérjük a gyermeket nevelő családok kedvezményezése számára, tehát az alapvető élelmiszerek mellett a gyermeknevelési cikkek áfatartamának csökkentésére. Folytassuk le a vitákat, hogy az áfacsökkentés milyen eszköz, hogy lehet garantálni, hogy abból árcsökkenés is váljon, én nyitva állok ezekre a vitákra, és nyitott vagyok ezek tekintetében. De azt látom, hogy 10 százalékot kértünk, nem a kasszában lévő pénzből, hanem a pluszból, amit pluszban tetszenek beszedni, és még 1 százalékot kértünk súlyos milliárdokról beszélünk egyébként ez esetben is a speciális nevelési igényű gyermekeket fejlesztő intézményrendszer korszerűsítésére, a benne dolgozók premizálására és tisztességes juttatásainak szavatolására. Én családi érintettség okán tökéletesen látom, hogy ennek az intézményrendszernek milyen hiányosságai vannak. Tökéletesen látom azt, hogy amikor egy pedagógiai asszisztenstől vagy egy gyógypedagógustól azt várják el, hogy a pályán maradjon, ezt nem lehet 180 ezer forintos fizetéssel elvárni; még a 9-40 ezer forintos, eltérítésre alkalmas pluszpénzek odaítélésével sem lehet. Ha ebbe az intézményrendszerbe nem fektet Magyarország Kormánya több pénzt és elegendő pénzt, akkor még jobban kiürül ez az intézményrendszer, még kevesebb figyelem jut egy gyermekre, de ha elmennek egy átlagos oktatási konferenciára Északkelet-Magyarországon, kiderül, hogy van, hogy hatosával hordanak gyerekeket logopédiai foglalkoztatásra, hetente egyszer fél órára. Ennek a hatékonyságát mindenki saját maga fel tudja becsülni. És ha ezek a gyermekek nem kapják meg a számukra szükséges törődést, foglalkozást, akkor felnőttkorukban megjelennek ebben a statisztikában a legjobb esetben, míg rosszabb esetben kimaradnak belőle, és nyilván szociális transzferekre fognak szorulni egész életükben. Azt szeretném mindebből kihozni, hogy nagyon komoly felelősségünk van abban, hogy ezek a honfitársaink megkapnake minden segítséget a legfontosabb, legszenzitívebb években, és egyetértek önökkel abban, hogy minden honfitársunk e tekintetben figyelmet érdemel. Az uniós döntés, ugye, a 10 fő alatt foglalkoztató cégek esetében nem fogalmaz meg szigorú kötelezettségeket, ugyanakkor javaslom önöknek annak a végiggondolását, hogy ha bármilyen formában, akár egy látássérült személy, akár más fogyatékossággal élő találkozik, mondjuk, mikrocégek, kisvállalkozások weblapjaival, áruházaival s a többivel, akkor terjesszük ki azokat a követelményeket, amelyek az ő akadálymentesített ügyintézését és különböző lépéseit lehetővé teszik. Ugyanakkor azt is láthatjuk, hogy sokkal szélesebb körben valóban elhangzott, hogy az otthonápolás és minden egyéb társadalmi szféra felé ki kellene nyitni ezt a vitát. Én belátom önkritikusan, hogy ez a javaslat és ennek az általános vitája szétfeszítené ezeket a kereteket, nem feltétlenül alkalmas erre, de kérem Magyarország Kormányát arra, hogy folytassuk le ezeket a vitákat, ne csak a megváltozott munkaképességűek életkörülményeire koncentráljunk. Ez nagyon fontos terület, de egy részterület a nagy egészet illetően. Adja meg minden segítségre szoruló honfitársunk számára azt a támogatást, amit egyébként alanyi jogán megérdemel minden honfitársunk, és egy kicsit bátrabban fogalmazzon meg adott esetben többletkövetelményeket fogyatékossággal élő honfitársaink érdekében. Több százezer emberről beszélünk. Valóban tarthatatlan az, hogy a különböző internetes oldalak esetében még mindig arról kell vitatkoznunk, egyébként az internetkorszak közepén, hogy ezek a különböző megfogalmazott követelmények teljesülneke vagy sem. Tehát egy kicsit több bátorságot kívánok a kormánynak. Ne csak az uniós irányelvek után menjünk, hanem helyezzük ezeket a kérdéseket érdeklődésünk homlokterébe, és sokkal bátrabban, sokkal többször beszéljünk róluk. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vajda Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, kedves elnök úr. Tisztelt Kollégák! Megpróbálok szokásomtól eltérően lassabban és kevésbé hadarva beszélni, hogy a jeltolmács-kolléganő is tudja követni az ütememet. Valóban, ez egy csodálatos pillanat, amikor, azt hiszem, hogy közösen fogunk tudni szavazni. Én a magam részéről alig várom, hogy a KDNP-frakció szavazási magatartását kövessem ennek a törvénynek a szavazásánál. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Nacsa kolléga mondja, hogy máskor is kövessem, hát csak akkor, ha az ország érdekeit szolgálnák többséggel nem , de ezt most ne nyissuk ki ennél a törvénynél. Abszolút alig várom, hogy egy bazi nagy igent nyomjak majd erre. Ugyanakkor azért egy apró, talán hangsúlybeli pontosítás vagy egy hangsúlybeli észrevételem hadd legyen! Igazából államtitkár úr bevezetőjében ugyan hallottam én is olyan szavakat, amit Gréczy kolléga mondott, hogy nem biztos, hogy idevalóak, de van egy, amit kevésbé hallottam, és szerintem érdemes, hogy a Ház előtt is azért ezt így részleteiben elmondjuk tartalmilag csak azt a pontosítást, hogy az Európai Unió és az Európai Parlament irányelvéről van szó, amely az apropóját adja ennek a törvényjavaslatnak. Én kevésszer hallottam államtitkár úr szájából elhangozni azt, hogy Európai Unió és Európai Parlament. Nem kell félni ezt kimondani, nem fájdalmas szerintem. Mi történt itt? Az Európai Parlamentnek volt a strasbourgi plenáris ülése, és ott fogadta el az európai akadálymentesítési irányelvet, amely szerint az infrastrukturális fejlesztések mellett technikai eszközöket és szolgáltatásokat is elérhetővé kell tenni az Európai Unióban mintegy 80 millió, fogyatékossággal velünk élő polgártársunk számára. Az európai akadálymentesítési irányelvnek célja az is, hogy egyes, főként digitális termékek esetében megszüntesse a belső piaci akadályokat. Itt mondok példát, hogy a számítógépek, operációs rendszerek, okostelefonok és e-könyvek, a digitális televíziózáshoz kapcsolódó eszközök és az e-kereskedelem, a közlekedéshez kapcsolódó és banki szolgáltatások, tévéközvetítések és telefonszolgáltatások válnak a jövőben fokozatosan akadálymentessé. Mondok példát, mondjuk, az e-könyv-olvasóknak a szöveget beszéddé átalakító technológiával kell rendelkezniük. Ez az új európai uniós irányelv amellett, hogy javítani fogja a fogyatékkal élők mindennapi életét, ösztönözni kívánja a vállalkozásokat is, hogy innovatív termékeket és szolgáltatásokat nyújtsanak mindenki számára. Csak egy apró lábjegyzet ehhez az irányelvhez, és lényegében ezzel be is fejezem a hozzászólásomat: ez az irányelv arról szól, hogy az uniós tagállamok követelményét egységesítsék, és az uniós belső piac működésének elősegítéséhez szolgáló szabályokat ültessék át. [[11.20]] Csak halkan jegyzem meg, hogy itt a határidő kapcsán 2022. június 28-ára jelölték ki a hatálybalépést. Értem, hogy 25e, de az elfogadása ’22. június 28-a, és ha az órámra nézek, az éppen tegnap volt, de annyi baj legyen, hogy európai uniós tagállamként így éppen az utolsó pillanatban vagy az utolsó pillanat után sikerül a jogszabály hazai jogrendbe történő átültetése. Én nagyon remélem, hogy a hazámat jelenleg vezető kormány részéről ennél nagyobb szemtelenség az uniós egység megbontására nem várható. Hogyha egy napot késünk vagy néhány napot késünk, ennél nagyobb baj ne legyen az uniós egység szempontjából. És végül annyit szeretnék még mondani, Gréczy kolléga jelezte, hogy szerinte nem odaillő szavak voltak államtitkár úr expozéjában. Én egy másikat hallottam az elején, többször is. Ön konzekvensen fogyatékosokról beszélt. Szerintem vigyázzunk a szavakra, ők nem fogyatékosok, hanem fogyatékkal velünk élő embertársak vagy segítséggel velünk élő embertársaink. Legalább ebben a témában tegye meg azt, hogy pontosan fogalmaz, kedves államtitkár úr, annál is inkább, mert szerintem a szavaknak ereje van, és vigyázni kell erre. Ha megengednek végül egy pár mondatos személyes történetet, hogy miért is fontos, hogy hogyan viszonyulunk a fogyatékkal élő embertársainkhoz. Viszonylag kisgyerek voltam én a nyolcvanas évek elején, és talán 6-7 éves lehettem, amikor egy nagyon kedves családi jóbarátunkkal, családdal elmentünk közösen egy étterembe vacsorázni. Egyébként ott a kedves anyuka, Éva néni kerekesszékben élt, gyermekbénulásban vesztette el azt a képességét, hogy a lábát tudja mozgatni, úgyhogy kerekesszékben élt, és így mentünk el egy étterembe, ahol mindnyájan rendeltünk a pincérnél vacsorát, és Éva néni maradt utoljára. A pincér megkérdezte a többiektől: és ő mit kér? 6-7 éves voltam ez a szüleim anekdotája , és én akkor hangosan felkiabáltam: csak a lába nem működik Éva néninek, a szája működik! A fogyatékossággal velünk élő embertársaink ugyanolyan embertársaink, akiknek lehet, hogy valamelyik része nem működik, de egyébként ugyanúgy óvni kell őket. Úgyhogy kérem, államtitkár úr, hogy ne hívja fogyatékosnak a fogyatékkal velünk élő embertársakat. Egyébként pedig, mint jeleztem, alig várom, hogy Nacsa kollégával közösen majd igent nyomjak erre a törvénymódosításra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Tapolczai Gergely képviselő úr kért szót, parancsoljon!
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez valóban egy kegyelmi pillanat, kegyelmi téma, ahogy többször is elhangzott a korábbiakban az elmúlt évek során. Ez olyan téma, ami nem egy baloldali vagy jobboldali téma, hanem az Országgyűlés minden frakcióján, illetve a frakciókon felül álló téma. Ebben mindannyian egyetértünk. Elhangzott olyan kijelentés Z. Kárpát Dániel képviselőtársamtól, hogy drámai a helyzet. Az adott pillanatot, az adott helyzetet, az adott elvárásokat nézve lehet mondani, hogy így vagy úgy, milyen rossz a helyzet, milyen nehéz a helyzet, de én mint érintett személy, azt szoktam mondani, hogy ha visszatekintünk 20-30 évvel ezelőttre, hogy honnan indultunk, akkor azt lehet mondani, hogy fényévekkel jobb a helyzet most, mint 30 évvel ezelőtt volt. Én tudom, hogy miről beszélek, higgyék el! Nagyon sok fogyatékossággal élő sorstársam szintén tudja, hogy miről beszélek. Elhangzott az Európai Unióval kapcsolatos megfogalmazás Vajda Zoltán képviselőtársamtól is. Merem állítani, hogy Budapest és Magyarország nagyon sok területen előrébb jár e tekintetben, mint más európai uniós tagországok, például a közlekedésben. Budapest messze a legakadálymentesebb; messze akadálymentesebb, mint például Brüsszel. A médiaszolgáltatásokat tekintve például a feliratozás, a tolmácsolás tekintetében nagyon sok országnál jobban áll Magyarország. Tehát nagyon sok tekintetben sokkal előrébb járunk; és az időm lejárta miatt később fogom folytatni a hozzászólást.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Erre nincs lehetőség, képviselő úr, hogy ismételten szót adjak a kétperces felszólalása után, mert egy frakcióból egy blokkban csak egy képviselőnek van erre lehetősége. Tehát ezen csak akkor tudnánk segíteni, hogyha valaki a vitában felszólalna. Kérdezem képviselőtársaimat tehát, hogy a vitában óhajte valaki felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Nem tudok mást tenni, mint hogy lezárom az általános vitát. Megkérdezem Fülöp Attila államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és mindenekelőtt szeretném megköszönni a tisztelt Háznak, képviselő asszonyoknak, uraknak a hozzászólásokat. Az elején azt kértem, hogy akkor tudjuk a fogyatékossággal élők ügyét sikerre vinni, a fogyatékos emberek ügyét sikerre vinni, ha ez közös ügy és közös akarat, úgyhogy itt az elmúlt fél órában, elmúlt órában megtett hozzászólásokat ezúton is szeretném megköszönni. Kettő megjegyzést szeretnék hozzátenni, ami tartalmi. Az egyik, amit Tapolczai képviselő úr vetett fel, és azt gondolom, hogy ez fontos része még a törvényjavaslatnak, hogy a törvényjavaslat elfogadásával nem ér véget a munka, hiszen a törvényjavaslat 9. §-a a kormánynak felhatalmazást ad arra, hogy rendeletben alkossa meg azokat a részletszabályokat, amelyek kifejezetten az ellenőrző hatóság működésével kapcsolatosak, az ellenőrzésre, a végrehajtásra, a közigazgatási szankciók megállapítására, a közigazgatási bírság megfizetésére vonatkozó részletszabályokra vonatkoznak, tehát ez így teljes. De természetesen ezzel együtt minden konstruktív és fontos javaslatot örömmel fogadtunk eddig, és ezután is így fogunk tenni. A Gréczy képviselő úr által felvetett mondat, ami itt többször felmerült. Ha megadatik az a lehetőség itt, akkor két mondatban szívesen válaszolnék rá, mert szerintem talán ez a legfontosabb ügy az egész fogyatékosságügyben. A mondat nem tartalmazott szerintem aktuálpolitikai töltetet, de az mindenképpen egy ténykérdés, hogy amikor erről az ügyről beszélünk vagy bármilyen szociális ügyről beszélünk, akkor az az intézményrendszeri örökség, ami van, az egyébként miből adódik és milyen döntésekből adódik. Nyugodtan idehozhatjuk a fogyatékossággal élők helyzetét. Több mint 20 ezer ember olyan nagy méretű intézményekben töltötte az életét a korábbi évtizedekben, ami igenis gátja volt annak, hogy egyébként értelmes és értelmezhető párbeszéd alakuljon ki. Z. Kárpát Dániel is úgy fogalmazott, hogy folytassuk le a vitákat. Amikor valakiket településtől elzártan, nem családban nevelnek a gyermekvédelmet is idehozhatjuk , annak a rendszernek az volt a sajátja, hogy nagy intézmények épüljenek, és ne kis, mikroközösségekben, családokban tartsuk a gyerekeket. Ezért rengeteg nagy gyermekvárosunk volt. Ma inkább azt mondjuk, hogy a gyerekek több mint kétharmada nevelőszülőknél él, mert a kis közösség jobb befogadást eredményez. Ugyanez igaz a fogyatékossággal élőknél is, egy kis intézmény ne tovább, nem intézmény, hanem támogatott lakhatás alkalmas a fogyatékossági ügyről való viták lefolytatására, egy 300 fős intézmény kevésbé. Én ezt mondom, amikor azt mondtam, hogy ez az örökség. Szerintem ez szakpolitikai ténykérdés, és ez nehezíti egyébként azt az ügyet is, amikor elővesszük a fogyatékosságügy kérdését. És ami itt felmerült Vajda képviselő úrtól, szerintem az, hogy fogyatékossággal élő vagy fogyatékos, az nem bántó, szerintem erről nyugodtan meg lehet kérdezni az érdekvédelmi szervezeteket is. Ez pont annak a hiánya egyébként, hogy félünk kimondani ezt a szót, mert korábban ez nem volt természetes, mint ahogy sok társadalomban így volt. Nem kell szerintem ettől félni, ezzel senkit nem bántunk meg, hogy a nevén nevezzük a dolgot. A fogyatékkal élő kifejezéstől óvnék mindenkit, mert az szerintem kevésbé jó. A fogyatékossal vagy a fogyatékossággal élővel senkit nem bántunk meg. Még egyszer, nagyon szépen köszönöm mindenkinek a hozzászólását. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására holnap, azaz csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/360. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. [[11.30]] Most elsőként megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Amint az önök előtt ismert, a kormány benyújtotta az Országgyűlésnek a 2023. évi központi költségvetésről szóló törvény tervezetét, ami a rezsi és a honvédelem költségvetése lesz. Középpontjában a családok, a munkahelyek, valamint a magyar gazdaság stabilitásának és elért eredményeinek védelme és a gazdaság biztonságos növekedési pályán tartása áll. A koronavírus-járvány, az orosz-ukrán háború kitörése, valamint a brüsszeli szankciópolitika is soha nem látott rendkívüli gazdasági helyzetet eredményeztek szerte Európában. E rendkívüli gazdasági helyzetben a polgári kormány célja és feladata továbbra is az önálló, értékalapú, a magyar emberek és Magyarország érdekeit szolgáló gazdaságpolitika követése. A Magyarország 2023. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megteremtse azon jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek a Magyarország 2023. évi központi költségvetési törvénye végrehajtásához közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak. A tervezet ennek megfelelően 79 törvény módosítását tartalmazza, amelyek közül az államháztartási jogi, valamint az adóügyi tárgyú törvények módosítása kapcsolódik közvetlenül Magyarország 2023. évi központi költségvetéséhez. Jelen felszólalásomban ezért elsősorban a törvényjavaslat e módosításait emelem ki. Ezek mindegyike az eddigi, már elért eredményeket védi, és továbbra is gondoskodik a magyar családok biztonságáról, és növekedési pályán tartja a gazdaságot. Felszólalásomban csak azon törvényi módosításokra térek tehát ki, amelyek az államháztartás alrendszereinek költségvetését, azok végrehajtását érdemben érintik, valamint az egyes támogatási célok eléréséhez közvetlenül is kapcsolódnak. Mindenekelőtt azonban kérem, engedjék meg, hogy a főbb módosítási javaslatok ismertetése előtt jelezzem, hogy a törvényjavaslat támogatása esetén a módosítások egy része a tavalyi évhez hasonlóan közel fél évvel a hatálybalépésük előtt kihirdetésre kerülhet, biztosítva ezáltal a kellő felkészülési időt a pénzügyi, gazdasági és szabályozási környezetben bekövetkező változások megismerésére. Mindez a gazdaság és a társadalom valamennyi szereplője számára a tervezhetőséget és kiszámíthatóságot is jelenti, és ezek a jelenleg is bizonytalan világgazdasági helyzetben igen jelentős szempontok. Tisztelt Ház! A magyar háztartások és az ország védelme érdekében törvényi szinten is megalapozzuk a Rezsivédelmi Alap és a Honvédelmi Alap államháztartási és költségvetés-szerkezeti szabályrendszerét. A módosítások államháztartási vetülete kiemelkedő jelentőségű az önök előtt fekvő törvényjavaslat terjedelméhez képest. E két alap létrehozása, működtetése egyértelműen rögzíti a kitűzött céljainkat, ami a magyar családok fizikai és létbiztonságának garantálása. Mindezek mellett a kormány számára továbbra is alapvetés a kiegyensúlyozott, fegyelmezett és átlátható költségvetési gazdálkodás, és továbbra is cél az egyszerű, rugalmas államháztartási rendszer működtetése. Annak érdekében, hogy a gazdasági kihívásokra a magyar gazdaság továbbra is megfelelő időben és hatékonyan reagálhasson, a gazdasági növekedést fenn kell tartsuk. A törvényjavaslat több ponton is érinti az államháztartásról szóló törvényt és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény egyes rendelkezéseit az említett célok érdekében. Az államháztartást szabályozó joganyag részeként külön ki kell emelni azon korábbi szabály visszaállítását, amelynek alapján a kormány irányítása alá tartozó költségvetési fejezetek az előirányzat-átcsoportosításokat csak abban az esetben hajthatják végre, ha azokat előzetesen az államháztartásért felelős miniszter is jóváhagyta. Igaz ez arra az esetre is, ha az érintett előirányzatokon megtakarítás keletkezik. A módosítás a költségvetési hiánycélra tekintettel, valamint a gyakorlati tapasztalatok alapján tovább erősíti a fegyelmezett költségvetési gazdálkodást és a költségvetési források célhoz kötött felhasználása elvének érvényesülését. Költségvetési stabilitásunk fenntartásához pedig gazdasági növekedésre is szükség van. Az önök előtt lévő indítvány az Eximbank és a Magyar Fejlesztési Bank belső tőkeszükségletének meghatározására vonatkozó szabályok módosításával a bankok jövőbeli hitelezési lehetőségeit bővíti, ezáltal támogatva a gazdasági növekedést. Tisztelt Képviselők! Magyarország európai uniós viszonylatban az elmúlt évtized adatai alapján élen jár a GDP-arányos államadósság csökkentésében. Az adósságráta további csökkentéséhez kapcsolódik az a módosítási javaslat, amely a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvényt érinti. A kormányzati szektorban és a helyi önkormányzatok körében adósságot keletkeztető ügyletek körébe tartozik többek között a számvitelről szóló törvény szerinti pénzügyi lízing is. Ugyanakkor a pénzügyi lízing fogalma a számviteli törvényen kívül más jogszabályokban is megjelenik, némiképp eltérő szabályozással. A hatályos jogszabályi rendelkezések szerint a pénzügyi lízing így egyrészt szerződéstípus, másrészt pénzügyi szolgáltatási tevékenység is, ezek a fogalmak azonban csak részben fedik egymást. Erre tekintettel indokolt, hogy valamennyi pénzügyi lízing adósságot keletkeztető ügyletnek minősüljön, ennek érdekében a javaslat elhagyja a számviteli törvényre vonatkozó, szűkítő jellegű hivatkozást. Így a jövőben valamennyi, az államháztartás alrendszereiben megkötött pénzügyi lízingszerződés, illetve igénybe vett pénzügyi lízingszolgáltatás is adósságot keletkeztető ügyletnek fog minősülni. Tisztelt Képviselők! Magyarország Kormányának kiemelt céljai között szerepel a helyi önkormányzatok adminisztratív terheinek további csökkentése, a közpénzekkel való felelős gazdálkodásuk fenntarthatóságának és átláthatóságának biztosítása mellett. E kiemelt célok elérése érdekében az önök előtt lévő törvényjavaslat az államháztartás önkormányzati alrendszerének adatszolgáltatását is érinti, figyelemmel arra, hogy a helyi önkormányzatok a központi költségvetésből kapott támogatásaikat általában az általuk irányított költségvetési szervek és azok társulásai útján is felhasználhatják, amelyeknek a helyi önkormányzat a székhelye. Ezért a javaslatban foglaltak szerint a központi költségvetésből a helyi önkormányzatok részére nyújtott és az általuk irányított költségvetési szervek vagy társulások útján felhasznált költségvetési támogatásokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget a jövőben csak akkor lehet majd teljesítettnek tekinteni, ha az adatszolgáltatási kötelezettséget minden, a helyi önkormányzat irányítása alá tartozó költségvetési szerv és a társulási körzetébe tartozó valamennyi jogalany is teljesíti. A javaslatot a gyakorlati tapasztalatok alapján alakítottuk ki, és szándékaink szerint a központi költségvetésből a helyi önkormányzatok részére nyújtott támogatások hatékony, átlátható felhasználásának elvét is tovább erősíti majd. A közpénzek átlátható felhasználása elvének további érvényesülését erősíti a törvényjavaslat azon rendelkezése is, amely megteremti annak lehetőségét, hogy költségvetési felügyelő az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó jogalanyhoz is kijelölhető, kirendelhető lesz. Erre ugyanakkor csak az érintett szerv, testület vezetőjével folytatott előzetes egyeztetést követően kerülhet sor. A rendelkezés alapján a költségvetési gazdálkodást érintő egyes feladatok vonatkozásában is széles körben lehetővé válik az, hogy egy gazdálkodási szakember ajánlásokat, véleményeket fogalmazzon meg a közpénzek felhasználására kijelölt szerv vezetőjének annak érdekében, hogy a közpénzeket hatékonyabban lehessen felhasználni. A helyi önkormányzatok központi költségvetésből történő támogatása és adminisztratív terheinek csökkentése a kormány kiemelt céljai között szerepelt eddig, s ez ezután is így lesz. Éppen ezért a törvényjavaslat megszünteti az önkormányzati jogalanyok esetében az elemi költségvetés készítésének kötelezettségét. E módosítás ugyanakkor nem