[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Stumpf István, a felsőoktatási modellváltásért felelős kormánybiztos a következőket mondotta néhány nappal ezelőtt, idézem: „Az egyetemek megújítása a kormány kiemelt nemzetstratégiai célja. A minőségi tudás megszerzéséért folytatott versenyben csak azok a nemzetek lehetnek sikeresek, amelyeknek az egyetemei képesek választ adni az átalakuló világrend kihívásaira. A kormány Klebelsberg Kunó szellemiségében született modellváltási programja történelmi esélyt kínál arra, hogy Magyarország a jövő nyertesei közé tartozzon.” Ezek nagyon szép sorok a kormánybiztos úrtól, és nagyon jó lenne, ha a dolgok így állnának és ez lenne, de sajnálatos módon az a modellváltás, ami itt, a szemünk előtt végbemegy, az abszolút nem ennek a szellemében fogant, hanem sokkal inkább arról szól, hogy az állami vagyont ellenérték nélkül magánosítják alapítványokba magyarán szólva ellopják , hogy az Orbán-kormány bizalmasait beültetik az alapítványok kuratóriumaiba, leválthatatlan módon, örök életre, és arról szól, hogy felkészülnek az 1500 milliárd forintnyi európai uniós támogatásnak a lenyúlására. Kedves Kormánypárti Képviselőtársaim! Államtitkár Urak! Önök tényleg komolyan gondolják azt, hogy Hernádi Zsolt, Csányi Sándor, Lázár János vagy Varga Judit személye lehet a záloga a sikeres egyetemi modernizációnak, az ő segítségükkel lesz majd lehetséges választ adni az átalakuló világrend kihívásaira? Hát, nem! Ők nem a jövő emberei, hanem egy letűnt kor képviselői, a félfeudális magyar rendszer vezető szereplői, Orbán Viktor hűbéresei. Ezeknek az embereknek semmi közük nincs a tudományhoz, de még az üzleti élethez sem, ha az üzleti élet alatt a versenyszférát tekintenénk, mert ők tipikusan monopolhelyzetben érték el a sikereiket. A kétségkívüli gyors kapkodás, amellyel az elmúlt hónapokban az Orbán-kormány igyekszik megszállni a tudományos életet, egyértelműen azt bizonyítja, hogy itt nem egy történelmi modellváltásról van szó, nem egy korszakos átalakításról, hanem sokkal inkább arról, hogy minél gyorsabban és minél hamarabb tudják elfoglalni az egyetemeket, azok vagyonát és azok vezetését. Természetesen ez a gyors átalakítás azt is mutatja és bizonyítja, hogy önök, az Orbán-kormány már abban sem bízik igazán, hogy 2022-ben a választásokat meg tudják nyerni, és ezért igyekeznek most nagyon gyorsan betenni a megbízható embereiket az egyetemek vezető posztjaiba, illetve azokat a vagyontárgyakat, amiket lehet, megpróbálják ilyen módon kimenteni az állami körből és magánosítani, hiszen nyilvánvalóan az alaptörvény-módosítás is erre utal, hogy ezt vissza se lehessen állítani. De van egy rossz hírem az önök számára: nagyon tévednek, ha azt gondolják, hogy az egyetemi vagyonokat el tudják lopni, el tudják tulajdonítani, mert az egyetemek vagyonának a legfőbb eleme, a legfontosabb vagyon nem más, mint a humán tőke. Azok az egyetemi oktatók és azok a kutatók, akik az egyetemen dolgoznak, akik reggel bemennek oda dolgozni, és este pedig dolguk végeztével elmennek haza. Nos, ők csak akkor fognak a következő nap is visszamenni az egyetemekre dolgozni, s akkor fognak jó minőségű kutatómunkát végezni, ha azt érzik, hogy szabadság van, hogy szabad szellemi légkör van, ha azt érzik, hogy demokrácia van az országban. Ha nem, akkor ők a lábukkal fognak szavazni, és nem fognak ott maradni, az önök számára pedig nem marad más, csak a puszta falak, amivel viszont nyilván nem sokat kezdhetnek. Persze most önök azt gondolhatják, hogy én riogatni próbálok ezzel a dologgal, de szeretném felhívni a figyelmüket, hogy vigyázó szemüket a Színház- és Filmművészeti Egyetemre vessék, ott már látható, hogy mi történt. Tehát azt gondolom, hogy ideje lenne újragondolni ezt az egész kérdést, és valóban egy igazi egyetemi reformot elindítani és elkezdeni, és nem vagyonmentést és megszállást folytatni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásában kicsit cinikusan idézte Stumpf István kormánybiztos úr szavait, miszerint a felsőoktatás nemzetstratégiai kérdés, és Klebelsberg Kunó-i alapvetések mentén kell még a XXI. században is ezt a kérdést rendezni. Én azt gondolom, hogy ezen a területen nincs helye cinizmusnak. Tehát most is igaz, hogy a magyar nemzetet nem a kard, hanem a kultúra, az oktatás, a tehetséggondozás ügye tudja felemelni. Azt hiszem, igazán büszkék lehetünk Magyarországra, hogy szemben egy korábbi válságperiódussal, ha a 2008-2009-es válságra visszatekintünk, amikor is az oktatás is komoly elszenvedője volt a válságnak és az előző kormány rossz válságkezelési stratégiájának, most, a koronavírus-járvány kellős közepén, egy világjárvány alatt, amikor egyébként a gazdaság újraindításának felelőssége is itt van, Magyarország van olyan állapotban, hogy képes soha nem látott mértékű forrásokat tenni a felsőoktatásba, és elköteleződni abba az irányba, hogy a XXI. századi sikeres Magyarország felépítésének kulcspontja és alappillére a sikeres, eredményes és forrásbőséggel ellátott felsőoktatás. Természetesen az átalakításokkal kapcsolatban önöknek lehet eltérő véleménye. Meg is értem, hogy politikai szempontból önök ezt az átalakítást támadják. De azért vannak olyan tények, amelyeket nem lehet figyelmen kívül hagyni, és a tények úgy néznek ki, hogy csak az európai uniós forrásokból annyi forrást fogunk szánni a felsőoktatás átalakítására, amennyit korábban soha nem szántak Magyarországon, és ha megnézzük a többi európai uniós országnak például a helyreállítási alappal kapcsolatos terveit, akkor azt látjuk, hogy nincs még egy olyan ország Európában, ami ezekből a forrásokból ennyit költene a felsőoktatás megújítására. Ez az egyik része a dolognak. A másik része a dolognak, hogy teljesen egyértelműen látszik az, hogy nemcsak európai uniós forrásokban gondolkodunk, hanem magyar költségvetési forrásokban is. Egyrészt az átalakítás kapcsán is kapnak már költségvetési forrásokat, másrészt a Ház előtt van most már az a törvényjavaslat, ami megerősíti az egyetemek autonómiáját, azáltal, hogy gazdálkodási, költségvetési értelemben az államtól elszakadnak, és olyan vagyonelemeket kapnak, amelyek bevételtermelő képességgel is rendelkeznek, amelyeket aztán ezek az egyetemek mind az oktatás, a felsőoktatás, a tehetséggondozás ügyére tudnak fordítani. A jogszabályi környezetből pedig teljesen egyértelmű, hogy erre fogják fordítani, mert erre kell fordítaniuk, ennek garanciája az alapítványi konstrukció, ahogy ezt ön is egyébként pontosan tudja. Nem véletlen, lehet, hogy önök abban reménykednek, hogy majd a felsőoktatásban dolgozók vagy majd a diákok ellene fognak állni ennek az átalakulási hullámnak, és abban reménykednek, hogy sikerül úgy fölheccelni a diákokat, mint a Színművészeti Egyetem esetében, de ki kell önt ábrándítanom, hogy egyelőre ezek a politikai típusú számításaik nem jártak sikerrel, ugyanis egyelőre egyetlenegy szavazás volt az átalakítással kapcsolatban a tudományegyetemeken és az egyéb egyetemeken, ezeket az egyetemek szenátusa tartotta, és minden modellváltó egyetemen a szenátus, tehát maga az egyetemi közösség támogatta ezt az átalakítást. Ez nyilvánvalóan nem független attól hiába próbálja ön azt így beállítani , hogy milyen feltételek társulnak az átalakításhoz, illetőleg, hogy a kormány eddig mit tett a felsőoktatás átalakításáért. Tehát például az ön szűkebb pátriája esetében, Pécs város esetében a „Modern városok” programban 25 milliárd forint van, abból már 21 milliárd forint ki is lett fizetve az egyetemfejlesztésre. [[9.10]] Nem véletlen, hogy pécsi egyetem bízik a kormánnyal való együttműködésben, nyitott a modellváltásra, és nem szeretne ebből a lehetőségből kimaradni, annak ellenére, hogy önök mindent megtesznek azért, hogy az egyetemeket lebeszéljék erről a lehetőségről. Szerintem ez nem jó stratégia, és önnek mint a felsőoktatásból érkező embernek, pontosan tudnia kell azt, hogy tenni kell valamit, eddig is tettünk, de még többet kell, pontosan látnia kell a tények alapján, hogy még több forrást teszünk a felsőoktatásba, pontosan látnia kell a tények alapján, hogy az államtól való függetlensége növekszik ezeknek az alapítványoknak. Ebből kiindulva egészen egyszerűen nem értem, hogy miért támadja politikai alapon, és miért nem támogatja ezt az átalakítást. Kérem, hogy gondolják át a stratégiájukat. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Beszéljünk a tényekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Egy éve van velünk a járvány és a járvány okozta gazdasági válság, és azt gondolom, ilyenkor érdemes megnézni, hogy ki hogyan, milyen hatékonysággal próbálta megmenteni gazdaságát, próbálta életben tartani a saját honfitársainak a versenyképességét. A legtöbb uniós tagországban államilag támogatott foglalkoztatási programok bevezetésével próbálták kezelni a válságot, és ezt a magyar kormány is megtette, ugyanakkor, ha teszünk egy uniós összehasonlítást, akkor sajnos egyértelműen kimondható az, hogy arányaiban Magyarországon kapták bértámogatásban a legkevesebbet a munkavállalók. Horvátországban több mint 50 százaléka a munkavállalóknak hozzájutott bértámogatáshoz, minden második ember. Cipruson a munkavállalók több mint harmada jutott hozzá bértámogatáshoz. Észtországban és Szlovéniában a munkavállalók 20 százaléka, még Lengyelországban is 10 százalék fölött van ugyanez az arány, Magyarországon a munkavállalóknak körülbelül a 3 százaléka jutott hozzá ehhez a bértámogatáshoz. Ez a 3 százalék bértámogatás 150 ezer munkavállalót érint, ha viszont megvizsgáljuk azt, hogy mennyi ideig is jutnak hozzá ezek a honfitársaink a bértámogatáshoz, hát, ott is ott kullogunk a hátsó sorban, a mezőny végén. De erre önök elköltöttek mintegy 62 milliárd forintot, és büszkén jelenti be az ITM, hogy önök milyen bőkezűen is támogatták a magyar munkavállalókat. Én azt gondolom, hogy ez szégyenteljesen kevés, ezt a 62 milliárd forintot érdemes a laboratóriumországgal összehasonlítani: Ausztriában ugyanez az összeg 2500 milliárd forintnak megfelelő euró. És azt gondolom, hogy ez az 50-szeres szorzó, ez mindent elmond a magyar kormány válságkezeléséről. És mindezek ellenére önök a kormánypropagandán keresztül gazdaságvédelemre költött ezermilliárdokról beszélnek. A költségvetési hiány, az államadósság soha nem látott magasságokban van, úgyhogy még az is lehet, hogy igaz. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] De nézzük meg, hogy miből áll össze a „gazdaságvédelem” az önök megoldása alapján! Liget-projektre 62,8 milliárd forint, sportesemények rendezésére 13,3 milliárd forint, a Szentháromság téren a Pénzügyminisztérium költözésére és az épület rekonstrukciójára több mint 10 milliárd forint, autó-motor sportra, annak támogatására 36 milliárd forint. Nincs a magyar bértámogatásra tisztességes és elvárható összeg, de van a Budapest-Belgrád vasútvonalra 68 milliárd forint, Gödön az einstandolt ipari parkra 11 milliárd forint. A Turisztikai Ügynökség megint kapott 90 milliárd forintot, ami csak azért került bele a felsorolásba, mert a Turisztikai Ügynökséget vezető Guller Zoltán nagyon is híres arról, hogy az önök számára kedves vállalkozókat részesíti előnyben, amikor a támogatások odaítéléséről beszélünk. 62 milliárd forintot költöttek önök bértámogatásra, ehhez képest a debreceni Főnix Csarnok felújítására, illetve annak előkészítésére 2,1 milliárdot, a szegedi kézilabdacsarnokra 24,5 milliárdot, új budapesti sportcsarnokra 44,8 milliárdot, a nyíregyházi labdarúgó akadémiára 154 milliárd forintnál is többet költöttek, és azt gondolják, hogy ezzel önök letudták ezt a feladatot. Meg kell mondanom, hogy ez nem igaz, tisztelt képviselőtársaim, és hát, csak szeretném megemlíteni, hogy a jegybank ezzel párhuzamosan a válság kellős közepén a saját cégén keresztül 2,9 milliárd forintért vásárolt festményeket, merthogy Matolcsy György példát akar mutatni a magyar mecénásoknak. Matolcsy György úgy kezeli a rendelkezésére álló adóforintokat, mintha az a saját vagyona lenne; ugyanazt csinálja, mint a magyar kormány, így tudtak meghízni Mészáros Lőrincek és Szíjj Lászlók. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy azért mégiscsak tudjuk azt, hogy ön melyik oldalról beszél. Arról a baloldalról beszél, amelyiknek szintén volt lehetősége már válságot kezelni, és bizony bizonyította is, hogy mire képes: a felelőtlen, az emberek és magyar vállalkozások érdekeit figyelmen kívül hagyó kormányzásának köszönhetően 2010-re Magyarország a csőd szélére került. A munkanélküliség a csúcson volt, az embereket devizahitelezésbe kergették bele, a dolgozókra pedig elviselhetetlen terheket raktak. Tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy ön ezzel a baloldallal szövetkezik, ön ennek a baloldalnak a részévé vált, és azért dolgozik, hogy ez a típusú kormányzás jöjjön vissza Magyarországra. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy a tegnapi nap során pontosan az ön frakciótársai kérésére többször beszéltünk a bértámogatások kérdéséről. Fontos kérdésről van szó, de fontos azt is látnunk, tisztelt képviselő úr, hogy a helyzet és a tények nem azt mutatják, amiről ön beszélt. Egészen pontosan az a helyzet, hogy a bértámogatásoknak az a célja, hogy minél több munkahelyet meg tudjunk védeni, és minél több magyar ember számára biztosítsuk a munka lehetőségét. Tisztelt Képviselő Úr! Ön egyetlenegy elemet emel ki a gazdaságvédelmi akciótervből és a gazdaság-újraindítási programból, és ebből az egyetlenegy elemből próbál meg következtetéseket levonni. De ezt már tegnap is elmondtam az ön képviselőtársainak, hogy ráadásul még itt sem stimmelnek a számok. Ha megnézzük, munkahelyvédelmi bértámogatásra 200 ezer ember számára sikerült segítséget nyújtanunk, és az ágazati bértámogatási programon keresztül pedig még további 155 ezer magyar munkavállaló számára tudtunk segítséget nyújtani. Az ágazati bértámogatási program keretében 25 ezer vállalkozás igényelt eddig támogatást, és itt a kért forrásoknak csaknem a teljes egészét már ki is fizettük a vállalkozásoknak. Tehát még a bértámogatások esetében sem azok a számok vannak, amikről ön beszélt. Több mint a duplája, tisztelt képviselő úr, több mint a duplája! És ha megnézzük, hogy a kutatás-fejlesztésben milyen bértámogatásokat tudtunk biztosítani, ott is 37 ezer munkavállaló számára mérnököknek, informatikusoknak, kutatás-fejlesztésben dolgozóknak adtunk további bérkiegészítést. Tisztelt Képviselő Úr! Ha legalább tegnap meghallgatta volna az ön frakciótársai által feltett kérdésre adott válaszaimat, akkor pontosan tisztában lehetne a tényekkel. De ön nem kérdezni akar, nem úgy akar véleményt formálni, hogy ismeri a tényeket, csak politikai hisztériát szeretne kelteni. Tisztelt Képviselő Úr! Azt is pontosan jól tudja, hogy a gazdaság védelmének és a gazdaság újraindításának számtalan eszközével éltünk, olyan eszközökkel, amelyek talán a legnagyobbak közé tartoznak Európában. Hiszen a bértámogatáson kívül hitelmoratóriumot hirdetett a magyar kormány, a legnagyobb hitelmoratóriumot talán a világon, amelyik azt biztosítja, hogy 2021. június 30-áig nem szükséges sem a háztartásoknak, sem a vállalkozásoknak a törlesztőrészleteket fizetni. [[9.20]] Ez 15 hónapnyi könnyítést jelent, képviselő úr, és ne becsülje le ennek a segítségnek a fontosságát. Ez 1,6 millió család és mintegy félmillió cég működését és mindennapjait védi. [[Dr. Rétvári Bence: Ki nem szavazta meg?]] Tisztelt Képviselő Úr! Valóban az a helyzet, hogy ha önökön múlt volna, akkor sem bértámogatás, sem pedig hitelmoratórium nem lenne. [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] Önnek papírja van róla, tett róla, papírja van róla: amikor lehetősége volt az Országgyűlésben támogatni ezeknek a programoknak a folytatását, akkor ön nemmel szavazott. Ön azt üzente a magyar embereknek és a magyar családoknak, hogy nincs szükség hitelmoratóriumra (Dr. Rétvári Bence: Így van.), nincs szükség bértámogatásra, nincs szükség arra, hogy a kormány bármilyen segítséget nyújtson számukra. És miért tette ezt? Azért tette, mert ön azt gondolja, hogy önnek abból van politikai előnye, ha a magyar embereknek és a magyar cégeknek minél rosszabb. Ez egy borzalmas magatartás, tisztelt képviselő úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és az a kérésem, hogy a továbbiakban ne ezt az utat kövesse, hanem támogassa a kormány gazdaságvédelmi intézkedéseit. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. A járvány elleni védekezés sikerét Magyarország emberéletekben méri. A védekezéshez szükséges felszerelések, kórházi ágyak, lélegeztetőkészülékek és az ezek működtetéséhez szükséges orvosok, ápolók megfelelő számban rendelkezésre állnak. Tisztelt Fideszes Képviselőtársak! Azt gondolom, önök is tudják, hogy kitől hangzottak el ezek a mondatok. Ezért bocsássanak meg nekem, hogy nem tudok önökkel együtt ünnepelni, hogy nem tudok mosolyt erőltetni az arcomra, amikor az önök sikerjelentéseit hallgatjuk. Egyúttal önöknek is azt javaslom, hogy a konfettit dobják a kukába, a pezsgőt öntsék ki a lefolyóba, mert nincs okuk arra, hogy ünnepeljenek. Az elmúlt 24 órában több mint háromszázan haltak meg. Honfitársaink öles léptekkel haladnak abba az irányba, hogy több mint 23 ezer halottunk legyen. Nincs helye az önök ünneplésének, ízléstelen, bicskanyitogató önfényezésüknek, amikor ebben az országban több mint 22 ezer magyar család gyászol. 22 ezer magyar otthonban állandó vendég lett a gyász. A kórházból haza már soha nem térő nagyszülő, édesapa, édesanya és gyerek azok, akikkel számolni kell. Bocsássanak meg nekem, hogy hányingerem van attól, hogy amíg 22 ezer magyar család sírva borul össze otthon, addig önök itt ünnepelnek. Nincs mit ünnepelniük, tisztelt képviselőtársaim! Az önök ámokfutásáról, amit úgy hívnak egyébként, hogy védekezés, mi lettünk a harmadik hullám Bergamója, Amerikája és Svédországa együttesen. Az önök irányításával mi lettünk a példa a világban arra, hogy mi történik, ha egy felelőtlen, kormányzásképtelen kormány szembetalálja magát a vírussal, hogyan lesz a pánikkormányzásból halálkormányzás. Önök mutatták meg a világnak: kedden, amikor a miniszterelnök a háziorvosok oltási teljesítményével kisajátítva azt kezdett öntömjénezésbe, négy és fél percenként halt meg egy magyar. Ilyen sehol a világon nem történt márciusban. És persze felteszik a kezüket, hogy ez a vírus volt, nem önök. Csak akkor árulják el nekem: miért éppen Magyarországon történik ez, és nem a világ 192 másik országában? Miért pont hazánkat nézte így ki magának a vírus? Én elárulom önöknek: tíz év alatt kivéreztették és elhanyagolták az egészségügyet, és annak állapota miatt jutottunk ide. Amiatt, hogy önök évről évre tíz- és százmilliárdokat vontak ki az egészségügyből kellett stadionra költeni? , amiatt, hogy önök három orvost és két ápolót üldöztek el naponta az elmúlt években az országból. Emlékeznek a statisztikákra, itt az eredmény! Amiatt, hogy önök még a harmadik hullám kezdetén is 5 ezer orvost hagytak kívül a rendszerből, amiatt, hogy önök a járvány évében, tavaly márciustól idén márciusig 288 milliárd forintot költöttek sportlétesítményre és csak 60 milliárdot az egészségügyre. Önök miatt halt meg ennyi magyar, fideszes képviselőtársak! Nem Soros miatt, nem Brüsszel miatt, nem Bill Gates miatt, nem az 5G miatt önök miatt, tisztelt képviselő urak! Önök okozták azt a helyzetet, hogy a Magyar Orvosok Szakszervezetének alelnöke szerint egyes kórházakban a 65 és 70 év felettiek nem tudják őket lélegeztetőgépre kapcsolni. És ha választani kell a fiatal vagy idősebb között, akkor a nagyobb eséllyel túlélést választják ők. Önök hozták az orvosainkat ilyen lehetetlen helyzetbe. Ne szépítsük! Önök a magyar emberek ezreinek haláláért felelnek, és csak a jó ég tudja, hogyan osztoznak az áldozatokon majd a vírussal. Eddig mi, ellenzékiek azt hittük, hogy csak tolvajokkal és csalókkal állunk szemben, de önök nemcsak a pénzünket veszik el, hanem az életünket is elveszik. Nézzenek szembe a tetteikkel, a mulasztásaikkal és azok következményeivel, mert el kell számolniuk a bíróság előtt! Napi hazugságadagjukból pedig nem kérek. Nem bánom, tisztelt államtitkár úr, miniszterhelyettes úr, ha most nem válaszolnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hanem öt percig csak gondolkodnak. Köszönöm szépen. [[Zsigó Róbert: Szégyelld magad!]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Válaszolni fogok azért, mert hazugságokat és ilyen lelketlen mondatokat nem fogok a levegőben hagyni. Tudja, amikor a múlt héten az egyik stratégájuk arról beszélt egy televízióadásban, hogy a baloldalnak célzott kampányt kellene folytatnia az áldozatok hozzátartozói irányába, akkor azt gondoltuk, hogy legalább pár napig szüneteltetik ezt a tevékenységet, és szégyellni fogják magukat, hogy ezt a stratégiát elkotyogták. De úgy nézem, és a tegnapi napot is beleértem, hogy semmiféle szünetet nem akarnak ebben tartani. És teljesen lelketlen módon ez a stratéga még arról is nyíltan beszélt, hogy ez 200 ezer embert érinthet, 200 ezer hozzátartozót. Ez az elmúlt évek leglelketlenebb kalkulációja. És azt is mondta ő mondta, nem én , hogy a baloldal még nem használta ki a gyászból fakadó fájdalmat. És akkor jön ön, és gyakorlatilag ennek a stratégiának megfelelően előadja ezt a felszólalást. Mondanám, hogy szégyelljék magukat, hogy ez mennyire lelketlen és mennyire szívtelen, de az a helyzet, hogy az elmúlt egy év után már semmiféle elvárásunk nincsen önökkel szemben. Arra a felvetésre, hogy hazánkat nézte ki a vírus: nézzen már körül a világban! Egész Európában tombol a harmadik hullám. Mindenhol zárások vannak, mindenhol küzdelem van, oltásokat próbálnak beszerezni. Ami pedig az egészségügyi kiadásokat illeti, azon szurkol az ember, hogy legyen már egyszer egy mondat egy felszólalásukban, egy szám, ami stimmel. 60 milliárdot költött a kormány egészségügyre? Ezt tudta ön mondani? Csak a különbség, tehát nem az összeg, hanem a különbség ahhoz képest, hogy önök mennyit költöttek az egészségügyre és mi mennyit költünk, az ezermilliárdos! Ezermilliárddal költünk többet, mint önök és akkor ön eljön, és egy napirend előtti felszólalásban arról beszél, hogy a kormány kivonta a forrásokat. Legalább az alapszámokban ne hazudjanak, tisztelt képviselő úr! Ön is nagyon jól tudja, hogy a járvány elleni küzdelem az oltások helyzetén fog múlni, és ebből a szempontból mégiscsak fontos fegyvertény az ünneplésre még nincsen okunk, eredményekről viszont beszélünk , hogy 2,5 millió magyar ember megkapta az oltást, és megkapták a baloldali vezetők is. Minekután önök azt mondták, hogy nincs is oltási terv ilyen nemes egyszerűséggel azt mondták, hogy nincs [[Varju László közbeszól.]] most is azt mondja… Ehhez képest megkapta az oltást Schmuck Erzsébet a kínai vakcinát, ami ellen egyébként itt kampányolt , Rig Lajos, Kálmán Olga, Ujhelyi István, Nemény András, Gyurcsány Ferenc, Szabó Timea, Hadházy Ákos, Karácsony Gergely, Tordai Bence, Jakab Péter, Ungár Péter. [[Varju László: Ez volt az oltási terv? Dr. Mellár Tamás: Én is megkaptam.]] Ön is megkapta, képviselő úr. Akkor csak egy dolgot tegyenek hozzá! Hogy az, amit állítottak a nem létező oltási tervről, az hazugság! [[Varju László: Ez az oltási terv?]] [[9.30]] Gyakorlatilag arról még nem is beszéltem, hogy nem a legidősebb képviselőkről van szó, hanem a fiatalabbakról. Szeretnék köszönetet mondani itt azon szakembereknek, akik részt vesznek az oltási programban, háziorvosoknak, kórházi dolgozóknak, orvosoknak, sofőröknek, raktári dolgozóknak, kormányhivatali munkatársaknak. Minden egyes beszerzett, megvizsgált, kiszállított és beadott vakcina fontos és annál is fontosabb lépés a járvány legyőzéséhez. Ha ők nem állnak helyt ilyen példaértékűen, akkor most nem lennénk az élen a beoltottság terén az uniós országok között. Csak emlékeztetni szeretném, hogy Magyarországon az emberek 26 százaléka már megkapta az oltást, erre mondják önök, hogy összeomlás. Ha a 26 százalék összeomlás, akkor mondja már meg, tisztelt képviselő úr, hogy az uniós átlag 13 százaléka az mi! Erre válaszoljanak már! Miért nem arra szánják a kritikai megjegyzéseiket, miért nem azoknak szánják a kritikai megjegyzéseiket, akik nem tettek többet azért, hogy időben megérkezzenek a Brüsszel által rendelt vakcinák? Egyszer az életben a külföldi barátaikat azért keressék már meg, hogy az ország érdekében tegyenek valamit! Arra a felvetésére pedig, hogy ki veszi el mások életét: azok veszik el mások életét, akik a járvány közepén oltások ellen kampányolnak. Még nem késő, hogy változtassanak rajta. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Több mint egy éve küzdünk a járvánnyal, és a járvánnyal kapcsolatban, hogy hogyan tudjuk leküzdeni, milyen eszközökkel, a kormánypárti oldalról az utóbbi hetekben csak az oltásokról hallunk információkat. Tényként kijelenthetjük, hogy a magyar járványügy feladta a kontaktkutatást. Az MSZP részéről hetek óta, hónapok óta követeljük, hogy folyamatos legyen és nagykörűen teszteljék a magyar embereket, és folyamatos legyen Magyarországon a kontaktkutatás. A jó hír, hogy van egy nagy laboratóriumunk, ez Ausztria. Mi pedig ennek fényében tudunk dönteni, hogy ott mi vált be. „Külön csoporttal figyeltetem Dél-Németországot és Ausztriát, ami ott beválik, azt mi is alkalmazni tudjuk” mondta Orbán Viktor nemegyszer itt, a Ház falain belül is. Sajnálatos módon a miniszterelnök a saját gondolatait sem tartotta eléggé megalapozottnak ahhoz, hogy azokat követni tudja. Hiszen a nagyjából 8,9 millió lakosú Ausztriában több mint 19 millió tesztelést végeztek már el. Ezzel szemben nálunk a mai adatok szerint alig haladta meg a 4,8 milliót a számláló. A folyamatos átfogó tesztelést a kormány az első hullám kezdete óta nem volt képes vagy nem volt hajlandó elvégezni. Ausztriában ráadásul folyamatosan tesztelik a pedagógusokat és diákokat, mert felismerték, hogy a járvány rendkívül gyors terjedését okozhatja akár csak néhány beteg gyermek vagy tanár is. És itt meg kell említsem, hogy 19-én meg akarják nyitni az iskolákat. Úgy akarják visszaengedni a gyerekeket, és itt egy mondatot engedjenek meg az érettségiző gyerekekről, hogy egy fél éve ezek a gyerekek burokban vannak, és vissza akarják úgy engedni ezeket a gyerekeket, hogy kiteszik a fertőzésnek, mert még a pedagógusoknál a védettség nem alakul ki, a gyerekek meg oltás nélkül kerülnek vissza az iskolákba. Ausztriában ezek után a teljes lakosságra vezették be a havi öt ingyenes gyorsteszt lehetőségét azért, hogy ki tudják szűrni azokat a betegeket, akiknek nincsenek tüneteik, és úgy járhassanak dolgozni, iskolába, vagy úgy járjanak közösségbe. Korábban a kormány tagjai úgy nyilatkoztak, hogy irreális elvárás, hogy minél szélesebb körben, akár az ország valamennyi lakosát érintően végezzenek teszteléseket a koronavírusra. Sőt, Gulyás Gergely még azt is kijelentette, hogy mivel a teszteket az adófizetők pénzéből fizetik, ezért nem szabad ész nélkül tesztelgetni mindenkit. Ausztria után Szlovákiában is bevezették az országos szintű tesztelést és a korlátozásokat. A tömeges tesztelés, valamint a pozitív teszteredményt kapott egyének és kontaktszemélyek karanténba vonulásának egyéb hatására 70 százalékkal lassult a koronavírus terjedése. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Majd Németországban is bevezették az ingyenes tesztelés lehetőségét, és ott is bevezették azt, hogy heti szinten adnak ingyenes teszteket az állampolgároknak, és most már Anglia is követi ezt a példát. Joggal tesszük fel a kérdést, hogy önök miért is nem, amikor Orbán Viktor folyamatosan azt kommunikálta, hogy nemcsak a járványkezelés, hanem a gazdasági válság kezelésében is a mintákat fogják követni, ehhez képest a jól bevált külföldi példákat nem alkalmazzák Magyarországon. Sőt, követeltük a tesztelés és a kontaktkutatás mellett, hogy 100 százalékos táppénzt biztosítsanak minden olyan dolgozónak, aki bizonyítottan koronavírus-fertőzés által került táppénzre, vagy kontaktszemélyként került lezárásra. Többször benyújtottuk ezt a javaslatunkat, és önök folyamatosan elutasították. Önök folyamatosan kommunikálták, hogy a pedagógusok akiknél bebizonyosodik, hogy a koronavírus által fertőződtek meg utólag, majd egy vizsgálat után megkaphatják a 100 százalékos táppénzt. Tudják, kedves képviselőtársaim, az embereknek, a családoknak azonnal anyagi segítségre van szükségük, és nem egy vizsgálat után. Ráadásul cinikus az, hogy kivizsgálják, hogy tényleg koronavírus-fertőzésben kerüle táppénzre egy pedagógus, és azt is látjuk, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] elárulni nem merik, hogy hány pedagógus indított vizsgálatot, mert hiába teszünk fel írásbeli kérdéseket, önök vagy azt írják le, hogy nem tudják [[Az elnök ismét csenget.]] , vagy nem hajlandóak leírni. Azt gondolom, hogy követeljük továbbra is a tömeges tesztelést és a kontaktkutatást Magyarországon. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön országokat hozott föl példaként, tisztelt képviselő asszony, hogy szeretné látni a magyar járványügyi helyzetet. Magyarországon, ahogy elhangzott már itt a mai napon, 25-26 százalék környékén van az átoltottak aránya. Ön azt mondta, hogy szeretné, ha úgy állnánk, mint Ausztriában, ott 14 százalék. [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] Szeretné, ha úgy állnánk, mint Szlovákiában, itt valamivel több mint 13 százalék. [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] Szeretné, ha úgy állnánk, mint Németországban, ott 12 százalék. Tisztelt Képviselő Asszony! Tényleg azt szeretné, ha Magyarországon fele- vagy harmadannyi lenne az átoltottak aránya?! [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] Mert, tisztelt képviselő asszony, az igazi biztonságot a vírussal szemben pontosan az oltás tudja mindenki számára biztosítani. Ön felhoz itt a parlamentben példákat országokra, miközben azok az országok a védettségben jóval rosszabbul állnak, mint Magyarország, tisztelt képviselő asszony. Ön fölhozza Szlovákia példáját is a tesztelésekkel kapcsolatban, csak arra nem tér ki, hogy pár héttel azután, hogy ezek a tesztelések megtörténtek, hogy robbant be a járvány Szlovákiában, amit mindenki megdöbbenve nézett, hogy milyen magas számok vannak ott, tisztelt képviselő asszony. Erről elfelejt említést tenni, kicsit szelektív a szocialistákra ez jellemző az ön kronológiai gondolkodása, bizonyos napokat, bizonyos heteket kiemelnek az elmúlt egy év történetéből, bizonyosakat pedig igyekeznek elfelejteni. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] De ha ön azt mondja, tisztelt képviselő asszony, hogy mennyire sikerül az emberek életét és egészségét megvédeni, mert valóban ez a legfontosabb, ha megnézzük a tavalyi évet, hogy a tavalyi évben az előző esztendőhöz képest mennyivel több volt a halálozások száma, akkor azt látjuk, hogy itt Magyarország a 9. helyen szerepel, tehát a 9. legkevesebb a növekedése az elhunytak számának az előző évhez képest. Az ön által példaként hozott Ausztria a 13. nem a 9., hanem a 13. , tehát hátrébb szerepel. Az ön által felhozott Szlovákia a 17. helyen szerepel. Az ön által felhozott Egyesült Királyság valahol a 18. hely környékén szerepel, tisztelt képviselő asszony. Németország az, amelyik kettő hellyel Magyarország előtt van, Luxemburg és Németország így vannak Magyarország előtt ebben a kimutatásban. Ez egy nemzetközi kimutatás az egyes országokról. [[Zaj, folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ön olyan országokat hoz föl itt példaként ma is, és nem ez az első eset a baloldali képviselők részéről, amely országokban a tavalyi többlethalálozás magasabb volt, mint Magyarországon. Olyan országokat hoz föl példaként, amely országokban egyébként az átoltottság jóval alacsonyabb szintű, mint Magyarországon, tisztelt képviselő asszony. És mit tesznek önök? Mit tesz a Magyar Szocialista Párt akkor, amikor Magyarországra betört a brit vírusmutáns, amikor megjelent itt is? [[9.40]] Nyilvánvalóan először Nagy-Britanniában jelent meg, aztán akár vendégmunkások, akár mások áthozatalával, de megjelent Közép-Európában is. Mit mondtak ekkor szocialista vezető politikusok a magyar embereknek, Ujhelyi István ezelőtt szűk két hónappal: túl szigorúan korlátoz a hatályos kormánydöntés, nyitni kellene; átgondolatlan volt a kormányzati korlátozások tavaly novemberi elrendelése; felül kellene vizsgálnia a kormánynak a november 11-ei rendeletét. Ezt mondták önök akkor, amikor Magyarországra a korábbinál sokkal veszélyesebb, mert gyorsabban terjedő és súlyosabb következményeket hozó brit vírusmutáns betört. Ezt mondták önök, tisztelt képviselő asszony, hogy nyissuk ki az éttermeket, nyissuk ki a boltokat, és mindenki találkozzon korlátok nélkül más emberekkel. Önök ezt mondták szó szerint, betűre pontosan. [[Bangóné Borbély Ildikó: Senki nem mondta ezt!]] Ne rázza a fejét, képviselő asszony! Önök ezt mondták akkor, amikor Magyarországra megérkezett a brit vírusmutáns. Akkor nem láttam, hogy ön rázta volna a fejét, hogy Ujhelyi István rossz mondatokat mond, hanem akkor önök lelkesen tapsolnak neki, és azt mondták, hogy nyitás, nyitás. Most rázza a fejét, hogy nem, nem, nem. Képviselő asszony, akkor kellett volna ráznia a fejét, és azt mondani, hogy Ujhelyi Istvánnak nincsen igaza. Ha megnézzük az ön pártelnökét, mit mondott a kínai és az orosz vakcinákkal kapcsolatban, azt mondta: a miniszterelnök a vizsgálat nélküli, szakemberek által meg nem erősített hatékonyságú oltóanyagról bejelenti, hogy több millió idős embert beoltanak. Mit jelent Tóth Bertalan, az ön pártelnökének a mondata? Hogy ő nem oltana be több millió embert Magyarországon ezekkel a vakcinákkal. [[Varga Zoltán közbeszól: Ez most is így van! Bangóné Borbély Ildikó és Varju László közbeszól.]] Önök, tisztelt képviselő asszony, azt a politikát hirdették meg, hogy nem oltanak be [[Közbeszólások az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] az eddigi számok szerint egymillió embert kínai és orosz vakcinával. Egymillióval több ember lenne kitéve ma is a brit vírusmutánsnak és a koronavírus-veszélynek. [[Varga Zoltán közbeszól: Ez nem igaz!]] Önöknek ez volt a teljes víruskezelése, a totális nyitás, és hogy kevesebb embert és lassabban oltsanak be. Ennél nagyobb merénylet a magyar emberek ellen, mint hogy önök a Ferihegyi repülőtérről küldték volna vissza Kínába azokat az oltóanyagokat, amelyek ide megérkeztek, ennél nagyobb merénylet a magyar emberek ellen nincs, ennél nagyobb veszélynek senki nem tette volna ki a magyar embereket, mint amilyennek a magyar baloldal tette volna ki a magyar embereket. Köszönöm szépen. [[Varga Zoltán közbeszól. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát, és illő tisztelettel kérem képviselőtársaimat, talán kellemesebb lenne meghallgatni egymást, úgy gondolom, most nem kórusverseny van, hanem napirend előtti felszólalás. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Média és választás” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. „Kérdésekkel provokált az újságíró”. Nem, kedves fideszes elvtársak, ez nem az észak-koreai híradó egyik szalagcíme, hanem az M1, azon M1 szalagcíme, amelyet a magyar adófizető polgárok 120 milliárd forintjából mindannyian, közösen, így az országnak azon fele is, aki ellenzéki érzületű, tart fenn. Nem érzik ennek a rettenetesen szégyenletes mivoltját? Mi a következő lépés? Esetleg internáljuk az újságírókat, nem? [[Dr. Rétvári Bence: Fekete-Győr András ezt tenné.]] Egy szerencséjük van, az illető újságíró osztrák volt, gondolom, ezért még nem itt tartunk, semmi más nem akadályozza meg őket ebben [[Dr. Rétvári Bence: Fekete-Győr András ezt hirdette meg.]] , ugye? Látjuk. Bede elvtárs lenyilatkozta, bocsánat, Bede szerkesztő úr, hogy kiszivárgott hangfelvétel szerint kizárólag a fideszes propagandát szabad a mindannyiunk közös adóforintjainkból fenntartott közmédiában terjeszteni. [[Dr. Rétvári Bence: Eltiltanád Fekete-Győr Andrást is? Eltiltanád?]] Ráadásul a Médiatanácsban is 2010 óta kizárólag fideszes delegáltak szerepelnek. Jómagam a Médiatanács tagjait választó bizottság ellenzéki alelnökeként nagyon közelről kísérhettem végig azt a hihetetlen arroganciát, azt a hihetetlen hatalmi gőgöt, amivel önök szépen lemenedzselték azt, hogy annak ellenére, hogy az öt ellenzéki frakció megegyezett azokban a szakértőkben, akiket ellenzéki részről a Médiatanácsba kívántunk delegálni, az öt frakció egyetlenegy szakértőben meg tudott egyezni, önök ezt az egyetlenegyet nem engedték be, mert tartanak attól, hogy ha egyetlenegy ellenzéki képviselő beül a Médiatanácsba, akkor az összes bűnös üzelmükre még nagyobb fény derül, nem csak kiszivárgott hangfelvételek kapcsán. Az Európa Tanács magyar médiahelyzetről szóló jelentése szerint nagyon-nagyon súlyos aggályokat vet fel az, hogy nagy hatalom összpontosul a médiát, a távközlési szektort és a frekvenciahasználatot felügyelő Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság kezében, illetve a Médiatanács kezében. Jómagam az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének tagjaként különböző grémiumokban végighallgattam egy nagyon részletes elemzést arról, amely nagyon helyesen leírja azokat a nagyon negatív folyamatokat, amelyeket láttunk már 2018-ban. Az EBESZ-megfigyelők megállapították, hogy a magyar választás ugyan szabad, de fair nem volt, éppen a torz médiaviszonyok miatt. Ugye, emlékszünk, amikor önök közalkalmazottakkal tépették le a néppárti Jobbik „Ti dolgoztok. Ők lopnak.” plakátjait. Jól emlékszünk erre, ugye? Nekem Sopronban, nagypénteken központilag gyalázták meg az összes plakátomat az egyenfekete festékükkel, amit a Fidesz-irodából osztogattak. Tehát látjuk azt, hogy persze az önök reakciója, Varga miniszter asszonyt idézem: „Nincs semmi látnivaló, a jogállamiság Magyarországon rendben van, mert nálunk volt az Aranybulla.” Hát, mint nyelvész-történész jelezném miniszter asszonynak, hogy az Aranybullában is volt ellenállási záradék, és még a Szájer-féle Alaptörvényben is ízlelgessük! , még a Szájer-féle Alaptörvényben is benne van, hogy egyetlenegy politikai erő sem törekedhet arra, hogy a teljes államhatalmat úgy megszabja, ahogy azt önök 11 éve folyamatosan teszik. Most épp az egyetemi világ van soron, ahogy Mellár képviselőtársam is jelezte. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól: Maszkban rendben van?]] És Varga Judit azt meri mondani az ő szájával, hogy ez csak brüsszelita ármány. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Bár végül is… Államtitkár úr, hallgasson már egy kicsit, jó?! Nem olyan nagy baj ez, hogyha hall némi igazságbeszédet is a falak között [[Dr. Rétvári Bence: Válaszoljon! Az rendben van? Az demokratikus?!]] nem csak a rogáni propagandaszólamokat ismételgeti. Értem, hogy nehéz ezt elviselni [[Dr. Rétvári Bence közbeszól. Az elnök csenget.]] [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Bár végül is… Államtitkár úr, hallgasson már egy kicsit, jó?! Nem olyan nagy baj ez, hogyha hall némi igazságbeszédet is a falak között (Dr. Rétvári Bence: Válaszoljon! Az rendben van? Az demokratikus?!), nem csak a rogáni propagandaszólamokat ismételgeti. Értem, hogy nehéz ezt elviselni (Dr. Rétvári Bence közbeszól. Az elnök csenget.), esetleg engem is internálni szeretne, de nem olyan nagy baj ez. (Dr. Rétvári Bence közbeszól.) Szóval, látjuk azt, hogy az az egyedüli Varga Judit-féle kitétel, amit alátámaszt aztán az Igazságügyi bizottság háttérhatalomról vizionáló elnöke az önök részéről szóval, komoly baj van már itt tényleg, elvtársak! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , annyit mond, hogy ez brüsszelita ármány. Jelezném, hogy a jog uralma és a jog általi kormányzás nem ugyanaz. Tetszik érteni? A jog uralma azt jelenti, hogy egyetlen fideszesnek sincs joga egy lájk miatt kirúgni a siófoki ápolónőt, egyetlenegy fideszesnek nincs joga elvenni más ember vállalkozását, egyetlenegy fideszesnek nincs joga más földterületét elvenni. Van jó hírem is. Azon kívül, hogy reményeink szerint 2022-ben feláll az a nemzeti egységkormány, amely visszaadja a közmédiát a magyar polgároknak, a Jakab-kormány [[Zaj, közbeszólások, derültség a kormánypártok soraiban.]] a Jakab-kormány minden közvélemény-kutatás szerint, reményeink szerint, és azért nemzeti egységkormány, mert minden tisztességes jobboldali ember is ránk fog szavazni, mert önök leépítették a polgári demokráciát. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Rétvári Bence: Éljen Gyurcsány! Nem mondod a végén?]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Parancsoljon, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit az volt az érzésem, mintha a 2010-ben történt vitákat éltük volna újra, akkor tapasztalhattuk azt, hogy százszor, ezerszer eltemették a magyar sajtószabadságot az új szabályozás miatt. Csakhogy, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy egy párbeszéd végén még az Európai Bizottság is azt mondta, hogy a magyar szabályozás rendben van, tehát még Brüsszelből is van arról pecsétes papírunk, hogy megfelel a jogállami alapelveknek. Egyébként, ami a delegáltakat illeti, a korábbi médiafelügyeleti rendszerben ültek pártdelegáltak, olyannyira, hogy még a civilnek mondott delegáltak körében is olyan civileket találtunk, mint például Ujhelyi István, érti? [[Dr. Rétvári Bence: Igazi jó civil Ujhelyi István!]] Tehát annak a médiaszabályozási rendszernek lett vége, annak az álszent médiaszabályozási rendszernek. Egyébként, ami a tágabb kérdéseket illeti a magyar médiával kapcsolatban, én természetesnek tartom, hogy a magyar közéletben időről időre vita zajlik a magyar média helyzetéről, a nyilvánosságban uralkodó hangnemről és úgy általában a sajtóviszonyokról. Ez gyakorlatilag így van egyébként a rendszerváltás óta. Sokféle vélemény elhangzik, de ami a lényeg szerintem, az az, hogy elmondhatjuke azt, hogy a magyar sajtó sokszínű, és azt, hogy minden vélemény, minden információ utat tud törni magának. [[9.50]] Márpedig ezt elmondhatjuk, mert a magyar sajtó sokszínű, mindenki megtalálhatja a saját ízlésének, világnézetének, igényének megfelelő médiumokat, és arra a jelenségre lettünk figyelmesek, hogy minél sokszínűbb a magyar nyilvánosság, önök és a külföldi szövetségeseik annál hangosabban kiabálják, hogy a magyar sajtószabadsággal gond van. Például hogy a számok felől is megközelítsem a dolgot a magyar nyomtatott sajtótermékek száma 2013-ban 3200 volt, most megközelíti a 7 ezret; televízióból is több van; az internetes portálok száma 40 százalékkal emelkedett, ma 3-4 ezer között van sokkal sokszínűbb a magyar nyilvánosság, mint korábban volt. Ráadásul hogyha megnézi azokat a médiumokat, amelyek azt állítják magukról, hogy a legnagyobbak, azok kivétel nélkül mind kormánykritikusak. Ez a helyzet. És ezek után beszélnek önök korlátozott nyilvánosságról. Egyébként a felvetéseit azért furcsállom egy kicsit, ha a nyilvánosságról beszélünk, meg az önök politikájáról, mert a Jobbik pártalapítványa közvetlenül finanszíroz Jobbik-közeli portálokat. [[Dr. Rétvári Bence: Hűha! Dr. Brenner Koloman: Hű!]] Nem kétforintos, hanem százmilliós tételben, nem egyszer, hanem hosszú évek óta folyamatosan [[Dr. Rétvári Bence: Közpénzből!]] és a finanszírozó alapítványban pártemberek ülnek hogyha már ön felvetette ezt a kérdést , országgyűlési képviselő, kommunikációs igazgató, regionális igazgató. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] [[Dr. Rétvári Bence: Közpénzből!]] , és a finanszírozó alapítványban pártemberek ülnek hogyha már ön felvetette ezt a kérdést , országgyűlési képviselő, kommunikációs igazgató, regionális igazgató. (Dr. Brenner Koloman közbeszól.) Az említett médiumok között lejárató oldalt is találunk és olyan médiumot is, amely megemlékezett Adolf Hitler születésnapjáról (Dr. Rétvári Bence: Közpénzből!), hogyha már a tartalmi kérdésekről is beszélünk. Ha a médiáról van szó, sok mindenről van véleményünk, de azt semmiképpen sem tartom feladatomnak, hogy az egyes szerkesztőségek munkáját, tevékenységét minősítsem. Önök ezzel máshogy vannak, és ez nemcsak szóbeli minősítést jelent ha csak arról lenne szó! , hanem személyes nyomásgyakorlást is. Nem mi rontottunk be szerkesztőségbe, hanem önök. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Nem mi törtünk be tévészékházba, hanem önök. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Nem mi beszélünk arról, hogy el kellene tiltani újságírókat akár évekre, hanem önök. Nem a kormánypártok vezetői bojkottálnak egyes televíziókat, hanem a baloldali vezetők, hogy aztán ugyanazzal a lendülettel szaladgáljanak Brüsszelbe azzal, hogy sirassák a magyar sajtószabadságot. Sajnálom, hogy egyébként rácsatlakoznak arra a fenyegetési sorozatra, amelyet az elmúlt hetekben, hónapokban Gyurcsány Ferenc indított, és nemcsak hogy rácsatlakoznak, hanem versenyeznek is egymással, nemcsak mondandóban, hanem ahogy elnéztem a felszólalását, stílusban is. Szerintem ez sajnálatos, ez méltatlan. Így aztán ilyen körülmények között hogyha van politikai erő, amely fenyegeti a magyar nyilvánosság sokszínűségét, az a baloldal. Visszamennének abba az időbe, amikor kis túlzással a Nap-kelte jelentette a magyar közéleti nyilvánosságot. Akkor nem volt senkinek sem egy szava sem, sem a baloldalon, sem az EBESZ-ben talán az EBESZ-t említette , senkinek nem volt egy szava sem, amikor azt mondta Medgyessy Péter, hogy akinek televízió kell, az vegyen magának. Hol voltak akkor ezek a hangok? Hol voltak a nemzetközi szervezetek? Arra válaszoljon, legyen szíves! Mi nem szeretnénk ezt az időszakot viszontlátni, mert ma már sokkal több vélemény van a magyar nyilvánosságban, a magyar média sokkal sokszínűbb [[Az elnök csenget.]] és ez egyébként akkor is jól van így, hogyha önöknek nem tetszik. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Juhász Hajnalka képviselő asszony, KDNP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány továbbra is intenzíven terjed, és a harmadik hulláma Európa-szerte erősebbnek bizonyul az eddigieknél, azonban a válság ellenére sem térhetünk vissza a segélyalapú gazdálkodáshoz; ahogyan eddig is, a munkaalapú gazdaság ösvényén kell hogy továbbhaladjunk, ezért az elkövetkezendő időszaknak a gazdaság újraindításáról kell szólnia. A lépcsőzetes újraindítás első fokozatát az tette lehetővé, hogy már meghaladtuk a 2,5 millió beoltottat, a mai napon a 2,6 millió beoltottat. A koronavírus okozta minden kihívás ellenére az elmúlt évek fegyelmezett és szigorú államháztartási gazdálkodása lehetővé tette, hogy a koronavírus-járvány kezelése közben nem volt költségvetési akadálya az emberéletek megvédésének és a gazdaság újraindításának. A koronavírus okozta válságra a kormány akként válaszolt, hogy célzottá tette a segítségnyújtást annak érde-kében, hogy a legsérülékenyebb ágazatok, különösen a turizmus és a vendéglátás megfelelő támogatást kapjon. A kormány február elején meghirdette a gazdaság-újraindítási akciótervet, amelynek keretében újabb és újabb intézkedésekkel kívánja segíteni a bajba jutott családokat és vállalkozásokat. Első körben már 6000 milliárd forint gazdaságfejlesztési forrás felhasználásáról döntött. Az akcióterv részeként fontos kiemelni az új hitelkonstrukció bevezetését a koronavírus-járvány miatt bajba jutott kis- és középvállalkozásoknak, amelyek tíz évre 10 millió forint erejéig kamatmentes kölcsönt vehetnek igénybe, ennek törlesztését csak három év után kell elkezdeni. Ez a 10 millió forintos kamatmentes gyorskölcsön a legsérülékenyebb kis- és középvállalkozásoknak segít. Szintén az akcióterv része és kiemelten fontos része a hitelmoratórium meghosszabbítása 2021. június 30-áig. A hitelmoratórium sok százezer magyar családnak segít és jelent segítséget. A kormány tavaly év végi döntése értelmében továbbra is mindenki, magánszemély, háztartás, cég, egyéni vállalkozó jogosult lesz az eredeti feltételek mentén a hiteltörlesztési moratóriumra. A vállalkozások közül 987 ezer vállalkozó volt jogosult, közülük közel félmillió vállalkozás élt a hitelmoratórium lehetőségével. A magyar emberek munkából akarnak megélni, ezt bizonyítja az is, hogy a tavalyi visszaesést követően ismét 4,5 milliónál többen dolgoznak Magyarországon, ezért az egyik legfontosabb feladat a járványügyi készültségben is a munkahelyek megőrzése. Eddig több mint 155 ezer munkavállaló után igényeltek ágazati bértámogatást a koronavírus miatt nehéz helyzetbe került szektorokban működő cégek. Eddig mintegy 25 ezer cég igényelte az ágazati bértámogatást, immár az áprilisi bérekre is igényelhető, a munkáltatói járulékot továbbra sem kell megfizetni az érintett dolgozók után. A programban a támogatott munkavállaló bérének felét térítik meg a mindenkori minimálbér másfélszereséig. Az állam a járulékokat is elengedi, így a munkabér mintegy kétharmadát fedezi a vállalkozások talpon maradása, az álláshelyek megőrzése, a képzett szakemberek megtartása érdekében. A támogatottak közül 57 százalék a vendéglátás, több mint 14 százaléka a szálláshely-szolgáltatás nemzetgazdasági ágazatában dolgozik. Szintén fontos üzenet a koronavírus elleni küzdelem mellett, hogy folytatódik a „Magyar falu” program is, újabb kategóriákban adhatják be pályázataikat a kistelepülési helyi önkormányzatok, önkormányzati társulások, egyházközösségek és civil szervezetek. A nemzeti konzultációban részt vevő több százezer magyar álláspontja is az, hogy lépcsőzetesen kell újraindítani az országot és a gazdaságot. A gazdaság újraindítása mellett most minden erőnket az oltásra kell összpontosítanunk. A kormány a szakemberek javaslatai alapján hozta meg a döntését; ha az ellenzék javaslatait követnénk, sokkal kevesebb beoltott lenne ma Magyarországon, ráadásul a baloldali pártok azonnali nyitást követeltek a harmadik hullám idején, most pedig az újraindítás miatt kritizálnak. Fölösleges tagadnia az ellenzéknek, hogy oltásellenes kampányt vitt vagy oltásellenes hangulatot keltett, vagy hogy támadta az engedélyező hatóságok döntéseit. Ahogyan a vírussal szembeni védekezés az oltás, ugyanúgy csak a felelősségteljes politizálás, a nyilatkozatainkért tett felelősségteljes és következetes magatartás lehet az irányadó. Haladunk tovább a gazdaság újraindításában és az oltásokban, hogy a magyar emberek minél előbb visszakaphassák [[Az elnök csenget.]] a vírus előtti életüket. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azzal kezdjem a felszólalásomat, hogy megköszönöm mindenkinek a segítségét, aki részt vesz a védekezésben, és keményen és áldozatosan dolgozik. Hála és köszönet illeti az orvosokat, az ápolókat, a rendvédelmi dolgozókat, a katonákat, de engedje meg, hogy külön kiemeljem az egészségügyben tanulókat is, akik helytállnak a kórházakban, helytállnak a mentőszolgálatnál és mindenütt, ahol szükség van rájuk. Tisztelt Képviselő Asszony! A koronavírus-járvány harmadik hulláma Európa-szerte erősebbnek bizonyult az eddigieknél, Németországban, Franciaországban, Hollandiában, Ausztriában, Lengyelországban, Romániában, Bulgáriában, Olaszországban és Görögországban is romlanak a mutatók, és jól tudjuk mindannyian, jól tudják ezek az országok is, hogy a járvány ellen kizárólag az oltással lehet harcolni. [[10.00]] Ezért öröm azt jelenteni, hogy Málta mellett Magyarország vezeti az uniós oltási ranglistát, Magyarország lesz az az európai ország, ahol a leggyorsabban jut vakcina mindenki számára, aki be akarja magát oltatni. A magyar lakosságnak a 26 százaléka már kapott oltást, és ez szemben áll azzal a ténnyel és azzal a számmal, hogy az uniós átlag 13 százalék. Ez jól mutatja azt, hogy gyakorlatilag dupla olyan gyorsan haladnak az oltások Magyarországon. Tisztelt Képviselő Asszony! A veszélyeztetettségük miatt továbbra is a regisztrált időseknek az oltása az elsődleges, az eddig regisztrált 65 év felettieknek viszont már a 85 százaléka megkapta az oltást. Emellett soron kívül oltjuk a magyar pedagógusokat és a magyar oktatókat, dolgozzanak akár a köznevelésben, akár a szakképzésben. Már lassan megközelíti a négymilliót az oltásra regisztrált magyar embereknek a száma, és jó hír az, hogy ez a szám az elmúlt öt hétben mintegy másfél millióval nőtt. Engedje meg, hogy innen is arra biztassak minden magyar embert, hogy regisztráljon, és kérje az oltást. Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar emberek az újraindításról szóló konzultáció keretében döntöttek arról, hogy az újraindítás, a nyitás hogyan történjen meg. Köszönjük annak a több mint félmillió, 528 ezer embernek, aki elmondta a véleményét erről a nagyon fontos kérdésről. Így többek között a válaszadók 88 százalékos többsége szerint a ma érvényes járványügyi korlátozásokat fokozatosan és lépésről lépésre kell feloldani. A konzultációban részt vevők 74 százaléka szerint, ha azt a járványügyi helyzet engedi, az első lépések között enyhíteni kell az este 8 óra utáni kijárási tilalmat, természetesen szigorú biztonsági szabályok mellett. És mivel a beoltottak száma kedden meghaladta a 2,5 millió főt, szerdától megkezdődhetett a lépcsőzetes újraindítás, többek között az ön által is ismertetett szabályok szerint és a konzultáción elhangzott vélemények alapján. Szigorú szabályok betartása mellett szerdától kinyithattak az üzletek és újraindulhattak a szolgáltatások is. A járvány elleni, jelenleg is hatályban lévő védelmi intézkedések azonban meghosszabbodtak, ezek közül pedig a legfontosabbak részben a maszkviselés a lakott területen belül valamennyi utcán és közterületen, a másik embertől való legalább másfél méteres védőtávolságnak a betartása, és amennyiben lehetséges, a munkavégzés helyett, ahol ezt lehet, az otthoni munkavégzésre való átállás. Innen is kérjük megint csak a magyar embereket, hogy ezeket a szabályokat mindenki a saját maga és az embertársai életének és egészségének a védelme érdekében tartsa be. Tisztelt Képviselő Asszony! A vírus háborút indított ellenünk, és ebben a harcban a győzelemhez vezető út a vakcina, Magyarország pedig mindent megtesz a továbbiakban is, hogy legyen elég vakcina a tömeges oltáshoz, nekünk ugyanis minden élet számít. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Győrffy Balázs képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Tények kontra zöld kampányfogások” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! LMP-s képviselők nemrég „Zöld reformot az állattartásban” címmel határozati javaslatot terjesztettek elő, melyről a Mezőgazdasági bizottság úgy döntött, hogy az indítványt nem tartja alkalmasnak arra, hogy az Országgyűlés elé kerüljön. Itt akár le is zárhatnánk ennek a sötétzöld vadhajtásnak az életét, de a javaslatot a magyar mezőgazdaságban dolgozókra nézve olyan sértőnek, szakmailag olyan megalapozatlannak tartom, hogy mégsem mehetünk el szó nélkül mellette. Az ellenzéki belső harcokban az LMP egy radikális környezetvédelemmel is próbál magának szimpatizánsokat gyűjteni ám tegye! De könyörgök, ezt ne a magyar gazdák rovására tegyék, és ne ész nélkül! Az a spanyol aktivistacsoport jut róluk az eszembe, akik, kérem, szétválasztották a kakasokat a tyúkoktól, merthogy a kakasok szexuálisan zaklatják a tyúkokat. Na, hát ők is elég jól értik a teremtett világnak a működését! Vegyük már észre, kérem, hogy mekkora felelőtlenség távolról, a mindennapok ismerete nélkül elítélni egy ágazatot, és a társadalmat ellene hangolni azzal, hogy egyes képviselőtársaink egyenlőségjelet tesznek az állattenyésztés és a klímaváltozás közé! Azon túl, hogy szándékosan csúsztatnak, a hazai agráriumban dolgozó sok tízezer magyar ember megélhetését veszélyeztetik, de továbbmegyek: veszélyeztetik a hazai lakosság élelmiszer-ellátásának biztonságát is. Sok európai zöldszervezet részéről divatos azzal riogatni az embereket, hogy az állattartás káros, az a legnagyobb felelőse a klímaváltozásnak azzal, hogy a gazda, a földeken dolgozó ember árt a társadalomnak. Mindez persze nem igaz! Hadd áruljak el önöknek egy adatot! 2016-ban az USA teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kevesebb mint 4 százaléka származott az állattenyésztésből. Európában sem magasabb ám ez a szám! De nézzük az önök által példaértékűként emlegetett európai uniós Green Dealt, ami például általánosságban csökkentené a jelenlegi műtrágya-felhasználást az Unió minden országában. De hogy is van ez? Magyarországon jelenleg 91,9 kilogramm hatóanyag a hektáronkénti felhasználás, Belgiumban 167, Hollandiában 138 kilogramm. És nem azt várják el, hogy ez EU-szinten csökkenjen, hanem azt, hogy minden ország csökkentse 2030-ig 20 százalékkal. Nézzük a növényvédő szereket! Nálunk 1,8 kilogramm, Hollandiában ennek több mint a háromszorosa, 5,9, Belgiumban 4,9, Olaszországban 4,7 kilogramm a felhasználás. Na, itt már 50 százalékos csökkenést várnak el, persze itt is országonként. Ugye, érzik, hogy a saját országuk ellen politizálnak? Az önök által támogatott uniós Green Deal egy vágyvezérelt merénylet az uniós gazdák ellen, ami mögött jelen pillanatban semmilyen uniós hatástanulmány nem áll. Bezzeg az amerikai agrárminisztérium már készített egy tanulmányt! Eszerint ezen stratégia végrehajtásával az Európai Unióban 17, de akár 60 százalékkal is emelkednek majd az élelmiszerárak. Míg az európai uniós agráriumot ellehetetlenítik, addig az Unió párhuzamosan a dél-amerikai országokból horribilis mennyiségű élelmiszeripari termék beáramlását engedné, ahol a mai napig 27 olyan növényvédő szert használnak, amit Európában már évekkel, sőt évtizedekkel ezelőtt betiltottak. Önök összemásolgatnak mindenféle brüsszeli anyagokat, aztán próbálnak nagyot mondani, miközben a való világot meg csak az RTL-en látják. Kérem, legalább néha menjenek már el egy-egy gazdaságba! Ahol ha levetik a sötétzöld szemüveget, ott majd valódi zöldet is fognak látni, mert a gazdálkodó ember az egyik legnagyobb környezetvédő. Tudják, ő az, aki a természetben dolgozik, kint a földeken, és neki elemi érdeke megóvni a földet, mert ő jövőre is oda akar majd vetni, sőt onnan szeretne betakarítani. És hogy állatkínzó a magyar agrárium? mert ezt sugallják. Nézzük inkább a tényeket! Az Európai Unióban Magyarország költ egy állategységre vonatkozóan a legtöbbet állatjóléti támogatásokra. Amikor pedig az állattenyésztésben használatos antibiotikumok mértékének csökkentéséről beszélnek, akkor meg nyitott kapukat döngetnek. Megjegyezném, hogy a haszonállattartónak nemcsak kötelessége, de alapvető gazdasági érdeke is az, hogy az állatgyógyászati készítmények felhasználását racionalizálja. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar agrárium a koronavírus-járvány idején messzemenőleg bizonyította életképességét, a kormányzat pedig határozottan támogatja az ágazat működését, a magyar vidéket. Soha nem látott mértékű források jutnak az agráriumnak a következő években. Határozottan kérek minden politikai szereplőt, hogy ne támadják a gazdálkodókat! Sajnos Nyugat-Európában nem egy esetben konkrét atrocitásokig fajulnak az esetek, például szabadon engedik a haszonállatokat, vagy nem engedik a gazdálkodóknak használni a gépeket. Szerencsére Magyarországon ez nem így van. Kérjük, ne is hozzák be ide ezt az ideológiát! Én úgy érzem, amikor egyesek felelőtlenül, politikai haszon reményében a magyar gazdálkodókra támadnak, akkor fel kell emelni a szavunkat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt tettük a szakbizottságban is [[Az elnök ismét csenget.]] ezért kértem szót most is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, miniszterhelyettes úr. [[10.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő Úr! Nagyon köszönöm, hogy ezt a rendkívül fontos témát idehozta a parlament elé, és ha csak néhány percben is, de lehetőségünk van erről néhány szót váltanunk. Habár úgy látom, hogy az ellenzéki padsorokban nem nagy érdeklődés van e téma iránt. [[Dr. Rétvári Bence: Főleg az LMP-től vannak sokan!]] Az LMP határozati javaslata mind szakmailag, mind erkölcsileg is, határozottan kijelentem, elfogadhatatlan. A koronavírus-járvány okozta rendkívüli helyzetben rúg bele abba az ágazatba, amely emberek tízezreinek a megélhetését biztosítja, és akiknek köszönhetően nap mint nap biztonságos, kiváló minőségű élelmiszer kerülhet asztalainkra. Köszönet és hála illeti a magyar gazdákat, mert a legnagyobb nehézségekben is folyamatosan termelnek és látják el az országot kiváló hazai élelmiszerrel. Az Európai Bizottság programjával, a zöldmegállapodással kapcsolatban a véleményünk az, hogy a mezőgazdasági ágazat, hangsúlyozom, kizárólag úgy járulhat hozzá a megállapodás céljainak megvalósításához, hogy az lehetőséget és ne teljesíthetetlen terhet jelentsen az ágazat szereplői számára. Magyarország számára csak jól átgondolt, az európai mezőgazdaság számára reálisan teljesíthető feltételeket tartalmazó új szabályok és célok fogadhatók el. Felelős döntést kizárólag olyan vizsgálatok, tanulmányok alapján lehet meghozni, amelyek a várható hatásokat megfelelően elemzik. Ahogy képviselő úr is elmondta, a stratégia egyik célja 2030-ig a növényvédőszer-használat és az abból fakadó kockázatok 50 százalékos csökkentése, valamint a legveszélyesebb növényvédő szerek használatának szintén 50 százalékos csökkentése. A cél elérésében az integrált növényvédelem gyakorlati megvalósítása kiemelt jelentőséggel bír. Hazánkban az 1 hektárra jutó növényvédőszer-hatóanyag mennyisége 1,7 kilogramm alatt van, mely nem éri el az európai uniós átlagot. Az EU tagállamai 2011 óta már 17 százalékkal csökkentették a növényvédőszer-használatot és az abból fakadó kockázatokat. Az eddig elért eredményeket figyelembe kell venni természetesen a stratégia megvalósításában. Itt fel szeretném hívni a tisztelt képviselőtársaim és azok figyelmét, akik ezzel a témával foglalkoznak, hogy annyi olyan programja van az Agrárminisztériumnak, az agrárágazatnak, amely jelentős részben hozzájárul a környezeti károk, a környezeti tényezők hatásait mérséklő intézkedésekhez. Csak két példát szeretnék önöknek említeni. Itt van például az országfásítási program, amely jelentős részben megváltoztatja, meg tudja változtatni a hazai klimatikus viszonyokat, és természetesen a közjót is szolgálja. Itt vannak azok az új gondolatok, amelyek jelentős részben meghatározzák az elkövetkezendő évtizedek agráriumát: a digitalizáció bevezetése, a precíziós gazdálkodás, automatizálás, robotika és nem utolsósorban a precíziós öntözés, öntözésfejlesztési programok, és talán az alapkérdés pedig az, hogy új oktatási rendszerünk van. Ez mind azokat a célokat szolgálja, hogy olyan környezettudatos gazdálkodás folytatódjék Magyarországon, ami a hatékonysággal és a környezetvédelemmel összefogva a gazdák jelentős támogatását is bírja. Az ökológiai területek arányának növelésére vonatkozóan meghatározott célkitűzés kizárólag megfelelő ösztönzés, illetve támogatás megteremtése mellett reális. Figyelembe kell venni, az ökológiai gazdálkodás feltételrendszerének való megfelelés többletköltségekkel is jár. Az ökológiai gazdálkodók versenyképességének fenntartása érdekében egy ilyen javaslat csak akkor sikeres, amennyiben a konvencionális gazdálkodást folytató gazdálkodókhoz viszonyított költségkülönbözetet is kompenzálják az ökológiai gazdálkodók számára. Ami pedig az állatjóléti támogatásokat illeti, ezek már jelenleg is ösztönző jellegűek, hiszen kizárólag a vonatkozó kötelező előírásokon túlmutató állatvédelmi célú vállalások esetén igényelhetők. A hazai állattartó telepeken, túlmutatva az európai előírásokon, hatósági képzést elvégzett állatjóléti felelőst kell majd kijelölni. Az állati termékek fogyasztásának népszerűsítését illetően azt szükséges leszögezni, hogy a modern táplálkozástudomány alapelve a változatos étrend kialakítása, melynek része az állati termékek fogyasztása is. Az állati termékek kiváltására bevezetett imitátumok az esetek többségében nem jelentenek élettanilag megfelelő alternatívát. Nem beszélve arról, hogy ezzel a magyar termékek vásárlását ösztönözzük, így a magyar munkahelyeket megvédjük és támogatjuk. De úgy látom, hogy az LMP gondolkodásától távol áll a magyar emberek támogatása, és a hangulatkeltésben, riogatásban merülnek ki a gondolataik. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Most Farkas Félix roma képviselő, szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor, ötperces időtartamban: „Opre Roma” címmel. Megadom a szót Farkas Félix szószóló úrnak, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Patyivalo Raja Prezidento, Patyivalo Themesko Kher! But patyivasa najisarav tumen andel ungrikone romengo anav pe Romengo Kulturako Lyumako Dyes! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszöntöm önöket a magyarországi cigányság nevében a roma kultúra világnapján. Április 8-a a roma kultúra világnapja. Ezt a napot a világ különböző országaiban élő cigányság az egyik legfontosabb nemzeti ünnepként tartja számon. Ma 50 éve, hogy 1971. április 8-án döntött az első roma világkongresszus többek között az egységes roma nemzeti jelképek használatáról, a Gelem, gelem kezdetű cigány himnuszról, az „Opre Roma!”, „Fel, cigányok!” jelmondatáról és a cigány zászlóról. Később, 1990-ben a negyedik roma világkongresszuson, Varsóban született döntés arról, hogy április 8-át nemzetközi roma ünnepként ismerjék el. Végül az ENSZ is a roma világkultúra világnapjává nyilvánította április 8-át. A kettős identitástudatról valamennyi szószólótársam hosszasan tudna mesélni. Valamennyien büszkék vagyunk anyanyelvünkre, nemzetiségünkre, eredetünkre, kultúránkra, őrizzük szívünkben népünk öntudatát. De cigánynak lenni nem könnyű, óhaza nélkül sokkal erősebb köteléknek kell egymás között lenni ahhoz, hogy közösségként éljenek a romák a világ minden országában. Nekünk szerencsénk van, mert Magyarország védi nemzetiségeit. Ehhez persze kellett az, amivel a híres romáink hozzájárultak az egyetemes emberi kultúra gazdagításához, és kell az, hogy ne lehessen következmények nélkül kipenderíteni egy méltán világhírű 100 Tagú Cigányzenekart a belvárosi próbaterméből, és ne lehessen leradírozni a Józsefvárosi Cigányzenekart a kulturális palettáról. A magyar kormány támogatja a romákat és művészetüket, mint ahogyan most is, a 100 Tagú Cigányzenekar számára juttatott 30 millió forint rendkívüli támogatással, amit a nevükben szeretnék megköszönni Kásler Miklós miniszter úrnak. Erre az ellenzék politikai csatatérnek használ bennünket. És persze kell az is, hogy Magyarországon mindenki ismerje és elismerje hazai roma származású zenészeinket. A teljesség igénye nélkül tudom megemlíteni Péli Tamást vagy Szentandrássy István festőművészt, akinek a munkáját 2012-ben a jelenlegi kormány Kossuth-díjjal ismerte el. Gyarapítják és ápolják közös kultúránkat cigány származású írók és költők, mint Lakatos Menyhért, Szécsi Magda, Bari Károly, Choli Daróczi József, Osztojkán Béla vagy Csemer Géza. De sorolhatnám tovább. A zenei kultúrát gazdagítja Lakatos Sándor, Járóka Sándor, Bangó Margit, Bihari János, Czinka Panna, Cziffra György, Rigó Jancsi, Dankó Pista, Mága Zoltán munkássága. Végtelen lenne valamennyiük felsorolása. Büszkék lehetünk roma származásukat vállaló színművészeinkre, mint például Csányi Sándor, Csiki Júlia, Farkas Franciska, Jónás Judit, Szegedi Dezső vagy Nyári Oszkár. Öregbítik hazánk hírnevét sportolóink, mint Pisont István, Kerekes Zsombor vagy Balogh Norbert. Világhírű és roma: Elvis Presley, Kalkuttai Boldog Teréz, Carlos Santana, Zlatan Ibrahimović, Eric Cantona, Charlie Chaplin, Karel Gott. Cigányságukat büszkén vállalták vagy vállalják a mai napig. [[10.20]] A nemzetközi romanapon az értékes és sokszínű roma kultúrát ünnepeljük. Az idei évben ugyan immár másodjára nem kerülhet sor kulturális programok és ünnepek, ünnepségek megtartására és szakmai fórumokra, de ki-ki a maga módján, a közösségi oldalakon és online formában mindannyian megemlékezünk arról, hogy roma nemzetiségű honfitársaink a több évszázados történelmi múlttal szerves részét képezik a magyar társadalomnak és az egész világnak. A Romano Teatro cigány nemzetiségi színházzal évek óta, indiai népszokás szerint, több százan elzarándokolunk a Hernád folyóhoz, zene- és énekszó mellett koszorúkat, virágokat, virágszirmokat és úszó mécseseket bocsátunk a vízre. Az idén sajnos a világjárvány miatt ez elmarad, de a kultúránk bennünk van, és büszkék vagyunk arra, hogy színesíthetjük vele hazánkat, Magyarországot. Opre Roma! Fel, cigányok! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Vigyázzanak magukra! Vigyázzunk egymásra! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Szószóló Úr! Tisztelt Ház! Számunkra az elmúlt tíz évben a nemzeti kultúra megerősítése, az identitás megerősítése rendkívül fontos volt, a magyar nemzeti kultúráé is, a cigány kultúráé is, a sváb kultúráé is, a magyarországi bolgárok és mindenki más identitásának, kultúrájának a megerősítése rendkívül fontos. Ezért is, ha megnézi a költségvetés sorait, míg tíz éve 172 milliárd forint szerepelt a kulturális sorokon, ez a 172 milliárd most már 470 milliárd forint, mert igenis hiszünk abban, hogy a nemzeti kultúrát érdemes erősíteni. A politikai túloldalon állók egy globalista, internacionalista világban gondolkoznak, ahogy a gazdaság, úgy a kultúra is számukra egy globális feloldódási eszköz, nekünk nem kell semmi magyart létrehozni, hanem csak egyik vagy másik részét a világ más részein előforduló kulturális elemeknek kell befogadni. Ezzel szemben mi nem a nemzeti kultúrát háttérbe szorító, hanem a nemzeti kultúrát erősítő kultúrában hiszünk, ezért is segítettük elő törvényi eszközökkel akár a Művészeti Akadémia létrehozatalát, akár más kulturális területek erősödését. A cigányzene, a cigány kultúra szerves része mindnyájunk életének és szüleink, nagyszüleink éle-tének évszázadok óta itt Magyarországon. A cigányzene hungarikum, és igyekeztünk a műfaj újjászületéséhez külön programokkal is hozzájárulni. Itt fontos lépés volt nemcsak a fejlesztés, hanem a már meglévő értékek megvédése. A baloldal számtalanszor a cigányságot felhasználta egy-egy politikai támadásához eszközül, de soha nem akart igazából javítani a helyzetükön, csak ahhoz használta fel egyik vagy másik konfliktust, hogy azzal feszültséget generáljon, de aztán magukra hagyta, cserben hagyta mindig a cigány embereket. Nos, nem volt különösebben tekintettel a VII. kerületben Niedermüller Péter sem a 100 Tagú Cigányzenekarra, hanem hatalomra kerülése után nem sokkal kirakta őket hagyományos gyakorlóhelyükről. Végül Budafok jobboldali polgármestere fogadta be a 100 Tagú Cigányzenekart, az EMMI pedig 30 millió forintos rendkívüli támogatást nyújtott a 100 Tagú Cigányzenekarnak. Magyar Örökség díjas, Hungarikum díjas, 36 éve működő és az egész világot bejáró zenekarról van szó. Józan ésszel felfoghatatlan, hogy egy baloldali polgármesternek miért az a legfontosabb, hogy őket kirakja a hagyományos gyakorlóhelyükről, miközben pár évvel korábban még „Én is cigány vagyok!” táblával tüntetett a Jobbik ellen, a Jobbik és a Fidesz összefonódása ellen. Nos, ők azóta kirakták a cigányzenekart, de bevették a Jobbikot a saját politikai köreikbe. Ebből látszik, hogy hitelességből nullák. Folytatnám azért a pozitívabb témákkal, és talán hagyjuk is el a magyar baloldalt most egypár percre. A „Muzsikáló Magyarország” program nyújtott segítséget abban, hogy az éttermi, kávéházi cigányzene visszakerülhessen Magyarországon, amelynek régi hagyománya van, ez része az egyetemes magyar zenekultúrának. 2017-ben indult a „Muzsikáló Budapest” sorozat, Kerényi Imréhez, az azóta elhunyt kiváló rendezőhöz, színházigazgatóhoz köthető. Turisztikailag kiemelt helyszíneken, Budapesten és vidéken tette a program elérhetővé az élő cigányzenét 52 budapesti és vidéki étteremben augusztus 1-je és november 2-a között. A hét hat napján legalább napi három órában kellett ezen program keretében cigányzenekart foglalkoztatni, hogy élőzenét tudjanak ott szolgáltatni. Ennek 800 millió forint volt a keretösszege, de mivel ez egy fontos cél, ezért a kormány még 200 millió forintot ráemelt, így összesen egymilliárd forintot tudtunk erre fordítani. A Hagyományok Háza is foglalkozik kiemelten a cigányzenével, így a cigányzenei minősítő vizsga kereteit is kidolgozták, ezzel segítve a minél jobb minőséget. A roma kulturális közösségek aktivizálása a program keretében, a kulturális támogatásokon belül a rendszeresen fellépő együttesek támogatására, a közösségek kulturális élményhez juttatására egy 200 millió forintos keretet biztosítottunk. Így az igényelhető támogatás maximális mértéke 10 millió forint volt pályázónként. A Nemzeti Művelődési Intézet, amely szintén kulturális közfeladatokat lát el, programokat indított, aminek egyrészről célja a roma kultúra ismertebbé tétele, másrészről pedig a társadalmi felzárkózásnak is a szolgálata, az identitás megerősítése és az egymás kölcsönös elfogadásának a megerősítése a művészet, a kultúra eszközein keresztül; így tudtak hidat teremteni. A tavalyi évben 57 településen tudott megvalósulni a programjuk, két év alatt pedig 35 projekt valósult meg 80 településen. De említhetném az „Otthonról haza” európai uniós projektet, ahol tréningek és nyári táborok, ifjúsági közösségek fejlesztése valósul meg, vagy akár bentlakásos tábor mozgókép, videó készítésére, vagy akár azt, hogy a közművelődési foglalkoztatási, képzési programban is segítséget nyújtottunk ahhoz, hogy a közművelődési szakmában tudjanak elhelyezkedni, tovább tudjanak tanulni cigány, roma származású honfitársaink. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Amiben tudjuk, a magyar nemzeti kultúrát és a magyar cigány kultúrát is igyekszünk erősíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most általános vitákkal folytatjuk munkánkat. A pandémiás helyzetre tekintettel az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra várakozó képviselőtársunk tartózkodjon. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közbiztonság erősítése érdekében egyes rendészeti igazgatási törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15705. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat európai uniós jogszabályok végrehajtását, valamint a magyar emberek biztonságának erősítését célozza. A Belügyminisztérium töretlen gyakorlata, hogy sarkalatos törvényjavaslatok tárgyalása előtt kikéri a parlamenti pártok álláspontját. A jelen törvényjavaslat esetében is lehetőséget biztosítottunk erre a pártok részére, hogy személyesen vagy írásban kifejezhessék álláspontjukat, kifejezhessék véleményüket, de sajnálatos módon ezzel a lehetőséggel az ellenzéki pártok egyike sem élt. Tisztelt Országgyűlés! Először a Frontex-rendelet végrehajtási tervezeteiről szeretnék beszélni. Ennek a végrehajtási tervezetnek, tehát a Frontex-rendelet végrehajtási tervezetének célja az Európai Unió fellépésének hatékonyabbá tétele a külső határellenőrzés, a visszaküldés és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem, valamint a menekültügy területén. A balkáni útvonalon folyamatosan erősödik az illegális migránsok mozgása az embercsempészek aktív részvételével, közúton, vasúton és gyalog is egyre többen érkeznek. Azt lehet mondani, hogy a migránsok minden, sok esetben elképzelhetetlen módot is igénybe vesznek arra, hogy átjussanak a határon. A számok komoly biztonsági kihívást jelentenek. Engedjék meg, hogy a legfrissebb számokat is ismertessem. Tegnap éjfélig az illegálisan belépő vagy azt megkísérlő személyek száma 2021. január 1-je és április 7e között 24 956 fő volt, ez napi átlagban 257 illegális belépési kísérletet jelentett. Összehasonlításképpen szeretném elmondani, hogy 2020 azonos időszakában, tehát 2020. január 1-je és 2020. április 7e között jogellenesen 8978 fő, napi átlagban 92 fő próbált bejutni illegálisan Magyarország területére, tehát ez közel háromszoros növekedést jelent. Tisztelt Országgyűlés! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és ennek megőrzéséért Magyarország mindent megtesz. A kormány által meghozott intézkedéseknek köszönhetően Magyarország az egyik, ha nem a legbiztonságosabb ország Európában. [[10.30]] A kormány folyamatosan figyelemmel kíséri a menekültügyi helyzetet. Megerősítettük a határvédelmet. A jelen törvényjavaslatban szereplő módosítások célja a Frontex műveleteiben történő magyar rendőri részvétel vonzóbbá tétele, ezáltal hatékonyabbá téve határaink védelmét és növelve Magyarország biztonságát. Jelenleg 17 fő hosszú távú és 28 fő rövid távú szerződéssel rendelkező magyar szakértő szolgál külföldön Frontex-műveletben történő részvétel keretében. A most benyújtott javaslat a következőket tartalmazza. A rendőrség és az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság együttműködési megállapodást kötnek a Frontex-rendelet gördülékeny végrehajtása érdekében, megteremti a Frontex részére történő adattovábbítás jogalapját, valamint a lehetőséget a Frontexhez vezénylés esetében, hogy az egy évet meg nem haladó külföldre vezénylést az országos parancsnok vagy az országos főigazgató rendelje el, hiszen a gyors elrendelhetőség alapvető érdek. Ezenfelül a szabályozás biztosítja azt is, hogy a szolgálati beosztás meghagyása mellett kerülhessen erre sor, így az időtartam, a Frontex-szolgálat leteltét követően az eredeti beosztásba térhet vissza a Frontex-szolgálatba vezényelt. Tisztelt Országgyűlés! Módosítani javasoljuk az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényt is. Ennek az a célja, hogy az arcképelemző tevékenység eredménye növekedjen azáltal, hogy a bűnügyi nyilvántartó szerv által a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt, szemből készült arcképmások is az arcképprofil-nyilvántartás részét képezik. A módosítás két területet érint. Az egyik esetben a polgárról akinek az adatai már az arcképprofil-nyilvántartásban szerepelnek újabb és jobb minőségű kép lesz az arcképprofil-nyilvántartásban. A másik esetben olyan külföldi állampolgárságú személyek arcképmásával bővül a nyilvántartás, akik eddig nem szerepeltek abban, mivel nincs arcképmásuk az arcképprofil-nyilvántartás részére adatközlésre kötelezett szervek nyilvántartásaiban. Ez segítséget nyújt a bűnüldözés, a bűnmegelőzés, a felderítés, az elhárítás, valamint a migrációs folyamatok során felmerülő cselekmények magasabb szintű szakmai támogatásában. Az engedély nélküli járművezetés szigorítása az utakon közlekedők biztonságát szolgálja, ezért a Belügyminisztérium szakmai javaslatai mellett figyelembe vettük Molnár Zsolt képviselő úr javaslatait is. A mai világunkban a gépjárművek használata mindennapjaink szerves részét képezi, ugyanakkor a közlekedési szabályok közismert volta és a technológiai fejlődés dacára a járművezetés mind a mai napig veszélyes üzemnek számít. A kirívó társadalomra veszélyesség miatt bűncselekményként határozza meg a törvényjavaslat azt az esetet, amikor az engedély nélküli járművezetést szabálysértési eljárásban vagy büntetőeljárásban kiszabott járművezetéstől eltiltás hatálya alatt követik el. A tényállás eltiltás hatálya alatt vétséget, míg büntetőeljárásban kiszabott járművezetéstől eltiltás hatálya alatt való elkövetés esetén bűntettet követ el az elkövető. Az európai uniós jogi aktusok hazai végrehajtása érdekében az EGT-állampolgár harmadik országbeli állampolgár családtagja részére kiállított tartózkodási kártya és állandó tartózkodási kártya a jövőben a tartózkodási engedéllyel azonos formátumú biometrikus okmány lesz. Emellett az Európai Gazdasági Térség állampolgára harmadik országbeli családtagja részére kiállított állandó tartózkodási kártyát is átnevezni javasolja a törvényjavaslat, így annak elnevezése annak elfogadása esetén „huzamos tartózkodási kártya” lesz. Módosítani javasoljuk a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényt is. Polgári célú pirotechnikai tevékenységet jogszerűen nem gyakorolhatnak a cselekvőképtelen, a korlátozottan cselekvőképes, illetve a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt álló személyek. A személyi feltételek meglétét a tevékenységvégzést engedélyező rendőrség köteles vizsgálni. A szabálysértési jog a kár fogalmát elsősorban a kár megtérítésének szabályozása kapcsán alkalmazza. E rendelkezések a polgári jogi igény szabálysértési eljárásban való érvényesítésének szabályait határozzák meg anélkül, hogy a törvény a kár fogalmát meghatározná. A tényállások megfelelő minősítése megköveteli, hogy a kár és a vagyoni hátrány fogalmát a szabálysértési törvény és a büntető törvénykönyvről szóló törvény egységesen kezelje. Vannak olyan jogsértések, amelyek bizonyos értékhatár alatt szabálysértésnek, míg azt meghaladva már bűncselekménynek minősülnek, ezért a javaslat az egységes jogalkalmazást és a jogbiztonságot segíti azáltal, hogy egyértelművé teszi a kár fogalmát a szabálysértési jogalkalmazás során. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az Európai Parlament és Tanács által megalkotott kiberbiztonsági szabály hazai jogrendbe történő átültetéséhez szükséges részletszabályozásokat is tartalmazza. A tárgyi uniós jogszabályok alapján a megfelelőségértékelő szervezetet a kijelölt nemzeti akkreditáló testületek akkreditálják, emellett részletesen rendezi a tanúsító hatóság feladat- és hatáskörét. A kiberbiztonsági jogszabálynak a nemzeti intézményrendszer felállítására vonatkozó rendelkezéseit 2021. június 28-ától kell alkalmazni. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat elfogadása az uniós jogszabályoknak való megfelelésen túl az egyes ügyintézések hatékonyabbá válása mellett ezzel is a magyar emberek biztonságának erősítését szolgálja. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot tárgyalja meg és fogadja el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én először is nagyon köszönöm a Belügyminisztériumnak, hogy elénk hozta ezt a javaslatcsomagot. Azért köszönöm mindenekelőtt, mert egy világjárvány idején, amikor egyébként sem a megszokott, nyugodt mederben zajlik az életünk, minden olyan intézkedés, célkitűzés nagyon fontos, ami az emberek biztonságát, biztonságérzetét erősíti. Az előttünk fekvő törvényjavaslat húsz törvény módosítását tartalmazza. A Belügyminisztériumtól megszoktuk, hogy félévente elénk kerül egy-egy ilyen formai javaslat. Én bevallom, hogy ezt kifejezetten jó és hasznos megoldásnak tartom, hiszen az időről időre szükséges kisebb módosításokat, amelyeket az élet vagy az európai uniós követelmények diktálnak, elfogadható ilyen módon tárgyalni. A főbb témákat államtitkár úr ismertette, kiemelte, de magam is szeretnék néhány olyan módosításra kitérni, melyek miatt a Fidesz-frakció mindenképpen kifejezetten támogatja a javaslatot. Elsőként, ahogy államtitkár úr is, a 2019-ben elfogadott Frontex-rendeletet említeném, melynek kapcsán szükséges módosításokat tartalmaz a javaslat, hiszen a szervezet átalakítására, megerősítésére és megbízatásának szélesítésére mindenképpen szükség van. Az Unió külső határainak védelme és a határokon átnyúló bűnözés elleni fellépés fontosságát nem lehet eléggé hangsúlyozni. Az ehhez kapcsolódó műveletekben való részvétel támogatása akkor is fontos, ha a Frontex a kifejezetten jól védett magyar határszakasz további erősítését nem helyezi tevékenysége fókuszába, de azt tudjuk, hogy Európa védelme egyben Magyarország védelmét is szolgálja, ezért mindent meg kell tennünk a Frontex sikeres működéséért. A Frontex az Unió határvédelmének erősítésében a jövőben is számíthat a magyar rendőrökre. A javaslat is ezt a szándékot tükrözi. A határaink védelmét és az uniós határokon belüli szabad mozgás biztonságának erősítését szolgálják azok a módosítások is, amelyek a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényt, a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényt, a menedékjogról szóló törvényt, a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvényt, a körözési nyilvántartási rendszerről szóló törvényt, valamint az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényt érintik. Részben uniós szabályoknak való megfelelés indokolja ezeket a módosításokat, melyek a különféle okmányokkal és engedélyekkel kapcsolatos biztonság növelését, az okmány- vagy engedélykiadás és -bevonás szabályainak egyértelművé tételét, illetve szigorítását, a menekültügyi eljárás szabályainak pontosítását, valamint a hatósági ellenőrzések és nyomozások hatékonyságának növelését célozzák. Mindezek közül talán a biometrikus adatokat is tartalmazó tartózkodási igazolványok bevezetése és az arcképelemzési rendszer további fejlesztése szolgálja leginkább a biztonság növelését a hatóságok munkájának könnyítése által. [[10.40]] Államtitkár úr említette, és a törvényjavaslat áttanulmányozása közben nekem is feltűnt, hogy Molnár Zsolt képviselőtársunk egy korábbi javaslata, ami az engedély nélküli járművezetés szabályainak szigorítására vonatkozott, bekerült ebbe a javaslatcsomagba, és meg kell állapítanunk, hogy az elmúlt hónapok több sajnálatos és jogos közfelháborodásra okot adó példát szolgáltattak arra, hogy miért van szükség ezekre a szigorításokra. Ezúton köszönöm képviselőtársam konstruktivitását és a Belügyminisztérium készségességét is. Remélhetőleg a javaslatban szereplő szigorítások elégségesek lesznek ahhoz, hogy tovább javuljon hazánkban a közlekedésbiztonság. Államtitkár úr is említette, és én is fontosnak tartom a pirotechnikai eszközök használatával kapcsolatos módosítást. Itt is volt párbeszéd a kormány és az ellenzék között, amelynek kapcsán ugyanakkor látni kell, hogy a jelenlegi szabályozás egy egyensúly megteremtésére törekszik, ami a pirotechnikai eszközök legális, korlátok közé szorított, a lakosság igényeit éppen csak kielégítő, de jól ellenőrizhető használatát eredményezi. Ennek a szabályrendszernek az apró finomítása is megjelenik ebben a törvényjavaslatban, ami a cselekvőképtelen, a korlátozottan cselekvőképes és a gondnokság alatt álló személyek, valamint környezetük biztonságának növelését szolgálja. Több egyéb, ehhez hasonló, kisebb módosítás van még a javaslatban, amelyek például az elektronikusinformáció-biztonságot, a rendvédelmi intézmények elhelyezési szabályait, a büntetés-végrehajtási intézmények rendjének erősítését vagy a szakképzési rendszer átalakításához való alkalmazkodást érintik. Ezeknél a kis terjedelmű javaslatoknál, azt hiszem, érthető, hogy miért nem különálló törvényjavaslatok formájában kerültek benyújtásra; az érintett ágazatokban azonban annál nagyobb ezeknek a módosításoknak a gyakorlati jelentősége. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! A Fidesz-frakció támogatja a javaslatot. Kérem képviselőtársaimat is, hogy tegyenek ugyanígy. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Stummer János képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselő Hölgyek és Urak! Mindenekelőtt én azzal szeretném kezdeni, hogy amikor államtitkár úr említette, hogy az ellenzéki pártok nem vettek részt ezen a bizonyos BM-es egyeztetésen, gyorsan utánakérdeztem ennek, hogy mi is történt itt valójában. Az történt, hogy amikor az ellenzéki pártok ezt a döntést meghozták, hogy nem mennek el erre az egyeztetésre, akkor azt azért tették, hogy ne fordulhasson az elő, hogy egy járványhelyzet kellős közepén egy ilyen nagy létszámú egyeztetésre sor kerüljön. Így aztán én azt javasolnám konstruktívan, hogy a továbbiakban, hogyha a BM-ben terveznek ilyen egyeztetést, akkor azt online formában próbálják meg lebonyolítani, vagy erre tegyenek javaslatot. Szintén nagyon örülök annak, hogy Molnár képviselő úrnak ezt az indítványát, amely a járművezetéstől való eltiltásra vonatkozik, befogadták. Ez nagy öröm mindannyiunknak. Amikor én erről a hírről értesültem, hogy ez bekerül, és láttam a törvényjavaslatban, hogy ez bekerül a javaslatcsomagba, akkor gyorsan lefuttattam egy internetes keresést, és csak az utóbbi két-három hónapból találtam számos olyan ügyet, eseményt és sajtóhírt, amelyből én azt a következtetést vontam le, hogy a jogosítvány nélküli járművezetés, úgy látszik, egy ilyen népi hagyománnyá vált itt Magyarországon; nagyon sokan elkövetik ezt a kirívó szabálytalanságot, és nagyon sokszor ebből balesetek következnek. Még 2020 novemberében jogosítvány nélkül vezetett az a fiú a Károly körúton, aki egy villanyoszlopnak, egy kandelábernek csapódott. Januárban az Örs vezér terénél kaptak el egy 15 éves, alkoholos befolyásoltság alatt lévő srácot, aki ittasan, jogosítvány nélkül vezetett, és egy trafikban állt meg. Óriási szerencse volt egyébként, hogy ott személyi sérülés nem történt. Kun-adacson volt januárban egy olyan esemény, amikor egy jogosítvány nélkül vezető személy a polgárőröket fenyegette meg. De hogyha az egyik legnagyobb és legkomolyabb tragédiát idehozzuk, ami jogosítvány nélküli vezetéssel kapcsolatban előfordult itt Magyarországon az utóbbi időszakban, akkor itt az M. Richárd-féle Dózsa György úti gázolást is ide kell venni, ahol ez az illető szintén jogosítvány nélkül vezette akkor a gépjárművét, amikor elkövette ezt a bűncselekményt. Nagyon helyes, és nagyon örülök én magam is ennek a módosító javaslatnak. Államtitkár úrhoz szól a kérdés, de igazából az egész politikai közösségét illeti ez a kérdés, hogy miért csak most jutottunk el idáig, miért csak most. Miért szegény Molnár képviselő úrnak kellett hogy eszébe jusson, amikor 2010 óta önök kétharmaddal vezetik ezt az országot? Miért kellett ennyi embernek meghalnia, megsérülnie emiatt, merthogy olybá tűnik, hogy nem voltak elég szigorúak azok a szabályok, amik eddig erre a cselekményre vonatkoztak. A törvényjavaslat-csomag további elemeivel kapcsolatban néhány szót még mindenképpen szeretnék szólni. A határrendészeti feladatok és a Frontex magyarországi alkalmazhatóságát illetően, illetve az alkalmazás különféle jogi szabályozásának feltételeit megteremtő változtatásokat támogatni fogjuk. A büntetés-végrehajtási törvény megváltoztatása, amely a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások tekintetében a többségében állami tulajdonú cégek számára is biztosít lehetőséget, ez szintén támogatható a mi részünkről, a Jobbik programja ezt a javaslatot tartalmazza. A nemzetbiztonsági törvényt módosító harmadik egysége ugyanennek a csomagnak, amely a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyt foglalkoztató szerv tájékoztatási kötelezettségét módosítja, szintén támogatható javaslat a részünkről. És ezzel együtt itt azért megállnék egy pillanatra, és jelezném, hogy ezt én régóta hangsúlyozom, és régóta döngetem az egyelőre zárt ajtókat, de én úgy látom, hogy általában a nemzetbiztonsági ellenőrzések rendszere is megújításra, megreformálásra szorul. Azok a szervezeti egységek, amelyek ezeket a nemzetbiztonsági ellenőrzéseket végzik, nagyon sokszor olyan adminisztratív és operatív tehertétellel a nyakukon kell hogy a mindennapi működésüket elvégezzék vagy a mindennapi munkájukat elvégezzék, amelyek nem minden esetben és nem minden tekintetben tűnnek indokoltnak. Konkrétan az Alkotmányvédelmi Hivatal leterheltségére gondolok, illetve ugyanebben a témában azért látunk olyan problémákat is, amelyek egyik vagy másik magyar diplomatával kapcsolatban itt az utóbbi időben előkerültek, hogy hiába vannak ezek a nemzetbiztonsági ellenőrzések, úgy látszik, hogy sokszor ezek bizonyos biztonsági kockázatokat, amelyek a magyar államra nézve különösen veszélyesnek bizonyulhatnak, egészen egyszerűen ez a rendszer, ez a mostani rendszer nem szűri meg kellőképpen. Ez egy jó dolog, hogy ez itt van, de ez ennek az óriási nagy összefüggésnek csak egy icipici szelete. Vesz le terhet az eljáró hatóságról, de nem gondolom, hogy itt véget kellene érnie ennek a munkának, illetve ennek a reformnak. A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény módosítását, mely szerint a minimális rezsióradíj évenkénti meghatározása eltörlésre kerül, támogatjuk, mint ahogy támogatjuk a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény módosítását is. Nagyon szépen köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az európai uniós jogszabályok végrehajtását szolgálja, valamint olyan módosításokat tartalmaz, amelyek a magyar emberek biztonságának erősítését szolgálják. Mind államtitkár úr, mind képviselőtársnőm részletesen bemutatta a törvényjavaslatot. Én annyit szeretnék még ezzel kapcsolatban kiemelni, hogy maga a törvényjavaslat 20 darab törvény módosítását tartalmazza, és nyilván ezek közül kiemelten a Frontex-rendelet végrehajtását is. Ahogy államtitkár úr is három csoportba bontotta ezt, ennek az egyik legfontosabb eleme, hogy a rendőrség és az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság együttműködési megállapodást köt a Frontex-rendelet gördülékeny végrehajtása érdekében. [[10.50]] Ide kell még emelni a Frontex részére történő adattovábbítás jogalapját, valamint a Frontexhez való vezénylésnek a szabályozási kérdéskörét. Én is fontosnak tartom kiemelni, hogy módosul többek között az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvény. Ennek célja, hogy az arcképelemző tevékenység eredménye növekedjen azáltal, hogy a szemből készült arcképmások és az arcképprofil nyilvántartás részét fogják képezni. Ez segítséget nyújt a bűnüldözésben, a bűnmegelőzésben, a felderítésben, az elhárításban, valamint a migrációs folyamatok során felmerülő cselekmények magasabb szintű szakmai támogatásában. Valóban fontos Molnár Zsolt MSZP-s képviselőtársunk javaslata, én is kiemelném az eltiltás hatálya alatti engedély nélküli járművezetés tényállásának rendezését. A kirívó társadalomra veszélyesség miatt bűncselekményként határozza meg a törvényjavaslat azt az esetet, amikor az engedély nélküli járművezetést szabálysértési eljárásban vagy büntetőeljárásban kiszabott járművezetéstől eltiltás hatálya alatt követik el. Az eltiltás hatálya alatt vétséget, míg büntetőeljárásban való elkövetés esetén bűntettet követ el az elkövető. Az európai parlamenti és tanácsi rendelettel való összhang biztosítása érdekében az EGT-állampolgár harmadik országbeli állampolgár családjának kiállítandó tartózkodási kártya és állandó tartózkodási kártya a jövőben a tartózkodási engedéllyel azonos formátumú biometrikus okmány lesz. Ez fontos. Ezzel kapcsolatban szükséges az okmány átnevezése is, ennek az új megnevezése huzamos tartózkodási kártya lesz. A törvényjavaslat elfogadása tehát az uniós szabályoknak való megfelelésen túl az egyes ügyintézések gyorsabbá és hatékonyabbá válása mellett a magyar emberek biztonságának erősítését szolgálja, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr, az expozé általában… [[Pillanatnyi szünetet tart.]] Nem általában, az expozék a parlamentben arra valók elsősorban, hogy az előterjesztő részletesen elmondja, mi van egy törvényjavaslatban. Ezt csak azért teszem szóvá, mert az ön expozéja picit lakonikusra sikerült szerintem ahhoz képest, hogy egy húsz törvényből álló salátatörvényt tárgyalunk ma. Ez nem személyeskedés, félre ne értse, de én most csak azokra a kérdésekre fogok reagálni, amelyek megítélésünk szerint akár pozitív, akár negatív értelemben külön magyarázatra vagy kommentre szorulnak, és azt gondolom, a kormánynak lenne dolga itt a parlamentben, hogy egy ilyen nagyon átfogó és nagyon nagy törvényjavaslatot egy picit részletesebben ismertessen. Az első és legfontosabb pont, a terjedelem tekintetében is az egyik leghosszabb rész a Frontex-rendelet magyarországi elvarrása, ami nem más, tisztelt képviselőtársaim, mint egy beismerő vallomás. Bár nem a Belügyminisztérium volt az, amely az elmúlt években összevissza beszélt vagy konkrétan hazudozott arról, hogy az Európai Unió hogyan is áll ehhez a kérdéshez és milyen erőfeszítéseket tesz a külső határok védelmére, de azért ennek a kormánynak vannak olyan, erre szakosodott szervei, amelyek ontják magukból ezeket a… Hogy is szokták mostanában mondani? Félretájékoztatás? Álhírek, bocsánat! Ontják magukból ezeket az álhíreket, igen. [[Dr. Gyüre Csaba: Fake news!]] Fake news, igen, álhírek. Szóval, ez a szabály pontosan arról szól, hogy az Európai Unió, bár a maga kicsit lassabb módján, nyilván ennyi tagállammal és ennyi sok-sok százmillió ember közös életét szervezve egy picit lassabban, de abba az irányba menetel, hogy az Európai Unió külső határait élőerővel és technikával is megvédje. Ez a javaslat arról szól, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségen keresztül, konkrétan határőrökkel és egyébként megnövekedett technikai eszközökkel akár a magyar határon is védjék az Unió külső határát. Ez a javaslat konkrétan arról szól, hogy ez Magyarországon hogyan fog majd működni, kinek kell engedélyeznie, milyen módon kell kérni ezeket az erőket. Az egész pontosan azt mutatja, hogy az a politikai üzenet, amely arról szól, hogy az Unió a bevándorlás pártján áll, pont, és egyébként nem akarja megvédeni a határait, az egyszerűen nem igaz. Egyébként abszolút támogatható maga a javaslat is, az, hogy a magyar kormány, legalábbis azon belül a Belügyminisztérium felismeri, milyen fontos, hogy az Unió fog közös segítséget adni akár a magyar határ védelméhez is. Fontos valószínűleg azért, mert ha valakik, akkor önök pontosan tudják, hogy egyszerűen fenntarthatatlan a mai állomány létszámhiánya mellett mind a honvédség, mind a rendvédelem területén, hogy folyamatos levezénylésekkel tartják vagy próbálják tartani a frontot lenn a déli határszakaszon. Nem megy. Azért sem megy, mert máshonnan hiányoznak ezek az emberek, azért sem megy, mert egyébként a határvadászszázadokban belengettek ugyan 3 ezer új rendőrt, mégis a leszereléseknek meg minden másnak köszönhetően nem tudják biztosítani az állandó létszámot lenn a határon, folyamatosan vezénylik le az embereket, és ez elsősorban a honvédség kötelékében egyre nagyobb problémát jelent, főleg, hogy most a vírusjárvány miatt számtalan más rendkívüli feladatot kell és kellene ellátni mindkét szervnek, a fegyveres, illetve rendvédelmi szervnek. Ezért aztán jó dolog és nagyon fontos segítség tud lenni, ha a koncepciónak megfelelően olyan országok rendőrei, határőrei, akiket a külső határvédelem elsősorban nem érint, például be tudnak segíteni akár itt a magyar határon is. Természetesen ennek a javaslatnak a másik része a visszaküldési műveletekre való nagyobb hangsúly fektetése és ezen eljárásnak az elrendezése Magyarországon is, ami pedig az irreguláris vagy illegális bevándorlás tekintetében az egyik legfontosabb eszköz, hiszen azokkal, akiknek nincs joguk belépni az Európai Unióba, valamit nyilvánvalóan kezdeni kell, és leginkább vissza kell tudni őket juttatni a saját hazájukba, a saját kibocsátó országukba. Erre Magyarország egymagában eszköztelen. Ezt is önök pontosan tudják. Elfogadhatatlan a javaslat azon része, amely a minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj évenkénti megállapításának kötelezettségét eltörli. Nem is értjük pontosan, hogy erre miért van szükség. Kérdezném államtitkár úrtól, hogy ennek mi az oka. Mert azt, hogy mi a következménye, nagyjából józan paraszti ésszel ki lehet számolni. Következménye az tud lenni, hogy akár éveken keresztül ez a kötelező rezsióradíj befagyasztásra kerül, szépen csendben akár három-öt, nyolc, akárhány évig nézzék meg, hogy akár a rendészeti illetményalappal vagy éppen a minimálnyugdíjjal mit művel a kormány most már tizenvalahány éve , akár egy évtizedre el lehet felejteni ennek a szektornak a rezsióradíj-rendezését. Ha nem ez a szándék, akkor viszont legyen kedves valami érvet mondani, hogy miért nincs a miniszternek évente tíz perce arra, hogy ezt a munkát elvégezze, nyilvánvalóan elsősorban azzal a szándékkal, hogy a minimálbér, az átlagbér, a szektorban lévő folyamatok figyelembevételével évente ezeket a rezsióradíjakat meg lehessen állapítani. Ez az egész intézmény azért jött létre, amennyire én jól emlékszem, és ebben volt közös munkánk is, mert egyszerűen rabszolgatartó körülmények vannak ebben a szektorban, államtitkár úr. Ez ellen a kormány is igyekezett az elmúlt időszakban néhány lépést tenni, például ezt. Most miért ölik meg gyakorlatilag ezt az intézményt ezzel a lépéssel? Ha erre tud válaszolni, nagy örömmel venném, hiszen itt 70-100 ezer emberről, nagyon sok család életéről és sorsáról beszélünk, köztük egyébként nagyon sok volt belügyis, rendvédelmis kollégáról. A hivatásos állomány ideiglenes átrendezésére jelenleg biztosított 30 napos maximális időtartam 30 nappal történő meghosszabbítása számunkra elfogadhatatlan, főleg úgy, hogy nem látjuk ennek az indokát. Ezt is szeretném kérni államtitkár úrtól, hogy legyen kedves megmondani, miért van erre szükség. Ez a 30 napos átrendelés sem piskóta, az emberek életében biztosan nem az, mármint azok számára, akiket átrendelnek, de hogy ezt még 30 nappal meg kell hosszabbítani, ennek mi az indoka. Ha az az indoka, amit sejtünk és gondolunk, amit az előbb is elmondtam, hogy elképesztő létszámhiány van továbbra is a rendvédelem területén és nyilvánvalóan a vírusjárvány miatt is elképesztő pluszterhek is jelentkeznek, akkor szeretném önnek mondani, hogy még kevésbé támogatható ez törvényi szinten. Ez nem mehet így tovább, államtitkár úr! [[11.00]] Nem lehet a honvédelem meg a rendvédelem területén folyamatosan a szolgálati törvényeket módosítgatni, hogy még több terhet, még több terhet, még több terhet rakunk az emberekre, még több jogot, még több lehetőséget meg még több juttatást veszünk el tőlük, aztán valahogy majd kihúzzuk, gondolom, a választásokig, vagy nem tudom, meddig. Muszáj lenne konstrukcióban olyan szabályokat hozni, ami például a leszerelési hullámot, a pályaelhagyást megakadályozza. Azzal borzolják a kedélyeket a közvéleményben is megjelent hírként is, és tényleg egyébként hozzánk is megérkezett ilyen kérés, hogy a rendőrök egy jó része a munkakörülmények és a tarthatatlan állapotok miatt le akarna szerelni most azonnal, elegük volt. Nyilvánvalóan a veszélyhelyzet kihirdetése miatt ezt nem tehetik meg, és sokan azon gondolkoznak, hogy hogyan lehet ezt megoldani, és ahogy a hírekben is megjelent, jelentkeztek különböző pártokba párttagnak, mert azt kizárja a törvény, a rendvédelmi szolgálati jogviszonyt. Ami nem jó, és természetesen mi nem mondtunk mást rá, mint hogy törvénytelenségben politikai párt semmilyen módon nem vehet részt, még akkor sem, ha megértjük az ő problémáikat. No de a jelenséget tessék már észrevenni, államtitkár úr! Erre biztos, hogy nem az a megoldás, hogy akkor még 30 nappal meghosszabbíthatom az ő átrendelésüket. Hanem az lenne a megoldás, hogy normális bérrendezés van, normális munkakörülmények vannak, kiszámítható életpálya van, és például óriási dolog lenne az állománynak, és biztos, hogy még többet vagy legalábbis jobb kedvvel vinnének a hátukon ezek az emberek, ha azt a szolgálatinyugdíj-rendszert végre visszakapnák. Nem azt, ami volt, de valamilyen szolgálatinyugdíj-rendszert végre visszakapnának a jelenleg aktív állományban lévők is, nem beszélve a lekádárhuszározott volt elöljáróikról, vezetőikről, kollégáikról. A hivatásos állomány juttatásait meghatározó illetménytáblák törvényben mellékletként való elhelyezése garanciális kérdés. Még egyszer, itt százezres nagyságrendű munkavállalóról sőt annál egy kicsit több, hiszen ők esküt tesznek, és életüket és testi épségüket veszélyeztetve végzik a szolgálatukat , emberekről beszélünk, az egy minimális garancia, hogy az ő bértáblájuk törvény mellékleteként legyen, és ne legyen semmilyen miniszternek vagy akár más vezetőnek a kénye-kedvére bízva ennek a módosítása, mondjuk, egy jó éjszaka 11 órakor kiadott miniszteri rendelettel. Ezért nem tudjuk támogatni azt, hogy a tisztjelöltek ösztöndíját meghatározó törvényi rendelkezés kerüljön ki a törvényből és kerüljön miniszteri rendeleti hatáskörbe. Azt gondolom, hogy jó érzéssel ezt a kormánypárti képviselők sem támogathatják. Ha szükség van az emelésre remélem, hogy azért van ez a megoldás, és nem azért, mert csökkenteni akarják az ösztöndíjakat , hozzák a parlament elé, szerintem százszázalékos döntéssel fogja a magyar Országgyűlés bármikor ezt a szabályt meghozni. Ugyanakkor valóban el kell ismerni, van számos előremutató intézkedés, javaslat is ebben a törvényjavaslatban, az állomány részére is előnyös, egy bizonyos részüknek, például a börtönlelkészek rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyára vonatkozó speciális rendelkezések meghatározása, vagy éppen a Riasz. alá tartozó 50 év felettiek pótszabadsága, vagy a nyugdíjba helyezésük utáni róluk való személyes szociális gondoskodás megteremtése, ezek mind kifejezetten támogathatóak. Fontos paradigmaváltás lehet a büntetés-végrehajtást érintően, hogy a büntetés-végrehajtási szervezet ellátási kötelezettsége a jövőben nemcsak a költségvetési szervekre, hanem az állami többségi befolyás alatt álló gazdasági társaságokra is kiterjed. Mondjuk, egy jó kérdés az, hogy ez ki fogjae állni az Unió jogi környezetének próbáját, meg egy másik nagy kérdés lesz, hogy egyébként pontosan mire gondolt a költő, amikor ezt a javaslatot az asztalra letette, tehát mely állami cégek ellátásában, milyen volumenben, hogyan kíván a büntetés-végrehajtás részt venni, és fogjae bírni, és képes lesze megfelelő módon ellátni a feladatát. És még egy nagyon fontos kérdés van, hogy reméljük, nem olyan megoldást fognak keresni, mint amit egyébként például az egyenruha előállítása tekintetében láttunk, hogy papíron a büntetés-végrehajtás kezei közül jönnek ki az új egyenruhák, gyakorlatilag pontosan tudjuk hiszen megvan a nyoma, ez nem eltüntethető , hogy külső cégeknél csinálják a ruha-összeállítás legfontosabb mozzanatait, mert a bv erre képtelen, majd a végén bv belső előállítási termékként számolnak el, egyébként nem kevés, vagy pont, hogy nem sok embernek nem kevés pénzt, megrendelést és bizniszt juttatva. Ez biztos, hogy nem a büntetés-végrehajtás érdeke. Reméljük, hogy ez jelen esetben nem így lesz. Meglehetősen szigorúnak tűnik az a rendelkezés, ami a harmadik országbeli állampolgárok munkaviszonya megszűnésének bejelentése esetén kizárja a tartózkodási engedélyek meghosszabbítását. Ha ezt a magyar piac így jónak látja, önök tudják, nem biztos, hogy jelen esetben ez biztosan működni fog, de ebben mi nem kívánunk állást foglalni. Kifejezetten figyelemre méltó rendelkezés, ami hatályon kívül helyezi azt a rendelkezést, miszerint tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben a menekültügyi feladatokat szolgáló beruházásokra, beszerzésekre nem kellett eddig alkalmazni a közbeszerzési törvényt. Engedjék meg, hogy itt az indoklást is felolvassam, mert szerintem nagyon bájos. Azt írja a törvényjavaslat idézem -: „A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarországon 2015. szeptember 15e óta áll fenn. Az előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség már nem áll fenn, így a szabályozást nem indokolt fenntartani.” Ebben teljesen igazuk van, csak egyetlenegy kérdés van ilyenkor persze, csak az, hogy akkor magának a rendkívüli helyzetnek a fennállását mi indokolja, ha önök szerint sem indokolt már. Végezetül a legfontosabb kérdés. Molnár Zsolt képviselőtársunk benyújtott egy saját javaslatot az engedély nélküli járművezetés elleni fellépés hatékonyabbá tételéről. Ezt a Fidesz leszavazta. Most annak örülünk, hogy ebben a törvényjavaslatban, egy salátatörvényben visszaköszön, ha nem is teljesen ugyanaz a javaslat, de tartalmában szinte teljesen megegyezik. Az a helyzet, hogy ebben az ügyben a közvéleményt nem véletlenül hergelő helyzetek álltak elő, és azt gondoljuk, hogy ez a szabályozás elengedhetetlen, és mindenféleképpen támogatandó, hogy ez elfogadásra kerüljön. [[Az elnök felé:]] Egy percet kérek! Ugye, 15 percem volt? Egy percet kérek, elnök úr! Összességében azt tudom mondani és majd még hozzászólok, államtitkár úr , hogy számos jó pont van ebben a törvényjavaslatban. Három olyan biztos van, amit nagyon szívesen meg is szavaznánk. Benyújtunk majd módosító javaslatokat. Ha az állományt, illetve a magánbiztonsági szektort negatívan érintő néhány pontot hajlandó a Belügyminisztérium kivenni, akkor mi ezt a törvényt akár meg is szavazzuk. Majd folytatom még később. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Törvényhozás! Tisztelt Államtitkár Úr! Azért a kormány nem tagadja meg önmagát, hiszen egy vadregényes szerda éjszaka, éjfél előtt egypár perccel nyújtották be ezt az előttünk fekvő salátatörvényt, amely valóban húsz, kivételesen valóban rendészeti tárgyú törvényt módosít. Látjuk azt, hogy a törvényjavaslat jelentős része európai uniós kötelezettség teljesítéséből fakad, elhangzott itt már, hogy különös tekintettel a külső határellenőrzésre, a visszaküldés, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem, a tartózkodási engedély és a menekültügy területét átfogva. Azonban a kérdés az, hogy a vállalt feladatok megfelelő szakmai színvonalú teljesítéséhez lesze egyáltalán elég megfelelő képzettségű rendőr. Hiszen mindenki számára köztudott, nem kell hozzá nagy képzelőerő, mindenki szinte naponta tapasztalhatja, olvashatja ezeket a híreket, hogy a rendőrségen belül évek óta egyre feszültebb a hangulat. Túlterhelt, több ezer, a pályát elhagyni készülő állomány, ahol egyre többen az állományból például nehezményezik azt, hogy nem azért szereltek amúgy fel, hogy egy kerítést őrizzenek, sokszor embertelen körülmények között. De a jelenlegi pandémiahelyzet ez is elhangzott már , a szakmai elismerés hiánya is egyre nagyobb probléma, mint ahogy a megígért, ám évek óta elmaradt béremelés is. A rendvédelmi alkalmazotti jogállásba átmenetkor ugyanis ígéret hangzott el önöktől arra vonatkozóan, hogy a jogállási változással végbement átlag bruttó 47 ezer forintos illetménynövekedést 2020-2022 között további évi 5-5 százalék fogja követni. Azonban most arról olvashatunk, hogy több hivatásos egyáltalán nem, vagy lényegesen kevesebb mint 5 százalék emelést kapott annak ellenére, hogy a jogszabály szerint végrehajtott teljesítményértékelésük kiváló és kimagasló volt. [[11.10]] Elsősorban a közalkalmazottból munkavállalóvá visszaminősített dolgozók számára jelent nagy érvágást az, hogy a közalkalmazotti státusszal együtt a közszférában leszolgált évek után járó jubileumi jutalomtól is elestek sokan. Látjuk azt, hogy a szakszervezet is nehezményezi többek között a rendvédelemben gyakorlatilag megszűnt érdekegyeztetést is. Korábban a Belügyi, Rendvédelmi és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete, néhány napja pedig a Független Rendőr Szakszervezet fordult Balogh János országos főkapitányhoz és Pintér Sándor belügyminiszterhez, akik azonban még csak reagálni sem reagáltak a megkeresésükre. Ennek, mármint az érdekegyeztetésnek a visszaállítását folyamatosan szorgalmazzák az érdekképviseletek is, eddig, látjuk, hogy mindhiába. Az érdekvédők szerint pedig a legnagyobb gond, hogy idén még szóba sem került, számíthatnake egyáltalán bármiféle béremelésre a hivatásos állomány tagjai. A szakszervezetek az illetményalap és az éjszakai pótlék megemelését, továbbá a tavalyi 10 százalékos kiegészítés alapbérbe emelését is szeretnék elérni; egyelőre úgy tűnik, hogy süket fülekre találtak. A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyát érintő módosítások között van persze több támogatható elem is, de sajnálattal mégiscsak meg kell hogy állapítsam azt, hogy a szakszervezetek által jelzett, a hivatásos állomány személyi és munkakörülményeit leginkább befolyásoló problémák megoldásával ez a javaslat egyáltalán nem foglalkozik. A másik kérdés, amiről beszélni szeretnék: a törvényjavaslat a kiberbiztonsági tanúsítvány bevezetésével, illetve az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságának megerősítésével szintén az Unió rendeletben foglalt kötelezettségének tesz eleget, amit így, ebben a formában akár elfogadhatónak is tartunk, azonban az uniós kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó jogharmonizációs szándék ugyan támogatható, azonban a törvényjavaslat nem szabályozza a tanúsító hatóság feladatait, eljárásrendjét, az általa kiszabható bírság mértékét. Ezeket mind kormányrendeletben akarják majd rendezni, holott az alapvető rendelkezéseknek törvényi szinten kellene megfogalmazódniuk. Sok szó esett, és engem is nagyon izgat a közlekedési bűncselekményekkel kapcsolatos javaslat. Annak ellenére, hogy tudjuk nagyon jól, elhangzott előttem is, hogy Molnár Zsolt eredeti javaslatát egyszerűen lesöpörték az asztalról, mégiscsak értékelni kell a jogalkotó szándékát a prevenció tekintetében a szabálysértési törvény és a büntető törvénykönyv engedély nélküli járművezetéssel kapcsolatos szabályozására, ami szintén támogatható eleme a javaslatnak. Látjuk azt, mindnyájan tapasztalhatjuk, akik közlekedünk: az utóbbi években a közlekedési morál, ha lehet, még az előtte lévőknél is tovább romlott, és nevezzük nevén a dolgokat: néhány Fidesz-közeli gazember lassan sportot űz abból, hogy bebizonyítsa, rá nem vonatkoznak ezek a törvények. És sajnos ez a helyzet most jelen pillanatban működőképes, megállja a helyét. Úgy tűnik, vannak, akik talán a kormányzat hallgatólagos támogatásának köszönhetően most bármit megtehetnek, a közutakon is. Bevonhatósági… vezetési engedélyük ellenére is volán mögé ülhetnek, nemegyszer így okozva súlyos, akár halállal végződő közúti baleseteket is. Mindnyájan ismerjük a sztorit, amiről beszélek. Hogy a szabadságvesztés büntetéssel való fenyegetésnek aztán majd lesze visszatartó ereje, ez bizony nagyban függ majd a bírósági jogalkalmazástól. Én is és a DK teljes közössége is úgy véljük, hogy az egyéb súlyos közlekedési kihágások, mint például az utóbbi időben egyre inkább elszaporodó büntetőfékezés, extrém sebességtúllépés, a piros lámpán való rendszeres áthajtás a társadalomra való veszélyessége miatt szintén a súlyosabban szankcionált magatartások közé kell hogy tartozzon. Ezzel maximálisan egyetértek. Viszont nem javaslom támogatásra a szabálysértési törvény azon módosítását, amely a jogalkalmazó számára biztosítja azt a lehetőséget, hogy szubjektív mérlegelési szempontok szerint és annak figyelembevételével döntsön a szabálysértési őrizet elrendeléséről. Éppen ezek miatt a szubjektív szempontok miatt nem zárható ki az alapvető joggal összefüggő visszaélés; objektív szempontoknak kellene a javaslatban meghatároznia egy ilyen súlyos szankció bevezetését vagy használását. Határozottan ellenezzük a menedékjogról szóló törvény módosításait, amelyek lehetővé teszik vagy tennék, hogy a menekültügyi hatóság szükség esetén az eddigi hat hónapos maximumhoz képest a menekültügyi őrizet további két hónappal történő meghosszabbítását indítványozza. A módosítás álláspontom szerint nem tartalmazza a menekültügyi őrizet tekintetében a szükséges garanciákat, különösen, hogy a kétfokozatú bírósági felülvizsgálat lehetőségét is megszünteti ez az előttünk fekvő javaslat. A menedékkérelem benyújtását követően a 14. életévét betöltött személyek esetén a magyar hatóságok rögzítik a kérelmező ujjlenyomatát, és azt megküldik. Ezt az életkori határt a törvényjavaslat hat évre szállítja le, ami egyenesen megdöbbentő. A tömeges migráció okozta válsághelyzet, úgy tűnik, hogy a Fidesz csodafegyvere volt, és úgy tűnik, hogy marad is. Ha arról van szó, hogy a valódi problémákról, a tehetetlen, rossz kormányzásról kell elterelni a figyelmet, akkor a Fidesz számára semmi nem drága, és hát, az Orbán-kormány embertelen menekültpolitikája ellen a Demokratikus Koalíció emlékezhetünk többször is felemelte, felemeltük a szavunkat. A mostani szigorítások ellen is tiltakozni fogunk, tiltakozunk most is. Az eddigiek alapján elmondható, hogy a törvényjavaslatnak igen, vannak pozitív, előremutató elemei, különösen a jogharmonizáció terén, ugyanakkor számos olyan módosítást is tartalmaz az előttünk fekvő salátatörvény, melyek a mi politikai nézeteinkkel nem egyeztethetők össze, ezért a törvényjavaslatot ebben a formában nem törvényszerűen fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezetőnek, az LMP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tekintettel arra, hogy ellenzéki képviselőtársaim igen részletesen értékelték a törvényjavaslatot, és ha megnézzük a mai napirendet, akkor látható, hogy valószínűleg késő éjszakáig fogunk itt vitákat folytatni, én igyekszem nem megismételni semmit, ami elhangzott, pontosan azért, mert jelentős részben egyetértek az ellenzéki kollégák által elmondottakkal; nem mindennel, de a jelentős részével igen. Azzal szeretném kezdeni ezt említette Stummer képviselő úr is , hogy valóban, és ezt azért ismerjük el, hogy a kormánnyal, a kormány törvényalkotásával kapcsolatban nem tudunk elég keményen kritikát megfogalmazni, de valóban a Belügyminisztérium minden esetben törekszik arra, hogy egyeztetést kezdeményezzen a frakciókkal, hogy az egyeztetési lehetőséget felkínálja az ellenzéki frakcióknak. És valóban, ebben az esetben is megkaptuk a meghívást, és mi magunk is azért nem vettünk részt az egyeztetésen ugye, egy ilyen személyes egyeztetés lett indítványozva , mert úgy gondoltuk, hogy a munkatársainkat, illetve mindenkinek az egészségét most előbbre kell helyezni, az egészség védelmét. Ezért úgy gondoljuk, hogy valóban, ahogy jobbikos képviselőtársam is mondta, online formában kéne biztosítani a lehetőséget. Egészen biztos vagyok benne, hogy a Belügyminisztérium ezt meg tudja oldani, de azért ismerjük el, hogy egy ilyen éjfél előtti benyújtást megelőzően volt lehetőség az egyeztetésre. Azt viszont, azt gondolom, respektálhatja a Belügyminisztérium, hogy képviselőtársaimtól is konstruktív javaslatok hangzottak el jelentős részben. Ugye, Harangozó képviselő úr is elmondta, hogy konkrétan olyan módosító javaslatokat kívánnak benyújtani egy valóban nagyon fontos ügyben, ami által számukra támogatható is lesz a javaslat. Tehát mondhatjuk, hogy itt, ugyan a plenáris ülésen, de azért az az egyeztetés megtörténik, és szerintem ez úgy helyes, ha érdemben ezeket a javaslatokat mérlegeli a Belügyminisztérium. Összességében a közbiztonság erősítése a deklarációja ennek a salátatörvénynek, és azt elmondhatjuk, hogy 11 évvel az önök második országlását követően nagyon rosszul teljesített ez a kormány, és annak ellenére, hogy igen hangzatos ígéretekkel kezdték meg a munkát, látható, hogy ezen a téren nem sikerült érdemi előrelépéseket produkálni. Nyilván, amikor egy ilyen törvényjavaslatról beszélünk, egy ilyen salátatörvényről beszélünk, akkor mindig el kell mondani, hogy nagyon egyszerű, vagy mondhatjuk, hogy egyszerűbb a törvényeket módosítani, mint a megoldásokat olyan értelemben megalapozni, hogy valóban a rendvédelmi állomány teljes legyen, ne legyen ilyen óriási munkaerőhiány, és valóban ne legyenek meg azok a feszültségek, amik most megvannak, azok a feszültségek, amik egyébként jogosak az állomány körében. [[11.20]] Azt gondolom, közismert, minden politikus, minden országgyűlési képviselő rendszeresen kap ilyen megkereséseket és kap jelzéseket arról, hogy különböző szintű, de inkább jelentős mértékű fölháborodás, csalódottság és elkeseredettség jellemzi az állományt, egyébként mondhatjuk, hogy a teljes rendvédelmi területen, és ez alapvetőn a kormány felelőssége, hogy ezzel nem tudott szembenézni, és valóban inkább a terheket növeli, és időnként csak tűzoltásjelleggel tesz valami pozitív lépést az állomány megbecsülése érdekében. De azt gondolom, hogy egy ilyen helyzetben sem kell erről a problémáról beszélnünk, akkor is ki kell mondanunk, hogy nagyon hálásak vagyunk, és köszönetünket szeretnénk kifejezni valamennyi rendvédelmi dolgozónak. Különösen most indokolt ezt a lehető legtöbbször megfogalmazni, amikor rendkívül nehéz helyzetet él át az egész ország, és a rendvédelmi dolgozóknak is igen kemény kihívásokkal kell szembenézni. De nyilván azt is el kell mondanom, hogy a köszönettel tele a padlás, úgyhogy alapvetően a megbecsülés, a szakmai megbecsülés és az anyagi megbecsülés az, amit joggal várnak el a rendvédelmi dolgozók, és ha ezt a problémát végre a kormány orvosolja, akkor szembe lehet nézni majd a munkaerőhiánnyal, szembe lehet nézni azzal az óriási kihívással a rendszerben, ami a teljes rendvédelmi ágazatot jellemzi. Nagyon-nagyon röviden a törvény egyes részleteiről. A Frontexszel kapcsolatban nagyon sokat elmondtak már szintén képviselőtársaim. Valóban, évekkel ezelőtt, amikor az Európai Unió Régiók Bizottságában szembesültünk a migrációs válsággal, ami elérte Európát, ez az erőteljes hullám, a Frontex valóban fontos kezdeményezés, csak rendkívül gyenge személyi állományában. A szándék mindenképpen támogatható. És ez valóban ilyen módon szembeállítható azzal a kormányzati propagandával, amit Brüsszel hozzáállásával kapcsolatban a kormány elmondott, és egyébként itt is fontos szerintem hangsúlyozni, hogy mi magunk is olyan állásponton vagyunk, hogy valóban az illegális migrációt meg kell állítani, az Unió külső határait meg kell védeni; és azt is minden olyan kérdésben, ami a migrációval összefüggésben van nagyon határozottan elmondjuk, hogy mindig azon a véleményem voltunk, hogy a bevándorláspolitikát nemzeti, tagállami hatáskörben kell tartani , közösen kell tudnunk fellépni európai szinten annak érdekében, hogy ezzel a problémával szembesüljünk. Azért, ha itt államtitkár úr is konkrét számokat említett, az illegális migráció aktuális napi számait, azt elmondhatjuk, hogy valóban ez nem egy aktuális probléma. Azt gondolom, hogy a következő évtizedekben ez egy folyamatosan súlyosbodó probléma lesz, hiszen láthatjuk azt, hogy összességében a migrációs nyomás mögötti okokat, a migrációt kiváltó okokat sajnos egész Európa nem kezeli még a helyén, nem vesz részt benne. Hozzáteszem, hogy a Fidesz-kormány akadályozza is, hogy olyan lépéseket tegyen az Európai Unió, amivel csökkenteni lehet a migrációt kiváltó okokat. Így elsősorban egyébként az éghajlatváltozással, környezetpusztítással kapcsolatos kérdésekre is gondolok, de azt idehoznám, hogy nagyon sok olyan háborús konfliktus, olyan geopolitikai játszma is áll a migrációt kiváltó okok mögött, amivel szemben nemhogy a kormány kritikus lenne, de még adott esetben olyan politikai szereplők, olyan diktátorok mellé is odaáll bátran, akik egyébként tevőlegesen is részt vesznek ebben. És nyilvánosan segíti a kormány ebbéli politikájának hitelességét, hogy ilyen diktátorokkal barátkozik, akik egyébként, mondjuk, fenyegetik is az Európai Uniót; vagy például mint Erdoğan, aki azt mondja, hogy az Európai Unióban élő török kisebbséget felszólítja, hogy ne integrálódjanak, hanem valamiféle politikai fegyverként próbál rájuk tekinteni, amúgy pedig zsarolja Európát. Tehát nyilván azt egy ilyen helyzetben mindig is hangsúlyozni kell, hogy a Fidesz-kormány politikája és retorikája teljes mértékben álságos a migráció kérdésében; ezzel együtt is természetesen a közös határvédelmet erősítő és szolgáló lépéseket maximálisan támogatni kell és támogatni is áll szándékunkban, nyilván, ha azok a szükséges módosítások itt salátatörvényről beszélünk megvalósulnak. Lenne konkrétan egy kérdésem is államtitkár úrhoz, amely kérdést szintén egy megkeresésre alapozok. Látható, hogy óriási kihívás a határőrizet. Nem akarom ezt idehozni, mi nagyon sokszor elmondtuk, a Jobbik is mindig hangsúlyozza, hogy önálló határőrség felállítása lenne a megoldás valóban a határőrizet problémájára, de nagyon-nagyon komoly munkaerőhiány van e tekintetben, és óriási erőfeszítéseket jelent a határ védelme. Ugyanakkor itt nem oly rég fölállították az úgynevezett önkéntes területvédelmi tartalékosok rendszerét. Több irányból, az ország több pontjáról kaptam olyan jelzéseket, hogy ez mintha valamiféle propagandafogás lenne, tehát nagyon sok ember bekerült ebbe a rendszerbe. Kaptak is alapvető kiképzést, és nem adják meg nekik a lehetőséget, hogy cselekedjenek. Nem adják meg nekik a lehetőséget, hogy adott esetben részt vegyenek a határ védelmében. Tehát adott esetben rendelkeznek a megfelelő képzettséggel már, de ebből a rendszerből kétszer hat hónap után egyszerűen kikerülnek, és mintha elpocsékolná a kormány ezt a lehetőséget. Ha már létrehozta, akkor mi van emögött? Miért nem látható, miért jön nagyon sok helyről jelzés, hogy nem használják ezeket az embereket, nem engedik őket oda, hogy megfogják a munka végét? Ha már kiképezték őket, akkor ez érthetetlennek tűnik. Ezzel együtt és ami a javaslatban van, a Frontexszel kapcsolatos indítvány teljes mértékben támogatható. Hasonlóképpen itt már a kollégák beszéltek a különböző egyéb uniós szabályozásokból eredő jogszabály-módosítások tekintetében, az információs rendszerek, személyi azonosító igazolvány s a többi, ezekkel is egyetértünk, mert azt gondolom, hogy pozitív változások, például az arcképelemzés nyilvántartása. Nem akarom szaporítani a szót ezzel kapcsolatban. Igen, itt a többször citált, közlekedést érintő, egészen megdöbbentő, a sajtóban is követhető és az egész társadalmat megdöbbentő események kapcsán fölmerül a kérdés, hogy hogyan történhetett meg, hogy ezt meg lehetett cselekedni, és hogy 2021-ben jut el odáig a kormány, hogy ezzel kapcsolatban valami érdemi lépést tegyen. Azt már nem is firtatnám, hogy ha egy ellenzéki képviselő beterjeszt egy javaslatot, azt leszavazzák. Azért érdemes ilyenkor megnézni, hogy hozzá sem szóltak mondjuk bizottsági ülésen vagy akkor még nem értettek egyet? Azt gondolom, hogy minden ellenzéki képviselő, ismerve az önök magatartását, úgy van vele, hogy inkább akkor jó, szavazzák le, de legalább akkor a saját nevükön nyújtsák be és történjen meg. Ez is már öröm, hogy ilyen módon átveszik az ellenzéki javaslatokat, de mégiscsak jegyezzük meg, hogy ez nem is picit, erőteljesen álszent magatartás, de örüljünk, hogy végre ez megvalósul, és ez már, azt gondolom, hogy költői kérdésként hangzott el ellenzéki képviselőtársaimtól is, hogy miért kellett erre ilyen sokat várni, de azt mindenképpen el tudom mondani, hogy üdvözlendő ez a módosítás, és köszönjük Molnár Zsolt képviselő úrnak, hogy megtette ezt és benyújtotta, és ilyen áttételesen ez végül is majd elfogadásra kerül. Tényleg nem akarom az időt húzni, és csak egy kicsit el is távolodnék a törvény tárgyától, de mégis, mivel salátatörvényről van szó, ezért hadd tegyek már föl egy kérdést államtitkár úrnak egy picit távolabbi üggyel kapcsolatban! Nagyon sokszor felhoztam már, hogy bizonyos esetekben, bizonyos rendszerproblémákat törvénymódosítással, szigorítással lehetne megoldani. Bő egy évvel ezelőtt tettek egy ígéretet, hogy felszámolják az illegális hulladéklerakókat, és megbüntetik az elkövetőket. Ehhez képest történt egy egészen döbbenetes eset nemrég kaptam a rendőrségtől egy választ , hogy megjelentek 2019 decemberében egy hatalmas kamionnal egy területen Komló és Mánfa között, és leraktak 40 tonnányi műanyag, gumi- meg ilyen-olyan-amolyan hulladékot. Beragadtak a sárba, tetten érték őket, elkapták a kamionsofőrt, kiderült, hogy Olaszországból honnét származik a hulladék. Úgy rakták le egy önkormányzati területre, hogy az önkormányzat ahhoz nem járult hozzá. Egy ember úgy kötött megállapodást ezzel a fuvarozóval az önkormányzati területre, hogy semmi köze nem volt a területhez, s a többi. A feljelentés azonnal megszületett a hulladékgazdálkodás rendjének megsértése miatt, és ide-oda pingpongozott a rendőrség ezzel az anyaggal, és végül a Készenléti Rendőrségnek nem tudom már, melyik alosztálya odáig jutott, hogy a rendelkezésre álló információk alapján nem történt bűncselekmény. Hogy a csodába történhetett ez? Egyébként a mai napig ott van a szemét. Tehát lassan másfél év után nem sikerült megoldani a problémát. Egy kirívó eset, az országot bejárta ez a hír, mindenki megdöbbent, mindenki megvan, minden személy ismert, az eredete, minden, és nem képes a rendőrség megállapítani a bűncselekményt?! Erre valami magyarázatot adjon államtitkár úr, még ha egy kicsit el is tértem a tárgytól, ezért röviden, de azt gondolom, hogy ez jogosan háborít fel mindenkit, hogy az egyik legfontosabb és legdühítőbb problémára sem tudnak a hatóságok megoldást találni, és másfél év alatt, amikor a kezükbe van téve minden információ, a személyek, az elkövetők neve, minden és nem történik bűncselekmény? Ez egészen megdöbbentő, és azt gondolom, hogy ez alapvetően aláássa a hatóságok iránti bizalmat a társadalomban, úgyhogy szembe kell nézni ezekkel a problémákkal, ha már arról beszélünk, hogy a közbiztonság és egyáltalán a törvénymódosítással milyen módon lehet olyan javítást, érdemi elmozdulásokat elérni, amivel a társadalom megelégedettségét növelni lehet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Az elsőként jelentkezett független képviselő, Bencsik János képviselő úr visszavonta a felszólalási szándékát. Kettőperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Most normál időkeretben történő felszólalások következnek. Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon! [[11.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy ígértem, a javaslat egyik olyan pontjával kapcsolatban szeretnék külön szólni, amely Molnár Zsolt MSZP-s képviselőtársam önálló indítványa volt, és bekerült ebbe a javaslatba. A benyújtás körülményeit hadd tegyem rendbe, mert valójában nem leszavazta a Fidesz, csak annyi történt, hogy nem került napirendre ez a javaslat. Teszem hozzá, novemberben nyújtotta be először a képviselő úr ezt a javaslatot, az egy viszonylag hosszú idő, fél év, majd az eredeti javaslatát visszavonva hetekkel ezelőtt benyújtott egy újat, amely a Btk.-ba, a büntető törvénykönyvbe szakmai szempontból jobban illeszkedő. Gyakorlatilag, ha jól értem, ezt látjuk most ebben a javaslatban is némi kis eltéréssel. Az a kritika, hogy fél éven keresztül erre nem volt érdemi reagálás, legalábbis a kormányzó pártok részéről, az tény. Az pedig, hogy a Belügyminisztérium legalább ebbe a javaslatba bevette, a mai politikai körülmények között örvendetes. De nézzük már meg, hogy miről is van szó! Ugye, itt a jogosítvány nélküli vezetés szankcionálásáról van szó, a szabálysértési törvény és a büntető törvénykönyv módosításáról; ennek is az egyébként a lehető legaljasabb és tényleg közmegbotránkozást okozó válfajáról, amikor valaki járművezetéstől eltiltás alatt ül be újra az autóba és követ el olyan közlekedési balesetet, amely mások személyi sérülésével vagy ne adj’ isten, halálával végződik. Ahogy jobbikos képviselőtársam is kigyűjtött néhány dolgot, van ez az M. Richárd-os mutatvány, ami tényleg az egész országot fölháborította, és nem véletlenül, hiszen itt egy folyamatosan visszaeső cselekménysorozatot látunk, egy halálos gázolást, ami után látványosan az egész ország arcába vágva egy ember képes ebben az országban akkor is autóba ülni, ha egyébként ez a történet megtörtént már, és gyakorlatilag hogy mondjam? nevetségessé tenni a teljes magyar bűnüldözést és igazságszolgáltatást, de leginkább a magyar kormányt és a törvényeket is. Ezért is gondolta azt Molnár Zsolt, hogy ja, hát ha ezen így lehet szórakozni, lehet az egész ország arcába fityiszt mutatni és mások halálával így szórakozni, akkor tessék a magyar parlamentnek reagálni erre, és tessék azt mondani, hogy akinek csak a fejében ez megfordul, de főleg leginkább meg is meri csinálni, az egyenesen megy a börtönbe, pont. És nem kell azon gondolkozni, hogy lesze előállítási vagy előzetes letartóztatási indok, mert lesz mostantól, leginkább, ha ezt a javaslatot a parlament elfogadja. Nem véletlenül novemberben, múlt novemberben nyújtotta be Molnár Zsolt ezt a kérdést, mert ez a kérdés már akkor is borzolta a kedélyeket, és eltelt fél év azóta. De a másik fele, amire szeretném felhívni az önök figyelmét, hogy ez az M. Richárd-os dolog tényleg bejárta a sajtót, a bulvársajtót, a Facebookot, mindent, azt gondolom, az embereket nagyon erőteljesen megérintette. De a valóság az, amit itt képviselőtársam is kigyűjtött, hogy ez nem egy kirívó eset. Itt nem arról van szó, hogy csak egy ember, még egyszer mondom, megmutatta, hogy ő bármit megtehet ebben az országban, és nincs következménye, mert ez egymagában felháborító, hanem arról van szó, hogy ha valaki egy picit rákeres, akkor ha országos lapokban nem is, de a megyei lapokban heti szinten találunk hasonló eseteket, ahol emberek vesztik az életüket, halnak meg heti, kétheti szinten, mert jogosítvány nélkül vagy kifejezetten járművezetéstől már eltiltott emberek teljesen felelőtlenül, teljesen kiszámíthatóan és szándékosan olyan cselekményt hajtanak végre, aminek a vége sajnos ezek szerint statisztikailag kimutathatóan is tragédia és baleset mindig, és nagyon sokszor haláleset. Ezért szerintem, szerintünk nagyon fontos, hogy ez a javaslat minél előbb a parlament által elfogadásra kerüljön, és igen, elegánsabb lett volna, normálisabb lett volna egy normális országban, de ne álmodozzunk, ha akár egy ellenzéki képviselő önálló indítványa egymagában az asztalra kerül. Hogy miért? és ezzel zárom, azért, amivel a vezérszónoklatomat is zártam, államtitkár úr, hogy egy húsz törvényt módosító salátatörvénybe berakni ezt a javaslatot, politikailag nem korrekt. Ha valaki meg akarja szavazni, talán el tudjuk képzelni, hogy aki benyújtotta meg az ő frakciója meg kívánja szavazni, de berakják egy olyan törvénybe, ahol én is fölsoroltam legalább három-négy olyan pontot, amit meg nem akarunk megszavazni, mert azt gondoljuk, hogy azok a rossz szabályok, de semmiképpen nem olyanok, amelyek a mi igen szavazatunkat megérdemelnék. Szintén számunkra fontos témakört érint a rendvédelemben dolgozók munkakörülményeit, az ő életüket egyébként megnehezítő, megkeserítő javaslat vagy éppen a magánbiztonsági szektorban dolgozók számára szintén hátrányos javaslat. Ezért még egyszer arra kérem önt, meg arra kérem a Belügyminisztériumot, aztán a fideszes, KDNP-s képviselőket is, a Honvédelmi és rendészeti bizottságban ülő képviselőtársaimat, hogy tegyék elfogadhatóvá az egész törvényt. Tegyék meg, hogy ezt a három-négy pontot most nem ebben a törvényjavaslatban varrják el, nem most írnak elő pluszmunkát még a rendőröknek vagy átvezénylési lehetőséget; nem most veszik el az évenkénti felülvizsgálati kötelezettségét a magánbiztonsági szektorban dolgozó emberek minimál-rezsióradíja tekintetében! És ha ezeket a módosítóinkat elfogadják, kiveszik a törvényből, akkor, azt gondolom, hogy viszonylag egészen széles kompromisszummal lehetne ezt az egész törvényjavaslatot elfogadni. Erre kérünk most partnerséget. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, miniszterhelyettest, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindjárt az elején arra szeretnék kitérni, hogy 2002 és ’10 között tagja voltam a magyar Országgyűlésnek, a rendészeti bizottságban, majd később a Honvédelmi és rendészeti bizottságban is dolgoztam, és a plenáris üléseken is részt vettem, és nem emlékszem egyetlen olyan ellenzéki, általunk benyújtott indítványra, amelyet az akkori MSZP-SZDSZ-kormánytöbbség elfogadott volna. Jó napot kívánok, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim! Ezt azért mondom el, hogy mi nem gesztusnak tekintettük, mi érdemi lépésnek tekintettük azt, hogy a szocialista képviselő, Molnár Zsolt javaslatát megvizsgáljuk. A Belügyminisztérium is készített már egy anyagot egyébként, és annak, valamint a benyújtott javaslatnak a figyelembevételével került be ez a szabályozás ebbe a törvényjavaslatba, tisztelt képviselőtársaim. Most akkor mi a fontos? Az a fontos, hogy fellépjünk ez ellen a jelenség ellen, ezek ellen a jogsértések ellen? Azt gondolom, ez az. Vagy hogy kié a dicsőség, erre kíváncsiak, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim? Hadd hívjam föl a figyelmet arra mindjárt az elején, aztán majd kitérek személyenként is a hozzászólásokra, hogy ha visszatérünk a 2010-es állapotokra és összehasonlítjuk a mai állapotokkal, ha jól emlékszem a számra, csak nagyságrendileg mondom: 2010-ben 450 ezer volt az ismertté vált bűncselekmények száma, ez 2020 végére lecsökkent 150 ezer alá, jócskán lecsökkent, egyharmadára. Természetesen az lenne a cél, ha egy bűncselekményt sem követnének el Magyarországon, csak azt elmondani, amit talán Keresztes képviselő úr elmondott, hogy a közbiztonság területén milyen rosszul teljesített ez a kormány, az igazságtalan, valótlan, és nem felel meg a valóságnak. Hiszen mi kezdettől fogva azon dolgoztunk, hogy rendet tegyünk az országban, hogy a biztonságot megteremtsük. Nem mi mondjuk, hanem nemzetközi szervezetek, akik erre szakosodtak, állapították meg, hogy Magyarország az Európai Unió egyik legbiztonságosabb országa, és a világon is az egyik legbiztonságosabb ország. És ezt úgy értük el, hogy nemcsak a klasszikus közbiztonsági, belbiztonsági feladatokat hajtja végre eredményesen a rendőrség, hanem 2015 nyarától az illegális migráció elleni föllépés is feladata lett a rendőri személyi állománynak, majd egy évvel ezelőtt, 2020 márciusától pedig a járvány elleni védekezésből is kiveszik a részüket. [[11.40]] Tehát én ezúton is, itt, a magyar Országgyűlés plenáris ülésén is szeretném megköszönni a rendőrség személyi állományának és a honvédség személyi állományának is, hogy erejüket megfeszítve dolgoznak azért, hogy ebben az országban rend legyen. Ezért kalapot kell emelni, és azt gondolom, hogy össze kell fogni, és nem lázítani kell, hanem el kell ismerni és értékelni kell a személyi állomány munkáját. Én azt gondolom, hogy ezek a számok azt bizonyítják, hogy helytállnak a belbiztonság területén, hiszen jelentősen csökkent, harmadára csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma, az illegális migrációt megfékeztük. Harangozó képviselő úrnak szeretném mondani sajnálom egyébként, hogy nem volt a plenáris ülésen, amikor az expozét mondtam, mert mindjárt az első mondatával kritikával illette, persze szíve joga, minden képviselő azt mond, amit akar, demokrácia van Magyarországon , hogy 2021. január 1. és április 7. között [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] azért mondom el újra, képviselő úrnak , tehát tegnap éjfélig 24 956 fő, ez napi átlagban 257 fő, akart illegálisan bejutni Magyarország és az Európai Unió területére. Ez a szám egy évvel ezelőtt, tehát 2020. január 1. és április 7. között 8978 volt, napi átlagban 92 fő. Tehát közel háromszorosára nőtt az illegálisan Magyarországra belépni kívánkozók száma. Ezért is fontos egyébként, hogy fenntartsuk a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet szabályait, hogy ezeket a hatóságok, a rendőrség, a honvédség tudja érvényesíteni. És hadd utaljak arra, hogy amikor legutóbb, amikor erről a kormány tájékoztatta a Honvédelmi és rendészeti bizottságot, és eleget tett a törvényben meghatározott kötelezettségének, akkor vita nélkül, egyetlen hozzászólással fogadta el ezt a beszámolót, amit Pintér Sándor belügyminiszter úr nyújtott be a Honvédelmi és rendészeti bizottsághoz. Tehát azt gondolom, hogy ez így korrekt, ha ezt elmondjuk, most, amikor esetleg kétségbe vonnák azt, hogy miért is fontos a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet szabályainak fenntartása. A magyar emberek, Magyarország biztonsága, az Unió biztonsága érdekében fontos ez. Úgy gondolom, hogy ezek a számok önmagukért beszélnek. Ezt csak azért mondtam, mert Harangozó képviselő úr a vita elején nem volt jelen. Most pedig engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, a frakciók képviseletében megszólaló képviselőtársaimra reagáljak. Bartos Mónika képviselő asszony, aki a Fidesz képviseletében szólt hozzá, és kifejezetten támogatásáról biztosította a javaslatot, köszönöm szépen, ők az egyeztetés, a tervezett egyeztetés előtt is elmondták, hogy támogatják. Köszönöm szépen, és arra kérem, hogy a parlamenti szavazásnál is támogassák ezt a javaslatot. Stummer képviselő úr nem tudom, itt vane , tehát az ő kérdéseire is szeretnék választ adni, hogy miért nem korábban nyújtottuk be ezt a törvényjavaslatot, illetőleg miért nem korábban került sor erre a szigorításra. Szeretném elmondani, hogy a kormány a 2010-es megállapodását követően azonnal nekilátott a szigorú jogszabályok megalkotásának, annak érdekében, hogy a rendet, közbiztonságot helyreállítsa Magyarországon, és ezeket a javaslatokat a Jobbik egyébként rendre nem szavazta meg. Csak az igazság kedvéért mondom, meg lehet nézni ezeket a javaslatot, tisztelt képviselőtársaim. Én azt gondolom, fontos az, hogy ezeket a szabályokat elfogadjuk, hiszen magam is nagyon fontosnak tartom azt, hogy szigorúan fellépjünk akár a jogosítvány nélküli járművezetés, akár más, említett jogsértések ellen. Azt gondolom, pártoktól független kell legyen ez a fellépés, hiszen ez minden törvénytisztelő állampolgár életét és biztonságát szolgálja. Ami a nemzetbiztonsági ellenőrzés szabályait illeti, ezt is kritika alá vonta vagy kritizálta a képviselő úr. Szeretném elmondani, hogy a kormány állandóan figyelemmel kíséri és az élethez igazítja ezeket a módosításokat. Hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy 2016 végén volt egy jelentős módosítás a nemzetbiztonsági ellenőrzés szabályainak tekintetében, ami 2017. január 1-jétől lépett hatályba, majd azóta folyamatosan, szinte minden évben bővül azoknak a köre, akik ennek az ellenőrzésnek a személyi hatálya alá tartoznak. Általában ezeket az ellenzéki képviselők nem szokták megszavazni, meg lehetni nézni ezeket a szavazásokat. Ezzel együtt bízunk benne, hogy ezek olyan szabályok, amelyek a célnak megfelelnek, és a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá vetett személyek ellenőrzését tudják biztosítani. De valóban, ezt mindig, állandóan figyelemmel kell kísérni és az élethez kell igazítani, hogy azt a célt, amiért ezt a parlament megalkotta, ezt a feladatot betöltsék. Még egyszer mondom, ezt állandóan figyelemmel kísérjük. Az Alkotmányvédelmi Hivatal leterheltségével kapcsolatban én azt gondolom, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatal éppen a Nemzetbiztonsági bizottság ülésein rendszeresen beszámol a végzett munkáról, egy évben több alkalommal is. Én azt gondolom, hogy ezek a beszámolók azt bizonyítják, hogy a személyi és tárgyi feltételek biztosítottak az Alkotmányvédelmi Hivatal feladatainak ellátásához, és arra kérem Stummer képviselő urat, hogy ha bármilyen javaslata van a tekintetben, hogy ez még jobban, még eredményesebben történjen meg, akkor kérem, hogy ezeket a javaslatokat tegye meg. Juhász Hajnalka KDNP-s képviselőtársam, köszönöm szépen a KDNP támogatását. Fontos az, hogy ezt a javaslatot, amely valóban egyrészt uniós jogharmonizációs kötelezettségnek tesz eleget, másrészt pedig a magyar emberek biztonságát szolgálja, minél nagyobb többséggel elfogadjuk, és kérem a képviselő asszonyt, hogy a frakció, a KDNP-s képviselők ezt támogassák. A Harangozó Tamás képviselő úr akit köszöntök által elmondottakra is szeretnék reagálni, és mindjárt az általa elmondott javaslatokra szeretném elmondani, és kitérek erre az egyeztetésre, hogy a Belügyminisztériumban valóban gyakorlat az, hogy a sarkalatos törvények előtt, de néha nemcsak ezek előtt, hanem normál, feles törvényeknél is kikérjük a frakciók véleményét. Mi azt is megértjük, hogy a járvány miatt nem jöttek el, vettük azt a javaslatot, hogy online fogjuk ezt megtartani a jövőt illetően, köszönjük a javaslatot, mi is gondoltunk erre egyébként, de azt jeleztük, csak az igazság kedvéért mondom el, hogy írásban is szívesen vettük volna a véleményeket. De még egyszer mondom, közös érdek, hogy a lehető legjobb törvényeket tudjuk elfogadni, és ezért a jövőt illetően azt tudjuk mondani, hogy figyelembe vesszük ezt a javaslatot, amit az egyeztetéssel kapcsolatban tettek. De egyébként, még egyszer mondom, előtte elektronikus úton megküldtük a javaslatot, tehát ismerhették, gondolom, meg is nézték. Ami a Frontex kivonulását illeti, amire utalt képviselő úr, az álláspontunk szerint nem szakmai, hanem politikai döntés volt. Ettől függetlenül mi azért is nyújtottuk be ezt a javaslatot, mert egyrészt Magyarország az uniós jogszabályokat a magyar jogba rendszeresen és a kötelezettségeknek megfelelően átülteti, beépíti, és bízunk abban, hogy ezek a szabályok is hozzájárulnak ahhoz, hogy egyrészt az uniós kötelezettségeket tudjuk teljesíteni, másrészt pedig Magyarország biztonságához is hozzájárulunk. Ami a rezsióradíj kérdését illeti, ezzel kapcsolatban tett föl több kérdést is, szeretném elmondani, hogy végrehajtási rendelet kerül megalkotásra, amely automatizmust tartalmaz az emelés tekintetében azzal, hogy a Vagyonvédelmi Kamara magasabb összegre tehet javaslatot e tekintetben. Ami a rendőri életpályát illeti, illetőleg a rendőrök elismerését illeti, valóban fontos az, hogy az igazsággal valamennyien tisztában legyünk. Harangozó képviselő úr itt volt akkor is a parlamentben, és tudja, megerősít engem, hogy 2015. július 1-jétől lépett hatályba az életpályatörvény, amely 2019-ig átlagosan 50 százalékos illetményemelést tartalmazott. Ezt végrehajtottuk. [[11.50]] Ezen túlmenően 2010. január 1-jétől a hivatásos állomány tagjai 10 százalékos illetményemelésben részesültek, kiegészítő juttatás jogcímén a kafetériajuttatást bruttó 200 ezer forint mértékben megkapják, és hadd hívjam fel a figyelmet arra is, hogy 2019 de-cemberében egyszeri bruttó 500 ezer forintos juttatást kapott a hivatásos állomány, az 56 600 fős belügyi hivatásos állomány. Azt is szeretném elmondani, hogy a teljesítményértékelés forrásait is biztosítja a kormány, ebben az évben is 12 milliárd forint áll erre rendelkezésre ez is egy pluszbevételt jelent a hivatásos állománynak. És egyébként ezúton is szeretném megköszönni a hivatásos állomány eredményes munkáját, szolgálatát, tényleg mindent megtesznek annak érdekében, hogy Magyarország, a magyar emberek biztonságban legyenek akár a belbiztonsági feladatok vonatkozásában, akár a határok védelme érdekében, akár pedig a vírushelyzet okozta feladatok végrehajtása tekintetében. Köszönet illeti a rendőrséget és a rendőri állományt. Ami a közbeszerzéssel kapcsolatos szabályok változását illeti, tisztelt képviselő úr, ez nem a válsághelyzet megváltozásával van összefüggésben, hanem a beszerzésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítása miatt került ez a módosítás a javaslatba. Ami Molnár Zsolt képviselő úr javaslatát és ezzel második hozzászólását illeti, erre is szeretnék reagálni. Tehát azt gondolom, hogy külön egyeztetésre került sor egyébként a Belügyminisztériumban a képviselő úrral, hiszen mondom, mi is fontosnak tartottuk, hogy ez a szabályozás a parlament elé kerüljön, és minden hátsó szándék nélkül került ide. Az volt a célunk, hogy mihamarabb a parlament elé kerüljön, azért került be ebbe a mostani törvényjavaslatba. Én abban bízom, hogy tudják majd támogatni ezt a javaslatot. És még egyszer mondom, ha a 2002 és 2010 közötti időszakot figyelembe veszem, nem emlékszem olyanra, hogy ellenzéki képviselő javaslatát úgy, hogy meg is említik a nevét, az ellenzéki képviselő nevét, az MSZP-SZDSZ-es parlamenti többség vagy a kormány figyelembe vette volna. Még egy dolgot szeretnék elmondani a hivatásos állomány illetményhelyzetéről. Valóban fontos dolog az, hogy érezzék az állomány tagjai, hogy meg vannak becsülve, hogy elismerik a munkájukat, és szeretném elmondani, hogy mi a lakhatási támogatást is az életpályatörvény részévé tettük, ennek a forrására 2 milliárd 815 millió forint többletforrást biztosított a kormány az éves költségvetésben. És fontos a harmadik pillérnek a kiemelése is, hiszen a rendvédelmi egészségkárosodási ellátási rendszert is létrehozta a parlament 2017. január 1-jétől ennek a törvénynek az elfogadásával, és azt is el kell mondani, hogy a Hszt. hatálya alá tartozó személyi állomány az egyetlen olyan foglalkoztatotti kör, ahol a nyugdíjkorhatár előtt öt évvel lehetőség van szolgálatteljesítés nélkül rendszeres illetmény biztosítására; a juttatás életkoron túli egyetlen feltétele a 30 év tényleges hivatásos szolgálat teljesítése. Tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy ha reálisan megnézzük ezt a szabályozást, akkor ez egy olyan elismerése az életpályának, hogy aki olyan helyzetbe kerül, hogy egészségkárosodás történik az életében, hogy az ő egészsége károsodik, annak erre lehetősége nyílik. És még egy dolgot elmondok, mert azt gondolom, hogy ezzel legyünk tisztában és nem akarom a vitát ezzel még bővíteni, de elmondom , hogy ha annak idején, 2002 és ’10 között önök jobban megbecsülték volna a hivatásos állományt, hogyha önök is rendszeresen emelték volna az illetményt, akkor 2010-ben, amikor mi átvettük a kormányzást, sokkal könnyebb helyzetben lettünk volna, és akkor nem az akkori alapból indultunk volna el ’15-ben, hanem egy sokkal magasabb alapból, és én tudom azt, hogy sokkal egyszerűbb lett volna és sokkal kedvezőbb helyzetben lett volna vagy lenne a hivatásos állomány. De mindenesetre azt tudjuk mondani, hogy az állomány megbecsülése nagyon fontos, és most is szeretném megköszönni a személyi állomány, a hivatásos állomány munkáját, amit a magyar emberek érdekében, a magyar emberek biztonsága érdekében végez. Ami Varga Zoltán képviselő urat illeti, azt gondolom, az illetményemeléssel kapcsolatban, az illetménytábla módosításával kapcsolatban félreérthette a javaslatot, vagy talán nem tanulmányozta kellőképpen, mert nem a hivatásos állomány illetménytábláját érinti a javaslat, hanem a Közszolgálati Egyetemen tanuló tisztjelöltek ösztöndíját érinti ez a javaslat. Ez tehát erről szól. Ami a jogosítvány nélküli vezetés szankcionálását illeti, bízunk benne, hogy ez az új szabályozás kellő visszatartó erővel rendelkezik. Arra kérem önöket is, hogy támogassák ezt a javaslatot. Ami a szabálysértési őrizetet illeti, eddig nem voltak szempontok a szabálysértési őrizethez, az ombudsman felhívásának teszünk ezzel eleget, az ő javaslatára kerültek be a törvényjavaslatba ezek a szabálysértési őrizettel kapcsolatos szabályok. A menekültügyi őrizettel kapcsolatban pedig szeretném elmondani, hogy az európai gyakorlathoz igazítottuk a menekültügyi őrizet időtartamát, ezt mindenképpen szerettem volna az ön kérdésére válaszolni. Azt mondta, hogy nem törvényszerűen fogják támogatni. Hát, azt gondolom, hogy ha támogatják a szavazásnál, akkor hozzájárulnak ahhoz, hogy ezek a célok megvalósuljanak. Ami Keresztes László Lóránt képviselő úr hozzászólását illeti az önkéntesekkel kapcsolatban, az önkéntes területvédelmi tartalékosok a honvédelmi tárca kompetenciájába tartoznak. Továbbítjuk ezt a hozzászólását, és jelezzük ezt az észrevételét vagy ezt a hozzászólását a Honvédelmi Minisztériumnak. Ami a migrációt, a migrációs helyzetet illeti, Harangozó képviselő úrnak vélhetőleg korábban, más hozzászóló képviselők kérdésére válaszoltam. Tény az, hogy Magyarország a hármas védelemmel, tehát az élőerős védelemmel, a kerítéssel és a jogi védelemmel meg tudja védeni az országot mind az anyagi, mind a technikai feltételek biztosításával, mind a személyi állomány biztosításával, ez nagyon nagy erőfeszítésbe kerül, de azt tudom mondani, hogy Magyarország rendelkezik a szükséges erővel a feladatok végrehajtásához, és bízunk abban, hogy azok a törekvések, amelyek a személyi állomány bővítését illetik, majd továbbra is sikeresek lesznek. De szeretném megnyugtatni, hogy jelenleg is kellő erővel rendelkezünk a határvédelem ellátásához. Azt gondolom, hogy lassan végére értem a hozzászólásokkal kapcsolatos reagálásoknak. Én arra kérem a tisztelt Házat, tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezt a nagyon fontos törvényjavaslatot támogassák. Akinek van javaslata elhangzott ellenzéki képviselőtársam részéről, hogy módosító indítványokat fognak beterjeszteni , azt tudom ígérni, hogy érdemben meg fogjuk vizsgálni a módosító javaslatokat, hiszen úgy gondoljuk, hogy a minél jobb szabályozás elérése közérdek, és bízom abban, hogy ennek a törvénynek az elfogadása is hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország még biztonságosabb ország lesz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr, miniszterhelyettes úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm együttműködésüket, az ülés vezetését átadom Latorcai János alelnök úrnak. További sikeres munkát! (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat! Folytatjuk a munkánkat. Soron következik „Az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről New Yorkban 1947. november 21-én kelt Egyezmény és Függelékei egységes szerkezetű kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15695. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[12.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről 1947. november 21-én kelt egyezmény és annak valamennyi függeléke egységes szerkezetű törvényben történő kihirdetése, valamint az eddig el nem fogadott függelékek kötelező hatályának elismerése. Az egyezmény az ENSZ szakosított intézményeinek, illetve azok képviselőinek és küldötteinek kiváltságait és mentességeit szabályozza az egyezmény szövegében, továbbá annak függelékeiben nevesítve a hatálya alá tartozó szervezeteket. Az egyezményt kizárólag magyar nyelven, a hiteles angol nyelvű szöveg nélkül az 1967. évi 23. törvényerejű rendelet hirdette ki. Ez a kihirdető jogszabály azonban nem tartalmazta mindazon függelékeket, amelyek tekintetében hazánk már kötelezettséget vállalt az egyezmény alkalmazására. Az egységes szerkezetű kihirdetés, valamint az eddig el nem fogadott függelékek kötelező hatályának elismerése megoldást nyújt az egyezmény alkalmazhatósága tekintetében a függelékekben szereplő valamennyi nemzetközi szervezet vonatkozásában a jogrendszerünkbe át nem emelt függelékek belső jogi státuszának egyidejű rendezésével. Magyarország az egyezmény függelékeiben szereplő nemzetközi szervezetekben mind tagsággal rendelkezik, azonban azon függelékek esetében, ahol Magyarország még nem vállalt kötelezettséget és nem tett írásbeli bejelentést az egyezmény alkalmazására, indokolt ezen elmaradás pótlása. Ennek megfelelően a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap, az ENSZ Iparfejlesztési Szervezete, az ENSZ Turisztikai Világszervezete, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezete tekintetében az írásbeli bejelentés és ezzel együtt az alkalmazásra vonatkozó kötelezettségvállalás a jelen törvényjavaslat alapján kiállított megerősítő okiratoknak az ENSZ főtitkárához mint letéteményeshez történő benyújtásával valósulhat meg. Az egyezmény és függelékei hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a törvényjavaslat mellékleteit képezi. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek, és kérem, hogy a szavazáskor fogadják el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az ENSZ szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1947-ben kötött egyezményt egy törvényerejű rendelet hirdette ki húsz évvel később, azonban ez csak magát az egyezményt tartalmazta, a függelékeket nem. Az egyezmény és függelékei egységes szerkezetben történő mostani kihirdetése tisztázza a függelékek jogi státuszát, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy a kiváltságok és mentességek mostantól valamennyi szakosított szervre kiterjednek. Az ENSZ legtöbb szakosított intézménye 1967, 1973, illetve 1982 óta élvez diplomáciai mentességet, ezekhez csatlakozik most egy negyedik körben a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap, az Iparfejlesztési Szervezet, a Turisztikai Világszervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete is. A mentességek tartalma a szokásos: az intézmények vezetői és szakértői mentesek többek között a letartóztatás, a fogva tartás és személyes poggyászuk lefoglalása alól, irataik pedig sérthetetlenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország elkötelezett az ENSZ és szakosított intézményeinek hatékony működése mellett, és ezer szálon működik együtt a felsorolt négy szervezettel. A római székhelyű Mezőgazdasági Fejlesztési Alaphoz például 2011-ben csatlakoztunk, és 2013-ban befizettük az úgynevezett induló hozzájárulást 100 ezer dollár összegben. Az ENSZ akkor működhet sikeresen, ha nem áll be egyetlen politikai ideológia zászlaja alá sem, hanem pártatlanul, valamennyi tagállam érdekeit egyaránt szem előtt tartva látja el feladatát. Magyarország az ENSZ-ben történő szerepvállalása során mindig ezt a szempontot tartja szem előtt. A Fidesz támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, kijelenthető, hogy Magyarország számára rendkívül fontos a nemzetközi szervezetekben való részvétel, az abban való hatékony és konstruktív munka, kiváltképp beszélhetünk e tekintetben erről, azt gondolom, az ENSZ és az Európai Unió irányába történő konstruktív munka kapcsán. Jelen állás szerint az ENSZ négy szakosított szervével kapcsolatos diplomáciai mentességről beszélünk. Kijelenthető az is, hogy vannak bizonyos területek, olyan szakterületek, amelyeket egy-egy ország önállóan nem tud vagy legalábbis olyan hatékonyan nem tud ellátni, mint ahogyan el tudja látni egy nemzetközi szervezetnek az égisze alatt, közösen, összefogva és ez az összefogás sikerre viheti az adott szakterületet. Így gondolkodott a világ több mint 190 országa már, hogy az ENSZ szakosított szerveit igénybe véve és abba belépve látnak el bizonyos területeket. Az említett négy szakosított szerv nem rendelkezett még azon diplomáciai mentességekkel, melyekkel más szakosított szervek rendelkeznek. Így a Jobbik részéről az az álláspont alakult ki, hogy természetesen nemcsak hogy ezen szakosított szervek diplomáciai mentessége, hanem mind az Európai Unió, mind az ENSZ, mind bármely más nemzetközi szervezet irányába történő hatékony és konstruktív munka rendkívül fontos, rendkívül fontos az ország számára, ezért azt mindenkinek támogatni kell. A néppárti Jobbik részéről mi támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkár úr és képviselőtársam is részletesen ismertette a törvényjavaslatot. Egy dologgal egészíteném ki: tekintettel arra, hogy a nemzetközi menekültügyi szervezet az egyezmény létrehozását követően megszűnt, a kihirdető törvénytervezet nem tartalmazta, az azonban az egyezmény hiteles angol szövegében még megtalálható. Az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága, amelynek hazánk is tagja, vette át a menekültügyi szervezet feladatait. Az egyezmény hiteles angol nyelvű szövegében az Egyesült Nemzetek Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete, az Egészségügyi Világszervezet, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet esetében az egyes függelékek több szövegváltozata is szerepel, míg a hivatalos magyar nyelvű fordításban csak egyféle szöveg kerül kihirdetésre, tekintettel arra, hogy a magyar nyelvű változat a végleges, felülvizsgált szöveget tartalmazza. A törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességéről New Yorkban, 1947. november 21-én kelt egyezmény kihirdetéséről szóló törvényerejű rendelet. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm.
Én is köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma egy nagyon hosszú nap lesz, úgyhogy egy ilyen bonyolult és fontos törvényjavaslatnál nem tervezek egy nagyívű hozzászólást tenni, ráadásul bölcs képviselőtársaim minden részletre kitértek. Azon meditáltam, csak ezt akartam megosztani a Házzal és ezért álltam fel, hogy micsoda bonyolult világ lehetett 1947-től, aztán meg ’67-től, hogy nem tudtuk, mit kell tenni ezekkel a szakosított szervek embereivel. Csak itt történeteket mondogattak a képviselőtársak tegnap, például a DK elnöke tett egy vallomást. Hadd mondjam el, hogy én még voltam katona az egyetem előtt, és nekünk az volt kiadva a katonaságnál, hogy ha egy ellenséges gépjármű megközelíti az objektumot, akkor pokróccal kell letakarni a gépjárművet, hogy ne tudjon elhaladni, amíg megérkeznek a megfelelő szervek. Ha akkor lett volna ilyen törvény, mennyivel több lehetőségünk, mozgásterünk lett volna! [[Derültség.]] Úgyhogy nagyon vártuk már ezt a törvényt, és a magam részéről, a magunk részéről ezt mindenképpen támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[12.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában még felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát így lezárhatom, lezárom. Most megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, öné a szó, államtitkár úr.
Igen, köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak nagyon röviden megköszönni szeretném képviselőtársaim támogató hozzászólását. Valóban elkötelezettek vagyunk nemcsak az Egyesült Nemzetek Szervezete, hanem más multilaterális szervezetekben való részvétel és azok munkájának támogatása mellett, és mint a honvédelem ügye mellett elkötelezett képviselő, hadd tegyem hozzá, hogy a NATO szervezetében is kiemelkedő munkát végez Magyarország. Köszönöm szépen képviselő asszony kiegészítését. Valóban, Molnár Gyula képviselő úr jól vette észre, hogy hosszú-hosszú évek teltek el egyrészt ’47-től ’67-ig és aztán ’67-től mostanáig. Az 1967-1990 közötti évek mulasztásait megérteni vélem az akkori viszonyok között, de azt hiszem, hogy most végre pontot tehetünk ennek a törvénynek az elfogadásával erre az ügyre, és ezt a mulasztásunkat közösen pótolhatjuk. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15699. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőnek megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslat a közszolgáltatások hatékonyságának növeléséhez, az ügyfélközpontú szolgáltató állam működéséhez járul hozzá. A hatékony állam működéséhez kiemelten fontos, hogy az állam által vezetett nyilvántartások hitelesek és pontosak legyenek. A NAVASZ-projekt során a vezetői engedély és a járműnyilvántartás szakrendszere teljes körű informatikai megújításon fog átesni. Közvetlen informatikai adatkapcsolat kerül kialakításra az említett nyilvántartások és más állami nyilvántartások informatikai szakrendszerei között, a nyilvántartott adatok közhitelességének és pontosságának javítása, valamint az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében. A NAVASZ-projekt keretében megújításra kerül a személyiadat- és lakcímnyilvántartás. A digitalizáció előrehaladtával szükséges, hogy a nyilvántartások alapjául szolgáló alapiratokat a Központi Okmánytár elektronikus formában tárolja. Ezért a Központi Okmánytár az eddigi papíralapú és számítógépes adathordozón tárolt alapiratok mellett már elektronikus formában is megőrzi az ilyen módon készült iratokat. Továbbá az adattakarékosság elvére figyelemmel a személyazonosító igazolványra, magánútlevélre és kártyaformátumú vezetői engedélyre vonatkozó okmánynyilvántartások csak a kiadott okmányon szereplő adatokat, valamint az okmány kiállításához szükséges ké-relem meghatározott adatait tartják nyilván. 2021. február 1-jétől a vezetői engedély kiállítása automatikusan történik. Annak érdekében, hogy az ügyfél ellenőrizhesse, hogy a vezetői engedély automatikus kiállítása feltételeinek megfelele, ehhez a nyilvántartó önálló szolgáltatást biztosít. A Belügyminisztérium több körben egyeztetett az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottságával a nemzetiségi névnek az egyes okmányokon történő feltüntetése témájában. A törvényjavaslat megteremti annak lehetőségét, hogy a nemzetiséghez tartozó magyar hatóságok által kiállított magánútlevélen is kérhesse a nemzetiségi nevét feltüntetni. Az egyeztetéseken elhangzottaknak megfelelően a nemzetiségi név az útlevél másodlagosadat-oldalán kerülhet feltüntetésre. Létrejön az automatikus közigazgatási döntéshozatali rendszer, amely egy olyan integrált szolgáltatás, amelynek segítségével a korábban emberi közreműködés útján végzett műveletek automatizált módon kerülhetnek végrehajtásra. Tisztelt Országgyűlés! A folyamatok továbbfejlesztése érdekében a törvényjavaslat javasolja, hogy 2022. január 1-jei hatállyal bővüljön az automatikus döntéshozatallal intézhető ügyek száma azokkal az ügyekkel, ahol a hatóságnál ugyan nincs meg az adat közvetlenül, de azt automatikus információátadással be tudja szerezni. Álláspontunk szerint ezzel az automatikusan intézhető ügyek számát jelentősen meg lehet növelni, amelyhez az ágazati jogszabályok felülvizsgálata szükséges. A törvény nem határozza meg, hogy az automatikus döntést milyen módszerrel hozza meg a hatóság, tehát a hatóság emberi közreműködést is alkalmazhat, de a javaslat nem zárja ki azt sem, hogy emberi közreműködését nélkül hozza meg döntését. A jövőben a bürokráciacsökkentés, valamint a humán erőforrás észszerűsítése érdekében a mesterséges intelligencia segítségével további ügyek esetében alakítható ki a teljes körű vagy részleges automatizálás. A 2021. február 1-je óta hatályos módosítás bevezette a videotechnológián alapuló azonosítási szolgáltatást. Ez az azonosítási szolgáltatás elsősorban az elektronikus ügyintézést könnyíti meg, azaz az ügyfélnek az elektronikus ügyintézést megelőzően nem kell ügyfélkapus jelszavát vagy a személyazonosító igazolványát használni, pusztán az arcképe segítségével azonosíthatja magát. Azonban a technológia alkalmas arra is, hogy az elektronikus ügyintézés helyett biztonságos, zárt videorendszerben, élőben intézhessen ügyet az ügyfél. A pandémiás helyzetre tekintettel fontos a személyes megjelenések számának csökkentése, így az ilyen szabályozás kialakítása a magyar emberek egészségének megőrzése érdekében szükséges. A törvényjavaslat az égéstermék-elvezetőkre vonatkozóan kéményseprőipari műszaki irányelvek alkalmazását teszi lehetővé. A kéményseprőipari műszaki irányelvek a jogalkalmazást jelentősen könnyítik majd, mivel meghatározzák a jogszabály vagy a szabvány által nem szabályozott műszaki megoldásokat, amelyek a kivitelezés során elfogadhatóak. A műszaki irányelvek rugalmasan és gyorsan követik az egyes műszaki eljárások technikai, informatikai fejlődését, az új piaci termékek megjelenését, ezáltal a kéményseprőipari joganyagot és szabványokat nem kell folyamatosan módosítani. A törvényjavaslat a jogszabályban vagy szabványban rögzített műszaki előírásokkal egyenértékűnek tekinti a műszaki irányelveket, amelyek nem lehetnek ellentétesek a jogszabályban és szabványban foglaltakkal. Alkalmazása önkéntes, így a tervező szabadon megválaszthatja, hogy mely konkrét műszaki megoldást használja a jogszabályban előírt biztonsági szint teljesítése érdekében. A műszaki irányelveket a kéményseprőiparban érintett ágazatok intézményi képviselőinek részvételével működő szakértői bizottság dolgozza ki, és azokat az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetője adja ki. Tisztelt Országgyűlés! Az ilyen típusú műszaki irányelvek alkalmazása hazánkban nem egyedülálló, mivel ez a megoldás a tűzvédelem és építésügy területén a gyakorlatban már több éve működik. Összességében elmondható, hogy a tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat a polgárok hivatalos ügyeinek intézését számos területen egyszerűbbé és gyorsabbá kívánja tenni, és elfogadása esetén gyorsabbá és egyszerűbbé is teszi. Ehhez pedig megteremti azt a jogi környezetet, amely a hatóságok pontosabb és hatékonyabb eljárását teszi lehetővé. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a benyújtott törvényjavaslatot tárgyalja meg, vitassa meg, és fogadja el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Héjj Dávid képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja az egyes nyilvántartások hatékonyabb működésének, az interoperabilitás növelésének, valamint az elektronikus ügyintézésnek a könnyítése. Államtudományi kutatások támasztják alá, hogy az említett célok nélkülözhetetlenek az ügyfélközpontú szolgáltató állam hatékony működéséhez. Természetesen az sem elhanyagolható, hogy az állam által vezetett nyilvántartások mindig és mindenkor hitelesek és pontosak legyenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr expozéjában igen részletesen ismertette velünk a benyújtott javaslat legfőbb pontjait, így én csupán a lényegi dolgokra kívánok röviden rávilágítani. A nyilvántartások hitelességének és pontosságának követelménye mellett szükséges az is, hogy az egyes nyilvántartások közötti adatcserék zökkenőmentesen, napjaink technológiai fejlettségének megfelelően menjenek végbe, ugyanis a jól működő interoperabilitás gyorsítja az ügyintézést, csökkenti a polgárokra nehezedő adminisztrációs terheket, egyúttal pedig javítja az államigazgatás hatékonyságát. A NAVASZ-, azaz a nemzeti adatvagyon-nyilvántartások szakrendszerének továbbfejlesztése projekt során a vezetői engedély és a járműnyilvántartás szakrendszere teljes körű informatikai megújításon esik át, melynek eredményeként számos közlekedési igazgatási ügy indítása elektronikusan is lehetővé válik. [[12.20]] További könnyítést jelent az állampolgárok számára az is, hogy 2021. február 1-jétől a vezetői engedély kiállítása automatikusan történik, arra nézve viszont, hogy az ügyfél ellenőrizni tudja, hogy miként áll az igazolvány kiállítása, a nyilvántartó önálló szolgáltatást lesz köteles biztosítani, így mindenki ellenőrizheti majd, hogy a szükséges feltételek az esetében is fennállnak-e. Előremutató elképzelés, hogy a technikai fejlettség felhasználásával kiküszöbölhető a bürokratikus irattárolás elavultsága, ezért létrehozásra kerül a központi okmánytár, amely elektronikus okirattárként magában egyesíti a múltbéli papíralapú és a jövőbeli elektronikus iratokat, amelyek megőrzése egyaránt szükséges. Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelendő az automatikus közigazgatási döntéshozatali rendszer felállítása is, aminek köszönhetően, amennyiben a döntéshez szükséges valamennyi információ rendelkezésre áll, az ügyindítás és annak lezárása közötti ügyintézési lépések emberi beavatkozás nélkül, automatizáltan kerülnek végrehajtásra, ami által az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 40. §-ában szabályozott automatikus döntéshozatali eljárásra kerül sor. Ahogyan államtitkár úr is utalt rá, a videotechnológián alapuló azonosítási szolgáltatás lehetővé teszi az elektronikus ügyintézés során az arcképes azonosítást az ügyfélkapus jelszó helyett. Jelenleg videokapcsolaton keresztül történő ügyintézésre csak polgári, illetve büntetőeljárásban meghatározott esetekben nyílik lehetőség, azonban a jelenlegi koronavírus-világjárvány okozta helyzetben is egyértelműen olyan szabályozás kialakítására van szükség, amely lehetővé teszi, hogy ezekben az eljárásokban, ahol az ügyfél nyilatkozata személyesen is benyújtható, illetve csak így nyújtható be, lehetővé tegyük az arcképmás és az aláírás távolról történő rögzítését, ezáltal ugyanis lényegesen csökkenthető a személyes találkozások és személyes érintkezések száma. Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a jogalkotó helyesen ismerte fel azt, hogy kívánatos a társadalombiztosítási ellátások igénybevételéhez kapcsolódó informatikai rendszerek és nyilvántartások önálló alágazatként történő szabályozása az egészségügyi ágazatban, hiszen maga az egészségbiztosítási ellátás is a társadalombiztosítás részét képezi. Figyelemmel pedig a koronavírus-járványra és az elektronikus rendszerek társadalmi jelentőségére, szükséges az ágazati szereplők üzemfolytonos működésének kiemelt védelme is. Ugyanezen megfontolás vezérli a jogalkotót az egészségügyi termékek és alapanyagok gyártása alágazatnak az egészségügyi ágazatban való szerepeltetéséhez, aminek köszönhetően az egészségügyi ellátásban és a járvány elleni küzdelemben nélkülözhetetlen orvosi eszközök, termékek és alapanyagok, fertőtlenítőszerek, orvosi oxigén, valamint vakcinák magasabb szintű védelem alá kerülhetnek a jövőben. Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezet még számos előremutató és kiemelendő módosítást tartalmaz, úgymint az égéstermék-elvezetőkre vonatkozó műszaki irányelvek szakértői bizottság általi kidolgozása, amelyek önkéntes alkalmazásuk révén biztosítják mind a jogszabályban megkövetelt biztonsági szint, mind pedig a tervezői szabadság teljesülését, továbbá a kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti személyügyi központ által nyújtott szolgáltatások igénybevételének lehetővé tétele a törvény hatálya alá nem tartozó, más foglalkoztatási jogviszonyban állók részére, illetve, azt gondolom, ez az egyik legfontosabb része, a nemzetiségi identitás még teljesebb megélése érdekében a nemzetiségi névnek a magánútlevélen való feltüntetése, valamint hogy az integrált hatósági rendszer jövő évi elindulásával teljesen elektronizált hatósági folyamatok kerüljenek kialakításra. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslatban lefektetett módosítások figyelembe veszik az adatkezelés módjának meghatározásakor, valamint annak során mind az adatvédelmi elveket, mint például az adattakarékosságot, mind pedig a GDPR-rendeletben foglalt követelményeket egyaránt, hiszen az érintett jogainak védelme garanciális jelentőséggel bír az adatkezelés folyamatában. Úgy vélem, a törvénytervezet képes megteremteni egy olyan jogszabályi környezetet, amely a hatóságok pontosabb és hatékonyabb eljárásának biztosítása mellett a polgárok vállára is kevesebb bürokratikus terhet ró a jövőben. Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és ugyanerre biztatom valamennyi képviselőtársamat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyüre Csaba képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosítás fekszik az asztalunkon. Ez újra egy salátatörvény, és ha jól számoltam, 34 darab törvénymódosítás szerepel benne, tehát 34 darab törvényt módosítunk. Sajnos, ez egy eléggé megszokott gyakorlat itt már az elmúlt 10-12 évben a Fidesz-KDNP részéről, hogy folyamatosan úgy ad be jogszabály-módosításokat, hogy rengeteg jogszabályt módosítanak. Nem volt ritka, amikor úgy került az asztalunkra, hogy akár száz közeli vagy akár százat is meghaladó törvény került be. Ez rendkívül nehéz feladat elé állítja egyébként az országgyűlési képviselőket, mert aki ezt lelkiismeretesen át akarja nézni, és át akarja bogarászni ezeket a jogszabályokat, annak igen hosszadalmas és alapos munkát kell végeznie, hogy ezeket meg tudja nézni, különös tekintettel arra, hogy sajnos nemegyszer tapasztaltuk az elmúlt 11 év során, hogy a Fidesz-KDNP részéről a salátatörvénybe azért olyan eldugott törvénymódosító javaslatok kerültek be, amelyek egyrészt abszolút nem odaillettek, illetve, mit ne mondjak, titokban igyekeztek ezeket keresztülvinni, hogy kevésbé vegyék észre az ellenzéki képviselők azokat, és ezért kerültek azok eldugásra egy-egy törvényjavaslatban vagy annak adott esetben a záró rendelkezéseiben. Tehát itt is egy ilyen salátatörvényről beszélünk, és akkor felmerül a gondolat, hogy vajon vane összefüggés a 34 darab törvénymódosítás között vagy nincs, mert sajnos az a gyakori, amikor nincsen összefüggés. Nyilván, egy salátatörvényre szükség van abban az esetben, ha azok a törvénymódosító javaslatok valóban összefüggnek, de valójában szét kellene őket szedni akkor, ha nincs köztük logikai, szakmai, szakterületi összefüggés. Ez a törvényjavaslat, amely most fekszik itt az Országgyűlés asztalán, egy olyan törvényjavaslat, amelyben a 34 törvénymódosítás között azért megtaláljuk az összefüggést, és valóban, ha megnézzük, mi a törvényjavaslat célja, akkor itt pozitív dolgokat látunk, hiszen, mondjuk, megfogalmazni könnyű, hogy maga a cél fontos és nemes. Mik is ezek a célok? Az egyes nyilvántartások hatékonyabb működésének a biztosítása nyilván, ez itt nagyon fontos kérdés , az interoperabilitás növelésének biztosítása, az információk automatikusabb átadásának biztosítása, az elektronikus ügyintézés könnyítése. Tehát ezek azok a célok, amelyeket a jogszabály megfogalmaz, hogy erre lenne szükség. Ezzel teljes mértékben egyetértünk, hiszen a bürokráciacsökkentés egy nagyon-nagyon fontos feladat, hiszen azt látják az emberek, az egyszerű állampolgárok, ha bemennek egy-egy hatósághoz, folyamatosan azzal szembesültek az elmúlt időszakban, szembesülnek ma is, hogy rendkívüli, sokszor nagyon bürokratikus akadályok elé állítják őket, ahol nagyon nehézkessé válik az ügyintézés, az egyszerű ember számára szinte lehetetlenné. Itt már megnövekednek a költségek, hiszen sokszor ügyvédet kell fogadniuk az ügyintézéshez, ügyvéd segítségét kell kérniük; ez már sok esetben számtalan egyéb problémát is felvet, és nyilván az anyagiakat is meg fogja ez terhelni. A másik probléma, ami viszont afelé hajt bennünket, hogy fontosak az egyszerűsítések és fontos a bürokráciacsökkentés, illetve a hatósági eljárások gyorsítása, a pandémiás helyzet kialakulása, ami már az elmúlt bő egy esztendőben végigkíséri a magyar emberek életét, illetve a világ szinte minden országában élő emberek életét. És nyilván, amikor arról beszélünk, hogy folyamatosan csökkenteni kell az ember-ember közötti kapcsolatot, amikor távolságtartásra van szükség, akkor bizony nem szívesen fogadja a hatósági szerv sem és az ügyintézést igénylő személy sem kívánja a minél többszöri találkozást, főleg nem egy olyan helyen, ahol előtte aznap már akár ötvenen-százan is megfordultak. Tehát ezt a pandémiás helyzetre tekintettel jobb elkerülni. Nyilván sok olyan fejlesztés született már az elmúlt 10-15 évben Magyarországon, amelyek e pandémiás helyzettől függetlenül ezt a helyzetet kiküszöbölnék, és számtalan pozitív példa van arra nézve, hogy az elektronikus eljárások és az elektronikus nyilvántartások mennyivel könnyebbé tették sok esetben az ügyintézést, néha viszont nehézkesebbé is, hiszen sokszor a jogalkotó, illetve a végrehajtó nem figyel oda arra, hogy más-más rendszer alapján működnek bizonyos hatóságok eljárásai, más formátumot követel meg az egyik hatósági szerv, teljesen más formátumot a másik hatósági szerv, és ezáltal gyakorlatilag egy egyszerű ember, aki nem kiképzett informatikus, nem tud igazán eligazodni ezeknek a kijelölt útvonalaknak a mentén, és nem találja meg nagyon sok esetben a megoldást. [[12.30]] Azon túl, hogy ma már egy jogi végzettséggel rendelkezőnek kellene lennie egy átlag állampolgárnak, ma már szinte az is követelménnyé vált, hogy informatikusi végzettsége vagy képzettsége is legyen egy állampolgárnak ahhoz, hogy el tudjon igazodni a hatósági útvesztőkben. Tehát ezek azok a nehézségek, amelyeket le kell küzdeni ezekben az esetekben, ezeken kell túllépni. Ez a törvényjavaslat visszatérve a konkrét törvényjavaslatra tehát foglalkozik az egyes hatósági nyilvántartások működésének egyszerűsítésével, a nemzetiségi név feltüntetésével az útlevélen, az automatikus közigazgatási döntéshozatali rendszerrel, a videotechnikán keresztül történő ügyintézéssel, az IHR-rendszerrel, és egyéb javaslatokat is megfogalmaz. Tényleg valóban fontosak az itt kiemeltek, hogy az állam által vezetett nyilvántartások hitelesek legyenek, pontosak legyenek, ezáltal zökkenőmentes lehessen az ügyintézés, és minél fontosabb az automatizált bonyolítása ezeknek a folyamatoknak, hiszen ez csökkenti a polgárok terheit, javítja a hatékonyságot is. Ezen belül az, hogy a vezetői engedély, a járműnyilvántartás szakrendszere teljes körű informatikai újításokon esik át, és ezzel a közhitelesség és a pontosság javul, mindenképpen üdvözlendő, mint ugyanúgy az elektronikus okmánytár kialakítása is mindenféleképpen idetartozik. A következő fontos dolog, amit itt kihoz a jogszabály, a nemzetiségi név feltüntetése az útlevélen. Én személy szerint mindig is azon a véleményen voltam, hogy ha körülbelül mi kerülünk kisebbségbe egy adott országban, egy adott személy, akkor amit ő elvár, azt várja el fordított esetben is. Tehát nyilván mi nagyon bele tudjuk képzelni magunkat az itt élő nemzetiségek helyzetébe, hiszen jelentős, többmilliós magyar lakosság kényszerült az igazságtalan trianoni békediktátum következtében a határainkon túlra, és bizony nagyon zavarja az ott élő embereket, az ott élő magyarokat is az, amikor magyartalanított módon kell a neveiket használni akár a személyi igazolványukban, akár az útlevelükben. Akár kitérnék itt arra, hogy például még dalban is megjelent, amikor a Felvidéken a trianoni béke után Kovács Máriából Mária Kováčová lett, és ezentúl hivatalosan így kellett használnia a nevét. De gondoljunk csak arra, hogy Erdélyben is mi történik: ha megházasodik egy hölgy, akkor mindig a férje nevét veszi fel, mert ebben az esetben nem kell románosítani a nevet, hanem akkor tudja használni abban a formában. Tehát nyilván mindenütt úgy próbálták ezt kijátszani, ahogy az adott jogszabályok ezt lehetővé tették. Nyilván, ha mi is elvárjuk azt, hogy akár a Felvidéken, akár Erdélyben az ott élő magyarok használhassák a nevüket az eredeti magyar formában, vagy itt gondolok akár a kárpátaljai magyarokra is, ahol még súlyosabb volt a helyzet, hiszen teljes mértékben oroszosították annak idején a nevüket, és még talán nyomokban sem emlékeztetett az eredeti nevükre, tehát ha mi ezt elvárjuk az ottani oroszoktól, akkor nyilván nálunk is figyelembe kell venni, hogy egy adott nemzetiséghez tartozó személy milyen formában kívánja a nevét használni. Igenis nagyon fontos az, hogy akár ezentúl az útlevélben is tudja azt a nevet használni, amit ő éppen szeretne, ami valóban a nemzetiségéhez tartozó neve. Tehát ez egy jogos elvárás, és ez is mindenféleképpen támogatandó. Az automatikus közigazgatási döntéshozatali rendszer egy nagyon érdekes intézmény, amikor automatikusan kerül sor a döntéshozatalra, amire korábban csak akkor volt lehetőség, ha törvény vagy kormányrendelet ezt megengedte, illetve ha a hatóságnak minden adat rendelkezésére áll. Mérlegelést nem igényelt a dolog, és nem volt ellenérdekű ügyfél. Ezekben az esetekben lehetett ezt eddig igénybe venni. Ebben most változás lenne, és ezen túl a folyamatok továbbfejlesztése szükséges, és más esetekben is sor kerülhetne erre az automatikus döntéshozatalra. A videotechnológiás ügyintézés és kapcsolattartás a következő. Ez megint a XXI. század terméke itt, Magyarországon. Eddig a bírósági eljárásban, a büntető-, illetve a polgári eljárásban lehetett ezeket használni, ott már vizsgázott ez a rendszer. Ez jól vizsgázott, a kezdeti nehézségeket követően ez a rendszer jól vizsgázott. Ez egy zárt videorendszert jelent, a technológia alkalmas erre, és szükséges ennek a hatósági eljárásokban történő kibővítése is. Ez is maximálisan elfogadandó. Más kérdés, és nagyon fontos, hogy abban az esetben mehet csak, amikor ezt törvény lehetővé teszi, illetve ez csak lehetőség, de nem kötelező, illetve hogy a hatósági szerv kötelezettséget videotechnológiai kapcsolat keretében nem közölhet, tehát ez a jövőben is csak írásban történhet meg, és nyilván ez lehet hagyományos módon, írásban, illetve elektronikus módon is. Aztán a közfoglalkoztatást is érinti még egy fontos téma a törvénymódosításokkal kapcsolatban. Itt bővül a lehetőség, hogy a Start szociális szövetkezetek is tudnak most már közfoglalkoztatottakat foglalkoztatni. Itt egy fontos probléma csak felmerül, és nem szabad ezt sem a szőnyeg alá söpörni. Tehát amit látni kell, hogy ezek a szociális szövetkezetek az elmúlt időszakban sok esetben visszaélésre adtak lehetőséget, és sok esetben a visszaélések meg is valósultak, mégpedig súlyos visszaélések, itt akár milliárdos költségvetésipénz-lenyúlásokról is hallottunk, nemegyszer olvastuk ezeket a sajtóban, tehát ezekkel voltak súlyos problémák. Ezeket a gyermekbetegségeket nem tudom, sikerülte már egyáltalán kiheverni, de ha ezzel kapcsolatban ezt bővítjük a közfoglalkoztatottak foglalkoztatásával is, akkor nyilván két lehetőség van. Vagy bővül a visszaélések tárházának a lehetősége, tehát ez is nyilván felmerül az emberben, másrészt kérdés az, hogy mennyire jól vizsgázott ez a program, hiszen olyan csekély mértékben biztosítja a közfoglalkoztatás a személyeknek, a családoknak az anyagi eltarthatóságot, ami éppen a határra viszi ezeket a személyeket, illetve a családokat, hogy ne az éhenhalás küszöbére érjenek, hanem valamilyen szinten legalább a legalapvetőbb dolgokat meg tudják vásárolni maguknak. Nyilván szinte az éhenhaláshoz sok, de megélni ebből a pénzből kevés, továbbá mint ahogy hangsúlyoztam visszaélésre is adhat lehetőséget. Ezért kérdéses az, hogy ez egy pozitív elmozdulás-e. Amennyiben ez a munkaerőpiacot valóban bővítené Magyarországon, és a közfoglalkoztatottak száma ezzel növekedne, és kicsit ellentmondásos most, amit mondok, de ha rátérek arra a helyzetre, hogy Északkelet-Magyarországon, akár Borsod megyét, akár Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét említeném, ahol a közfoglalkoztatás szinte egyedüli munkahelybővítést jelentett az elmúlt tíz esztendőben, akkor azt mondjuk, hogy valóban jól vizsgázott a közfoglalkoztatás, hiszen valamilyen szinten biztosította az emberek megélhetését. Másrészt viszont nem látjuk annak a lehetőségét, hogy a közfoglalkoztatás egy ugródeszka, hogy visszatérjenek a valós munkapiacra, munkaerőpiacra ezek a személyek, tehát nem biztosította megfelelően ezt a lehetőséget a közfoglalkoztatás. Azt is láttuk, hogy az elmúlt időszakban a közfoglalkoztatottak számát jelentősen csökkentette a kormányzat, ami Északkelet-Magyarországon és ezt elsősorban szűkebb pátriámra, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyére értem bizony súlyos problémákat jelentett. Ott, ahol olyan széles réteg van a lakosságon belül, amely nem rendelkezik megfelelő iskolai végzettséggel, a munkaerőpiacon ezáltal nem tud versenyképesen szerepelni, egyedüli lehetőség ez lesz a lehetőség, de úgy látom, az időm elfogyott. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet, és köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[12.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A tárgyi törvényjavaslat a közszolgáltatások hatékonyságának növeléséhez, az ügyfélközpontú szolgáltató állam működéséhez járul hozzá. A hatékony állam működéséhez kiemelten fontos, hogy az állam által vezetett nyilvántartások hitelesek, pontosak legyenek, és az egyes nyilvántartások közötti adatcserék zökkenőmentesen és automatikusan bonyolódjanak le. Képviselőtársam és államtitkár úr is részletesen bemutatta az előterjesztést, ezért azokat a pontokat emelném ki, amelyek számomra és a KDNP számára is kiemelten fontosak. Egyrészt az egyes hatósági nyilvántartások működésének egyszerűsítését célozza a NAVASZ-projekt, amelynek során a vezetői engedély, ahogy hallottuk, és a járműnyilvántartás szakrendszere teljes körű informatikai megújuláson esik át. A projekt keretében kialakításra kerül az elektronikus okmánytár, továbbá számos közlekedési igazgatási ügy elektronikus úton történő indítása válik lehetővé és válik egyszerűbbé. Az említett célok megvalósítása érdekében a törvényjavaslat keretében módosításra, illetve kiegészítésre kerül a külföldre utazásról szóló törvény és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény is. Megújításra kerül a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, létrehozásra kerül az elektronikus okirattár. Ahogyan hallottuk, a törvényjavaslatnak egy fontos eleme, hogy a nemzetiséghez tartozó magyar hatóságok által kiállított magánútlevelekben is kérhessék a nemzetiségi nevek feltüntetését. Ez egy nagyon fontos lépés. Szintén kiemelném az automatikus közigazgatási döntéshozási rendszert, amely egy olyan integrált szolgáltatás, amelynek segítségével a korábban emberi közreműködés útján elvégzett műveletek automatikus módon kerülnek végrehajtásra, az ügyindítás és a lezárás közötti ügyintézési lépések ezt követően automatizáltan történhetnek meg meghatározott ügykörben. Szeretném kiemelni azt, hogy a pandémiás helyzetre is figyelemmel adott esetekre szükséges kialakítani a videotechnológián alapuló ügyintézést. Ennek az időszaknak ez egy fontos tanulsága, amelynek során távolról rögzíthető az arcképmás és az aláírás is. Bevezetésre került az integrált hatósági rendszer, amely a mezőgazdasági vízhasználati eljárásokat támogatja; és indokolt a katasztrófavédelmi szervek feladat- és hatáskörébe tartozó további ügyekre is felhasználni, melyek nyomán teljesen elektronizált hatósági ügyintézési folyamatok kerülnek kialakításra többek között a tűzvédelem, a piacfelügyelet, a veszélyes üzemek és áruszállítás, továbbá a veszélyesáru-szállítás, létfontosságú rendszerek és létesítmények védelme, a nukleáris baleset elhárítása és a polgári védelem körében. Szeretném kiemelni, hogy hiánypótló módosításra került sor a kéményseprőipari tevékenység tekintetében: a kéményseprőipari tevékenységről szóló törvény vonatkozásában a törvényjavaslat az égéstermék-elővezetőkre vonatkozóan kéményseprőipari műszaki irányelvek kidolgozására adna lehetőséget egy szakértői bizottság részére. A szakértői bizottságot a hivatalos katasztrófavédelmi szerv működtetné, az érintett ágazatok és szakmák intézményi képviselőinek a részvételével. Összességében elmondható, hogy a törvényjavaslat a polgárok hivatalos ügyeinek intézését számos területen egyszerűbbé és gyorsabbá kívánja tenni, ehhez pedig ezáltal megteremteni a jogi környezetet, amellyel a hatóságok pontosabb és hatékonyabb eljárást tesznek lehetővé. Ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sokszor vagyunk úgy itt a Házban, hogy salátatörvények vagy összetettebb szakmai törvények kapcsán kicsit szakmai vitát folytatunk, és lehet, hogy ha valaki ezt követi a televízióban, vagy mondjuk, az internetes közvetítést figyeli, vagy az online médiában bárhol ezt követi, akkor nem mindig tud ehhez kapcsolódni. Pedig nagyon egyszerűen is el lehet mondani ezekről az előterjesztésekről, hogy mik a céljai, és ennek az előterjesztésnek sok olyan célja van, ami abszolút támogatható ellenzéki oldalról is. Hányan voltunk már úgy itt a teremben, de állampolgárok közül, akik most figyelnek minket, hányan lehettek olyan helyzetben, hogy különböző hatósági ügyet vagy bármilyen kérelmet próbáltak intézni, kértek hozzá harmadik nyomtatványt meg negyediket, ilyen jelűt, olyan jelűt, mindent leadtak, majd egyébként hetekkel később derült ki, hogy valamit mégis elfelejtettek, ami miatt elölről indult az egész! Ezek sokszor ilyen hogy mondjam? szörnyű irodalmi műveket is felidézhetnek bennünk a bürokrácia mindenhatóságáról, és ezek meghaladandó dolgok szerintem a XXI. században. Ezt csak azért mondtam felvezetésként, mert először is azt szeretném mondani, hogy mi minden olyan törekvést támogatni fogunk, ami az emberek életét egyszerűsíti ebből a szempontból. Én négy pozitív dolgot emelnék ki ebből az előterjesztésből. Az egyik a NAVASZ-projekt kapcsán, ami az előzőekben felszólalt képviselőtársaimtól többször is elhangzott, minden olyan törekvés támogatandó, ami fellelhető adatbázis-összefésülés, gyorsabb, szélesebb körű legyen az elektronikus ügyintézés. Természetesen! Azt hiszem, ha valamit fontossá tesz ez a járvány a hatósági ügyekkel kapcsolatban, az például ez, hogy elektronikusan, távolról, minél hatékonyabban és gyorsabban lehessen ügyeket intézni. Mindenképpen támogatandó. Kiemelném a nemzetiségi név feltüntetését az útlevélen. Én azt gondolom, hogy ez egy olyan példaértékű dolog lehet, amely segítheti a határon túli magyarság ügyeit is egy szimbolikus ügyben. Persze, lehet ezt szimbolikus ügynek gondolni, de egyébként, én azt gondolom, hogy ez egy fontos, az identitásuk megőrzéséhez kapcsolódó ügy lehet. Tehát én azt gondolom, hogy ezzel a dologgal van dolga a külügynek például, hogy bemutassa ezt megfelelően, akár a környező országok számára ezt a lépést, valamifajta viszonosságot is feltételezve adott esetben a partnerországoktól, különös tekintettel, ahol őshonos nemzetiségként ott él a magyarság. Az automatikus közigazgatási döntéshozatal, tehát amikor emberi erőforrás bevonása nélkül zajlódhat egyfajta döntéshozatali eljárás, ennek a kiterjesztése is indokolt és XXI. századi lehet. A vezetői engedély ügyintéző bevonása nélküli kiállítására is gondolok, és azt gondolom, hogy egy fontos dolog a videotechnológián keresztüli ügyintézés is. A cégjegyzés kapcsán számos ponton lehet olyan példákat hallani, ami most pozitív az érintettek részéről. Tehát hogy ezeket állandósítsa a magyar jogrend, és előremutatóan könnyítsen az állampolgárok életén, ez mindenképpen fontos. És itt rövidre is zárhatnám bizonyos szempontból a mondandómat, de azt gondolom, hogy két területen van hiányosság, nem is biztos, hogy a konkrét normaszövegben, hanem két ügyben szerintem beszélni kell az Országgyűlésben arról, hogy elértee a célját az elmúlt években, az elmúlt 11 évben a jogalkotás itt a Házban. Az egyik: a szociális szövetkezetek kapcsán kell pár dolgot megjegyeznem, illetve a közfoglalkoztatás kapcsán, merthogy ez összefügg ebben a tekintetben. Nyilván érezhető a szándék, ami szerintem kettős, egyrészt egy ilyen közvetítőn keresztül, mint a szociális szövetkezetek, valahogy az elsődleges munkaerőpiac irányába terelni az érintetteket, amit én értek, ugyanakkor a közfoglalkoztatás kapcsán van egy tízéves időbeli korlát a közfoglalkoztatotti programban való részvétel tekintetében. Ha egyben nézzük és a környezetében a normaszöveget, akkor, azt gondolom, az a törekvés tetten érhető, hogy az országgyűlési választásig már ne legyen az önök számára konfliktus, hogy valaki nem kaphat már közmunkát, nem lehet közfoglalkoztatott azért, mert ezt az időlimitet így-úgy-amúgy túllépte. Két dolgot biztosan el kellene érnie egy ilyen programnak. Egyrészt azt, hogy tisztességes és megfelelő megélhetést nyújtson a benne részt vevőknek. [[12.50]] Hogy elértee ez a program ezt? Világos, hogy nem, nem érte el. Ebben sok társadalmi vita volt, 47 ezer forintból meg lehet élni, ilyet is hallottunk az önök politikusaitól. Nyilván ezek méltatlan megnyilatkozások. Ezek az emberek nem tudtak kitörni abból a helyzetből nagyon nagy számban, amiben benne voltak, az elmúlt tíz évben is konzerválódott a helyzetük. Mondom ezt egy olyan megye lakójaként Borsod-Abaúj-Zemplén megyében élek, Miskolcon , amely igazából két arcát is mutatja e tekintetben. Ebben a megyében található például Tiszaújváros, amely az egyik legfejlettebb, legkomolyabb gazdasági erővel bíró magyar település, nyilván komoly megélhetést biztosít a lakóinak. De mondhatnám Berentét, több más területet is mondhatnék még a megyéből, tehát nem mindenhol nagyon rossz a helyzet, és nem mindenhol csak a közfoglalkoztatás van. Természetesen nagyon komoly elsődleges munkaerőpiac is létezik, a megyeszékhelyen, Miskolcon is természetesen. De, mondjuk, Abaúj egyes területein, a Bodrogközben vagy Észak-Borsodban azt látom, hogy 11 év alatt bizonyos településeken ebből nem sikerült kitörni. Nem sikerült kitörni, az a rendszer, amelyet felépítettek, a közfoglalkoztatás semmire sem elég vagy vegetáláshoz elég bérével, a szociális szövetkezetekkel és mindennel együtt sem sikerült ezeket az embertömegeket nagy számban az elsődleges munkaerőpiac irányába terelni. Tehát ezzel a dologgal van feladat. Azt gondolom, mondhatom ellenzéki képviselőtársaink nevében is, hogy a kormányváltás után vállaljuk ezt a feladatot, és zászlóra is tűzzük ebben az időszakban, hogy azt szeretnénk, hogy az országnak ezek a leszakadó, nehéz sorsú térségei kitörjenek ebből a szörnyű helyzetből. Egyébként hatalmas munkaerőpiaci tartaléka is lehet ez Magyarországnak. Az elmúlt 11 évben átképzések, képzések kellettek volna, és nem a „hátha letelik a tíz év, oldjuk meg valahogy a választásig” típusú megoldások. Szerintem ez kevés. Értem én, csak az az igazság, hogy a probléma velejét nem sikerült megoldani. A másik pedig, hogy ugyan üdvözöltem, hogy egyre több minden elektronikus módon intézhető, de hozzáteszem, hogy mennyire lehet például egy lakcímnyilvántartásra vagy egy lakcímadatbázisra hitelesen alapozni, hogy az abban levő adatok hitelesek. Ha már a választásról beszéltem az elmúlt egy-két percben, akkor beszéljünk a jövő évi választásról, mert egy jelenség bizony irritálja az állampolgárokat, és számtalanszor vetették fel ellenzéki képviselők, így az MSZP képviselői is itt a Házban, még sincs megoldás. Hallani arról és konkrét információk is vannak arról, hogy egy-egy, adott esetben rogyadozó vályogviskóba hányan akár majd’ százan, ilyen számokat is hallottam jelentkeztek be állandó lakcím jelleggel határon túli, nyilván állampolgársággal rendelkező személyek, akik aztán ilyen módon visszaélhetnek akár azzal, hogy az adott választókerületben szavazhatnak, vagy egyéb módon igénybe vehetnek olyan jogosultságokat, szolgáltatásokat Magyarországon, amelyekre egyébként nem lennének jogosultak. A lakcímbejelentés ilyen volta nyilvánvalóan nevetséges. Teljesen világos, hogy törvénytelen, teljesen világos, hogy a valósághoz nincs köze akkor annak az adatnak, ami ott létezik. Nem biztos, hogy ebben a jogszabályban kell rendezni ezt a kérdést, lehet, hogy nem itt kell, csak azt szeretném mondani, hogy átfogó vizsgálat kell a következő hónapokban e kérdésben azért, hogy lássuk, mi történt, és azért, hogy ne történhessenek meg ilyen jelenségek, hogy a magyar állampolgárok számára az ilyen kérdéseket megnyugtatóan rövidre lehessen zárni, hogy higgyenek az ilyen nyilvántartásokban meglévő adatokban a magyar állampolgárok. Szóval, van feladat, voltak észrevételeim is. Összességében véve kiemeltem négy, tényleg előremutató dolgot is ebből az előterjesztésből. Van előttünk néhány hét. Válaszolják meg ezeket a kérdéseket, meg azokat, amelyek még fel fognak merülni az ellenzéki hozzászólásokban vagy a bizottsági szakban! Nagyon remélem, hogy tud még úgy módosulni ez a törvényjavaslat a következő hetekben, hogy az mindenki számára elfogadható legyen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az a helyzet, mondhatnám azt is, hogy az egyik szemem sír, a másik pedig nevet, vagy azt inkább, hogy rettegek. Az előttünk fekvő törvényjavaslat-csomagnak, ennek a salátatörvénynek, ha ezt egy gyanútlan, ámde lelkes érdeklődő felüti, akkor akár csettinthet is a nyelvével, hiszen látjuk, hogy a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató alapján az elektronikus kormányzat fejlettségét illetően Magyarország bizony a 28 EU-s tagállam közül a 27. helyen áll. Tehát nyugodtan el lehet mondani, és ebben szerintem egyet is értünk, hogy van mit behozni és van hova fejlődni, szabad az út. Ennek egyik része, amit önök is ebben a törvényjavaslatban megfogalmaznak: a hatékony digitális és elektronikus közigazgatás. Ennek alapja a megfelelő háttér, az infrastrukturális háttér, optikai hálózatok, szervertermek, lehet ezt folytatni és szakmázni, a felhasználóbarát és jól működő szolgáltatások, a stabil és megbízhatóan működő informatikai háttér, látjuk azt akár a választási szoftverek tekintetében, hogy azért itt bőven van mit behozni, és nem akarok most mögé nézni ennek a helyzetnek, és nyilván a felkészült, motivált és jól megfizetett közszolgálati tisztviselők. Tehát aki ezt a törvényjavaslat-csomagot hirtelen maga elé kapja, azt mondja, hogy hurrá, mert van itt mit fejlődni a közszolgáltatások hatékonysági és minőségi problémái tekintetében. Azonban, ha belelapozunk magába a javaslatba, kiderül, hogy bizony ez a javaslatcsomag ezt abszolút nem fogja megoldani. Nyilván mögöttünk van tíz komisz év, mondjuk ezt mi, ellenzéki képviselők és mellettünk több millió magyar állampolgár, akik naponta szembesülhetnek az állam működésképtelenségével vagy furcsa működé-sével, és szemmel láthatóan ez a javaslatcsomag is inkább arra koncentrál, hogy minél több adatot megtudjon az állampolgárokról, és ezekhez egyre több hatóság és szervezet tudjon hozzáférni. A rendszerek összekapcsolásánál, az adatigénylés egyszerűsítésénél és ezek körének a szélesítésénél ez a javaslatcsomag egyre több kockázatot hordoz. Érdekes és muszáj is beszélnünk arról, hogy az állam és a kormányzat működése egy meghatározott szisztéma szerint egyre átláthatatlanabbá és bonyolultabbá válik, olyan mértékben különben, hogy a közérdekű adatok jelentős mennyiségét titkosítják, és ami véletlenül nincs titkosítva, az sem hozzáférhető, sőt csak hosszadalmas perek útján lehet hozzájutni. A másik oldalról viszont azt látjuk, hogy az állampolgárokra vonatkozó adatgyűjtés és az állampolgárok megfigyelése lassan totálissá válik. Tudják, a Nagy Testvér mindent lát. Az emberben óhatatlanul felmerül az, hogy egyre közelebb állunk Kínához, minél jobban törleszkedünk hozzájuk, és olvashatjuk, ha nem is látjuk, hogy a kínai titkosszolgálatok tagjai gyakorlatilag egymásnak adják a kilincset az orosz titkosszolgálatokkal. Nem lehet véletlen, hogy az Orbán-rendszer egy Kínához hasonló totális ellenőrzés megvalósításán munkálkodik, és ez a meló, mondhatnám azt is, szisztematikusan zajlik évek óta. Ha a mélyére nézünk ezeknek a dolgoknak, azt látjuk, hogy 2017 óta ezek a folyamatok mintha felgyorsultak volna. Itt gyorsan szaladjunk végig, különben a teljesség igénye nélkül azon, hogy mire is gondolok! [[13.00]] 2017-ben bevezetik az úgynevezett egészségügyi adatszolgáltatási rendszert, amely borzasztó széles körben gyűjt különben rengeteg adatot, érzékeny adatokat, nem csupán az egészségügyi állapotunkról, hanem például a szexuális szokásainkról és a partnereinkről is, ami így, ebben a formában azért elég meredeknek tűnik. Ugyancsak az állampolgárok, a mi teljes ellenőrzésünket célozza talán az a 2018 decemberében elfogadott új törvény is, amely egy központi szervezetet bíz meg a rendőrség, a közútkezelő, a közterület-felügyelet, a pénzügyi szolgáltatók, sőt még a személyszállítási szolgáltatók által készített összes kép- és hangfelvétel kezelésével és tárolásával kapcsolatosan. Értjük mi ezt, hogy miről beszélünk? Gyakorlatilag minden egy helyre fut össze. Az egységes adattárolás valójában nem mást takar, mint hogy létrejön egy titkos információgyűjtéshez felhasználható képi megfigyelési rendszer tudják, mint Pekingben , amely szinte az egész ország területét lefedi. Ennek révén a rendvédelmi szervek egy általános felhatalmazás alapján is folyamatosan és egyidejűleg most már megfigyelhetnek bárkit és bármit. Annyira valós különben ez a törekvés hozzá kell hogy tegyem, így csendben és zárójelesen, hogy ez a veszély , hogy még az adatvédelmi és információs hatóság is több alkalommal felhívta a figyelmet a hatásvizsgálat elvégzésének szükségességére, és a kép- és hangfelvételek készítésének lehetőségével kapcsolatban arra, hogy erre csak különösen indokolt esetben és korlátozottan kerülhet sor. Az elektronikus megfigyelőrendszerekkel kapcsolatos szabályok áttekinthetőbbé és egységesebbé tétele ugyan mindenféleképpen előrelépést jelent, én ezt elismerem, mert jelenleg ahány jogszabály rendezi ezt a kérdést, annyiféle megoldást alkalmaznak, így például a megőrzési idők jogszabályról jogszabályra változnak. Azonban hiányzik és ezért kiemelten fontosnak gondolnám a megfelelő garanciák beépítése a szabályozásba a felvételek tárolása és felhasználása kapcsán, és fontos garanciális elem lehet még itt a NAIH által is hivatkozott GDPR szerinti hatásvizsgálat elvégzése, hiszen nem adatkezelőként külön-külön kell ezt a hatásvizsgálatot elvégezni. Kiolvasható ebből a javaslattömegből is és a kormányzati retorika is ebbe az irányba mutat , hogy ezek a lépések a digitalizációs stratégia részét képezik, és egy modern állam működését jelenthetik és szolgálják. Amit én el is tudnék fogadni, ha nem Magyarországon élnénk, mert ezek, amiket itt most a kormányzat is és a kormány is felsorol, csupán az eszközök modernizációjáról szólnak, a célok azonban a régiek, jól ismertek és rossz ízűek: az állampolgárok teljes megfigyeléséről és ellenőrzéséről beszélünk. Ezért álláspontom szerint ezek a változások nem a biztonságunkat fogják szolgálni törvényszerűen, hanem leginkább az állampolgárok, a magyar nép teljes kiszolgáltatottságához vezetnek ennek a kormánynak a kezében. A kormány még 2019-ben találta ki névleg és elsősorban persze foglalkoztatáspolitikai célból , hogy szövetkezetekbe tereli a közmunkásokat és itt erre már hivatkozott az előttem felszólaló szocialista képviselőtársam is , ezzel is segítve a munkaerőpiaci visszailleszkedésüket a versenyszférába. Ez remekül hangzik, és egy nagyszerű dolog, csak ahogy ezt mondani szokták felénk, ott a gebasz, hogy az eddigi tapasztalatok alapján ez nem tűnik működőképesnek. A törvény szerint az alapításban és a működésben ugyanis részt kell vennie a közfoglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok szerint a közfoglalkoztatónak minősülő önkormányzatnak vagy az államnak, és az alapítói között kell lenni olyan személynek is, aki az önkormányzattal közfoglalkoztatási jogviszonyban áll. Azaz az így létrejövő szervezeteknek gyakorlatilag a munkáltató és a neki kiszolgáltatott helyzetben lévő munkás is tagjává válik, a szövetkezeti működés a legkevésbé sem tekinthető ezek után etikusnak, sőt nem tűnik még biztosítottnak sem. Ugyanis ez azt feltételezné, hogy a tagok egyszerre tulajdonosok és dolgozók is legyenek, továbbá a döntéshozatalban is egyaránt részt vegyenek, ami egy ilyen függőségi viszonyban minden bizonnyal tarthatatlan. De térjünk vissza a törvényjavaslatnak arra a részére, amely számomra kétségtelenül tartalmaz pozitív és előremutató elemeket is, hogy beszéljünk erről is, és ne legyek teljesen ünneprontó. Mik is ezek? Ezek az elektronikus ügyintézés, a videokapcsolaton keresztül történő ügyintézés és az adminisztrációs terhek csökkentése. Ez egyértelműen pozitív és üdvözlendő dolog. Azonban teljességgel elfogadhatatlannak gondolom az adatvédelmi aggályokat felvető adatgyűjtést, az adatigénylésre és -kezelésre jogosultak körének bővítését, a mindenre kiterjedő egységes nyilvántartási rendszert, valamint az úgynevezett naplórendszer létrehozását. De hogy mondjak mást is, az Adatvédelmi Hatóság álláspontjáról például a törvényjavaslatban nem is olvashatunk, pedig a javaslat számos ponton komoly adatvédelmi aggályokat is felvet. Sok mindenről szól ez a törvényjavaslat, többek között, és engedjék meg, hogy tényleg csak villanásszerűen egypárat kiemeljek belőle. A külföldre utazásról szóló törvény módosítása szerint rendkívül indokolt esetben szolgálati útlevelet kaphat az a személy, akinek az útlevéllel történő ellátását a személy vonatkozásában a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter javasolja. Emlékezhetünk debreceniként én különösen emlékszem a Dzsudzsák-féle szolgálati útlevélre. Kérdéses az, hogy a focistáknak ez automatikusan járe, vagy hogy ezzel mi a helyzet. Erről talán kormánypárti képviselő asszony is beszélt, a kéményseprőipari tevékenységről szóló törvény módosítása, amely többek között meghatározza a kéményseprőipari műszaki irányelveket. Ez mind nagyon szép, de ne felejtsük el, hogy az ágazat súlyos munkaerőhiánnyal küzd. Gyakorlatilag önök voltak azok, akik szétverték ezt az egész ágazatot. Az egész az ellenőrzési teendők katasztrófavédelemhez telepíté-sével kezdődött ha emlékeznek rá , amikor nem vették állományba az adott térségben korábban dolgozó szakembereket, és emiatt több százan hagyták el ezt a pályát, és azóta már rég más munkahelyeken dolgoznak. Így most nagyítóval sem lehet találni már szakképzett kéményseprőt megfelelő szakmai tapasztalattal a munkaerőpiacon. Mivel egy-egy dolgozó betanítása több hónapos képzést is igényel, emiatt tartós lehet az ágazatban a munkaerőhiány, és a meglévő szakembereknek, hogy a feladatokat teljesíteni tudják, rendszeresen túlórázni kell. Mindezek ellenére még így sem képes ellátni a feladatait a katasztrófavédelem, hiába mond bárki bármit is. Annyira nem, hogy a hozzájuk tartozó települések hozzávetőlegesen negyedében egyáltalán nem végeznek el úgynevezett sormunkákat sem már: nem történnek meg a tüzelő-fűtő berendezések ellenőrzései, nem történik meg a tisztítás, valamint a kötelező felülvizsgálat, ami a gáztüzelésű rendszereknél bizony jelentősen növeli a fűtési balesetek bekövetkezésének veszélyét. Ahogy a felszólalásomat is kezdtem, gyanútlan és lelkes olvasói ennek a javaslatnak most akár csettinthetnének is. De végigolvasva a törvényjavaslat-csomagot, és ismerve az önök elmúlt tízéves ténykedését, ez a csettintés nem fog megtörténni. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Vastaps!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Igen, egy nagyon érdekes salátatörvény van előttünk, ezt már ellenzéki képviselőtársaim áttekintették, hogy hányféle ügynek állnak neki egy törvényjavaslattal, hány törvényt módosít. Én általában egyetértek az ilyen törvények vitájában Gyüre Csaba képviselőtársammal, most egy picit vitatkozom vele. Ő úgy érezte, hogy megtalálta az összekapcsolás pontjait ebben a különböző érintett esetekben, én azt gondolom, hogy indokolatlan volt ezeket az ügyeket egy törvénybe szuszakolni. Amúgy nagyon fontos javaslatok vannak benne, ezeket jellemzően külön törvényben kellett volna előterjeszteni, és akkor lehetne ezeket érdemben értékelni és megítélni. Tehát az én kritikám ebből a szempontból erőteljesebb, szerintem ez a törvény ilyen szempontból inkoherens, és olyan módosításokat próbáltak egybegyúrni egy ilyen salátatörvényben, amely mindenképpen kifeszíti azt a keretet, amit megengedhet, még jóindulattal is ez a fajta jogalkotás. [[13.10]] Hallhattunk nagyon hosszú felszólalásokat a törvényjavaslat kapcsán. Igazából az érintett területek mentén ilyen rendszerprobléma-ismertetéseket hallgattunk, gondoltam rá, hogy én is egy kicsit ebbe az irányba megyek el, de inkább ettől eltekintenék, tekintettel arra, hogy ezt egyébként Gyüre Csaba például nagyon jól, nagyon jó minőségben már megtette. Igazából csak röviden szeretnék utalni egy-két felvetésre, ami elhangzott itt előttem. Nem véletlen egyébként, hogy Gyüre Csaba Szabolcsból vagy Varga képviselő úr Borsodból a közmunka, közfoglalkoztatás ügyét megemlítette. Én is egy leszakadó térséget Baranya megyét képviselek, ugyan Pécs városában élek, de akkor is mondhatjuk, hogy Baranya megye sok tekintetben hasonló társadalmi problémákkal küzd, mint Borsod. Egy kicsit kisebb méretekben, Pécs egy kicsit kisebb, mint Miskolc, illetve a megye szintén egy olyan terület, elaprózott településrendszerű térség, nagyon komoly, kiterjedt válságtérségekkel, ahol összességében megmutatkozik az főleg 11 év távlatából , hogy a kormánynak ezzel kapcsolatban a jogalkotása és a társadalompolitikája, gazdaságpolitikája gyakorlatilag megbukott. Tulajdonképpen kimondhatjuk azt, hogy lemondtak ezekről a válságtérségekről, lemondtak a leszakadó térségekről. Semmilyen szinten ez a fajta politika nem tudta még csak a leszakadást sem lassítani. Utalt rá Varga képviselő úr is, hogy ha a jövő évre tekintünk, jövő évben választások lesznek, akkor ezeket a problémákat meg kell oldanunk. Én azt gondolom, hogy a legfontosabb, hogy kimondjuk, hogy mi az a cél, ami mentén nekünk majd a törvényeket meg kell alkotni, és itt egyértelműen az, hogy ezeket a válságtérségeket is meg kell menteni, és ugyanúgy, ahogy a kormány lemondott róluk, nekünk ezt nem szabad elfogadni, és minden térségnek meg kell adni a lehetőséget, hogy a leszakadás megálljon, és valóban egyfajta fejlődés indulhasson meg. Ami elhangzott DK-s képviselőtársam részéről, egy nagyon erőteljes kritikát hallhattunk itt a kormány és a nagy testvér kapcsolatáról, hogy milyen módon próbálja behálózni az életünket a kormány és hatalomtechnikai szempontból alkalmazni ezeket az információtechnológiai eszközöket. Én azt gondolom, hogy itt szét kell választanunk a két dolgot. Egyrészt nyilván a bizalmunk igen csekély a kormányt illetően, ugyanakkor, ha megnézzük, hogy konkrétan miről szólnak a javaslatok, és milyen feladatokat vázol fel, akkor viszont azt kell mondani, hogy ez a jövő, és nyilván az a legfontosabb, hogy ezeket a különböző szolgáltatásokat, a közigazgatás rendszerét digitalizálni lehessen, hatékonyabbá lehessen tenni. Mindenképpen olyan módon kell átalakítani, hogy ez könnyebbé tegye a polgárok életét, és ugye, egy szörnyű helyzetben vagyunk, egy járványügyi helyzetben, ahol a különböző IT-technológiák, mondhatjuk, hogy minden szempontból, kényszerűségből előtérbe kerültek. És ez is egyébként rávilágított arra, hogy micsoda elmaradásban vagyunk, és azok a statisztikák, amiket szintén idéztek képviselőtársaim, helytállóak sajnos. Az Unióban e tekintetben a sor végén kullogunk, és mindenképpen indokolt ezeket a lépéseket megtenni. Nyilván azzal kapcsolatban szkeptikus vagyok, hogy ez a kormány ezeket a lépéseket hatékonyan fogjae tudni végrehajtani. De az egészen biztos, és ez látszik ebből a benyújtott törvényjavaslatból is, hogy rendszeresen elmaradnak az érdemi egyeztetések. És én azt nem értem, és azt is szeretném kérdezni államtitkár úrtól, hogy ha ilyen jellegű lépésekre szánják el magukat, akkor miért nem folytatják le azokat a megfelelő társadalmi, szakmai egyeztetéseket, amelyek nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy ezek a módosítások működőképesek legyenek. Ezt nem értem. Ugye, sorolhatnánk hosszan a példákat, itt az elmúlt időszakban a legdurvább példa talán, ami az egészségügyben történt, szintén a Belügyminisztérium részéről, hogy a megfelelő egyeztetések elmaradásával gyakorlatilag tragédiát is vagy szörnyű problémákat lehet okozni az ilyenfajta durva és az egyeztetéseket nélkülöző jogalkotással. Nyilván itt ilyen kritikus helyzetről nincs szó, de akkor is kiviláglik az, hogy elképesztő salátatörvényeket nyújtanak be, és megspórolják azokat az egyeztetéseket, amire szükség lenne, és egyébként, amit saját maguk számára is előírtak mint minimális követelmény. Összességében azt tudom mondani és ezt is már képviselőtársam, Gyüre Csaba nagyon részletesen említette , rengeteg olyan elem van ebben a javaslatban, ami előremutató és pozitív, és én is említeném, hogy ha egyet kell említeni, akkor a nemzetiségi név feltüntetése az útlevélben, az egy nagyon pozitív javaslat. Még hosszan sorolhatnám azt, amivel egyetértünk és egyébként, ami pozitív, de összességében viszonylag sok aggályunk van ahhoz, hogy ezt a törvényjavaslatot így önmagában azért ne tudjuk elfogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel ez egy nemzetiségi napirendi pont, most van lehetőség arra, hogy a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására sor kerüljön. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítva folytatja a felszólalását. Parancsoljon, szószóló úr!
Ďakujem za slovo pán predseda! Köszönöm a szót, elnök úr. Vážený pán predseda! Vážené panie poslankyne a páni poslanci, národnostní hovorcovia! Vážený pán štátny tajomník! Vo svojom aktuálnom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/15699 o modifikácii zákonov potrebných k zjednodušeniu niektorých úradných postupov. Výbor predložený návrh prerokoval na svojom zasadnutí siedmeho apríla. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak és Asszonyok! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. április 7-ei ülésén az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 32. § (2) bekezdése alapján részletes vitában tárgyalta az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló javaslatot. Felszólalásomban ismertetem önökkel a bizottság említett ülésén a jogszabálytervezettel kapcsolatosan kialakított álláspontját. Természetesen a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a benyújtott széles választékból elsősorban azokra koncentrált, amelyek nemzetiségi mivoltukban érintik a hazánkban élő szlovákokat, németeket, görögöket és más nemzetiségeket. Első ránézésre az e szempontból számunkra kiemelt fontosságú javaslatoknak a köznevelési törvény, a szakképzési törvény, a felsőoktatási törvény, az anyakönyvi törvény és az útlevéltörvény módosításait célzó javaslatok tűntek. A nagyszámú módosuló jogszabály között azonban a felsoroltak mellett nyilvánvalóan figyelemmel kellett lennünk az egyéb módosítani kívánt jogszabályhelyekre is. A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény mindenkori módosításait elsősorban a nemzetiségi önkormányzatok által működtetett köznevelési intézmények alkalmazotti körének szempontjából vizsgáljuk. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény a nemzetiségihez tartozásra vonatkozó különleges adatok vonatkozásában fontos számunkra. Az egyenlő bánásmód törvény a mindenkori nemzetiségi jogok biztosítása tekintetében vált ki figyelmet a szószólók körében. Az elektronikus ügyintézés lehetőségeinek bővülésében a nemzetiségi nyelvhasználat közigazgatásban való megjelenésének további lehetőségeit keressük. A felsorolt törvénymódosítási javaslatok ezúttal nem tartalmaznak közvetlenül nemzetiségeket érintő pontokat, így azokkal kapcsolatos észrevételeket, javaslatokat bizottságunk nem fogalmazott meg. A közfoglalkoztatás szabályainak mindennemű változása elsősorban a közfoglalkoztatásban részt vevő roma közösséghez tartozók nagy száma miatt fontos számunkra. A jelen tervezetben javasolt módosító kezdeményezéssel egyetértünk, üdvözöljük azt, mindenekelőtt a Start szociális szövetkezetek felől érkezett korábbi megkeresések, javaslatok fényében. A mostani javaslat egybeesik sokuk igényével, miszerint tegye lehetővé a törvényalkotó, hogy a szintén elsősorban romákat foglalkoztató Start szociális szövetkezetek lehetőségei bővüljenek a közfoglalkoztatás elsődleges céljának megvalósítása, a közfoglalkoztatottak további foglalkoztatása irányába is. A nemzeti köznevelésről, a nemzeti felsőoktatásról, valamint a szakképzésről szóló törvények módosítását célzó javaslat esetében fontosnak tartjuk azt a szempontot, hogy a közszolgálati személyügyi szolgáltatási keretrendszer szolgáltatásait más fenntartók mellett, a nemzetiségi köznevelésben fenntartóként egyre hangsúlyosabban jelen lévő nemzetiségi önkormányzatok is igénybe vehessék, amennyiben a lehetőséggel élni kívánnak. Tisztelt Ház! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 16. § értelmében a nemzetiségi személynek joga van az anyanyelve szabályi szerinti névhasználatra, annak hivatalos elismerésére és az anyakönyvben megjelenő nemzetiségi nyelvű nevének a személyi igazolványon, illetve más hatósági igazolványokban történő feltüntetésére. Amennyiben elfogadjuk, hogy a névviselési jog az emberi méltóságból levezethető alapvető jog, hiszen minden embernek elidegeníthetetlen joga van az önazonosságát kifejező saját névhez és annak viseléséhez, akkor bátran kijelenthetjük, hogy az anyakönyvi eljárások egyszerűsítéséről és elektronizálásáról, valamint az egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló nemrégiben elfogadott törvény nagy lépést jelentett a nemzetiséginév-viseléshez fűződő jog gyakorlása felé. Hasonlóan értékeljük azt is, hogy az egyes nemzetiségek országos önkormányzatai jogszabályi rendelkezés nyomán elektronikusan is hozzáférhetővé tették honlapjaikon az adott nemzetiség körében használt utónevek jegyzékét. Ugyanakkor a név megjelenése az anyakönyvekben nem minden esetben jelenti azt, hogy a nemzetiségi nyelvű névhasználat területén megoldódott minden probléma. Továbbra sem megoldott a nevek fonetikus átírása mellett az anyanyelv szabályainak megfelelő feltüntetésük az anyakönyvekben, így pedig a későbbiekben akadályba ütközhet annak eldöntése, mit is értünk pontosan az anyanyelvű név személyi okmányokban való megjelentetése alatt. [[13.20]] Az elmúlt évtizedben a nemzetiségekhez tartozó személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és szervezetek több körben kezdeményezték, hogy nemzetiségi nevüket az egyéb, személyazonosításra itthon és külföldön is használható személyi okmányaikon is feltüntessék. Ezek között elsősorban az útlevelet mint külföldön, így az egyes közösségek anyaországában is az elsődleges személyazonosítás eszközét kívánták ellátni ezzel a lehetőséggel, valamint a szintén fényképes vezetői engedélyt, amelyet adott esetben szintén elfogadnak más országok hatóságai is a személyazonosság megállapítására. Ezt az igényt a korábbi években különféle indokokkal utasították el az illetékes szervek. Ezek között a leggyakrabban elhangzó érv az adatokkal kapcsolatos nemzetközi elvárások mennyisége, illetve az egyes okmányok adattartalma bővítésének mennyiségi vagy terjedelmi korlátai voltak. A személyi nyilvántartások elektronizálásával az egyes nyilvántartások adatrögzítésének terjedelmi korlátai lényegében megszűntek. Adott esetben az elektronikus nyilvántartásokon alapuló személyi okmányok lényegében bármennyi adat őrzésére képesek. Más kérdés, hogy az adott okmány kártyaformátumán közvetlenül is feltüntethető, illetve az azokról szabad szemmel leolvasható adatok mennyiségi korlátai továbbra is létezők. Ugyanakkor eldöntendő kérdés, hogy egy nemzetiséghez tartozó magyar állampolgár mely adatok megjelenését tartja elsődlegesnek a saját személyazonossága igazolására is alkalmas okmányán. Természetesen ez a kérdés ma még nem tekinthető egyik megközelítésből sem lezártnak, de mindenképpen érdemes figyelemmel lenni adott esetben az igények változására, illetve a többnyelvűség igényére is. Visszatérve a nemzetiséginév-használati jogok törvényi biztosításának kérdéskörére, idetartozik, hogy néhány hónapja volt lehetőségünk a Magyarországi nemzetiségek bizottsága képviseletében részt venni egy, a nemzetiséginév-használat lehetőségeinek bővítését célzó egyeztetésen a Belügyminisztériumban. A megbeszélésen több felvetéssel is éltünk, ezek egyike a nemzetiségi nyelvű név személyi igazolványon való elhelyezkedésének kérése volt, a másik a személyazonosításra alkalmas más okmányokon ahogyan említettem a vezetői engedélyen és az útlevélben való feltüntetésének lehetősége volt. A megbeszélésen a bizottság jelen lévő tagjai előtt világossá vált, hogy a gépjárművezetői engedély jelenlegi adattartalma, illetve az azon szereplő adatok zsúfoltsága valóban nehezen tenné lehetővé egy vagy nők esetében akár több újabb sor beillesztését. Ezért végül egyetértettünk azzal, hogy emiatt célszerű a jogosítvány tartalmának változatlanul hagyása. Ugyanakkor, részben az illetékesek tájékoztatására, miszerint a közeli jövőben kerül módosításra az útlevelek tartalma is, az útlevélben megjelenítendő nemzetiségi névre vonatkozó kezdeményezésünket fenntartottuk. Most az előttünk fekvő módosítási csomag vonatkozó pontjában örömmel és megelégedéssel üdvözöljük a lehetőséget, hogy kérésre az útlevélben is feltüntethetővé válik a nemzetiséghez tartozók neve anyanyelvükön. Fontos lépésnek tartjuk, és üdvözöljük, hogy az említett egyeztetésen felvetett javaslataink egyike ilyen rövid időn belül megvalósíthatónak látszik. És most, a beszédem végén szeretném kihasználni az alkalmat, hogy megköszönjem mindazoknak, akik felszólalásukban támogatólag említették ezt a módosuló pontot. Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az elhangzott összefoglaló álláspont alapján javasolja a törvényjavaslat elfogadását. Ďakujem Vám za pozornosť. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimtól, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor a bürokráciacsökkentéssel kapcsolatos törvényjavaslatok és különösen azóta, mióta az elektronikus adathalmaz kezelésével kapcsolatos törvényjavaslatok kerülnek a Ház elé, ismételten és rendszeresen visszatérőek azok az ellenzéki bírálatok, amelyek ma is hallhatók voltak. Gyakorlatilag néhány tényleg konkrét és a törvényjavaslattal foglalkozó bírálat kivételével általános kormányzati bírálatok hangzottak el, sokszor egyébként abszolút önmaguknak is ellentmondó módon. Azt várjuk, hogy a bürokráciacsökkentés az állampolgároknak az ügyintézést könnyebbé tegye, azt várjuk, hogy az állampolgár, ha ügyet intéz, akkor ne gyomorgörccsel tegye ezt, és a lehetőség szerint minél inkább, minél kevésbé kelljen megjelenni egy-egy hivatalban, egy-egy irodában, hanem amit csak lehet, intézhesse el otthonról, számítógépről vagy ma már az is elvárás, hogy mobiltelefonról történhessen. Ehhez nyilván egy informatikai háttér kell, a megfelelő sávszélességű hálózat, a megfelelő eszközök és a megfelelő adathordozó igazolványok. Annak idején, amikor az elektronikus személyi igazolvány bevezetéséről, a személyi igazolvány elektronikus adattartalmáról vitatkoztunk ugyanebben a teremben, gyakorlatilag hasonló vagy időnként szó szerint ugyanezen aggályok merültek fel, és lám, lám, milyen jól teljesít az elektronikus személyi igazolvány. Akkor is elmondtam, hogy az ügyintézés felgyorsítása, az elektronikus, digitalizált világ bevezetése az ügyintézésben akkor válik igazán használhatóvá, ha ezek a személyi igazolványok teljeskörűen elterjednek, akkor lehet aztán ugrásszerűen javítani ezeken a szolgáltatásokon, és érhetjük utol vagy akár előzhetjük meg az európai államok többségét is ilyen típusú szolgáltatásokban. Tehát adat kell. Amikor azt bírálja valaki, hogy miért vannak adatok, akkor azt akarja megakadályozni, hogy az elektronikus ügyintézés működhessen. Az adatokat nyilvánvalóan össze kell vezetni, ne sok helyen sokféle adatot tároljanak, hanem egy olyan adatbázis legyen, amelyben megfelelő hozzáférési jogokkal, nagyon nagy figyelemmel arra, hogy a jogok mire terjednek ki, de megfelelő hozzáférési jogokkal leigényelhesse az adott szakterület az adatot, és ezáltal kíméljük meg az állampolgárt attól, hogy sok helyen egyszerre többféle nyomtatványon, akár elektronikus formában adjon meg adatokat. Hiszen az állam valamely szervezete, ha egyszer már megszerzett, megkapott egy adatot, azt köteles a többiek számára ügyintézés céljából átadni. Tehát ez egy egyértelműen szükségszerű és jó dolog. Ez a javaslat, ez a törvénycsomag semmiféle új adat begyűjtéséről nem rendelkezik, semmiféle új adat létrehozásáról, csoportosításáról nem rendelkezik. Fölmerült az, hogy miért van naplózás. Naplózás eddig is volt, és pontosan a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság észrevétele alapján történik most a naplózás változtatása. Teljesen értelmetlen módon bekeveredett ide az EESZT-vel kapcsolatos észrevétel, aminél azért lényeges tudni, hogy az EESZT-ben tárolt adatokban ki mihez fér hozzá, azt az állampolgár tudja szabályozni, be tudja állítani, le tudja tiltani. Tehát egyáltalán nem igaz az, amit itt a DK-s képviselő próbált elhinteni, hogy az EESZT-ben lévő adatokhoz bárki bármilyen céllal hozzáférhet, csak az állampolgár által szabályozott módon és csak az adott orvosi szakterület férhet hozzá az adatokhoz. Tehát a szükséges biztonság megvan. Komoly bírálat hangzott el a szociális szövetkezetekkel kapcsolatban. Először is tisztáznunk kellene, hogy ez a javaslat a Start-munkaprogramokon, -pilotprogramokon belül létrejött szociális szövetkezetekkel foglalkozik. Nem foglalkozik a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatására szakosodott és valóban sok esetben a törvényeket áthágó szövetkezetekkel, és nem is foglalkozik a közfoglalkoztatásban előttünk álló probléma tízéves időkorlátjának feloldásával. Ez a törvényjavaslat kizárólag a Start szociális szövetezeteknek azon átmeneti segítségét kívánja megadni, amikor létrejött a szociális szövetkezet, de az a kettősség még fennáll, hogy teljesen piaci alapon, teljesen önálló gazdasági szereplőként, közfoglalkoztatottak bevonása nélkül még nem képes működni. Most megteremtjük azt a lehetőséget, hogy ezt az átmeneti időszakot a szociális szövetkezet közfoglalkoztatottak foglalkoztatásával segítse, de ez semmiféle új közfoglalkoztatási terepet nem nyit, és nem foglalkozik, még egyszer mondom, a tízéves korláttal, ami a közfoglalkoztatásban való foglalkoztatás határidejét jelenti. Ezzel egyébként az elkövetkező időszakban nyilván foglalkoznunk kell. Összességében tehát, tisztelt képviselőtársaim, az elhangzott felszólalásokból megköszönöm különösen Gyüre képviselő úrnak a részletes és pontos észrevételeit. [[13.30]] Nyilván, amennyiben szükségszerű, és úgy látják, várjuk a módosító javaslatokat és azokat megvizsgáljuk, de összességében úgy érzékeltem a felszólalásokból, hogy az általános kormánykritikán túlmenően érdemi bírálat a javaslattal kapcsolatban nem fogalmazódott meg, így kérem, hogy majd a törvényjavaslatot támogassák a frakciók. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes köznevelést érintő törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15708. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Maruzsa Zoltán államtitkár úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Az oktatási rendszer az ismeretek, a tudás átadása és a tanulói kompetenciák fejlesztése mellett számos további funkciót lát el, feladata például minden oktatási intézménynek az esélyteremtés, hogy a gyermekeink a családi háttérben meglévő természetes különbségek ellenére a lehető legjobb oktatásban és nevelésben részesüljenek. Ahhoz, hogy ez így legyen, különösen is fontos az oktatási rendszerünkben az óvodáztatás kérdésköre. Az óvodai szolgáltatásokhoz való hozzáférés és az iskolakezdésre való hatékony és eredményes felkészítés kiemelt jelentőségű. Az óvodai nevelés és az általános iskola első évei során ugyanis hatalmas mértékben fejlődnek azon személyes és szociális képességek és készségek, amelyek elősegítik a társas kapcsolatok kialakulásán keresztül a közösségbe való beilleszkedést, valamint megalapozzák a későbbi iskolai eredményességet. Ezért is döntött úgy néhány évvel ezelőtt a kormány javaslatára az Országgyűlés, hogy a főszabály szerint a 2015-ös tanévtől már hároméves kortól kötelező óvodába járni, ezért erősítettük meg, hogy az óvoda feladata az iskolára való felkészítés, és ezért erősítette meg a hatéves kor betöltését követő tankötelezettség jogintézményét is a jogszabály azáltal, hogy országosan egységes központi feladatként határozta meg a tankötelezettség elhalasztására vonatkozó kérelmek kezelését, az ezzel kapcsolatos döntések meghozatalát. Fontos ugyanakkor azt is leszögezni, hogy mindezen módosítások mellett is változatlanul megmaradt a lehetőség arra, hogy a szülő kérelmére indokolt esetben csak egy évvel később kerüljön iskolába a gyermek. A fenti intézkedések indokoltságát és észszerűségét jól mutatja, hogy az elmúlt években folyamatosan nőtt az óvodába járók aránya Magyarországon, és meg is haladja az Európai Unió országainak átlagát, így a négyévesek körében is meghaladja már a 95 százalékot. Különösen nagy mértékben emelkedett a hátrányos helyzetű gyermekek óvodai részvétele, ami azért is fontos, mert így korábban megkezdődhet az esetleges hiányosságok pótlása, minden gyermekre kiterjedhet az iskolára való felkészítés, az iskolakezdésre csökkenthetők a képzettségbeli, képességbeli különbségek, a rászoruló családok számára pedig óriási segítséget jelent a biztonságot, fokozatos fejlődést, jó minőségű étkezést biztosító óvodai közeg. A három évig tartó óvodalátogatás eredményességét a 2019-es PIRLS-mérés nemzetközi eredményei is alátámasztják. Az Oktatási Hivatal erről szóló jelentése megállapítja, hogy globálisan a nemzetközi mérésben részt vevő negyedik osztályos tanulók 56 százaléka három évig, 17 százaléka két évig, 15 százaléka pedig egy évig vagy még kevesebb ideig járt kisgyermekkori nevelést biztosító intézménybe, a gyermekek 12 százaléka pedig egyáltalán nem vesz részt formális nevelési-oktatási programban az általános iskola megkezdése előtt. Ezek a nemzetközi átlageredmények azt igazolják, hogy az általános iskolát megelőző oktatási-nevelési programokban töltött idővel együtt a tanulók eredményessége is emelkedik. Matematikából 464, 483, 495, illetve 509; természettudományból 452, 472, 489, illetve 500 pontot értek el átlagosan az egyes csoportokba tartozó tanulók, tehát jelentős eredményességbeli különbség van azok között, akik jártak óvodába és akik nem jártak óvodába az iskola előtt. Tehát aki jót akar a gyerekeknek, aki gyerekközpontúnak tartja magát, annak nem azért kell küzdenie, hogy a gyerekeknek ne kelljen óvodába menniük, hanem ellenkezőleg, támogatnia kell a kormányt abban, hogy ezt a programot sikerre vigye. Tisztelt Országgyűlés! Azért tartottam fontosnak ezt a rövid történeti áttekintést elmondani, mert a kormány önök előtt lévő, a köznevelést érintő egyes törvények módosítására vonatkozó javaslatának egyik legfontosabb célja, hogy eleget tegyünk az Alkotmánybíróság óvoda- és tankötelezettségi eljárásra vonatkozó döntésének, melyet a két évvel ezelőtt elfogadott szabályok kapcsán hozott. Mivel sokan sokféleképpen interpretálták az elmúlt hónapokban a megszületett döntést, tegyük akkor most tisztába! Sem az alapvető jogok biztosa által megfogalmazottak, sem az Alkotmánybíróság határozata nem vitatta a jelenlegi eljárások célszerűségét, illetve alapvető, meghatározó elemeit, az alapesetben hároméves kortól fennálló óvodába járás kötelezettségét és a hatéves kortól létező tankötelezettséget, valamint azt sem, hogy a halasztásra vonatkozó kérelmek befogadását és elbírálását szükség esetén, természetesen a megfelelő szakértői kapacitások bevonása mellett a kormányhivatal, illetve az Oktatási Hivatal végezze. Meg kell itt jegyezzem, hogy ez a folyamat 2020-ban és ’21-ben is zökkenőmentesen zajlott, az idei eljárásban 16 500-an kérelmezték az iskolakezdés elhalasztását, az Oktatási Hivatal pedig alapos vizsgálatot követően az esetek közel 96 százalékában helyt is adott a szülői kérelmeknek. Az Alkotmánybíróság arra vonatkozóan kérte törvényi szinten további garanciális elemek beépítését a szabályozásba, hogy abban az esetben is lehetségessé váljon a gyermek iskolakezdésének egy évvel történő elhalasztása, ha a szülő nem terjeszt elő kérelmet, illetve akkor is szülessen meg a jogerős döntés a nevelési év, illetőleg a tanév kezdetét megelőzően, ha a szülő a felmentést engedélyező szerv döntésével szemben közigazgatási pert kezdeményezett. A nemzeti köznevelésről szóló törvény önök előtt lévő módosítási javaslata az Alkotmánybíróság döntésének eleget téve biztosítja a tankötelezettség és óvodakötelezettség megkezdésére vonatkozó eljárások pontosítását, illetve lehetővé teszi, hogy indokolt esetben a gyermekvédelmi hatóság is kezdeményezhesse a tankötelezettség halasztását az Oktatási Hivatalnál, amennyiben az indokolt lenne, és a szülő nem járt el az ügyben. A módosítás értelmében az eljárási határidők lerövidülnek. Az Oktatási Hivatal mint felmentést engedélyező szerv eljárása a korábbi 60 nap helyett 50 napos lesz, ezáltal még hamarabb megszülethet a döntés, míg az esetleges fellebbezést követő bírósági eljárás határideje 45 napról 30 napra csökken. Kivételesen indokolt esetben újabb kérelem alapján lehetővé válik az óvodakezdés halasztása annak az évnek az augusztus 31. napjáig is, amelyben a gyerek az ötödik életévét betölti. Azt is kimondjuk továbbá a törvényben, hogy a kérelméhez a szülő mellékelheti a gyermek fejlettségét alátámasztó óvodai dokumentumokat, ezt egyébként az Oktatási Hivatal eljárása szerint eddig is megtehették és meg is tették, de álláspontom szerint ez a módosítás is biztosítja az Alkotmánybíróság által kért megfelelő garanciákat. Tisztelt Országgyűlés! Amint említettem, a módosítási javaslat elsődlegesen az Alkotmánybíróság döntésére reflektálva született, ugyanakkor a jogalkotói szándékot is szem előtt tartva több, a köznevelés rendszerének hatékonyabb működését biztosító szabályozási elemet is tartalmaz. A törvénymódosítás fontos eleme, hogy a szakiskolai tanulók esetében is lehetővé válik a szakmai oktatásban vagy képzésben való részvétel szakképzési munkaszerződéssel duális képzőhelyeken, a munkáltatókat ezen intézménytípus tanulói után is megilletik majd a különféle kedvezmények. Annak érdekében, hogy az 1-es típusú diabétesszel élő gyermeket nevelő családok terheit csökkentsük, a családokért felelős tárca nélküli miniszter javaslata alapján az óvoda és az iskola, ahogyan sok esetben már most is, részt vállal majd 14 éves életkorig az ilyen típusú betegséggel küzdő, óvodás- vagy általános iskolás korú gyermekek napközbeni ellátásában, így például a vércukorszint mérésében. A feladatellátásba bekapcsolódó dolgozók bevonására önkéntes alapon, előzetes felkészítést követően, külön többletjuttatás fejében kerül sor. A törvényjavaslat tartalmazza az önálló köznevelési honvédkollégiumok létesítésére vonatkozó szabályokat. Ebben az esetben a korábban már alkalmazott szabályok törvénybe történő visszaemeléséről van szó, az érintett rendelkezések lehetővé teszik, hogy a tanulók számára sajátos honvédelmi nevelési szempontokat, szabályokat és kötelezettségeket írjanak elő ezekben a kollégiumokban, illetve hogy a nevelő-oktató munka pedagógus-munkakörben, de szolgálati jogviszonyban is ellátható legyen. Az alapvető jogok biztosa észrevétele nyomán garanciális elemként az is kimondásra kerül, hogy ezek a speciális szempontok és előírások nem lehetnek ellentétesek a nemzeti köznevelésről szóló törvényben rögzített azon alapelvvel, miszerint a tanuló természetesen nem vethető alá testi és lelki fenyítésnek. A köznevelés egyik ritkán fókuszba kerülő szegmense a tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátása, annak ellenére, hogy több mint ötszáz köznevelési intézmény végez jelenleg is ilyen tevékenységet. [[13.40]] A hétköznapi nyelven kórház-pedagógia névvel illetett tevékenység jogi státusza harmonizációt igényel. A tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátása tárgykörben létrehozott munkacsoport két éve kezdte meg működését, eddig hét alkalommal tartott ülést, több közben elkészült munkaanyag feldolgozásával, időközben kiegészülve az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának képviselőjével is. A törvényjavaslat részeként szabályozni javasoljuk ezen tevékenység fogalmát és működését, ami a tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátását teszi még hatékonyabbá, ezzel is támogatva az érintett tanulókat tanulmányaik folytatásában. Az óvodai jogviszony kezdete korábban nem volt jogszabályban rögzítve, ami egyes esetekben értelmezési nehézségeket okozott. Ezért az iskolai jogviszony létrejöttéhez hasonló módon rögzítésre kerül a törvényben az óvodai jogviszony létrejötte, illeszkedve a 3 éves kortól főszabály szerint létező, az óvodai nevelésben való részvételre való kötelezettséghez. Ugyancsak a gyakorlati tapasztalatok alapján az esetlegesen külföldre távozó gyermekek miatt kezdeményeztük az óvodai jogviszony szüneteltetésére lehetőséget adó szabályok megteremtését. Ez alapján biztosítottá válik a korábban külföldre távozott és az óvodakötelezettségük alatt visszatérő gyermekek számára, hogy a már élő OM-azonosítókkal folytathassák a hazai óvodai nevelést. A módosítás célja, hogy a köznevelési intézményrendszerben biztosított legyen a jogviszony nyomon követésének feltételrendszere. Az ingyenes tankönyvellátás a kormány köznevelés-politikájának egyik kiemelt pillére. Annak érdekében, hogy a tankönyvellátás mint állami közfeladat egész folyamata a lehető legkönnyebben tudjon megvalósulni, a takarékos és zavartalan tankönyvellátás biztosítása érdekében a kormány felhatalmazást kap arra, hogy a későbbiekben is kijelölje a tankönyvellátási, -előállítási feladatokban közreműködő szervezetet, fokozva ezzel az ellátásbiztonságot. A koronavírus-járvány is rámutatott arra, hogy mennyire fontos a pedagógusok megfelelő módszertani felkészültsége, a naprakész és gyakorlatban használható tudás biztosítása. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosítása a tanárképzés megerősítését, a köznevelési és a felsőoktatási szakterület szorosabb együttműködését szolgálja. A javaslat értelmében a kancellárok helyett a felsőoktatási intézmények tanárképző központjai koordinálják majd a pedagógus-továbbképzéseket is, az érintett főigazgatók megbízásakor pedig a köznevelési intézményben szerzett vezetői tapasztalatot is figyelembe lehet majd venni. A módosítás célja annak biztosítása, hogy a jövőben a tanárképző központok főigazgatójaként ne csak a tudományos pályán mozgó személyek, hanem a legalább 4 éves intézményvezetői tapasztalattal rendelkező köznevelési szakemberek is kinevezhetők legyenek. A felsőoktatási törvény jelenleg a kancellárok feladataként nevesíti a pedagógus-továbbképzések koordinációját. Mivel az alapítványi fenntartásba kerülő, modellváltó egyetemek esetén az irányítási modell eltérő, a módosítás révén ezt a feladatot a tanárképzési központ főigazgatója látja majd el a jövőben. Ez a módosítás biztosítja a pedagógusképzés és a pedagógus-továbbképzés magas szakmai színvonalának és egymásra épülésének fenntartását. Az előbbiekben említetteken túl még két törvényt érint a most benyújtott javaslat. Az egységes elektronikus kártyakibocsátási keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvényre vonatkozó módosítás célja a dereguláció és az egyszerűsítés a pedagógusigazolvány kiállításával kapcsolatban. Álláspontunk szerint az elmúlt évek gyakorlata alapján indokolt az igazolvány kivétele a nemzeti egységes kártyarendszer hatálya alól. Az oktatási nyilvántartásról szóló törvény részeként újabb adatkezelési felhatalmazások megállapítása vált szükségessé a különböző kedvezmények minél egyszerűbb igénybevétele érdekében. Így a Magyar Államkincstárnak a finanszírozás jogszerű igénybevételének ellenőrzése során szükséges a hozzáférése beazonosítható módon azon pedagógusok adataihoz, akik a sikeres pedagógusminősítési eljárás következtében a következő év január 1-jétől magasabb fokozatba sorolódnak. A Nemzeti Pedagógus Kar négyévenkénti tisztújító választása során szükséges a választásban jogosult részt vevők ellenőrzése olyan módon, hogy a választó által megadott munkahelyre vonatkozó adatokat összevethessék az alkalmazotti nyilvántartás adataival, ezzel biztosítva, hogy a választásban az arra jogosultak vehessenek részt. A „Tiszta szoftver” program jogszerű igénybevétele érdekében pedig a GDPR-rendeletre figyelemmel szabályozni szükséges a személyes adatok továbbításának lehetőségét. A módosítás eredményeképpen a nemzeti köznevelési portál és a tankönyvkatalógus igénybevételekor is többletszolgáltatások lehetnek elérhetők a megfelelő azonosítást követően. A minősítések és a tanfelügyeletek megfelelő lebonyolításához ugyancsak szükség van a szakértői képzések adatainak továbbítására is, mivel ennek sikeres elvégzése alapján lehet szakértő a minősítési és tanfelügyeleti eljárásokban a pedagógus. Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, hogy az előzőekben bemutatott javaslatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a tankötelezettségi, óvodakötelezettségi eljárások az újabb garanciális elemek révén még hatékonyabbá váljanak, a családok terhei csökkenjenek, szélesedjenek a gyermekeket, tanulókat megillető jogosultságok, és összességében a köznevelés rendsze-rének működése még eredményesebbé váljon. Ennek érdekében kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A köznevelési törvény és a kapcsolódó egyéb törvények jelen módosítása az Alkotmánybíróság tankötelezettség megkezdésével kapcsolatos döntésére reflektálva született, mint ahogy azt államtitkár úr is elmondta, ugyanakkor több, a köznevelés rendszerének hatékonyabb működését biztosító szabályozási elemet is tartalmaz. Fontosnak tartjuk, hogy a törvények, így a köznevelésről szóló törvény is, időről időre pontosításon menjen keresztül, kiegészítsük azokat a jelenkor követelményei és a gyakorlati tapasztalatok alapján. Most is ez történik. A törvénymódosító csomag több törvényt is érint: a nemzeti köznevelésről szóló törvényt, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényt, az egységes elektronikus kártyakibocsátási keretrendszerről szóló törvényt, az oktatási nyilvántartásról szóló törvényt. Tisztelt képviselőtársaim, nézzük ezeket most sorban! Az alapvető jogok biztosa által megfogalmazott ajánlások, valamint az Alkotmánybíróságnak a nemzeti köznevelésről szóló törvény egyes rendelkezéseire vonatkozó döntése alapján a tárca a tankötelezettség megkezdésével, illetve az óvodakötelezettség teljesítésével kapcsolatos eljárási szabályok felülvizsgálatát elvégezte. Ennek alapján az eljárás egyes részeinek módosítására is javaslatot tett a tárca, ezt tartalmazza a jelen törvénymódosító csomagnak egyik gerince. A javaslat biztosítja az Alkotmánybíróság határozatának megfelelően a tankötelezettség és óvodakötelezettség megkezdésére vonatkozó eljárások pontosítását, lehetővé teszi, hogy a gyermekvédelmi hatóság is kezdeményezhesse a tankötelezettség halasztását az Oktatási Hivatalnál, amennyiben az indokolt lenne, és a szülő nem járt volna el az ügyben. Ez egy biztosíték a gyermekek védelmében. Az eljárási határidők lerövidülnek a törvényjavaslat elfogadásával, ezáltal még hamarabb megszülethet az Oktatási Hivatal döntése, és az esetleges fellebbezést követő bírósági eljárás is gyorsabban lezárulhat. Ezek is a gyermekek érdekét szolgálják. Kivételesen indokolt esetben, újabb kérelem alapján lehetővé válik az óvodakezdés halasztása annak az évnek augusztus 31. napjáig, amelyben a gyermek az 5. életévét betölti. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvénymódosítás fontos eleme az is, hogy a szakiskolai tanulók esetében is lehetővé válik a szakmai oktatásban vagy képzésben való részvétel szakképzési munkaszerződéssel duális képzőhelyen. Ez egy nagyon fontos előrelépés, hiszen a duális képzés az elmúlt években beváltotta a hozzáfűzött reményeket, és érdemes kiterjeszteni azt a szakképzés minden területére nemcsak a felsőoktatásban, hanem a szakképzési helyeken is. Az Innovációs és Technológiai Minisztériummal folytatott tárcaközi egyeztetések során megállapodás született a duális képzés szakiskolákra történő kiterjesztéséről, továbbá arról, hogy a duális képzésben részt vevő külső munkahelyeken a munkáltatókat megillető kedvezmények a technikumi és szakképzőiskolai tanulók után járó kedvezményekkel azonosan megilletik az érintetteket. Az ennek megfelelő szabályozás egyes elemei a szakképzésről szóló törvény párhuzamos módosításával fog majd érvényesülni a törvény elfogadása esetén. [[13.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvénymódosítás újrarendezi az önálló köznevelési honvédkollégiumok létesítésére vonatkozó joganyagot is. Ezeket a szabályokat a nemzeti köznevelésről szóló törvény korábban is tartalmazta, de a köznevelési és szakképzési ágazat 2020. január 1-jével történt szétválásával deregulálásra kerültek, tekintettel arra, hogy a Honvédelmi Minisztérium jellemzően szakképző intézményeket tart fenn. A szóban forgó szabályok, amelyeket elfogadás esetén most módosítani fogunk, lehetővé teszik többek között, hogy a tanulók számára sajátos honvédelmi nevelési szempontokat, szabályokat és kötelezettségeket írjanak elő, vagy például azt, hogy a nevelő-oktató munka pedagógus-munkakörben szolgálati viszonyban is ellátható legyen. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvénymódosítás lényeges, és mondhatom azt, hogy rég várt eleme a családok számára az, hogy a törvénymódosítás elfogadása esetén tovább tudjuk segíteni azokat a családokat, amelyek cukorbeteg gyermeket nevelnek. Annak érdekében, hogy az 1-es típusú diabétesszel élő gyermeket nevelő családok terheit tovább tudjuk csökkenteni, amennyiben elfogadja a tisztelt Ház ezt a törvénymódosítást, az ilyen típusú betegséggel küzdő óvodás- vagy általánosiskolás-korú gyermekek napközbeni ellátásában, például a vércukorszintmérésben, az óvoda vagy az iskola is részt fog vállalni. Természetesen meg kell jegyezni azt, hogy pedagógusaink, intézményeink, óvodáink, iskoláink többségükben eddig is becsületesen kivették a részüket ebből a munkából, de fontosnak tartjuk törvényileg garantálni, hogy ez már ne csak egy önként vállalt feladat legyen az iskolák és az óvodák részéről, hanem egy jogilag garantált, bevezetett szabály, ezért a javaslatban az szerepel, hogy az óvodák és az iskolák ezentúl kötelesek ellátni ezeknek a gyermekeknek a napközbeni ellátásával kapcsolatos teendőket a tanuló 14 éves koráig. Természetesen a feladatellátásba bekapcsolódó dolgozók bevonása az óvodákban és az iskolákban önkéntes alapon fog történni egy előzetes felkészítést, szakmai továbbképzést követően, és az is természetes, illetve a javaslat azt fogalmazza meg és azt tartalmazza, hogy akik ezt a feladatot végzik, többletjuttatásban is fognak részesülni. A törvényjavaslat ezeken túlmenően pontot tesz egy korábbi jogértelmezési kérdésre is. Az óvodai jogviszony kezdete korábban nem volt jogszabályban rögzítve, és ez értelmezési nehézséget okozott egyes esetekben. Emiatt, érzékelve a joghézagot, az iskolai jogviszony létrejöttével analóg szabályokat vezetünk be, tekintettel arra is, hogy az óvodai nevelésben való részvétel, hasonlóan a tankötelezettséghez, immáron minden hároméves gyermek számára törvényileg kötelező. Ugyancsak a gyakorlati tapasztalatok alapján kezdeményezzük az óvodai jogviszony szünetelése jogintézményének megteremtését. A tanulói jogviszony szünetelését a vonatkozó jogszabályok ismerik, de szükségessé vált szintén a hároméves kortól kötelező óvodába járás és a külföldre távozó gyermekek miatt az óvodai jogviszony szüneteltetésére lehetőséget adó szabályok beiktatása. Ez alapján a jövőben biztosítottá válik a korábban külföldre távozott és az óvodakötelezettségük alatt esetlegesen visszatérő gyermekek számára, hogy a már élő OM-azonosítójukkal folytathatják a hazai óvodai nevelést. Ennek a módosításnak az a célja, hogy a köznevelési intézményi rendszerben biztosított legyen a jogviszony-folytonosság és a jogviszonyra kötelezettség nyomon követése. Tisztelt Képviselőtársaim! A köznevelés legritkábban fókuszba kerülő szegmense a tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátása, annak ellenére, hogy több mint ötszáz köznevelési intézmény végez ilyen tevékenységet. Nagyon fontos feladat az, amelyet ellátnak, most, a pandémia idején pedig különösen, de az azelőtti időszakban és a jövőben is nagyon fontos, hogy azok a gyermekek is megkapják a nevelés és a gyógykezelés mellett azt a tudást, amelyet az általános iskolában is megkapnának, ezért úgy gondoltuk, hogy muszáj, feltétlenül szükséges ennek a területnek az erősítése. A hétköznapi nyelvben „kórház-pedagógiai” névvel illetett tevékenység jogi státusza harmonizációt, a tevékenység szakmai megsegítését igényli, a jelen törvénymódosításban erre is javaslatot tesz a tárca, ezt a Fidesz képviselőcsoportja messzemenőkig támogatja. A jelen törvényjavaslat részeként szabályozzuk a tevékenység fogalmát és működését, tehát ami a tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátását még hatékonyabbá teszi, ezzel is támogatva az érintett tanulókat nemcsak a gyógyulásukban, hanem a tanulmányaik folytatásában is. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosítása a tanárképzés megerősítését és a továbbképzések szakmai megerősítését célozza. A köznevelési és a felsőoktatási szakterület szorosabb együttműködését szolgálja azon törvényjavaslatrész, amely ezt a módosítást tartalmazza, vagyis hogy a jövőben a felsőoktatási intézmények tanárképző központjai koordinálják majd a továbbképzéseket. Ez a szakma részéről is egy régen várt módosítás, hiszen minden pedagógus és minden iskola biztosítékot akar arra, hogy az általa vállalt továbbképzés minőségileg az eddigi szakképzésre és az eddigi főképzésre épülőe, és ott azt a fajta továbbképzést és azt a fajta plusztudást tudja megszerezni, amelyre a gyakorlati tapasztalatban a pedagógusoknak szüksége van. (Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.) A törvényjavaslat ezenfelül a pedagógusigazolványra vonatkozó szabályokat is módosítja, ezek egyszerűsítése fog megtörténni a törvény elfogadása esetén. A pedagógusigazolvány rendszerének megújítására vonatkozó elképzelések első lépéseként indokolt az igazolvány kivétele a nemzeti egységes kártyarendszer hatálya alól, mivel a tervezett korszerű technológiai megoldás és a kedvezmények, a pedagógusoknak járó kedvezmények igénybevételének biztosítása enélkül is megvalósítható. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja a benyújtott törvénymódosítási csomagot támogatja, és azt kérem a többi képviselőtársamtól és frakciótól is, hogy mérlegelje az abban foglalt könnyítéseket, pontosításokat és új kedvezmények bevezetését. Azt gondolom, hogy ezzel tudjuk szolgálni a magyar pedagógiát, a magyar oktatásügyet, a köznevelést, ezzel tudjuk segíteni azokat a családokat is, amelyeknek például tartósan beteg gyermeke, illetve diabétesszel küzdő gyermeke van. Köszönöm szépen a figyelmet. További jó vitát kívánok! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Szeretném azzal kezdeni, hogy ahogy az államtitkár úr is nyilván nem szó szerint fogom ismételni az államtitkár urat, de azt fogalmazta meg ezen törvényjavaslat kapcsán, hogy a legfontosabb célkitűzés kell hogy a szemünk előtt lebegjen, gyermekeink sorsa és jövője, és ezért mindent meg kell tenni. Én azt gondolom, hogy a teremben ülők, pártállástól teljes mértékben függetlenül, mindannyian így gondoljuk, legalábbis nagyon bízom benne, viszont a jelen törvényjavaslat kapcsán itt hallgatva az ön expozéját, illetve a kormánypárti vezérszónokot, felmerült bennem, hogy egyáltalán egy törvényjavaslatot nézünk-e. [[14.00]] Hiszen el kell hogy mondjam, hogy úgy nagyjából a 90 százalékával maximálisan egyet tudunk érteni, egy olyan salátatörvény áll viszont előttünk, melynek vannak igencsak vitatott pontjai. Nem elvitatva a pozitív vonalakat, és erre is szeretnék majd reflektálni és néhányra nyilván a teljesség igénye nélkül rámutatni, ugyanakkor arra szeretnék reagálni, ami mindenféleképpen aggályos a részünkről. Az önök részéről elhangzott, hogy talán a legfontosabb célok egyike, hogy minden tekintetben reflektál az Alkotmánybíróság felvetéseire. Nos, azt kell hogy mondjam, hogy ez a módosítás az égvilágon semmilyen formában nem reflektál arra az alkotmánybírósági határozatra, ami a szülői és gyermeki jogsérelmeket érinti, sőt a kötelező iskoláztatás terén, ahelyett, hogy kimondta volna a felesleges hivatali eljárást, behozott még egy hivatalt, ellentétes, illetve figyelmen kívül hagy mindent, amire elméletben reflektálnia kellett volna. Én azt gondolom egyébként ezen törvényjavaslat kapcsán is és számos más törvényjavaslat kapcsán is , hogy az észszerűség mellett a gyakorlatiasság az, ami hiányzik belőle. Azt szoktam mondani, hogy maximálisan a jó szándékot feltételezem a jogalkotóról, ugyanakkor viszont számos törvényjavaslat kapcsán derül ki az, hogy gyakorlati tapasztalat hiányában, illetve a szakmai szervezetekkel, jelen esetben akár óvodapedagógusokkal, akár szülőkkel való egyeztetés hiányában kerülnek benyújtásra ezek a törvényjavaslatok. De egyébként miről is döntött az Alkotmánybíróság? Az Alkotmánybíróság határozatában alaptörvény-ellenesnek minősítette a jelenlegi, iskolaérettséget megállapító rendszert, mivel a gyereknek alkotmányos joga iskolaéretten megkezdeni az általános iskolai tanulmányait, és jelenleg ez nem garantált. A határozat kötelező érvényű a jogalkotóra nézve, és a változás irányát is meghatározzák az indoklásban. A döntésbe be kell vonni az óvodapedagógusokat, különös tekintettel azokra a családokra, ahol a szülők nem kérvényezik saját döntésük alapján a halasztást. Az alapvető jogok biztosa is megszólalt ezen kérdésben, ő három fő pontban foglalta össze az érveit, nevezetesen: az elektronikus kérvényezés esélyegyenlőtlenséghez vezet; másrészt a túlterhelt pedagógiai szakszolgálatoknál problémát jelent a megnövekedett számú vizsgálat, ez szintén nem szolgálja a gyermekek érdekét; valamint a január 15-ei határidő fellebbezési, módosítási lehetőség nélkül túl korai, mivel sok gyereknél történhet olyan változás a határidő után, ami a döntés felülvizsgálatát teszi majd szükségessé. Korábban a gyermekek iskolaérettségéről az óvodapedagógusok döntöttek, azonban innentől fogva a gyerekek számára idegenek, teljes mértékben idegenek fognak dönteni arról, hogy maradhate még egy évet az óvodában, avagy mennie kell az iskolába. A törvényjavaslat előző általános vitájában Ander Balázs képviselőtársam tett föl kérdéseket, hogy történteke egyébként szakmai egyeztetések ebben a kérdésben. Akkor egy kormánypárti válaszként az érkezett az irányába, hogy: miért, kivel kellett volna? Még egyszer mondom, minimum az óvodapedagógusokkal és a szülőkkel ebben az esetben mindenféleképpen. Milyen módosításokat tartalmaz a jelen törvényjavaslat az eredetihez képest? Szülői kérelem hiányában a gyermek tankötelezettsége megkezdésének halasztását a gyermekvédelmi hatóság is kezdeményezheti, az iskolakezdés évének január 18-áig nyújtható be mindez. A módosítás továbbra is időbeli korláthoz köti a kérelem benyújtását, január 18-át jelölték meg, az eredeti január 15-ével ellentétben, tehát háromnapos haladékot adtak, ami, azt gondolom, hogy elég fura, de minimum vicces ebben az esetben. Azokban az esetekben, ha a szülő, gyám a kérelem benyújtását bármely okból elmulasztja, például határidő-mulasztás, tévesen ítéli meg a gyermeke iskolaérettségét, vagy a határidő után új, lényeges körülmény merül fel gyermeke iskolaérettségével kapcsolatban, a gyermek életkorából kifolyólag kötelezően megkezdi iskolai tanulmányait. Azt mondta az államtitkár úr, hogy a most jelenleg kötelező érvényű, kőbe vésett hatéves kort az iskolakezdés kapcsán az Alkotmánybíróság nem bírálta. Akkor engedje meg, hogy az Alkotmánybíróság ezzel kapcsolatos határozatát hadd olvassam föl, pusztán ezt az egy-két mondatot: márpedig az Alaptörvény 16. cikk (1) bekezdése alapján a gyermeket nem kötelezettségként terheli, hogy hatéves korában megkezdje az általános iskolai tanulmányait, hanem épp ellenkezőleg, az a jog illeti meg, hogy az iskolai tanulmányait akkor kezdje meg, amikor iskolaérettnek tekinthető. Még egyszer mondom, ez nem állapítható meg távolról, akár egy megyeszékhelyről, akár a fővárosból, akár a minisztérium bármely díszes terméből. Ezt az óvodapedagógusok évtizedeken keresztül jogszerűen és szakszerűen ellátták, és ez az, ami most ki van véve a kezükből. Január 18-án jár le az a határidő, amikor is jelezhetik bárminemű aggályukat, kérelmüket a szülők, hogy gyermeküket nem érzik és nem tekintik iskolaérettnek, ezért kérik még az egy évig való óvodai ellátását és hogy óvodába járhasson. Ugyanakkor viszont van közötte nagyjából 7-7,5 hónap az iskolakezdésig, amikor is történhet bármi olyan körülmény, létrejöhet olyan tényező, ami viszont sajnos meggátolja ezt, viszont nincs lehetőségük a korrigálásra, a korrekcióra. Ez egy nagyon nagy probléma ebben a tekintetben. És akkor, hogy ne csak a kritikák hangozzanak el, hiszen úgy is kezdtem, hogy alapvetően egyetértünk a célok tekintetében, illetve hogy nagyjából a 90 százalékával egyetértünk a törvényjavaslatnak, de engedje meg, hogy tényleg a teljesség igénye nélkül, mint ahogy említettem is, egypár dologra rátérjek. A kórház-pedagógiát egy rendkívül fontos dolognak tartjuk, és ezzel maximálisan egyet is értünk. Ugyanakkor viszont idetartozik és meg kell hogy jegyezzük az SNI-s diákoknak a helyzetét, amire jelen törvényjavaslat szintén nem tér ki, pedig rendkívüli figyelmet igényelne, hiszen az ő ellátásuk rendkívül fontos, kezelésük rendkívül költséges, az államnak ebben a kérdésben is állást kellene foglalnia. (Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben dr. Steinmetz Ádám váltja fel.) A szakmai versenyen szereplő diákoknak a vizsgamentessége: maximálisan egyet tudunk érteni ezzel a kérdéssel, ezzel a tézissel, hiszen azon gyermekek, azon diákok, akik a saját szakmájuk tekintetében komoly szakmai versenyeken vesznek részt és ott komoly eredményeket érnek el, igenis, akkor nyilván már bizonyították, hogy a szakmájuk tekintetében ők kiválóak, mentesüljenek bizonyos vizsgák alól. A miniszterelnök úr azt mondta, hogy ezen gyermekek jelentik az ország aranytartalékát, volt egy ilyen kijelentése. Egyet is értünk ezzel a kijelentéssel. Ugyanakkor viszont ezen aranytartalékok ha nevezhetem így, bizonyára nem sértek meg ezzel egy diákot sem utógondozása és az életben a megfelelő irányba való terelése sajnos nem valósul meg. De hogy mire is gondolok? Magyarország Bulgária után a második az átlagkeresetek tekintetében. A szakemberek, szakmunkások, szakképzettek teljesen mindegy, hogy milyen szakmáról is beszélünk jelentős része külföldön, Nyugaton képzeli el a jövőjét. Az országnak, az Országgyűlésnek, a magyar kormánynak mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy segítse és megteremtse annak a lehetőségét, hogy ezen szakemberek, akikből sajnos ki kell hogy mondjuk egyre kevesebb van az országban, ők Magyarországon is érvényesüljenek, és a magyar nemzetgazdaságot erősítsék és gazdagítsák. (Az elnöki széket dr. Hiller István , az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Röviden ennyit szeretnék hozzátenni. Még egyszer mondom, hogy sajnálatos, ezt ki kell hogy jelentsem, hogy egy ilyen salátatörvénybe tuszkoltak bele ennyi tételt. Rengeteg fontos és támogatandó kérdés van ebben, és maximálisan támogatjuk őket. Jó lett volna, hogyha ezeket külön-külön tárgyaljuk. Én arra kérném az államtitkár urat, az államtitkár úron keresztül pedig a minisztériumot, hogy a gyermekek iskolaérettségével kapcsolatos pontokat gondolják át, hiszen nem lehet kőbe vésett a hatéves kor, óvodakezdésnél a hároméves kor. Rendkívül fontos, hogy egyébként meghatározunk bizonyos mérföldköveket, ugyanakkor viszont ezektől vannak eltérések. A szakemberek által történő vélemények alapján lehessenek ezek az eltérések, azok a szakemberek pedig helybéliek legyenek, olyanok, akik ismerik ezeket a gyermekeket, ismerik ezeket a családokat, ezt pedig központilag elbírálni nem lehet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]] [[14.10]]
Köszönöm szépen. Üdvözlöm önöket. Jó munkát kívánok! Folytatjuk a vezérszónoki felszólalást. Nacsa Lőrinc képviselő úr a KDNP vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Jobbikos képviselőtársam úgy kezdte a felszólalását, hogy nem is igazán tudja, hogy ugyanarról a törvényjavaslatról beszélünke itt a két oldalon, majd elmondta, hogy a 90 százalékával egyébként egyetért. Én ezt üdvözlöm. De ugyanarról a törvényjavaslatról beszélünk. Mi a 100 százalékával értünk egyet, az már csak 10 százalék, az nem olyan nagy különbség [[Dudás Róbert: Két párt támogatása!]] , azon már lehet vitatkozni és lehet alakítani is. Én örülök annak, hogy több ponttal egyetért a tisztelt képviselő úr. Pontosan látjuk, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat több ponton kiegészíti, fejleszti vagy módosítja a köznevelési tárgyú törvényeket. Az egyik módosítás, amelyet ki szeretnék emelni, a szociális jellegű, hiszen szabályozásra kerül a „tartós gyógykezelés alatt álló gyermek tanuló” fogalma, mely a hétköznapi szóhasználatban csak kórház-pedagógiaként ismert jogintézmény. A módosítás szerint a kórház-pedagógiai tevékenység meghatározása a tartós gyógykezelés alatt álló, valamint a tartós kórházi ápolásra szoruló gyermekek, tanulók ellátása. Ezenfelül az 1-es típusú diabéteszes gyermekek, tanulók ellátása új elemmel egészíti ki a törvényjavaslatot. Ez a módosítás megteremti az 1-es típusú diabéteszes gyerekek, tanulók nevelési-oktatási, többcélú intézményben történő, akut esetben történő ellátásának a lehetőségét. A feladatot ellátó személyek ezért egy újonnan megállapított pótlékra lesznek jogosultak; a diabéteszellátási pótlék alapja a foglalkoztatott besorolásától függetlenül egységesen a felsőfokú végzettségi szinthez kapcsolódó illetményalap. A törvényjavaslat egyik célja, hogy a tartós gyógykezelés alatt álló tanulók tanulmányi elmaradását csökkentse, valamint, hogy a diabéteszes tanulók a mindennapokban a korábbiaknál nagyobb biztonsággal járhassanak iskolába. A módosítások a köznevelés és a szakképzés szétválása miatt újraszabályozást igénylő jogintézményeket, továbbá a honvédkollégiumok újraszabályozását célozzák. Ezen módosítások tartalmi újdonságokat nem jelentenek, csupán a szakképzésről szóló 2019. évi LXXX. törvény hatálybalépése miatt van szükség a különböző jogharmonizációs módosításokra. A törvényjavaslat tartalmazza a tankönyvek kiadására, előállítására és terjesztésére irányuló speciális szabályokat. Ha egy ilyen helyzetben a köznevelési törvény módosításáról beszélgetünk, akkor meg kell ragadnunk az alkalmat és a lehetőségeket, hogy köszönetet mondjunk a pedagógusoknak, óvodapedagógusoknak, tanítóknak, tanároknak, hogy ebben a nehéz helyzetben is helytálltak, mind a személyes jelenlétet igénylő oktatás idejében, mind pedig a digitális oktatás idejében, és ebben az időszakban is próbálják oktatni, nevelni gyermekeinket. Azt gondolom, hogy egy nagy köszönet jár nekik ezért. Arra biztatjuk innen őket, hogy ha még valaki közülük nem tette meg, akkor regisztráljon a védőoltásra, és oltassa be magát. Azt gondolom, hogy időről időre az egészségügyi dolgozók, szociális dolgozók, rendvédelmi dolgozók, katonák mellett a pedagógusainknak is meg kell köszönnünk a helytállását ebben a járványhelyzetben. A kormány célja és a Fidesz-KDNP célja, hogy az iskolákban a nemzeti oktatáspolitikának és az aktuális iskolai követelményeknek megfelelő, jó minőségű tankönyvek segítsék az oktatást. Az Oktatási Hivatal tankönyvfejlesztésért felelős szervként állítja elő a szükséges tankönyveket, és gondoskodik azok ellenőrzéséről és engedélyeztetéséről egy jól szabályozott folyamat keretében. Az idei, 2020-21-es tanévtől kezdődően már minden tanuló, összesen 1,2 millió diák ingyenesen kapta a tankönyveket a tanév kezdetekor. Ezt egy óriási eredménynek tartom, amely minden társadalmi réteget egyformán pozitívan érint. Természetesen a legnagyobb segítséget a legszegényebbeknek nyújtja. Ez egy óriási dolog, amit a korábbi évek vívmányai mellett most teljeskörűen el tudtunk érni. Az ingyenes tankönyv korábban felmenő rendszerben került bevezetésre a Fidesz-KDNP-kormány oktatáspolitikájának kiemelt pontjaként, és a mostani tanévtől már teljeskörűvé vált általános iskolákban, középiskolában, és a 13.-16. szakképzési évfolyamokra járó tanulók számára is teljes mértékben ingyenesek a jó minőségű tankönyvek. Ezzel szemben a baloldal ideje alatt a tankönyvkiadás területén is csak a privatizáció volt az, ami jutott a tankönyvkiadásnak. A magyar pedagógusok és családok érdekei helyett saját elvbarátaiknak és a külföldi cégeknek játszották ki a magyar tankönyvpiacot. Emlékezhetünk erre az időszakra, hiszen a Nemzeti Tankönyvkiadót 2004-ben magánkézbe juttatta a baloldal, ennek a privatizációnak a nyertese, hogy, hogy nem, Gyurcsány Ferenc akkori miniszterelnök üzleti partnere volt, aki 3,2 milliárd forintért szerezte meg a tankönyvkiadót, miközben ennél volt egy 1 milliárd forinttal magasabb vételi ajánlat is, 4,2 milliárd forint értékben. Mit is jelentett ez akkor a családok számára, nézzük meg konkrétan! Egy átlagos tankönyvcsomag abban az időszakban 30 ezer forint volt egy tanuló részére. Ha ehhez hozzávesszük, hogy a Gyurcsány-kormány gazdaságilag jobb éveiben is csak havi nettó 110-120 ezer forint volt a KSH által hivatalosan közzétett átlagkereset, akkor két iskolás gyermek esetén az egyik szülő egyhavi keresetének több mint fele csak a tankönyvekre ment el, és akkor még nem vettek iskolatáskát, íróeszközöket, füzeteket, sportfelszerelést és egyéb iskolai felszerelést. Nem csoda, hogy egy anyagilag megterhelő nyári időszak után családok tíz-ezreinek egyenesen rettegést jelentett évről évre az iskolakezdés. Mindezt természetesen az önök elvbarátai nem látták onnan, ahol ültek. A gyurcsányi tankönyv-privatizációt követő időszakban 24 milliárdos volt a nyeresége a privatizált tankönyvkiadónak, ebből 14,5 milliárd forintot vettek ki osztalékként. Ilyen áron kellett a családoknak beleszakadniuk a tankönyvcsomagok megvásárlásába, miközben a tankönyvbizniszen valakik 24 milliárdos nyereséget realizáltak. Mindemellett a baloldal kormányzása alatt elbocsátottak több mint 16 ezer tanárt és 2 ezer óvodapedagógust, valamint bezártak több mint 500 iskolát és 270 óvodát. A bezárás- és megszüntetéspolitika eredményeképpen 400 települést teljesen megfosztottak bármiféle oktatási intézménytől. A Gyurcsány-Bajnai-kormányok hagyták eladósodni is az oktatási intézményeket, alacsony bért fizettek a pedagógusoknak, nem támogatták a családokat, szülőket, tanulókat. Ez volt dióhéjban a baloldal oktatáspolitikája. Mi azt mondjuk, hogy az oktatás területén továbbra is sok tennivaló van, számos prioritás, számos feladat áll előttünk, de az első számú prioritásunk az, hogy a tanárok a következő időszakban szerezzék meg a védettséget jelentő vakcinát, és ahogy az élet fokozatosan újra tud indulni, úgy majd az iskolák is ki tudjanak nyitni. A Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta folyamatosan növeli az oktatásra fordított költségvetési források összegét. Az oktatási kiadások az idei, 2021-es költségvetésben mintegy 2230 milliárd forintot tesznek ki, ami már 900 milliárd forinttal több, mint a legutolsó baloldali költségvetésben. Évről évre tovább növeljük az oktatási költségvetést, és jól halad az oktatási intézmények felújítása, valamint a modernizációja is. Tennivalónk még van bőven, de ez a törvényjavaslat is egy lépéssel közelebb visz bennünket a céljainkhoz: egy minőségi, modern, nemzeti alapokon álló magyar közoktatáshoz. Ezért a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Dunai Mónika tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Mindannyiunk szerencséjére a házszabály úgy rendelkezik, hogy az elnök nem mondhat véleményt, és nem szólalhat föl, ez nagyban megrövidíti a mostani vitát. Így aztán kapásból megadhatom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, az MSZP vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselő Hölgyek és Urak! Megpróbálok ön helyett helytállni. Mindig az ember elgondolkozik azon, hogy egy ilyen válsághelyzetben, mint amiben most vagyunk, most elsősorban a járványra gondolok, akkor miért és milyen módon kerülnek a tisztelt Ház elé ilyen kampányszerűen nagy mennyiségben törvényjavaslatok. Nyilvánvalóan a mai nap során hosszú ideig, késő hajnalig fogjuk keresni azt, hogy melyek azok a törvényjavaslatok, amelyeket valójában paravánként kívánnak felhasználni a holnapi napi példátlan alapítványivagyon-átcsoportosítások elé. Nyilvánvalóan a 31 darab törvényben, amit benyújtottak önök szokás szerint az éj leple alatt, azt gondolom, hogy az önök számára igazán fontosak holnap lesznek, ma pedig itt mi mint ellenzéki képviselők azt fogjuk kutatni, hogy mi az, amit szeretnének a következő pár napban sikerjelentésként kommunikálni, mi az, amit szeretnének a következő időszakban elmondani, hogy lám, lám, a parlament működésébe mennyi kiváló dolog belefért. Ugye, önök azt fogalmazták meg, államtitkár úr és a két kormánypárti képviselőtársam is, hogy azon törik a fejüket folyamatosan, hogy mivel tudják segíteni a magyar családokat, hogyan lehetne a magyar oktatási rendszert jobbá, szebbé és hatékonyabbá tenni. Akkor én azt javaslom, államtitkár úr, azt javaslom a kormánynak és a többségnek, hogy fejezzék be azt, hogy állandóan a felszínt karcolgatják ebben a szférában. Itt van a lehetőség, olyan kiváló címe van ennek a törvényjavaslatnak, itt a lehetőség arra, hogy éljenek ezzel, és érdemben és mélyen, alaposan nyúljanak hozzá az oktatás rendszeréhez. Mert ha önök valóban eljátsszák most azt, hogy miközben az alapdöntést is vitattuk, mondjuk, ez a hatéves kötelező beiskolázási dolog, önök most minden egyes apró kis változtatást ezen a területen úgy állítanak be, hogy egyébként ez a rendszer rendben van, miközben mi azt gondoljuk, hogy az egésznek az alapjai elhibázottak, amit önök itt ebben az ügyben elkezdtek. [[14.20]] Miért nem azzal foglalkoznak, tisztelt államtitkár úr, miért nem azzal foglalkoznak, tisztelt kormánypárti többség, hogy érezzék már a gyerekek jól magukat ebben az iskolában? Miért gondolják azt, hogy a XXI. században arrafelé kéne haladnia a világnak, hogy kötelezően előírt tanterv szerint, kötelezően kijelölt tankönyvekből, a módszerek megváltoztathatatlanságával kelljen a gyerekeknek valamilyen módon felnőni? Miért gondolják azt, hogy a XXI. század gyerekeinek az a fajta statikus és lexikális tudás jelenti a jövőt? Abban a világban, amikor… nyilván, most az online oktatási vizsgáknál számtalanszor szembesülnek azzal a pedagógusok, hogy hogyan, miképpen lehet, rossz szót mondok, puskázni, hogyan segíti magát a vizsgázó azzal, hogy hozzáfér minden egyes online dologhoz. A XXI. században vagyunk, a lakásokban már nincs Révai nagy lexikon. Én úgy nőttem még fel, az nagy dolog volt, hogy ott volt a lakásban, az ember felcsapta, ha készült valami iskolai dolgozatra, akkor azt böngészte. Melyik ifjú ember házában, lakásában van még Révai nagy lexikon? Vége ennek az időszaknak, minden tudás egy másodperc alatt hozzáférhető. Ezért azt gondolom, hogy amikor az oktatási rendszerről beszélünk, bármilyen módon a közneveléshez hozzá akarunk nyúlni, én hiszem azt, hogy felelősen akkor jár el egy kormány és egy hatalom, ha képes arra, hogy mind a pedagógus kreativitását fel tudja szabadítani, mind pedig egy olyan generációt nevel a világ számára, amely képes eligazodni a világban, képes eligazodni az értékekben, és képes arra, hogy saját maga az életével bánjon. Semmiképpen sem gondolom, hogy az, ami felé önök az elmúlt tíz esztendőben ezekkel a javaslatokkal a magyar közoktatást, a magyar köznevelést vitték, megfelel ennek a fajta elvárásnak. Igenis hiszek abban nem vagyok oktatási szakember, ebből a szempontból most egy helyettesítő szereplő vagyok, a kiváló házalelnök urat is helyettesítem, aki most fent kényszerül ülni , tényleg hiszek abban, amit ezzel kapcsolatban elolvasok, hogy a skandináv modell azért működik, mert csökkentett anyaggal, sokkal nagyobb kreativitás esélyével egy olyan generációt nevelnek ki, amelyik lényegesen jobban el fog igazodni a világban. Én ezt sokkal, de sokkal fontosabbnak tartom annál, mintsem hogy hatósági eljárási ügyekbe szűkítik bele mindazt a kérdést, amit önök köznevelési reformként próbálnak meg eladni. Igenis azt gondolom, hogy mindeközben önök súlyosan adósak a pedagógusok életpályamodelljével. Nem lehet olyan pedagógusnak tanítani, akinek azon kell törnie a fejét, hogy egyébként mi van holnap, mi van másnap. Megint visszahivatkozva a saját ifjúkoromra, igenis minden egyes embernek van egy pedagógusideálja, van egy olyan ember, akire visszaemlékezik a középiskolás vagy egyetemista éveiből, akik valóban idolok voltak, valóban olyan személyiségek voltak, akik a kisugárzásukkal hozzáadtak az emberhez. Ma pedig azt látjuk, hogy bemennek egy gyárba az emberek, ahol a kötelező penzumot lenyomva megpróbálják a lehető legtöbbet ebből kihozni. Tényleg őszintén mondom, hogy rossz felé mennek ezekkel a dolgokkal, és tényleg valamilyen módon próbálom a lelkiismeretre hatva azt mondani, hogy gondolkozzanak el, ne bujkáljanak olyan számok mögé, amelyek önöket támasztják alá, mert eközben pedig számtalan olyan számsor van, amely azt mutatja, hogy a magyar gyerekek versenyképessége nem állja meg a helyét az európai világban. Ami pedig ezt a törvényjavaslatot illeti, hogy kicsit adjunk az ultizóknak és a betlizőknek, és hogy Nacsa képviselő úr is nyugodtan tudjon a kétpercesében visszaszólni: tényleg vannak ennek pozitív elemei, amelyeket a magunk részéről szintén szeretnénk itt megsüvegelni. Valóban, itt a kormánypárti képviselők körében elhangzott az 1-es diabétesz pótléka, ez egy komoly hiánypótlás. Azt gondolom, ami jó, az jó, tehát lássák, hogy az ellenzék milyen kiegyensúlyozott, és természetesen nem oltásellenes, hanem oltáspárti, de ezt majd egy későbbi hozzászólásba is szintén szeretném belefűzni. Nyilván magunk is örömmel vettük azt, hogy ez a régi hiány, ami valóban igényként megjelent, ez a kórház-pedagógiai tevékenység szabályozódik. Én idesorolom azt, hogy a szakiskolai tanulók azt hiszem, Dunai képviselő asszony beszélt erről szakképzési szerződésének lehetősége megteremtődik. Úgy gondoljuk, hogy ez különösen a nehezebb sorban élők számára jelent többletlehetőséget ahhoz, hogy a tudáshoz hozzáférjenek, és közben jövedelmük is lehessen. Én személy szerint örülök annak, bár egy picit nálunk ebben volt vita, hogy ebben az óvodaügyben azért önök mégiscsak engedtek. Azt gondolom, ez egy helyes irány, miközben értettem államtitkár úr győzelmi jelentését, hogy sokkal okosabb a gyerek, ha hároméves korától be van kényszerítve. Azért mégiscsak valahol önök formálisan egy családbarát kormánynak hirdetik magukat, és készséggel elfogadom, ezen a területen vannak felmutatható eredményeik, de mégiscsak azt gondolom, ha van egy olyan két-háromgyerekes modell, ahol egész pici gyerekeket otthon anyuka nevel, akkor egyébként az éppen óvodáskorba érkező gyermeknek nem akkora tragédia, hogy az első időszakot bizonyos szempontból a szüleivel és a testvéreivel tölti. Még egyszer mondom, ebből a szempontból helyesnek tartom, hogy ezt a lehetőséget ezzel a törvényjavaslattal megteremtik. Nem akarok belemenni, gyakorlatilag az eddigi hozzászóló, az egyetlen ellenzéki képviselő ezt elég világosan elmondta, és gondolom, az utánam következő DK-s képviselő még veretesebben és keményebben el fogja mondani, de továbbra is alapvetően hibásnak tartjuk azt, hogy adminisztratív módon belekényszerítik a gyerekeket abba, hogy hatéves korban kötelező az iskolakezdés. Azzal, hogy most megteremtették azt a lehetőséget, hogy ne csak a szülő, hanem más is kezdeményezhesse, azt gondolom, a helyzet jelentősen nem fog változni: az adminisztráció sok, nem látszik mögötte pontosan az ember. Nyilván államtitkár úr azt pontosan tudja, hiszen mi is látjuk a számokat, hogy az Oktatási Hivatal 90 százalékban igazat adott a kérvényeknek, 90 százalék az, ami egyébként ténylegesen igaz. Tényleg ezért a 10 százalékért kell ezt a fajta adminisztratív hókuszpókuszt végigcsináltatni az emberekkel? Miközben, azt gondolom, tényleg az látszik, hogy kell valamit kezdeni azzal, hogy a gyerekek mindennap hozzáférjenek a tudáshoz. Nem akarok kitérőt tenni, de tudják itt a teremben sokan rólam, hogy én nyolc évig polgármester voltam, és ez alatt az időszak alatt figyeltem fel arra, amit a mai napig látok, hogy mennyire nőtt az SNI-s gyerekek száma. Akkor én mindig arra gondoltam, hogy talán ennek az az oka, hogy más típusú normatív támogatás kötődik ehhez, érdekeltek ebben a pedagógusok, hogy egyébként néha a nehezebb gyerekeket egyből SNI-snek besorolják. De nem, mert utánajárva ennek és beszélgetve szakemberekkel, világossá vált, hogy valóban a mérési módszerek változtak, valóban a technika, a tudomány annyit változott, hogy sokkal előbbi korosztályban kiderülnek azok a fajta rendellenességek, amelyek addig csak később derültek ki. Tehát még egyszer mondom: bármilyen technológiai, technikai könnyítést, enyhítést, újabb szempontokat ebbe beletesznek, ezt az ügyet mi továbbra sem fogjuk tudni támogatni, és ugyanígy de ezt elmondtam a bevezetőmben elfogadhatatlannak tartjuk azt, amit a tankönyvpiacon önök tesznek. Aki a közösségi médiában szörfözget és nézeget, elrettentő példák százait láthatja arra, hogy milyen tankönyvekből kell tanulni a gyerekeknek. Én eleve nem hiszek abban, hogy egyfajta gondolkodásmódot rá lehet kényszeríteni egy ilyen sokszínű világra, mint ami felé haladunk, de egyébként is azt gondolom, hogy ebben sokkal nagyobb mozgásteret kell engedni a pedagógusoknak, mert azért tanítjuk őket, azért költi az állam azt a sok pénzt, hogy ők valamilyen készséget és képességet kialakítva hozzátegyék a saját maguk dolgát. Nagyon sokan üdvözölték a továbbképzés felsőoktatási intézmények tanárképző szakához kerülését. Elfogadom, hogy ez egy szakmailag indokolható döntés, de azért tegyük hozzá azt az apróságot, hogy éppen most, a holnapi nap során meg az elmúlt napokban döntöttünk arról, hogy önök szépen lassan átcsúsztatják ezt a fajta felsőoktatást a magánszférába. Érdekes dolog ez, ebben nagyon sok pénz is van, tehát arról is van szó, hogy azért ez jelentős jövedelemtöbbletet teremt, meg hát mégiscsak felvetődik az a dolog, hogy itt már régen nem arról van szó, hogy az állami felsőoktatás egy állami tanárképző keretén belül ezt a fajta szakmai hátteret biztosítja a pedagógus-továbbképzéshez, hanem egyre inkább ez a magánszférát fogja jelenteni. Nyilván, önök ezt cáfolni fogják, de ahol mi ülünk, onnan ez mégiscsak így látszik. Nos, tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt államtitkár úr, nem akarom hosszasabban az idejüket rabolni: mi is úgy gondoljuk, hogy a félig teli vagy félig üres pohárhoz képest azt mondjuk, hogy ha már köznevelési törvény, akkor mást várnánk el, mást gondolunk, tehát nagyon-nagyon csekély esélyt látok arra a magunk részéről, hogy a végszavazásnál igennel szavazzunk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Demokratikus Koalíció vezérszónoka Arató Gergely képviselő úr. Tessék! [[14.30]]
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy Molnár Gyula képviselő úrnak minden alapvetésével egyetértek, mégis szeretném egy kicsit optimistábban szemlélni a világot. Valóban, ez a törvényjavaslat nem oldja meg a köznevelésnek semelyik igazán súlyos alapvető problémáját, de mégiscsak ebben a köznevelésben ma is vannak tanárok és diákok, pedagógusok és szülők. Még azt az egy évet, amit ebben a kaszárnya-oktatáspolitikában el kell tölteniük, valamilyen módon kellemesebbé tudjuk tenni, szerintem ez is megéri, úgyhogy én beszélnék arról is, hogy melyek a törvényjavaslatnak azok az elemei, amelyek támogathatók, pozitívak. Vannak ilyenek is, és szerintem az jó, hogy most ez a törvényjavaslat nem az oktatáspolitika nagy, alapvető kérdéseiről szól, nem is lenne helyes, mert rángatták már eleget a közoktatás, fideszül köznevelés rendszerét az elmúlt években ahhoz, hogy most mindannyian örüljünk annak, hogy ez alkalommal csak kisebb és még egyszer mondom jó pár helyen pozitív szándékú és jól megfogalmazott módosításokra kerül sor. Hadd kezdjem azzal, hogy mi az, amit pozitívan látunk és jónak látunk ebben a javaslatban. Ilyennek látjuk a tartósan beteg gyerekekre vonatkozó szabályozást. Helyes, hogy ez bekerül a törvénybe. Egyébként korábban, úgy értve, 2010 előtt ezt kormányrendelet szabályozta, léteztek ezek a típusú eszközök. Ezt önök elvesztették valamikor útközben, amikor átírták a jogszabályokat. Örülök, hogy felismerték, hogy ez fontos. Annak is örülök, hogy a törvénybe kerül, mert igazából a törvényben van a helye; ha tetszik, ez 2010 előtt is hiányosság volt, hogy nem a törvény rögzítette az erre vonatkozó alapvető szabályokat. Ez tehát mindenképpen pozitívum, ezt helyeseljük és támogatjuk. Támogatjuk a diabéteszes gyerekek támogatására vonatkozó pontokat és persze mellettük a családok támogatására vonatkozó pontokat. Tudjuk, hogy ez az egyik, ebben a korosztályban jelen lévő súlyos, komoly gondokat okozó betegség. Valóban van az iskolának feladata, valóban, ha az iskola segíti ezeknek a gyerekeknek a beilleszkedését különböző eszközökkel, az nagyon nagy segítség ezeknek a gyerekeknek, és nagy segítség a családjuknak, s az a támogatás, ami ebben a törvényjavaslatban szerepel, az pedig nagy segítség az ezzel foglalkozó iskoláknak és pedagógusoknak. Ugyanakkor azt sürgetjük, hogy a kormány ne álljon meg ezen az úton, ne csak egy betegséget emeljen ki, hiszen vannak más betegségcsoportok és más, különböző betegségből adódó igényekkel küzdő gyerekek, akiknek szintén szükségük lenne ilyen típusú segítségre, és egyébként éppen az előbb általam említett törvényszövegből következő módon nekik is meg kell kapniuk azt, hogy a törvényben biztosított jogaikat érvényesítsük. Tehát gondolja végig a kormány, hogy hogyan lehet továbbmenni ezen az úton. Itt egy nagy csoportnak nyújt segítséget, és én ezt támogatandónak és helyesnek gondolom, de az igazán kívánatos egy általános szabályozás lenne, ennek a kitalálása. Ha tetszik, biztatom arra, mert biztos vagyok benne, hogy az ilyen gyerekek családját tömörítő civil szervezeteknek is komoly szerepe volt ebben a kezdeményezésben, hogy a beteg gyerekeket és a családjukat segítő civil szervezetek fogalmazzák meg az igényeiket ezen a területen, mondják el, hogy milyen elképzelésük van, mi az, amihez kérnek támogatást, mi az, ami nekik valóban segítség. Még egyszer mondom, bárcsak sokkal több ilyen kezdeményezés lett volna az elmúlt tíz évben, de örülök, hogy legalább egy társadalmi csoportot meghallgatott a kormány. Mi az, amivel nagyon nem értünk egyet? Nagyon nem értünk egyet a katonai kollégiumokra vonatkozó szabályozással, mert a diák az diák. A haza védelme, a haza szolgálata nagyon nemes dolog, ami nagyon nagy lemondást követel meg azoktól, akik ezt vállalják. De ezt a döntést majd felnőtt fejjel fogják meghozni, akkor vállalják azt, hogy a jogaiknak milyen korlátozását, szükséges és arányos korlátozását fogadják el. De a jogok korlátozása egyáltalán nem szükséges és arányos kollégista gyerekek esetében, akkor sem, ha katonai kollégiumot választanak. És egyáltalán nem szükséges és arányos a jogok ilyen mértékű korlátozása a pedagógusok esetében sem. Attól még, hogy ez egy katonai profilú intézmény, ahol a honvédség vagy a honvédelem mint hivatásválasztás az egyik cél, ez nem indokolja azt, hogy itt ilyen típusú korlátozások legyenek. Tudom, van ilyen a szakképzésben is, ott sem értünk vele egyet. Ami meg a katonai kollégiumokat illeti, ha tehetek egy csendes megjegyzést, az elmúlt évek tapasztalata azt mutatta, hogy sajnos nem a szigorú normák bevezetése ott a probléma, hanem az, hogy egyébként a létező, törvényben garantált jogok védelmét sem tudja ez a rendszer biztosítani. Emlékezzünk a nagyon szomorú zaklatási ügyekre! Végül a harmadik téma, amiről szeretnék beszélni és államtitkár úr és a fideszes képviselőtársunk is ezt hozta fel a törvény legfontosabb indokának , ez az óvoda kezdésével és befejezésével, magyarul az iskolába lépéssel kapcsolatos szabályok. Az a helyzet, hogy az, ami bekerült a törvénybe, tulajdonképpen pozitív, tulajdonképpen jó irányú változás. Nem maguktól hozták meg, hiába hívta fel a szakma és az ellenzék a figyelmet arra a parlamenti vitában, hogy ez nem lesz jó, ahogy ezt bevezették, de legalább az Alkotmánybíróságra hallgatnak. A Fidesznél ez sem tekinthető általánosnak, úgyhogy én már ennek is örülök; mondtam, hogy ma ilyen hangulatban vagyok, hogy igyekszem a jót keresni. Örülök, hogy most hallgatnak az Alkotmánybíróságra, de megpróbálják a minimumot kihozni, védik a mundér becsületét, csak annyit változtatnak, amennyit nagyon muszáj az Alkotmánybíróság ítélete alapján, miközben értsék meg az egész rendszer rossz. Az egész iskolaérettségi rendszernek ez a bürokratikus felfogása, amit önök ebben képviselnek, egy abszurditás, hogy majd a magas hivatal dönt ebben. Miért? Mi értelme van? Ez csak azért van így, mert önök azt szeretik, ha mindent a központ és mindent a hivatal dönt el. Önök nem oktatásban gondolkoznak, hanem hivatalban gondolkoznak. Egyszerűen erre a srófra jár az agyuk, és most próbálják megmenteni ezt a fajta felfogást azzal, hogy jó, hát a hivatal döntsön, de azért legyen több joga a szülőnek is, helyes intézkedés, hogy lehetővé teszik, hogy a gyámhivatal fellépjen ebben az esetben ez jó, ezt például támogatjuk , de ahelyett, hogy azt csinálnák, hogy oké, ez nem jött be, látszik, hogy semmi értelme nincsen, egyébként pedig egy csomó bonyodalmat és nehézséget okoz a szülőknek, és főleg azoknak a gyerekeknek válik elképesztően a kárára, ahol egyébként a szülő maga nem járatos a hivatali ügyintézésben, nem szívesen fordul a hivatalhoz, magyarul a szegényebb gyerekeknek okoz ez problémát. Ezt most a gyámhivatallal részben orvosolják, de hát a gyámhivatalnak van egy csomó egyéb fontos dolga ezenkívül, valóban problémás családokkal, és még mindig egy csomó gyerek ki fog esni egyébként ebből a lehetőségből értelmetlenül. Benyújtottunk egy önálló törvényjavaslatot rögtön az Alkotmánybíróság ítélete után, amely rendbe rakta volna ezt a dolgot. Már bocsánat, de fogunk még erről később beszélni, tekintettel például a rokkantnyugdíjakra vonatkozó alkotmánybírósági ítéletre; egyáltalán nem voltunk biztosak abban, hogy a kormány néhány éven belül ráér majd arra, hogy foglalkozzon ezzel a problémával. De miután dicséretes módon úgy gondolták, hogy megpróbálnak minél gyorsabban megoldást találni, amivel mélyen egyetértünk, ezért most ezt a törvényjavaslatot, beolvasztva egyébként az önök javaslatának pozitív elemeit is, módosító indítványként fogjuk benyújtani ehhez a törvényjavaslathoz. Tehát be fogunk nyújtani egy olyan módosító indítványt, amelyben azt kezdeményezzük, hogy helyreálljon a világ normális oktatásban megszokott rendje, a szülő és az óvópedagógus döntsön arról, hogy a gyerek iskolaérette, ha szükséges, vonjanak be szakértőt, szakembert, és hagyjuk ki ebből az egészből a hivatalt, a hivatal ne döntsön oktatási szakkérdésekben, nem ez a dolga, nem ért hozzá, és egyébként meg csak felesleges papírgyártással jár az egész. Összességében tehát azt tudom mondani, hogy ugyan ez a törvényjavaslat nem oldja meg az oktatás alapvető problémáit, ugyanakkor olyan kisebb korrekciókat tartalmaz, amelyek egy része támogatható, néhány közülük elfogadhatatlan, és vannak olyanok, amelyek némi módosítással, kompromisszumkereséssel elfogadhatóvá tehetők, ha a kormány akarja. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat, ő pedig nem más, mint Szél Bernadett képviselő asszony. Parancsoljon! [[14.40]]
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Gyerekekről van szó, gyerekekről beszélünk, és én szeretnék röviden reagálni a családügyi miniszter mai posztjára itt a Parlament falai között, amelyben odáig süllyedt itt van előttem a poszt , hogy gyerek és gyerek, jó és rossz gyermekvállalás közt tett különbséget. Azt sugallta a miniszter asszony, hogy a nem honos népesség gyermekei kevesebbet érnek. Na most, ezt én minden jóérzésű ember nevében visszautasítom, mert gyermek és gyermek között nem teszünk különbséget, még akkor sem, ha ebből valaki alantas módon politikai hasznot remél. És még kettő dolog. Legyenek kedvesek, mondják meg a miniszter asszonynak, hogy a gyermekvállalás nem szaporodás. Arra kérem a miniszter asszonyt, hogy családügyi miniszterként próbáljon meg kulturáltan beszélni. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem az a törvény!]] Másrészt pedig: félmillió honfitársunk él külföldön jelenleg, és vállal ott gyermeket a kormány hibájából. Ezt ne felejtsük el akkor, amikor arról beszélünk, hogy más országokban milyen a gyermekvállalás. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem az a törvény!]] Legyenek kedvesek, ne kiabáljanak be! Nyomjanak gombot, van idejük, majd mondják el a véleményüket! Szükségesnek tartottam ezt a mai posztot itt a Parlament falai között lereagálni. A törvényre rátérve pedig: én egy vonatkozásról fogok beszélni, méghozzá a törvényjavaslat legsúlyosabb részéről, ez valóban az iskolaérettség kérdése, ugyanis ezzel nagyon sokat foglalkoztunk az elmúlt időszakban, és ez a törvényjavaslat tulajdonképpen annak a bizonyítéka, hogy igazunk volt. Ennek egyáltalán nem örülök, mert nagyon nem tartottam jónak, amikor önök 2019-ben felforgatták az iskolaérettség rendszerét. Hangot is adtunk ennek, olyannyira, hogy 56 ellenzéki képviselővel az Alkotmánybírósághoz fordultunk a köznevelési törvény módosítása miatt. Ha emlékeznek rá, ugyanitt voltunk, borzasztó meleg volt, vakáció előtt voltunk szerintem körülbelül egy nappal, önök akkor érezték fontosnak, hogy senkivel nem egyeztetve átvigyék ezt a törvényt. Hát persze, rosszul is sikerült. Alapvetően az történt, hogy önök átléptek az óvodapedagóguson, és átadták az iskolaérettség megállapításának a jogkörét egy központi hivatalnak. Még arra is emlékszem, hogy az elején nem is tudtuk pontosan, milyen hivatalról lesz szó. Kiderült, hogy az Oktatási Hivatalról. Nem sokkal később kiderült, hogy az Oktatási Hivatal azonban csak a postás szerepét játszotta, és igazából a szülőknek és pedagógiai szakszolgálatoknak alaposan megnehezítette a dolgát. Mi lett az eredmény? Agyonstresszelt szülők, éretlenül iskolába küldött gyermekek és leterhelt szakszolgálatok. Teljes volt a jogalkalmazási káosz. Volt, aki abszolút nem értette, hogy pontosan mit kell tennie. Nagyon sokan estek kétségbe. Önök szerint megérte ez a felfordulás? Szerintem egyáltalán nem. Az adatok is ezt mutatják, méghozzá egy olyan adat, amely szerintem magáért beszél: az Oktatási Hivatal a kérelmek 96 százalékában helyt adott a szülők kérelmének. Tehát gyakorlatilag ezzel tudom azt indokolni, hogy postássá tették az Oktatási Hivatalt, mert 4 százalék volt az, amit ők kiszűrtek, 96 százalékban pedig azt mondták, hogy legyen az, amit a szülők akarnak. Viszont van itt nagyon sok gyermek, aki nagyon rosszul járt ezzel a rendszerrel. Egyrészt azért, mert önök magukra hagyták a szülőket, sokan nem nyújtották be a kérelmet, ami adott esetben indokolt lett volna. Nagyon fontos, hogy a gyermekeink iskolaéretten kerüljenek iskolába. Ahány szülő, annyi élet ilyenkor, annyi gyermek mehet itt félre ezzel a nagyon fontos döntéssel. Az új rendszerben 15 napjuk lett a szülőknek arra, hogy kérelmezzenek, semmilyen segítséget nem kaptak. Emlékszem, ilyen szülői levelezőlistákon meg Facebook-csoportokon ment körbe az információ, hogy vajon mit gondol a magasságos kormány arról, hogy mit kell tenni. Én magam ott ültem, ahol most Maruzsa államtitkár, és Rétvári Bencének magyaráztam, hogy legyen kedves, írjon a pedagógiai szakszolgálatoknak, mert ők meg pontosan nem értették, hogy mi a szerepük. Volt, aki azt mondta, hogy el tudja végezni, más mondta, hogy nem tudja elvégezni. Akkor volt, aki odaadta a szülőknek, volt, aki nem adta oda a szülőknek. Totál káosz volt az országban. Kikértem az adatokat: 2021. január 15-éig 16 480 tankötelezettségi halasztási kérelem érkezett be az Oktatási Hivatalhoz és a szakszolgálatokhoz vegyesen. Ez az idei év, tehát 2021. Az előző évben 22-25 ezer körül jött be. Ezt onnan tudom, hogy adatkérésben mondták el. Durva esélyegyenlőséget okozott ez a rendszer. Mert mi történt? Az történt, hogy a jobb érdekérvényesítő képességgel rendelkező szülők tudtak lépni, és a technikai eszközök birtokában kérték azt a gyermekük számára, ami szükséges volt, de mások, akiknek nincs ilyen érdekérvényesítő képességük vagy nincs meg a technológia, ők nem tudtak lépni. Egyébként nagyon sok szülő állt ki a gyerekéért ombudsmanon keresztül is. Ezt onnan tudom, hogy én magam is az alapjogi biztoshoz fordultam, és azt válaszolta nekem, hogy több tucat szülő kérésére egy átfogó vizsgálatot indított. Hat pontban szeretném összegezni, hogy ez a vizsgálat miket állapított meg. Egy. A kormány rendkívül későn hirdette ki a szabályozást. Idézem: „a szükséges feltételek minden érintettnél rendelkezésre állnak-e”, ezt nem mérte fel a kormány. Ombudsman kettő. Idézem: „Nagy számban lehettek azok a kisebb érdekérvényesítési képességgel rendelkező szülők, akik eleve nem éltek vagy nem tudtak élni felmentési kérelemmel, miközben az indokolt lett volna.” Három. Bírálta az alapjogi biztos azt is, hogy az igénylők számát szűkítette az, hogy nem biztos, hogy rendelkeztek a szükséges technológiai feltételekkel. Négy. Bírálta azt is, hogy a szülők nem vagy csak kérésre kapták meg a szakvéleményt. Mint jeleztem az előbb, ezzel én is nagyon sokat foglalkoztam, és bemutattam, ahogy a kormány szabályosan fenyegette a pedagógiai szakszolgálatoknak a munkatársait, hogy még véletlenül se adjanak ki információkat. Azóta egyébként változott a helyzet, a hivatal most már automatikusan küldi ki a szakvéleményt a döntéssel együtt. De, hölgyeim és uraim, ennek így kellett volna a kezdetektől működnie, nem közelharcot kellett volna vívni, meg iszonyatos kellemetlen helyzetekbe hozni a szakszolgálatokat is. Öt. A vizsgálatok nagyon leterhelték a szakértői bizottságokat. Ezt szintén nem kezelte a kormány. Hat. Rugalmatlan szabályokat alkottak. Ez azt jelenti, hogy a kérvényt januárban kellett benyújtani, és azt írja az alapjogi biztos, idézem: „bekövetkezhet a gyermek állapotában olyan tény vagy körülmény, amely a gyermek legjobb érdekével összhangban a tankötelezettség elhalasztását igényelheti” a januári kérelembenyújtás után is. Ehhez képest később már nem lehet kérvényezni a halasztást. Ennek még jelentősége lesz a mostani törvény kapcsán is. És igen, az Alkotmánybíróság is hasonlókat mondott ki nemrég hozott döntésében, mulasztásos alkotmánysértést állapítottak meg az új rendszer miatt. Tehát sikerült még az AB-val is elmondatni azt, amit mi magunk mondtunk, hogy ez a szabályozás így nem alkotmányos. Nos, ha itt lenne egy korrekt kormányzat, ami nincsen, és valóban a gyermekek érdekeit néznék, ami nem így van, mert önök csak a saját elképzeléseiket követik vakon, akkor ez a törvényjavaslat nem így nézne ki. Ugyanis például az, amit észrevett az alapjogi biztos is, és amit az Alkotmánybíróság is mondott, hogy a gyermek változhat, ezek sorsdöntő hónapok, és nem tudjuk kezelni ezzel a törvénnyel, az önöknél most három napot ért meg. Tehát ebben a javaslatban az van, hogy január 15-éről 18-ára módosítják a tankötelezettség megkezdésének a halasztását. Tehát összesen három plusznapot kapnak a lépésre, ami nem a gyermekek érdekeit szolgálja. Tehát ez egy kozmetikázás, ez nem egy valós olyan időtáv, amelyre az alapjogi biztos is gondolt, és én magam is gondolok, meg mindenki, aki látott már gyereket. Összességében azt látom a legnagyobb problémának, hogy hiába cáfoltak rá maguk a kérelmek is az önök előítéleteire, mondván, hogy itt mesterségesen felduzzasztják az óvodákat, és visszatartják a gyerekeket, 96 százalékban tolták át az Oktatási Hivatalban a kérelmeket úgy, ahogy a szülők kérték. Tehát magyarul nem kellett volna így belenyúlni a rendszerbe, önök nyugodtan bízhattak volna az óvodapedagógusokban. Én nagyon fontosnak tartom, hogy az ő kezükbe kerüljön vissza ez a döntés. Ők vannak a gyermekekkel nap mint nap, van, hogy többet vannak a gyermekekkel, mint a saját szüleik a munkahelyi kötelezettségek miatt, nagyon jól ismerik a gyermeket, nagyon szeretik a gyermekeket. Egyszerűen nem értem, hogy lehet egy ilyen döntést kivenni az ő kezükből, és odaadni valaki teljesen másnak, egy hivatalnak, amely nem látta soha azt a gyereket még, és különböző papírokból tájékozódik. Tehát az óvodapedagógusokat továbbra sem méltatják arra, hogy ők véleményt mondhassanak erről, de beiktatták ezt a bizonyos gyermekvédelmi hatóságot. Itt én azt látom a legnagyobb problémának, hogy érteni vélem, hogy az esélyegyenlőségi problémák miatt hozzák be, csakhogy a gyerekeknek csak egy része van a gyermekvédelmi hatóság látókörében, és az én tapasztalataim szerint a gyermekvédelmi hatóságok is meglehetősen leterheltek. Tehát az én kérdésem továbbra is az, hogy miért kompetensebb még egy hatóság egy gyermek érdekében, mint a velük foglalkozó óvodapedagógus. Ha az óvodának kell értesítenie a gyermekvédelmet, akkor ez egy pluszadminisztráció, idő, ami rontja a hatékonyságot. Sokkal egyszerűbb lenne, ha ott dőlne el ez a kérdés, ahol a gyermek van. [[14.50]] Továbbra is fennáll az ombudsman által is jelzett probléma, hogy az eleve túlterhelt szakszolgálatoknál ott van a nagyszámú iskolaérettségi vizsgálat, ez az esetek 53 százaléka, és emiatt az egyéb feladataikat háttérbe kell szorítani. Tehát az átütemezés, az ezzel járó hercehurca megint a gyermekek számára jogsértést eredményezhet. Tényleg azt szeretném hangsúlyozni, hogy miért nincs az óvodáknak érdemi beleszólása ebbe a folyamatba. A szülő, a gyermek és az óvodapedagógus egy egység, ők látják, hogy mi történik. Miért kell ide még hatvan szereplőt behozni, miért kellett az Alkotmánybíróságig menni egy ilyen rossz törvénnyel tényleg, ahelyett, hogy fogták volna magukat és konzultálnak előzetesen az érintettekkel, kikérik a véleményüket, és megfontoltan hoznak egy olyan szabályozást, ha tényleg kell, amely a gyermekek érdekét szolgálja? Én őszintén nem értem, hogy önök ezt miért csinálták meg a gyerekekkel. Mondja el majd államtitkár úr, mert nekem ezt még soha senki nem mondta el! Most is hallgattam a felszólalást, de nem értem, hogy erre mi szükség volt, nem meggyőző semmi, amit mondanak. Úgyhogy én nem tartom jónak ezt a törvényjavaslatot, amit behoztak. Ez egy kozmetikázás, valamit akarnak csinálni, mert az Alkotmánybíróság is elmarasztalta önöket, de megint nem a gyermeket nézik, hanem megint a jogszabályokat meg a papírokat látják. Nem értik, hogy a döntéseknek ott kell megszületni, ahol a gyermekek vannak, ahol a szakértelem rendelkezésre áll. Nem korrekciókra van szükség, hanem a rendszer teljes újragondolására. Nem szégyen azt mondani, hogy ez nem úgy jött össze vagy nem ezt akartuk, adjuk vissza inkább az óvodapedagógusoknak a jogkört, tényleg jobb volt az úgy. Nem szégyen ezt mondani. Egy hibát elismerni, amikor ennyi gyermekről van szó, szerintem sokkal fontosabb kormányzati erény, mint elkezdeni hegesztgetni egy ilyen jogszabályt. Ha egészen távolról nézem ezt a helyzetet, azt gondolom, abból kell kiindulni, ami az ideális lenne hosszú távon legalábbis a patkónak ezen az oldalán ez kell hogy legyen a törekvésünk, mert önökben nem találtunk társra e törekvés megvalósítása érdekében , hogy egy olyan iskolarendszert és egy olyan gyermekoktatási, gyermekfejlesztési rendszert építsünk fel ebben az országban, amely képes kezelni a gyermekek közti fejlődésbeli különbségeket, amely tudja, hogy minden gyermek egy önálló kis univerzum ezerféle sajátossággal, és amelyben olyan mennyiségben tudunk megfelelően megfizetett munkaerőt csatasorba állítani, hogy ezek közül a gyerekek közül, akik sokfélék, mindenki megtalálja a számítását a világban, amikor felnő. Nem beolvasztani őket egy tégelybe, nem tudom, a nagy átlagok világába, hanem értékeljük és segítsük a gyermekeket az ő sokféleségükben. Ez sok-sok egyéni odafigyelést kíván, differenciált fejlesztést, korosztályoknak megfelelő tanulási módszert sokféle szakemberrel. Én ezt látom szülőként. Nem vagyok tanár, nem vagyok óvodapedagógus, de tájékozódtam erről a kérdésről, és nagyon sok választópolgárral beszélgettem, szakszolgálatossal és óvodapedagógussal erről a konkrét helyzetről és úgy egyébként is. Pontosan látom, hogy Magyarország olyan lesz pár év múlva, amilyenek most a gyermekeink és amilyen lehetőséget kaptak azok az emberek, akik velük foglalkoznak. Mélységesen elszomorít engem, hogy a Fidesz és a KDNP nem ad lehetőséget az óvodapedagógusoknak arra, hogy segítsenek ezeknek a gyermekeknek úgy átmenni az iskolába, fokozatosan, az ő életkori sajátosságaiknak megfelelően, ahogy ezeknek a gyermekeknek a legjobb. Röviden én így látom ezt a törvényt. Nagyon megtisztelő, hogy végighallgattak. Arra kérem önöket, tisztelt kormánypárti képviselők, ismerjék be, hogy tévedtek, és csináljanak egy olyan rendszert, ami jó a gyermekeknek. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószóló úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló úr, parancsoljon!
Ďakujem za slovo pán predseda! Köszönöm a szót, elnök úr! Vážený pán predseda! Vážené panie poslankyne a páni poslanci! Vážený pán štátny tajomník! Vo svojom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/15708 o modifikácii niektorých zákonov súvisiacich s verejným školstvom. Výbor predložený návrh prerokoval na svojom zasadnutí siedmeho apríla. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak és Asszonyok! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 32. § (2) bekezdése alapján részletes vitában tárgyalta meg a köznevelést érintő törvények módosításáról szóló törvénytervezetet. Jelen felszólalásomban ismertetem önökkel a bizottságnak a törvénytervezettel kapcsolatban kialakított állásfoglalását. Bizottságunk az előttünk fekvő javaslatot az április 7-ei ülésén vitatta meg, az ülésen részt vett az előterjesztő Emberi Erőforrások Minisztériuma képviseletében dr. Madarász Hedvig, a köznevelés-igazgatási főosztály vezetője. Nemzetiségi szempontból kijelenthető, hogy a nemzetiségek fennmaradásának, nyelve, kultúrája megőrzésének szempontjából a köznevelés kulcsfontosságú terület. Az a nemzetiség, amely nem képes a köznevelés rendszerében újratermelni magát, értelmiségét, a nemzetiség művelt köznyelvi szintű nyelvváltozatát használó közösségét, az fokozatosan elveszíti identitásának talán legfontosabb részét, az anyanyelvét. Ezen kismértékben tud segíteni a nemzetiségi anyanyelvi kultúra, a hagyományok nyelvjárási kifejezéseinek továbbörökítése, de az onnan hozható archaikus nyelvváltozattal egyik közösség sem képes megfelelni a modern élet nyelvi kihívásainak. Éppen ezért kíséri valamennyi nemzetiség országos önkormányzata, ahogy az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága is kiemelt figyelemmel a nemzeti köznevelés jogszabályi hátterének minden változását. A Magyarországi nemzetiségi közösségek jogait összefoglaló sarkalatos törvény, a 2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozó előírások mellett a közneveléshez fűződő jogokat tárgyalja a legrészletesebben. Mind az egyéni, mind pedig a közösségi nemzetiségi jogok keretében részletezi azokat a jogosultságokat, amelyek lehetővé teszik a nemzetiségi nyelvi, illetve nemzetiségi nyelvű köznevelésben történő részvételt az azt igénylők számára. A jogszabály 19. §-a szerint „a nemzetiségi közösségeknek joguk van a nemzetiséghez tartozók óvodai neveléséhez, általános iskolai neveléséhez-oktatásához, nemzetiségi kollégiumi ellátásához, gimnáziumi, szakközépiskolai, szakiskolai neveléséhez-oktatásához, felsőoktatási képzéséhez”. Magyarország jogszabályai biztosítják a nemzetiségi köz- és felsőoktatási rendszer működtetéséhez szükséges feltételeket, az infrastrukturális szükségletek biztosításától a pedagógusok képzéséig. Ugyancsak tartalmazza a nemzetiségi törvény azt a kitételt is, miszerint a nemzetiségi nevelés-oktatás tankönyveinek biztosítása állami feladat. A kormány a Magyarországi nemzetiségek bizottsága kezdeményezése nyomán nemzetiségi pedagógusok képzésének népszerűsítése, kiterjesztése érdekében három éve ösztöndíjprogramot indított. Ennek köszönhetően növekedésnek indult a nemzetiségi pedagógushallgatók száma, ami elengedhetetlen feltétele a köznevelés további kielégítő működésének. A pénzügyi keretek stabilitása lehetővé tette az elmúlt évek során a nemzetiségi köznevelési intézmények helyi, illetve országos nemzetiségi önkormányzati fenntartásba kerülését. A nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő óvodák, iskolák száma évről évre nő. Mára a nemzetiségi fenntartók és az általuk fenntartott intézmények a köznevelés megkerülhetetlen szereplőivé váltak. Ezek működtetését, valamint a működési feltételeik javítását az állam kiemelt támogatásokkal segíti. Fontos eredmény a kormány, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a nemzetiségek országos önkormányzatai együttműködésében, hogy a köznevelés jogszabályi háttere változásainak előkészítése során, amennyiben a tervezett változások közvetlenül érintik a nemzetiségi köznevelés rendszerét, már a kidolgozás során egyeztetésekre kerül sor. Ennek köszönhetően a nemzetiségi közneveléshez fűződő jogosultságok, illetve a nemzetiségi érdekek esetleges sérelmét előre tudjuk jelezni, továbbá lehetőség van a nemzetiségi érdekek megfogalmazásának és azok beépítésének az aktuális módosítások tervezetébe. A most előttünk fekvő jogszabály esetében ilyen egyeztetésre nem volt szükség, tekintettel arra, hogy a tervezetben megfogalmazott változtatási javaslatok csak érintőlegesen vonatkoznak a nemzetiségi köznevelés szereplőire, amennyiben azok minden, a köznevelési rendszerben működő szereplőt érintenek. A köznevelési törvény javasolt módosításainak jelentős része szövegpontosítás, illetve a szakképzés külön törvényben történt szabályozása során elmaradt változtatások átvezetése. Ugyanakkor szembesülünk a javaslatban olyan módosulásokkal is, amelyeket valóban az élet kényszerít ki, ilyen például a „tartós gyógykezelés alatt álló gyermek, tanuló” fogalmának pontosítása, vagy a köznevelési intézményekben egyre nagyobb számban megjelenő diabéteszes tanulók nevelési-oktatási vagy többcélú intézményekben történő akut ellátása lehetőségének megteremtése. Úgy véljük azonban, hogy az ilyen beteg, a jelenléti oktatásban részt vevő gyermekek köznevelési intézményben történő ellátásának szükséges voltához nem fér kétség, és fontosnak tartjuk azt is, hogy a tervezet megteremti az ehhez szükséges tudást megszerző alkalmazottak díjazásának lehetőségét is. Több helyen pontosítja a tervezet az óvodai jogviszony egyes vonatkozásait. Ezek a szintén az élet által kikényszerített változások érintik a tartósan külföldön tartózkodó szülők gyermekei óvodáztatásának finanszírozását vagy az óvodai felvételi, átvételi kötelezettséget. E rendelkezések pontosító jellegével és céljaival egyetértünk. [[15.00]] Nemzetiségi szempontból az előttünk fekvő módosító csomag egyik legfontosabb eleme a tankönyvellátás közfeladatként való meghatározása, illetve a tankönyvfejlesztésért felelős szerv kijelölése. A nemzetiségi tankönyvek immár jórészt egy kiadó hatáskörébe tartoznak, amely ellátóként is részt vesz a tankönyvek célba juttatásában. Remélhetően ez a szervezeti változás megoldja a speciális nemzetiségi tankönyveknek a korábbi években többször is előforduló késedelmes célba juttatásával kapcsolatos problémákat. A tankötelezettség megkezdésével kapcsolatos eljárási szabályokkal kapcsolatos korábbi viták illetve a mostani is , valamint az elmúlt időszakban szerzett tapasztalatok nyomán az előterjesztő módosításokat javasol. Ezek várhatóan hozzájárulnak majd ahhoz, hogy az iskolakezdés időpontjának módosítása a valóban indokolt esetekben már jó előre kezdeményezhetővé váljon. A tervezet több esetben szab újabb feladatokat az Oktatási Hivatal számára. A már említett tankönyvfejlesztés mellett említhetjük a pedagógusok minősítését végző szakértő kiválasztott heti egy szakértői napjának nyilvántartását, avagy a külföldi óvodakötelezettséghez, tankötelezettséghez kapcsolódó adatok nyilvántartását. Bízzunk abban, hogy az Oktatási Hivatal ezen új feladatait képes lesz megnyugtató módon ellátni. Tisztelt Ház! Ahogyan azt felszólalásom elején említettem, a tárgyalt jogszabálytervezet nem tartalmaz a nemzetiségeket e minőségükben közvetlenül érintő módosítási javaslatokat. Ugyanakkor az is kitűnhet az elhangzottakból, hogy nem lehet közömbös a Magyarországi nemzetiségek bizottsága szempontjából egyetlen olyan jogszabályváltozás sem, amely bármely összefüggésben érinti a magyarországi köznevelés, közoktatás rendszerét. A már említett, április 7-ei bizottsági ülésen elhangzott vélemények alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága javasolja a jelen vita tárgyát képező törvényjavaslat elfogadását. Ďakujem Vám za pozornosť! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most elmondom önöknek, hogy mi hogyan lesz. Először kétperces kör több felszólaló is jelentkezett, két képviselő , utána előre bejelentett felszólaló Csányi képviselő úr, a Jobbikból , majd normál szót kérő felszólaló képviselő ismét, Dunai Mónika képviselő asszony. Akkor most kétperces. Elsőként a KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc képviselő úr beszélhet két percet. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Szél Bernadett képviselő asszony mondta, hogy nyomjak gombot nyugodtan, és lehet vitatkozni vele ugyan nem, mert ilyenkor kimegy a teremből, amikor elmondta a mondanivalóját, pedig jó lenne vitatkozni fontos kérdésekről. Egy teljesen ide nem illő témával kezdte a felszólalását, Novák Katalin miniszter asszony Facebook-posztjait kommentálta a népesedéspolitikával kapcsolatban. Arról persze nem jegyzett meg egy szót sem a képviselő asszony, hogy micsoda pozitív örömhír az a nehéz helyzetben is, hogy a magyar születésszámadatok és a termékenységiráta-adatok már második éve jobbak, mint az Európai Unió átlaga, ez örömteli. Azt gondoltam, hogy mindenki örül ennek a ténynek, de Szél Bernadett nem, mert ezt is csak kritizálni tudja. Ő volt annak a szervezetnek a programvezetője, ahol a szervezet vezetője azt mondta, hogy a bevándorlók jobbak, mint a hazai népesség, mit várhatunk így a képviselő asszonytól ezek után. De a témával kapcsolatban az iskolabezáró Arató államtitkár úrtól nem hallottunk arra vonatkozóan semmilyen választ hiszen ő azt mondta, hogy a tankönyvellátás tragédia vagy katasztrófa, talán így fogalmazott a képviselő úr , hogy hogyan lehetett az, hogy Gyurcsány Ferenc üzlettársának privatizálták a Nemzeti Tankönyvkiadót, sokkal olcsóbban, mint a beérkezett ajánlatok többsége, és utána 14,5 milliárdos osztalékot vettek ki belőle az elvbarátai, miközben a magyar családoknak évi 30 ezer forintot kellett a tankönyvcsomagért fizetni. Hogyan gondolja azt, tisztelt volt államtitkár úr, akinek működési ideje alatt mindez történt, hogy ezek után a mostani, egyébként minden gyermeknek járó ingyenes tankönyvellátást és a tankönyvpiacot kritizálja, miután így megkárosították akkor anno a magyar családokat, és egy iskola- és óvodabezáró politikát folytattak? Erről keveset hallottunk az államtitkár úrtól. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Dunai Mónika képviselő asszony megértését kérem, mert az a helyzet, hogy közben ellenzéki képviselő is jelentkezett két percre, és a házszabály ilyenkor azt mondja, hogy egy kormánypárti, egy ellenzéki, utána jön ön. Arató képviselő úr két percben, DK!