jár adatvesztéssel, a szükséges információk más adatforrásokból továbbra is elérhetőek lesznek. A törvényjavaslat nemcsak a helyi, de a nemzetiségi önkormányzatokra nézve is tartalmaz előremutató módosításokat. A nemzetiségi önkormányzati szervekben való nemzetiségi képviselet és mindezek szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek biztosítása érdekében a törvényjavaslat lehetőséget teremt országos nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek járó illetmények, tiszteletdíjak emelésére is. Tisztelt Képviselők! Az önök előtt lévő törvényjavaslat több ponton érinti az adózásra vonatkozó szabályokat is. E rendelkezések közül kiemelendő az a rendelkezés, amely a 2022. július 1-jétől hatályos veszélyhelyzeti rendelet által megállapított cégautóadó mértékére vonatkozó rendelkezést 2023. január 1-jétől beilleszti a gépjárműadóról szóló törvénybe. [[11.40]] A cégautóadó mértékei 2012 óta, vagyis tíz éve változatlanok, azok azóta értéküket veszítették. Részint ezen oknál fog a cégautó rendelkezésre bocsátása sajátos bérpótló juttatássá vált a cégek felső vezetői körében, azonban a kormány célja továbbra is az, hogy a munkavállalók lehetőség szerint minél magasabb bért kapjanak a munkájukért, ezért indokolt, hogy más juttatások adózási szempontból ne legyenek előnyben. A személyi jövedelemadót érintően a törvényjavaslat igazolás nélkül elszámolható mértéket határoz meg az olyan korszerű gépjárművek, mint a tisztán elektromos meghajtású vagy a tölthető, hibrid gépkocsik üzemanyag-felhasználásának elszámolásához. Ez utóbbi esetben a javaslatban foglalt új szabály arra is ösztönözni kívánja a tulajdonosokat, hogy éljenek az elektromos töltés lehetőségével, a tisztán elektromos meghajtású járművek esetében pedig a módosítással lehetővé válik a költségelszámolás anélkül, hogy a tulajdonos az elektromos töltésről számlával rendelkezne. Így a jövőben az ilyen gépjárművek tulajdonosainak is lehetőségük lesz arra, hogy a számlák gyűjtése helyett a rendelkezés szerinti elszámolást alkalmazzák saját gépjárművük hivatalos célú használatával összefüggésben. A törvényjavaslat továbbá felhatalmazza az adóhatóságot arra, hogy akkor is közzétegye az elszámolásokban használható üzemanyagárat, ha azt csak egy forgalmazó ára alapján tudja meghatározni. A javaslat alapján kedvezően módosul a 25 év alatti fiatalok adómentességével kapcsolatos nyilatkozattételi szabály is. A módosított rendelkezések szerint a jövőben a kifizetéskor akkor is figyelembe lehet majd venni a mentességet, ha a fiatal nem rendszeres jövedelemben részesül, hanem például csak egy projektmunkában vesz részt, így egyszeri alkalommal kap díjazást. A hatályos szabályok szerint a fiatal ilyen esetben csak az adóbevallása benyújtásakor, utólag érvényesíthetné az őt megillető kedvezményt. Tisztelt Ház! A társasági adózást érintő legfontosabb módosítások a kapcsolt vállalkozások között alkalmazott elszámolóárakat, azaz a transzferár szabályozását érintik. A társaságiadó-bevallásban teljesítendő új transzferár-adatszolgáltatási kötelezettség bevezetésével lehetővé válik az adóelkerülés lehetőségének csökkentése. Amellett, hogy az adóhatóság számára részletesebb adatok állnak majd rendelkezésre, a javaslat elősegíti, hogy a magyar vállalkozások fair részesedést kapjanak a megtermelt profitból, így támogatva a költségvetési bevételek növelését is. A javaslat emellett a transzferárszabályok modernizálásával azt célozza, hogy a szokásos piaciár-tartományra való kiigazítás a jövőben mind az adózók, mind pedig az adóhatóság számára egyszerűbbé és átláthatóbbá váljon, ezzel is segítve a vállalkozások adókötelezettségének egyszerűbb megállapítását. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat alapján a jövőben azonossá válik egy magyar társaság és egy külföldi vállalkozás belföldi fióktelepének, telephelyének adózása is azáltal, hogy a külföldi vállalkozás belföldi telephelye is kötelezetté válik majd az innovációs járulék fizetésére. A javaslat által így a magyar társaságok és a külföldi vállalkozások belföldi telephelyének adóterhei kiegyenlítődnek, emellett nő a központi költségvetés innovációsjárulék-bevétele is. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az általános forgalmi adót illetően alapvetően jogharmonizációs célú módosítást tartalmaz, ami lehetővé tenné az adó alapjának utólagos csökkentését olyan esetekben is, amikor az árkedvezményt az értékesítő közvetetten, más szereplők bevonásával nyújtja a termékét, szolgáltatását megvásárló nem adóalany részére. A jogalkalmazás egyértelműsítése és megkönnyítése érdekében a módosítás rögzíti azt is, hogy a csoportos adóalanyiság megszűnését követően is a csoportos adóalanytagok által kijelölt képviselő járhat el a csoportos adóalany áfakötelezettségeit és jogait illetően. Az adóigazgatást érintő módosítások célja egyrészt az, hogy a szokásos piaciár-megállapítás minél szélesebb körben segítse az átlátható gazdasági viszonyok kialakulását. A szokásos piaciár-megállapítási eljárás díjtételei a feltételes adómegállapítási eljárás díjainak szintjére lesznek hozva. E két, az adózók körében népszerű, előzetes bizonyosságot adó eljárás díjrendszere összhangba kerül majd egymással. Ezenfelül az adózók szélesebb körének biztosítjuk a lehetőséget, hogy ezt az eljárást kezdeményezhessék. Az adóigazgatást érintő módosítások hatékonyabbá teszik majd a kivetéses adózást, a biztosítási intézkedéseket, és egyértelműsítik a vagyonelkobzás foganatosításának szabályait is. A kivetéses adózás során lényeges változást hoz a törvényjavaslat abban, hogy az adóhatóság a hiányos vagy téves adatszolgáltatás esetén is pontosan megállapíthatja majd az adókötelezettséget, így a javaslat elfogadása esetén az adóhatóság az adóellenőrzésének lefolytatása során is megállapíthatja az adót. Az adóelkerülő magatartás feltárásának egyik leghatékonyabb, ugyanakkor az adózókkal szemben jelentős korlátozó gazdaságfehérítő eszköze a biztosítási intézkedés. Ezért a javaslat egyértelművé teszi a biztosítási intézkedés elrendelésére vonatkozó határidő számítását, és egyszerűsödnek a biztosítási intézkedés során zárolt fizetési számlákról történő kifizetések szabályai is. A biztosítási intézkedésekhez kapcsolódóan a vagyonelkobzások végrehajtásának szabályai is pontosabbak lesznek. Az ingó vagyontárgyak elkobzásának végrehajtásakor az ingatlanokra már bevált szabályokat kell majd alkalmazni. Ezenfelül a javaslat az állami adó- és vámhatóság feladatkörébe utalja, hogy a szerkezetátalakítási eljárásokban hitelezőként képviselje az államot. Tisztelt Képviselők! A nemzeti vámjogszabályok esetében az adózók számára kedvező változás, hogy szűkül azon esetek köre, amikor a vámhatóság mérlegelés nélkül fix mértékű vámigazgatási bírságot szabhat ki. A vámhiány fogalmába tartozó esetkörök szűkítésével azt kívánjuk elérni, hogy bizonyos jogcímeken már megszűnt vámtartozások miatt ne kelljen 50 százalékos fix mértékű vámigazgatási bírságot kiszabni. A vámhiány fogalmi köréből így kivett, kisebb súlyú jogsértések nem maradnak majd szankcionálatlanul a jövőben sem, de ezekben az esetekben a bírság összegét nem automatikusan a vámhiány összegének egy bizonyos arányában kell majd megállapítani, hanem lehetőség nyílik a jogsértés súlyának és körülményeinek a mérlegelésére és a jogsértéssel arányban álló vámigazgatási bírság kiszabására is. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal központi irányításában a vezetői szintek számának csökkentése, az irányítási vonalak egyszerűbbé és átláthatóbbá tétele érdekében a NAV vezetőjének és szakmai helyettesének pozíciója a javaslat szerint a NAV szerkezetében kap majd helyet. A NAV vezetőjének megnevezése elnökre módosul, munkáját pedig majd elnökhelyettesek segítik. Tisztelt Ház! Az államháztartási gazdálkodás, valamint az egyes adótörvények módosítása mellett az önök előtt lévő törvényjavaslat több, Magyarország 2023. évi központi költségvetését csak közvetetten érintő törvény módosítására is javaslatot tesz. Ezek közük szükségesnek tartom elsőként kiemelni azon javaslatot, amely a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatallal egyeztetve módosítja a hulladékról szóló törvényt. E módosítás célja a hulladékgazdálkodás új modelljére történő átállás jogalkotási folyamatának elősegítése. Az új modellre való felkészülés tapasztalatai alapján, a rugalmas és hatékony szabályozási folyamat biztosítása érdekében indokolt a hivatal és a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter komplementer jogalkotásra megadott határidejének pontosítása, amit az önök előtt lévő törvényjavaslat szintén tartalmaz. 2018. július 4-én lépett hatályba az az európai uniós irányelv, amely az egyes tagországok kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereire alapkövetelmények teljesítését írja elő. Ehhez kapcsolódnak a törvényjavaslat azon rendelkezései, amelyek az irányelvi minimumkövetelmények általános előírása, valamint a felhatalmazó rendelkezések megteremtése mellett a kiterjesztett gyártói felelősségi keretszabályok megalkotására is javaslatot tesznek. Tisztelt Országgyűlés! A civil szervezetekre vonatkozó szabályok folyamatos felülvizsgálatával, a gyakorlati tapasztalatok beépítésével, az eljárási szabályok egyszerűsítésével a jogalkotó jelen törvényjavaslat elfogadásával is annak az alkotmányos kötelességének tesz eleget, amely feladatául jelöli ki az egyesülési jog zavartalan gyakorlásának biztosítását és védelmét. A civil szervezetek támogatási környezetének változása továbbá fontos értékmérője annak, hogy mennyire valós képet alkotnak az adott országban a civil szervezetek működési környezetéről és megfelelő mértékben ösztönzike a civil szervezetek tevékenységét. A szervezetek igényeit figyelembe vevő támogatási környezet megteremtéséhez elengedhetetlen a civil szervezetek támogatására vonatkozó szabályok folyamatos felülvizsgálata, a gyakorlati tapasztalatok beépítése, a pályázóbarát eljárási szabályok megalkotása. [[11.50]] A Nemzeti Együttműködési Alap kerete 2012-2022 között 3,4 milliárd forintról 10,9 milliárd forintra nőtt. Ez a keret a személyi jövedelemadó civil 1 százaléka felajánlásainak függvénye, ugyanis egy része közvetlenül az adózók rendelkezésének megfelelően, a másik pedig a Nemzeti Együttműködési Alap támogatásain keresztül jut el a civil szervezetekhez. A keretek megteremtésén túl szükséges a megfelelő pályázati formák kialakítása is, hogy a sokszínű civil szféra különféle tevékenységi körű, eltérő nagyságú és bevételű civil szervezetei megtalálhassák azt a pályázati formát, amelynek keretén belül a leghatékonyabban kaphatnak támogatást. Ezeknek a pályázatoknak kettős célt kell megvalósítaniuk: egyrészt segítséget kell nyújtaniuk a szervezetek szakmai programjainak megvalósításához és működési feltételeinek biztosításához, ugyanakkor ösztönözniük kell azt, hogy a szervezetek minden lehetőséget megragadjanak saját bevételeik növelésére is. A jelenlegi módosítások, amelyek a támogatási igény benyújtásának módjára vonatkozó változást, valamint a határon túli pályázók önálló pályázási feltételeinek könnyítését tartalmazzák, a rugalmasabb, a civil szervezeti igényekhez jobban alkalmazkodó támogatási eljárás megteremtését célozzák. Az anyagi támogatáson túl az állam ingyenes szakmai segítséget is biztosít az ország valamennyi megyéjében és a fővárosban a civil szervezetek számára a civil közösségi szolgáltató központok működtetésével. A civil központok maguk is egyesületek vagy alapítványok, amelyek térítésmentesen nyújtanak segítséget a civil szervezetek számára adminisztratív kötelezettségeik teljesítésében, szakmai tanácsot adnak jogi, közhasznúsági, informatikai területen, illetve pályázatokkal kapcsolatban, és pénzügyi, könyvelési, valamint adózási kérdésekben is. Ellátandó feladataik a civil szervezeti igények szerint folyamatosan bővülnek, ezért az állandósult, kiemelt, fontos feladatkörök jelennek meg jelen módosításban. A monitoringrendszer az államháztartás központi alrendszeréből a civil szervezetek részére nyújtott költségvetési támogatások szakmai összehangolása, az azonos projektcélok párhuzamos finanszírozásának kiszűrése érdekében működik. A monitoring segítségével történik a civil szektor támogatási rendszerét érintő folyamatok nyomon követése, ezért kiemelten fontos az adatszolgáltatás alapjául szolgáló rögzítési kötelezettség hangsúlyozása az ellenőrzés lehetőségének beépítésével, amellyel tovább fejleszthető a civil szervezetek támogatásának pontos, naprakész, nyomon követhető rendszere. Ennek megfelelően a hazai alapítványok és egyesületek működési támogatásának legjelentősebb forrását, vagyis a Nemzeti Együttműködési Alapot érintő módosító javaslatok a támogatási és beszámolási eljárások egyszerűsítését, hatékonyabbá tételét, a szervezetek számára nyújtott szakmai segítségnyújtás minőségi fejlesztését, a civil szervezetek számára térítésmentes szakmai támogatást nyújtó civil közösségi szolgáltató központok jelenleg is sokoldalú tevékenységének további bővítését és a határon túli pályázók önálló pályázási feltételeinek könnyítését szolgálják. A civil közösségi szolgáltató központok tevékenységének, szakmai munkájának ellenőrzési tapasztalatai, felülvizsgálata alapján a módosítással a civil központok feladatainak bővítésére kerül sor. Tisztelt Képviselők! Ahogy azt már korábban is említettem, a munkahelyek védelme és a minél szélesebb körű foglalkoztatás elősegítése közös, kiemelt gazdasági érdekünk. Többek között ehhez kapcsolódik a javaslat azon rendelkezése is, amely a központi költségvetés Nemzeti Foglalkoztatási Alap terhére vállalható, költségvetési éven túli fizetési kötelezettségének mértékét módosítja. Mindez segíti az államháztartás pénzügyi folyamatainak figyelemmel kísérését és a központi költségvetésen keresztül adható, foglalkoztatási célú támogatások hatékony felhasználását. Az állami foglalkoztatási szerv által nyújtható, foglalkoztatást elősegítő támogatások és szolgáltatások szabályrendszere 2021-ben megváltozott. Az új szabályozás alapján az állást keresők részére álláskeresési ösztönző juttatás is nyújtható. E juttatás célja funkcióját tekintve a megélheti támogatás biztosítása az állást kereső részére arra az időszakra, amelyben a foglalkoztatása elősegítése érdekében képzésben vagy szolgáltatásban részesül. Az álláskeresést ösztönző juttatás járulék- és adóügyi kérdéseit áttekintve megállapítható, hogy járulékszempontból ugyanazok a szabályok vonatkoznak az álláskeresést ösztönző juttatásra, mint a keresetpótló juttatásra. Nincs azonban ez így a személyi jövedelemadó esetén, az álláskeresést ösztönző juttatás ugyanis jelenleg nem minősül bérnek, így e juttatás esetén a négy vagy több gyermeket nevelő anyák, valamint a 25 év alatti fiatalok kedvezményét sem lehet érvényesíteni. Az álláskeresést ösztönző juttatásra vonatkozó rendelkezések megállapítása során a szándék nem az volt, hogy amennyiben a jogosultság feltételei fennállnak, akkor az állást kereső a szolgáltatás és a képzés időszaka alatt kapott juttatása okán ne tudja érvényesíteni mindazt az adókedvezményt, amely a keresetpótló juttatás esetén érvényesíthető. Ezért szükségessé vált a személyi jövedelemadóról szóló törvény azon módosítása is, amely bérként nevesíti az álláskeresést ösztönző juttatást. A módosítás azt eredményezi, hogy a jogosultság fennállása esetén az álláskeresést ösztönző juttatásban részesülők tekintetében a családi adókedvezmény, a személyi kedvezmény és az első házasok kedvezményén kívül a négy vagy több gyermeket nevelő anyák, valamint a 25 év alatti fiatalok kedvezménye is érvényesíthetővé válik az adóelőleg megállapításakor. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat számos rendelkezése a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslattal közvetlenül vagy közvetve egységet alkot. Az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi költségvetés felelős és hatékony végrehajtásának keretét kívánják érdemben erősíteni az állami források felhasználásának szabályait szem előtt tartva. Kérem ezért, hogy a törvényjavaslatot megvitatni, majd később támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Szűcs Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Hosszú évek óta a kormány idén is tavasszal nyújtotta be a jövő évi költségvetést, amelynek az általános vitáján már túl vagyunk. Az előttünk fekvő, a 2023. évi központi költségvetést megalapozó törvényjavaslat összességében 79 jogszabályt módosít. Az indítvány legfontosabb célja a jogharmonizáció, annak érdekében, hogy a költségvetés és az adótörvények összhangja megteremtődjön, végrehajtásuk zökkenőmentes legyen. Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül ismertessem a törvényjavaslatnak néhány kiemelt, általam, általunk fontosnak tartott pontját. A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosítása kiegészíti a különleges gazdasági övezetre vonatkozó szabályozást azzal, hogy a helyi adókból származó bevételt legfeljebb 17 százalékának erejéig fordíthatja a megyei önkormányzat saját beruházásaira. A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény módosítása 2023. január 1-jétől törvényi szintre emeli a cégautóadó 2022. július 1-jétől hatályos, veszélyhelyzeti kormányrendeletben kihirdetett mértékeit, adótételeit. A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosítása a belső tőkeszükséglet meghatározására vonatkozó szabályok összhangjának megteremtését szolgálja, ami az Eximbank Zrt. jövőbeni hitelezési lehetőségeit bővíti, illetve a gazdasági szereplők hitelhez jutását segíti. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosítása többek között az alábbit tartalmazza: a társaságidó-bevallásban teljesítendő új transzferár-adatszolgáltatási kötelezettség kerül bevezetésre, amely az adóhatóság ellenőrzési, kockázatelemzési feladatait hivatott segíteni. Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosítása alapján az állami vagyon körébe kerül az országgyűlési képviselőről, közfeladatai ellátása körében vagy ezzel összefüggésben, költségvetési forrásból készített kép- és hangfelvétel, egyéb, szerzői jogi védelem alá eső termék felhasználási joga. [[12.00]] A módosítás alapján a nem költségvetési forrásból készített kép- és hangfelvétel, egyéb szerzői jogi védelem alá eső termék felhasználási joga is szabadon, térítésmentesen biztosítható az állam részére. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény az országos nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek az illetmény, illetve tiszteletdíj összegének maximumát módosítja, amely módosítás nem jelenti az illetmények, tiszteletdíjak automatikus emelését. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló CXCIV. törvény módosítása alapján a jövőben valamennyi, az államháztartás alrendszereiben megkötött pénzügyi lízingszerződést, illetve igénybe vett pénzügyi lízingszolgáltatást is adósságot keletkező ügyletnek minősíti a módosítás. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosításának legfőbb eleme: a zárszámadási törvényjavaslat országgyűlési benyújtásának jelenlegi szeptember 30-ai határideje az országgyűlési választások évében ideértve a 2022-es választási évet is november 10-ére módosul. Illetve egyértelműsíti azt a szabályt is, ami szerint a helyi önkormányzat adatszolgáltatását csak abban az esetben lehet teljesítettnek tekinteni, ha azt az általa irányított valamennyi költségvetési szerv és az a társulás is teljesítette, amelynek a helyi önkormányzat a székhelye. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A tudományos kutatásról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosítása alapján a külföldi vállalkozás belföldi telephelye is kötelezetté válik az innovációs járulék fizetésére. A módosítással a jövőben azonossá válik egy magyar és a külföldi vállalkozások belföldi fióktelepének, telephelyének adózása. A jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény módosítása értelmében az egyre népszerűbbé váló új dohánygyártmány-kategóriákba tartozó hevített dohánytermékekre vonatkozóan új fogalmat vezet be a törvény. E fogalom már jelenti a dohányt és nikotint nem tartalmazó, jellemzően gyógynövény alapú, hevítés útján fogyasztható termékeket is. Az új, a hevítési technológián alapuló dohánygyártmányokra alkalmazott önálló adójogi kategória bevezetésével 2023. január 1-jével új termékek válnak zárjegy- és jövedékiadó-köteles termékekké, amely kategóriába az eddig az új dohánytermék-kategóriákba tartozó hevített dohánytermékek is átkerülnek. Az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény módosításának egyik fontos eleme: a pénztárgép kötelező használatával és üzemeltetésével kapcsolatos enyhébb fokú szabálytalanságok ismételt elkövetése esetén is mérlegelheti az adóhatóság az üzletzárás jogkövetkezményének az alkalmazását. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy a csak példaként említett módosítások és intézkedések egyértelműen segítik majd a 2023. évi költségvetés szabályszerűségét és törvényességét. Éppen ezért fontosnak tartom, és kérem önöket, hogy a javaslatot tárgyalják meg, és támogató szavazataikkal segítsék. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök asszony, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Mivel államtitkár úr is és képviselőtársam is hivatkozott rá, ezért kénytelen vagyok most itt szóba hozni és ellentmondani a tekintetben, amikor kiszámíthatóságról beszélnek, és az idejekorán beterjesztett költségvetést ebbe a kategóriába sorolják. Én azt gondolom, hogy ez egyáltalán nem így van, sőt éppen ellenkezőleg; látva azt, hogy néhány nappal, nem is néhány nappal ezelőtt, hanem tegnap a Magyar Nemzeti Bank milyen radikális kamatemelést hajtott végre az inflációs jelentés tartalmára és azon szakértői előrejelzések alapján, ami arról szól, hogy az év végére akár recesszióról is beszélnünk kell. Amennyiben önök azt teljesen komolyan gondolják, hogy ezzel a költségvetéssel kell számolni, és ezzel tudnak az emberek felé az értékválasztásukkal segíteni, akkor azt kell hogy mondjam, hogy ezt nagyon rosszul teszik. Tulajdonképpen három olyan csapást mérnek az emberekre, amelyek közül az egyiket már említettem. Hiszen már nyugodtan beszélhetünk arról, hogy önök által is elismerten 15 százalék feletti éves infláció az, ami az embereket sújthatná, ha valamilyen korlátozó intézkedést nem tennének. De ahogy említettem, a Magyar Nemzeti Bank inflációs jelentése az előrejelzésekre vonatkozóan felfelé módosította, és mindez a bizonytalanságot jelentősen növeli. Éppen ezért úgy tárgyalni költségvetésről és az azt megalapozó törvényről… amely ilyen módon tulajdonképpen hiteltelenné és alkalmatlanná teszi magát a helyzetet, nem beszélve arról, hogy önök 2021-gyel még nem számoltak el, nem született róla törvény, hogy önök ezt hitelesen és tételesen elszámolták. A 2022-es év bizonytalanságai, az előbb említett bizonytalanságok egy része ellenére önök 2023-ról beszélnek. Ezt természetesen csak azért tehetik meg, mert olyan helyzetet akarnak előállítani, amelyben a kormány állandó rendeleti kormányzása alapján napról napra módosítják a költségvetést. Ez az elmúlt időszakban több mint 80 alkalommal megtörtént, miközben a képviselőtársam pedig arra hivatkozott, hogy nem kellett költségvetést módosítani az elmúlt időszakban. Igen, a parlamentnek nem, mert a kormány mindent saját hatáskörben átcsoportosíthat és ki is fizethet. Ezen körülmények között gyakorlatilag a parlamentet kiszerelték abból, hogy érdemben lehessen minderről tárgyalni. Ebből a szempontból, tehát a három csapás oldaláról, amelyet a kormány mér az emberekre, az inflációról beszéltem. Itt van ebben a törvénytervezetben például másodikként a közvetlen adóemelés. Önök mindig azt hangoztatják, hogy ilyen nincs. Hát, tessék megnézni, itt van; ilyen az, amikor mégiscsak van. Az adóemelést megcsinálják, elvégzik, eközben pedig a mai bizottsági ülésen is szóba hoztam már a családi pótlékot nem hajlandók emelni, miközben az adókat pedig emelik. A közvetett árdrágításukkal vállalatokat hoznak olyan helyzetbe, hogy nekik drágábban kell adni, annak alapján pedig begyűjtik a pénzt. Nyilvánvaló a helyzet, hogy mekkora óriási kamu az, amit önök extraprofitadónak hívnak. Ilyen szempontból azt hiszem, nyugodtan lehet mondani, hogy csak azt nem adóztatják, ahol nyereség van, ellenben akiket megadóztatnak, azt ne hívják adónak, hanem ott pedig begyűjtik a pénzt árbevételalapon vagy valamilyen más technikával. Mindezek alapján néhány olyan dolgot szeretnék említeni e törvény kapcsán, aminél 80 törvényt módosítanak, hogy mi az, amiről nem szívesen beszélt sem a Fidesz vezérszónoka, sem pedig államtitkár úr. De elöljáróban szeretném mondani, hogy az én megközelítésem egyértelműen arról szól, hogy azon a szemüvegen keresztül nézem és kritizálom mindazt, amit önök csinálnak, hogy egy szabad, demokratikus Magyarországról kellene beszélnünk akkor, amikor önök jogszabályokat módosítanak. Erre nincs lehetőségünk, mert éppen hogy több jogszabállyal ezt a szabadságnak ma már nem mondható helyzetet tovább akarják szűkíteni, és további lépéseket tesznek azért, hogy az európai értékektől egyre messzebbre kerüljünk. Ilyen módon ne csodálkozzanak azon, hogy a Demokratikus Koalíció részben pártként, részben frakcióként is azokat az európai magyarokat képviselve, akik ezt pedig értéknek tekintik ezt önökön számonkéri. [[12.10]] Ilyen értelemben ez a költségvetés és a hozzá tartozó megalapozó jogszabálytervezetük amelyet nyugodtan mondhatunk, nem kell ezt más névvel illetni , ez együtt az Orbán-csomag, amivel az emberektől pénzt vonnak el, költségvetésben központosítanak. Ennek már vannak fokozatai, amikor nem rögtön ide, hanem önkormányzatoktól elvonnak jogosítványokat, bevételeket és például a megyei önkormányzatoknak adnak át, ahol a kormányzat kinyújtott csápjai jelennek meg, akár új néven is, de azt gondolom, hogy ezt önök pontosan ilyen jól tudják. Ilyen módon azt már csak egy kicsit sajnálom, hogy mindent e tekintetben, amit korábban a tavaszi választás előtt mi mondtunk, azokat önök itt most visszaigazolják. Mindazt, ami a megszorításra vonatkozik, mindazt, ami az emberek sanyargatására vonatkozik, még akkor is, ha egyébként ez ellen önök akkor kézzel-lábbal tiltakoztak, de egy szavuk nem volt igaz, mint ahogy most is ilyen szempontból újabb terheket rónak csak ki. Ebbe a kategóriába beletartozik az is, amikor azt mondom, hogy önök lelepleződtek. Államtitkár úr azzal kezdte, hogy a rezsi… valamijét ezt majd államtitkár úr elmondja, én rezsihazugságnak hívom , amiben lelepleződtek azzal a nagyon egyszerű ténnyel, hogy amikor egyébként a nemzetközi piacon olcsóbb volt a gáz, akkor önök drágábban adták az embereknek. Ebből megtakaríthattak volna, és külön alapot hozhattak volna létre, és ha ezt megtették volna, akkor most nem kellene sarcolni az embereket, és újabb adókat kivetni. Ezt nem végezték el, még akkor is, ha egyébként helytelenítettem volna ezt az akkori magatartásukat, de ilyen szempontból ezt rosszul csinálták. Ezért a rezsiműködésben, aminél szívesen felhívom az önök figyelmét arra, ami ebből a törvényből is következik, hogy az, amit önök rezsinek gondolnak, hogy kizárólag a gázra és a villanyáramra vonatkozó segítséget tudnak vagy képesek az emberek számára nyújtani, a családoknak nyújtani, e tekintetben minden más oldalról, ami rendszeres kiadásként megjelenik a családoknál, azokat pedig megnövelik oly módon az internettől kezdve, sorolhatnánk egymás után, az infláció által növelt élelmiszerárakig , hogy egyébként pedig azokkal visszaszednek mindent, amit itt biztosítottak számukra. Szóval, lelepleződnek azzal, hogy a gyógyszerek árát drágítják, a bankköltségeinket drágítják, ez mind annak a rezsihazugságnak a része, vagy mondhatnám úgy is finomabban, hogy az ellentmondásnak a része, ami ellen önök annyit tesznek. Nos tehát, melyek azok a konkrét törvénymódosítási javaslatok, amelyek ebben a 80-as kategóriában említést érdemelnek, vagy kell hogy szóljunk róluk? Az egyikről már beszéltem, ami az adóváltozásokra vonatkozik, finoman fogalmaztam: adóváltozás, akkor mondjuk ki a tényt: adónövelésről van szó. Tehát az Orbán-kormány adónövelő kormány, miközben a családi pótlékot pedig egyébként így hagyja. Ebbe a kategóriába nyugodtan belesorolhatjuk azt, hogy és ilyen értelemben államtitkár úr igazán színt is vallhatna a katára vonatkozó elképzeléseik, amelyek itt, ebben a törvényben jelennek meg, azok mennyiben készítik elő azt, hogy sokkal több kárt okozzanak annak a 450 ezer embernek, akiket becsábítottak korábban ebbe az adózási nembe, és most pedig megpróbálják őket, az előbb említett csapások egyikeként terhekkel sújtani, visszaszedni tőlük, és nem hagyni azt, hogy egyébként boldoguljanak a maguk elképzelése szerint. A főispán megnevezés bevezetésére nem szentelnék túl sok időt, mert igazság szerint ezt, azt gondolom, hogy önök olyan elterelő hadműveletként hagyják itt nekünk vagy hagyják ott az embereknek, mint amikor a vadászgépek mögött kilövik azokat a rakétákat, hogy egyébként mi az, amire más figyeljen. De azért örömmel hallanám, amikor államtitkár úr részletesen megindokolja azt, hogy mi az oka annak, hogy ennek a bevezetésére szükség van, ha már itt így összefutottunk. A magyar Eximbankra államtitkár úr is kitért, szeretném jelezni, hogy államtitkár úr, fogalmazzon egyértelműen: ugye, arról szól a történet, hogy a nagyobb kockázatvállalás lehetőségét teremtik meg a banknál? Tehát, ami eddig is házi kifizető hely volt, ahol mindig kitaláltak valamit aminek eredményeként a TV2 szerződéseinek finanszírozását, és még mondhatnánk tovább , aminek semmi köze nincs az export-import tevékenységhez, ilyen hitelezést folytattak, és eközben most, ahogy államtitkár úr finomabban fogalmazta, a korlátokat emelik. Magyarul a kockázatvállalási lehetőséget bővítik a bank vezetői számára. Ha esetleg mondana példát, hogy erre miért van szükség, akkor azt nagy örömmel venném. Szerintem semmilyen módon nincs erre szükség. Ami a foglalkoztatás elősegítésére, a munkanélküliek ellátására vonatkozó rész, államtitkár úr, itt szeretném emlékeztetni arra, amit lényegében több millió ember egyértelműen támogatott és kezdeményezett, mondhatnám így is, a nevükben is szólva, említem, hogy igen nagy szükség lenne arra, hogy a 90 napos munkakeresési járadék helyett a 9 hónapról beszéljünk. Sajnálom, hogy ebben a törvényben ez ebből a szempontból nem jelenik meg, és önöket ez itt ilyen értelemben hidegen hagyta. Azt látom, hogy a legfőbb ügyész, illetve a köztársasági elnök közötti viszonyt majd ilyen módon törvényben kell rendezni, de majdcsak megoldják ezt valahogy. Azt érdeklődve várja most már elég sok település, hogy a hulladékkezelésről szóló, vonatkozó koncessziós pályázatokkal most már mi fog történni, és találnake egy céget, vagy a MOL-nak a nyakába sózzák ezt az egész történetet, hogy egyre több olyan település van, ahol ott marad a szemét. Mi fog történni, államtitkár úr? Hogy lesz ennek a megvalósítása, ha ez a törvénymódosítás hozzájárul ahhoz, hogy egyébként ezt tisztességesen megoldják? Bár, tulajdonképpen itt is az önkormányzatisággal szembemenve egy olyan szolgáltatást kiszerveznek, elvettek az önkormányzatoktól, amelyek egyébként ezt eddig jól megoldották, most pedig magánkézbe adják azoknak, akik ebből majd hasznot húznak, de most egyelőre az alapvető kérdést szerettem volna csak feltenni. Ami a végéhez tartozik: a civil szervezetekkel való harcukat, úgy látom, most itt folytatják, bár inkább azzal, hogy a hazai civil szervezeteket vegzálják, eközben pedig lehetőséget teremtenek arra, hogy határon túli civil szervezeteket sokkal könnyebben tudjanak finanszírozni, amiről nem egy esetben, sőt sok esetben bebizonyosodott, hogy egyébként olyan kifizető hely, amit ilyen szempontból fontosnak tartanak. Utolsó gondolatként csak egy dolgot áruljon még el nekem, államtitkár úr! Az, amikor a miniszterelnök úr százmillió dollárt ígért egy pártvezérnek itt a balkáni területen, azt is ilyen hasonló keretek között fizették ki, vagy ennek kerestek valamilyen más módot, és ahhoz nem kellett külön törvénymódosítást kezdeményezni? Köszönöm szépen, és várom megtisztelő válaszait. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
A következő felszólaló Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka. Parancsoljon! [[12.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Déjà vu érzésem van, mert Varju László ugyanazokat mondta el, amelyeket a költségvetési vitában is elmondott, 10 percig a költségvetés általános vitáját folytatta, majd 5 percig a megalapozó törvényekről is beszélt [[Varju László: Csak részben!]] , ilyen kiterjesztően értelmezte a mostani törvényjavaslatot, hiszen ezeket a vitákat a költségvetésről a múlt héten 30 órán keresztül folytattuk le. Számos kérdésre egyébként, amit most ismét feltett, már választ kapott, részben nyilván tőlünk, de Banai államtitkár úrtól mindenképpen a múlt hét során, akár legyen az az extraprofitadóra vonatkozó, akár a rezsicsökkentésre, akár számos olyan témára vonatkozó kérdésre, amit most is feltett. Azért egy ilyen hosszú, 15-15,5 perces felszólalásban mindig kijön, néha még az őszinteség is megcsillan még a DK-s politikusoknál is, amikor azt mondta, hogy olyan intézményektől, olyan szektoroktól vonunk el az extraprofitra kivetett különadóval forrást, amelyeknek semmilyen nyeresége nincsen, szó szerint ezt mondta. Megint megéltük, mint sokszor az egymás utáni években, hogy a DK a bankok profitjáért aggódik. Azt mondja, képviselő úr, hogy semmilyen profitjuk nem keletkezik a bankoknak, a biztosítóknak vagy éppen az energiakereskedőknek egy mostani háborús, inflációval terhelt időszakban. [[Varju László: Ne mondjon olyat, amit én nem mondtam!]] Tisztelt Képviselő Úr! Azt mondja, hogy nincs a banknak egy fillér profitja sem akkor, amikor az ön pénzéért, mondjuk, 0,3-0,4 százaléknyi betéti kamatot fizet a bank, és a Magyar Nemzeti Bankban pedig 5-6-7 százalékon tartja ugyanazt, az ön pénzét, csak a kettő közötti különbséget a bank teszi el, a bank nyeli le. Ezt hívjuk egyébként extraprofitnak, és ennek egy részére vonatkozik az extraprofitra kivetett különadó, amikor nem a pluszteljesítmény vagy a magasabb minőség miatt növekszik meg a bevétel, pusztán a külső körülményeknek köszönhetően, most éppen a háborúnak és az energiaválságnak köszönhetően, teljesen függetlenül a banki szolgáltatás minőségétől, a banki alkalmazottak teljesítményétől vagy éppen a szolgáltatások bővítésétől. Ezt hívjuk extraprofitnak, ezért szükséges a szolidaritás nagyobb mértékű hozzájárulása, ezért szükséges a közterhek ilyen módú elosztása. De amikor ön azt mondja, hogy csak azt adóztatjuk meg, ahol nincsen nyereség, ezt azért egy, hogy mondjam, költői túlzásnak is nevezném, de nemes egyszerűséggel nem igaz. Ön megint támadta a rezsicsökkentést, elmondta a szokásos baloldali mantrákat, hogy miért nem jó a rezsicsökkentés. Emlékszünk rá, Dobrev Klára azt mondta, hogy meg sem történt a rezsicsökkentés. Kérdezze meg, mondjuk, hogyha van Hollandiában élő ismerőse, vagy Svédországban élő ismerőse, hogy rezsicsökkentés nélkül mennyit fizet most áramra, és mennyit fizetett, mondjuk, ezen a télen gázra. [[Csárdi Antal: És mennyi ott a fizetés?]] Fizetésarányban is kérdezze meg, tisztelt képviselő úr, mert Hollandiában 11-szeres a gáz ára most a magyar lakosságéhoz képest, 11-szeres. Svédországban tavaly decemberben, még a háború kitörése előtt egy 130 négyzetméteres családi ház kifűtése ezer euróba került, ezer euróba, tisztelt képviselő úr. Tehát nyugodtan vonja össze a fizetésekkel, arányosítsa a népességszámhoz, a napsütéses órák számával, bármivel nyugodtan arányosítsa, akkor is egyértelműen az jön ki, hogy Nyugat-Európában olyan szintű energiaválság van, és nem kibontakozóban, és nem kizárólag a háború miatt, mert már a tavalyi évben az Eurostat adatai szerint 26 százalékkal nőtt az energia ára, tavaly ősszel, mindenféle háborús időszak nélkül is. Azóta persze nyilvánvalóan még tovább nőtt a háború és az elhibázott szankciók miatt. Varju képviselő úr a főispánt kérdezte. Majd erre kitérek még később is, meg a vármegyékre tért ki. Erről már vitatkoztunk a vármegyei szókapcsolat miatt a tegnapi napon az Alaptörvény vitájában. De ha megnézzük ezt a költségvetést megalapozó törvényjavaslatot, számos törvény, 79 törvény módosítását tartalmazza. Államtitkár úr részletesen felsorolta az okokat, az indokokat és a módosítással majd életbe lépő új változásokat. Szerintem nagyon fontos, hogy vannak benne, az adózási renddel foglalkozó részekben számos egyszerűsítés, számos adminisztrációs terhet csökkentő módosítás is. Én ezeket úgy elvszerűen, bárki nyújtja be, bárki mondja, mindig támogatom, hogy a bürokráciát csökkentsük, az adóterhek különböző adminisztrációját csökkentsük, a vállalkozások és a magánszemélyek állami adminisztrációval töltött óráit alapvetően csökkentsük és minél egyszerűbbé, átláthatóbbá, könnyebbé tegyük. Ez egy olyan folyamat, ahol szerintem rengeteg mindent értünk el, például a NAV által készített adóbevalláson keresztül, például a különböző elektronikus bevallásokon keresztül nagyon sok mindent már elértünk. De szerintem ez egy olyan terület, ahol mindig van mit csinálni. Ebből a törvényjavaslatból is jól látszik, mindig érdemes egyre jobban csökkenteni a lakossági adminisztráció terhét. Ha megnézzük az elmúlt 12 évet, akkor nemes egyszerűséggel ki lehet jelenteni, hogy a Fidesz-KDNP-kormány az adócsökkentések kormánya. 2010 óta 80 alkalommal csökkentettünk adót. A 2010 óta megtett adóintézkedésekkel a GDP 4-5 százalékát kitevő mértékben csökkentek az adók Magyarországon. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló ’96. évi törvény számos ponton módosul 2023-tól. A társasági adó egy olyan adónem, amely a társas vállalkozókat érinti. Ebbe a kategóriába tartoznak például a bt.-k, kft.-k, a szövetkezetek és egyéb szervezetek is. A társasági adó mértéke 2017 óta egységesen 9 százalék Magyarországon. Ez a kedvező adókulcs egyébként hatalmas versenyelőnyt jelent Magyarország számára, ugyanis tőkevonzó és gazdaságösztönző hatású. Tudom, hogy önök a globális minimumadó nagy támogatói, és a globális minimumadót próbálják Magyarországon is bevezetni. Szerintünk pedig a magyar adópolitikát a magyar parlamentnek kell meghatároznia. Nem New Yorkból, Moszkvából, Berlinből, akárhonnan, Washingtonból, Párizsból vagy Brüsszelből határozzák meg a magyar adópolitikát, hanem helyes az, hogy ha mi itt döntünk Magyarországon róla. A kormányunk célja az elmúlt 12 évben mindig az volt, hogy mind a magyar, mind pedig a külföldi vállalatoknak, befektetőknek vonzó célpontjává tegyük Magyarországot. A társasági adó mértéke korábban 19 százalék volt. Ez csökkent 10 százalékponttal 9 százalékra. A mostani módosítások alapján a társaságiadó-bevallásban teljesítendő új transzferár-adatszolgáltatási kötelezettség kerül bevezetésre, mely az adóhatóság ellenőrzési és kockázatelemzési feladatait hivatott segíteni. Az adózó döntése szerint a tulajdoni részesedésre elszámolt értékvesztés növeli az adóalapot. Amikor az érintett eszköz kikerül a könyvekből, a megelőző adóévekben az adózás előtti eredmény növeléseként elszámolt összeg csökkenti az adóalapot. A módosítás biztosítja az értékvesztésre tekintettel elszámolt ráfordítás érvényesülését az adóalapban. Szeretnék beszélni a különleges munkavállalói résztulajdonosi programról, hiszen ez esetében nem képez adóalapot a vagyon értékeléséből, pénzre váltásából, illetve kiadásából származó eredmény majd a jövőben. Nagyon fontos, és ma már részben érintettük a hárommal ezelőtti törvényjavaslat vitájában a jövedéki adóról szóló törvény módosítását, amelynek keretében az egyre népszerűbbé váló új dohánygyártmány-kategóriákba tartozó hevített dohánytermékekre vonatkozóan új fogalmat vezet be. Egy olyan jelenséggel állunk itt szemben, amikor a klasszikus dohányzási eszközök mellett mint mondjuk, a cigaretta vagy a szivar, azt mindenki ismeri ugyanakkor megjelentek olyan új, ráadásul gyógynövényként hirdetett, hevített alapú dohánytermékek, amelyek nagyon könnyű hozzáférhetőséget, online hozzáférhetőséget tesznek elérhetővé. Rendszerint külföldi hátterű cég biztosítja a fiatalkorúaknak az ilyen termékekhez való hozzáférést, miközben egyre több kutatás, egyre több orvos és egyre több mindenki állítja azt, hogy ezek rendkívül károsak. Egyébként a dohányzás új generációjaként emlegetett úgynevezett Elf Bar is ilyen, és nem is mértük még fel pontosan, hogy milyen komoly veszélyekkel is jár, hiszen ez az illegálisan forgalmazott úgynevezett Elf Bar rendkívül gyorsan lett rendkívül népszerű a fiatalkorúak körében. Tudjuk azt, hogy a kiszerelése, a színessége és az ízesítése miatt az egyik legnépszerűbb ebben a legkiszolgáltatottabb, legveszélyeztetettebb korcsoportban, súlyos mérgezést is okozhat. Az orvosok beszámolása szerint mellkasi fájdalom, fejfájás, szédülés jelentkezhet, az illóanyagok mennyisége miatt nyálkahártya-irritációt, vérköpést is eredményezhet. Tudjuk azt, hogy milyen veszélyesek ezek az új eszközök, amelyek elárasztották az európai piacot, és elsősorban pont a fiatalkorúakat támadják meg. A fiatalkorúak megvédése és a dohányzás visszaszorítása érdekében fontosnak tartom azt, hogy ez az új fogalom már jelenti a dohányt és a nikotint nem tartalmazó, jellemzően gyógynövényalapú, hevítés útján fogyasztható termékeket is. Az új hevítési technológián alapuló dohánygyártmányokra alkalmazott önálló adójogi kategória bevezetésével 2023. január 1-jével új termékek válnak zárjegy- és jövedékiadó-köteles termékekké. [[12.30]] Tudom, hogy év közben nem illik és nem is szoktunk adószabályokat módosítani. Itt azért a még korábbi határidőt is elképzelhetőnek tartanám, ha nem az lenne az alapvető konszenzus és a törvényalkotás módja, hogy adószabályokat mindig január 1-jétől léptetünk életbe és változtatunk meg, mert azt gondolom, hogy itt egy nagyon komoly veszélyről van szó, aminek a következményeit még nem is biztos, hogy látjuk. Ez egypár hónapos trend, orvosok már nyilatkoztak, gyors kutatások már elkészültek, de hosszú távú hatásait ezeknek az eszközöknek még nem látjuk. Nem látjuk, hogy ezeknél a fiatalkorúaknál 5-10-20-30 év múlva mit fog okozni ezeknek a termékeknek a fogyasztása, és milyen módon terheli meg például az egészségügyi kasszát majd később ezeknek a termékeknek a fogyasztása. A szociális hozzájárulási adóról szóló 2018. évi LII. törvény módosítása alapján a mezőgazdasági őstermelők szociálishozzájárulásiadó-kötelezettségét főszabály szerint az adóév vonatkozásában is kell majd megállapítani, figyelemmel arra, hogy az őstermelő társadalombiztosítási jogállása év közben akár meg is változhat. Emellett a javaslat rögzíti azt is, hogy a nyugdíjba vonuló őstermelőknek a tárgyévben megállapított adóalapjuknak a nyugdíjfolyósítás kezdőnapját követő időszakra jutó arányos részét az adókötelezettség megállapítása során nem kell figyelembe venni. A szociális hozzájárulási adó az elmúlt öt évben több mint a felére csökkent. Míg 2016-ban a szociális hozzájárulási adó mértéke 27 százalék volt, addig idén, 2022. január 1-jétől a béreket terhelő munkáltatói adó mindösszesen már csak 13 százalék. Ez volt az, ami az önök idejében 33,5 százalék volt, tisztelt képviselőtársaim, emlékezzünk rá! Ezzel együtt megszűnt a 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulási adó, így nagyban egyszerűsödött is az adórendszer. A bérek után fizetendő munkáltatói teher idéntől tehát csupán 13 százalékos adót jelent. Összehasonlításképpen mondtam ezt, a 2008-as gyurcsányi adórendszerben a béreket terhelő munkáltatói adót ötféle adónem sújtotta ötféle , tehát az adminisztráció is sokkal bonyolultabb volt, összességében legalább minimum 33,5 százalékos adóterhet jelentett a bérek után a munkaadók számára. A most tárgyalt törvényjavaslat adóügyek és egyszerűsítés mellett vagyonjuttatási rendelkezéseket is tartalmaz, így egyházi vagyonjuttatásokról is láthatunk a törvényjavaslatban. Korábbi tapasztalatok alapján az egyházak számára biztosított vagyonjuttatás nagyon csúnya szóval megtérülő, hasznos és értékes befektetésnek bizonyult, ugyanis az egyházak nagyon fontos munkát végeznek akár oktatási, akár betegápolási, szociális, gyermekvédelmi területeken is a hitéleti tevékenységeik mellett. 