Kicsit sajnálom, hogy az a fajta, inkább szakmai megközelítés, ami a mai napot jellemezte, csak Nacsa képviselő úr hozzászólásáig tartott, de természetesen azt kell mondanom, hogy hogy mondjam? ön az alapvető tényekkel nincsen tisztában. Kezdem az első alapvető ténnyel: én ma egy büdös kukkot nem beszéltem a tankönyvekről. Van ugyan róla mondanivalóm, de speciel semmit nem mondtam róla. A második alapvető tény, amivel ön nincsen tisztában parlamenti képviselő létére, hogy olyan műfaja nincs a parlamentnek, amikor az ellenzéki képviselőktől lehet kérdezni. [[Nacsa Lőrinc: Miért ne lehetne kérdezni?]] Várja meg, képviselő úr, a jövő májust, akkor reményeink szerint lesz majd módja arra, hogy a mostani ellenzék képviselőinek tegyen fel kérdéseket, és akkor majd örömmel fogunk kormánypozícióból válaszolni rájuk. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Ez a demokrácia, hogy nem lehet kérdezni?]]
Na most, az a helyzet, hogy ez egy olyan parlament, hogy érdemes gombot nyomni, én akkor megadom a szót, de leginkább elgondolkodom rajta, és akkor elbeszélgetnek egymással. Ezt a beszélgetést most Dunai Mónika képviselő asszony folytatja a Fideszből, két percen keresztül. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy a parlamentben kérdezni, vitatkozni lehet. Sőt, azért vagyunk itt, hogy egymással ütköztessük a véleményeinket. Az is magától értetődő, hogy egymástól is kérdezhetünk, hiszen lehet, hogy Nacsa Lőrinc képviselőtársamat érdekli, hogy az ellenzék a baloldal részéről mit gondol egyes kérdésekben. Én magam is a kétperces hozzászólásomban azt szeretném tovább folytatni, amit Nacsa Lőrinc is elkezdett, történetesen azt, amit Szél Bernadett képviselőtársam ugyan már talán a monitorról fog tudni hallgatni, vagy majd utólag nézi meg. Olyan súlyos állításokat fogalmazott meg Novák Katalin miniszter asszony mai Facebook-bejegyzésével kapcsolatban, amelyet nem lehet szó nélkül hagyni, és muszáj, érdemes is tisztázni most itt e falak között is. Én ezt elkezdem a kétperces felszólalásomban, és mivel nemsokára én következem normál hozzászólásban is, ezért amint elnök úr majd megadja nekem arra a szót, akkor folytatni fogom. Egyben örülök is annak egyébként, hogy Szél Bernadett felhozta miniszter asszony mai két Facebook-bejegyzését, mert így alkalmunk nyílik arról a két nagyon fontos témáról is itt, a Ház falai között szót ejteni, amelyet megfogalmazott. Igazából, amit ő elmondott, hogy magyar gyermekek és magyar gyermekek között különbség van valami hasonlóra célzott , azt én nem tudom kiolvasni miniszter asszonynak egyik mai Facebook-bejegyzéséből sem. Az egyik tehetséges roma fiatalokról szól, akik a magyar „Nemzeti tehetség” programnak köszönhetően fejleszthetik tudásukat, és léphetnek olyan pályára, ami a tehetségük kibontakoztatásához szükséges. Úgy látom, elnök úr, lejárt az időm, mindjárt folytatom akkor a normál felszólalásban. Köszönöm.
Nagyon köszönöm az önkorlátozást. Így aztán a kétperces kör után előre bejelentett felszólalóként Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Először is, én is a köszönet hangján szeretnék megszólalni a volt tanárkollégáim irányába, ahogyan Nacsa képviselő úr is tette a felszólalásában, hiszen a koronavírus-járvány idején az első sorban, a frontvonalban harcolnak a pedagógusok is, annak ellenére, hogy a digitális oktatás jelen pillanatban is még érvényben van. Ha megengedik, akkor a későbbiekben erre egy picit még vissza is térnék a felszólalásom végén. Köszönet, hála nekik, és kitartást kívánunk a munkájukhoz, és biztatjuk őket e helyről is, hogy akik még a vakcinát nem vették fel, tegyék meg minél hamarabb. Államtitkár úr az expozéjában a törvényjavaslat kapcsán a fő motívumnak az óvoda- és tankötelezettséggel kapcsolatos alkotmánybírósági aggályokat vetette fel, és azt mondta, hogy tulajdonképpen minden rendben van, alig van itt látnivaló ezzel kapcsolatosan, hiszen tulajdonképpen a törvény teljesen megfelel mindennek. Csak akkor a kérdés az, hogy akkor miért is van erre most szükség, tehát mi indokolta azt, hogy ez most elénk kerüljön. Aztán hallgatva az ellenzéki képviselőtársak hozzászólásait, azért rájöhettünk arra, hogy bizony-bizony vannak komoly aggályok ezzel kapcsolatban, úgyhogy nem volt véletlen, hogy idekerült elénk, még ha itt némileg igyekezett államtitkár úr egy kicsikét elmismásolni ezt a kérdést. Ahogyan Dunai képviselőtársam is jelezte, itt kérdezni lehet és kell is a parlamentben, én is kérdéseket szeretnék megfogalmazni államtitkár úr irányába, hiszen azt mondta az expozéjában, hogy a hatékonyabb működést célozza meg ez a törvényjavaslat, és jó néhány változtatás is van, amelyekre én már most nem szeretnék reflektálni, hiszen kellő lehetőség adódott rá. Gondolom, majd a végszóban mindezekre igyekszik államtitkár úr válaszolni. [[15.10]] Engedje meg, hogy a honvédkollégiumokkal kapcsolatosan tegyek néhány észrevételt és kérdezzek. Úgy véljük, hogy összességében ez a része a törvénymódosító javaslatcsomagnak gyakorlatilag aggályosnak tekinthető. Két észrevételt szeretnék összességében tenni ezzel kapcsolatosan. Az egyik nagyon érdekes: a törvénymódosítás szerint nem kell majd alkalmazni az osztály- és a csoportlétszámra vonatkozó rendelkezést ezekben az intézményekben. Ez azt jelenti, hogy nincsen alsó határa az osztályoknak és a csoportoknak. Felmerült bennem az a lehetőség, hogy ad absurdum egy tanuló és egy tanár képzelhető majd el ezekben az intézményekben, hiszen az alsó határnak ugye, ez a legalja, talán a nulla tanulót nem nagyon tudjuk elképzelni, de bármi előfordulhat. És eszünkbe jut az is, hogy közben az állami fenntartású intézményekben nem ritkák a 30 fős osztályok, ahol ugye, nagyon is abba az irányba mozdul el a dolog, hogy minél több tanuló kerüljön be egy-egy osztályba, egy-egy tanulócsoportba, és ezáltal eléggé nagy a terhelés az adott pedagógusnak, az adott tanárnak, és én azt látnám követendő példának, hogy itt is némi mozgásteret biztosítsunk az iskolákban, és az alsó határra vonatkozó kitételeket akár lejjebb is vihetnénk. Bár tudom, hogy ez a törvénymódosító javaslat most nem az egész rendszernek a módosítására szolgál, de azért engedje meg, hogy legalább néha hangot adjunk ennek is. A másik, a honvédkollégiumokkal kapcsolatban egy nagyon érdekes kitétel szintén: a honvédelemért felelős miniszter rendeleti úton nevezheti ki például az intézményvezetőt ezekben az intézményekben. Tudja, államtitkár úr, ez mindig aggályos, amikor fölülről oktrojálnak egy testületre, egy közösségre egy vezetőt, aki nem elfogadott akár ebben a közösségben, akár ejtőernyősként érkezik. Én megértem azt, hogy egy honvédelemmel foglalkozó intézményben előfordulhatnak, sőt szükségesek ilyen irányú szabályozások, ennek ellenére ezt átgondolásra méltónak tartom, hogy az intézmény dolgozói, a tantestületek szólhassanak bele az intézményvezető megválasztásába. Ezáltal egy ütközési zónát tudunk kiküszöbölni, egy olyan helyzetet, amely konfliktushoz vezethet, és rossz hangulatot teremthet egy közösségen belül. Államtitkár úr, szégyen, nem szégyen, én igyekeztem utánanézni, hogy hány ilyen intézményről van szó. Megmondom őszintén, hogy nem nagyon találtam egyébként olyat, amelyet a Honvédelmi Minisztérium tart fönn, de önt arra kérem, hogy legyen kedves megvilágítani nekünk azt, hogy mennyi intézmény az érintett darabszámban ebben a kérdésben. Illetve itt mintha jövőbeni alapításokról is olvasnánk e között a sorok között: mennyit terveznek alapítani a honvédelmi tárca által, és ezeket milyen céllal szeretnék majd működtetni? Örülnék, ha kitérnénk néhány mondat erejéig erre a kérdésre. Az ingyenes tankönyvekről szeretnék még néhány szót mondani. Takarékos, zavartalan, biztonságos, ezeket a szavakat használta államtitkár úr; én hozzáteszem mint gyakorló pedagógus, aki 20 évet tanítottam, hogy cserébe viszont sok problémával rendelkeznek ezek a tankönyvek. Hallhattuk Nacsa Lőrinc képviselőtársunk győzelmi jelentését az 1,2 millió tanulóról, aki kapta az ingyenes tankönyvet. Azért itt kiegészítésre szorul ez, mert nem biztos, hogy mindenki megkapja ezt a tankönyvet ingyenesen, inkább kölcsönbe vagy használatba kapják ezt a tankönyvet a gyerekek. Mindenesetre tény az, hogy ez egy nagyon fontos eredmény. A problémát abban látjuk, hogy ez a tankönyvpiac gyakorlatilag egysíkúvá válik, gyakorlatilag minden tanulóra ugyanazok a tankönyvek várnak, nincsen meg a tanár szabadsága a tankönyvválasztás területén, és a diáknak is csorbulnak a jogai ezáltal, hogy egy bizonyos tankönyv áll csak rendelkezésre. Igaz, annak viszont vannak komoly tartalmi problémái is, legalábbis emlékeim szerint voltak még régebben. Reméljük, ezeket már azóta kiküszöbölték. Én ezt nem tartom helyesnek, zavart kelthet a tanulókban, zavart kelthet a diákokban, úgyhogy én arra biztatnám ezúton is önöket, hogy a tankönyvpiacnak a megnyitása szerintem mindenképpen szükséges lehet, a választás lehetőségét felkínálni, az mindenképpen a szabadságnak az érzetét hozza el az emberek számára. Legyünk ennyiben is picikét feléjük nyitottak! Nacsa képviselőtársunk, aki az előbb említette, hogy Szél Bernadett képviselőtársunk nincsen benn, most ő sincs benn, pedig szerettem volna neki reagálni, de azért elmondom, hogy a privatizációt tette itt probléma tárgyává. Amit ő mondott, természetesen helytelen és elítélendő, ha az úgy van, azonban most nagyon kemény államosítást és központosítást látunk ezen a téren. Én egyiket sem tartom helyesnek, mint ahogy az előbb kifejtettem a tankönyvpiaccal kapcsolatban, és azt meg pláne aggályosnak vélem, hogy a kormány rendeletben fogja kijelölni a könyvkiadásért felelős gazdasági szervet, mert ezáltal is helyzetbe hozhat olyan gazdasági szereplőt, aki mondjuk, a NER-hez közel álló. Esetleg ezzel kapcsolatban tude felvilágosítást adni államtitkár úr, hogy vajon ki lehet az? Engedje meg, hogy felszólalásom végén két, nem szervesen illeszkedő témáról is szóljak! Ugyanis sok mindenről van szó ebben a salátatörvényben, egy dologról azonban biztosan nincs, ami fájó hiányérzet minden tanár- és pedagóguskolléga számára. Ez pedig a pedagógusok bérének a rendezése végre, hiszen számtalanszor elmondtuk már, engedje meg, államtitkár úr, hogy most itt is elmondjam azt, hogy a vetítési alap 2015 óta gyakorlatilag nem változott, úgymond be van fagyasztva. A 2014-es minimálbér alapján kapják a tanárkollégák a fizetésüket, ami 101 500 forint volt akkor, ma 2021-ben ez 167 400 forint/hó, ami egyébként nagyon helyes és dicséretes. Nagyon várnák a pedagógusok és nagyon várnák a közoktatásban tevékenykedők, dolgozók, hogy végre a vetítési alap is illeszkedjen ehhez a minimálbérhez. Ez vonzóvá tehetné ezt a hivatást, és az erkölcsi mellett anyagi megbecsülést is biztosítana a tanároknak, a pedagógusoknak, ami, úgy gondolom, hogy a jövő nemzedéket oktató kollégák és társadalmi réteg számára elengedhetetlenül fontos, valószínűleg ebben egyetértünk önnel. Én ezt kérem, hogy ezen a restanciájukon dolgozzanak, és minél hamarabb kerüljön ide a Ház elé egy olyan törvény, amely ezt a bérhiányosságot fogja majd rendezni a pedagóguskollégák számára. És még egy nagyon fontos, sajnos aktuális dologról: a felszólalásom végén engedje meg, államtitkár úr, hogy gyakorlatilag önhöz forduljak kéréssel! Április 19-ére tervezi az iskolák nyitását a magyar kormány és Orbán Viktor miniszterelnök, miközben az előbb hallottuk azt, akár Nacsa képviselőtársunktól is, hogy gyakorlatilag a tanárok védettsége még nem alakult ki, nem alakulhatott ki, nem mindenki kapta meg az oltást, nem mindenki kapott pláne kettőt, adott esetben. Államtitkár úr, tudjae azt garantálni, hogy a nyitás után a pedagógusok nem lesznek majd fertőzöttek? Ön vállaljae azt, itt most felelősségteljesen ki merie jelenteni, hogy 19-én bátran mehet minden pedagógus dolgozni, aki már megkapott egy vakcinát az elmúlt időszakban? Vagy bátran mehet minden tanuló is nyugodtan az intézményekbe, mert nem fogják elkapni a koronavírust? Ön ezt felelősen kijelenthetie ezen a helyen? Nyilvánvalóan nem, és azt gondolom, hogy én sem. Ennek érdekében arra kérem itt most önt, hogy gondolják át a nyitással kapcsolatos álláspontjukat, és ha mindenképpen szeretnének április 19-én nyitott iskolákat, akkor valami olyan megoldásban gondolkodjanak akár csoportbontásokban, akár napi váltással megjelenő, akár a négyzetméter arányosításával, ahogyan a boltokban van , hogy valami olyan kitétellel engedjék vissza mind a tanulókat, mind a diákokat az iskolákba, hogy a védettség is valóban egy picit nagyobb hangsúlyt kapjon, mert így fejetlenül engedni őket vissza, szerintem nagyon nagy hiba és nagyon nagy felelőtlenség. Kérem államtitkár urat, hogy ennek érdekében is tegyen meg mindent a tanulók és a tanárok biztonságáért. Köszönöm szépen a figyelmét.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most normál szót kérő képviselő felszólalását hallgathatjuk: Dunai Mónika képviselő asszony, Fidesz. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ott tartottam a kétperces hozzászólásomban, hogy Novák Katalin államtitkár, illetve most már szerencsére miniszter asszonynak a mai Facebook-bejegyzéseit firtató Szél Bernadettre reagáltam. [[15.20]] Az egyik posztja miniszter asszonynak az volt, hogy ma a nemzetközi roma napon megemlékezett a tehetséges roma fiatalokról, és arról számolt be, hogy a „Nemzeti tehetség” programban milyen módon és milyen sok tehetséges roma fiatal tud felzárkózni, illetve tehetségét kibontakoztatni. Ebben semmi olyan nem volt, amit képviselőtársam, Szél Bernadett képviselőtársam felvázolt, hogy gyermek és gyermek, magyar gyermek és nem magyar gyermek között különbség lenne. A másik posztjában, és örülök, hogy erről is most itt, a Ház falai között lehet beszélni, akár idézhetem is az ott elhangzottakat, mert nagyon fontos statisztikákról számolt be miniszter asszony: mégpedig az Eurostat legfrissebb felmérését ecsetelte. Szeretném így most, távollétében is Szél Bernadett képviselőtársamnak elmondani, hogy mit ír az Eurostat saját magáról. Az Eurostat az EU statisztikai hivatala. Az Eurostat az Európai Unió statisztikai hivatala. Ezt tudjuk, de ezek után még mit ír a minőségről? Európai szintű, minőségi statisztikákkal és mutatókkal szolgál, melyek alapján összehasonlíthatók az egyes országok és régiók. Tisztelt Szél Bernadett Képviselőtársam! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt tehát egy olyan statisztikáról van szó, amelyet az Európai Unió készített, az Európai Unió statisztikai mérések alapján, az ő szempontjaik alapján, a tudományosság igényével, legalábbis ahogyan beharangozza magát az Eurostat, és azt gondolom, hogy képviselőtársamnak, ha valakinek nem, akkor neki nem kellene az Európai Unió intézményeiben, így az Eurostatban sem kételkednie. De a lényeg, hogyha már itt az Eurostatnak a számadatait, a magyarországi számadatait felhozta, akkor érdemes itt ismertetni ezeket, amelyeket miniszter asszony is kiemelt. Idézem: „Miközben a magyar termékenységi adatok a kormány családbarát intézkedéseivel összhangban 2011 óta javulnak, az uniós átlag évek óta romlik.” derül ki az Eurostat legújabb elemzéseiből. „Mára Magyarország sereghajtóból az EU középmezőnyébe került. Sőt, a magyar termékenységi adatok immáron második éve jobbak az EU átlagánál. Ráadásul, ahol a termékenység Nyugat-Európában magas, ott ezt jelentős részben nem a honos népesség szaporodási rátája, hanem a más országból származó anyáktól született gyermekek magas száma okozza.” Eurostat-felmérés, kérem szépen. „Nyugat-Európa egyes országaiban már minden harmadik újszülött bevándorlógyökerekkel rendelkezik.” Eurostat-megállapítás, amit kiemel a miniszter asszony. „Magyarországon eközben csupán 5 százalék a más országban született anyáktól származó születések száma.” Fontos megjegyezni, hogy az Eurostat e körben jegyzi azokat a magyar nemzetiségű anyákat is, akik határainkon túl látták meg a napvilágot, de aztán nálunk letelepedve adtak életet magyar nemzetiségű gyermekeknek. A családbarát kormányzati intézkedéseket az Eurostat statisztikai eredményei tehát visszaigazolják. „A legfrissebb Eurostat-demográfiai adatokat mutatjuk képekben…” és ezután következik a grafikon miniszter asszony mai bejegyzésében. Nos, ebben semmi olyan nincsen, úgyszintén, amely gyermekek és gyermekek között, Magyarországon született és élő gyermekek és külföldön született, de Magyarországon élő vagy bármilyen viszonylatban gyermek és gyermek között bármilyen különbséget tenne. Itt arról van szó, hogy egy Európai Unió által vezetett felmérésnek az adataiból azokat az eredményeket… amelyeknek még természetesen nem örülhetünk, hiszen mindig lehet jobb eredményeket elérni, ezen is vagyunk, hogy még több gyermek születhessen és még több segítséget tudjunk adni a gyermeket nevelő családoknak, de természetesen nemcsak nekik, hanem a nyugdíjasoknak és azoknak is, akik még gyermeknevelés és családalapítás előtt állnak. De azt gondolom, hogy homokba dugni a fejünket és szégyenkezni egyáltalán nem kell akkor, amikor ezek az adatok európai viszonylatban magukért beszélnek, és azt bizonyítják, hogy igen, az az út helyes, amit 2010 óta folytat a magyar kormány, és ha ezen az úton haladunk tovább, akkor egészen biztos, hogy mi, magyarok megmaradunk; szemben más nyugat-európai országokkal, ahol veszélyeztetik a saját kormányaik és maga az Európai Unió azt, hogy egyáltalán a saját nemzetük a jövőben fennmarad, él avagy nem. Köszönöm szépen a figyelmet és hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásokra jelentkezés nincs, így kötelességem megkérdezni, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem jelentkezik senki, így az az általános vitát lezárom. Megkérdezem Maruzsa államtitkár urat, kíváne reflektálni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, jó napot!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Előszös is szeretném megköszönni Dunai Mónika, Nacsa Lőrinc illetve Paulik Antal szószóló úr támogató hozzászólását, nyilatkozatát. Ellenzéki észrevételekre kívánok hosszabban reagálni, de csak azokra, melyek a törvényjavaslattal összefüggésben vannak. Nem vagyok országgyűlési képviselő, és így, bár mindig érdeklődéssel figyelem, ahogy a törvényjavaslatok vitáját tágabb kontextusban értelmezve a képviselők megtalálják azt a lehetőséget, hogy egymást támogatólag értékeljék, mégis ettől tartózkodnék, és tényleg csak a törvényjavaslattal kapcsolatos észrevételekre reagálnék. Dudás Róbert úr részéről: nagyon köszönöm, ha valóban a törvényjavaslat 90 százalékával egyetért, amivel nem, arra szeretnék reflektálni. Egyrészt azt mondta, hogy az előterjesztés jó lett volna, ha jár egyeztetésen. Azt szeretném megerősíteni, hogy nem olvashattak sehol mást, ez a törvényjavaslat volt egyeztetésen, és az óvodai dokumentumokat is figyelembe vesszük. Ez szintén elhangzott a képviselő úr részéről, hogy miért nem vesszük az eljárásban figyelembe. Eddig is be lehetett nyújtani, ezt követően pedig még a törvényi garanciát is elhelyezzük a törvényben, miszerint az óvodai dokumentumokat be tudják küldeni a szülők, és természetesen mi a manó alapján, ha nem a beküldött szülői kérelem és a mellékelt dokumentumok alapján járna el az Oktatási Hivatal akkor, amikor egyébként az eljárások több mint felében nem is veszi igénybe a pedagógiai szakszolgálat igényét, hanem már a beküldött dokumentumok alapján önmaga meghozza a döntést. Tehát nincs arról szó, hogy egy postás lenne az Oktatási Hivatal. Bizony, az eljárások jelentős részében saját hatáskörben a beküldött melléklet, dokumentumok alapján nem terhelve a pedagógiai szakszolgálatokat már megszületik a döntés, és ennek egyik alapját az óvodai dokumentumok képezik. Szintén elhangzott ez és mások részéről is, hogy az eljárási határidőket hogyan módosítottuk. Többen kiemelték, hogy 15-éről 18-ára módosul a beadás lehetősége, és hogy ezt keveslik. Azt is szeretném azért kiemelni, hogy az Alkotmánybíróság nemcsak azt jelezte, hogy kezdődhetne később az eljárás, hanem azt is jelezte, hogy mindenképpen egy olyan garantált eljárásrendet dolgozzunk ki, hogy véget is érjenek az eljárások a tanévkezdés előtt; tehát nemcsak az elejét, hanem a végét is vegyük még egyszer górcső alá. Ennek fényében minden eljárási határidőn módosítottunk. Valóban, kicsit kevés idő marad arra, hogy nem tudjuk a nyár irányába tolni az eljárás kezdetét, hiszen akkor nem zárulnának le az eljárások. De talán ez Szél Bernadett képviselő asszony észrevételével is mégiscsak összhangban van, hiszen valóban a törekvés az, hogy valamikor a tavasz folyamán kerüljön sor az eljárások lebonyolítására, tehát a január közepén, második felében beadott kérelmek, amíg a feldolgozásuk, kiértékelésük megtörténik, és a szakszolgálattal megtörténik az időpont-egyeztetés, addig kell ezeket az eljárásokat elvégezni, ennek megfelelően kerültek átalakításra tehát a különböző hivatali, illetve bírósági határidők. Molnár Gyula képviselő úr hozzászólására reagálnék. Itt egy tágabb oktatáspolitikai vízió is elhangzott. Megmondom őszintén, egyáltalán nem érzem azt, hogy az általunk teremtett iskolarendszerre ne lenne akár igaz az az állítás, hogy érezzék már jól magukat a gyerekek az iskolában. Soha olyan törekvés a kormányzat részéről nem volt, nem fogalmazódott meg, és nem olyan döntéseket hoztunk, hogy rosszul érezzék magukat a gyerekek az iskolában, tehát ebben nincs köztünk vita. [[15.30]] És amikor olyanokat hallok, hogy itt mozdíthatatlan módszerek, a lexikális tudás, a száraz ismeretanyag csak, ami a magyar iskolarendszert jellemzi, én ezt egyáltalán nem gondolom így, és javaslom képviselő úrnak, hogy az új Nemzeti alaptanterv általános bevezető részeit hosszú oldalakon keresztül érdemes ez ügyben átolvasni. Azt gondolom, hogy ez a kormányzati dokumentum, kormányrendelet világossá teszi azt a módszertani sokszínűséget, ami ezen a téren az oktatáspolitikánkat kell hogy jellemezze. Arra is kitérnék egy nagyon picit, amikor a kormány családbarátságát, illetve a gyerekeknek az óvodába kényszerítését képviselő úr mintegy ellentétként hozta fel, azt gondolom, hogy ez egyáltalán nincs így, nem ellentétes. Az óvodalátogatási kötelezettség napi négy órában áll fenn, tehát marad matematikai műveletek elvégzése után is azért még húsz óra, amit a családban tud tölteni a gyermek. Tehát hogy hároméves kortól jogszabály erejénél fogva az óvodalátogatási kötelezettség fennáll, azt gondolom, ennek a hasznosságáról, az eredményességéről elmondtam az expozéban azokat az adatokat, amelyek világosan mutatják, hogy igenis szoros összefüggés van az óvodában töltött idő, az iskolára való felkészítés eredményessége, illetve a majdani tanulási eredményesség között. Ez az, ami a kormányt motiválja, és azt gondolom, hogy ez nincs ellentétben azzal, hogy a kormány egyébként a képviselő úr által is üdvözölt módon egy családbarát politikát és intézkedések tömegét követi és hozta az elmúlt időszakban is. Arató Gergely képviselő úr hozzászólásában a „pozitív szándék és a jól megfogalmazott módosítások” ez idézet tőle megjegyzését különösen köszönöm. Köszönöm azt is, hogy a diabéteszügyben is abszolút pozitívan nyilatkozott. Hozzá kell tennem, hogy arra, amit felvetett hogy ne csak erre a körre, hanem egy bővebb körre terjedjenek ki ezek az intézkedések , a nyitottság a kormány részéről megvan, de szeretném azt jelezni, hogy amikor ez a döntés megszületett, akkor egyébként nagyon pontosan vizsgálta azt a kormány, hogy ez tágabb kontextusban értelmezhető, értelmezendő-e. Nem nagyon találtunk olyan területet ezen túl hiszen mondom még egyszer, ennek a vizsgálata megtörtént , ahol egyébként ilyen és hasonló jellegű beavatkozásokat jó hatékonysággal lehetne tenni. Ahol ugyanis több beavatkozásra van szükség, ott a pedagógusok előzetes felkészítése már nem elegendő, ott egészségügyi személyzetre van szükség, ahol pedig kevesebbre, ott pedig jó eséllyel nincs szükség ilyen típusú kiemelt ügykezelésre. De ezt a jövő majd eldönti, azt gondolom, hogy léptessük ezt hatályba, fogadja el az Országgyűlés, alakuljanak ki ezzel kapcsolatosan a működés tapasztalatai, nem zárkózunk el a jövőre nézve a tapasztalatok alapján ennek a módosításától sem. A katonai kollégiumok kapcsán több észrevétel is érkezett, és ezt Csányi Tamás képviselő úrnak is szeretném jelezni, tehát rögzítsük: hosszú éveken keresztül pontosan ugyanez a szabályozás része volt a köznevelési törvénynek. Semmi probléma ezzel nem volt, semmilyen aggály, nehézség nem merült fel. Amikor a szakképzés és a köznevelés különválása megtörtént, akkor tekintettel arra, hogy az a néhány kollégium valóban néhány intézményről van szó , ami ennek alapján működött, ezek a szakképzés világába és irányába távoztak. Jelenleg köznevelési intézmény, ilyen módon nyilvántartott intézmény nincs. De tudjuk azt, és ezért kereste meg a Honvédelmi Minisztérium az Emberi Erőforrások Minisztériumát, hogy lehetséges olyan kollégiumok létrehozatala a jövőben, és ezért tesszük vissza most a törvénybe mintegy tükörszabályozásként a szakképzésben szereplő törvényben szereplő, jelenleg is hatályos szöveg mellett, hogy ha és amennyiben létrejönnek ilyen intézmények. Úgy tudom, hogy a HM részéről néhány ilyen kollégium létrehozatala az, ami tervben van, de érdemben erről én pontos darabszámról nem tudok nyilatkozni, már csak azért sem, mert erre vonatkozó engedélyezési kezdeményezések nem történtek. Azt gondolom, hogy ez nem okoz és nem fog a jövőre nézve sem gondot okozni. Szeretném talán, ha arra is reagálásra lenne mód, hogy a vezető kinevezése egy ilyen honvédkollégium esetén mennyire aggályos vagy nem aggályos. Őszintén, itt arról beszélünk, hogy egy a HM által fenntartott, speciálisan működő intézmény élére kell egy vezetőt kinevezni. Azt gondolom, hogy ha valahol, akkor itt aztán dönthesse el a HM azt, hogy milyen vezetőt szeretne a saját kollégiuma élére kinevezni ebben az intézményben. Értelemszerűen egy kollégiumról van szó, hogy ott valóban a kollégiumi nevelőtanároknak kelle megválasztani ezt a személyt, azt gondolom, hogy ezt bízzuk a HM-re egészen nyugodtan. Ebben a kérdésben itt körülnézve nagy szakértőket nem látok. Szintén Arató Gergely képviselő úr az alkotmánybírósági döntés kapcsán egy kicsit azért, azt gondolom, hogy a hozzászólásában talán egy kicsit kétségbe vonta azt, hogy a kormány komolyan veszie az Alkotmánybíróság döntéseit. Azt tudom jelezni és jelenteni, hogy ebben a félelme alaptalan volt, egyáltalán nem volt szükség arra, hogy egy törvényjavaslatot az ellenzék is megfogalmazzon. A kormány Magyarország jogállami státuszának megfelelően jár el, és az Alkotmánybíróság döntésének, határozatának megfelelően még most a tavaszi ülésszakra behozta az ezzel kapcsolatos és szükséges módosítást, és az Alkotmánybíróság által kért korrekciót elvégezzük. Azt is gondolom, itt a megfogalmazásban úgy hangzott el, hogy micsoda kudarc ez a számunkra, én nem így látom. Vereséget ebben a kérdésben az ellenzék szenvedett, hiszen 56 képviselőjük egy tucatnyi kérdésben kérte azt, hogy az Alkotmánybíróság mondja ki a meghozott szabályok alkotmányellenességét, és ezt az Alkotmánybíróság világosan elutasította. Erről szól az alkotmánybírósági határozatnak több pontja. Valóban kért tőlünk is korrekciókat, amiket pedig készséggel végrehajtunk, hiszen ez az ügy érdemét, úgy gondolom, hogy nem érinti. Csányi Tamás képviselő úrnak még talán annyiban is reagálnék a tankönyvellátást érintő felvetéseire, hogy amennyiben valamely tankönyvben konkrét szakmai problémát, hibát lát, én eddig is mindig nyitott e-mail-címmel álltam rendelkezésre, ez igaz természetesen, ha bármely állampolgár, bármely pedagógus ilyen jellegű bejelentést tesz. Nagyon sokszor egyébként, amikor előjönnek, hogy úristen, ebben a könyvben például mi van, megnézzük, néha öt-hat évvel ezelőtt lejárt tankönyvek, jegyzéken rég nem szereplő tankönyveknek valamilyen oldalát leli fel valaki. Több esetben nem is állami kiadványokról van szó. Tehát ez mindig alkalmas arra, hogy megfelelő felületeken valami kritika érje ezt a területet, de az utóbbi időben én nagyon kevés ilyennel találkoztam. Biztos lesz még, félreértés ne essék! Most is éppen április 1-jével jött ki az új tankönyvjegyzék, több mint 2500 tankönyv van a szakképzés és a köznevelés világában. Tehát én nem állítanám, hogy ez egy egyszínű, egysíkű, mindenféle választás lehetőségét nélkülöző világ lenne. Azt tudom, hogy nagy számban dolgoznak szakértők azon, hogy a lehető legjobb tankönyveket tudjuk elkészíteni, és egy nagyon komoly modernizáció történt ezen a téren abban a tekintetben is, hogy igenis előálltunk az okostankönyvekkel, igenis előálltunk azzal, hogy minden tankönyv ingyenesen letölthető formátumban, pdf-ben, illetve a KRÉTA tananyagtárában különböző digitális olvasókhoz való formátumban is rendelkezésre áll és használható. Azt gondolom, hogy ezek igenis előremutató fejlesztések. A rendeletben kijelölés mit takar? Jelenleg is a tankönyvellátás területén az Oktatási Hivatalt kormányrendeletben jelöli ki a kormány, mint amely a tankönyvek fejlesztéséért felelős, és jelenleg is a Könyvtárellátó az, amelyik pedig a tankönyvterjesztésért, a tankönyvek kiszállításáért felelős. Ami változás van ezen a téren, ez széles sajtónyilvánosságot kapott már, hogy a magyar állam megvásárolta az Alföldi Nyomdát, és a jövőre nézve, ha és amennyiben ez szükséges, akkor az Alföldi Nyomda pedig mint állami nyomda, kijelölésre kerülhet kormányrendeletben arra, hogy a tankönyvek gyártásáért felelős nyomda legyen. Ez teljesen racionális, azt gondolom, hogy ezt kritika nem érheti. Valóban, az ilyen jellegű technikai ügyeket a törvényi felhatalmazás alapján a kormány bevett gyakorlata szerint kormányrendeletben szokta elvégezni. Szél Bernadett képviselő asszony hozzászólására reagálnék még. Amikor bejött és elmondta, akkor még felírtam magamnak, hogy sajnálom, hogy az expozét nem hallgatta meg, de ezek szerint videón megnézte. Akkor, ahogy szokták mondani, ezúton is köszönöm, hogy tájékozódott. Az állításában azt fogalmazta meg, hogy totál káosz volt ez az egész eljárás, szeretném cáfolni, lehet, hogy valami más filmet néztünk ebben. Természetesen minden eljárásnak, amíg be nem áll, a legelején vannak olyan nyitott kérdései, tapasztalatai vagy informatikai rendszereknek olyan, adott esetben még kihasználatlan potenciáljai, amelyek az első évben, mondjuk így, nem feltétlenül kiforrottak még minden vonatkozásban, de azt gondolom, hogy az idei eljárás például nagyon komoly gyorsasággal és mindenféle fennakadás nélkül zajlott és történt. Szépen beállt az OH eljárása. Azt gondolom, hogy talán ő is kaphatott olyan pozitív visszajelzéseket, hogy a megnyíló rendszerbe január 4-én reggel beküldöttekre pár órán belül már a pozitív válaszok igen sok esetben elkezdtek szépen megérkezni, ez egy jól kiépített informatikai rendszert is jelent. [[15.40]] Azt szeretném még kiemelni talán, hogy amikor egy picit visszasírjuk, vagy képviselő asszony visszasírja azt a rendszert, ami korábban volt, hogy az óvodapedagógus dönthetett, én azért ennek a fordítottját is szeretném itt feltenni a mérlegre. Az sem biztos, hogy az rendben volt, amikor háromezer óvoda háromezerféleképpen tudta értelmezni azt, hogy akkor tulajdonképpen mi az iskolaérettség, és kit kell vagy érdemes ott fogni az óvodában. Azt is tapasztaljuk azért, hogy talán azoknak a szülőknek egy része, amelyik nem él azzal a lehetőséggel, hogy egyáltalán kérvényezze azt, hogy a gyermeke az óvodában maradjon, lehet, hogy ezt is nem érezte így a korábbiakban sem, csak egyszerűen helyben valahogy így rábeszélték, hogy mégiscsak maradjon a gyerek egy évet. Én nem akarok ebben tényleg úgy állást foglalni, azt gondolom, hogy azokat az anomáliákat, amelyeket ezen a téren tapasztaltunk, ezeket két évvel ezelőtt elmondtuk. Az, hogy ezt becsatornáztuk egy országosan egységes rendszerbe, én azt gondolom, hogy ennek legalább annyi előnye, sőt több előnye van, mint ahány hátránya, és emellett is vidáman lehet érvelni, és érvelünk is, érveltünk is, hogy ennek az előnyeit nézzük inkább. Sajnos, amikor azt állítjuk, hogy mert „a szülő pontosan mindent tud”, és „a szülőre kell ebben mindent bízni”, én azt is tapasztalom, hogy azért ez nem minden esetben van így, és néha bizony fontos az, hogy legyenek olyan garanciális állami eljárások, állami odafigyelés, nyomon követése, mondjuk, a tankötelezettség betartásának, ahol bizony, ha egy szülő nem küldi a gyerekét óvodába, nem küldi iskolába, akkor az állam ezért igenis felelősséget visel, és igenis fontos az, hogy ilyenkor erre odafigyeljünk, ezt észleljük, és megtörténjenek a megfelelő beavatkozások. Amikor régi időket sírunk vissza, szerintem érdemes arra is odafigyelni, hogy mondjuk, az óvodakezdés kapcsán mi volt a bevett gyakorlat nagyon sokáig, mondhatom azt, hogy akár a vonatkozó törvénymódosításig is. Egy településen a jegyző, az önkormányzat kihirdette, hogy mi a helyi beiratkozás napja, a határideje, és általában ezt elhelyezte a honlapon, kitette egy hirdetményben az önkormányzat faliújságján, meg még mondjuk, megjelentette a helyi lapban, és aztán nagyjából ennyi volt. Aki elment, beiratkozott, az beiratkozott, a jegyző meg nyomon tudta követni, ha nyomon tudta követni a népesség jelentős költözködési és népmozgási szokásai mellett, hogy éppen az adott településen ki lakik, aki megjelenik vagy nem jelenik meg az óvodában. Ráadásul, ha nem a helyi óvodába járt, hanem mondjuk, mint ahogy az agglomerációban vagy Budapesten azért például igencsak szokás, hogy nem feltétlenül a körzetes óvodába jár a gyermek, akkor ennek a nyomon követése akár jelentős problémákkal járhatott. Ennek volt az betudható, hogy bizony a gyerekek tízezrei kapcsán egyáltalán nem biztos, hogy a jegyző azt tudta, tudhattae egyáltalán bármilyen nyilvántartásból, hiszen nem fért ehhez hozzá, hogy járe és hova jár az adott gyerek óvodába. Azóta, mióta az Oktatási Hivatal követi nyomon az óvodakezdés, illetve a tankötelezettség teljesítését az iskolában, a BM-lakcímnyilvántartással összehangoltan, állami adatbázisokból, illetve az OH-nál lévő nyilvántartásokban pontosan látunk minden gyereket, hogy teljesítie, járe valamelyik intézménybe, megtörténike az ő érdekét szolgáló nevelés-oktatásban való részvétele. Minden gyermek levelet kap központilag a nyilvántartásokban szereplő címére már ilyenkor, a tavasz folyamán, a szülő megkapja értelemszerűen, hogy hahó, ennek a gyermeknek idén óvodába kellene menni. Megkapja szépen a nyilvántartásokban szereplő címére, hogy mi az eljárás. Ha szeretné, hogy még az óvodát ne kezdje meg, akkor a kormányhivatalhoz tud fordulni, vagy be tud iratkozni. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon komoly informatikai support ahhoz képest, amikor egy gombostűvel kitűztük a régmúlt időkben az önkormányzat faliújságjára, hogy mikor kell beiratkozni az óvodába. Ezekről nem szokott szó esni, de azt gondolom, hogy bizony a mai világban a szülőnek is rendkívül hasznos az, amikor megkapja azt a jelzést, hogy most mi a teendő, az óvodai beíratást ekkor és így lehet végrehajtani, ha nem szeretné vinni a gyerekét, akkor ez a teendő. És onnantól kezdve pedig nyomon tudja követni az Oktatási Hivatal, hogy valóban az érintett gyermek a saját érdekének megfelelően, még egyszer mondom, elkezdtee az óvodában való, még egyszer mondom, napi 4 óra jelenlétben kötelező óvodai nevelésben való részvételét, és innentől kezdve 16 éves koráig egy egységes állami nyilvántartásban nyomon tudjuk követni. El nem tudja képzelni néhány ellenzéki képviselő, de lehet, hogy a kormányoldalon sem, hogy milyen eseteket lehet néha feltárni, amikor bizony az a szülő, akiről itt azt gondoljuk, hogy ő biztosan tudja, hogy a gyerekének mi a legjobb, az adott esetben az egyik iskolából elküldött gyereket néhány hónap alatt sem íratja át egy másik iskolába, mert úgy gondolja, hogy tulajdonképpen az, hogy szerel otthon az autószerelő műhelyben, ez tökéletes nevelő feladat. Nem gondolom, hogy ilyenkor az államnak ne lenne felelőssége, és ezek a nyilvántartási rendszerek, amelyeket felépítettünk, éppen azért, hogy ne a jegyző dolga legyen ennek a nyomon követése, ezek a rendszerek tudják garantálni azt, hogy az állam ezen a téren a felelősségét ellássa. Tehát egy nagyon komoly modernizáció ment végbe azzal párhuzamosan, hogy azokat az egyes kritikus pontokat, amelyeket az Alkotmánybíróság nehezményezett, ezeket most valóban a jelen törvényjavaslattal pontosítjuk, korrekció alá helyezzük, és azt gondolom, hogy egy még jobb eljárást fogunk tudni csinálni a jövőben ezen a téren. Én ezért kérem szépen, hogy a törvényjavaslatot, amit, még egyszer hangsúlyozom, jónak tartok, az ellenzéki képviselők közül többen is 90 százalékban egyetértenek vele, az Országgyűlés majd támogassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15704. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Üdvözlöm Fülöp Attila államtitkár urat, és elsőként neki adom meg a szót, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
[[A hangosítás egy rövid ideig nem működik.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő asszonyok és urak, ha most már hallatszódik. A polgári kormány 2010-es megalakulásával gyors és drasztikus döntés kellett ahhoz, hogy hazánk kilábaljon abból a tébolyból, ahová egyébként a baloldali kormányzás juttatta. Idézem: „Ha van botrány, akkor az az, hogy ma minden harmadik nyugdíjas rokkantnyugdíjas, és ez utóbbiak közül minden második még aktív korban van, akár dolgozhatna is, akár a munka adhatna értelmet életének.” idézet befejezve. Az előbbi mondat ugyanígy hangzott el egy szocialista miniszterelnöktől, a rokkantnyugdíj rendszerét ugyanis még Gyurcsány Ferenc is botrányosnak tartotta [[Sebián-Petrovszki László: Ahogy megcsináltátok!]] , de az igazi botrány az, hogy ők is bevallották, rendet kellene tenni, mégsem tették. A botrányos állapot felszámolásához csak a Fidesz-KDNP-kormánynak volt bátorsága. Íme, egy másik érv a rokkantnyugdíj rendszerének tragikus állapotáról. Idézem: „Természetesen én azt tudom, hogy a rendszerváltás utáni években nagyon sokan belemenekültek a rokkantnyugdíjazásba, de hosszú távon nem lehet egy társadalom számára perspektíva az, hogy ha valamelyest az egészségi állapota csökken, akkor az az egyetlenegy menekülési útvonal, hogy megyünk rokkantnyugdíjba.” Ezt is egy baloldali politikus vallotta be, ráadásul szociális és munkaügyi államtitkárként Korózs Lajos akár rendet is tehetett volna, de ő sem tett. A szocialista kormányzásnak köszönhetjük, hogy 2012-re Magyarország csaknem egymillió rokkantnyugdíjas országa lett. Ők voltak azok, akik azzal próbálták palástolni a csődközelbe került gazdaságot, hogy nem munkát, hanem rokkantnyugdíjat osztogattak. Ennek az ellátási formának az eltorzulása régi bűne a posztkommunista kormányoknak, hiszen már a 60-as években rossz irányba indult, aztán amikor a 2008-as gazdasági válságban az országot bajba sodorták, még több embert csalogatott be a rokkantnyugdíj zsákutcájába az akkori kormányzat. Ebben a helyzetben döntött úgy a polgári-nemzeti kormány, hogy felszámolja a káoszt, és rendbe teszi több évtized adósságát, amellyel az embereket nem a teljes élet, hanem a kiszolgáltatottság felé terelték. Tisztelt Ház! 2012. január 1-jével a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításairól szóló törvény hatálybalépésével jelentős mértékben átalakult a megváltozott munkaképességű személyek ellátórendszere. Az átalakítás egységes, az orvosi, foglalkozási és szociális szempontokat is figyelembe vevő, komplex minősítésen alapuló és biztosítási elven működő rendszer létrehozását szolgálta. [[15.50]] Szögezzük le, hogy az átalakítás szükségességét az Alkotmánybíróság is elismerte azzal, hogy nem találta Alaptörvénybe ütközőnek magát az átalakítást, pedig a rokkantsági ellátások átalakításának alkotmányosságát több ízben is vizsgálta. Az Ab megállapította, hogy az Alaptörvényben rögzített tulajdonhoz való jog sem jelenti azt, hogy egy korábban már megállapított juttatást később ne lehetne felülvizsgálni, ahogy rámutattak arra is, hogy ha a vizsgált személy állapota változik, akkor ennek függvényében a juttatáson is lehet módosítani. Az egészségkárosodáson alapuló ellátások 2012. január 1-jével történt átalakítása azt a célt szolgálta, hogy egységes és átlátható és elsősorban a foglalkoztathatóságot erősítő rendszer jöjjön létre, vagyis a pénzbeli ellátások, segélyek helyett, aki arra képes, munkajövedelemből biztosítsa saját maga és családja megélhetését. Ezért 2012-től a komplex minősítés alapján, ha valakinek nem javasolt a foglalkoztatás, akkor neki rokkantsági ellátás, ha valakinek pedig javasolt a foglalkoztathatóság, akkor neki rehabilitációs ellátás állapítható meg. A komplex minősítés orvosszakmai feltételrendszerét pedig az átalakítással párhuzamosan miniszteri rendelet szabályozza innentől. Az átalakítás összességében csaknem 940 ezer embert érintett. Az ellátás összege megegyezett a 2011. december hónapjára járó korábbi ellátással, annak a ’12. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegével, tehát az átalakításkor ellátásban részesülők a korábbi juttatásaikat vitték tovább az új rendszerbe új elnevezéssel. A pénzbeli ellátások célja tehát nem a rehabilitálható jogosultak passzivitásban tartása, hanem a visszavezetése a munkaerőpiacra, amely a támogatott foglalkoztatás, az adó- és járulékkedvezmények, illetve egyéb szolgáltatások igénybevételén alapul. A régi és az új rendszer közötti átmenet következő lépcsője az átalakított ellátásban részesülők első felülvizsgálata. A 2011. év végén azok az úgynevezett III. csoportos rokkantsági nyugdíjban és rendszeres szociális járadékban részesülők, akik a nyugdíjkorhatárt csak öt éven túl töltötték be, rendkívüli komplex minősítés elvégzését kérhették három hónapon belül. Azt is ki kell emelni, hogy volt négyezer olyan honfitársunk, akik egyébként addig kaptak rokkantnyugdíjat, de nem kérték ezt a lehetőséget, azaz önként mondtak le arról a juttatásról, amit addig kaptak. Az egészségkárosodás vizsgálatainak szempontjai az átalakítást megelőző időszakhoz képest jelentősen nem változtak, a korábbi szakmai irányelvek jogszabályi szintre kerültek. A legfontosabb változás abban volt, hogy a minősítés szempontjai, figyelemmel az orvostudomány változására, mindenki által megismerhető módon, az országosan egységes alkalmazást elősegítve miniszteri rendeleti szinten kerültek meghatározásra. A felülvizsgálatot egy orvosi szakértőből, egy foglalkoztatási rehabilitációs szakértőből és egy szociális szakértőből álló bizottság végezte. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Ház! Az átalakítás során alapvető szemléletváltás történt. 2012 előtt jogosultsági feltételként valamennyi korábbi ellátás megállapításához az egészségkárosodást vizsgálták, az egészségkárosodás mértékének meghatározására azonban nem voltak normatív rendelkezések, a minősítés során az Egészségügyi Világszervezet által kidolgozott rendszert, illetve az erre épülő irányelveket vették figyelembe. 2012-től az egészségi állapot vizsgálata képezte, és nem az egészségkárosodás vizsgálata képezte a komplex minősítés alapját, a minősítés orvosszakmai irányelvei pedig kiegészültek foglalkozási rehabilitációs és szociális minősítési szempontokkal is, a vizsgálat szempontjait pedig ahogy említettem miniszteri rendelet rögzítette. A két új ellátási forma, amelyet említettem, a rokkantsági és a rehabilitációs a korábbi hat ellátási forma helyére lépett, és ezzel egyszerűsödött a rendszer. Az egészségkárosodott, megváltozott munkaképességű személyek ellátórendszerének évtizedek óta fontos eleme a rendszeres felülvizsgálat, azaz már a rokkantsági nyugdíjak megállapításakor is tartalmazta a jogszabály a felülvizsgálat és ezzel együtt a rokkantsági nyugdíj csökkentésének és a jogosultság megszűnésének lehetőségét. Így a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvény nem előzmények nélkül rendelkezik a felülvizsgálatról és az ellátás összege változásának lehetőségéről. Tisztelt Ház! Fontosnak tartom, hogy egyértelműsítsük, mi szerepel az Alkotmánybíróság 2018. novemberi határozatában. Mint azt önök is pontosan tudják, az Alkotmánybíróság nem az érintett rendelkezések Alaptörvénybe ütközését, jogtalanságát mondja ki, hanem nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat pótlását kéri. Az Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy az Országgyűlés nem alkotott olyan szabályokat, amelyek lehetővé tennék az ellátás összegének meghatározása során a tényleges fizikaiállapot-javulás mértékének, illetőleg a 12. január 1. napját megelőzően megállapított rokkantsági nyugdíj összegének a figyelembevételét. Az Ab a határozatában nem konkrét intézkedésre tett javaslatot, csupán egy elvi döntést hozott. A kormány figyelemmel az Alkotmánybíróság tárgybeli határozatára döntött azon személyek ellátási összegének módosításáról, akik 2011. december 31-én rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban részesültek, és az ellátórendszer átalakításakor az első felülvizsgálatok után a korábbihoz képest csökkent a nyugellátásuk amiatt, mert állapotuk javult. Ez csaknem ötezer megváltozott munkaképességű személyt érint. A javaslatról. A javaslat alapján a Magyar Államkincstár értesíti az érintetteket egy egyösszegű juttatásról, és 500 ezer forint összegű juttatás kifizetéséről gondoskodik, ha az érintett előzetesen nyilatkozik arról, hogy az ellátási összeg csökkenésével összefüggésben további igénye nincsen. Amennyiben a jogosult a juttatást nem fogadja el, kérelmére állapotvizsgálatot követően a hatóság visszamenőlegesen új, a 2011. december 31-éig folyósított összegűnél nem alacsonyabb összegű ellátási összeget állapít meg, ha fizikai-, biológiaiállapot-javulása nem bizonyítható. Az érintettek egyösszegű kifizetésben részesülnek, amelynek mértéke az új és a jelenlegi ellátás különbségének időarányosan számított összege. A törvényjavaslat tehát az Alkotmánybíróság 21/2018. számú határozatában megállapított jogalkotói kötelezettség alapján került meghatározásra. Tisztelt Ház! A kormány elkötelezett az ellátórendszer 2012. évi átalakításának szükségessége és eredményessége mellett. Az intézkedések jelentős mértékben hozzájárultak a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatási szintjének bővítéséhez. Hogy az irány jó, azt jól bizonyítja, hogy a megváltozott munkaképességű, fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatási arányát a polgári kormány több mint duplájára növelte, a 2010-es 18 százalékról mostanra 44 százalékra. Ráadásul az idei évtől eltöröltük a kereseti korlátot, vagyis a megváltozott munkaképességű munkavállalók ellátása már nem függ a keresetüknek az összegétől, a döntés pozitív hatását már most, év elején is érzik a munkaerő-közvetítéssel foglalkozó szakemberek. Sajnálat helyett az egyenlő esélyekre építünk, ezért nem segélyeket, hanem esélyeket szeretnénk teremteni. 2010 óta ez a stratégia érvényesül, segélyezés helyett munkaalapú gazdaság épül hazánkban. A kormány gazdaságvédelmi akciótervének legfontosabb célkitűzése a munkahelyek védelme, illetve újak teremtése. Eközben még szorosabbra fűzzük a szociális területen is a piaci és az állami szektor együttműködését, hogy közösen bizonyítsuk be: a megváltozott munkaképességű honfitársaink értéket termelnek. Azt az utat kívánjuk folytatni és kiszélesíteni, amelyen 2010 óta járunk. Ma Magyarországon csaknem 360 ezer aktív korú, megváltozott munkaképességű személy él. Az elmúlt évek intézkedései együttesen járultak hozzá ahhoz, hogy ebben a célcsoportban közel 155 ezer ember végez jelenleg munkát. [[16.00]] Tisztelt Ház! Számos kedvezmény és juttatás segíti most is a munkavállalást, az érintettek foglalkoztatását. Alapvetően három foglalkoztatási formában történik a megváltozott munkaképességű személyek fejlesztése, foglalkoztatása: egyrészt a fejlesztő foglalkoztatásban, másrészt az akkreditált cégeknél úgynevezett védett foglalkoztatásban és harmadsorban pedig a nyílt munkaerőpiacon. Az elsőként említett fejlesztő foglalkoztatásban kiemelt cél az egyén felkészítése az önálló munkavégzésre, vagy ha arra alkalom és lehetőség nyílik, a nyílt munkaerőpiacon történő elhelyezkedésre. Összessé-gében 200 fejlesztő foglalkoztatónál évente átlagban 6 ezer fő fogyatékos személy foglalkoztatása valósult meg több mint 6 milliárd forint éves költségvetési támogatással. A második csoportban említett rehabilitációs célú védett foglalkoztatás azon megváltozott munkaképességű személyek számára biztosított, akik nehezen tudnak a nyílt munkaerőpiacon elhelyezkedni, akiknek védettségre van szükségük. 2021-ben a járványhelyzetre tekintettel a forrás megemelésre került, így 48,6 milliárd forint állami forrásból mintegy 394 akkreditált cég közel 33 ezer fő foglalkoztatását vállalja az országban közel 1100 telephelyen. A nyílt munkaerőpiacon történő elhelyezkedést több intézkedés segíti, így például szociálishozzájárulásiadó-kedvezményben részesülhet az a munkáltató, aki megváltozott munkaképességű munkavállalót alkalmaz 2012-től. Ennek érvényesítéséhez a munkavállalónak úgynevezett rehabilitációs kártyára volt szüksége, ’19 januárjától ez egyszerűsített adóeljárás keretében történő érvényesítés kapcsán működik. Másodsorban közvetett módon a foglalkoztatást ösztönzi a rehabilitációshozzájárulás-fizetési kötelezettség. Erre akkor kötelezett a munkaadó, ha a munkavállalók létszáma a 25 főt meghaladja, és az mmk-s foglalkoztatottak száma nem éri el az 5 százalékot. Az a munkáltató, aki teljesíti ezt a kvótát, ő pedig mentesül a fizetési kötelezettség alól. 2021-től jelentős változás, hogy a kötelező 5 százalékos foglalkoztatási szintbe beszámíthatók a munkáltatónál alkalmazott mentorok, valamint az oktatásból kikerülő sajátos nevelési igényű fiatalok és a felsőoktatásból kikerülő fogyatékos hallgatók. Tisztelt Ház! Az mmk-s foglalkoztatás nem jótékonykodás, hanem professzionális felelősségvállalás, egyszerre gazdasági döntés és egyszerre szociális misszió. Amikor a tavalyi év elején elindítottuk az „Érték vagy!” programot, nemzetközi cégóriások és hazai vállalkozások tapasztalatait csatornáztuk be a programba. Ők azt állítják, hogy egy munkahelyen százalékos arányban a foglalkoztatók elégedettebbek a megváltozott munkaképességű kollégáikkal, mint a többi dolgozóval. A program lényege, hogy felhívja a megváltozott munkaképességű fogyatékos személyek értékeire a társadalom figyelmét. Értéket képviselnek nemcsak a munkában, hanem a mindennapjainkban, a közös gondolkodásban. Amikor a kormány a megváltozott képességű emberek támogatási rendszerét átalakította, azt alapozta meg, hogy aki szeretne, az tudjon is dolgozni, lebontva azt a képzettársítást a fejekben, mely szerint a megváltozott képesség az megszűnt képességet, értéket előállítani nem képes állapotot jelöl. A munkavégzés a legtöbb ember számára a megélhetés alapja, a létfenntartás eszköze, képletesen fogalmazva a szociális biztonság legerősebb fonalból szőtt hálója. Megváltozott munkaképességű honfitársaink esetében nemcsak a megélhetés, de az alapvető önbecsülés, a társadalmi elfogadottság, az egy társadalomhoz, egy nemzethez tartozás érzésének a megtestesítője, a záloga az a hely, ahol munkát kap, és az a munkáltató, aki megbízik benne. A javaslat elfogadásával nem csupán megnyugtatóan rendezzük az Alkotmánybíróság kérését és lezárjuk az évekkel ezelőtt elkezdődött átalakítást, de teszünk egy újabb lépést is azon az úton, ahol nem kiszolgáltatott tömegeket kreálunk, hanem a munkajövedelemből élő családokat erősítjük meg az önbecsülésükben. Mert az egymillió rokkantnyugdíjas országa helyett mi a munka becsületében, a lehetőségekben és a képességeknek megfelelő érvényesülésben hiszünk. Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Kérem, támogassák a javaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm ismét képviselőtársaimat. A vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Kovács Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Géberjénből jöttem, itt voltam 2000-től 2010-ig polgármester, és mindjárt kiderül az is, hogy miért mondom el ezt ennél a törvénynél. Nem dicsekvés, de ebben az időszakban született meg az a különleges dolog, hogy a szociális törvény alapján a 10 ezer fő feletti településeken fogyatékkal élők nappali intézményét kell létrehozni. A most tárgyalt törvénymódosítás egyik foglalkoztatási fajtája a fejlesztő foglalkoztatás, ami elsősorban a fogyatékos emberek foglalkoztatása, felkészítése a foglalkoztatás különböző szintjeire, akár a rehabilitációsra, de akár a nyílt munkaerőpiaci lehetőségek kihasználására is. Ez az egyesületi formában működő foglalkoztató ma négy telephelyen 250 klienssel működik, az akkreditált foglalkoztatók intézményi jogviszonyban történő fejlesztő foglalkoztatása megszervezésével foglalkozik 40 főállású kollégával. Azt gondolom, hogy amikor jómagam vezetésével ez a team megírta azt a szakmai programot, amely bebizonyította, hogy a vidéki embereknek is van felzárkózási lehetősége, akár fogyatékkal született vagy szerzett fogyatékkal él, mindenféleképpen lehetőséget kell hogy kapjon az államtól az életminőségének a javítására. Itt akarok kitérni arra, hogy nagyon sokan morogtak a rokkantnyugdíjazásból a támogatott foglalkoztatásba való átkerülésnél, nem érezték jól magukat. Valóban, a fizetéscsökkenés vagy a nyugdíj és a járulék közötti csökkenés nagyon nagy feszültségeket okozott. Viszont azt gondolom, hogy összességében mégiscsak jó irányba ment, hiszen a kormány a nyugdíjak homogenizálásával egységesítette, hogy az időskort betöltött emberek, a nyugdíjasok és mindenki más, aki egészségkárosodott vagy fogyatékossággal él, valamilyen járulékot kapjon az említett törvénynek az alkalmazásán keresztül is. Tehát azt gondolom, hogy a vidéki emberek – ahogy az én feladatom elsősorban a vidéki emberek képviselete a tisztelt Házban – jól kihasználják ezt a lehetőséget. Talán arra is példa ez vagy az is megerősíti, hogy az Európai Unió által is kezdeményezett úgynevezett állami kitagolási programnak együttműködő partnere lehetett ez a civil szervezet, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság ellátásába tartozó, úgynevezett 24 órás folyamatos ellátást igénylő emberek támogatott lakhatási formában történő, nevezzük lakóotthoni kitagolása után egy olyan szervezethez kerüljenek a napi elfoglaltság megszervezésében, akinek már van tapasztalata. Jelentem, mi megfeleltünk ennek az akkreditációnak is. Ezt a „mi” kifejezést azért engedjék meg nekem, mert ott, abban a kicsi faluban, egy ötszáz lelkes kis faluban, ahol én élek, ez nagy dolog, és mindenki a sajátjának tekinti ezt az intézményt, ezt a lehetőséget, ezt a fajta tenniakarást. Ahogy az államtitkár úr elmondta, az idei évben 48 milliárd 600 millió forintot kapnak azok az akkreditált szervezetek, amelyek ezeknek az embereknek a foglalkoztatásán munkálkodik, szervezi az életüket, hiszen rájuk ugyanaz a munkatörvénykönyvi foglalkoztatás, bér vonatkozik 2, 4, 6 vagy akár 8 órás foglalkoztatásban is, ami a normál életvitelben, a normál munkavállalók világában, és itt is érvényes a minimálbér emelkedése. Tehát ezekre a kompenzációkra is odafigyel a kormány, hiszen ezeknél az embereknél is a „méltó az ember a maga munkája utáni bérezésre” elvet, azt gondolom, hogy teljes mértékben kiaknázza, illetve a törvény adta lehetőségeket kihasználva, törvényesen működteti ezt az a több száz akkreditált cég, amelyekről az államtitkár úr beszélt. [[16.10]] Egy picit visszatérve a 2011. évi törvénymódosításra, amikor komplex felülvizsgálatról beszélek, hadd világosítsam meg, hogy a foglalkoztatási felülvizsgálat mit is jelent. Ha egy embernek a lábát leamputálják egy baleset miatt, és az az ember gépkocsivezető volt, akkor ő 100 százalékos rokkant az egészségkárosodás mértékének figyelembevételével, mert nem tudja folytatni azt a foglalkozást, amiből ő eltartotta a családját, amiben dolgozott. De ugyanaz az ember, hogy ha egy közgazdász, és egy irodaházban dolgozik, amely teljes mértékben akadálymentesített, akkor azt gondolom, hogy nem beszélünk egészségkárosodásról, mert nem a lábát használja a közvetlen munkára, hanem a fejét, és szellemi munkát végez, még egyszer mondom, hogy a komplex akadálymentesítés lehetőségével. Ez azért fontos, mert ezeknek az embereknek az intézményi hátterénél nagyon fontos feladat az, hogy a fogyatékosságának vagy az egészségi károsodásának mértékére is odafigyeljünk, és a környezetet is alakítsuk ki. Ez azért fontos, mert az a fajta komplexitás, amely a régi rokkantnyugdíjas esetében csak az egészségügyi állapotot vizsgálta, ahogy államtitkár úr elmondta, az egészségkárosodás mértékét ráadásul, nem a maradványérték egészséges létét, hogy mivel tud még foglalkozni, emellett a már említett foglalkoztatási szemlélet bevezetése, és a szociális, amiben a családi helyzetet is vizsgáljuk, mégpedig abból a szempontból, hogy hány gyereket kell eltartani, milyen környezetben él, milyen szociális hátránnyal él. Ezt jelenti az a komplex felülvizsgálat, ami – államtitkár úr szavaival élve – az irány jóságát, a rendszer átalakításának minőségi változását mutatja be. Tehát summa summarum, azt gondolom, a kormány 2011-ben jó irányba indult el. Az Alkotmánybíróság megállapított egy olyan eseményt a vizsgálat során, amelyet kell most pótolni, ez a pótlás ennek a törvénymódosításnak a lényege, hogy az egészségkárosodás, illetve az egészségjavulás mértéke miatt csökken az ő keresete. Ha lecsökkent a 2011. decemberi, illetve a 2012. január 1-jei állapotához mérten, akkor most utólag kompenzálja ezt. Két fajtája van: amennyiben egyezségre tud jutni a Kincstár, illetve a kliens, akkor egyszeri 500 ezer forinttal ezt le lehet tudni írásbeli nyilatkozat után, hogy nem kéri a további felülvizsgálatát ebben az ügyben a kliens; a másik pedig, amikor kér egy komplex felülvizsgálatot, és megállapítják, hogy az egészségkárosodás vagy a javulás minősége miatt volte keresetcsökkenés, és azt most kompenzálja visszamenőlegesen. Azt gondolom, hogy a kormány az alkotmánybírósági határozat hiátusságát próbálja meg ezzel megoldani, és azt gondolom, hogy az emberek ezt meg fogják érteni. Aki úgy gondolja, az kéri a felülvizsgálatát, aki pedig úgy gondolja, az kéri az 500 ezer forintját, és azt a fajta alkotmányos mulasztást, törvénybeli mulasztást a kormány ezzel kipipálja. A frakció részéről támogatásunkról biztosíthatom államtitkár urat, illetve a kormányt. Értjük, tudjuk és szeretnénk támogatni ezt a törvénymódosítást. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Számos pontban nem egyezik a véleményünk e téma kapcsán, de azt gondolom, hogy ezzel nem is feltétlen van baj. Sokkal inkább fontos most az, hogy ütköztessük érveinket, ellenérveinket, és bízom benne egyébként, hogy akár ez meghallgatásra is kerül. Hogy miben is értünk egyet e téma kapcsán… De elöljáróban, bocsásson meg, hadd mondjam még azt el, hogy ön szakállamtitkárként sokkal inkább több politikai hozzászólást tett az expozéjában, mint tette volna azt szakmai oldalról. Bocsásson meg, de ezt meg kell hogy jegyezzem, hogy azért szakállamtitkárként a szakmaiságot sokkal inkább elvártam volna, és azt gondolom, hogy elvárható lett volna. Az, hogy egyébként visszamutogatnak, nyilván, hát, ezt már megszoktuk, visszamutogatnak a 2010 előtti kormányra, ebben az esetben egy kicsit nehéz. Nyilván értem, és erre én is ki fogok térni, nyilván értem, de azért egy kicsit nehéz, mivel a döntést önök hozták. Tehát innentől kezdve, nyilván, még egyszer mondom, vissza lehet mutogatni, de azzal már csak a saját bizonyítványukat bizonygatják, magyarázzák, mert azt a döntést önök hozták. Azt mondták önök, hogy önöknek volt bátorságuk, ellenben a 2010 előtti kormánnyal, meghozni ezt a lépést. Egyrészről egyetértek azzal, sőt maximálisan alá tudom támasztani, hogy amikor az egymillió főt közelítette a magyarországi ilyen címen ellátottak száma, az egy nem fenntartható és nagy valószínűség szerint nem is valós helyzetet tükröz. Ez viszont nem jelenti azt és nem jelentheti azt, hogy törvénysértő, alkotmánysértő módon húznak egy vonalat, és tönkretesznek egyébként embereket, családokat, egzisztenciákat, nem egyet, kettőt, nyolcat, tízet, hanem tízezres, akár százezres nagyságrendben. Azt mondta államtitkár úr, hogy az Alkotmánybíróság nem minősítette ezt alkotmányellenesnek, pusztán nemzetközi szerződésekbe ütközőnek. Az én olvasatomban pont ennek az ellenkezője van. Alkotmánysértőnek minősítette ennek egyes passzusait, bármennyire is rázza a fejét államtitkár úr, viszont voltak olyan különvélemények egyes alkotmánybírák részéről, akik nemzetközi szerződésbe ütközőnek is minősítették ezt. Na, de mi is történt? 2012-ben több százezer megváltozott munkaképességű, rokkantsági ellátással rendelkező személynek szűnt meg, mondhatni, egyik napról a másikra az ellátása. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Nagyon örülnék neki egyébként, ha Nacsa képviselő úr bekiabálásokkal nem zavarná a másikat, én megtiszteltem az ellenoldalt és meghallgattam. Nem zavar egyébként, már megszoktam, megszoktuk öntől, csak mégis szerettem volna jelezni. Tehát több százezer ember vesztette el családjának megélhetését, jövőjének tervezését és egzisztenciáját. Olyan személyek is elvesztették, és egyébként kötelezték évenkénti felülvizsgálatra, mondjuk, például amputáción átesett személyek, akik évről évre vissza kellett hogy menjenek az orvoshoz, hogy történte állapotjavulás az esetükben. Hát, sajnos nem, sajnos, hogy nem. És most jelen törvényjavaslat azt célozza meg, hogy mivel több eljárás is bizonyította azt, hogy ezek a személyek egyébként jogosan tarthatnak igényt visszamenőlegesen is a kieső bérükre és juttatásukra, rokkantsági nyugdíjuk elesett részének a pótlására, hogy most inkább egy összeggel kielégítenék ezeket a személyeket, az igényeiket, hogy ne tartsanak egyébként ennél sokkal nagyobb összegre igényt. Én azt gondolom, hogy ezen személyek irányába ez méltatlan, méltatlan az, hogy egy összeggel szeretnék őket, nyugodtan mondhatjuk azt, hogy megvásárolni, sőt azt is mondhatom, hogy megtéveszteni, mert ha egyébként lefolytatnák a szükséges eljárást, akkor ennek a sokszorosát kapnák. Azért kapnák egyébként, rendkívül egyszerű módon azért kapnák, Kovács képviselőtársam, mert jár nekik, mert ez a kormány 2012-ben egy tollvonással elvette tőlük. És akkor rövid felszólalásomat hadd zárjam azzal, ami a kormánypárti oldalról elhangzott, és talán jól mutatja ennek az egész felfogásnak a lényegét: ha amputálják egy közgazdász lábát, az nem számít egészségkárosodásnak. Hát, gratulálok! [[Kovács Sándor: Foglalkoztatási rehabilitációs szempontból, uram, tegyük hozzá!]]
Köszönöm szépen, képviselőtársaim. Majd a kétpercesek keretében mindenkinek lesz lehetősége a vitát tovább folytatni. Most a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem beszéltünk össze államtitkár úrral, de én is Korózs bizottsági elnök úr idézetével készültem, hiszen ő korábban azt mondta, hogy „természetesen én azt tudom, hogy a rendszerváltás utáni években nagyon sokan belemenekültek a rokkantnyugdíjazásba, de hosszú távon nem lehet egy társadalom számára perspektíva az, hogy ha a munkaerőpiacon valamilyen ingadozás van, vagy azért, mert nem konvertálható a tudása, vagy azért, mert valamelyest az egészségi állapota csökkent, akkor az az egyetlenegy menekülési útvonal, hogy megyünk a rokkantnyugdíjba. Sajnos a hetvenes években Angliában ezt csinálták a munkavállalók, és az angolok is rájöttek arra, hogy ez nem egy jó irány.” Tehát az angolok a hetvenes években rájöttek arra, Korózs Lajos pedig szociális államtitkárként, Gyurcsány Ferenc miniszterelnökként pedig szépen hagyta ezt a helyzetet eszkalálódni, amikor pontosan tudták, hogy mi a probléma ebben a rendszerben, pontosan tudták, hogy hogyan kellene egyébként kezelni és megoldani ezt a rendszert, de sokkal fontosabb volt a 192 állami cég privatizálása és a haverok zsebének a tömködése, mint az, hogy igazi problémákat oldjanak meg, foglalkozzanak vele, és igazából a szociális területen is megpróbáljanak egyébként rendet tenni. [[16.20]] Úgyhogy ez egy óriási adóssága volt a Gyurcsány-kormánynak, aki elismerte, tudott róla, és mégsem próbálta meg kijavítani. A megváltozott munkaképességű személyek ellátórendszere 2012-ben bevezetett átalakításával, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló törvény hatálybalépésével a korábbi szerteágazó ellátórendszerből egy egységes, az orvosi, foglalkozási és szociális szempontokat is figyelembe vevő, komplex minősítésen alapuló és biztosítási elven működő rendszer jött létre. Mi, kereszténydemokraták elkötelezettek vagyunk a megváltozott munkaképességű honfitársaink helyzetének, életminőségének és munkaerőpiaci lehetőségeinek javításában. Meggyőződésünk, hogy megváltozott munkaképességű társaink ugyanolyan értékes és fontos részei a társadalomnak, mint az ép és egészséges emberek. Például pont a tavalyi évben tárgyaltuk, és fogadta el az Országgyűlés – hiszen a Fidesz-kormány eddig is sokat tett a megváltozott munkaképességű emberek életkörülményeinek javításáért – a magyar jelnyelvről szóló törvénymódosítást, hasonlóan pozitív vagy ma már általánossá vált az akadálymentesítés, és nagyon sok helyen elindultak, sőt már be is fejeződtek ezek a projektek. Annak érdekében, hogy a megváltozott munkaképességű emberek ne szoruljanak ki a társadalomból, ne érezzék magukat kirekesztve, nagymértékben szükség van az elfogadásukra, támogatásukra a többségi társadalom részéről. Ebben az elfogadásban és beilleszkedésben, illetve visszailleszkedésben nagy szerepe van annak, hogy a megváltozott munkaképességű honfitársaink is dolgozhatnak, lehetőségeikhez és képességeikhez képest aki tud, az minél nagyobb számban vegyen részt közülük is a munka világában, hiszen az ő munkájuk egy értékteremtő munka. Ahogy a többségi társadalom számára is igaz, úgy a megváltozott munkaképességű emberek körében is igaz: hogyha munka van, minden van. A Magyarországon élő mintegy 360 ezer aktív korú, megváltozott munkaképességű személyből mintegy 43,5 százalék, 155 ezer fő végez keresőtevékenységet, ami jelentős bővülés: 2011-ben 18 százalék volt, 65 ezer fő volt ez a szám, mert a Gyurcsány vezette szocialista kormány nem helyezett elég hangsúlyt a megváltozott munkaképességű honfitársaink munkaerőpiaci integrálására; nem helyezett elég nagy hangsúlyt, és nem adott költségvetési támogatást a munkavállalóknak azért, hogy foglalkoztassanak megváltozott munkaképességű embereket; nem támogatták azokat az állami vállalatokat, amelyek egyébként foglalkoztatták a megváltozott munkaképességű honfitársainkat. Ezért volt az, hogy nagyon sok embert otthagytak az út szélén, nem jutottak munkalehetőséghez, és nem tudtak dolgozni. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] A képviselő úr majd elmondja a véleményét. 44 százalék, és 18 százalék volt az önök idejében. Szerintem ez egy óriási eredmény, hogy több mint megduplázódott a megváltozott munkaképességű honfitársaink száma, akik dolgoznak. [[Sebián-Petrovszki László: Mert kidobtátok őket a rendszerből! – Az elnök csenget.]] Tehát összegezhetjük: a nemzeti kereszténydemokrata kormányzás alatt több mint duplájára nőtt a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatása, ugyanakkor az aktív korú, megváltozott munkaképességű személyek több mint 50 százaléka még nem dolgozik most. Kiemelt cél a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatási szintjének bővítése, hogy mindazok, akik szeretnének, tudjanak képességeiknek, egészségi állapotuknak megfelelő munkát végezni. Ezért gondolom, hogy öröm az, hogy az állami tulajdonú Kézmű vállalat most, a járvány ideje alatt is bővíteni tudta a megváltozott munkaképességű munkavállalóinak a számát mintegy kétezer fővel, tehát még egy ilyen nehéz, gazdaságilag is nehéz helyzetben és egy egészségügyi járványhelyzet kellős közepén is az állam legnagyobb, megváltozott munkaképességű személyeket foglalkoztató vállalata, a Kézmű állami vállalat is bővíteni tudta a munkatársainak a körét. Ezáltal értékteremtő, értékhordozó munkát tudott kínálni, ami által ők is úgy érezhetik saját magukat a többségi befogadó társadalom által, hogy hasznos, értékteremtő tagjai a magyar társadalomnak. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Alkotmánybíróság megállapítása révén került az Országgyűlés elé, miszerint az Országgyűlés nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztását valósította meg akkor, amikor a rokkantsági nyugdíjrendszer átalakítása során nem alkotott olyan szabályokat, amelyek lehetővé tennék az ellátás összegének meghatározásakor a tényleges fizikaiállapot-javulás mértékének, illetőleg a 2012. január 1. napját megelőzően megállapított rokkantsági nyugdíj összegének figyelembevételét. A javaslat alapján érintett személyek részére a Magyar Államkincstár 2022. március 31-éig 500 ezer forint összegű juttatás kifizetéséről gondoskodik az előzetes nyilatkozás után. Amennyiben a jogosult a juttatást nem fogadja el, kérelmére állapotvizsgálatot követően a hatóság visszamenőlegesen új, a 2011. december 31-éig folyósított összegűnél nem alacsonyabb összegű ellátási összeget állapít meg, ha a 2012. január 1-jét megelőző és az ellátási összeg csökkenését előidéző döntés időpontjában fennálló fizikai, biológiai állapot javulása nem bizonyítható. Az állapotvizsgálatokat legkésőbb 2023. június 30-áig kell elvégezni. Fontos kérdésről tárgyal az Országgyűlés, és fontos, hogy a megváltozott munkaképességű honfitársaink is érezzék az Országgyűlés támogatását, a politikai pártok támogatását abban, hogy sorozatban az elmúlt években hoztunk olyan döntéseket, amelyek a munkaerőpiaci integrációjukat segítették; amelyek a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásában a cégeknek kedvezményeket adnak; amelyek különböző jogosultságokon keresztül ösztönzik a megváltozott munkaképességű emberek munkavállalását. Ezek között rengeteg olyan törvényjavaslat van, amelyeknél az önök szavazataira nem számíthattunk, önök magukra hagyták volna a megváltozott munkaképességű honfitársainkat ebben a kérdésben is. Arra kérem önöket, hogy most álljanak melléjük, és az a kérésem, hogy önök is támogassák ezt a törvényjavaslatot, ahogy a KDNP-frakció is támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjának kijelölt vezérszónoka nincs jelen, így a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Sebián-Petrovszki László képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, fideszes és KDNP-s képviselőtársaim is az elmúlt mintegy fél órában mindent, de mindent idehoztak a Ház elé, csak éppen arról nem beszéltek igazából, hogy miért tárgyaljuk ezt a javaslatot, egyáltalán hogy jött ez ide. Kicsit államtitkár úr belemerült, de igazából minden másról beszéltek, leginkább arról, hogy a megváltozott munkaképességű, fogyatékkal élő embertársainknak mennyi sok jót hozott ez az elmúlt 10-11 év, a fideszes kormányzás. Na de, ha ez így lenne, akkor miért kéne itt ülnünk és tárgyalnunk ezt a törvényjavaslatot? Akkor nem lenne szükség erre a dologra – de hát van! Amikor én ezt a javaslatot megláttam – megint éjfél előtt két perccel Semjén Zsolt dolgozott, és benyújtotta , akkor az első szó, ami eszembe jutott, az volt, hogy végre; végre rendezik ezt a több éve húzódó, általam és ellenzéki képviselőtársaim által is sokszor szóvá tett hibát, problémát, gondot, amit a kormány magának okozott, végre rendezik, és benyújtották ennek a rendezését. Én legutóbb a miniszterelnököt egy éve, tavaly májusban kérdeztem, hogy ez mikor várható. Akkor azt mondta, hogy dolgoznak ezen, de hát ez egy nagyon bonyolult kérdés. Gondoltam, hogy hú, akkor nagyon komoly számítás lesz majd emögött, hogy ki, milyen és mennyi kárpótlást fog kapni kamatostul, kamat nélkül és a többi. Ezért örültem, amikor láttam, hogy megjött ez a javaslat. Aztán amikor elolvastam, akkor egy olyan csúnya szó jutott eszembe, amit nem mernék mondani, mert elnök úr joggal elvenné tőlem a szót. Mondjuk azt, hogy botrány, az a szó jutott eszembe, hogy botrány. Botrány ez a javaslat! Botrány azért, mert a kormány több százezer embert rosszabb helyzetbe hozott tudatosan, tudatosan elrontották önök – majd mindjárt ezt még részletezem , és most majdnem tíz évvel az eredeti javaslat elfogadása után behoznak egy javaslatot, amellyel megpróbálják megvásárolni ennek a több százezer embernek a helyzetét, akik máskülönben még évekig pereskedhetnének. Igaz, hogy annak a vége a sokszorosa lenne kártérítésben, mint amit most az önök kormánya ajánl nekik, de érthetően bizonyára sokan fognak ezzel élni, hiszen nagyon sokuknak, erre felmérések vannak, olyan szociális helyzete, olyan foglalkoztatási és egyéb helyzete van, ami miatt akár 500 ezer forintot életében nem látott egyszerre, ezért megoldásnak fogja ezt gondolni. De mondjuk ki nyíltan: ez valójában ennek a társadalmi rétegnek a kisemmizése, tisztelt uraim. Menjünk sorban, mert úgy látom, hogy elsikkadt itt a történet! Miről is beszélünk itt? 2011-ben a kormány tudatosan azt gondolta, hogy ki lehet venni ebből a rendszerből több tízmilliárd forintot – ez volt az alap. Ezt gondolták az egészségügyről is, ezt gondolták a felsőoktatásról is, és tudnánk mondani még olyan rendszereket, ahol tök tudatosan a kormány az első ciklus idején úgy módosította a szabályokat, hogy kevesebbet kelljen költeni rá, és ez a terület is ennek esett áldozatául. Hoztak egy ilyen törvényt, amely azt okozta – itt sokan sokfélét meséltek, hogy milyen minősítés és hogy volt , hogy úgy került több százezer ember rosszabb helyzetbe, úgy lett rosszabb minősítésű fogyatékkal élő, hogy valójában nem nőtt ki a lába, valójában semmilyen egészségváltozás nem történt az ő életében. Egész egyszerűen egy jogszabály, amely december 31-én még valakit így minősített, január 1-jétől máshogy minősített – önöknek ez volt a megoldása. [[16.30]] A szakmai szervezetek szerint – államtitkár úr azt mondta, hogy 940 ezer embert érintett akkor ez a dolog, már úgy értem, aki az egész területen érintett volt – a 140 ezer embert is eléri azoknak a száma, akik rosszabbul jártak. Vagy lecsökkent az a havi járandóság, amit kaptak, vagy megszűnt, 140 ezer ember járt rosszabbul. Ezen személyek közül többen pert indítottak egyébként. Én kettőt találtam az interneten, biztosan van ennél sokkal több is. 2017-ben a strasbourgi Emberi Jogi Bíróságon 12 ezer eurós kártérítést nyert meg egy hölgy, akinek a 90 ezer forintos rokkantsági nyugdíját megfelezték 2012. január 1-jétől. Ez körülbelül a mai áron 4,5 milliós kártérítésnek számítható át egy főnél. Volt egy baktalórántházi asszony, akinek 28 ezer eurós kártérítést ítéltek meg egy másik ügyben, az Európai Tanács bírói testülete marasztalta el ott Magyarországot. Tehát teljesen világos ítéletek vannak arra, hogy ha végigvitték volna, és végig tudták volna vinni, az a 140 ezer ember ezeket az ügyeket, akkor a mostani megajánlott 500 ezer forint sokszorosát kapták volna meg, nyerték volna meg. Ezek hatására az Alkotmánybíróság 2018-ban döntött. Lehet ezt úgy minősítgetni – és harcot vívunk már a kifejezésekért is , hogy nem alkotmányellenes. Hát, ha valamit az Alkotmánybíróság kifogásol, az igenis probléma, hogy így mondjam, az igenis egy fontos jelenségre mutat rá. Teszem hozzá, ez 2018-ban volt, amikor az akkori Alkotmánybíróság minden egyes tagja, már a 2010 után önök által kinevezett, az önök haverjaiból álló Alkotmánybíróság döntött így. Az önök emberei jelezték önöknek, a saját kormányuknak, hogy hoppá, itt el lett rontva valami. Államtitkár úr sorolta, hogy az Alkotmánybíróság döntése miről szól. Igen, arról szólt például, olvasom ebből, hogy az Országgyűlésnek nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladata elmulasztását valósította meg az Országgyűlés, amikor a rokkantsági nyugdíjrendszer átalakítása során nem alkotott olyan szabályokat, amelyek lehetővé tették volna, hogy a meghatározáskor a tényleges fizikai állapot változásának a mértékét lehet beszámítani, nem pedig papíron történik egy változás, és ez alapján határozzák meg. Ez történt, ez a helyzet. Na most, akkor az Alkotmánybíróság szabott egy határidőt, és 2019. március 31-éig kellett volna ezt rendezni. Eltelt két év azóta is, már azóta is két év eltelt, és csak nem rendezte a kormány ezt a kérdést, csak nem hozta be ezt a javaslatot. Teltek újra az évek, és most itt van előttünk ez a javaslat, ami hogy, hogy nem, arra tesz javaslatot, hogy 2022. március 31-éig fizessék ki, aki erre igényt tart, vagy aki aláírja ezt a bizonyos nyilatkozatot, ezt az 500 ezer forintot. Hogy, hogy nem tehát, a jövő évi választások előtti hetekben, vagy addig az időpontig fogja megoldani a kormány azt, hogy jelentős társadalmi réteg 500 ezer forintot kapjon tőle. Még egyszer mondom, hogy olyan egyszeri félmillió forintról beszélünk, amelynek sokszorosát kapta volna meg ugyanaz az ember, ha a kormány korrektül jár el: a) nem történik meg ez a törvénymódosítás, b) ha már megtörtént, akkor olyan javaslatot hoz be a kormány ide – megtehették volna , amely, mondjuk, kiszámolta volna emberre, darabra, minden egyes érintettre, hogy ő mennyit bukott ezen a hibás, önök által elfogadott törvényen, és az alapján határozta volna meg, hogy kinek mennyi kvázi kártérítés, kárpótlás jár. Az már csak hab a tortán, hogy természetesen nincs szó a törvényjavaslatban arról, hogy ha valaki a másik opciót választja, magyarán, azt mondja, hogy én nem kérem az 500 ezer forintot, igenis legyen újraminősítés, nézzenek meg, ott elhúzódó határidőket raknak bele, de ott már nincs arról szó, hogy ha a különbözetet megállapítja a hatóság, akkor például azt ő kamatostól kapnáe vissza, netalántán az elmúlt tíz év összes kamatával együtt. Erről semmi szó nincsen. Megjegyzem, arról sincs szó a törvényjavaslatban, hogy ez az 500 ezer forint bruttó vagy nettó összeg, tehát terhelie bármilyen levonás még, vagy valójában ennyit kapnak. Azért fontos, hogy ezt kiemeljem, és fontos, hogy szóvá tegyem, mert az elmúlt egy évben a járvány elleni küzdelem során bizony ám, volt olyan juttatás a szociális, illetve az egészségügyi ágazatban, ahol be lett harangozva egy nagy összeg, aztán kiderült, hogy ja, valójában kézhez kapni annál sokkal kevesebbet kaptak az illetők, hiszen ilyen-olyan járulék és adó is terhelte azt az összeget. A lényege az – és ezt a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége is nyilvánosan kifejezte , hogy továbbra sem ismert, mert mondta az államtitkár úr, majd egy miniszteri rendelet fogja szabályozni, de jelenleg továbbra sem ismert, hogy az állapotvizsgálat szakmai részletei mik lesznek, tehát hogyan változik akkor a rendszer, az a rendszer, amit önök megalkottak, és kiderült, hogy rossz, most már önök által bevallottan is rossz, hiszen ez vezetett az igazságtalan helyzethez. Nem tudható, hogy akkor hogyan nem generálunk újra igazságtalan helyzetet. Mivel nem tudhatók ezek a szabályok, az sem tudható, hogy aki a második opciót választja, nem fogadja el az 500 ezres összeget, hanem azt mondja, hogy végigviszi az eljárást, már a minősítéssel terhelt eljárást, akkor milyen feltételek alapján és hogy, és remélhete fair és igazságos eljárást azon a szinten, valamint az is kérdéses, hogy mennyire kompenzálja ez az 500 ezer forint azt a közel tízévnyi veszteséget ezeknél az embereknél, amit elszenvedtek az önök állhatatos politikája által. Összefoglalnám tehát még egyszer, hogy mi is történt ebben. Tehát a kormány tudatosan előállított egy olyan helyzetet, amely emberek százezreit rosszabb helyzetbe hozta, a saját kormányuk hozta ezeket az embereket rosszabb helyzetbe. Ezt a kormány saját emberei – az Alkotmánybíróság is – jelezték, hogy ezzel gond van. Bírósági perek bukása is mutatta, hogy ez tartósan nem tartható fenn, mégis megvártak tíz évet vagy majdnem tíz évet, behozták most ezt a javaslatot, ami pedig felvásárolná ezt a problémát, egyszeri, csekély összegű juttatással próbálják azt megoldani, nehogy ezek az emberek végigvigyék a pereket és megnyerjék, és ezeknek az összegeknek a többszörösét kapják meg jogosan a magyar államtól, attól a kormánytól, amely őket hátrányosan érintő intézkedéssel nehéz helyzetbe hozta. Ez a helyzet. Még egyet mondok. Az, hogy ennek a kifutása, ennek a kifizetési határideje 2022. március 31e, ez mutatja, hogy nem lehet azt eltagadni, hogy ez a javaslat már a jövő évi választásokra kacsingató javaslat még emellett, tehát hogy tudatosan úgy határozták meg, hogy a jövő évi választások előtti, mondjuk, egy hónapban ez a réteg kapjon egy jelentős összeget. Még egyszer mondom, a felmérések, kutatások azt mutatják, hogy sajnos egy olyan társadalmi rétegről beszélünk, amelynek a saját érdekérvényesítő képessége erősen korlátozott. Sok esetben ez a bizonyos 500 ezer forintos juttatás valószínűleg érdemi segítséget fog nyújtani ahhoz, hogy javuljon az életszínvonaluk, de ez nem mentesíti a kormányt attól, hogy egy olyan helyzetet, amit önök okoztak, és tíz évig vártak azzal, hogy bármiféle orvoslást nyújtsanak, nem kárpótolnak, nem állítják helyre a korábbi állapotot, nem fizetik ki azt kamatostul, ami járna az érintetteknek, hanem egy egyszeri, kis összegű juttatással próbálják megoldani ezt a kérdést ukmukfukk. Azt gondolom, ez önmagában felháborító. Azt gondolom, hogy az eljárás, és az egész ötlet, ami emögött van, felháborító, és az, hogy a kormány emögé beállt, és azt gondolják, hogy ezt még így lehet csinálni tíz év kormányzás után a saját hibájukból, ez önmagában arcpirító. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel közben megérkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, és még vezérszónoki időben vagyunk, így megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Kezdhetném azzal, hogy talán még megtisztelő is, hogy ennyit foglalkoznak az én személyemmel. Nézzék, egy mondattal le tudom én ezt rendezni: nincs ember Magyarországon, de a földön sem, akinek az lenne az életcélja, hogy egyszer rokkantnyugdíjas legyen, vagy megváltozott munkaképességű ember legyen, és ő mint megváltozott munkaképességű ember dolgozzon. [[16.40]] De azért azt hozzáteszem, önök pontosan tudják, hogy a rendszerváltás után a munkaerőpiacon Magyarországon milyen helyzet alakult ki, és bizony, akár az Antall-kormányt is mondhatom, nem volt igazából más lehetőségük, akiknek tényleg megromlott az egészségi állapota vagy éppen a mentális állapota, akkor a lehető legegyszerűbb módját választották annak, hogy életben maradjanak ezek az emberek. De önök 2012-ben nem ezt csinálták. Önök nem ezt csinálták! Az Alkotmánybíróság világosan rámutatott, hogy mi is itt a probléma. Vegyük sorba akkor! Én úgy látom, hogy öt olyan dolgot rögzítenünk kell rögtön az elején, ami ténykérdés. Az egyik, hogy azért került ide ez a törvény most az Országgyűlés elé, mert bizony az intézkedések egy jelentős részénél az Alkotmánybíróság megállapította, hogy helytelenül járt el az Országgyűlés, illetve megalkotnia neki olyan jogszabályokat, amelyekkel ezt az anomáliát, amit előállítottak 2012-ben, egyszer s mindenkorra kezelni lehessen. Ez volt az az ominózus határidő: öt hónapot adott az Országgyűlésnek az Alkotmánybíróság 2018 novemberében, hogy alkossa meg ezeket a törvényeket. Minden negyedévben valamelyik parlamenti ellenzéki frakció benyújtott egy indítványt, szinte negyedévente tárgyaltunk ehhez kapcsolódóan valamilyen ilyen indítványt, országgyűlési határozati javaslatot, de még törvényjavaslatot is, számtalan interpelláció, napirend előtti felszólalás hangzott el ebben a kérdésben, és önök halogatták ezt a dátumot, ezt azért rögzítsük. A másik, hogy 2012 előtt rokkantsági nyugdíjban részesülteknek most adnának 500 ezer forintot. Ez egy egyszeri juttatás. Erről nekem megvan a külön bejáratú véleményem, de rögzítsük ezt a tényt is. Továbbá rögzítsük azt a tényt, hogy aki nem fogadja el ezt a kompenzációt – ugye, ezt 2022. június 30-áig kérelemre kell elindítani , itt a rehabilitációs hatóság állapotvizsgálatot fog lefolytatni, úgy néz ki. Kérem szépen, ha az előterjesztésből idézni lehet, akkor a következőt mondja az előterjesztő: aki nem fogadja el a kompenzációt, az 2022. június 30-áig benyújthatja kérelmét, hogy a rehabilitációs hatóság elvégezze az állapotvizsgálatot. „Az állapotvizsgálat célja annak meghatározása, hogy a rokkantsági ellátást megalapozó felülvizsgálat időpontjában a 2012. január 1-jét közvetlenül megelőző fizikai állapothoz képest tényleges javulás következette be.” Tehát az állapotvizsgálatot legkésőbb ’23. június 30-áig el kell végezni. A fentiekről a 2021. év végéig fognak kapni értesítést az érintettek. Viszont az előterjesztésben a következő van: ha az állapotvizsgálat alapján az érintett személy fizikai állapotában tényleges javulás nem következett be, vagy a fizikaiállapot-javulás ténye nem bizonyítható, akkor a rokkantsági ellátásban részesülőnek a rokkantsági ellátás összegét, ha az az ellátott számára kedvezőbb, újra megállapítják, ami nem lehet kevesebb a 2011. december hónapjában járó ellátás időközi emelésekkel növelt összegénél. Továbbá bármely érintett, tehát az is, aki valamiért már nem kap rokkantsági ellátást, megkapja a 2011. december hónapra járó ellátás időközi emelésekkel növelt összege és a ténylegesen folyósított rokkantsági ellátás összegének különbözetét. Ez legfeljebb 2012. január 1-jéig visszamenőlegesen jár, és ezt egy összegben fogják megkapni. Továbbá rögzítenünk kell azt, hogy az alkotmánybírósági döntéshez kapcsolódóan a beterjesztett törvényjavaslat azt mondja, hogy felhatalmazást ad az EMMI-nek arra, hogy további jogalkotási kötelezettségének tegyen eleget. Nagy valószínűséggel ezek kormányrendeletek lesznek. De itt rögzíteni kellene néhány dolgot. Például a komplex minősítésre és a fizikai állapot javulására szabályokat kellene megállapítani. Értik, ugye? Tehát be van terjesztve egy törvény, azt értem, hogy kormányrendeletekkel további értelmezéseket lehet adni, viszont most az előterjesztő azt kéri az érintettektől, hogy most hozzanak meg egy döntést arról, amiről fogalmuk sincs, hogy később a kormányrendeletekben mi lesz definiálva. Nézzük, hogy látom én ezt a helyzetet! Először: ez az előterjesztés nem tesz eleget az alkotmánybírósági határozatnak, nem definiálja az előterjesztésben, hogy mit jelent az, hogy állapotjavulás, és nem definiálja azt, mit jelent az, hogy állapotvizsgálat. Úgy látom, hogy ez a törvény nem szolgálja azok érdekeit, akikért benyújtották, sem az elszenvedett sérelmekről, sem azok kompenzációjáról itt igazából érdemben nincs szó. Itt képviselőtársam az előbb azt mondta, és egyet is értek vele, itt gyakorlatilag a 2022-es választások előtt be akarják fogni ezeknek az embereknek a száját. Gondoljanak bele abba a helyzetbe, nekem van olyan panaszosom, akitől közel 50 ezer forintot – még meg is haladja az 50 ezer forintot – vettek el, mondjuk, kilenc évvel ezelőtt. Értik, ugye?! Nem kell fejszámolónak lenni, ha ennyit vettek el havi összeget, akkor egy évben ez 600 ezer forint, kilenc év alatt ez 5 millió 400 ezer forint. És azt mondják ennek az embernek, hogy fogd be a szádat, elégedj meg ezzel az 500 ezer forinttal, és utána semmilyen követelést nem tudsz érvényesíteni, mert lemondtál ezen jogodról. Majdnem a tízszeresét vették el ettől az embertől. Vajon ez az 500 ezer forint alkalmas arra, hogy kompenzálja a több évig tartó nélkülözést? Vajon ez az 500 ezer forint alkalmas arra, hogy elfeledtesse ezzel az emberrel, aki érintett, azt a stresszt, azt a mentális kihívást, azt a mentális betegséget, amit elszenvedett évek alatt, vagy azt a frusztrációt, amelyben nap mint nap úgy feküdt le, hogy nem tudja, hogy a gyerekeinek tude holnap enni adni, mert elvették az ellátását? Tudja fedezni ez a visszamenőleges 500 ezer forint annak az édesanyának a baját, aki azért esett el egy közgyógytámogatástól, mert nem tudta a vércukorszintjét alacsonyabbra szorítani, mert nem volt pénze arra, hogy egészségesen táplálkozzon? Az éhezést, a gyógyszerkiváltást vagy a ki nem váltott gyógyszert ez tudja feledtetni? Vagy aki éppen az életét vesztette el? Ebben az előterjesztésben ilyesmiről nincs szó. Annak idején az általunk benyújtott országgyűlési határozatban világosan megmondtuk, hogy mire lenne szükség. Először is, ami még nem költségvetési tétel: ki kell állni a miniszterelnöknek, és bocsánatot kérni, bocsánatot kérni minden megalázott embertől. A második: teljes kártalanítást követeltünk visszamenőlegesen, éves jegybanki alapkamattal növelt összegben úgy, hogy azt egy összegben fizessék meg; és tegyék örökölhetővé, hogy ott, ahol valaki esetleg elhalálozott, legalább az örökösök megkapják ezt a kártalanítást, de nem ezt az 500 ezer forintot. Ahogy említettem, az alkotmánybírósági döntést ez az előterjesztés gyakorlatilag kikerülte, hiszen a részletszabályok nem fellelhetők ebben a dokumentumban. Azt mondta az Alkotmánybíróság határozata, szeretném ezt is idézni, ugye, itt arról van szó, hogy a rokkantnyugdíjak átalakításával az volt a probléma, ahogy utaltam is rá az elején, hogy az Országgyűlés nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladata elmulasztását valósította meg, konkrétan nem alkotott olyan szabályokat, melyek lehetővé teszik az ellátás összegének meghatározása során az ellátásra jogosultak élethelyzetét érdemében meghatározó tényleges fizikai állapota javulásának mértékét, illetőleg a 2012. január 1. napját megelőzően megállapított ellátás összege figyelembevételét. Magyarul, azt sem vették figyelembe, hogy előtte, amikor ő aktív foglalkoztatott volt, az adóköteles jövedelme után fizetett járulék mértéke mekkora volt. Szinte hasraütésszerűen állapítottak meg új ellátást ezeknek az embereknek. Másik megjegyzésem, hogy további két évre kitolja a probléma megoldását, hiszen gyakorlatilag 2023. július 1-jéig kell az úgynevezett állapotvizsgálatot lefolytatni. Csakhogy, ugye, említettem, a fizikaiállapot-javulás gyakorlatilag nem egyenlő az állapotjavulással. [[16.50]] Az előterjesztésben csak állapotjavulás van, de az Alkotmánybíróság másról beszél, és ez az előterjesztés vagy a kormány szándéka kikerüli ezt a problémát és ezt a fontos definíciót. Én úgy látom, hogy csapdába csalták a rokkantakat ezzel az előterjesztéssel és ezzel az 500 ezer forinttal, hogy vajh’ valamikor valakik akár többet is kaphatnak. Csak tudják, ez nem szerencsejáték kérdése. Ez a probléma. Ez nem olyan játék, mint a „Legyen ön is milliomos!” – hogy megállunk 500 ezer forintnál vagy továbbmegyünk, de akkor nem kap segítséget hozzá? Ezeket az embereket éveken keresztül kizsigerelték. Mondja meg nekem, államtitkár úr, hány százmilliárd forintot spóroltak meg évről évre ezeken az embereken! Hány százmilliárd forintot? Kíváncsian várom a válaszát. Kíváncsian várjuk a részletszabályokat, kíváncsian várjuk, hogy eleget fognake tenni, mert még van időnk, három hét múlva lesz erről szavazás, az Alkotmánybíróság felhívásának, a határozatban foglaltakat szó szerint idehozzáke az Országgyűlés elé. Mert azt értem, hogy ez be van terjesztve, azt is értem, hogy majd később lesznek kormányrendeletek, de úgy érzem, hogy most semmi másról nincs szó, mint arról, hogy megint be fogják csapni ezeket az embereket, mint ahogy becsapták őket éveken keresztül. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások véget értek. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azért ez nagyon méltatlan, amit itt csinálnak. Kiket csalóznak? Miről beszélnek? Tudják, hogy kit csalózzanak? A Mészáros Lőrincet, a Forbes-listán a 2035. embert, Orbán Viktor strómanját, azt csalózzák! Azért ez tényleg mindennek a teteje, hogy egy ilyen törvény vitáján itt vagyunk, és kenetteljes hangon elkezdenek egy olyan víziót felépíteni, amelyben nagyon sértő módon gondolkodnak és beszélnek a magyar Országgyűlésben azokról az emberekről, akik közül sokat én személyesen is ismerek. Mert én ott voltam, amikor önök a Széll Kálmán névre elkeresztelt ilyen megszorító csomagot csinálták, és rokkantnyugdíjasok százezreit fosztották meg visszamenőlegesen attól a joguktól, hogy megkapják azt a pénzt, ami nekik elvileg járt volna. [[Folytatás 188/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. április 8. csütörtök 188/2. szám Országgyűlési Napló Emlékszem rá, én a foglalkoztatási és munkaügyi bizottságban voltam, akkor még volt ez a bizottság és ott volt egy rehabilitációs albizottság. Most már az sincs. Na, annak én voltam az utolsó elnöke. Behívtam oda ezeket az embereket, az érintetteket, a civil szervezeteket, akik elmondták, hogy koldusbotra fognak jutni. Sőt, elmentem egy felülvizsgálatra is, végigcsináltam az egyik érintettel azt a felülvizsgálatot, amikor megállapították, hogy az ő egészségkárosodása mennyiben és hogyan változott és javult. Én pontosan emlékszem ezekre a napokra. Meg arra is emlékszem, hogy 70 ezer forintról hogyan csúsztak le egyik napról a másikra 30-40 ezer forintos szociális ellátásra emberek, akiknek körülbelül a gyógyszerszámlája volt ennyi egyébként. Nem valódi állapotjavulás volt ezeknél az embereknél. Az történt, hogy egyszerűen önök megváltoztatták a százalékolást, és papíron visszaminősítették ezeket az embereket. Ki volt adva, önök ezt kiadták, hogy iksz embert ki kell rakni a rokkantellátásból. Jöttek ezzel a szöveggel, hogy csalók, ezt hallgattuk itt a magyar parlamentben, rehabilitálni kell őket három évig, és aztán majd mehetnek a nyílt munkaerőpiacra, lesz, ami lesz. Hiába módosították az alkotmányt, az kevés volt, 2018-ban mégis találtak egy fogást ezen a törvényen, két oldalról is. Mind a kettőt mondtuk egyébként. Az egyik, hogy figyelembe kell venni a korábbi nyugdíj összegét, a másik pedig az, hogy a tényleges fizikaiállapot-javulást is figyelembe kell venni. Egyébként ez is egy szégyen, hogy most 2021. április 8-a van, az Alkotmánybíróság pedig azt mondta, hogy 2019. március 31. napjáig kell eleget tenni a jogalkotói feladatnak, és módosítani kell a szabályozást. Ez nem történt meg. Két évvel vagyunk a határidő után, és az egyébként, amire most készülnek, szintén nem az, amiről beszélünk. Igen, elmondták a kollégáim, hogy választhatnak az érintettek: vagy egyszeri félmillió forintot kapnak és lemondanak minden további igényükről, vagy pedig 2022. június 30-áig egy benyújtott kérelemre a rehabilitációs hatóság ’23. június 30-áig egy állapotvizsgálatot fog végezni. Itt már megint az van, hogy a szabályokat majd később mutatják meg. Látnunk kellene a szabályokat, tisztelt államtitkár úr, tisztelt képviselők! Nyilván szándékosan nem mutatják, ismerjük önöket már annyira, hogy arra tereljék az embereket, hogy a biztos pénzt válasszák, még akkor is, ha ez a pénz egy szégyenletes alamizsna. Mert sok millió forinttól estek el ezek az emberek, meg volt határozva, hogy ez a pénz nekik jár, szerzett joguk volt alkotmányban biztosítva. Úgyhogy azt gondolom, hogy nem ezt érdemlik a lecsalózott emberek, nem ezt érdemlik azok az emberek, akik sok esetben az egészségükkel fizettek olyan kemény munkáért, amiért inkább tiszteletet vagy megbecsülést érdemelnének. Van még két téma. Előkerestem az akkori jegyzeteimet meg az albizottsági üléseket, és elég sokat vitatkoztunk arról, hogy legyene kereseti plafon az ilyen ellátásban részesülők esetében. Önöktől is most megkaptuk, hogy márpedig ezeknek az embereknek a munkaerőpiacon van a helyük, és dolgozzanak. Önök azok, akik bevezették ezt a kereseti plafont a minimálbér százalékában. Tíz évet vártunk arra, hogy ’21. januárban szép csendben eltörölték ezt a korlátot. De akkor – értik – miért fosztották meg ezeket az embereket a járandóságuktól? Nőtt is egyébként a munkát vállalók száma. Ez is egy hiba volt, amit anno mondtunk önöknek, hogy nem szabad ilyet csinálni. De, de kell, mert végül még túl sok pénz jutna ezekhez az emberekhez. Igaz, hogy ezt gondolták? Mert van, akitől önök sajnálják a pénzt, és van, akitől nem sajnálják a pénzt. [[Nacsa Lőrinc: Ne adjon a szánkba olyat, amit nem mondtunk!]] Ugye? Ne haragudjon, nem hallom, mit mond, de nem is önnél van a szó! A másik pedig, és ez nagyon fontos, hogy most Covid-járvány van. Szeretném önöknek felhívni a figyelmét arra, amit nagyon sokszor mondanak az emberek, hogy sikertelen állásinterjúk vannak, mert a Covid-helyzetben még rosszabb állást keresni. Mindenkinek nyilvánvalóan, de képzeljék el azokat, akiknek amúgy is sokkal nehezebb! A fogyatékossággal élőkre gondolok. A hallássérülteknek lehetetlen jellemzően a szájról olvasás, ha meg valaki látássérült, annak például, hogy eljusson a munkahelyére, nagyon sok esetben közvetlen fizikai érintkezésre van szükség. Azt is látjuk közben, hogy a cégek a rehabilitációs hozzájárulás arányos csökkentését persze pozitívan fogadták, de ha a fogyatékossággal élők szempontjából nézzük a másik oldalról, ez nem jó, és azzal a hatással jár, hogy nincsenek annyira ösztönözve a foglalkoztatásra, sőt könnyebb is megválni a fogyatékossággal élő munkavállalóktól. Erre a helyzetre is kellene gondolni. Ha kicsit ezt a perspektivikus gondolkodást látnám az önök munkájában, akkor azt mondanám, hogy végre valamit letettek az asztalra, ha két év késéssel is. Ezért mondom, hogy most kell megemelni a fogyatékossági támogatást, meg a vakok személyi járadékát meg kell emelni egyszerűen, és pont most kell járulékkedvezménnyel ösztönözni a foglalkoztatásukat. Egyébként pedig azt is gondolom, hogy a nem megváltozott munkaképességű, de fogyatékossággal élő embereknél, egyéni vállalkozóknál most kellene adómentességet biztosítani. Úgyhogy azt javaslom, hogy inkább ebbe a felvázolt irányba tereljék a gondolataikat, és ne próbálják meg az Alkotmánybíróság elmarasztalását ennyivel kipipálni és bezsarolni ezeket az embereket. Ez nagyon elfogadhatatlan, felháborító, és azt gondolom, hogy nem ezt érdemlik ezek az emberek. Azt pedig, legyenek szívesek, fejezzék be, hogy csalózzák ezeket az embereket! Mondom, a rehabilitációs bizottság volt elnökeként kérem önöket, hogy ne tegyenek különbséget emberek között. Ne tegyenek különbséget emberek között semmilyen szinten! Akinek megvolt ez a járandósága, és akitől önök ezt jogellenesen elvették, az vissza kell hogy kapja, de nem félmillió forintot. És ha munkavállalás, akkor könnyítsék meg! Most mondtam, hogy mit kell csinálni. Írják fel, csinálják meg, ott van a hatalom, de a felelősség is! Ezt várom önöktől a következő időszakban.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Elsőnek megadom a szót Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz-képviselőcsoportból. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Dudás Róbert képviselőtársunk nincs itt most, de azt mondta, hogy éppen abból van a káosz, amit én egy példaként hoztam fel, és azt mondta, hogy elmismásoljuk – tegyük tisztába a példát! Továbbra is tartom: a komplex felülvizsgálat három szempontot vesz figyelembe, az orvosit, a foglalkoztatásit és a szociálist. Az amputált lábú ember, aki szakmáját tekintve közgazdász, foglalkoztatási szempontból nem egészségkárosodott. Orvosi szempontból igen, ez állapotromlás, de a példa a foglalkoztatásról szólt. [[17.00]] Nagy tisztelettel kérem, hogy ne tereljék el a szót! Én próbáltam szakmailag felépíteni, és továbbra is állítani. Az pedig, hogy visszahívják az embereket – a bizottság mihelyst ezt az állapotot véglegesítette, nem hívnak senkit vissza, tisztelettel. De a bizottságnak kell véglegesítenie azt az álláspontot, ami miatt már nem hívják vissza felülvizsgálatra a beteget. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nacsa Lőrinc képviselő úr következik, ugyancsak kétperces felszólalásra, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt mondtam Szél Bernadett képviselő asszonynak, hogy ne adjon a szánkba olyan szavakat, amiket nem mondtunk. De köszönöm, hogy most végre egyszer itt maradt a vita egy részében, és meghallgatja a választ, nem úgy, mint az eddigiekben. Tehát ne adjon a szánkba olyanokat, amiket nem mondtunk. Szeretném erre nyomatékosan felhívni a figyelmet. Tisztelt Baloldali Képviselőtársaim! Gyurcsány Ferenc azt mondta itt a parlamentben: ha van botrány, akkor az az, hogy ma minden harmadik nyugdíjas rokkantnyugdíjas, és ez utóbbiak közül minden második még aktív korban van, akár dolgozhatna is. [[Sebián-Petrovszki László felé:]] Ön is a „botrány” szót használta erre a törvényjavaslatra. Az ön főnöke mondta azt miniszterelnökként itt, hogy botrány ez a helyzet. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.]] [[Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.]] Csinált vele valamit? Nem. Mi az, amit csinált, tisztelt képviselő úr? (Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.) 2008-2011 között az önök felülvizsgálati rendszerében 43 ezer emberre mondták azt, hogy visszavezethető a munkaerőpiacra. Ebből a három évből kettőben tudja, ki volt a szociális államtitkár? Korózs Lajos. 43 ezer embernek mondták azt, hogy visszavezethető a munkaerőpiacra. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] [[Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.]] Csinált vele valamit? Nem. Mi az, amit csinált, tisztelt képviselő úr? (Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.) 2008-2011 között az önök felülvizsgálati rendszerében 43 ezer emberre mondták azt, hogy visszavezethető a munkaerőpiacra. Ebből a három évből kettőben tudja, ki volt a szociális államtitkár? Korózs Lajos. 43 ezer embernek mondták azt, hogy visszavezethető a munkaerőpiacra. (Sebián-Petrovszki László közbeszól.) Akkor mondták ezt, tisztelt képviselő úr, amikor az egészséges emberek sem kaptak munkát, mert 12 százalékos munkanélküliséget hoztak össze az elégtelen válságkezelésükkel kapcsolatban. (Sebián-Petrovszki László közbeszól. – Az elnök csenget.) Arra kérném önt, hogy ne nézze le a fogyatékkal élő embereket. Ne nézze le őket! Ön azt mondta, hogy erősen korlátozott a mindenféle érdekérvényesítési képességük. Ne nézze le őket! Kérdezze meg az államtitkár urat, hányszor egyeztet, és milyen erős érdekképviseleti szerveik vannak, a fogyatékos szervezetek milyen példamutató módon képviselik az érdekeiket. Erre ön idejön, és lenézi őket, mert azt mondja, hogy nem képesek érvényesíteni a jogaikat. Tisztelettel kérem, tisztelt képviselő úr, ne nézze le a fogyatékkal élő embereket! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Sebián-Petrovszki képviselő úr kérhet két percre lehetőséget, és akkor nem kell közbekiabálni. [[Sebián-Petrovszki László: Nem érdemli meg!]] Képviselő úr, még egyszer mondom, ha két percre szót kér, megadom, de nagyon szépen kérem, ne kelljen nekem figyelmeztetnem a közbekiabálás miatt. Rendes felszólalásra Varga László képviselő úr következik, az MSZP képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Meg kell mondjam, hogy teljesen meg vagyok rökönyödve itt a kormánypárti felszólalások hallatán. Tényleg nem hallottuk önöktől, hogy elnézést kértek volna az érintettektől. Valóban ezzel kellett volna kezdeni. Én egy olyan térségből származom – nyilván ezt sokan tudják itt rólam , amely a rokkantnyugdíjasok tekintetében bizony elég erősen érintett. Így volt ez már a kilencvenes évektől. Sok oka van ennek. Nyilván Miskolc, Borsod-Abaúj-Zemplén megye a nehézipar fellegvára volt egészen a rendszerváltás elejéig, aztán ez sajnos fokozatosan épült le a térségben, és ezzel az eltartóképessége is megrendült a térségnek. De egyébként a bányászatot is idesorolhatnám, ami szintén leépült, és különösen kockázatos egy munkahely volt ez, különösen a mélyművelési ágban ebben a tekintetben. De a vegyipar, és sorolhatnám azokat az iparágakat, amik a megyénkben meghatározóak most vagy meghatározóak voltak az elmúlt évtizedekben. Egy közös van bennük, hogy akik itt tették a dolgukat évtizedeken keresztül, azok jelentős egészségi kockázatnak tették ki magukat mindenféle szempontból. Talán igaz az egyébként – és itt idéztek vissza korábbi kormányok meghatározó szereplőitől nyilatkozatokat, de idézhettek volna akár a társadalom egyéb területeiről is nyilatkozatokat , valóban, a rokkantnyugdíjazás kérdése, különösen a rendszerváltást követő években túlmutatott konkrét egészségkárosodásokon, sokszor bizony társadalmi problémákat is próbáltak ezzel kezelni. Tehát az egészségügyi és a szociális vonatkozások összemosódtak. Nekem ez a tapasztalatom. De egészen biztos, hogy a mi térségünkben nagyon sokakat érintett ez a dolog. Tágabb értelemben, a környező megyéket is idevéve, Kelet-Magyarországon százezreket érintett, akik valósan, évtizedek munkája során, azért, mert olyan területen dolgoztak, akár egészségkárosodást szenvedtek vagy eleve egészségkárosodásuk volt, és ezért voltak rokkantnyugdíjasok. Meg lehet reformálni egy rendszert, mindig kell is korrigálni – azt hiszem, hogy ez kormányokon túlívelő feladat , de az biztos, hogy önök ennek úgy álltak neki, hogy két igényük volt – én emlékszem ezekre a vitákra -: az egyik az, hogy tízmilliárdokat akartak megtakarítani a költségvetésből. Én ezt így láttam. Úgy gondolták, hogy sokat költ az ország rokkantnyugdíjasok ellátására. Kettő: csak a csalásról beszéltek ennek kapcsán. Most is ezt tették. Ez a méltatlan. Tehát itt egy évtizedes távolságból ez egy teljesen méltatlan dolog, pláne úgy, hogy teljesen világos, hogy az érintetteknek, több százezer honfitársunknak igaza volt akkor, amikor ezt a sérelmes helyzetet sérelmezték, kifogásolták az önök eljárását. Nem sok mindent tudtak ekkor tenni, de nyilván az Alkotmánybíróság vizsgálta az ügyet, hozott egy határozatot – ugye, ez a 21/2018-as AB-határozat – lassan három éve, és két éve már a határidő is lejárt, amit az AB-határozat szabott az Országgyűlésnek, hogy ezt az alaptörvénysértő állapotot szüntesse meg. Ültünk itt ellenzéki képviselőtársaimmal olyan viták során is, most egy jut eszembe – többen érintettek ezen az oldalon, nézem, Z. Kárpát képviselőtársam is bent van , lakástakarék-pénztárak, most ez jutott eszembe. Hogy délelőtt itt voltunk, Korózs képviselőtársam is, és akkor hétfő délelőtt halljuk, hogy jön be valami, 11.55-kor bejön valami, hogy megszüntetik a komplett lakás-takarékpénztári rendszert. Másnap meg még itt a dél körüli időszakban még folytattuk a vitát, próbáltuk önöket győzködni, gondolják újra, de nem. Tehát alig több mint 24 óra alatt meghoznak egy ilyen rendszert érintő, teljesen átfogó megszüntetésről szóló döntést, alig több mint 24 óra alatt, és akkor majdnem három évet várunk arra, hogy behozzanak ebben a témában valamit. Több mint két évvel vagyunk az után, hogy az AB-határozatban megállapított határidő lejárt volna, mert az 2019. március 31. Tehát szerintem elnézést kellett volna kérniük az érintettektől a kormánypárti képviselőknek. Ezzel illett volna kezdeni. Az nem példa nélküli, de mégiscsak botrányos, hogy az AB-határozatnak való megfelelés ilyen késedelmes, és ilyen későn reagál a kormány, és azt kell mondjam, hogy a tartalom is azért felháborító, mert arra utalt Szél képviselőtársam – és szerintem ezt jól gondolja , hogy ezek az emberek, nagyon sokan közülük több millió forintot vesztettek el az elmúlt években. Nekem rengetegen írtak a környékről. Tehát Miskolcról, Borsod megyéből nagyon sokan kerestek meg ilyen kérdésekkel. Elképesztő emberi sorsokat és tragédiákat láthatunk. Ezeknek az embereknek az a kérdés, és ezt itt látni kell, hogy ha nehéz, kiszolgáltatott anyagi helyzetben vannak, lehet, hogy sokan feladják, és azt mondják, hogy elfogadják ezt az 500 ezer forintot, úgy, hogy egyébként valójában sok millió forinttal károsították meg önök őket. Ez a helyzet. Tehát hiszünk benne, hogy erős képviseletre van szüksége ezeknek az embereknek. És egyáltalán nem nézi le őket senki ezen az oldalon, higgye el. Mi álltunk ki mellettük az elmúlt egy évtizedben is. Nem erről beszéltek ellenzéki képviselőtársaim. Ezt Nacsa képviselőtársamnak mondom, mert szerintem félreértette, a kétpercese ezt mutatja nekem, vagy félre akarta érteni, még az lehet. Az a világos helyzet van, hogy annyira nehéz anyagi helyzetben vannak ezek az emberek, különösen az elmúlt egy év koronavírus-járvány okozta egészségügyi problémák, gazdasági és társadalmi hatások kapcsán, hogy lehet, hogy úgy is el fogják fogadni ezt a szituációt, hogy egyébként tudják, hogy ha még néhány év jogérvényesítésre rászánnák az időt, akkor lehet, hogy ennél sokkal, de sokkal több kártalanítást kaphatnának, de ezt nem fogják megvárni ebben a nehéz helyzetben. De önök ezt tudják, pontosan tudják. Tehát szerintem ez a javaslat azért született meg ebben a formában, hogy ezt a tulajdonképpen nehéz döntést előállítsák az érintettek kapcsán. [[17.10]] Úgyhogy nagyon megkésettnek tartjuk ezt a javaslatot, azt gondoljuk, hogy mindenkinek meg kellene kapni azt az összeget nyilván, amit önök elvettek tőlük, és azt gondolom, hogy még nem zárult le az általános vita, még mindig hozzá tudnak szólni. Tegyék meg, hogy olyan felszólalásokat tesznek, amikben semmi más visszamutogatás, mellébeszélés nincsen, csak annyi, hogy elnézést kérnek az érintettektől, hiszen az eredeti döntést önök hozták meg, önök károsították meg ezeket az embereket, és önök azok, akik évek óta késlekednek a megoldás Országgyűlés elé hozásával. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy rendes felszólalásra kíváne még valaki jelentkezni. Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Arra szeretném inteni kormánypárti képviselőtársaimat, hogy egy kicsit szerényebben nyilvánuljanak meg a rokkantsági rendszer korábbi felülvizsgálatait és a mostanit is illetően, hiszen azért ne menjünk el amellett szó nélkül, hogy önök egy megszorító csomagot vittek keresztül. Ugye, a Széll Kálmánról elnevezett csomag a Fidesz megszorító csomagja volt és a KDNP-é is, hogy Nacsa képviselőtársam ne érezze kihagyva magát. Ezen megszorító csomagon keresztül spóroltak irgalmatlan nehéz helyzetbe került honfitársainkon. Körülbelül hasonlóan bántak velük, mint azokkal, akiket engedtek kilakoltatni az otthonukból, elhelyezés nélkül. Kifosztották ezeket az embereket, vegytiszta kegyetlenséggel. Nagyon nehéz hasonlóan kegyetlen kormányokat találni az utóbbi száz évben, pedig volt egy-kettő, akitől megszabadultam volna nagyon szívesen vagy akár még az emlékétől is. A helyzet az, hogy a kilakoltatások mellett a rokkantsági rendszer felülvizsgálata volt az egyik legkegyetlenebb és leginkább vérfagyasztóbb jelensége a Fidesz-KDNP kormányzásainak, hiszen olyan kiszolgáltatott emberek ellen irányult, akiknél a jogérvényesítés lehetősége legalábbis korlátozott vagy az anyagiak hiányában, vagy más okokból. Én azt a lenéző, lekezelő kormánypárti stílust viselem el nagyon nehezen, amit önök a megszorító csomagjuk után – tehát, miután kifosztották ezeket az embereket – tanúsítanak. Azért intem tehát önöket egy kis visszafogottságra, mert fiatal demokratákból kétségkívül öreg bolsevikokká váltak. Talán észre sem veszik, de ugyanolyanok lettek önök, mint ami ellen a prominenseik fiatalkorukban harcoltak, hiszen önök ezeknél az embereknél lesöpörték a padlást, és most hallgatási pénzt ajánlanak nekik azért, hogy aztán ne próbálják a jogaikat érvényesíteni. Vegytiszta bolsevik módszerek ezek, és önök a nyomor vámszedői. Ezen tehát nincs mit szépíteni, egy utolsó figyelmeztetést szeretnék önökkel közölni azt illetően, hogy vegyenek vissza a hangerőből, az aktivitáson erősítsenek egy kicsit, hallgassák meg az építő ellenzéki javaslatokat, mert itt még most is konstruktív és javítani akaró ellenzéki ötletek hangoznak el, és legalább ilyen helyzetben és ezen honfitársaink kapcsán nemzeti minimumot lehetne építeni. Azért ne röhögcséljen a KDNP Eric Cartmanje, Nacsa Lőrinc, mert önök azok, akik iparszerűen lakoltatják ki az embereket az otthonaikból. 18 ezer fölötti azon családok száma, akik az önök regnálása ideje alatt veszítették el otthonukat. Nincsen Magyarországon kormány, amelyik ilyen gyászos számokat ezen a területen fel tudna mutatni, ezért kérem önöktől, hogy kicsit szerényebben álljanak az egész kérdéskörhöz. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Fülöp Attila államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen a hozzászólásokat, és engedjék meg a képviselő urak, hogy a törvény betűjét érintő és az elhangzott konkrétumokra reagáljak; mert elhangzott egy-két állítás, ami alapvetően nem a törvény szellemiségéből fakad, és ami az igazság próbáját sem állná ki. Én a többi felvetésre, engedjék meg, hogy ne válaszoljak, de azt gondolom, hogy egypár számot vagy egypár állítást szükséges a helyére tenni. Dudás Róbert képviselő úr, bár már nincs itt, de intézett egy-két kérdést hozzám ezzel kapcsolatban. [[Z. Kárpát Dániel: Átadom neki.]] Az, hogy alkotmánysértő vagy nem, több alkotmánybírósági határozat foglalkozott ezzel a kérdéskörrel, és a legelső 2012-ben a 40/2012. számú alkotmánybírósági határozat, amelyben konkrét ügy vizsgálata kapcsán, rokkantsági ellátások átalakításának alkotmányosságát vizsgálva azt mondja ki az Alkotmánybíróság, hogy e döntésben nem találta Alaptörvénybe ütközőnek magát az átalakítást. Ez ténykérdés, nem én állítom, hanem az Alkotmánybíróság. Elhangzott nagyon sokszor az, hogy egyik napról a másikra több százezer ember ellátása szűnt meg, és hogy több százezer ember maradt ellátás nélkül. Ez itt elhangzott. Ez nem egy hosszú törvény, összesen egy másfél oldalas törvény. Biztos vagyok benne, a nyugdíj és a rokkantnyugdíj rendszere egy roppant bonyolult szabályozási rendszer volt, ezt Korózs képviselő úr is nagyon jól tudja, ez az egyik legnehezebb meg legbonyolultabb, de ha mégis a képviselő urak vagy asszony elolvasta volna teljes mértékben az Ab-határozatot, az Ab-határozat azt kifogásolja, hogy a megváltozott munkaképességűekről szóló törvényben van egy garanciális szabály. És ez a garanciális szabály úgy szól, hogy egyébként, aki rokkantsági ellátást kap, az nem lehet, hogy kevesebbet kapjon, mint egyébként a felülvizsgálatot megelőző hónapban. Ezért mondtam el, cizelláltam, hogy mi volt az előzménye, mert amikor 2011. december 31-én átfordult másnap az ellátás, akkor annyi történt, hogy ugyanazt az összeget más címen kapta meg minden ellátott; mind a 936 ezer ellátott ugyanazt az összeget. Majd amikor jött az első felülvizsgálat, akkor történhetett ebben csak változás, de 2012-ben már volt egy garanciális szabály a törvényben, ami azt mondta ki, hogy aki rokkantsági ellátást kap, az nem kaphat kevesebbet, mint amit kapott előtte, egyetlen eset kivételével – ez törvény, képviselő úr, tehát nem magamtól mondom, egyetlen eset kivételével , az állapotjavulás kivételével. És az Alkotmánybíróság erre a kitételre mondta azt, hogy egyébként itt ezt nem így kellett volna megfogalmazni, és az állapotjavulás kitételre kellett volna mondani ugyanolyan garanciális szabályt, mint amit egyébként a többire mondtunk. Összességében 936 ezer emberről beszéltünk, tehát Magyarországon 2011. december 31-én 936 ezer ember kapott ilyen típusú ellátást. De ennek majdnem a fele egyébként olyan, aki már betöltötte a nyugdíjkorhatárt. Az ő esetükben nem történt más, mint hogy időskorúak nyugdíját kapták meg innentől kezdve, átcímkézése történt. És a többiek esetében is, most nem szeretném végigmondani a listát, de az a helyzet, hogy elég nagy létszámban voltak olyanok, akik öt éven belül nyugdíjba mentek, és ezért mondtam, hogy nagy részben azokat érintette, akik öt éven túl mentek csak nyugdíjba, az ő esetükben volt a kötelező felülvizsgálat. Nem azt jelenti, hiába hangzik el az állítás, hogy 900 ezer ember esetében volt felülvizsgálat. Nem volt felülvizsgálat, felülvizsgálat csak egy szűk kör esetében volt és nem mindenkinek. És még egyszer szeretném hangsúlyozni: nem történt olyan, hogy egyik napról a másikra 2012. január 1-jén bárki elvesztette volna az ellátását. A felülvizsgálat, amiről most szó van, az pedig azért fontos, mert ez a komplex minősítés ezt megelőzően semmilyen normatív szabályozásról nem rendelkezett. Tehát nem volt olyan rendelet, amely azt mondta volna, hogy egységesen az országban hogy történik a felülvizsgálat. Volt erre egy Egészségügyi Világszervezet által kiadott ajánlás, ezt használták mindenhol. Ezt váltotta föl az a normatív szabályozás – egy miniszteri rendelet , amiben egyébként orvosok, szakorvosok állították össze, ami alapján meg lehet határozni, hogy nem az egészségkárosodás, hanem a megmaradt egészség százalékban kifejezett mértéke mekkora. Ezzel a rendelettel az Alkotmánybíróságnak szintén semmi problémája nincsen, és ezt is azért tartom fontosnak, mert amikor ott személyesen történik egy vizsgálat, akkor nem a kormány, nem a kormány szereplői mondják meg valakire vonatkozóan, hogy milyen a megmaradt egészségi állapota, hanem egy orvos szakértő, egy szociális szakértő és egy felsőoktatási rehabilitációs szakértő. Ami kritikaként felmerült, hogy egy adott ember esetében azt, hogy alkalmase, tude dolgozni vagy nem, nemcsak az egészségügyi állapota határozza meg, hanem az is, hogy egyébként milyen szociális helyzetben van. A foglalkoztathatósága fennáll vagy nem, azt pont ez a rendelet hozta be ebbe a rendszerbe. [[17.20]] Eddig erről nem volt szó. Eddig csak egészségügyi vizsgálatról volt szó. Az, hogy ő szociálisan és foglalkoztatási rehabilitáció szempontjából alkalmase foglalkoztatásra, ebben a rendeletben leírtak szerint mérvadó. Elhangzott még az a kérdés, hogy ez bruttó vagy nettó. Ez azért egyértelmű a törvény tervezetéből is, mert a rokkantsági ellátás egy olyan ellátás, amiből nem történik járulékfizetés. Egyébként a rehabilitációs ellátásból történik, ez tény, hogy ott történik, itt nem. Tehát ebből a szempontból 500 ezer forintról beszélünk, amit meg fognak kapni, egész egyszerűen azért, mert így viselkedik ez az ellátásfajta. Az is kérdésként merült fel, ha jól emlékszem, akkor Sebián-Petrovszki képviselő úr részéről, hogy itt történike benne emelés vagy nem, tehát vane benne valamiféle kompenzáció az elmúlt években. A törvény maga is úgy fogalmaz, a (6) bekezdés úgy szól, hogy emelt összeg, többek között időközi emelésekkel növelt összege. Az időközi emelések, miután a rehabellátás és a rokkantellátás is a nyugdíj mértékével mindig emelkedik, ezért itt egy automatikus emelés ebből a szempontból is helytálló. Összességében annyit szeretnék a végén mondani azokhoz, amik még elhangzottak, hogy ez a törvény arra ad lehetőséget még egyszer kiemelve, hogy miről szól a törvény , van benne egy egyösszegű 500 ezer forintos kifizetés. Ami kérdés volt, hogy miért nem személyenként állapítjuk meg mindenkire vonatkozóan. Mert ezt egy törvényben nem lehet megtenni. Ezért vannak a bizottságok, akik meg tudják állapítani, hogy kinek milyen százalékos a megmaradt egészsége, ezért ha valaki ezt elfogadja, akkor elfogadja, ha nem, akkor pedig a másik út létezik, ahol viszont van egy orvosi felülvizsgálat, egy orvosi szakértői bizottsági felülvizsgálat, és ott van erre mód és lehetőség. Zárásként pedig annyit szeretnék mondani, ami a végén sokszor elhangzott, hogy miért csalókról beszéltünk. Én egyszer sem ejtettem ki ezt a szót. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a veszélyes pszi-chotróp anyag kábítószerlistára vétele érde-kében az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15707. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Horváth Ildikó államtitkár asszonynak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
[[A mikrofonja egy pillanatra nem működik.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház!