2010 óta több mint duplájára emelkedett az egyházi fenntartású köznevelési intézményekbe, illetve szakképző intézményekbe járók száma, amely ma már több mint 240 ezer fő. A szociális és gyermekvédelmi ellátások terén az egyházi jelenlét jelentősen emelkedett. A szociális szakellátásokban 15 százalékról 25 százalékra, a gyermekvédelmi szakellátásban 6,5 százalékról 72 százalékra nőtt az egyházi jelenlét. Az elmúlt tizenkét évben Magyarországon és a Kárpát-medence magyarlakta területein több mint 3 ezer templom újult meg és közel 200 új templom épült magyar kormányzati támogatással. Varju László is szót ejtett a civil szervezetekről. Ugye, megint egy DK-s támadás a határon túli civil szervezetek ellen. Ez egy rendszeres és időről időre visszatérő gyurcsányista hozzáállás. Szerintem nagyon fontos az, hogy a Nemzeti Együttműködési Alapból aminek a neve is „nemzeti”, tehát az egész nemzetnek részesülnie kell belőle a határon túli civil szervetek is részt vehessenek a pályázatokon, és az értékteremtő, értékmegőrző tevékenységükhöz kaphassanak egyébként kis összegű, jellemzően 3 millió forint alatti támogatást jellemzően 3 millió forint alatti támogatást azokhoz a tevékenységekhez, amelyeket helyben a közösség megőrzéséért, a magyar identitás megőrzéséért végeznek. Korábban ez csak úgy volt lehetséges, hogy a határon túli civil szervezet társpályázó volt egy Magyarországon bejegyzett civil szervezettel, és ilyen módon össze voltak kötve, a civil szervezetek közösen voltak kénytelenek pályázni, és mindenképpen nem minden forrás jutott helyben a közösség megerősítésére, mert határon átívelő programokat kellett megvalósítani. Ez a lehetőség természetesen továbbra is megmarad, így a testvértelepülések, testvérkerületek, különböző olyan, például néptáncegyüttesek vagy bármilyen civil szervezet, akik ápolni kívánják magyarországi és határon túli kapcsolataikat, ők továbbra is megtehetik ezt a pályázatokon belül, de mostantól már önállóan, határon túli programokkal is tudnak részesülni a civil szervezetek a Nemzeti Együttműködési Alapból. Varju László alaptalanul állította azt, hogy itt valamiféle támadásról van szó. Magyarországon 60 ezer civil szervezet van. Évről évre a NEA keretein belül 16-17-18 ezer civil szervezet pályázik. Azt gondolom, hogy nagyon aktív a magyar civil élet, és soha nem volt annyi támogatás a civilek tekintetében, mint amennyi az elmúlt években rendelkezésre állt. Mindezekre tekintettel és az előttem elhangzottakra tekintettel a KDNP-frakció támogatni fogja a költségvetést megalapozó törvényjavaslatot. Köszönöm a lehetőséget, elnök asszony. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik, a Jobbik vezérszónoka. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! A költségvetést megalapozó csomag van előttünk, és meg akarnak alapozni valamit, amit a tényszámok ismerete nélkül nem lehet. A Gazdasági Bizottság vitájáról jövünk, és ott is elhangzott, hogy a kormány nagyjából 5,2 százalékos inflációval számol, miközben párhuzamosan a Magyar Nemzeti Bank már majdnem 8 százalékra állítja be a jegybanki alapkamatot, és egyébként a saját kimutatásai szerint a 12 százalék fölötti infláció szeptembertől is 10 százalék fölötti sávban marad, egészen 2023 végéig; akkorra prognosztizálják azt, hogy esetleg a 10 százalék alatti sávba kerül vissza ez a mutató. Önök 5,2-vel számolnak. Miért? Milyen alapon? Sokszor elmondom, egy kiválóan felkészült államtitkárt hoznak abba a helyzetbe, hogy meg kell próbálnia megmagyarázni a megmagyarázhatatlant. Hiszen tényleg úgy viselkedik a kormány, mint ha most lenne egy háborús hatásrendszer a magyar gazdaságon, ami a következő költségvetési időszakra majd biztos, hogy elmúlik. Most a költségvetést megalapozó csomaggal 80 törvényt módosítanak. Beavatkoznak itt-ott, tehát eladhatóvá teszik ezt a csomagot, de azért mégiscsak az a helyzet, hogy ha megvizsgáljuk a márciusi inflációs adatokat vagy megvizsgáljuk a háború előtti mutatókat, akkor is azt látjuk, hogy Európa egyik leggyorsabb inflációs növekedését sajnos és bárcsak ne így lett volna! a magyar gazdaság produkálta; ugye, az általam egyébként gyakran nem hivatkozott uniós átlagot is meghaladta már a magyar infláció akkor. Tehát egy eleve legyengült állapotú magyar gazdaságra talált rá az az elképesztő katasztrófahelyzet, hogy a háborús hatásoknak köszönhetően berobbant az infláció, tovább szálltak el az alapanyagárak. De azt is láthatjuk, hogy a költségvetést megalapozó csomagból még egy dolgot kihagy Magyarország Kormánya: ez pedig a forint-euró árfolyamának elképesztő elszállása. Milyen árfolyammal számolták az előző költségvetést? Illetve milyennel a mostanit? Hát, rendre több tucat forinttal alálőttek az árfolyamnak. És én értem azt, hogy a forint tudatos gyengítése mögött az önök igazi szövetségesei, a nyugat-európai multi cégek feltétel nélküli kiszolgálása áll. Értem. Tudatos folyamat zajlik. 260-ról indultunk, most már 400 fölé nézünk be. Az elemzők egy része már 430 forintos euróárfolyamról beszél. Remélem, hogy nem lesz igazuk, és nagyon remélem, hogy hármassal kezdődik majd ez az adat, de mind a költségvetés, mind az ahhoz adott indokló csomag nagyon-nagyon jóindulatú saját magunkkal szemben. Márpedig így reális tervezést lehetetlen folytatni. Azt is látjuk, hogy amikor az MNB árulja el a valóságot a kormányzat számára, akkor adódik a kérdés, hogy miért nem tetszenek kommunikálni egymással. Tehát nyílt titok Magyarországon, hogy az MNB azért a függetlenségének jó részét feláldozta a politika oltárán az utóbbi években, és ezt nyugodtan mondhatom, mondjuk, a devizahitelesekkel kapcsolatos elbánás kapcsán. Nacsa képviselőtársammal sokszor kerülgetjük egymást; amikor végighallgatom, és rá reagálnék, akkor ő megy ki a teremből, más esetben nekem kell bizottsági ülésre elmenni, tehát nagyon nehezen találjuk meg ezt a közös diskurzusteret, de talán majd a folyosón sikerül. Az egészen biztos, hogy amikor ő a bankok profitjáról beszél, és azzal vádol ellenzéki pártokat, hogy hú, ezzel a banki profittal mit akarnak csinálni, akkor megint csak leleplezi a kormány valódi politikáját, aminek állatorvosi lova, államtitkár úr, a tranzakciós illeték. Önök bevezettek egy nevezzük úgy, hogy adófajtát, elkeresztelték ezt illetéknek, talán azért, hogy Brüsszelben egy kicsit kevesebbet kelljen ekörül árnyékbokszolni. Egy nagyságrendileg 200 milliárdos tehertételt találtak ki. Önmagában ezzel nagy baj nem lenne, ha önök nem engedték volna meg magyar nemzeti bankostul, beleolvadt felügyeletestül, hogy ezt az egészet áthárítsák az emberekre. Aztán itt, a parlamentben jeleztük önöknek, hogy drága kormányunk, a kisvállalkozók a bankjuktól sok esetben levelet kaptak, hogy öt hónapra visszamenőleg fizessék be a tranzakciós illetéket, ami önmagában több irányból jogsértő. [[12.40]] Tehát az, hogy valaki, egy adóalany, akire kivetettek egy adót, írásba adja azt vállalkozók számára, hogy áthárítja ezt az adót, ez nonszensz, tehát az ősbűnt önök itt követték el. Nem most, amikor megint csak engednek több mint 500 milliárd értékben különadókat áthárítani, mert én a különadók nagy javaslattevője voltam mindig is, ezt nem titkolom, és nem is változott ezen a téren semmi. De az áthárításuk egy gusztustalan piaci folyamat, hiszen a fogyasztó, az ügyfél, a polgár nem tud védekezni ezzel szemben. Ha engedi a felügyelet, ha engedi a kormány, hogy a tranzakciós illeték egészét áthárítsák, ha engedi a kormány, hogy a banki ágazati különadó nagy részét áthárítsák, akkor lényegében ezzel szemben védtelen az állampolgár. Azt is látjuk, hogy azért egy EBRD-paktum még ott lóg az önök feje fölött, tehát ott van fönn a honlapjukon angol nyelven, hogy megállapodtak a bankrendszerrel. Lepapírozták, vállalták, hogy a károsultak helyzetének rendezése érdekében egy forintnyi kárt sem okoznak a bankoknak. Én idesorolom a piaci árfolyamon történő forintosítást is, ahol úgy gondolom, hogy ez a kormány egy másik ősbűnt követett el a devizahitel-károsultak tekintetében, hiszen a Kúriára mutogatott, miszerint a Kúria meghatározott volna önöknek egy átváltási árfolyamot a devizahitelezés esetében. Részletesen átolvastuk a Kúria összes idevágó állásfoglalását, döntését. Természetesen szó sem volt arról, hogy a Kúria 256 forintos piaci árfolyamot határozott volna meg azok számára, akik 160 forinton vettek fel egy úgynevezett hitelt. A Kúria maximum a terhek megosztásáról, és itt hangsúlyozom, megosztásáról értekezett, illetve arról, hogy milyenfajta kockázattípusokat kire lehet és kire nem lehet szerinte telepíteni. De szó sem volt arról, hogy a kockázat egészét kizárólag és tételes módon csak az ügyfél viselje. Magyarország Kormánya, az MNB és a felügyelet itt megint csak letette a fegyvert a bankok érdekében, és megint a bankok oldalára állt a polgárok érdekeivel szemben. Természetesen erre majd megkapjuk a választ, hogy a devizahitel-állomány 2010 előtt szaporodott fel igaz; hogy az akkori felügyelet nem látta el rendesen a dolgát igaz; hogy az akkori kormányokhoz elképesztő bűnök tapadnak ebben a kérdésben igaz. Ezt senki nem vitatta. Amit én számonkérek önökön, az a probléma megoldására rendelkezésre álló 12 év és az az alatti semmittevés, tötymörgés és gazdasági szintű árulás, amikor a bankok oldalára álltak az ügyfelek érdekeinek képviselete helyett. Ezt nagyon fontos elmondani: amikor önök hivatkoznak a bankok extraprofitjára és annak megadóztatására, a teljes képhez hozzátartozik, hogy Magyarország előző kormányai, tehát 2010 óta szinte vazallusi módon álltak a bankrendszer igényeihez, és egyébként ebbe a körbe kell sorolnom a 2010 előtti kormányokat is, tehát ne legyünk igazságtalanok. 1990 óta nem nagyon tudok olyan kormányt megnevezni, amely ne teljesítette volna ezeket a pénzügyi érdekeket tulajdonképpen feltétel nélkül. Tudnék egy-kettőt kiemelni pozitív irányban, de az további vitákat indítana el. Maradjunk abban, hogy rendszerszinten a magyar emberek érdekei helyett pénzügyi, banki érdekek képviseletére került sor. Idesorolandó az is, az önfeladás kategóriájába, amikor Nacsa képviselőtársam az adócsökkentések kormányát emlegeti visszatérő módon. Nem akarom most idehozni az újfajta, a Fidesz által bevezetett egzotikus adótípusokat, engem biztos nem érint, tehát a samponadót éppenséggel emlegethetném, a népegészségügyi termékdíjat is, de nem akarom elvinni ezt a vitát abba az irányba. Viszont azt állítom, hogy 2017-ben a harmadik ősbűnre került sor. Tehát akkor, amikor a társasági adó kulcsát ez a kormány beállította, és egy adóparadicsomi szintet hozott létre multi cégek számára, akkor megint csak nem a nemzeti érdeket képviselte. Ez egy áthidalhatatlannak tűnő törésvonal közöttünk, hogy talán Nacsa képviselőtársam úgy gondolja, hogy ez az adóparadicsomi adókulcs tényleg csábító erőt jelent multi cégek, nagybefektetők számára, miközben aki ismeri az ő világukat, az ő működésüket, az tudja, hogy a kiszámítható jogrendszer, a stabil háttér, a normális klíma, illetve a tisztességesen képzett és megfelelő munkaerővel való ellátottság mind-mind sokkal fontosabb szempontok. Az effektív adókulcs persze nagyon fontos, de az önök által kivetett adókulcsot ezek a cégek röhögve kijátsszák így is; kijátszották sajnos a 15 százalékot is, és önök hagyták, kijátsszák a 9 százalékot, és önök hagyják. Egy Audi esetében, nagy multi cégek esetében, amikor a ténylegesen befizetett adót vizsgáljuk, akkor 1 százalék alatti összegeket találunk, vagy éppen egy-kettő mínuszosat, ahogy LMP-s kollégáim a költségvetési vitában nagyon helytálló módon kiemelték, hiszen önök még vissza nem térítendő támogatások tömegével is kényeztetik ezeket a multikat, teljesen fölösleges módon, Európában példátlan módon. Adják oda ezeket a támogatási összegeket magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásoknak! De addig is kérem, hogy a bankok extraprofitját mérsékelten emlegessék, hiszen önök voltak azok, akik mindig a bankárérdekek mellé álltak a nemzeti érdek helyett. Az adócsökkentések kormánya tekintetében ne menjünk el szó nélkül amellett, hogy az egész régióban egy fiatal és egyedülálló, gyermektelen, átlagosan kereső ember adóterhelése lényegében a legnagyobb. Az, hogy ez az ember gyermektelen, nem feltétlen azt jelenti, hogy nem szeretne családot alapítani. Éppen ezért igényelhetne segítséget ehhez, amit, maradjunk annyiban, hogy korlátok között kap meg Magyarországon. Megijesztett továbbá államtitkár úr egy mondata, és kérem, hogy erről még sokat beszélgessünk. A végrehajtások tekintetében talán úgy fogalmazott, remélem, hogy rosszul írtam fel, és akkor vállalom az ezzel kapcsolatos felelősséget, de azt mondták, hogy a végrehajtásokat az ingatlanokra már bevált javaslatok szerint terjesztik ki az ingóságokra is. Én nagyon remélem, hogy itt vagy a súlypontokat toltuk el, vagy én értettem félre valamit, de beváltnak nevezni az ingatlanokat érintő végrehajtásokat egy olyan országban, ahol a családügyi miniszter regnálása alatt több tízezer kilakoltatást bonyolítottak le elhelyezés nélkül, ez egy nagyon súlyos és kockázatos mondat. Nem akarok beleképzelni rossz szándékot vagy cinizmust, biztos, hogy csak egy helytelen fogalmazásról van szó. Az is, hogy családügyi miniszteri posztot létrehoztak, egy nagyon jó és támogatandó dolog, tehát ezt ne vitassuk, de az, hogy családügyi miniszter regnálása alatt tömegesen, ezrével, tízezrével került sor elhelyezés nélküli kilakoltatásokra, egészen durva. Bevált módszereket ezekben az ügyekben egyáltalán ne emlegessünk, hiszen itt azért nagyon-nagyon sok esetben ellenzéki jogászoknak, civileknek, aktivistáknak kellett jogsegélyt nyújtaniuk a kormányzat intézményrendszere helyett, hogy az elviselhetetlen legalább az életben maradással párosuljon, tehát hogy ne vezessen ez a folyamat még több ember halálához. De nagyon sok honfitársunk egészsége, családbővítési tervei, a teljes karrierútja és életterve lett az áldozata annak, ahogy ezeket a végrehajtásokat Magyarországon kezelték, végrehajtották, foganatosították, és nyilván még nem látunk tisztán, mert csak vádak és gyanú van egyelőre a kormány és a végrehajtók összefonódásait illetően, de nagyon remélem, hogy nem tekintik jól bevált mintának és receptnek azt, amit az utóbbi években ebben a tekintetben láthattunk. Arról is beszélnünk kell, hogy az adócsökkentések kormánya egyetlen esztendő alatt több mint 1600 milliárddal több áfát kíván behajtani, kasszírozni a magyarokon. Erre nyilván azt fogják mondani, hogy hát, a fogyasztás ennyit erősödött. Egyébként 17,5 százalék kétségkívül a bővülés frontján megjelent. Ez minek köszönhető? Nagyjából a választások előtti osztogatásnak és nagyon sok, egyébként általam akár támogatott intézkedésnek, de ezek mindenképpen átmeneti, kipörgő hatást mutató, az inflációt erőteljesen pörgető dolgok, amelyek ugyanakkor nem fognak jelentkezni a következő hónapok fizetéseiben, de még a szociális transzfereiben sem. Mégsem látjuk azt, hogy a fogyasztás olyan mértékben bővült volna, amely ekkora áfatömeg kasszírozásához elegendő lett volna. De ha már itt tartunk, többször említettem, hogy csak ezen pluszáfaösszeg alig több mint 10 százalékát kértük, kérjük a gyermeket nevelő családok számára, az alapvető élelmiszerek áfanullázása tekintetében, a gyermeknevelési cikkek áfátlanítását illetően. Itt nagyon-nagyon komolyan garantálni kellene azt is, hogy az áfacsökkentésből valódi árcsökkenés sarjad. Erre garanciát csak akkor lehet adni, ha az ezt illető szakmai vitákat végre lefolytatjuk. Van még egy nagyon fontos szempont, mert itt azért megint csak családbarátnak tüntette fel magát ez a kormányzat, és van egy olyan alanyi jogon járó családtámogatási formánk, amely évtizedes távlatban most már befagyott. Hozzám nem az alanyi jogú áll közelebb, hanem inkább a munkát terhelő adók csökkentése, tehát jobboldali emberként nyilván nem a segélyezés felé hajlok, hanem a munka világából származó jövedelem elérhetőségének a megkönnyítése felé. De minden magyar gyermek esetében van egy szükséges minimum, hiába integet fideszes képviselőtársam, van egy szükséges minimum, és a családi pótlék összegének befagyasztását most már végre valamilyen szinten véleményezniük kell. Gyáva, sunyi módon nem foglal állást ebben a kormány. Én azt javaslom önöknek, hogy a családi kártya intézményének bevezetésével duplázzák meg ezt az összeget, belefér a költségvetésbe. Ezen családi kártyával viszont kizárólag gyermeknevelési cikket és a gyermek neveléséhez szükséges alapvető élelmiszert, illetve a tanításához, lakhatásához kapcsolódó költségeket lehessen fizetni. Még egyszer hangsúlyozom, hogy bőven beleférne mindez a költségvetésbe. [[12.50]] A családi kártya intézménye azt teszi lehetővé, hogy kizárólag a gyermek érdekkörében hasznosuljanak ezek az összegek. Tisztázzuk, és legyünk őszinték, élvezeti szereket, szerencsejátékot vagy lottószelvényt nem lehetne családi kártyával vásárolni. Eltökélt vagyok abban, hogy egy ilyen családvédő intézkedéssel a gyermekek érdekkörében nagyon komoly összegek hasznosulhatnának. És ha meg akarják alapozni a költségvetést, akkor először igazságtartalmat kell adni a családokat védő kijelentéseiknek, ehhez pedig kiváló eszköz lenne a családi kártya és a gyermeknevelés minden eszközzel történő támogatása Magyarországon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
A Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka, Tóth Endre következik. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Legyünk őszinték, ez egy salátatörvény. Bár az a címe, hogy a költségvetés megalapozására szolgáló törvény, de valójában nagyon sok olyan rendelkezés van benne, aminek semmi köze a költségvetés megalapozásához. Én elsősorban ezekről beszélnék, hiszen ezekről még senki sem ejtett szót, pedig fontos, hogy ezekről is beszéljünk. Felteszem a kérdést: mi köze van például a költségvetés megalapozásához a polgári törvénykönyv módosításának, amely arról rendelkezik, hogy a miniszterelnök vagy a köztársasági elnök rendezvényei esetében utólag kérhető, hogy a jelen lévő személyeket felismerhetetlenné tegyék a sajtóban megjelent képeken, videófelvételeken? Mi a köze ennek a költségvetés megalapozásához? Nyilvánvalóan semmi, de önök megpróbálták ezt az ellentmondásos, és úgy gondolom, hogy a társadalom által elutasított javaslatukat belerejteni egy nagyon sok technikai és nagyon sok, akár támogatható javaslattal is rendelkező, költségvetést megalapozó salátatörvénybe. De lássuk, mi van e mögött a polgáritörvénykönyv-módosítás mögött, mi a magyarországi helyzet, kit kell megvédeni a nyilvánosságban való megjelenéstől. „Editke, gyere, megpofozgatlak egy kicsit!” mondta 2017-ben a közpénzekből gazdálkodó Antall József Tudásközpont vezetője egy beosztottjának, miután az privát közösségi médiaoldalával lájkolni merészelte a Momentum Mozgalom egyik bejegyzését. Antall Péter, a vezető, aki ezt mondta, ezt követően kirúgta a munkatárs védelmére siető jogászt, aki szintén a központ alkalmazottja volt, aki később megnyerte a munkajogi pert. Pencz Andrást, a Momentum Mozgalom tagját pedig azért rúgták ki a Budafok-Tétény Önkormányzatból, mert szerepet vállalt a „NOlimpia” kampányban, és bár az alpolgármester, Németh Zoltán azt mondta egy hangfelvétel szerint, hogy kitűnő munkát végzett, az olimpiai rendezésben elfoglalt eltérő álláspontja és az ellenzéki aktivitása miatt ő eltávolításra került az önkormányzat munkavállalói közül. De beszélhetünk itt idősebb Fekete-Győr Andrásról is, aki a Momentum Mozgalom frakcióvezetőjének édesapja, és egy évvel fia politikai szerepvállalása után eltávolításra került az Országos Betétbiztosítási Alap éléről, mielőtt még a megbízatása lejárt volna. Jól látszik ezek alapján a példák alapján is, amelyek csak kiragadott példák, hogy Magyarországon nem a miniszterelnök és a köztársasági elnök rendezvényein megjelenőknek van oka tartani a nyilvánosságtól, sokkal inkább azoknak van joguk félni és a retorziók miatt aggódni, akik az ellenzéki véleményüket felvállalják. Mégis, a kormány ezzel a rendelkezéssel, amit belebújtatott ebbe a salátatörvénybe, a kormány titokzatos barátait védené meg, ők kérhetnék azt, hogy kisatírozzák őket a képeken. Miközben az ellenzéki gyűléseken megjelenőkre ez a szabályozás nem vonatkozna, tehát ők nem kérhetnék azt, hogy adott esetben megóvják őket a különböző retorzióktól, attól, hogy nyilvánosságra kerüljön az arcuk. Pedig, ha valakinek van félnivalója, akkor ők azok, elsősorban a kistelepülési környezetben nagyon sok történetet hallani azokról az esetekről, amikor helyi kormánypárti polgármesterek odaküldik az embereiket ellenzéki rendezvényekre lefotózni azt, hogy kik vesznek részt ezeken a rendezvényeken, kik vesznek részt az ellenzéki előválasztáson, majd ennek a fényképnek akár következménye is van közmunka vagy munkavállalás területén. Ezeknek az embereknek, akik ilyen környezetben élnek, és felvállalják az ellenzéki véleményüket, tényleg van okuk és félnivalójuk a falusi Döbrögik haragjától. Rájuk mégsem vonatkozik ez a szabályozás, kizárólag a kormánypárti rendezvényeken a miniszterelnök és a köztársasági elnök mögött, előtt, közvetlen közelében megjelenő emberek kérhetik azt, hogy felismerhetetlenné tegyék őket a sajtóban. Hogy is van ez tehát? Kinek szolgál és kit véd ez a polgáritörvénykönyv-módosítás? Az a cél, hogy Mé-száros Lőrinc vagy Tiborcz István most már nyilvánosságtól háborítatlanul ülhessen ott a kormányfő jobbján? Vagy az a cél, hogy ezentúl Nikola Gruevszki, a kormány korrupt macedón védence vagy esetleg Szergej Nariskin orosz kémfőnök magyar állampolgárságot kapott családja is beülhessen a VIP-páholyokba? Esetleg Polt Péter vagy Domokos László vagy a papíron független többi intézmény vezetője is szabadon csápolhasson Orbán Viktor nagygyűlésein? Ez a javaslat igazságtalan és elfogadhatatlan, mert azokat védi, akiknek nincsen szükségük védelemre a kétharmados Fidesz-hatalom árnyékában, azokat pedig nem védi, akiknek valóban szükségük lenne a védelemre, akik kistelepülési, kormánypárti túlsúlyú közegekben felvállalják az ellenzéki véleményüket. Egy rossz emlékű példa is eszembe jutott ennek kapcsán. Utoljára Joszif Sztálin mellől tűntek el a fényképekről emberek. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon rossz emlékű példája a történelemnek, nem hiszem, hogy Magyarországot ebbe az irányba kellene lökni. A másik ilyen példa, ami szintén belekerült ebbe a salátatörvénybe, itt van a törvényben a budapesti három fontos tér államosítása is; a Vörösmarty térről, a Széchenyi térről és a Podmaniczky térről van szó, aki nem olvasta volna ezt a szakaszt. Ez megint egy olyan dolog, ami nem nevezhető a költségvetés megalapozásának, hiszen ez nem érinti a központi költségvetést. Ha azt megnézzük, hogy ez miről szól: nyilvánvalóan az ellenzéki vezetésű főváros további kirablásáról, arról, hogy lehetőségeket, eszközöket vesznek el a Karácsony Gergely vezette fővárostól, és a magánérdekeket a közérdekek fölé helyezik. Gondolok itt elsősorban Tiborcz Istvánnak a szállodafejlesztési projektjére a Vörösmarty téren. Nem beszélve arról, hogy ez az államosítás, ami ellentételezés nélkül történik meg, alkotmányellenes is lehet korábbi alkotmánybírósági döntések alapján. És szintén nagyon rossz emlékű történéseket juttat az eszünkbe: utoljára a kommunisták államosítottak ellentételezés nélkül a második világháború után gyárakat, vállalkozásokat, iskolákat. Azt gondolom, ideje, hogy ne a rossz emlékű időszakára hajazzunk a történelemnek, ne a történelem rossz lapjaira hivatkozzunk példaként, hanem a jövőbe nézzünk, és ennek kapcsán ezeket a salátatörvénybe rejtett módosításokat elfogadhatatlannak kell neveznünk, és emiatt a Momentum Mozgalom nem támogatja ezt a salátatörvényt, függetlenül attól, hogy vannak támogatható elemei, de a kormány lehetetlenné tette ezekkel a kis aknákkal, amelyeket elhelyezett a törvényben, ennek a teljes csomagnak az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Most Vajda Zoltán képviselő úr következik, az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Kedves Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Miért vagyunk itt? Miről beszélünk? Szóval, mit akarunk? Miért vagyunk itt egyáltalán most? És főleg miért most vagyunk itt? Ilyen egyszerű kérdéseim lennének egyébként. Én csak a törvény címét szeretném először elolvasni, ami a 2023. évi központi költségvetésnek a megalapozásáról szól. Szóval, azért teszem fel ezeket a kérdéseket, azon túl, amit Tóth Endre képviselőtársam mondott az imént, hogy ez a salátatörvény tartalmaz olyanokat, aminek abszolút semmi köze nincsen a költségvetéshez, ez egy abszolút valid probléma, de én egy másik problémát is felvetnék ezen túlmutatóan, ha a címéből idézzük azt, hogy megalapozza a költségvetést, akkor ez azt feltételezi, ha a Ház majd elfogadja ezt a törvényt, akkor a költségvetés megalapozott lesz. Én nem vagyok nagyon jó szemantikailag szavakat értelmezni, de ez azt feltételezi, hogy ha valamit megalapozunk, és ezt elfogadtuk, akkor az megalapozott lesz. Szóval, tényleg az a kérdésem, miről beszélünk, miért vagyunk itt, miért most, és miért nem, mondjuk, strandolunk így közösen június utolsó napjaiban; és miért nem akkor beszélünk erről a törvényről is, ahogyan a központi költségvetésről is, amikor, mondjuk, síelnünk kellene közösen, valamikor december hónapban, karácsony környékén, előtt, után, valamikor az év utolsó napjaiban. [[13.00]] Miért van az, hogy a kormány ennyire makacsul ragaszkodik ehhez? És itt jelzem, hogy államtitkár úr az expozéjában az elsők között említette ezt mint egy pozitív attribútumát ennek a törvénytervezetnek vagy általában a költségvetésnek. Ő többször is a kiszámíthatóságot jelezte mint pozitív dolgot, hogy milyen jó, hogy már most tárgyaljuk, és hogy elfogadjuk majd várhatóan az önök többségével a költségvetést még a nyár folyamán, a nyár előtt, és hogy ez a kiszámíthatóságot növeli. Hát, én nem látom, hogy hogyan tud valami megalapozott lenni, itt a törvény címét idézem, vagy a költségvetés kiszámítható, ha nemhogy a jövőt nem ismerjük mert az nyilvánvaló, hogy amikor egy jövő évi költségvetést veszünk, akkor nehéz még a jövőt ismerni , de nem ismerjük még a jelent, hiszen 2022-nek még az első fél évében vagyunk, június utolsó napjai vannak, tehát a 2022. év második fele előttünk van, nem ismerjük a 2022. év első felének az adatait, és nincs meg még a végső zárszámadása a tavalyi évnek. Tehát nem ismerjük a jövőt, ez persze rendben van, nem ismerjük a jelent, ezzel nekem már gondom van, de egészen borzasztó, hogy a múltat sem ismerjük, és úgy próbáljuk a jövő évi költségvetést elfogadni. Tehát az első probléma az, hogy miért itt, miért ezt és miért most. És hadd mondjak ilyen bizonytalansági tényezőket, amelyek szerintem a kiszámíthatóság ellenére vannak! Tehát értem, hogy azzal lehetne érvelni, hogy ha fél évvel hamarabb elfogadunk egy törvényt, akkor a piac majd mennyire bizakodik abban, hogy kiszámítható. Hát, itt csak jelzem, hogy én értem azt, hogy az a száz módosítás, amiről már a múltkor beszéltünk, államtitkár úr jelezte, jogilag nem módosítások, én ezt készségesen elfogadom, de a piac szempontjából módosítások. Attól, hogy nem az Országgyűlés módosítja, hanem egy ügyes módszerrel máshogyan vannak az átrendeződések, ezek még bizonytalanságot növelő vagy kiszámíthatóság elleni lépések. Szóval, hadd mondjak legalább négy-öt olyan tételt, amely biztos, hogy irtózatos bizonytalanság, ami miatt felelőtlenség most tárgyalni egy költségvetést és mondjuk, nem egy szűk fél év múlva. Az első ilyen bizonytalansági tétel biztos, hogy a nemzetközi környezet, ebben legyünk igazságosak. Ezek Magyarországon kívül álló nemzetközi problémák, amelyekről beszélnünk kell. Egy Covid utáni, remélem, hogy nem Covid alatti vagy újabb hullám előtti időszakban vagyunk, az ellátási láncokra vonatkozó nehézségektől kezdve sok olyan van, amely, legyünk igazságosak, teljesen független a magyar kormány tevékenységétől. Van egy háborús környezet, amely szintén, úgy gondolnám, lényegében azért a kormánytól független, és van egy energiaválságos időszak is. Biztos, hogy ez három olyan irtózatos nagy problematika, amelyeket nehéz most még így előre látni ilyen hosszú távlatban. Ezek azok, amelyek a kormánytól talán függetlenek. Van egy olyan bizonytalansági tényező, amely biztos, hogy nem független az önök tevékenységétől: vajon megérkezike az európai uniós adófizetőktől nekünk járó, mindnyájunk által vágyott pénz Magyarországra? Összességében 40 milliárd euróról beszélünk a teljes uniós költségvetési ciklus tekintetében. Sajnos, könnyű szorozni a 40 milliárdot most már 400-zal, 16 000 milliárd forintról beszélünk, amellyel önök játszadoznak, a jövő évi költségvetés tekintetében pedig nagyjából 2000 milliárd forintos uniós pénzzel tervez a költségvetés. Ez minden magyar háztartásnak nagyjából félmillió forint olyan pénz, amelyet az uniós adófizetők adnának Magyarországnak, ha a legalapvetőbb, mondjuk, hogy antikorrupciós intézkedéseket a kormány bevezetné. Örömmel hallottam tegnap Navracsics, nem is tudom, mi a pontos titulusa, de szerintem ilyen uniós pénzekért pitiző miniszter úrnak nem tudom a pontos titulusát, én csak így hívom őt a bizakodó nyilatkozatát, hogy most már ő úgy látja, hogy a második félévben lesz megállapodás; ezt könnyű mondani, mert az első félévnek vége van. Én drukkolok neki, és örömmel szeretném, hogy jöjjenek az uniós pénzek Magyarországra, de önök 2000 milliárdot, háztartásonként félmillió forintot kockáztatnak minden magyar háztartásnak azzal, hogy például az antikorrupciós intézkedéseket nem hajlandóak bevezetni. Ez a második irtózatos bizonytalansági tényező. A harmadik, amelyet már többen is említettünk, Varju képviselőtársam is mondta, az inflációs nyomás vagy elszabadult nyomás. Tudjuk a számokat általánosságban, de azért én például innen, az Országgyűlés Hivatala által készített kiváló felkészítő anyagokból így összeszedtem, hogy 2022 májusában a margarinnak 41 százalék, a kenyérnek 37 százalék, a tejnek 30 százalék, a tojásnak szintén 30 százalék, és hadd ne soroljam melyek voltak azok az inflációs számok, amelyek az átlagos 10,7 százalékos inflációs szám mögött megtalálhatók. A negyedik bizonytalansági tényező pedig, erről is volt már szó valamennyire, a forint árfolyama, és itt biztosan már nem lehet azt mondani, hogy a kormánynak ebben nincsen felelőssége, mert az inflációra még lehet azt a Rogán-Habony-műveknél kitalált mantrát mondani, hogy ez egy háborús infláció. Én a múltkori beszélgetésünknél már próbáltam azt is cáfolni, hogy ez azért nemcsak háborús infláció, hiszen Magyarországon az infláció növekedése messze a háború kitörését megelőzően elindult, tavaly ősz óta lendületesen, hónapról hónapra nő az infláció. Készségesen elfogadom, hogy a háborúnak is van hatása erre, de visszatérve az euró/forint árfolyamra, itt pedig totálisan elszakadtunk a lengyel złotytól, a cseh koronától. Tegnap, ugye, egy drámai kamatemelést kellett végrehajtani a Magyar Nemzeti Banknak, 1,85 százalékkal. Csak azoknak mondom, akik ezt nem követik annyira, hogy általában a kamatemeléseket bázispontokban szoktuk mondani. Egy bázispont 0,01 százalék, és azt tudom mondani, hogy egy 10 vagy 20, vagy 25, vagy esetleg 50 bázispontos kamatemelés egy erős hatás már és egy erős jelzés a piacnak. Hát, az 1,85 százalék 185 bázispontos kamatemelés, tehát egy drámai kamatemelést kellett a Nemzeti Banknak végrehajtania, és ettől valamennyire visszament a forintárfolyam 400 alá, de sajnos továbbra is a 400-as lélektani határ körül lengedezik vagy van, sajnos nem sikerült nagy erősödést elérnie. Még egy bizonytalanságot látok én, és ez már az utolsó, amit a bizonytalanságok között mondanék: ez pedig az államháztartás hiánya, a költségvetés egyenlege. Mondjuk, a tavalyi negyedik negyedévre érdemes megnézni azt, hogy míg Magyarországnak 7,6 százalékos hiánya van, amit mi látunk, Lengyelországban 2,7 százalék, az EU 27-nek az átlaga 3,5 százalék, az euróövezet hasonlóan 3,6 százalék vagy Szlovéniában 4,4 százalék. Magyarországnak 7,6 százalékos tavalyi negyedik negyedéves hiányt sikerült összehoznia. Szóval, az érvelésem az, hogy miért fél évvel hamarabb kell ezt, miért kell ennyire görcsösen ragaszkodni ehhez. Máskor akár még érvelhető is, hogy miért jó trend hamar elfogadni, de egy ilyen irtózatos bizonytalansági helyzetben miért most kell, különösen, hogy én attól is aggódom, hogy mindnyájunknak meg kell majd tanulni a stagfláció szörnyű kifejezését, amikor nincs gazdasági növekedés, és magas inflációs környezetben működünk. Úgyhogy, államtitkár úr, én tisztelettel azt szeretném öntől kérdezni, hogy például ezen érvek miatt… vagy ha rám nem hallgat, és ez nekem nem okoz lelki problémát, ha rám nem hallgat, de ha, mondjuk, a Nemzeti Bankra hallgat, az tegnap már arról beszélt, hogy az infláció az idei év tekintetében a 11 és 12,6 százalékos sávban lehet csak. Jelzem, hogy három hónapja ők olyan 7,5 százalékos inflációt gondoltak 2022-re, és jövő évre pedig a Matolcsy által vezetett Magyar Nemzeti Bank már 6,8-9,2 százalékos inflációval tervez. Önök ezt a költségvetést 5,2 százalékkal tervezték. Úgyhogy tisztelettel önön keresztül kérdezném a kormányt, államtitkár úr, hogy nincse itt az ideje máris átdolgozni ezt a költségvetést, hiszen már most is látható, hogy az egyik legalapvetőbb makromutató, az infláció tekintetében tarthatatlan az 5,2 százalékos terv. Az euróárfolyamot, amit terveznek, szintén nem mondanám, de azért érdemes lenne megemlíteni, hogy 377 forintos euróárfolyammal számolnak. Szerintem nincs magyar ember, aki elhiszi azt, hogy jövőre 5,2 százalék lesz az infláció és 377 forint átlagosan az euróárfolyam. Itt hallottam azt, hogy mennyire az adócsökkentés kormánya az önök kormánya. Nacsa kolléga itt van, jaj, de örülök, hogy látom, csak éppen telefonál. Hosszú napjai vannak neki, látom, mert korán reggel volt tegnap a tévében, elég rossz dolgokat is mondott sajnos, de nem baj az. Hogy mennyire az adócsökkentés kormánya az önök kormánya? Az extraprofitadó biztos, hogy adóemelés, amit közvetlenül áthárítanak majd a magyar emberekre. Két típusú cég van, akit az extraprofitadó sújt: az egyik típusú cég hangosan kérkedve és egyébként minősíthetetlen jelzőket mondva egy miniszterre áthárítja a magyar emberekre, a másik típusú cég, amelyiket sújtja az extraprofitadó, csendesen nem mond semmit, sunnyogva, de áthárítja a magyar emberekre, úgyhogy ez önmagában biztos, hogy adóemelés. [[13.10]] Én nem látom, mi az adócsökkentés kormánya, amikor áfa tekintetében is egyébként több mint 15 százalékkal több áfabevételt terveznek, és sorolhatnám a sok-sok adóemelési tételt. De ki fogok futni az időből, úgyhogy én már csak egy dolgot szeretnék, mert azért vegyük komolyan magunkat. Ha itt van egy törvény, amely elvileg megalapozza a megalapozatlan költségvetést, akkor nézzük meg egyébként azt, hogy a költségvetés, mondjuk, a jóléti kiadásokkal hogyan viszonyul, mondjuk, egy 2010-hez képest, mert önök valamiért előszeretettel mutogatnak vissza 2010-re. Mondjuk, oktatásra 37 százalékkal, egészségügyre 14 százalékkal, nyugdíjakra pedig 31 százalékkal költ kevesebbet a GDP arányában, mint a 2010-es kormány költségvetése. Számszerűsítsük! Oktatási tevékenységre GDP-arányosan 5,49 százalékot költött 2010-ben a kormány, ’23-ban 3,47 százalék a GDP arányában, egészségügyre 4,55 százalékról 3,9 százalékra, és nyugellátásokra a GDP arányában 10,45 százalékról 7,15 százalékra csökkennek a kiadások. Úgyhogy én összességében azt tudom mondani, hogy nem tudom, miért most tárgyaljuk ezt, miért nem télen, amikor más, európai értékeket követő országok az év végén fogadják el a költségvetést és az azt elvileg megalapozó törvényeket, miért kell görcsösen ragaszkodni ehhez. Én azt látom, hogy már most is akár átdolgozásra érett ez a költségvetés, hiszen úgy látszik, hogy alapvető makromutatók sem fognak már teljesülni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és az LMP soraiban.]]
A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Szabadi István képviselő úr következik. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország 2023. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat során a Mi Hazánk Mozgalom üdvözli azokat a törekvéseket, ami a magyar hagyományok megőrzéséről, a történelmi alkotmány visszaállításáról szólnak, de mi tovább is mennénk ennél. Amint azt Toroczkai László elnök úr első parlamenti felszólalásában jelezte, célul tűztük ki a történelmi alkotmány rendezésének a kérdését, mert álláspontunk szerint Magyarország Alaptörvényének a társadalmi elfogadottsága hiányos, sok magyar ember érzi úgy, hogy a jelenlegi Alaptörvény egy párt Alaptörvénye, és nyilván nem a történelmi alkotmány folytatásáról beszélhetünk ebben az esetben, ugyanis elmaradt ennek az Alaptörvénynek a széles körű társadalmi egyeztetése, amire nyilván azért szükség lett volna. Továbbá, ha már hagyományokról beszélünk, akkor a vármegyék közbiztonságának megteremtéséhez javasoljuk a csendőrség visszaállítását, mivel a rendőrség munkáját segíteni kell egy tekintélyt parancsoló, helyismerettel rendelkező karhatalmi vagy határvédelmi feladatokra el nem vezényelhető állománnyal. A csendőrségre óriási szükség lenne, mivel hazánkban terjed az a szubkultúra, amely nem tartja be a társadalmi együttélés alapvető szabályait. A csendőrséget preventív jelleggel hoznánk létre, bűnmegelőzési feladatkört töltene be, szemben a nyomozati feladatkört ellátó rendőrséggel. Nem lenne mindenhol csendőrség, hanem oda lehetne vezényelni, ahol megbomlik a közrend. A tekintélyt parancsoló egyenruhát viselő, különleges kiképzést kapó csendőrség már megjelenésével is elriasztaná a bűnözőket. A 2023. évi központi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslat az államháztartásról szóló törvény rendkívüli intézkedései esetében pontosítja, hogy 2023. július elejétől a veszélyhelyzetre vonatkozó rendelkezéseket az Alaptörvény 53. cikke helyett az 51. cikk tartalmazza. Nyilván ebben az estben egy technikai átvezetésről van szó, de ismételten szeretnénk felhívni a figyelmet arra, hogy mit jelentenek ezek a rendkívüli intézkedések az államháztartásra nézve. A kormány a központi költségvetésről szóló törvényben nem szereplő kiadásokat teljesíthet, és rendkívüli fizetési kötelezettségeket írhat elő. De a helyi önkormányzat költségvetése körében ugyanígy járhat el a megyei közgyűlés elnöke, a főpolgármester, a polgármester, amiről csak utólag, a képviselő-testület, illetve a megyei közgyűlés soron következő ülésén kell beszámolnia. Volt már ebben tapasztalatunk, a fideszes, illetve a baloldali városvezetők egy része elég rendesen kihasználta ezt a helyzetet, bizonyára ezt többen is hallották már. A törvényjavaslat a helyi adókról szóló törvényhez fűzött kiegészítése alapján a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megye megyei önkormányzata az adóból származó bevétel legfeljebb 17 százalékát a saját beruházásaira fordíthatja. Az indokolás szerint erre azért van szükség, mert a koronavírus-járvány és az orosz-ukrán háború okozta problémák miatt az önkormányzatoknak az elmúlt években több új kihívással is meg kellett küzdeniük. Az energiaárak és a rezsiköltségek emelkedése, az építőanyagárak, illetve az élelmiszerárak drasztikus növekedése komoly terhet ró az önkormányzatokra, megterheli a költségvetéseket, és gondot okozhat a beruházások finanszírozásában. Természetesen a Mi Hazánk Mozgalom minden olyan intézkedéssel egyetért, ami az önkormányzatok bevételét növeli, azonban álságosnak tartjuk a kormány indoklását, mivel az önkormányzatok egyes terheinek növekedését épp a kormány idézte elő. Például megszorító intézkedések keretében az önkormányzatok saját bevételének egy részét elvonta, a védekezéssel kapcsolatos költségeket pedig rájuk hárította. Továbbá a kormány júniusi döntése szerint a visszaélések elkerülése érdekében a rezsicsökkentési szabályok kizárólag a lakossági fogyasztókra vonatkoznak, tehát ez azt jelenti, hogy az önkormányzatokat kizárják a kedvezményes árra jogosultak köréből. Az önkormányzatoknak tehát augusztustól piaci árat kell fizetniük az áramért és a gázért. Csak az önkormányzati bérlakások maradnak a rezsivédelem alatt. Például Balassagyarmat fideszes polgármestere szerint ez azt jelenti, hogy amíg eddig évente 2,1 millió forintot fizettek a gázért az energetikailag felújított bölcsődében, addig jövőre 9,5 millió forintot kell majd, a villany ára pedig háromszorosára nőne. Ez nagyon komoly pluszköltség-növekedést jelent. A településvezető kalkulációi alapján ’24-től a ma 135 millió forintos éves rezsiteher felszaladhat akár 400-540 milliós sávba is. Ez egy nagyon durva és drasztikus teher az önkormányzatok tekintetében. Tehát a helyi önkormányzatoknak nemcsak a beruházások finanszírozása, hanem a napi működésük is gondot fog okozni, úgyhogy felszólítjuk a kormányt, hogy biztosítson a teherbíró képességükhöz igazodó kompenzációt az önkormányzatok számára. A törvényjavaslat 2023. január 1-jétől törvényi szintre emeli a cégautóadó 2022. július 1-jétől hatályos, az extraprofitadókról szóló kormányrendeletben kihirdetett mértékeit. Így azok mellékletként beépülnek a gépjárműadóról szóló törvénybe. A cégautóadó mértéke júliustól csaknem a duplájára, 85 százalékkal fog növekedni, amelynek eredményeként a kormány a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat alapján gépjárműadóból 83 milliárd forinttal több bevételt vár, emellett a megtett úttal arányos útdíjból 46 milliárd forintot, az időalapú útdíjból 19 milliárd forinttal több bevételre számít, ami szintén az autósok költségnövekedését vetíti majd előre. Bár a cégautóadó mértékei 2011. november 30-a óta valóban nem változtak, a Mi Hazánk Mozgalom kifogásolja, hogy a kormány pont most, amikor ilyen nehéz gazdasági környezet van, most emeli meg ilyen drasztikusan ennek a díját. Meggyőződésünk szerint ilyen drasztikus mértékben a gazdasági társaságok terheit nem indokolt megnövelni. Ezzel kapcsolatban megjegyezni kívánjuk, hogy a miniszterelnök úr 2022. június 10-én a Kossuth Rádiónak arról beszélt, hogy százezer kis- és középvállalkozás benne maradhat a rezsicsökkentési körben. A június 17-én megjelent 217/2022-es kormányrendelet viszont csak a mikrovállalkozásokról szól, erre is szeretném felhívni a figyelmet. Ők villamos energia esetén évi 4606 kilowattórát, míg a földgáznál évi 1489 köbmétert vehetnek kedvezményes áron. A törvényjavaslat által az egyes vagyonkezelői alapítványokról és azoknak történő vagyonjuttatásról szóló törvény módosításával a Mathias Corvinus Collegium Alapítvány tulajdonába kerül a Budapest belterület 5192/1 helyrajzi számú állami tulajdonú ingatlan. [[13.20]] Ennek az alapítványnak a kuratóriumi elnöke Hernádi Zsolt, a MOL elnök-vezérigazgatója. Csak, ha a megalapozásokról beszélünk, akkor érdemes ezeket az információkat is megemlíteni. A Mi Hazánk Mozgalom sem ezzel, sem pedig az úgynevezett modellváltó egyetemek további vagyonjuttatásával nem ért egyet, mivel a vagyonkezelő alapítványoknak az ingyenesen tulajdonba adott ingatlanok tekintetében nem kell alkalmazni a nemzeti vagyonról szóló törvények garanciális szabályait. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti vagyoni körből ingyenesen tulajdonba adott ingatlant, mint amit az előbb is említettem, a tulajdonmegszerzéstől számított 15 éven belül elidegenítheti. Nem köteles a juttatás céljának megfelelően hasznosítani, az átruházott vagyon hasznosításáról nem kell évente beszámolni a vagyont átadó szervezet felé na, ezért említettem meg. Továbbá nem támogatjuk azt sem, hogy a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslat szerint nem állami felsőoktatási intézmények támogatására 212 milliárd forinttal több jut jövőre. Ebből is látszik, hogy hiába volt a modellváltó egyetemek létrehozásának célja a versenyképesebb, rugalmasabb működési modell kialakítása, a térítésmentesen átadott hatalmas állami vagyon ellenére sem lesznek képesek a piacon költségvetési támogatás nélkül boldogulni, amire, még egyszer mondom, 212 milliárd forintot tervezett be a költségvetés. Nem értünk egyet azzal sem, hogy miközben a kormány a Mathias Corvinus Collegium Alapítványnak ingyen ad át állami ingatlant, a törvényjavaslat szerint Budapest főváros önkormányzatától ellentételezés nélkül elvesz három fontos teret, majd átadja a fideszes vezetésű Belváros-Lipótváros, Budapest főváros V. kerület önkormányzatának. Ezt is csak úgy meg kívántam jegyezni. A Mi Hazánk Mozgalom pozitív jelnek tekinti, hogy a költségvetési hiánycélra tekintettel visszaállítja a pénzügyminiszter jóváhagyását a fejezeten belüli átcsoportosításokra vonatkozóan. Az államháztartásról szóló törvény hatályos rendelkezése szerint a fejezetet irányító szervek a fejezeti kezelésű előirányzatok és elkülönített állami pénzalapok megtakarításai terhére saját hatáskörben előirányzat-átcsoportosítást hajthatnak végre, a pénzügyminiszter egyidejű tájékoztatása mellett. A törvényjavaslat szerint az átcsoportosításhoz a pénzügyminiszter előzetes hozzájárulása lesz szükséges, ezt mindenképpen pozitív jelnek tekintjük. Zárásként azért szeretném kiemelni azt az észrevételemet, amit már korábban a költségvetés vitája során is említettem, hogy a jövőben és örülök, hogy államtitkár úr itt van ezekhez a fejezeti kezelésű előirányzatokhoz rendelt költségvetési maradványokat, amik jelen pillanatban nem láthatóak a költségvetésben, a jövőben valamilyen módon láthatóvá lehessen tenni, mert mondjuk, minden évben, például az előző év zárását követően is, látható volt, hogy több mint 700 milliárd forint megtakarítás maradt, nagyon helyesen, ezekből a pénzmaradványokból, viszont annak, hogy ennek az elköltése hogyan és miként történik, és a pénzügyminiszter majd hogyan és miként gondolja ezt elkölteni, azért mondjuk, egy tervezett előirányzatot érdemes lenne mindig megbeszélni, kibeszélni. Mivel nem tudjuk azt, hogy ez minden évben mekkora maradványösszeg lesz, ezért nyilván nem lehet határozottan megterhelni, nem lehet határozottan előirányzatként meghatározni, hogy azt mire kell költeni, viszont tervezett módon, hogyha ebben bármekkora megtakarítás is létrejön, akkor mik legyenek azok a prioritási pontok, amik alapján, mondjuk, a pénzügyminiszter is dönt, hogy mire lehessen költeni. Például itt többször említettem azt, hogy a pedagógusok béremelését is lehetne ebből, ha más nem, előfinanszírozni, míg nem érkezik meg az Uniótól az erre szánt pénz. Köszönöm szépen.