Kérem az időt majd visszaállítani. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Európai Unió Bizottságának a 2020/1687. felhatalmazáson alapuló irányelve egy új pszichoaktív anyag felvételét írja elő a 2004/737/IB-kerethatározat mellékletébe. Ez az anyag a jövőben a szankcionálás tekintetében a kábítószerekkel esik egy tekintet alá. A tagállamoknak meg kell hozniuk azokat az intézkedéseket, amelyek által saját területükön lehetővé válik a kerethatározat rendelkezéseinek alkalmazása. A büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény az Egyesült Nemzetek Szervezete kábítószer-egyezményét kihirdető törvényerejű rendeletben, valamint az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XC. törvény 2. számú mellékletében meghatározott pszichotrop anyagokat tekinti kábítószernek. Tekintettel arra, hogy a kábítószer-egyezményt kizárólag az ENSZ módosíthatja, a bizottsági irányelvben foglalt kötelezettségnek úgy tudunk eleget tenni, ha az abban foglalt anyagot a gyógyszertörvény 2. mellékletébe felvesszük. Nevezett anyag, az izotonitazén hazánkban jelenleg Magyarországon új pszichoaktív anyagnak minősül, mivel szerepel az új pszichoaktív anyaggá minősített anyagokról vagy vegyületekről szóló 55/2014. EMMI-rendelet listáján. A vele való visszaélés tehát jelenleg is szankcionálható, a módosítás a szigorú fellépést szolgálja, és hogy eleget tegyünk a kötelezettségünknek. Megjegyzendő, hogy az 55/2014-es EMMI-rendelet az egyik leggyorsabb reagálást teszi lehetővé Európában annak érdekében, hogy a hazánkban és az Európai Unió más tagállamaiban megjelent új pszichoaktív anyagokkal történő visszaélés Magyarországon mielőbb büntethetővé váljon. Kérem mindezek alapján a tisztelt Házat, hogy támogassa a T/15707. számú törvényjavaslatunkat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Selmeczi Gabriella képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Kedves Képviselőtársaim! A tiltott kábítószer-kereskedelem és -fogyasztás még mindig egyaránt veszélyt jelent az Unióban is és hazánkban is. Hatással van az állampolgárok egészségére és országunk, nemzetünk biztonságára. Sajnos egyre többen, főként a fiatalok fogyasztanak új pszichoaktív anyagokat. A fiatalok sokszor nem is tudják, hogy mi az, amit fogyasztanak, és sokszor nincsenek azzal tisztában, hogy, ez mekkora veszélyt, kockázatot rejt magában rájuk, illetve az egészségükre nézve. Az új pszichoaktív anyagokkal járó kockázatok arra ösztönözték az Unióban is a nemzeti hatóságokat, hogy ezekre az anyagokra vonatkozóan különféle korlátozó, szigorító intézkedéseket vezessenek be. Azt öröm volt hallani államtitkár asszony előterjesztésében, hogy a magyar hatóság gyakorlatilag elsőként lépett ebben a témában. Ezt köszönjük szépen. 2018. november 23-án lépett hatályba az Európai Parlament és Tanács 2017/2103. irányelve. Ezzel az irányelvvel módosították a tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2004-es tanácsi kerethatározatot. A módosított kerethatározat fontos célt szolgál azáltal, hogy a benne foglalt minimumszabályok lehetővé teszik a közös fellépést a tiltott kábítószer-kereskedelem ellen. A kábítószer-kereskedelem veszélyezteti az Európai Unió polgárainak egészségét, biztonságát, életminőségét, valamint a tagállamok törvényes gazdaságát, stabilitását és biztonságát is. Az elfogadott módosítás célja az volt, hogy a szintén sok kockázatot jelentő új pszichoaktív anyagok esetében is lehetőség legyen a közös küzdelemre, tehát hogy ne lessen kibújni ezekkel az új típusú pszichoaktív anyagokkal a jogszabályok hatálya alól. A fogalommeghatározásról szóló 1. cikkben a kábítószer fogalma is kiegészítésre kerül azzal, hogy a mellékletben felsorolt szerek is kábítószernek minősülnek. Továbbá a kerethatározatba ekkor emelték be az új pszichoaktív anyag és a készítmény fogalmát is. Fontos megemlíteni, hogy ez az irányelv a Bizottságot hatalmazza fel arra, hogy a kockázatértékelési jelentés alapján az adott új pszichoaktív anyagokat felvegye az irányelv mellékletébe. Tehát az EP-irányelv által a kábítószer fogalma alá rendeli az adott szereket. A melléklet kiegészítését követően a tagállamoknak hat hónapjuk van arra, hogy hatályba léptessék azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a kerethatározat rendelkezéseinek alkalmazását a nemzeti jogukban. Magyarországon a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 459. § (1) bekezdés 18. pontja határozza meg a kábítószerek körét. [[17.30]] Eszerint kábítószernek minősül az 1988. évi 17. törvényerejű rendelettel kihirdetett, az egységes kábítószer-egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló, Genfben, 1972. március 25-én kelt jegyzőkönyvvel módosított és kiegészített, az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, New Yorkban, 1961. március 30-án kelt egységes kábítószer-egyezmény mellékletének 1. és 2. jegyzékében meghatározott anyag, valamint az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény mellékletének 1. és 2. jegyzékében meghatározott veszélyes pszichotróp anyag és az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 2. számú mellékletében meghatározott pszichotróp anyag. Ez nekünk, jogászoknak, csemege, de fontosnak éreztem, hogy felolvassuk a jegyzőkönyv számára is, hogy mi mindent kell itt figyelembe venni, és hova kerülnek be ezek a kiegészítések. Az Európai Unió Bizottságának irányelvben foglalt döntésének átültetése a 2005. évi XCV. törvény módosításával hajtható végre. Az előttünk fekvő T/15707. számú javaslat a 2020/1687. számú EU-irányelv átültetését szolgálja. A módosítással az európai uniós szinten elvégzett kockázatértékelés eredményeként egy új pszichoaktív anyag a kábítószerekkel egy tekintet alá eső veszélyes pszichotróp anyagokat tartalmazó, a gyermekvédelmi törvény 2. számú melléklete szerinti A) jegyzékre kerül. Tehát itt a nagyon fontos újítás, hogy új pszichoaktív anyag a kábítószerekkel egy tekintet alá eső kategóriába fog kerülni, azaz büntetőjogi megítélés szempontjából kábítószernek minősül. A tiltott kábítószer-kereskedelem és -fogyasztás komoly hatással van a társadalmi és gazdasági szervezetekre, szerkezetre, továbbá aláássa az egyének életminőségét és a tagállamok biztonságát is. Ezért úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat mindenképpen támogatandó célt szolgál, és kérem önöket és a többi frakció tagjait, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Nem készültem számokkal, de azt gondolom, hogy ebben a helyzetben bár, ahogy képviselő asszony is mondta, a jogászok számára ez fontos, és ez csemege sokkal fontosabb az, hogy lépjünk és mielőbb lépjünk, mert komoly problémát kell orvosolnunk. Ahogy eddig is, ezt a területet és ezt a témát így jelen helyzetben is támogatni fogjuk, hiszen azt gondolom, elmondható, hogy ennél a területnél mindig a jogalkotó kicsit késésben van, és nyugodtan azt is kijelenthetjük, hogy önhibáján kívül van késésben. Hiszen, mondjuk, egy összetevő megváltoztatásával már más kategóriába esik az az adott szer, és a hatóságok nem tudnak eljárni az adott bűnelkövetőkkel szemben. Ugyanúgy problémát jelent ez vidéken, mint ahogy városban, és ugyanúgy problémát jelent az idősebb és középkorosztály számára, mint ahogy sajnos azt is ki kell hogy jelentsük, hogy a gyermekek körében is egyre elterjedtebb. Azt gondolom, hogy legyen szó bármely korosztályról, de ha megemlítjük azt, hogy a gyermekek védelmében kell hogy törvényt alkossunk, akkor azt gondolom, hogy nincs halogatnivaló idő. Mint említettem, természetesen támogatni fogjuk. Olyannyira fogjuk támogatni, és azért szeretném felhívni az államtitkár asszony figyelmét is ebben a kérdésben, hogy próbáljunk azért egy kicsit talán jobban odafigyelni a másikra is, amit a másik oldal mond, az nem biztos, hogy rossz. Már csak azért is merem ezt mondani, mert egy 2020-as költségvetési módosítót is benyújtottunk ebben a témában, hogy erre a területre nagyobb felkészültséget, nagyobb összeget kell hogy fordítsunk annak érdekében, hogy megvédjük a gyermekeket és megvédjük a családokat. Úgyhogy örömmel üdvözöljük ezt a módosítást, és természetesen támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Asszony! Ahogy ez elhangzott, és én is egyetértek képviselőtársaimmal, az előttünk fekvő törvényjavaslat egy fajsúlyos és fontos témával foglalkozik, illetve abban segít, a kábítószerek elleni küzdelemben. Hiszen mi a kábítószerek minden formáját a legártalmasabb dolgok közé soroljuk mind az egyén, mind az egyén családja, mind a társadalom szempontjából. A kábítószerekkel szemben mi kizárólag a zéró toleranciát tudjuk elképzelni, s messzemenőkig támogatunk minden szigorítást, mint ahogy korábban is támogattunk minden ezzel kapcsolatos szigorítást, fellépést a dizájnerdrogok, a pszichoaktív, pszichotróp anyagok ellen. Magyarország az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos szabályozást, a dizájnerdrogok hazai felhasználásának visszaszorítását tartotta szem előtt az elmúlt években. 2013. július 1-jén hatályba lépett az új büntető törvénykönyv, az Európai Uniónak az aktuális problémákra leggyorsabban reagáló szabályozása. Ennek köszönhető, hogy Magyarországon elsőként lépett hatályba az európai uniós tagállamok közül ez a szigorítás, ez többek között tartalmazza a dizáj-nerdrogokra vonatkozó, európai mércével szigorú büntetőjogi szabályokat. 2014. január 1-je óta hatályos az a törvény, amely alapján az új pszichoaktív anyagokkal elkövetett valamennyi cselekmény a kábítószerekhez hasonlóan szankcionálható. Magyarország azon kevés uniós országok közé tartozik, ahol tiltott az új pszichoaktív anyagok birtoklása is, és ebből is következik, hogy a birtoklás szempontjából az Európai Unióban a legszigorúbb szabályozás van érvényben. 2015. január 1-jétől az új pszichoaktív anyagok jegyzékét már nem is kormányrendeletben, hanem miniszteri rendeletben határozzák meg, ami még gyorsabb reagálást tesz lehetővé. Itt egyet kell értenem jobbikos képviselőtársammal, hogy a rendszer önhibáján kívül lassú. Azt gondolom, hogy érdemes elkezdeni egy olyan párbeszédet, ahol egy olyan rendszer felé mozdulunk el, hogy minden tiltott, minden új anyag automatikusan tiltott, amíg mondjuk, nem engedélyezik, vagy amíg nem bizonyul be az ellenkezője. Tehát lehet, hogy meg lehet ezt idővel fordítani, és ennek a lassúságát vagy a rendszer nehézkes fordulását meg tudjuk előzni, mert tényleg, ahogy ezt elmondta képviselőtársam, egy-egy vegyület megváltoztatásával, egy-egy elem kicserélésével már kémiailag is egy új szerkezet jön létre, ezért az már nem sorolható be a listán szereplő többi anyag közé. A mostani törvényjavaslat eredményeképpen egy új pszichoaktív anyag, melynek hivatalos megnevezése izotonitazén, ezentúl a kábítószerekkel egy tekintet alá eső veszélyes pszichotróp anyagokat tartalmazó jegyzékre kerül, tehát büntetőjogi megítélés szempontjából ezentúl kábítószernek minősül. Tekintettel arra, hogy folyamatosan jelennek meg új anyagok, amelyek adott esetben akár rendkívül veszélyesek lehetnek, így a gyors reagálás a lehető legfontosabb. Ez a törekvés látszik a statisztikákban is, miszerint a 2014-ig folyamatosan növekvő kábítószer-bűncselekmények száma 2014 óta egy stagnáló képet mutat, ugyanakkor ez még mindig sok, még mindig küzdenünk kell, még mindig egy nagy problémával állunk szemben. Ebben az ügyben talán mindannyiunk közös céljának nevezhetjük a kábítószerek elleni fellépést és a fiatalok védelmét a ma egyik legnagyobb rájuk leselkedő veszélytől. Ebben számítunk valamennyi parlamenti párt és képviselő együttműködésére annak ellenére, hogy az elmúlt időszakban azért a balliberális sajtóban volt egyfajta hogy is mondjam? , a könnyűdrogok felé való nyitásról cikkezés, és üdvözöltek olyan lépéseket, amikor bizonyos, például az Egyesült Államok néhány államában vagy más nyugat-európai országokban könnyítettek a könnyűdrogok birtoklását vagy fogyasztását szigorító szabályozásban. Szerintem ez egy rossz irány, ebbe az irányba nem kellene elmozdulni. Hál’ istennek, még az ellenzéki parlamenti pártok között nem ütötte fel a fejét ez a vélemény, de azért a balliberális sajtóban az elmúlt időszakban számos ilyen cikket olvashattunk, sőt Magyarországot egyenesen elmarasztalták azért, mert például az orvosi kannabisszal kapcsolatban miért megy szembe az Európai Unió álláspontjával, és számos olyan, a könnyűdrogokat kicsit a büntetőjogi szankcionálás alól történő egyfajta kivonási kísérlet zajlik a médiában, nyilván fontos nyugati országokbeli példákkal bemutatva, ami szerintem nem szerencsés sem a magyar közvélemény számára, sem pedig a szigorú büntetőpolitika és a szigorú kábítószer-ellenes stratégia végrehajtása számára. Véleményem szerint rendkívül fontos, hogy közösen lépjünk föl a drogok, a kábítószer, a pszi-chotróp, a pszichoaktív anyagok használata, birtoklása és terjesztése ellen, és nyilvánvalóan minden évben megtesszük az ebből fakadó nemzetközi kötelességeinket, sőt az Európai Unió egyik legszigorúbb szabályozása van ebből a szempontból is érvényben, nemcsak a fogyasztók, nemcsak a terjesztők, hanem a birtoklók is büntetési tétel alá esnek, ezért ezt a törvényjavaslatot is természetesen a KDNP támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló képviselőtársaim, különösen kormánypárti képviselőtársaim részletesen beszéltek az előttünk fekvő módosító javaslatról, a törvényjavaslatról, én ezt most nem teszem, de azt előrebocsátom, hogy a mi meggyőzésünk érdekében nem volt erre szükség, mert nagyon világosan támogatjuk ezt a javaslatot. Tesszük azért, hiszen ez egy jogharmonizációs kötelezettség is, a konkrét példa és a kábítószer-fogyasztás társadalmi veszélyességét meg hasonlóan látjuk, tehát mi is egy olyan problémának látjuk, ami ellen küzdeni kell. Az Európai Bizottság 2020/1687. számú irányelve kábítószernek minősítette most leegyszerűsítve az izotonitazén nevű pszichoaktív anyagot. Ha ez így van, akkor az az álláspontunk, hogy a jogharmonizációs kötelezettségünkből fakadóan, a magyar társadalom érdekében nekünk nem is lehet más feladatunk, mint hogy az előttünk fekvő előterjesztést támogassuk. Úgyhogy összességében véve, bár az előző napirendben nagy vitában voltam itt több kormánypárti képviselőtársammal, ez most nem fog bekövetkezni, vitába én nem szállok, mert úgy látom, hogy a Házban teljes egyetértés van ebben a kérdésben. Az MSZP-frakció nevében a támogatásunkról tudjuk biztosítani az előterjesztést. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Horváth Ildikó államtitkár asszonyt, kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony, Képviselő Urak! Nagyon köszönjük a támogatást. Ennyiben szeretném én ezt a magunk részéről kiegészíteni. Fogunk tovább dolgozni, hogy egészségesebb gyermekek, egészségesebb nemzet legyen minél inkább, minél hamarabb. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15706. számon a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most elsőnek megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint az egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat célja az egyes állami tulajdonban álló vagyontárgyak meghatározott kedvezményezettek részére történő ingyenes tulajdonba adásáról szóló törvényi rendelkezések megalkotása, illetve módosítása. Emellett egyes állami vagyonelemek tekintetében a vagyonkezelő személyének törvényi kijelölését, valamint az egyes vagyonkezelőkre vonatkozó rendelkezések megalkotását is tartalmazza a javaslat, rendelkezéseket fogalmaz meg továbbá az állami vagyongazdálkodás és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő egyes törvényi rendelkezések módosítására vonatkozóan. A törvényjavaslat célja egyfelől, hogy a közfeladat ellátására az állam által nem hasznosított ingatlanok kerüljenek átruházásra közfeladatokat ellátó önkormányzat és a közfeladatok ellátásában közreműködő egyházi jogi személy részére. A javaslat szerint Bakonybél község két állami tulajdonú, a község területén található ingatlant kap tulajdonába a helyi önkormányzat sport-, kulturális és egyéb közfeladatainak ellátását segítendő. Emellett a Katolikus Szeretetszolgálat tulajdonába kerül másik két, szintén Bakonybél területén fekvő ingatlan az egyház fenntartásában működő bakonyszücsi Daganatos Betegek Lelki Rehabilitációs Otthona bővítésének biztosítása céljából. Engedjék meg, hogy megjegyezzem, hogy ez az otthon elsősorban a beteg gyermekek ápolását és rehabilitációját szolgálja. A kulturális értékek megőrzésére, az épített örökség, különösen a műemléki örökség védelmében való közreműködésre közérdekű vagyonkezelő alapítványként létrehozott Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítvány tulajdonába kerülnek a Budapest II. kerületében található, felújításra szoruló egykori Váry-Szabó-kúria ingatlanai. Az ingatlanok elidegenítési tilalommal terhelten kerülnek át a társaságnak, az alapítványnak azzal a céllal, hogy a kúria visszanyerje egykori fényét. A törvényjavaslat állami követelést elengedő rendelkezéseinek kedvezményezettjei a Magyar Lovassport Szövetség és a Kincsem Kft. Mindkettő a nagy hagyományokkal rendelkező hazai lovassport kiemelt szereplője. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat pontosítja a felszámoló szervezetnél foglalkoztatott személyek létszámát és foglalkoztatásuk jogi formáját a felszámolói névjegyzékbe való felvétellel összefüggésben, továbbá módosítja a hatósági nyilvántartás közérdekből nyilvános adatainak körét, összhangban a végrehajtókra vonatkozó adatokkal. A vízgazdálkodásról szóló törvény az állami tulajdonban lévő vizek s vízi létesítmények ingatlanaira bejegyzett kezelői jog ingatlan-nyilvántartásból történő törlésének elősegítése érdekében kiegészítésre kerül. A kezelő jog évtizedekkel ezelőtt megszüntetésre került, mindezek ellenére számos esetben nem került sor a nyilvántartásba bejegyzett kezelői jogok tényleges törlésére, ugyanakkor a vízgazdálkodási törvény az állami tulajdonban lévő vizek tekintetében a vízügyi igazgatóságokat vagyonkezelőként kijelölte, de a vagyonkezelői jog nyilvántartásba történő bejegyzése mindaddig nem lehetséges, amíg a korábban megszűnt kezelői jogok törlése nem történik meg. A módosítás a vízügyi igazgatóságok vagyonkezelői jogának bejegyzését, a vízügyi igazgatóságok érintett ingatlanokkal kapcsolatos állami feladatainak ellátását szolgálja. A törvényjavaslat az elmúlt időszak jogalkalmazói gyakorlatában felmerült problémás kérdések megoldása érdekében módosítja az állami vagyonról szóló törvény egyes rendelkezéseit. A helyi önkormányzatokon túli egyéb vagyonkezelő például egyházak, egyházi jogi személyek számára is biztosítja a visszapótlási kötelezettség alóli mentesítés lehetőségét, ha az a feladat, ami miatt vagyonkezelésbe kapták meg az adott vagyonelemet, közfeladatnak minősül. A bürokrácia csökkentése jegyében a törvényjavaslat rendezi azokat az eseteket is, amikor a vagyonkezelő a törvény erejénél fogva mentesülne a visszapótlási kötelezettség alól, azonban csak a vagyonkezelői jogviszony megszűnésekor, az elszámolás keretében válnak rendezhetővé a visszapótlási kötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségek, követelések, és rögzíthető a vagyonkezelő visszapótlási kötelezettség teljesítése alóli mentesülésnek a ténye. A törvényjavaslat bővíti az állami vagyonról szóló törvény szerinti versenyeztetés mellőzésével történő értékesítés esetkörét a hulladéknak nem minősülő, úgynevezett vissznyereményi anyagok értékesítésével, továbbá a kis értékű vagyonelemek értékesítése körében előírja a versenyeztetés mellőzésével történő értékesítést az államnak fölösleges kezelési és tárolási költségeket okozó ingóságok esetében. A hatékonyság növelése érdekében a törvényjavaslat kiterjeszti az ingyenes tulajdonba adásra vonatkozó döntési hatásköröket, így a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. évente kedvezményezettként 25 millió forint értékhatárig saját hatáskörben dönthet az ingóságok ingyenes tulajdonba adásáról. [[17.50]] Tisztelt Ház! Az Alaptörvény biztosítja a Magyarországon élő nemzetiségek alapvető jogait, ezen belül az anyanyelv használatához, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvi oktatáshoz való jogot, amelynek gyakorlásához elengedhetetlenül szükséges a megfelelő oktatás. A nemzetiségek jogairól szóló törvény rögzíti, hogy az állami vagy önkormányzati alapítású, de nemzetiségi feladatot ellátó országos vagy térségi beiskolázású köznevelési intézmények fenntartói jogát az országos nemzetiségi önkormányzat részére kell átadni. A fenntartói jog átruházásával együtt az oktatási intézményi feladatok ellátásához szükséges állami vagyon átruházásáról is gondoskodni kell. A törvényjavaslat a nemzetiségek jogairól szóló törvény vagyonjuttatásra vonatkozó rendelkezését módosítja úgy, hogy a feladatellátáshoz rendelt vagyon hosszú távon biztosítsa a közfeladat ellátását, akár az állam, akár az önkormányzat, akár a nemzetiségi önkormányzat a feladat címzettje. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat módosítja a nemzeti vagyonról szóló törvénynek az állami vagy önkormányzati tulajdonban álló országos, illetve helyi közutak és ezek műtárgyai, valamint az állami, illetve helyi önkormányzati tulajdonban álló terek, parkok és közkertek tulajdonjogának átruházására vonatkozó szabályait, amelynek eredményeként az állam és a helyi önkormányzatok nemcsak ingyenes, hanem visszterhes jogügyletek keretében is átruházhatják ezen vagyonelemeket. A nemzeti vagyonról szóló törvény módosítása egyértelművé teszi továbbá, hogy a közgyűjteménynek minősülő központi költségvetési szervek jogosultak a közgyűjtemény működéséhez, közfeladatuk ellátásához szükséges kulturális javak körébe tartozó ingóságok megvásárlására. A fentieken túl a törvényjavaslatban szereplő módosítás eljárások egyszerűsítése és gyorsítása érdekében az ingóságok tekintetében lehetővé teszi a vagyonkezelői jog átruházását a központi költségvetési szervek között megkötött szerződésekkel, amelyre tekintettel az új vagyonkezelő az átruházást követően a már korábban megkötött saját vagyonkezelési szerződése szerint gyakorolhatja a vagyonkezelői jogot. A törvényjavaslat a postatörvény módosításával pontosítja a hivatalos irat feladói körét, a könyvelt küldemények fogalmát, és az egyértelmű jogalkalmazás érdekében bevezeti a postai támpont meghatározását. A módosítás eredményeként a méltánytalan többletteher állami forrásból történő finanszírozásáról való döntés a mindenkori postaügyért felelős miniszter jogkörébe kerül mind a megtérítés ténye, mind annak összegszerűsége tekintetében azzal, hogy a korábbi szabályozással egyezően a 15 millió eurós felső összeghatár vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozata esetén az abban meghatározott összeghatár továbbra is alkalmazandó. A törvényjavaslat az említetteken túl az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség teljesítése érdekében további módosítások elfogadását kezdeményezi, valamint rendelkezik az egyetemes postai szolgáltatást támogató számlára vonatkozó rendelkezések deregulációjáról, figyelemmel arra, hogy az elmúlt évek során nyilvánvalóvá lett, hogy ez a finanszírozási mechanizmus eredményesen egyetlen EU-tagállamban sem működik, Magyarországon pedig azért sem életképes, mert a Magyar Posta mellett nincs alternatív szolgáltató, amely a számla javára hozzájárulásra kötelezett lenne, így ezen rendelkezések hatályon kívül helyezése észszerű és szükséges. Tisztelt Országgyűlés! A megyei könyvtárak és a megyei hatáskörű városi múzeumok feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló törvény módosítása, a Szépművészeti Múzeum vagyonkezelőként történő kijelölése a közgyűjteményi nemzeti vagyon méltó bemutatását segíti elő. Az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány részére történő vagyonjuttatás célja pedig, hogy segítse az alapítvány közfeladatainak ellátását. Az alapítvány gyermek- és ifjúsági programokban való részvétellel, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével összefüggő feladatokat, az ezekhez kapcsolódó szervezési, lebonyolítási, oktatási és képzésszervezési teendőket lát el a jövő nemzedék védelme érdekében. Az elhangzottakon túlmenően a törvényjavaslat elfogadása lehetővé teszi a sárospataki Szent Erzsébet Katolikus Általános Iskolát fenntartó Egri Főegyházmegye tekintetében a vagyonjuttatás járulékos kérdéseinek rendezését, s ezáltal a főegyházmegye törvénybe foglalt köznevelési, oktatási feladatainak ellátásához szükséges feltételrendszer biztosítását. Tisztelt Országgyűlés és Képviselőtársaim! Kérem, hogy a T/15706. számú törvényjavaslatot megvitatni, a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékokat támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Witzmann Mihály képviselő úr. Megvárom, amíg a képviselő úr felteszi a mikrofont. [[Witzmann Mihály: Köszönöm szépen.]] Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Részletesen hallhattuk az expozéban az előttünk lévő, tárgyalandó törvényjavaslat részleteit. Az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint az egyes vagyongazdálkodásról és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/15706. irományszámú törvényjavaslatnak a célja, hogy rendelkezzen egyes állami tulajdonban álló vagyontárgyak tulajdonjogának átruházásáról a kedvezményezettek által ellátott közfeladathoz szükséges feltételek biztosítása érdekében, továbbá hogy a jogalkalmazói tapasztalatok alapján az egységes jogértelmezés érdekében szükséges javaslathoz kapcsolódó törvények módosító rendelkezéseit megalkossa, továbbá hogy az elmúlt időszakban a nemzeti vagyont, a vagyongazdálkodás szereplőit érintően bekövetkezett változásokat a javaslatban szereplő jogszabályokon átvezesse. A törvényjavaslat négy darab állami tulajdonú, Bakonybél település belterületén elhelyezkedő ingatlan és a Budapest II. kerület 54224/1 és 54224/2 helyrajzi számú ingatlanok ingyenes tulajdonba adására vonatkozóan, illetve egyes vagyonkezelőkre vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket, továbbá módosításokat tartalmaz még többek között a vízgazdálkodással, a postai szolgáltatásokkal és az állami vagyonról szóló törvénnyel kapcsolatban is. Tisztelt Képviselőtársaim! Bakonybél község önkormányzata a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdés 15. pontja szerinti közfeladat ellátásának elősegítése érdekében sport- és kulturális, valamint egyéb feladatok ellátásának elősegítése céljából kezdeményezte az ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adását. A Veszprémi Érsekség az önkormányzattól beérkezett kérelemmel tulajdonképpen párhuzamosan kezdeményezte ugyanúgy a szóban forgó ingatlanok tulajdonjogának ingyenes átadását a fenntartásukban működő bakonyszücsi Daganatos Betegek Lelki Rehabilitációs Otthona bővítése érdekében az otthonban daganatos betegségen átesett gyermekek utókezelésével és rehabilitációjával foglalkoznak. A szóban forgó ingatlanok tulajdonba adásával e tevékenység ellátása lenne bővíthető, figyelemmel arra, hogy az otthon által nyújtott gondoskodás iránti igények meghaladják a jelenlegi kapacitást. Az érsekség a kérelem benyújtását követően az otthon fenntartását átadta a Katolikus Szeretetszolgálatnak, a Magyar Katolikus Egyház belső egyházi jogi személyének. Az otthon jelenlegi neve ennek megfelelően Katolikus Szeretetszolgálat Lelki Rehabilitációs Otthona. Az új egyházi kedvezményezettként megjelölt Katolikus Szeretetszolgálat is kifejezte szándékát a szóban forgó ingatlanok átvételével kapcsolatban. [[18.00]] Fontos kiemelni, hogy az ingatlanok jelenleg hasznosítatlanok és állami feladat ellátásához nem szükségesek. Az általunk tárgyalt törvénymódosítás az egyeztetések során kialakult megállapodás alapján tesz javaslatot az ingatlanok megosztására a kedvezményezettek között. A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény értelmében a védett természeti terület elidegenítéséhez az agrárminiszter előzetes egyetértése szükséges. A természet védelméről szóló törvény hivatkozott rendelkezéseire figyelemmel az átruházás feltételét jelentő előzetes agrárminiszteri egyetértő nyilatkozat kiadása folyamatban van. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A kedvezményezettekkel a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köt vagyonátruházási megállapodást. A kedvezményezettek az ingatlanok tulajdonjogát a terhekkel együtt szerzik meg, a tulajdonátruházás feltétele továbbá, hogy az önkormányzat és a Katolikus Szeretetszolgálat az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja. A javaslat szerint az állami tulajdonban álló Budapest II. kerület 54224/1 helyrajzi számú ingatlan és a Budapest II. kerület 54224/2 helyrajzi számú ingatlan ingyenesen az egyes vagyonkezelő alapítványokról és az azoknak történő vagyonjuttatásról szóló 2020. évi CVI. törvény alapján létrehozott Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítvány tulajdonába kerül a kulturális értékek megőrzése, kulturális rendezvények szervezésében való közreműködés, oktatási tevékenység folytatása, elősegítése, az épített örökség, különösen a műemléki örökség védelmében való közreműködés, az ilyen jellegű tevékenységet végző szervezetek, intézmények, személyek támogatása, ellátása érdekében. A tulajdonátruházásról itt is a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. köt megállapodást az alapítvánnyal. Lényeges megkötés, hogy a javaslat szerint a vagyonjuttatás során a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezéseitől eltérően az alapítvány a szóban forgó ingatlant határozatlan ideig szóló elidegenítési és terhelési tilalommal terhelten szerzi meg. A postai szolgáltatásokról szóló törvénnyel kapcsolatban az előttünk fekvő javaslat pontosítja a hivatalos irat feladói körét annak érdekében, hogy a hivatalos iratok feladására az állami és az önkormányzati szervek, valamint a jogszabályban meghatározott egyéb szervek vagy személyek, akik az adott eljárást lefolytatják, legyenek kizárólag jogosultak, az eljárás egyéb résztvevői, ügyvédek, ügyvédi irodák pedig nem. A hivatalos irat feladására ezzel jogosultságot vesztő feladók a küldeményeik feladásának igazolhatósága tekintetében emiatt egyébként nem szenvednek hátrányt, ugyanis használhatják helyette a tértivevényes levél szolgáltatást. Ugyanakkor így a Magyar Posta Zrt. erőforrásai sokkal hatékonyabban kerülnek kihasználásra, ugyanis ezen esetekben nem lesz szükség a hivatalos iratra jellemző, lényegesen összetettebb technológia, így például a kétszeri kézbesítési kísérlet alkalmazására. Az egyértelmű jogalkalmazás érdekében meghatározásra kerül továbbá a postai támpont fogalma, ami röviden egy, a közutak mentén elhelyezett, kézbesítésre alkalmas eszköz, amely lehetővé teszi a postai küldemények felvételét, és a címekhez rendelten biztosítja a levélszekrénybe kézbesíthető postai küldemények kézbesítését, illetve pontosítja ezeknek a részletszabályait. A fentieken túl a módosítás célja az adatkezelés időtartamának pontosítása is. A postai szolgáltató egészségügyi válsághelyzet esetén jogosult a könyvelt postai küldeményeket a címzettnek a személyes átadás mellőzésével, a sajnos napjainkban egyre közkedveltebb, úgynevezett érintésmentes technológia alkalmazásával kézbesíteni. Ebben az esetben a postai szolgáltató rögzíti a kézbesítés tényét, meghatározott fajtájú küldemények kézbesítésekor emellett az átvevő személyazonosságának igazolására alkalmas okmányának típusát és számát is, de az átvevőtől aláírást nem vesz fel, tehát fizikai kontaktus kialakítására nem kerül sor. A törvénnyel kapcsolatban itt a postát érintő kérdésekről az államtitkár úr már részletesen beszélt, ha megengedik, ezen én átlépnék. A vízgazdálkodásról szóló törvény módosítása szerint arról beszélünk, hogy az állami tulajdonban lévő vizek és vízi létesítmények ingatlanaira bejegyzett kezelői jog ingatlan-nyilvántartásból történt törlésének elősegítése érdekében kerül kiegészítésre azért, hogy a törvényben kijelölt vízügyi igazgatóság vagyonkezelői joga az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre kerüljön, és a vízügyi igazgatóságok az érintett ingatlanokkal kapcsolatos vagyongazdálkodási feladataikat az állami vagyonról szóló jogszabályoknak megfelelően lássák el. A másik érintett törvény az Erzsébet-táborokról szóló törvény. A jogszabály értelmében az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány közfeladatként a jövő nemzedékének védelme érdekében gyermek- és ifjúsági programokban való részvétellel, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével összefüggő feladatokat, valamint az ezekhez kapcsolódó szervezési, lebonyolítási, oktatási és képzésszervezési teendőket lát el központi költségvetésből biztosított támogatás felhasználásával. Az alapítvány alapító okiratában meghatározott alapvető célja a Kárpát-medencében élő magyar gyermekek üdültetésével összefüggő feladatok ellátása. A gyermek- és ifjúsági táborok minél színvonalasabb működtetése érdekében az állami tulajdonban álló Budapest belterület 9121/7 helyrajzi számú ingatlan ez a volt csillebérci úttörőtábor ingyenesen az alapítvány tulajdonába kerül. A tulajdonátruházást megelőzően a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. intézkedik az ingatlan művelési ágának megváltoztatásáról, illetve az Országos Erdőállomány Adattárból való törléséről. A rendelkezésben az is előírásra kerül, hogy a tulajdonátruházást követően az alapítvány az átadott ingatlan erdőnek minősülő területét az Országos Erdőállomány Adattárban tanerdőként nyilvántartásba vezeti. A tulajdonátruházásról szóló szerződést az MNV Zrt. köti meg az alapítvánnyal, melyben rögzítésre kerül, hogy az ingatlan használata során az alapítvány kötelezettsége a környezet- és természetvédelmi szempontok figyelembevétele, különösen a biológiai sokféleség védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalásomban részletezett, az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/15706. számú törvényjavaslat kapcsán több törvénymódosításról is döntenie kell a tisztelt Háznak. Miután az államtitkár úrtól nagyon sok érintett törvénynek a részletes kifejtését hallottuk, illetőleg az expozéjában beszámolt ezekről, nem szaporítanám a szót. Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat alapvetően támogatandó célokat szolgál, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, és egyben köszöntöm képviselőtársaimat. Most megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindig nehéz helyzetbe hoz engem az államtitkár úr, mert alapvetően egy mély szakmai felkészültségű kormánypárti kollégával állok szemben, akivel 2010 óta nagyon sok termékeny diskurzusunk volt, egyébként nagyon sok vitánk is az élet más dolgairól. Amikor elénk tesznek egy ilyen javaslatot, amely tizenhárom törvényt ír át tulajdonképpen egyetlen kormánypárti salátatörvénnyel, akkor egyrészt az egyszeri ellenzéki képviselőt lehetetlen helyzetbe hozzák a támogatási szándékot illetően, hiszen biztos, hogy találunk egy ekkora csomagban olyasmit, ami vállalhatatlan. Viszont a kellemetlen helyzet fokozódik, mert olyat is találunk, amire azt mondaná a jóérzésű hazafi és azt is mondja , hogy ezt bizony támogatni kell. Államtitkár Úr! Az a probléma, hogy amit a vagyonkezeléssel kapcsolatban, nem ön, higgye el, hogy nem az ön szakmaiságának címzem, hanem amit ez a kormány előadott 2010 óta, az egy olyan helyzetet teremtett, amit talán a bakonybéli példán keresztül tudnék a leginkább megvilágítani. Én magam biztos, hogy maximális támogatója vagyok annak, hogy szerencsétlen honfitársaink és nagyon nehéz helyzetben lévő honfitársaink rekreációja, gyógyulása vagy éppen adott esetben a legrosszabb időszak átvészelése vagy az utolsó hetek, hónapok eltöltése méltó körülmények között folyjon, szerintem ehhez minden jóérzésű ember csak a támogatását adhatja. Ugyanakkor az elemző sajtóban pedig felröppennek azok a hírek, hogy adott esetben Bakonybél tekintetében erdőszéli házakról van szó a Google-térkép alapján, és mi lesz, ha ezekből is vadászház lesz. Mint ahogy számos kormánypárti potentát esetében kiderült, vagy maradjunk a feltételezésnél, mert jogerős ítéletek ez ügyben még talán nincsenek, hogy közpénzből vagy uniós forrásból a saját tulajdonukban vagy a saját használatukban álló vadászházak felújítása, építése zajlott vagy éppen a használat támogatása. Én nagyon bízom benne, hogy itt ilyesmiről szó sincsen, és tényleg jóhiszemű ellenzéki képviselőként, ami jó, azt én szeretném támogatni ebben a csomagban. Ezért esik nekem rosszul egy kicsit, hogy a tizenhárom törvényt módosító salátatörvénynyel lehetetlenné teszik számomra azt, hogy az akár nemes célokra igen gombot nyomjak. Sokkal szerencsésebb lett volna esetleg szétszedni, és mint a normális parlamentáris időkben, szánjuk rá azt a fél órát, egy órát javaslatonként, témánként ezekre az amúgy nagyon fontos és nagyon sok vitát érdemlő történetekre. [[18.10]] Tehát még egyszer mondom, ami az egyik oldalról adott esetben daganatos beteg gyermekek megsegítéséről és az ő méltó körülményeik kialakításáról szól, az a másik oldalról már lehet, hogy vadászházak furcsa körülmények között történő használatba vételéről. Nem akarom megmondani azt, hogy kinek van igaza, és nem is akarok ítéletet hozni, mert nem vagyok rá feljogosítva; azt mondom, hogy a vagyonkezelés körül kialakult klíma annyira negatív előjelűvé vált az utóbbi években, hogy sajnos ezek a törésvonalak és ezek a szekértáborok léteznek. A vagyonkezelő alapítványok megjelenése elképesztően sokat súlyosbított ezen a helyzeten, és valószínűleg itt jutunk el ahhoz a ponthoz, ahol már érdemi vita lesz közöttünk, amit nem tudunk áthidalni a legjobb szándék mellett sem. Ugyanis nyilván az ellenzéki sajtó úgy kezeli a vagyonkezelő alapítványokat, hogy készül a Fidesz-KDNP a választási vereségre, amire talán nagyobb esélye van, mint a tíz évben valaha, de persze ne jósoljunk meg semmit, és ezermilliárdos vagyontömeget igyekszik kitalicskázni olyan szervezetek kezelésébe, használatába, birtokába, amelyeknél adott esetben nem követhető nyomon a különböző állami vagyonelemek sorsa. És hát, ez az aggály viszonylag megalapozottnak tűnik, főleg, ha a nemzeti vagyonról szóló törvény egyes rendelkezéseit vizsgáljuk, amelyek az állami vagyonra vonatkoznak, az alapítványhoz kiszervezett vagyonra már nem vonatkoznak. Pontosan azokat az elképesztő dolgokat látjuk, hogyha végignézzük ezeket a paragrafusokat és a módosítandó területeket, hogy megjelenik itt megint csak az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány. Tegyük hozzá, hogy önmagában az alapítványi formával semmi baj nincs. Nekem semmi bajom nincs azzal hívő emberként, hogyha egy egyházi alapítvány kezelésébe jut bármilyen tulajdon, és ha ezt felelős módon teszi, a hatályos jogszabályok betartásával, és vonatkoztatja magára a nemzeti vagyonról szóló törvényt is, akkor nekem tényleg nem lesz problémám az egésszel. A baj az, hogy nem vonatkoztatja. Ami eddig állami vagyonként felügyelhető volt, és következményei voltak a vagyonnal való visszaélésnek vagy a nem megfelelő kezelésnek, az az ezen alapítványokhoz kiszervezett vagyontárgyakra, vagyonelemekre már nem igaz. Azt látjuk, hogy amikor egy ilyen salátatörvénybe ingatlanok, festmények, sport, egyházi tartozások, de még a posta kérdése is beszáll, akkor a szakmaiság ott a periférián elhajózik valahol a messzeségbe, vagy eltűnik a horizonton. És tényleg azt látjuk, hogy a Csillebérci Szabadidő- és Ifjúsági Központ hasznosítása, vagy az, hogy máshogy hasznosítsuk, mint eddig, ez szerintem egy legitim vitának az alapja lenne. Az viszont, hogy egy alapítvány kezelésébe kerüljön mindez, már vitára ad okot, hiszen teljes joggal aggódik az ellenzék amiatt, hogy itt vagyonelemek kiszervezése zajlik. A Mathias Corvinustól kezdve számtalan más alapítvány esetében a vezérkarban tisztelet a kivételnek, mert nem csak többnyire fideszes potentátok tűnnek fel. Többnyire olyan vagyontárgyak kerülnek át, amelyeket eddig tudtunk ellenőrizni, amelyek viszont az új alapítványi formában vagy dobra verhetők, vagy nem. Van, ahol deklaráltuk azt, hogy nem elvileg , van, ahol viszont kijelentették azt, hogy igen, van olyan szcenárió, amely a dobra verésről szól. Itt van a kedvencünk rögtön, a zánkai és fonyódligeti Erzsébet-táborokat először kijátszó, de egyébként a felújításokról is szóló hírcsokor. Azt látjuk, hogy itt az állam kiírt egy pályázatot, és finanszíroz egy csaknem 22 milliárd forintos felújítást, de érdekesség az, hogy közben a Szeged-Csanádi egyházmegyéhez közeli Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítványnak elajándékozták az érintett vagyont. Tehát az az egészen elképesztő helyzet áll elő, hogy Somogyligetet is elajándékozták, államtitkár úr, de cáfoljon meg, ha rosszul tudom, mintha 2018 óta Fonyódligeten, Fonyódligetről van szó, tehát 2018 óta tudtommal itt gyermekek nem táboroznak. Tehát most egy olyan vagyonelem elajándékozását indokolták itt a gyermekek körülményeinek a javításával, ahol évek óta gyermekek táboroztatása nem folyik. Hát, akkor hogy jön ez az indoklás, és miről szól ez az egész javaslat, amit önök idevetettek elénk? Az a helyzet, hogy ami Fonyódliget esetében felmerül, az számtalan más, a vagyonkezelő alapítványokhoz jutott vagyontárgy, vagyonelem esetében is felmerült. És hát, az az egészen érdekes, hogy az állam kiír egy pályázatot, finanszíroz egy 22 milliárdos felújítást, egyébként Mészáros Lőrinc cégének a konzorciuma megjelenik meglepő módon ebben a történetben, és úgy teszik le ide ezt a csomagot elénk, mintha a legnagyobb jó szándék és a legnagyobb szakmai jóindulat irányította volna ezt az egészet. A helyzet az, hogy mi nem győződtünk meg erről, és várjuk államtitkár úr magyarázatát, illetve kormánypárti képviselőtársak magyarázatát azt illetően, hogy hogyan fordulhatnak elő azok az indokolások, amelyek, még egyszer mondom, daganatos gyermekek esetén megállják a helyüket, hogyha jóindulatúak vagyunk, és én az szeretnék lenni ebben a kérdésben, viszont, mondjuk, Fonyódliget esetében egészen biztos, hogy nem. Köszönöm, és várom az érdemi válaszokat.
Köszönjük. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szerteágazó, igazi salátatörvénnyel van dolgunk, több mindent módosít az előttünk fekvő törvényjavaslat. Államtitkár úr részletesen kifejtett a módosító törvényjavaslatok közül jó néhányat. Z. Kárpát Dániel képviselőtársunknak mondanám itt a csillebérci ügyekkel kapcsolatban, hogy kérdezze meg Varju Lászlót, hogy hogy is volt ez az elmúlt 25-30 évben, ő az, aki még a mai napig nem válaszolt. És ha az átláthatatlan viszonyokról, a kiszervezésről, a privatizációról beszél, tisztelt képviselő úr, a csillebérci táborral kapcsolatban, akkor az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy a magyar ifjúság számára a rendszerváltás 2015-ben fejeződött be, amikor jogos tulajdonosához, az államhoz visszakerült ez a tábor egy olyan jogtalan ügylettel, amikor a KISZ-től az úttörőszövetséghez került, és áron alul, kilencvenvalahány-millió helyett 14 millióért vették meg az úttörőtábor legértékesebb részét. 10 milliárd forint kár érte a magyar ifjúságot azért, mert nem tudták használni a csillebérci tábort. Miért nem ott kopogtat, tisztelt képviselő úr, ebben az ügyben? Föltettünk akkor is Varju képviselő úrnak számtalan ügyet, az ő személyével, a családjával kapcsolatos ügyeket; nem válaszolt erre a tisztelt képviselő úr akkor sem, és nyilvánvalóan ma sem fog erre válaszolni. De hát az a helyzet, hogy én azt gondolom, hogy pont a magyar ifjúság szolgálatába kell állítani. Elvesztegettünk 25 évet azért, mert a kommunista mutyi áldozatává lett a csillebérci tábor. Elvesztegettünk 25 évet. Nagyon fontos, hogy végre újra a magyar ifjúság és a magyar fiatalok ügyét szolgálja a csille-bérci tábor, a rajta lévő vadászház és az összes többi környező eszköz és terület, ami rendelkezésre áll, mert amikor sapkát váltott a baloldal 1989-ben, onnantól kezdve ez volt az első korrupciós ügye az új baloldalnak ’90 után, ez volt az egyik legnagyobb korrupciós ügy akkoriban, amikor elkezdték új baloldalként átírni a múltat, és felélni a jövőt. Tehát azt gondolom, tisztelt képviselő úr, hogy ne hozzánk intézze ezeket a kérdéseit, pláne ne az egyesült ellenzék nevében tegye föl ezeket a kérdéseket, amikor az MSZP-vel és a DK-val szövetségben próbál minket számonkérni a csillebérci ügyben. Azt gondolom, hogy a négy darab bakonybéli, a Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet területén elhelyezkedő ingatlant, amelyeket a bakonybéli községi önkormányzat, valamint a Veszprémi Érsekség tulajdonába juttat ez a törvényjavaslat, egyfelől kiemelt, fontos társadalmi feladat ellátása. Remélem, a mai napon megkímél minket a DK-s vezérszónok az egyházellenes kirohanásoktól, és nem fogja bírálni az egyháznak juttatandó vagyonelemeket és ingatlanokat. A négy bakonybéli ingatlan korábban a HungaroControl Légiforgalmi Szolgálat Zrt. vagyonkezelésében állt, jelenleg hasznosítatlanok, állami feladat ellátásához nem szükségesek. Tehát egy állami feladatellátáshoz nem szükséges ingatlan kerül egyébként egy fontos, kiemelt társadalmi cél szolgálatába. Mivel a Veszprémi Érsekség a fenntartásukban működő bakonyszücsi Daganatos Betegek Lelki Rehabilitációs Otthona bővítése érdekében kívánja hasznosítani az ingatlanokat, tehát egy parlagon heverő ingatlan a rehabilitációs központ szolgálatába kerül, azt gondolom, hogy így mindannyiunk által támogatandó cél az, ami itt meg fog tudni valósulni a törvényjavaslat értelmében. Az otthonban daganatos betegségen átesett gyermekek utókezelésével és rehabilitációjával foglalkoznak, az ingatlanok tulajdonba adásával e tevékenység ellátása lenne bővíthető. Az otthon bővítése a mi álláspontunk szerint nemcsak fontos, hanem kiemelt prioritást élvező társadalmi közérdek, így üdvözöljük és támogatjuk a Veszprémi Érsekség terveit, egyúttal köszönettel és hálával tartozunk az otthon dolgozóinak áldozatos munkájukért, amit a daganatos betegségeken átesett gyermekek testi és lelki gyógyulásáért végeznek. Az otthon fenntartását a Veszprémi Érsekség átadta a Katolikus Szeretetszolgálatnak, mely szervezet folytatja az eddigi munkát, és vállalja az otthon fejlesztését és bővítését. A törvényjavaslat tartalmazza az Erzsébet-táborokról szóló törvény módosítását. Az országos és nemcsak országos, hanem Kárpát-medencei jelentőségű Erzsébet-táborok, amik tartalmas kikapcsolódási lehetőséget jelentenek a gyermekeknek a nyári szünetben, évről évre egyre népszerűbbé váltak. A járvány előtti évben, 2019 nyarán minden korábbinál több, 130 ezer gyermek vett részt az Erzsébet-táborok valamelyikében. Az Erzsébet-táborok résztvevői számos kulturális, honismereti, készségfejlesztő, sport- és szórakoztató programokon vehetnek részt, ahol játékos, tapasztalati úton megismerkednek az esélyegyenlőség fontosságával, a magyar kultúra értékeivel és a közösségszervezés prioritásaival, fontosságaival. [[18.20]] Az Erzsébet-program az ottalvós és napközis táborokon kívül tartalmaz a családoknak is, nyugdíjasoknak is szóló kikapcsolódási, üdülési lehetőségeket. Az Erzsébet-program keretein belül az elmúlt nyolc évben másfél millió magyar ember jutott üdülési lehetőséghez. A gyermek- és ifjúsági táborok további fejlesztéséhez, minél színvonalasabb működtetéséhez az Erzsébet-táborokat fenntartó Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány tulajdonába került a budapesti volt csillebérci úttörőtábor. A táborhely bővítésével még több lehetőség nyílik meg a táborozó gyerekek, iskolás és ifjúsági csoportok előtt. A cél egyértelműen az, hogy minél több gyermek vehessen részt az Erzsébet-táborokban, ugyanis számos hátrányos helyzetű gyermek számára az év legnagyobb és legörömtelibb, élménytelibb nyaralását jelentik ezek a táborok, ahol a barátok mellett közösséget és élményeket, életre szóló élményeket szerezhetnek. A törvényjavaslat továbbá az egyes vagyonkezelőkre vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket, és több kapcsolódó törvényt módosít jogharmonizációs pontokon. Amit még ki szeretnék emelni, államtitkár úr már beszélt róla, a posta- és egyéb törvényekben a „bürokráciacsökkentés” fogalma. Minden olyan erőfeszítés, ami arra irányul, hogy a magyar emberek érdekében az ügyintézési időket, a papírok mennyiségét és a különböző ügyeket csökkentjük, azt gondolom, mindenképpen üdvözlendő irány, és tovább kell haladni azon az úton, amit a kormány kitűzött magának 11 évvel ezelőtt: minél kevesebb ügyben kelljen személyes jelenlét, minél kevesebb papír kelljen hozzá, minél kevesebb ügyintézőn kelljen magát átrágnia az embernek, hogy elintézzen valamilyen ügyet. Ezért a bürokráciacsökkentés egy abszolút támogatandó cél. Mindezek figyelembevételével, hiszen államtitkár úr teljességében kitért a törvényjavaslatra, én ezeket a pontokat tartottam figyelemreméltónak és fontosnak. A KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A következő vezérszónok Molnár Gyula, aki az MSZP képviselőcsoportjának a vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem akarok hosszan szólni, mert ilyen késői órában talán nem kell itt minden egyes részletébe a 13 javaslatnak belemászni, csak engedjék meg, hogy azt hadd fogalmazzam meg, hogy az ember mindig töri a fejét, hogy ez hogyan működik önöknél a minisztériumban vagy a kormányban. Tehát van egy ilyen vezetői értekezlet, ahol összehívják az összes osztályvezetőt, és azt mondják, hogy mindenki húzzon ki minden fiókot, amit talál, nézze meg, hogy vane még valami olyan elfekvő javaslat, amit valamilyen módon még nem tettünk bele egy ilyen csomagba, és akkor szedjük ezt így össze, hozzuk be, és akkor nézzük meg, hogy mit lehet ebből kihozni? Elmondtam egy előző hozzászólásban, hogy ebben a 31 törvényjavaslatban, amelyet itt önök az éj leple alatt, pár nappal ezelőtt benyújtottak nyilvánvalóan tudjuk, hogy a holnapi nap az igazán fontos, a holnapi nap teszik meg azt a szükséges lépést, amit valamiért önök úgy gondolnak, hogy még a választások előtt meg kell tenni. És akkor mindig azon töri az ellenzék a fejét, hogy a többi törvényjavaslat közül melyik az, amelyikben valamilyen módon olyan kommunikációs paneleket rejtenek el, amelyek aztán előhúzhatók az egyébként nyilvánvalóan, az átlagemberek számára is szabad szemmel is láthatóan egyértelmű ügyekben. Megmondom őszintén, lehet, hogy egy ilyen feladatot kapott az önök tárcája, és ezt szedték össze. Amikor én anno a saját kerületemben polgármester lettem, ugyanezt csináltam, csak fordítva, az ilyet az elején kell megcsinálni. Tehát bemegy az ember egy új helyre, és akkor azt mondja, hogy ha úgy érzik, hogy valami az előző időszakban nem volt jól szabályozva, ha úgy érzik, hogy valamiért azok nem jutottak át az akkori vezetésen, azokat most vegyék elő, én készen állok arra, hogy mindent megnézzek. Nem értem, hogy ezt most miért csinálják búcsúzóul. Tehát mi az a szándék, ami alapján úgy gondolják, hogy egy évvel a választások előtt egyes ügyekben olyan generális döntéseket kell hozni, amelyek tulajdonképpen teljes egészében ellentétesek azzal, mint amit eddig bármilyen szempontból kommunikáltak vagy általában kommunikálnak? Teszek egy vallomást: lehet, hogy bizonyos szegmensében nem vagyok alkalmas politikusnak, de amikor hallgatom például Nacsa Lőrincet, én készen állok arra, hogy higgyek neki, de mindig tud olyanokat mondani aztán utána, ami teljes egészében lehetetlenné teszi ezt a dolgot. Higgye el, hogy én alkatilag olyan vagyok, hogy amikor valamit így elolvasok vagy megnézek, vagy valakivel elkezdek vitatkozni, akkor tényleg őszintén azt gondolom, hogy onnan nézvést a világot, valószínű, hogy ebben vannak igazságelemek. De most tényleg mondják meg, hogy ebben a 13 törvényjavaslatban, amit ide benyújtottak ebben a csomagban, egyébként a járvány kellős közepén mi az, ami bármilyen szempontból beleilleszthető egy olyan Magyarország-képbe, amiről úgy gondolják, hogy a következő évtizedekben errefelé kellene menni. Tényleg komolyan gondolja bárki azt, hogy önöknek el fogják hinni azt, hogy mindez azért történik, hogy az állam kijjebb vonuljon, és a bürokráciát csökkentsék?! Hát, az egész eddigi kormányzásuk, az egész eddigi filozófiájuk arról szólt, hogy önök meg vannak győződve arról, hogy senki helyben nem képes a dolgokat jól vinni, hiszen ott alkalmatlan emberek vannak, lehetőség szerint mindent meg kell próbálni központosítani, lehetőség szerint meg kell próbálni mindent centralizálni, mert majd mi tudjuk, mert majd itt minden egyes készség és képesség ehhez rendelkezésre áll. Szóval, ne haragudjanak, még egyszer mondom, nem akarok belemenni itt a részletekbe, de általában azt fogjuk elmondani a következő nap is, és most is azt mondjuk, hogy semmi olyan dolgot nem fogunk a következő időszakban támogatni, ami bármilyen szempontból az állam figyelme alól, az állami vagyonkezelés irányából kiviszi ezeket egy olyan sávba, ahol már csak egy nagyon pici lépés az, hogy bármilyen szempontból magánvagyonná váljanak. El fogjuk ezt mondani, és nem fogjuk semmilyen formában az ilyen típusú javaslatokat támogatni. Még egyszer mondom: most én meghagyom a többieknek azt, hogy részletekről beszéljenek. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Most megadom a szót Varju Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Nem csak Nacsa Lőrinc kedvéért és szórakoztatására kívánok most beszélni, hiszen van ennél itt egy fontosabb pillanat is: ennek a törvénynek a vitája kezdődik el. Ennél a törvénynél is újra azt kell látnunk, államtitkár úr, amit néhányszor már elmondtam, sőt minden alkalommal igyekszem elmondani, hogy mindabból, amit beterjesztettek túl azon, hogy 13 törvény módosításával kell foglalkozni , igazából hiányzik az, hogy mit miért csinálnak. Önök voltak azok, akik meghozták azt a szabályt, hogy márpedig hatástanulmány tartozik ehhez, és ez olyan átfogó módosításokat tartalmaz, amelyekhez egyébként szerintem illett volna idetenni. Ráadásul most azért is emlegetem ezt ide fel, mert néhány órával ezelőtt a képviselőtársuk itt követelte egyébként az Európai Bizottság döntései után, hogy nem kapott ilyet. Tessék! Akkor szükség van rá, most pedig és egyébként általában, amikor a törvényalkotás zajlik, önöknek nincs szüksége rá?! Vagy van, csak egyébként azt nem mutatják meg nekünk, és nem teszik lehetővé azt, hogy azonos információs bázisból dolgozzunk. A kormány erejével visszaélve a parlamentarizmust nem segíti, nem támogatja, és egyébként pedig számunkra a megfelelő információkat nem biztosítja az előterjesztő. Éppen ezért azt gondolom, indokolt minden esetben elmondani, hogy ez, amit önök ilyen módon tettek, helytelen. Másrészt: a Költségvetési bizottság oldaláról mi azt gondoltuk, hogy márpedig jelentős hatása van önmagában a költségvetésre is, érinti ezt valamilyen formában, ezért ezt illik ott megtárgyalni. A kormánypárti képviselők fogták magukat, és úgy döntöttek, hogy erre nincsen szükség, miközben az előterjesztő ugye, állami vagyont érint, a miniszter asszony a Költségvetési bizottsághoz tartozik az éves beszámolójával, és egyébként ennek kitűzött időpontja van május 4-én. Ennek ellenére úgy döntöttek a fideszes képviselők, hogy a nagy beszámolót, amit elkészítettek, egyébként a Gazdasági bizottság baráti környezetében kell megtárgyalni; nem volt hozzá, mondjuk úgy, bátorságuk, hogy egyébként ezt annak a helyére tegyék, és most is elutasították azt, hogy a Költségvetési bizottság testületileg is kifejthesse álláspontját. Nem tudom, hogy ezt miért teszik, de biztos, hogy ez abba az irányba tolja az embert, hogy el kell gondolkodni azon, hogy mi történik, mert ez mindenképpen kérdéseket vet fel. Aztán ha még megnézzük azt is, hogy azoknak az elemeknek, amelyeket beterjesztettek így szerda éjjel, aztán tényleg semmi köze nincs a járványhoz kapcsolódó válságkezeléshez, akkor azt gondolom, hogy képviselőtársaimmal teljesen egyetértek abban, hogy azon túlmenően, hogy az értetlenségünknek adunk hangot, a kétkedést ez tovább erősíti. [[18.30]] Ráadásul azok az indoklások, amelyek a Kereszténydemokrata Néppárt vezetői részéről megjelennek, olyan átlátszóvá válnak, amelyek rögtön elbuknak akkor, amikor a minap Steinmetz Ádám képviselőtársunk előadásában, illetve a hozzászólásában meghallgattuk, hogy mi történik Fonyódligeten. Na most, ezek után mit gondolnak arról, ami történt, hogy nemcsak önmagában a vagyon kimentése történt meg, hanem ezenkívül sok milliárd forinttal támogatták, majd egyetlen gyerek üdülésére sem került sor? Na most, ez a helyzet ilyen körülmények után és évek óta folytatják, folytathatják ellenőrzés nélkül ezt a gyakorlatot , én azt gondolom, igenis felveti az emberben vagy tovább erősíti magát a kételyt, hogy ez a törvény így, ebben a formájában nem támogatható, még akkor is, ha egyébként meglenne az a jó szándék, hogy ha elhihetném azt, hogy van olyan civil szervezet, amely tevékenységénél fogva igenis támogatandó, és segíteni lehet ebben, ezzel együtt lehetetlenné teszik azt, hogy ilyen értelemben az előterjesztő, a benyújtó részéről ilyen támogatást ehhez meg lehessen adni. Tehát amit önök ebből a szempontból idehoztak elénk, ebben az értelemben nem támogatható. Ráadásul, ha megnézzük, ami nemcsak az ingatlanokra vonatkozik, hanem például az, ami a felszámolókra vonatkozó részben van, mármint azok szabályai könnyítésének összefüggésében idehoztak, beterjesztettek, ha ráadásul hozzávesszük azt, hogy idén már milyen lépéseket tettek annak érdekében, hogy szinte kiválasztott, kijelölt felszámolóik legyenek, azt gondolom, ez ebben a felállásban kifejezetten a felszámolók piacát átrendező kormányzati törekvéseket mutat be, ezért azt gondolom, nyugodtan odatehetjük mellé, a KDNP-nek az a javaslata, hogy márpedig a tönkrement vállalkozások minél könnyebb felvásárlására teremtsék meg a piacot, teremtsék meg a feltételeket, és ennek megfelelően járnak el. Ezért, képviselő úr, ha ilyen előfeltevésekkel és előfelütésekkel próbálkozik, ettől még önmagában az az igaz, amiről itt beszélünk, itt van az előterjesztés, és nem pedig az önök, mondjuk úgy, álproblémáinak a felvetése. Az, amit egyébként akár a Nemzeti Gyermek és Ifjúsági Közalapítvány ügyében tettek korábban, az ott lefolytatott vitánk tekintetében, amelyeket elvégeztünk, azt gondolom, ott is nekünk, nekem volt mindvégig igazam, bármennyire is tetszik vagy nem tetszik önöknek. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] De önmagában amivel most próbálkoznak, akkor elmehetünk egészen Zánkáig, ha ezt akarjuk itt egymásnak felvetni, hogy egyébként azok mennyire hasznosulnak valóban a gyermekek javára, és ezeket természetesen fel is kell vetni. De itt nem csak erről van szó, mint ahogy mondtam, 13 törvényt akarnak módosítani, és ilyen módon teszik az egészet ebben az értelemben elfogadhatatlanná. Nagyon sajnálom, ha az egész vitában nem tudok majd részt venni, de szeretném értelmezni [[Nacsa Lőrinc: De kényelmes!]] , szeretném értelmezni még az ön számára is, hogy a kereszténydemokrata elvhűséghez nemcsak a repülő háziállatok a fontosak, hanem akkor is igazmondásra van szükség, amikor ilyen beterjesztésekkel élnek, és nem pedig álvita generálásával. Így összességében véve természetesen bízom abban, hogy a következő hetek vitáiban, akár a törvény, akár a beszámolók vitájánál nyilvánvalóvá válik mindenkinek, hogy az a vagyonkimentés, amit most az alapítványok címén elindítottak, és abban az értelemben nem újszerű technika, hogy ne lehetne egyébként akár beszélni róla, hogy milyen megoldásokat lehet tenni, de ahogyan csinálják, azt gondolom, az elfogadhatatlan, és éppen ezért ebben a formájában nem lesz támogatható. [[Nacsa Lőrinc: Kényelmes!]] Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Ház! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása következik, ha Nacsa képviselő úr is abbahagyja. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Herr Abgeordneter Ritter, sie haben das Wort.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament… [[Nem működik a mikrofonja.]]
Nem működik a mikrofonja, képviselő úr, egy pillanat türelmét! [[Ritter Imre elé hordozható mikrofont helyeznek.]]
Dann noch einmal! Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges „Zu bestimmter Anordnung über die Verwaltung von Vermögenswerten und zur Änderung bestimmter Gesetze zur Verwaltung von Vermögenswerten und nationalen Finanzdienstleistungen” mit Nr. T/15.706 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/15706. számú, egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról című törvényjavaslat kapcsán. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. április 7-i ülésén kapcsolódott a törvényjavaslathoz, és lefolytatta az általános vitáját. A törvényjavaslat 17. §-a közvetlenül a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény továbbiakban Nek.-törvény 25. § (6) bekezdését módosítja, nevezetesen: az ingyenesen átadott ingó és ingatlan vagyon tulajdonjogának az eredeti tulajdonosra történő automatikus visszaszállásának garanciális feltételeit pontosítja, egészíti ki. Ennek kifejtése előtt azonban engedjék meg, hogy röviden felidézzem ennek a bekezdésnek az előzményeit. A Nek.-törvény korábbi 2017. évi, 2018. január elsejével hatályba lépett módosításával az intézményfenntartó nemzetiségi önkormányzatok ingyenes vagyonkezelésébe kellett adni a fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmények feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont, de a tulajdonjog megmaradt az eredeti tulajdonosnál. Ez is már jelentős előrelépés volt a nemzetiségek kulturális és oktatási autonómiájának biztosítása terén, de az elmúlt évek tapasztalatai indokolttá tették, hogy a vagyonkezelői jog helyett a tulajdonjog kerüljön átadásra a fenntartó nemzetiségi önkormányzatok részére, természetesen a szükséges garanciák egyidejű biztosítása és előírása mellett. Ezért bizottságunk tavaly, 2020. április 28-án benyújtotta T/10303. számú, a Nek.-törvény törvénymódosító javaslatát, melyben szerepelt a Nek.-törvény 25. § (6) bekezdésének módosítása is, amely előírta: „A fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmény nevelési-oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a feladatátvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb a nevelési, illetve a tanév kezdetéig ingyenesen a fenntartó nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kell adni azzal, hogy a vagyonelemek tulajdonjoga visszaszáll az eredeti tulajdonosra akkor, ha a) a fenntartó jogutód nélkül megszűnik, vagy b) a köznevelési intézmény megszűnik.” E törvényjavaslatunkkal az Országgyűlés egyetértett, 9 tartózkodás mellett gyakorlatilag egyhangúlag elfogadta. A Közlönyben történő megjelenést követően azonnal elkezdtük az ingyenes tulajdonátadások lebonyolításának konkrét előkészítését, segítését, hiszen a korábbiakban ilyenre szinte csak elvétve volt példa. [[18.40]] A Miniszterelnökség Egyházi és Nemzetiségi Kapcsolatokért Felelős Államtitkársága kidolgozott egy „Tájékoztatás nevelési, oktatási feladat ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon települési nemzetiségi önkormányzat tulajdonba adásával kapcsolatban” tárgyú általános iránymutatást, állásfoglalást. Köszönet érte dr. Fürjes Zoltán helyettes államtitkár úrnak. A Magyarországi Németek Országos Önkormányzata pedig melyhez az intézményfenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatok több mint 90 százaléka tartozik konkrét átadás-átvételi szerződésmintákat dolgozott ki, melyeket megküldtem minden érintett helyi és országos nemzetiségi önkormányzatnak is. Kisebb regionális csoportokban személyesen tartottam mindezekről tájékoztatásokat, munkatársainkkal együtt többtucatnyi alkalommal telefonon, e-mailben egyeztettük a felmerült kérdéseket, segítettünk azok megoldásában, hogy az átvett nemzetiségi köznevelési intézményeinkhez kapcsolódó ingatlanok átadás-átvételi eljárásai rendben megtörténhessenek. Több településen, ahol komplikáltabb kérdések merültek fel, személyesen részt vettem a települési és a nemzetiségi önkormányzatok, intézményvezetők egyeztetésein, melyeket minden esetben sikeres megállapodással zártunk; például Sopronban, Mányon, Pusztavámon, Városlődön és több más településen is. 2021. január végén, majd ezt követően március második felében kétszer is teljeskörűen felmértük az ingyenes tulajdonjog-átadások helyzetét, ahol még nem történt meg, ott ennek megvizsgáltuk és elemeztük az okait. Engedjék meg, hogy a felmérés eredményeiről ezúton röviden tájékoztassam önöket. Az ingyenes tulajdonjog-átadás a helyi nemzetiségi önkormányzatok esetében német, horvát, román, szlovák, tehát négy nemzetiségnél 51 településen összesen 69 nemzetiségi köznevelési intézményt érint. A fenntartó országos nemzetiségi önkormányzatoknál pedig nyolc nemzetiség görög, horvát, német, roma, román, szerb, szlovák és szlovén összesen 27 település 35 nemzetiségi köznevelési intézményét érinti. Vagyis összegezve: 78 település 104 nemzetiségi köznevelési intézményéről beszélünk