Most Tordai Bencének, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Az általunk tárgyalandó törvényjavaslat igazi klasszikus salátatörvény. Különböző módosító javaslatokat találhatunk itt ömlesztve, nagy mennyiségben, köztük egészen megdöbbentőeket. A törvényjavaslatnak szándékosan nem azzal a részével kezdem, amely a sajtóban a legnagyobb vihart kavarta. Sokan gyanakodtak arra, hogy a javaslatnak ez a része csak afféle gumicsont gyanánt, figyelemelterelés céljából került be a javaslatba, míg mások szerint a Fideszben inkább hátrafelé mennének, mint előre. Bárhogy is legyen, kezdem inkább azzal, ami rengeteg magyar ember zsebét érinti: a kata átalakítását célzó javaslattal. A salátatörvényben szerepelnek a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény bizonyos paragrafusai, de ezek szó szerint megegyeznek a jelenleg hatályos szöveggel, vagyis nyilvánvaló, hogy a kormány ezeket a jogszabályhelyeket még a törvényjavaslat megszavazása előtt, a Törvényalkotási Bizottság ülésén módosítani tervezi sunyi módon, de hogy hogyan akarják módosítani, azt egyelőre csak a kormány tudhatja. Nincs lehetőségem tehát most arra, hogy véleményezzem a kormány szándékát, minthogy azt egyelőre nem árulta el. Úgy vitázunk tehát erről a javaslatról, hogy annak a legfontosabb részével kapcsolatban a kormány szándékát nem ismerjük. A kormány ezzel nemcsak engem, nemcsak az ellenzéki képviselőket hagyja kétségek között, hanem 460 ezer katás vállalkozót. Nekik sincs egyelőre sejtelmük sem, hogy vajon mit tervez a kormány a katával. Van nekik pedig elég bajuk a kormány nélkül is. Nagy részük anyagi helyzetét a Covid-járvány, illetve a mostani megélhetési válság amúgy is megrendítette; nem hiányzik nekik sem az adóemelés, sem az, hogy kizárják őket a kedvező adózási lehetőségből. Világosan látni kell, hogy ha valamikor, akkor most nincs itt az ideje a kata szigorításának. Magyarországon terjed és egyre súlyosbodik a megélhetési válság. Az infláció elszabadult, az élelmiszerek ára akár közel 20 százalékkal emelkedett a KSH legfrissebb adatai szerint is, és a vágtató infláció a katás önfoglalkoztatókat is érinti; egyrészt közvetlenül, hiszen nagyban drágul a megélhetésük, másrészt közvetetten, hiszen a magas infláció lecsökkenti a vásárlóerőt, ami végeredményben azt jelenti, hogy a katások reáljövedelme jelentősen csökken, és csökkenni fog. A lecsökkent vásárlóerő hatása nem pusztán a lakossági fogyasztókkal kapcsolatban álló katásokat érinti, hanem a cégeknek számlázókat is, hiszen a lakossági kereslet csökkenése begyűrűzik a cégek keresletébe is, lefékez a gazdaság, stagfláció fenyeget. A jelen válságos helyzetben tehát, amikor a katások reáljövedelme amúgy is csökken, semmiképpen nem szabad a kormánynak további jövedelmet elvonni tőlük, sem közvetlenül, adóemelés formájában, sem pedig közvetett módon, úgy, hogy a katások egy részét más adózási forma választására kényszerítik. Annak pedig a költségvetési bevételek szempontjából sincs értelme, hogy a katásokat a kormány ismételten a feketegazdaságba kényszerítse. Ha a válságon túljutunk, akkor érdemes újra elővenni a kata kérdését, de a Párbeszéd akkor sem a szankciókat és a katások vegzálását fogja támogatni, ahogy a kata korábbi, Fidesz általi szigorításánál is elmondtuk, mi a szankciók helyett sokkal inkább a pozitív ösztönzőkben hiszünk. Ha a kormány azt szeretné elérni, hogy a katások közül mind többen térjenek át a hagyományos munkaviszonyra, akkor ajánljuk a kormány figyelmébe a Párbeszéd korábbi javaslatát, amely szerint a katás önfoglalkoztató létből munkaviszonyra váltó alkalmazott után két évig nem kellene szociális hozzájárulási adót és szakképzési hozzájárulást fizetni. A másik javaslatunk pedig, hogy a mediánbérig a KSH legfrissebb adata szerint ez közel 400 ezer forint 9 százalékra kell csökkenteni az szja-t, mégpedig mindenkinek, nem csak annak, aki a katára vált. Szerintünk tehát a katás kényszervállalkozók munkaviszonyba visszatérését adóemelés helyett adócsökkentéssel kellene elősegíteni. Azt gondolom, hogy a Fidesznek, amely a propaganda szerint az adócsökkentések pártja, még ha a tények épp annak az ellenkezőjét is mutatják sokszor, legalábbis illene fontolóra venni a javaslatunkat. Azt mondják, hogy a jelenlegi válságos körülmények között nincs lehetőség erre az adócsökkentésre? Rendben, akkor tegyük el jobb időkre, de legalább ne emeljük, ne emeljék a legkisebb vállalkozások adóját akkor, amikor a vállalkozási környezet éppen nagymértékben romlik. Adóemelésnek kell tekinteni azt is, ha egyes önfoglalkoztatókat egyszerűen kizárnának a katás adózói körből, hiszen nekik ezáltal a korábbinál drasztikusan több adót kellene fizetniük, amit nem lesznek képesek átterhelni a szerződéses partnereikre. Ezzel családok tízezreit, százezreit lehetetlenítené el a kormány, attól függően, hogy milyen szélesre nyitják a kizárandók körét. Nagyon kérem kormánypárti képviselőtársaimat, illetve az illetékes minisztériumot, hogy legyenek emberségesek, és ne szavazzanak meg egy ilyen módosító javaslatot, be se terjesszék azt. Hogyha pluszbevételre van szükségük, akkor sokkal inkább térjenek vissza a néhány hónappal korábbi álláspontjukhoz a globális minimumadót illetően, ami a nemzetközi nagyvállalatokra, a multinacionális óriáscégekre hárítaná át a válság terheit. Tehát kérem önöket, hogy ne a magyar mikro-, kisvállalkozóknak, hanem a nemzetközi nagyvállalatoknak növeljék a terheit, ha már mindenképpen adóemelésben gondolkoznak. [[13.30]] Ebben a salátatörvényben vannak olyan nonszensz elemek is, mint az, hogy ha valaki nyilvános vagy tömegrendezvényen vesz részt, amelyen ott van a miniszterelnök vagy a köztársasági elnök, akkor kérheti, hogy a képen, illetve felvételeken tegyék felismerhetetlenné. Ezt értelmezni is nehéz, azt meg különösen nehéz megfejteni, hogy mi köze van a költségvetéshez. Mire lesz ez jó? Ki lehet majd retusálni Mészáros Lőrincet Orbán Viktor mellől a felcsúti VIP-páholyban? Amióta a Fidesz kormányoz, egyre furcsább országban élünk, és már akadnak olyan furcsaságok, amelyekre egyszerűen nem lehet józan ésszel magyarázatot találni, ebben a salátatörvény-javaslatban is több ilyen van. Arról is beszélni kell, hogy a törvényjavaslat szerint a kormány minden ellentételezés nélkül államosítaná Budapest három fontos, a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában levő terét, a Vörösmarty teret, a Podmaniczky és a Széchenyi teret, valamint a József Attila utcát. Mindezt azért tenné, hogy utána átadja az V. kerületi önkormányzatnak. Amint önök is nyilván tudják, a főváros ellenzéki vezetésű, az V. kerületi önkormányzat fideszes vezetésű. A fideszes kormány tehát gondol egyet, és az ellenzéki fővárostól elvesz négy fontos közterületet, és átadja egy fideszes önkormányzatnak. Mi ez, ha nem a politikai kicsinyesség elképesztő iskolapéldája?! Mit üzen a Fidesz ezzel mindannyiunknak, hogy egy törvénnyel bárkinek a tulajdonát bármikor elvehetik? Ilyesmire Magyarországon utoljára 1948 és 1952 között volt számos példa. [[Nacsa Lőrinc: MSZMP!]] És ilyen egy igazi fideszes törvényjavaslat, míg egyik részében a kormány a Rákosi-kort idézően államosít, a másik helyen meg éppen azzal indokolja a komikus javaslatát az ispán és vármegye elnevezések visszaállítására, hogy idézem „a mai magyar közigazgatás több szállal kötődjön a kommunizmus előtti magyar államigazgatás fogalmi készletéhez”. Míg tehát egyfelől a kormány a Rákosi-korszakot idézően államosít, tehát a tettek szintjén számára ez a mérvadó, a szavakat és a fogalmakat illetően inkább a korábbi korok iránt táplál rokonszenvet. Azt nem tudom, hogy az Orbán-kormány tagjai inkább a Rákosi- vagy a Horthy-korszakkal kapcsolatban éreznek nosztalgiát vagy még inkább a feudális viszonyokkal kapcsolatban, de egyik sem jó hír Magyarország szempontjából. A 400 forintos euróval az átlagos magyar családok számára elérhetetlenné vált a külföldi utazás. Az Orbán-kormány ezért másfajta utazási lehetőségekkel próbál kedveskedni a magyar családoknak, ez pedig az időutazás: vissza a középkorba. [[Nacsa Lőrinc: Jaj, hagyjuk már!]] Csakhogy én nem hinném, hogy a magyar családok ilyesféle utazásra vágynának. Magyarországnak jövőorientált, jövőbarát kormányzásra lenne szüksége, nem pedig múltba révedőre. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
A következő felszólalónk Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetés megalapozásáról szóló törvény és valóban, ahogy az előttem szóló vezérszónokok elmondták, itt az a kérdés, hogy mi van benne, és mi nincs benne, leginkább azok közül, aminek benne kellene hogy legyen szerintünk. Érdemes megnézni, hogy ez a törvénytervezet olyan törvénymódosításokkal van tele, amelyek még érintőlegesen sem kapcsolódnak a költségvetéshez. [[Tordai Bence távozik az ülésről. Nacsa Lőrinc: Ez a párbeszédes vitakultúra.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném, ha el tudná mondani, hogy milyen módon kapcsolódik a költségvetéshez az ispánra meg főispánra való átnevezése a kormánymegbízottaknak, hogy milyen módon kapcsolódik a költségvetéshez a VIP-szektor fotózásáról szóló törvényjavaslat, ami lehetővé teszi, hogy miniszterelnök úr vendégei felismerhetetlenné tetessék magukat egy-egy elkészült fényképen. Hosszan lehetne beszélgetni arról, hogy vajon ez a miniszterelnök urat védi vagy az ő vendégeit. Ezt én itt nem fogom tudni eldönteni, de az biztos, hogy tényleg az a legnagyobb baj, hogy ahelyett, hogy előre mennénk, nem hátra, gyakorlatilag teljes gőzzel rükvercben megy a magyar kormány, és ezt mutatja be ez a költségvetés is. Hulladékgazdálkodás: a visszaváltási rendszer kitolása, egy olyan visszaváltási rendszer kitolása, aminek a minél hamarabbi bevezetése sokkal-sokkal fontosabb lenne. Visszafele megyünk az időben, mert gyakorlatilag kommunista időket idéző módon vesznek el tulajdont önkormányzattól, államosítanak területeket, és hoznak helyzetbe baráti önkormányzatokat úgy, hogy egyébként egy-egy ilyen döntés az anyagi veszteségen túl sok-sok egyéb veszteséget is okoz. Azzal, hogy a főváros elveszíti ezeket a területeket és az afölötti rendelkezést is, egyrészt sérül a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joga az önkormányzatnak. És könyörgöm, ne próbálják azzal magyarázni, hogy az önkormányzati tulajdon is állami tulajdon, meg az állami tulajdon is állami tulajdon, és igazándiból ez csak egy ilyen pingpongozás a kettő között. Én ezt nagyon sokszor meghallgattam már a Fővárosi Közgyűlésben, és már akkor sem volt helyes az indoklás. De menjünk tovább! Egy várostervezés és ezt államtitkár úr pontosan ugyanolyan jól tudja, mint én nem egyik pillanatról a másikra történik. Gyakorlatilag azzal, hogy most elveszíti ezeket a területeit esetleg a főváros, előfordulhat az, és én ezt nem tudom fejből, hogy százmilliókat költött tervek elkészítésére, aminek most a megvalósítása egyik pillanatról a másikra kútba esett. Mondja meg nekem, államtitkár úr és azért önt célzom ezekkel a kérdésekkel, mert ön van itt a kormány képviseletében, valószínűleg ezeket a kérdéseket nem feltétlen önnek kellene alapértelmezetten föltennem, de mondja meg nekem, államtitkár úr , hogy mikor ültek le ennek a törvénymódosításnak a kapcsán egyeztetni a főpolgármesterrel, a Fővárosi Közgyűlés képviselőivel. Mondja meg nekem, államtitkár úr, hogy mikor ültek le a kerületi önkormányzat vezetésével vagy polgármester úrral egyeztetni. Miért nem volt transzparens, átlátható ez az egyeztetés? Miért nem tudhattunk róla előre? Nemhogy az állampolgárok, szegény állampolgárok, a választókerületem részéről beszélünk, még pletykaszinten sem hallottam. Nagyon-nagyon vigyáztak, hogy ezek ne derüljenek ki, és azért azt gondolom, hogy ez nincs véletlenül. És persze jellemzően van ebben a törvényben minden, aminek nincs helye ebben a törvényben. Hogy az Eximbank működését gyakorlatilag a tőkekövetelmények eltörlésével könnyítik, engem viszonylag nehéz meggyőzni arról, hogy a nemzetgazdaság ettől sokkal könnyebben fog működni. Azt gondolom, hogy azok a vagyonjuttatások, amiket az egyházak kapnak, rámutatnak egy nagyon-nagyon fontos problémára. Miszerint gyakorlatilag az oktatást, szociális ellátást a magyar kormány megpróbálja rátolni az egyházakra úgy, hogy az egyházaknak megvan a fő feladatuk, a hitéleti tevékenység szervezése, és ahogy Nacsa képviselőtársam elmondta, jó minőségben végzi el az egyház a munkáját, csak tegyük hozzá azt is, hogy az egyház több pénzt kap érte, ennek a közfeladatnak az ellátásáért… [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Nem.]] de! , mint az állami szervezésben a közoktatás megszervezése, és egyáltalán fölmerül az, hogy mi hiányzik ebből a törvényjavaslatból. Ebből a törvényjavaslatból egyértelműen hiányzik a közalkalmazottak inflációkövető béremelése. Ebből a törvényből egyértelműen hiányzik egy olyan bértábla kialakítása, amely valódi életpályát tudna mutatni a pedagógusainknak, és higgye el, államtitkár úr, ezek volnának a fontos döntések. Ha ez az év és látjuk a számokat 10 százalék fölötti inflációval fog végigfutni, a következő év pedig azzal a körülbelül 8 százalékos inflációval, amit a Magyar Nemzeti Bank tervez, akkor ezen állami munkavállalók, közalkalmazottak, pedagógusok, rendőrök fizetésének az értéke gyakorlatilag zuhanásba kezd. [[13.40]] Kérem tisztelettel, a költségvetés megalapozásakor hol van az államért dolgozók megélhetésének a biztosítása? hogy ők is tudjanak tervezni, hogy tervezhető legyen a saját egyéni életük, egzisztenciájuk. Nem az a kérés, hogy gazdagodjanak meg, ők csak szeretnének 20-án nem számolni, hogy tudoke venni 27-én még kenyeret. Tisztelt államtitkár úr, ez hiányzik ebből a törvényből. Hiányzik a törvényből a multinacionális cégek bevonása az adózásba. Meg lettek nyitva az adótörvények. Fideszes képviselőtársam néz rám, hogy miről beszélek. Elmagyarázom, tisztelt képviselő úr. Arról beszélek, hogy ma egy multinacionális cég nem vesz részt a magyar adózási rendszerben. Érdemes megnézni elmondtam már más törvény vitájakor is , ha megnézi a MOL-nak, a Richternek vagy bármelyik multinacionális cégnek a nyereségadó-fizetési arányát, azt fogja tapasztalni, hogy az Audinál ez 0,9 százalék. Amíg egy munkavállaló 15 százalékot fizet személyi jövedelemadóként a fizetéséből, addig ezek a multinacionális cégek, miután leírták a költségeiket, a nyereség után fizetnek kevesebb mint 1 százalékot. De tudok olyan példát is mondani, például a Richternél, ahol 140 milliárdos nyereség után egy fél budapesti lakás árát fizette be nyereségadóba. Itt nem 9 százalékról beszélünk, képviselőtársaim, hanem 1 meg 0,5 százalékokról beszélünk. [[Zsigó Róbert: Extraprofitadót fizet a Richter!]] Az extraprofitadóra is ki fogok térni, nagyon jó, hogy mondja. Tehát 1 meg 0,5 százalékokról beszélünk. A helyzet az, hogy ráadásul a MOL-nál amely tán Magyarország legnagyobb vagy legalábbis az egyik legnagyobb cége 400 milliárdos nyereség után az az egészen furcsa helyzet állt elő, hogy az adózás előtti nyeresége alacsonyabb, mint az adózás utáni. Tehát miután az adót elszámolta az állammal, azután megnőtt a nyeresége ennek a cégnek. Igen, azt gondolom, ha az állam el akarja látni jó minőségben a feladatát, akkor nem lehet azt megcsinálni, hogy a különböző forgalmi típusú adókon keresztül az állampolgárokkal fizettetjük ki a közös ügyeink teljes költségét. Azt gondolom, hogy az után a nyereséghányad után, amit jellemzően itt termel egy nagy cég, igenis elvárható az, hogy vegyen részt a közteherviselésből. Mi hiányzik még ebből a törvényből? Hiányzik igazándiból a zöldterületek védelme. Mert például a költségvetés szempontjából is meg lehetne alapozni azt, hogy megvédjük a közös értékeinket, a környezeti értékeinket. Csak szeretném jelezni, tisztelt államtitkár úr és tisztelt képviselőtársaim, egészen friss hír, hogy Balaton környéki polgármesterek aggódnak rendkívüli módon, mert elkezdett algásodni a Balaton. Szeretném hozzátenni, hogy ez nem véletlenszerűen van, hanem azért van, mert a tó partszakasza szakmai értelemben nincs minőségben kezelve. Be vannak építve, gyakorlatilag ki vannak vágva a nádasaink, és ennek vannak környezeti következményei. De hiányzik ebből a törvényből a szociális ágazatban dolgozók egyszeri 500 ezer forintos fizetése, amit az egészségügyben megkaptak. Szerintem megérdemelnék ezt a szociális ágazatban dolgozók is. Nem fog tudni sem államtitkár úr, sem senki nekem mondani egy értelmezhető érvet, hogy miért nem érdemlik meg ezek a honfitársaink ezt a pénzt. Amikor az adótörvényekről beszélünk, én hiányolnám a magam részéről az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését. Pontosan tudjuk, hogy egy olyan időszakban, amikor az infláció legerősebben az alapvető élelmiszereket sújtja, akkor egészen elfogadhatatlan, hogy a magyar kormány több mint egynegyedével drágítja meg forgalmi típusú adóval, tehát az áfával az alapvető élelmiszereket. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt hosszasan lehetett volna beszélni főispánról és mindenféle nevetséges vagy nagyon szomorú dologról, és hosszasan lehetett volna arról beszélni, hogy milyen víziót is követ a magyar kormány, amikor a magyar Országgyűlés elé terjeszti a jövő évi költségvetést, de sajnos azt látom, hogy ez a költségvetés a múltba mutat, és inkább leépülést eredményez, mint előrehaladást. Azt gondolom, nem fogom meglepni államtitkár urat azzal, ha azt mondom, hogy a Lehet Más a Politika nem fogja támogatni sem a megalapozó salátatörvényt, sem a költségvetést. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP és a Momentum soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló, és úgy is, mint a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága Költségvetési Albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy a Magyarország 2023. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/360. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem bizottságunk álláspontját. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/360. számú, Magyarország 2023. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot 2022. június 27-én 10 órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, azaz a házszabály 32. § (2) bekezdése alapján 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat teljes egészére, azaz az 1-232. §-okra részletes vitát kíván lefolytatni. A törvényjavaslat nemzetiségeket érintő pontjaiból a következőket szeretném kiemelni, illetve egy kiegészítő javaslati szándékot megfogalmazni átgondolásra. A törvény 34. pontja a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítására vonatkozó javaslat, az országos nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek az illetménye, illetve tiszteletdíja maximális összegét módosítja. A nemzetiségi önkormányzatok közgyűlésének hatásköre ezen belül meghatározni az elnök, alelnök és egyéb tisztségviselők juttatását, ami az eddigi gyakorlatnak megfelelő. Szeretnénk, ha a 37. pontban az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítására vonatkozó javaslat átgondolásra és kiegészítésre kerülne a következőképpen: 74. § (1) bekezdés, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 74. pont c) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép: „E törvény alkalmazásában költségvetési támogatás: a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével az államháztartás központi alrendszeréből ellenérték nélkül, pénzben nyújtott támogatások, ide nem értve…”, és a p) pont: „az országos nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik, valamint a nemzetiségi sajtó működési támogatását”. [[13.50]] Az országos önkormányzatok álláspontját is osztó javasolt módosítás összhangot teremtene azzal, hogy a központi költségvetésről szóló törvény mellékletében már szabályozásra került az országos nemzetiségi önkormányzatok támogatásának feltételrendszere. Az erre vonatkozó kiegészítő és speciális szabályoknak pedig tükrözniük kellene a helyi önkormányzatok működésére és gazdálkodására vonatkozó előírásokat. Fentiek mellett, tekintettel arra, hogy a nemzetiségi támogatások döntő része a 2023. évi költségvetés tervezetében a Miniszterelnökség fejezetbe kerül, természetesnek tűnik, hogy ahogyan a többi, e fejezetben kezelt forrás, egyházi és határon túli támogatások címei az államháztartási törvény hivatkozott szakaszában a kivételek között szerepel, a nemzetiségi támogatások helyét is célszerűnek gondoljuk ezek sorában meghatározni, ezért javasoljuk ennek kiegészítését. Bizottságunk és jómagam is előremutatónak tartjuk a javaslat 79. §-ában írt, az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény azon kiegészítését, mely alapján lehetővé válik, hogy a helyi nemzetiségi vagy országos nemzetiségi önkormányzatok tekintetében az államháztartásért felelős miniszter egyedi, a költségvetés végrehajtását, a gazdálkodás általános szabályait érintő feladat ellenőrzésére is megbízzon költségvetési felügyelőt, az érintett szerv, testület vezetőjével folytatott előzetes egyeztetést követően. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy azt már korábbi felszólalásaimban is jeleztem, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága részéről felmerült felvetéseket javasolnánk megvizsgálni az államháztartásitörvény-javaslat most nem tárgyalt rendelkezéseire vonatkozóan, a maradvány átvitele és a támogatások elszámolási módja tekintetében. Végezetül engedjék meg, hogy köszönetet mondjak mind a kormánynak, mind pedig a parlamentnek a magyarországi nemzetiségek nemzeti önazonosságának megőrzéséhez nyújtott példaértékű támogatásáért, ami az elmúlt években mind a költségvetési támogatások folyamatos növekedésében, mind pedig a nemzetiségi oktatás és kultúra többszintű segítése révén nyilvánult meg. A nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik kiegyensúlyozott, stabil működéséhez a szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Köszönjük államtitkár úr segítő közreműködését és együttműködését a nemzetiségi források tekintetében. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Ennek keretében megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki körben a baloldali képviselőktől elhangzott felszólalások alapján teljesen nyugodtan kijelenthetjük, hogy önök egy egészen más mozifilmet néznek. [[Vajda Zoltán: Igen! Dokumentumfilmet!]] Nem is kicsit, és olyan módon próbálják meg elferdíteni a valóságot, és olyan módon próbálják meg azt a saját politikai hasznukra fordítani, ami nyilvánvalóan választ kíván, mert nemes egyszerűséggel nem igaz. Ahogy Ronald Reagan mondta: nem az a baj a liberálisokkal, hogy tudatlanok, hanem az, hogy amit tudnak, az nem úgy van. Ez a minősített eset áll fenn most a képviselőtársaimnál is. Külön kiemelném a Párbeszéd frakcióvezetőjét, aki feltett számos kérdést, elmondta az államtitkár úrnak, hogy erre, erre meg erre szeretne választ kapni és erre meg erre szeretné felhívni a figyelmet és kérdezni, hogy hogy is van, majd a felszólalása utáni második másodpercben rohant ki ebből a teremből, a vitát meg sem várva, az államtitkári választ meg sem várva. Ez egyébként jellemző a Párbeszéd-frakció viselkedésére, tegnap például az Európai Unió jövőjéről szóló vitára tiszteletüket sem tették annyira, hogy a véleményüket elmondják egy nagyon fontos kérdésben, de rendszerint a Párbeszéd nem küld senkit az ország jövőjét érintő fontos vitákra. Na, menjünk szépen sorban, tisztelt képviselőtársaim! Nagyon sajnálom, hogy Csárdi Antal is elment, mert nagyon fontos témákat vetett fel. Vajda képviselő úr elmondta, hogy szerinte csökkentek az egészségügyre, az oktatásra szánt keretek, a nyugdíjra szánt keretek. Akkor szerintem tegyük tisztába a számokat egyszer s mindenkorra! Jövőre egészségügyre 2670 milliárd forint fog rendelkezésre állni, ez 1470 milliárd forinttal több, mint az utolsó rossz emlékű baloldali költségvetésben 2010-ben; 1470 milliárd forint a többlet. 2023-ban több mint 120 százalékkal fordít többet a kormány az egészségügy működésére, mint 2010-ben. Nézzük meg az oktatást! Az oktatási kiadások jövőre meghaladják a 2378 milliárd forintot, ami több mint 930 milliárd forintnyi növekedést jelent 2010-hez képest. A nyugdíjakra csak jövőre 4900 milliárd forint jut, ebből 370 milliárd forintot különít el a költségvetés csak a 13. havi nyugdíj kifizetésére. Tudja, képviselő úr, ez az, amit önök megszüntettek. [[Vajda Zoltán: Én?]] Talán emlékszik rá. Az MSZP volt annak a kormánynak a fő alkotóeleme, Gyurcsány Ferenc nyújtotta be azt a költségvetést, Gyurcsány Ferenc nyújtotta be azt a törvényjavaslatot, amely megszüntette a 13. havi nyugdíjat. Varju László például megszavazta, és az önök frakciójából is többen akkoriban, hogy ez megszűnjön. Tehát tényszerűen nem igaz, hogy kevesebb pénz jutna oktatásra, egészségügyre vagy éppen nyugdíjakra. Ne is beszéljünk a családtámogatásokról: jövőre 3225 milliárd forint áll rendelkezésre a családtámogatásokra. Az önök idejében még az 1000 milliárd forintot sem érte el, majdnem három és félszer annyi összeg áll rendelkezésre a költségvetésben a családok támogatására, mint az önök idején. Tudja, képviselő úr, hogy mennyi volt a teljes családi adókedvezmény kifizetett összege az önök idejében? 20 milliárd forint. Húszmilliárd! Az elmúlt időszakban több mint 1600 milliárd forint maradt a magyar családoknál a családi adókedvezménynek köszönhetően. Ugye, érzi ön is a nagyságrendi különbséget? Mérheti ezt GDP-arányosan is vagy bárhogyan, az látszik, hogy önök a családoktól elvették a támogatást, mi pedig visszaadjuk. Tehát tényszerűen nem igaz az, hogy ezekre a területekre kevesebb jutna. Sőt, mondok önnek még egy jó hírt, egy ennél is jobb hírt. Sikerült a költségvetést olyan egyensúlyban tartani az elmúlt években, köszönet ezért a Pénzügyminisztérium vezetőinek és munkatársainak, hogy ezekre a kiemelt területekre minden évben több forrás jutott, mint az azt megelőző évben: ’14-ben több jutott, mint ’13-ban, ’15-ben több jutott, mint ’14-ben és minden évben így tovább. Továbbra is ez a helyzet, egy ilyen feszes, fegyelmezett helyzetben, mint a mostani, még mindig több jut egészségügyre, oktatásra, nyugdíjakra és családtámogatásra, mint az önök idejében bármikor. Sőt, megkockáztatom, ha összeadjuk az önök idejében az egészségügyi, az oktatási és a családtámogatási kasszát, az sem éri el a mostani családtámogatások összegét, még a három nagy terület költségvetése sem, tisztelt képviselő úr. (Bakos Bernadettet a jegyzői székben Berki Sándor váltja fel.) Csárdi képviselő úr beszélt a budapesti ügyekről és fejlesztésekről. Kérdezném Csárdi képviselő urat mint a korábbi önkormányzati képviselőt is, hogy mióta klímavészhelyzetet hirdetett a főváros, mi történt. Most kint hidegebb lett vagy mi történt? Mik a lépések? Önök nagy hévvel klímavészhelyzetet hirdettek, de sem forrást nem rendeltek, sem intézkedéseket nem rendeltek hozzá. Egy dolog van: nagy arc, és azt kérik a budapestiektől, hogy autózzanak kevesebbet, fűtsenek kevesebbet, vagy éppen hűtsenek kevesebbet, míg önök tengerből lovagolgatnak ki, meg buszsávokban autóznak. Ez a baloldali képmutatás, tisztelt képviselőtársaim. Ha már megnézzük a főispánok és a vármegyék kérdését, itt rendkívül sok jelző érkezett: nevetséges, meg bohóckodás. Önök rendszerint így állnak a történelmi hagyományainkhoz. Lényegében, ha nem telt volna le éppen Varju László, Tordai Bence vagy Vajda Zoltán ideje [[Vajda Zoltán: Hála isten!]] , ha nem telt volna le éppen a felszólaláskor az ideje, lényegében bármelyikük bemondhatta volna, hogy önök most módosító javaslatot fognak benyújtani ehhez a költségvetést megalapozóhoz, mert önök igazából lelkük mélyén azt akarják, hogy tanácselnökök jöjjenek vissza, azt szeretnék, hogy ne főispánok, hanem megyei tanácselnökök legyenek a mostani törvényjavaslatban. Önök azt szeretnék, ha az a világ térne vissza, és önök megtagadják 950 év történelmét. Kérdezném Vajda képviselő urat, aki önkormányzati képviselő volt az ezt megelőző időszakban, hogy önnek bohóckodásnak hangzotte a polgármester vagy a jegyző kifejezés. Ezek szintén a történeti alkotmányainknak a vívmányai, és ezeket szintén megszüntették az önök szellemi elődjei. Önök a jogutód pártja annak a pártnak, amely megszüntette ezeket a kifejezéseket. Ön abban a pártban politizál, amely vállaltan jogutódja annak a kommunista pártnak, amely megszüntette a főispánt, a vármegyét, a polgármestert, a jegyzőt, és sorolhatnám. Ön szintén történelmi bohóckodásnak tartja a polgármester és a jegyző szavakat, tisztelt képviselőtársam? Kíváncsi lennék az önök véleményére, ha már ilyen módon negatív kommentekkel érintették ezeket a területeket. Szerintem ezek szép szavak. Fontos, hogy 950 évig jók voltak a magyar közigazgatásban, sőt legyünk büszkék arra, hogy ezer évvel ezelőtt olyan államot alapított államalapító Szent István király, amelyben kiállták az idő próbáját ezek az intézmények és működtek. [[14.00]] A vármegyék a magyar demokrácia őrei és az alkotmányosság őrei voltak az elmúlt évszázadokban is, főleg 1848-tól, amikor a polgári vármegyékre tértek át az 1848. évi márciusi törvényekkel. Tisztelt Képviselőtársaim! Kicsit több szerénységgel beszéljenek a magyar történelemről, mielőtt a történelmi vívmányainkat és az ezeréves államiságunkat ilyen szavakkal illetik, mint hogy bohóckodás meg nevetséges. Értem, hogy Tordai Bencének, akinek nincs nemzete meg hazája, ott nehéz ilyenekre büszkének lenni, ha a tengeren túli tagozatot képviseli valaki, akkor nyilván nehéz büszkének lenni egy ezeréves magyar örökségre és államiságra. De én mégiscsak azt kérem önöktől, hogy főleg ilyen témákban jobban válogassák meg a hangsúlyokat meg a szavakat, mert szerintem minden dolog vitaképes, ez is vitaképes akkor, ha úgy vitatkozunk róla, ahogy ennek van helye és ideje. Én csak ezt kérem önöktől, és arra kérem önöket, hogy ha már meggyőztük önöket az érveinkkel, akkor majd inkább támogassák ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] (Dr. Aradszki Andrást a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.)
A következő normál hozzászólónk Varju László képviselő úr, a DK képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a szót, elnök asszony. Azt reméltem, különösen a mai népjóléti bizottsági ülés után, hogy Nacsa Lőrinc úrral nem kell újra vitába bocsátkoznom, ahol nem adatott meg az a lehetőség, hogy a kormány részletesen kifejtse, bizonyos költségterületeket miért nem tart fontosnak. Az, amit ön itt elmondott, és idézettel felhívta rá a figyelmet, hogy tulajdonképpen, ha rosszul tud valamit, azt bárkinek a szemére hányhatja, de az, hogy nagy erővel és akár médiumokon keresztül önök ezt hangsúlyozzák, ettől még nem lesz igaz, amit ön elmond. Már csak azért sem, mert az ön által említett vagy hivatkozott képviselőtársaim nem azt mondták, mint amit ön állít. De azt viszont én állítom, hogy hiába önök azt végzik, hogy 10 százalékos és most már tudjuk, hogy annál magasabb, 13 százalékos inflációs növekedés van, ehhez képest a múlt év után 4 százalékkal növelik az egészségügyi kiadásokat, és ez az, ami elfogadhatatlan, különösen egy ilyen járványveszély után, egy ilyen járvány után, miközben még mondhatnám azt is, hogy éppen benne vagyunk ebben a történetben. Ön megfeledkezik arról és én nem szeretném sem elpikírtkedni és elviccelni, mint ahogy ön az előbb tette , annak a 46 ezer embernek a halála után önöknek az lenne a kutya kötelessége, hogy ezt az egészségügyet rendbe tegyék. Nem stadionokat kell építeni kórházak helyett, hanem tisztességes egészségügyi ellátást kell csinálni, de önök erre képtelenek. Hivatkoznak tíz-húsz évvel ezelőtti összehasonlításra, miközben egyébként Magyarország ezermilliárdokat kapott az egészségügyi fejlesztésekre az Európai Uniótól, amiknek önök például a röntgengépek vonatkozásában az 50 százalékát is ellopták, bizonyítottan, és egy csomó olyan fejlesztésről feledkeznek meg, amit egyébként nem végeztek el. Tehát ilyen értelemben ne szórakozzon, legyen szíves, ezekkel a kérdésekkel! És ugyanezt lehet elmondani egyébként ugye, ha lenne bátorsága, elmondta volna , hogy az Európai Unió átlagában 7 százalék az az egészségügyi költségvetési arány, amit biztosítani kell. Magyarországon az 5,3 százalékot is alig éri el. Ez nincs betervezve, ez hiányzik az embereknek. És megértem, de elfogadni nem tudom, hogy önök azt a módszert választották, hogy lényegében magánosítják az egészségügyet. Már szinte mindenütt csak fizetésért cserébe lehet érdemben egészségügyi szolgáltatáshoz jutni, de ez természetesen a milliárdos osztalékot kivevő barátaiknak nem okoz gondot, ez nekik nem, de azoknak a százezreknek és millióknak igen, akiknek egyébként 136 ezer forint alatt van a nyugdíja. Arra gondoljon, képviselő úr, őket vegye figyelembe, amikor nekik kell kifizetni, az orvos zsebébe dugni tízezer forintot, akkor is, ha önök azt állítják, hogy nincs ilyen, mert van, mert másképp nem kerül sorra, és nem tud mit csinálni. Tehát önök fizetőssé tették az egészségügyet, és ne tessék ezt elviccelni, ne szórakozzanak ezzel! Tisztelt képviselőtársam, ugyanezt teszik az oktatással is. Ne arra hivatkozzon, mi volt 15 évvel ezelőtt! [[Nacsa Lőrinc: Ja?!]] Arra hivatkozzon, hogy önök most mit csinálnak, milyen eredményeket érnek el, hogy a GDP 3,4 százalékát képesek az oktatásra fordítani, úgy, hogy a gyerekeink úgy jönnek ki az iskolából, hogy már akkor vesztesek a spanyol, a francia és a svéd társaikkal szemben, amikor az iskolából kijöttek. Ez az, amit önök elértek, mert egyébként leépítik az oktatást, és nem pedig lehetőséget teremtenek ebben. Tehát, tudja, képviselő úr, most előhozta belőlem azt, amit erre a délutánra nem szerettem volna már magának megtenni, de azt is hozzáteszem, hogy arra legyen büszke, legyen szíves, hogy a pedagógusoknak ahhoz, hogy a garantált minimálbért elérjék, még 16 500 forintot kéne hozzátenni. Tudja, erre legyen büszke, és ezzel vagdalkozzon akkor, és ne pedig azokkal a képviselőtársaimmal, akik egyébként tényszerűen, a törvényhez kapcsolódóan elmondták azt, hogy mit nyújtottak ide be. Ezzel foglalkozzon, legyen szíves! Köszönöm szépen. [[Vajda Zoltán tapsol.]]
A következő normál hozzászólónk Vajda Zoltán képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. A normál hozzászólás, azt hiszem, egy technikai kifejezés, de megpróbálok Nacsa képviselő úrtól eltérően én normál módon hozzászólni. Nacsa képviselő úrnak biztos, hogy egy picivel kevesebb hangerőt javasolnék, picivel kevesebb önteltséget, egy picivel kevesebb kommunistázást, és az biztos, hogy egy picivel több szakmai tudást, és egy picivel több alvást is kívánok önnek. Látom, hogy önnek hosszú napjai vannak. Én tegnap reggel láttam, hogy ön már a tévében volt korán reggel, lehet, hogy még az a kialvatlansága megmaradt mára is. Tegnap a tévében volt, és ott a szokásos mantrát kezdte mondani, hogy mennyire minden hű, nagyon szuper, és akkor háborús infláció is volt, meg mindenről beszélt, és amikor az árfolyamokról került szó, és elkezdte mondani, hogy ez is egy régiós probléma, akkor ott észrevettem a riporter asszony talán kétszer is megkérdezte, hogy na de mintha máshol a régióban nem zuhanna a valuta, a pénz a cseh meg a lengyel pénzről beszélt , és akkor mintha ön leblokkolt volna, minthogyha azt a frusztráltságát még átmentette volna ide. De ha már szakmaiság tényleg távol álljon tőlem, hogy kioktató hangnemben mondjam , akkor egy pici közgazdasági, mondjuk, 5. osztályos, minimálinformációval hadd segítsek önnek, amikor a 2010-es nominális számokat hasonlítja össze a 2022-es vagy 2023-as nominális számokkal, és akkor kimondja, hogy ha az egyik ezer, a másik meg kétezer, akkor ezerrel több a mostani. Egy picit, megengedi, nem veszi tiszteletlenségnek, ha a nominál- és a reálszámoknál egy picit segítek önnek megvilágítani, hogy a reálszámokkal érdemes hosszú időtávban összehasonlításokat végezni, hiszen az az infláció hatását kiszedi? Tehát ha ön két nominálszámot hasonlít össze, egy 2010-est meg egy 2022-est, akkor bődületes nagy különbségeket tud mondani, csak az infláció hatását nem sikerül akkor beletenni. Ön egyébként viszonylag vicces hozzászólásában Ronald Reagantől idézett, hogy ki mond igazat, és ki nem. Ha már Ronald Reagant mondta, akkor én megnéztem két amerikai elnöknek a fizetését. Tényleg, nem akarok ilyen tanár bácsis lenni önnel, mert hogy venném én ahhoz a bátorságot, de ha megteszi, hogy egy pillanatra figyel, Nacsa képviselőtársam, akkor két amerikai elnöknek a fizetését mondanám önnek nominális dollárösszegben. Megengedi? mert ön amerikai elnököket mondott. Jó? Tehát mondjuk, president William Howard Taftról beszélnék önnek, neki az éves fizetése dollárban 75 ezer dollár volt. Súgok önnek, ő 1909-ben volt amerikai elnök. Obama hogy egy másik elnököt mondjak , mondjuk, a 2013-as fizetését de kedves, hogy föl is írja , ő meg 400 ezer dollárt keresett. Tehát William Howard Taft 1909-ben 75 ezer dollárt keresett, 2013-ban Obama pedig 400 ezer dollárt keresett. Ha ön most mondaná, hogy a 2010-es meg a 2023-as kormányok mennyit költöttek oktatásra meg egészségügyre, akkor ennek az analógiájára önnek azt kéne mondania, hogy a 400 ezer dollárból kivonjuk a 75 ezer dollárt, akkor Obama ezek szerint 325 ezer dollárral többet keresett, és akkor kész is vagyunk. [[14.10]] És akkor itt lenne egy pici, nem kioktatás, csak hátha pici alapismeretek segítenek, és akkor a hangerővel nem próbálja a tudásbeli hiányosságot kompenzálni, tehát ha az inflációt beletesszük ebbe, akkor ez reálértékben azt jelenti, hogy valójában a 75 ezer dolláros fizetése a Taftnak mai értéken 1,9 millió dollárnak felel meg. Tehát hosszú időtávban bizony az inflációnak ilyen hatásai vannak, és tizenéves időtávban sem érdemes nominálszámokat mondani, mert azzal, hogy is mondjam csak, a választókat veszi hülyére, és én biztos vagyok abban, hogy a KDNP-frakció szavazóit nem szabad hülyére venni. Én ezért ügyelek mindig kínosan arra, hogy GDP-arányban mondjam el a számokat, úgyhogy én itt segítek önnek, hogy akkor még egyszer elmondom GDP-arányosan, mondjuk, három darab kiadási tételnek a GDP-arányos kiadását. Ha oktatási tevékenységre 2010-ben a GDP 5,49 százalékát költöttük és ’23-ban 3,47 százalékot, akkor itt nincs más matek, mint hogy ez azt jelenti, hogy most 37 százalékkal kevesebbet költünk GDP-arányosan. Ha az egészségügyre 2010-ben 4,55 százalékot költöttünk és ’23-ban 3,9 százalékot, akkor nincs más matek, mint hogy GDP-arányosan az egészségügyre önök 14 százalékkal költenek kevesebbet. És a harmadik szám, hogy a nyugellátások tekintetében, ha 2010-ben 10,45 százalékát költöttük a GDP-nek, és ’23-ban ez 7,15 százalék, akkor nincs más matek, mint hogy GDP-arányosan 31 százalékkal kevesebbet költünk nyugdíjakra, mint tettük ezt 2010-ben. Ilyen egyszerű a matek, és tényleg nem akarok kioktató hangnemben beszélni, de a nominálszámokat nem érdemes hosszú idők távlatából mondani. Én is tudok nominál-összehasonlítást mondani, mert én szívesen teszek ilyet egyébként, mert akkor azt lehet mondani, hogy ha beszélünk a Bokros-csomag számairól nekem nem probléma a Bokros-csomagról beszélni , akkor a Bokros-csomag kiigazítása mértékének nagyjából a 15-szöröséről beszélünk a jövő évi költségvetésben. Ha visszaemlékszünk, valami 170 milliárd körüli összeg lett volna eredetileg a Bokros-csomag, amely aztán mindenféle jogi gondok miatt talán olyan 140 milliárdos lett nagyjából, hát, a 2000 milliárd akkor így természetesen mondom, hogy a szakmaiságot megőrizzük nominálértéken számolva 15-szörös Bokros-csomagot tervez az önök kormánya hazánknak. Ha visszaemlékszünk, milyen őrületesen fájdalmas volt a Bokros-csomag, akkor ez a kiigazítás, ez a megszorítás, ez az Orbán-csomag ez a nagy csomag, hogy persze emberek nevével ne viccelődjünk akkor 15-szöröse annak a mértéknek. Ezt gondolom, amikor nominális számokat hasonlítunk össze, kedves kolléga. És végül, ha még egy percem lenne, csak azt szeretném kérni, amikor államtitkár úr, remélem,- megtisztel majd azzal, hogy az elhangzott gondolatokra reflektál, a múltkor is elkényeztetett, és köszönöm szépen azt, hadd kérjem azt, hogy.. Én sok mindenről beszéltem, egy zárójeles mondat: természetesen nem arról beszéltem, hogy én strandolni akarok, és sajnálom, ha strandra megyek, hanem arról beszéltem, hogy mennyivel értelmesebb lenne, ha nem nyáron csinálnánk. Én nem a saját szabadságomat féltem, akár egy Költségvetési Bizottság elnökeként, akár itt képviselőként, hanem a hazámat féltem, hogyha ennyire hamar fogadunk el egy költségvetést. Tehát annyit szeretnék kérni, államtitkár úr gondolkodtam, hogy most milyen kifejezést használjak, de még államtitkárt kell mondani, ugye, mert nekem nincsenek ilyen főispáni gondolataim, úgyhogy én ilyenekről nem beszéltem a hozzászólásomban , szóval, államtitkár úr, tisztelettel azt szeretném kérni, hogy amikor remélem, hogy megtisztel a válaszával, akkor a sok mindenből, amit elmondtam, ha megteszi, hogy egy dolgot érint, és reagál szakmailag: ön szerint mivel lehet érvelni amellett, hogy fél évvel hamarabb fogadjuk el a költségvetést, mint normál európai országok? Én el tudom fogadni, hogy lehetnek olyan nyugodt pillanatok, amikor talán ez megnyugtató is a piacnak, de egy ilyen rendkívül zűrös időszakban milyen szakmai érvet tud mondani amellett, hogy ez a helyes, és nem az, hogy sokkal később? És ehhez kapcsolódóan, hogyha mégis most fogadják el én úgy látom, hogy ez fog bekövetkezni , akkor nem látjae annak indokát, hogy már most át kell dolgozni a költségvetés sarokszámait? például az infláció miatt, hogy ne mindig csak az euróárfolyamot mondjam. Ha az inflációra a Magyar Nemzeti Bank tehát nem én, nem a kommunisták, vagy nem tudom, miket szokott mondani Nacsa képviselő úr, mikor kifogy már az érvekből, hanem a Magyar Nemzeti Bank jövőre 6,8-9,2 százalékos inflációs sávot mond, amelynek az alsó határa is messze túl van az 5,2-n, és jelzem, hogy három hónap alatt emelték meg az idei inflációs prognózist nagyjából 3 százalékkal, olyan 7,5-10 százalékról emelték olyan 11-13-ra. Tehát három hónap alatt is ekkora emelkedés volt, és már most is arról beszélnek, hogy jövőre 6,8-9,2, még egyszer mondom, az alsó határa is messze több a tervnél. Tehát befejezem a gondolatomat: tegye meg, hogy érvel amellett, hogy miért kell ennyire hamar. És ha viszont ennyire hamar, akkor átdolgozzáke már most majd a költségvetést? Köszönöm szépen, hogy elmondhattam. [[Varju László tapsol.]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] További jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Az előterjesztő képviseletében Banai Péter Benő államtitkár úrnak van lehetősége válaszolni. Él is ezzel a lehetőséggel, parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzott vitában számos olyan észrevételt hallhattunk, amely nem a 2023. évi költségvetési törvény megalapozásához, közvetlenül az önök előtt lévő törvényjavaslathoz kapcsolódik, hanem magához a 2023. évi költségvetéshez, illetőleg a kormány gazdaságpolitikájához. Engedjék meg, hogy ezekre az észrevételekre is reagáljak, és természetesen azokra is igyekszem kitérni, amelyek konkrétan az önök előtt lévő, most tárgyalt törvényjavaslat egyes részeit illetik. Kezdem azzal, amit Varju László elnök úr hozzászólása elején mondott, és amit Vajda Zoltán képviselő úr a hozzászólása végén említett, nevezetesen, a 2023-as költségvetés és a hozzá kapcsolódó megalapozó szabályok elfogadása vajon segítie a kiszámíthatóságot vagy sem. Sokszor elmondtuk a jövő évi költségvetésitörvény-tervezet vitájában, és most is megismétlem, hogy véleményünk szerint a vállalkozások tervezését, a családok tervezését segíti az, hogy a 2023-as év naptári kezdete előtt már fél évvel tudják, hogy milyen adószabályok és milyen költségvetési kiadási programok azok, amelyekkel jövőre kalkulálhatnak. Nemcsak a személyes véleményem, ami szerint a korábbi költségvetés segíti a tervezést, hanem felidézném például a nemzetiségi képviselőknek, szószólóknak a korábbi költségvetési tárgyalásokkor elmondott álláspontját, hogy például a nemzetiségi támogatások tervezésekor segít az, ha tudják, milyen kiadásokkal számolhatnak. Például az állam által finanszírozott beruházási programoknál a pályázatokat már jóval korábban ki lehet írni, mint ahogy az adott év elindul. A vállalkozások, akik egy változó világban kell hogy tervezzenek, tudják, hogy milyen adószabályokkal szembesülnek, és konkrétan ezek az érvek, amelyek minden előző évben a költségvetési vitában elhangzottak, most még kiegészülnek azzal az érvvel, amit nem én mondok, hanem Domokos László elnök úr, aki azt mondta, hogy egy változó világban épp hogy a stabilitást kell erősíteni, és egy korábbi költségvetés és korábbi adótörvény elfogadása ezt a stabilitást egy kiszámíthatatlan világban erősíteni tudja. Tehát azt gondolom, hogy igenis vannak érvek, ha úgy tetszik, a korai költségvetés elfogadása mellett. Azért itt két dologra hadd hívjam fel a tisztelt Országgyűlés figyelmét! Egyrészről többen mondanak európai gyakorlatot. Ha Európába nézünk, akkor tudjuk, hogy minden tagállamnak kötelező középtávú költségvetési tervezést készíteni. És nézzük meg az európai gyakorlatot, ahol bizony középtávú sarokszámokat rögzítenek már adott esetben tavasszal. Tehát olyan költségvetési részletes tervezés, ami a magyarországi gyakorlatot jellemzi, valóban kevés helyen van az Európai Unióban, de középtávú tervezés, ahol középtávon, adott évben nem fél évvel, hanem az egy évvel korábban meghatározott számoktól való eltérést kell igazolni, az számos országban jelen van. Ez az egyik dolog, amit azért hangsúlyozni szerettem volna, hogy nem kirívó az, hogy a naptári év kezdete előtt tervezés van, hiszen ismétlem: minden európai országban középtávú, többéves kitekintéssel bíró költségvetést kell készíteni, és ezeknek a többéves kitekintéseknek változó jelleggel, de számos területen kötőereje van. A másik tétel, amit említeni szeretnék: kétségtelen tény, egy orosz-ukrán háború szomszédságában, közvetlen környezetében mindenütt nagyobb a szokásoshoz képest a bizonytalanság. [[14.20]] Ugyanakkor a költségvetés a bizonytalanságokra is tud készülni, épp ezért a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatánál 170 milliárd forinttal számol. Ez fedezetet jelenthet nem várt kiadások teljesítésére, illetőleg ellentételezni tudja az esetleges bevételi elmaradásokat. A második felvetés az inflációra vonatkozott, szintén Varju László képviselő úr és Vajda Zoltán képviselő úr is említette. Nagyon örülök, hogy Vajda Zoltán képviselő úr helyre tette azokat a számokat, amelyeket Varju László képviselő úr említett. Ha jól írtam fel, akkor képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a jegybank 10 százalék fölötti inflációval számol jövőre. Nem, a jegybank tegnap közzétett számításai szerint, ahogyan elhangzott, 6,8-9,2 százalékos sávba valószínűsíti az inflációt a jövő évre. Azt is elmondja a jegybank, hogy ez az infláció 2024-ben érheti el a jegybanki célértéket, illetőleg azt a toleranciasávot, amelyet a jegybank meghatároz. Nagyon fontos az infláció kapcsán azt rögzíteni, hogy igen, háborús környezetben nehéz a tervezés. Ugyanakkor nem magyar specifikumról van szó. Sokan a háborús infláció kifejezést támadják. Nekem meggyőződésem, hogy amit látunk Európában, az háborús infláció. Megint elismétlem a legutóbbi Eurostat-adatokat. Észtországban például 20 százalék feletti infláció van, de az összes környező országban a magyar inflációnál magasabb mértékeket látunk. Át kelle dolgozni a költségvetést vagy nem? Nem gondolom, hogy át kell dolgozni az infláció miatt. Ha Vajda Zoltán képviselő úr szakmai válaszokat tart fontosnak, akkor egyrészről el kell mondjam, hogy a jogrendszer biztosítja azt, hogy az inflációhoz kapcsolódó kiadások mindenképp finanszírozhatók legyenek. Elég erős vállalása az a kormánynak, és mindenképp teljesíteni szeretné, hogy amennyiben az infláció nagyobb lesz, mint a tervezett, akkor a nyugdíjasok a megemelt infláció szerinti juttatást kapják. Hozzáteszem, jövőre a költségvetésitörvény-tervezet szerint a 13. havi nyugdíj is teljes egészében kifizetésre kerül. S abban bízunk, hogy a növekedés a 3,5 százalékos szintet meg fogja haladni, ez esetben nyugdíjprémium is kifizetésre kerül. Ez az első lényeges dolog. A második lényeges dolog, amit a költségvetés egésze kapcsán el szoktam mondani, hogy a nagyobb inflációhoz kapcsolódóan amennyiben a bérek is emelkednek, márpedig a munkaerőpiaci folyamatokból azt látjuk, hogy a bérek is emelkedni fognak nemcsak idén, hanem jövőre, és várhatóan infláció felett emelkednek, akkor a fogyasztási bevételek is nőnek. Tehát nemcsak többletkiadásokkal, hanem többletbevételekkel is számolhatunk. Ha picit távolabbra nézünk, és az infláció mellett felidézzük, hogy a jegybank milyen számokat tett még közzé a tegnapi nap folyamán, akkor mindenkit emlékeztetnék arra, hogy az idei gazdasági bővülésre 4,5-5,5 százalékos sávot adtak meg. Márpedig ez középértékét tekintve érdemben magasabb, mint a jövő évi költségvetésnél számolt idei 4,7 százalékos növekedés, tehát akkor beszéljünk arról is, hogy a jegybank nagy valószínűség szerint nagyobb gazdasági bővülést feltételez az idei évre. Ez összességében több költségvetési bevételt jelenthet idénre is, és ha úgy tetszik, bázishatásként jövőre is több adóbevételt eredményezhet. Ha az infláció kapcsán aggódunk, és Varju László képviselő úr aggodalmát fejezte ki, akkor azért felhívom arra a figyelmet, hogy a jövő évi költségvetési törvényben a Rezsivédelmi Alap pont azt célozza, hogy a háztartások és azon belül a nyugdíjasok tekintetében kiemelkedő súlyú rezsikiadások jövőre is változatlanok legyenek. Tehát ha fontosnak tartjuk az infláció elleni lépéseket, akkor most ebben a háborús inflációs környezetben a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat szándékát kifejezetten támogatni kell azoknak a baloldali képviselőknek, akik aggódnak a jövedelmek elvesztése miatt. Varju László képviselő úr úgy fogalmazott, hogy 15 százalék fölötti lenne az infláció intézkedések nélkül; akkor, képviselő úr, úgy érzem a szavaiból, támogatja is azokat az intézkedéseket, amelyeket korábban a baloldali pártok nem támogattak, amelyek az infláció kordában tartására vonatkoznak, legyen szó itt akár az üzemanyagárstopról, akár a már említett rezsicsökkentésről. Varju László képviselő úr a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat megalapozó törvényjavaslatáról azt mondta, hogy az Orbán-csomag elemeit tartalmazza, közvetlen adóemelést. Képviselő úr ezeket a szavakat mondta. Én nem látom ebben az önök előtt lévő törvényjavaslatban a családokat érintő közvetlen adóemelést. Itt megint a „megszorítás, az emberek sanyargatása” kifejezés hangzott el. [[Varju László: Cégautóadó!]] Igen, a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy „megszorítás, emberek sanyargatása”. Ha a cégautóadóra gondol, képviselő úr köszönöm szépen , akkor tíz éve változatlan mértékről van szó. Tíz éve változatlan! Pont Vajda Zoltán képviselő úr említette az inflációt. Hát nézzük meg, hogy a magyar cégek profitabilitása hogyan alakult, nézzük meg, hogy a cégautó nominális értéke hogyan veszített az értékéből, és nézzük meg, hogy a vállalkozások milyen helyzetben vannak. Én azt gondolom, a kormányzati gazdaságpolitikának is köszönhetően, hál’ istennek, ma arról beszélünk, hogy a foglalkoztatottak száma történelmi magasságban van. Hál’ istennek, arról beszélünk, hogy a magyar gazdaság bővülése az elmúlt évben kiemelkedő mértékű volt. Hál’ istennek, arról beszélünk, hogy az első negyedévben kiemelkedő mértékű volt, 8,2 százalékos volt ez a növekedés. Hál’ istennek, a magyar gazdaság a nyilvános statisztikai adatok alapján erős európai viszonylatban is. Igenis azt gondolom, hogy helye van annak, hogy a cégautóadó tíz éve változatlan szintje legalább részben nem teljesen kövesse az infláció változását. Ha Varju László képviselő úr fontosnak tartja a szegényebb rétegek növekedését, akkor adóügyben nem megszorítás, sanyargatás szerepel az önök előtt lévő törvényjavaslatban, hanem kedvezmény. Megint felhívom a figyelmet az álláskeresést ösztönző juttatást érintő személyijövedelemadó-törvény változtatására. Ennek értelmében azok a személyek, akik álláskeresési támogatásban részesülnek, a személyijövedelemadó-kedvezményeket családi kedvezmény, személyi kedvezmény, első házasok kedvezménye, négy gyermeket nevelő anyák kedvezménye, 25 év alatti fiatalok kedvezménye igénybe vehetik, amennyiben a tisztelt Országgyűlés a kormányzat javaslatát elfogadja. Rezsi még, utolsó mondat. Képviselő úr arra hívta fel a figyelmet, hogy nemcsak gáz és villany van, maximálisan egyetértek képviselő úrral, a rezsinek részét képezi a víz-, a csatorna- és a hulladékszolgáltatás is, amelyek szintén hatósági árasak, rögzítettek, tehát ezeknek az ára sem növekedett az idei évben. A gázzal és a villannyal azért foglalkozunk kiemelten, mert a háború hatásaként radikális áremelkedést láthatunk. Ezek azok a szolgáltatások, ahol célzott és érdemi beavatkozásra van szükség a rezsicsökkentett fogyasztói, lakossági árak megvédése érdekében. Ha a vizet, csatornát, hulladékot mondtam, akkor hadd vitatkozzak Varju László képviselő úr azon véleményével, mely szerint a hulladékgazdálkodás állami ellátása önkormányzati feladatokat csorbítana. Hát, én azt gondolom, hogy egy önmagában többlet költségvetési forrást, közkiadást igénylő, beavatkozást igénylő szolgáltatás állam általi átvétele az önkormányzatoktól terhet vesz át. Ismétlem, a hulladékgazdálkodási feladat költségvetési kiadást jelent. Ezt tartalmazza a jövő évi költségvetésitörvény-tervezet is. Ezzel a szolgáltatással meggyőződésem szerint az önkormányzatok anyagi helyzete a beavatkozás nélküli állapothoz képest kedvezőbb. Képviselő úr még mindig Varju László képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a gyógyszerek árát drágítjuk. Hát én, hogy mondjam, akármennyire kutatom, keresem az erre vonatkozó rendelkezéseket az önök előtt lévő törvényjavaslatban, akár a 2023-as költségvetésitörvény-javaslatban, egyszerűen nem találom. Tehát nincs ilyen rendelkezés. [[Nacsa Lőrinc: 2018-as!]] Képviselő úr az egészségügy kapcsán pedig úgy fogalmazott a legutóbbi hozzászólásában, hogy az orvosok zsebébe dugott források, amelyek jellemzik ma a magyar egészségügyet. Képviselő úr, a 2023-as költségvetésitörvény-javaslat nemcsak továbbviszi az orvosok korábban eldöntött béremelését, hanem érvényben tartja azt a szabályozást, hogy hálapénzt nem lehet adni. Én azt gondolom, hogy egyidejűleg sikerült az orvosok bérét jelentősen emelni ennek köszönhetően a közszférában foglalkoztatott orvosok száma növekedett , és mellette egy évtizedes viszonylatban méltatlan szituációt megszüntetni, a hálapénz intézményét megszüntetni. [[14.30]] Tehát amikor kritikusok vagyunk az elmúlt évek eredményeit tekintve, akkor azért kérem, idézzük fel, hogy a hálapénz mióta jellemezte a magyar egészségügyet, és mikor sikerült ezt megváltoztatni úgy, hogy az minden magyar családnak, minden magyar állampolgárnak a javát szolgálta. Az Eximbank ügyét többen szóba hozták. Azt szeretném rögzíteni, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat meghagyja mind az Eximbank, mind a Fejlesztési Bank tekintetében az általános tőkekövetelményi rendelkezéseket. Ez a két intézet speciális pénzintézet, mind a kettőre európai uniós szinten is speciális szabályok vonatkoznak. Az általános tőkemegfelelésen belül a belső tőkemegfelelési szabályok módosulnak. Véleményünk szerint ez igenis hozzájárul a hitelezési aktivitás bővítéséhez, és ezáltal a gazdaság bővüléséhez. Ami a civil szervezetekkel kapcsolatos észrevételt illeti. Itt maximálisan egyetértek Nacsa Lőrinc képviselő úrral. Nemzeti alapról beszélünk, a nevében is benne van. Ha minden magyar felelős minden magyarért márpedig ez közjogi kötelezettségünk , akkor igenis lehetőséget kell tenni a határon túli magyar szervezetek pályázatai befogadására. Én azt gondolom, hogy minden olyan indítványt, ami a nemzeti összetartozást erősíti, egy nemzeti érzelmű Országgyűlésben, egy olyan parlamenti többségben, ahol egyértelmű a választók felhatalmazása, ilyen jellegű kezdeményezéseket támogatni kell. Azt pedig tájékoztatásul mondom el, hogy a Nemzeti Együttműködési Alap forrásainak a néhány százaléka az, ami határon túli magyarok szervezeteihez jut el. Az összes átlagos juttatott támogatás pedig a Nacsa Lőrinc képviselő úr által említett hárommilliós szintet sem haladja meg jellemzően, hanem kisebb összegekről van szó. Z. Kárpát Dániel képviselő úr általam eddig még nem érintett észrevételei kapcsán azért hadd mondjam el, hogy amikor a jegybank és a kormányzat véleménye megegyezik, akkor azt a kritikát kapjuk, hogy nincs a jegybank függetlensége igazolva, hiszen ugyanazt gondolja, mint a kormány. Amikor meg valamilyen más véleménye van, akkor azt a kritikát kapjuk, hogy gazdaságpolitikai kérdésekben a Pénzügyminisztérium és a jegybank mást gondol. Tényszerűen hadd mondjam el, hogy a jegybank vezetőivel, a jegybank stábja és a kormányzat stábja közötti kapcsolatokat illetően egy korrekt szakmai együttműködés van. Függetlenül attól, hogy kik vezetik a jegybankot vagy kik vezetik a különböző kormányzati szerveket, szerintem kutya kötelességünk együttműködni, mint ahogy mindenhol szerte a világban, az egymástól jogilag független kormányzatok és jegybankok egy értelmes párbeszédet tartanak fenn; ez a párbeszéd megvan, és én azt gondolom, hogy ennek a párbeszédnek az eredménye is az, hogy összehangolt lépésekkel tudtuk a koronavírus-járvány után a magyar gazdaságot jelentős növekedési pályára állítani 2021-ben. Abban bízunk, hogy az együttműködésünk keretében ez a növekedés fenn is maradhat. Ezt említve hadd vitatkozzam azzal, amit képviselő úr mondott. Úgy fogalmazott, hogy legyengült állapotban találta a magyar gazdaságot a háború. Nem akarom az időt húzni az adatokkal, ismétlem, véleményem szerint ez nem igaz. Azzal egyetértek, hogy a háború a magyar gazdaság számára is jelentős kihívást jelent. Képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a kormány a bankok oldalán áll. Kérem, kérdezze meg azért a bankokat is erről! Nézze meg a gazdaságpolitikai intézkedéseinket 2010 után! Ismétlem, alapvető érdekünk az, hogy egy egészséges bankrendszer legyen, de azért talán azzal nem lehet illetni a magyar kormányzatot, hogy a közteherviselésbe ne vonná be a bankokat, pláne egy olyan időszakban, ahogy ismét Nacsa Lőrinc képviselő úr fogalmazott, általuk sem várt inflációs és jegybanki lépések következtében egy nagyon jelentős kamateredmény realizálódik a bankszektorban. A képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a régióban a fiatal, gyermektelen munkavállalók adóterhelése a legnagyobb. Én ennek a tényszerű alátámasztását nem látom. Tehát örömmel veszek minden összehasonlítást, ami a magyar és a környező országok adóterhelését mutatja. A 25 év alattiak szja-mentessége részét képezi a jelenlegi jogrendszernek; 15 százalékos, nemzetközi összevetésben alacsony az szja-kulcs; és ami lényeges: a képviselő úr gyermektelen fiatalokat említett, de hogyha gyermeket vállalnak a fiatalok, akkor pedig európai szinten kimagasló mértékű családtámogatási rendszerrel segítjük a gyermekvállalást. A képviselő úr rákérdezett az ingatlanokat érintő észrevételekre. Megnyugtatom a képviselő urat, hogy itt technikai jellegű módosításról van szó. A módosítás nem általában az ingatlan-végrehajtási eljárások és magánjellegű követelések végrehajtására vonatkozó szabályokat rendeli alkalmazni az ingókra, hanem a büntetőeljárásban elrendelt zár alá vétel és egyéb végrehajtási eljárások összhangjának megteremtésére irányul. Tóth Endre képviselő úr a Ptk.-módosításról szólt, arról, hogy ennek milyen kapcsolata van a költségvetésitörvény-javaslattal; ugyanezt hozta szóba Tordai Bence képviselő úr is, nevezetesen, hogy a kormányzati-politikai vezetők, állami tisztviselők, országgyűlési képviselők online videóira vonatkozó szabályokkal mi a helyzet. Az expozéban arról szóltam, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat közvetlen és közvetett kapcsolatot teremt a költségvetéssel. Ez a rész közvetett módon kapcsolódik a költségvetéshez. A javaslat az állami vagyon körébe sorolja az országgyűlési képviselőkről készült fénykép- és hangfelvétel felhasználási jogát, és ez a felhasználási jog most már ingyenesen átruházható lesz a módosításnak köszönhetően, és nem minősül tiltott állami támogatásnak. Ezek a kérdések tehát az államháztartást érintik. Ami pedig a miniszterelnök úr és köztársasági elnök asszony környezetében készült felvételeket illeti, hadd olvassam föl, hogy mit tartalmaz az önök előtt levő javaslat indoklása: ezen közjogi méltóságokkal közösen eltöltött rendezvényen kép- vagy hangfelvétel készítése esetén a jogalkotó önmagában a rendezvényen, eseményen való részvétel miatt vélelmezi a jövőben a hozzájárulást ezen képek, felvételek közzétételéhez, de az érintett a meghatározott időtartamon belül kérheti a felvételen történő felismerhetetlenné tételt. Három fővárosi tulajdonban lévő ingatlan állami tulajdonba kerülése kapcsán azért azt engedjék meg, hogy tényszerűen elmondjam, hogy az elmúlt években számos alkalommal az állam ingyenesen adott át ingatlanokat önkormányzatoknak. Akkor jellemzően nem volt felzúdulás. Most több kérdés is elhangzott. Tóth Endre képviselő úr is és többen szóvá tették ezen rendelkezést a törvényjavaslatból. Hadd mondjam el, hogy a közterület-felügyelői feladatokat a Podmaniczky Frigyes tér és a Vörösmarty tér kapcsán 2014 óta a főváros helyett az V. kerületi önkormányzat látta el, míg a terek tisztán tartását a főváros helyett 2019 ősze óta túlnyomórészt az V. kerületi önkormányzat látta el, illetve látja el ma is. Ez utóbbit ráadásul egy 2022. április 28-án megkötött megállapodással a főváros írásba is adta. Tehát feladatokat az V. kerületi önkormányzat lát el a két említett tér tekintetében. Ugyanakkor sem a korábbi megállapodások, sem a ma is érvényes megállapodás nem tértek ki a feladatok ellátásához szükséges vagyoni jog vagy más anyagi eszközök átadására. A Podmaniczky tér és a Vörösmarty tér esetében elmondható, hogy a tereket körülvevő közutak, közterületek 100 százalékban az V. kerületi önkormányzat tulajdonában vannak, és a terek megközelítése kizárólag az V. kerületi tulajdonú utcákon, területeken keresztül lehetséges. Ennek megfelelően a terek fejlesztése, fenntartása, üzemeltetése, infrastrukturális továbbfejlesztése is csak azokkal egységes rendszerben képzelhető el, ugyanakkor ez a gyakorlatban az eltérő tulajdonosi szemlélet okán jelenleg nem megvalósítható, ami talán közérdeket is veszélyeztet. Tényszerűen hadd mondjam el, hogy mind a Podmaniczky teret, mind a Vörösmarty teret és a tereket körülvevő V. kerületi területeket, utcákat 2019-ben állami támogatással nem a főváros, hanem Belváros-Lipótváros, Budapest főváros V. kerületi önkormányzata újította fel. Tehát azt gondolom, hogy a két tér tekintetében eddig is komoly feladatokat látott el az V. kerületi önkormányzat. A Széchenyi István tér a belvárosi közterülethez csatlakozik, így az azokkal összhangban álló arculat és üzemeltetés, azt gondolom, megint az V. kerülethez köti a Széchenyi teret. Mindez az indoklás adja a hátterét annak, hogy a három említett tér állami tulajdonba kerülne az V. kerület üzemeltetése mellett. [[14.40]] Vajda Zoltán képviselő úr 40 milliárd eurós, 2021-27. évi időszakra vonatkozó forrásai kapcsán azt a szót mondta, hogy „játszadozunk” az euróval, illetőleg ha jól írtam föl, Navracsics Tibor miniszter úrnál a „pitizés” szót használta. Itt azért engedje meg képviselő úr, hogy ezeket a szavakat én visszautasítsam, még ha sarkos is ez a megfogalmazás. Tehát nem játszadozunk, és nem pitizünk. Nemzeti érdek, ami mellett ki kell hogy álljunk, erre kapott a kormány felhatalmazást, nemzeti érdek mellett állunk ki. Elég sokszor vettem részt személyesen is európai tanácsi egyeztetéseken, személyesen tudom, hogy hogyan működik a döntéshozatal, hogy ami a könyvekben leírt, tankönyvszerűen leírt döntéshozatal, a valóságban hogyan néz ki, és pontosan tudom, hogy minden magára valamit adó kormány, akár jobboldali, akár baloldali támogatottságú, a nemzeti érdekeiért kiáll. Ezt tesszük mi is. Ezzel együtt abban egyetértek képviselő úrral, maximálisan egyetértek képviselő úrral, hogy érdekünk, hogy ez a rendelkezésre álló 40 milliárd eurónyi összeg ténylegesen felhasználásra is kerüljön és megkapjuk ezeket a forrásokat. De az, hogy teljes egészében kontroll nélkül elfogadjuk azt, amit mondjuk, az Európai Bizottság, amelynek nincs legitimációs felhatalmazása a választóktól, tehát elfogadunk mindent, amit mond, az szerintem nem a nemzeti érdek képviseletét jelenti. Ami pedig a 40 milliárd eurót illeti, ez a teljes összeg, amit képviselő úr mondott, amiben benne vannak például azok az agrártámogatások, például földalapú támogatások, amelyekről ismereteim szerint semmilyen vita nincs az Európai Bizottsággal. Tehát azt kérem, hogy ne a teljes 40 milliárd euróról beszéljünk, hanem csak az RRF keretében elérhető körülbelül 7 milliárd eurós forrásról, illetőleg a partnerségi megállapodás forrásairól. Ismétlem, én abban bízom, hogy megegyezésre fogunk jutni, ezért is számítunk már a 2023-as költségvetésben ezekkel a forrásokra. Megismétlem azt, amit a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat vitájában mondtam, hogy ha abban konszenzus van, hogy magyarországi érdek, hogy ezek a források mielőbb elérhetők legyenek, akkor konszenzus lehet abban is, hogy jobb- és baloldali padsorokból az európai parlamenti képviselőkön is keresztül mindent megteszünk annak érdekében, hogy ezek a források ténylegesen elérhetőek legyenek. Én köszönettel veszem, hogyha képviselő úr is kapcsolatait kihasználva ez ügyben elősegíti a mielőbbi megállapodást. A költségvetés gyenge pontjaként említette képviselő úr a tavalyi negyedik negyedéves államháztartási hiányt összevetve más országokkal. Azért arra felhívom a figyelmet, hogy a költségvetési hiány lefutása a különböző országokban teljesen eltérő. Nálunk historikusan a negyedik negyedév azért egy erőteljesebb hiányt szokott mutatni az adórendszer, a költségvetési támogatási rendszer sajátosságai miatt. De azért arra is felhívom a figyelmet, hogy a 7,5 százalékos módosított, uniós módszertan szerinti hiánycélhoz képest 6,8 százalék volt a hiány, és ha európai kitekintést nézünk, akkor mellé kell tegyük a növekedési számot, ami európai szinten kimagaslóan jó, és azt is, hogy a hiánynak és a növekedésnek köszönhetően az adósságráta csökkent, szemben számos európai országgal, ahol az adósság még nő. Ami az áfa-, szja-bevételeket illeti, az, hogy jövőre mindkét területen nagyobb összegekkel számolunk, értelemszerűen nem adónövekedésnek köszönhető, az szja-t mondtam épp ellentétesen, az önök előtt lévő törvényjavaslatban is van még szja-kedvezmény, hanem annak köszönhető, hogy véleményünk szerint a foglalkoztatottak száma is növekedhet, a fogyasztás is növekedhet, és ennek köszönhetően a bevételek is nőnek. Tehát megismétlem: a családokat közvetlenül érintő áfamódosítás vagy jövedelemadót érintő intézkedés nincs, ami, ismétlem, negatívan érintené a családokat. A jóléti kiadások: itt egy nagyon lényeges pontra mutatott rá képviselő úr. Egyrészről a jóléti kiadásoknál sokfajta számot lehet nézni, nominális számokat, GDP-arányos számokat vagy reálszámokat is. Hadd mondjam el azt, hogy Nacsa Lőrinc képviselő úr lényegre törő volt, talán nem volt olyan hosszú, mint én, de abszolút pontosan mondta el, hogy az egyes kiadási területek száma hogyan változik. Ha figyeltünk arra, amit Nacsa Lőrinc képviselő úr mondott, jegyzeteltünk, fölírtuk magunknak a nominális szám változását, és mellétesszük az elmúlt 10-12 év inflációs számát, akkor pontosan tudjuk, hogy egy jelentős reálérték-növekedés volt számos területen. Ha az egészségügyet mondjuk, most fejből mondom, több mint megnégyszereződtek nominálisan az egészségügyi ágazat bérkiadásai, a sokat említett orvos-, ápolóbérek, ismétlem, megnégyszereződtek. A kumulált infláció 2011-2023 között, már a ’23-as számot is ideveszem, és a jelentős ’22-es számot, az emlékeim szerint olyan 46 százalék körül van [[Nacsa Lőrinc: 300 százalék!]] , tehát 50 százalék alatt. Tehát egy megnégyszereződő egészségügyi bérkiadásokat, illetőleg képviselő úr mondta az egészségügy egészének a kiadását… az egészségügyi ágazat egészének a kiadása is bőven infláció felett növekszik. Ami a GDP-arányos kiadásokat illeti, képviselő úr fölidézte két amerikai elnöknek a nominális… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]]
30 perce volt államtitkár úrnak, de a gondolatmenet befejezésére lehetőséget biztosítunk.
Elnézést a figyelmetlenségért. Akkor azt is fölidézem, hogy ha a GDP-arányos számokat tartanánk, akkor még mindig 7 százalék körüli hiánnyal számolhatnánk, és nem számolhatnánk arra, hogy adók csökkentek. Tehát szerintem nem célszerű a GDP-arányos számot abszolutizálni, hanem azt kell megnézni, hogy reálértelemben milyen változások voltak. Végül engedjék meg, hogy megköszönjem a hozzászólásokat. Mindig nyitottak vagyunk arra, hogy a költségvetést megalapozó törvények rendszerén javítsunk. A bolgár nemzetiségi szószóló, Varga Szimeon képviselő úr indítványánál is nyitottak vagyunk egyeztetésre. De azt gondolom, hogy összességében célszerű megőrizni azt az irányt, amit a jövő évi költségvetési törvény megalapozása tartalmaz, hiszen ez biztosítja azt, hogy a jövőre szándékozott családtámogatás-bővülés, rezsivédelmi, honvédelmi kiadások teljesítése, rezsivédelem 2023-ban egy fenntartható növekedés és stabil költségvetés mellett valósuljon meg. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Varju László képviselő úr, a DK képviselője, jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon, megadom a szót.
Elnök asszony, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Élek azzal a lehetőséggel, hogy rendre beszámoljak arról, hogy egy megszorító környezetben is egy önkormányzat hogyan talál magának megfelelő lehetőséget arra, hogy az emberek életén egy kicsit tudjon javítani. Ennek egyik legjobb példáját Újpestről tudom hozni, a választókerületemből, ahol akár kisbetűvel, akár hangsúlyan aláhúzva egy virágzó kerületről tudok beszélni, hiszen elindult egy olyan program, amit a „Vadvirágos Újpest” program keretei között igyekszünk megvalósítani. [[14.50]] Ez 2020-ban már létezett, és egyébként örülünk annak, hogy ez nemcsak kerületre, hanem sokkal szélesebb körben elterjedt, és azóta „Vadvirágos Budapest” címen is találkozhatunk ezzel. Mi, újpestiek hiszünk abban, hogy a városi környezetben is egyre inkább a változatos vadvirágos növénytársulásoké a jövő, és azt tapasztalom, hogy az újpestiek körében is egyre népszerűbb ez. Az újpesti modellre, amely már nyolc kiemelt helyszínen is megtalálható, számosan felfigyeltek, és egyébként, talán némi dicsekvéssel mondhatom, hogy a „Virágos Magyarország” versenyen díjat is nyert ez a kezdeményezés. A projektünk a sűrűbben beépített városrészekben, akár lakótelepeken is vagy az útpályák között meglévő osztósávokon is működik. Ezeket a kísérleteket, azt gondolom, hogy rosszindulattal sem lehet azzal vádolni, hogy itt gaztenger létezne, hanem inkább a vadvirágos lehetőséget használjuk ki. Mi ugyanis gondosan összeválogatott, előnevelt növényeket ültettünk ezeken a területeken, és így már az első évben is látványos eredményt hozott; és arányosan magas lakossági támogatottságot is kapott, nem beszélve az ágyásainkban bőszen táplálkozó rovarokról. Szerintem nyugodtan ajánlhatjuk ezt más területek figyelmébe is, ezt szívesen megteszem, és mutatom is önöknek. Ilyen módon hozzájárulhatunk ahhoz, hogy a zöldülő főváros keretei között zöldülő Újpesten éljünk, és így élhessük napjainkat. A területi lehetőségek mellett még szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy tulajdonképpen bárkinek lehetősége van erre akár a saját területén, akár egy erkélyen is mindezt megvalósítani. Ezt a jó hírt és ezt a lehetőséget tudom ajánlani mindenki számára. Ültethetünk vadvirágot, nektárdús növényeket az erkélyünkön, virágládákban is telepíthetünk rovarhotelt, és még folytathatnánk mindezt, mert mindezzel sokat teszünk a környezetünkért. Ezt tudom ma ajánlani az önök figyelmébe. Köszönöm szépen a szót. Köszönöm, elnök asszony.
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2022. július 4-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom.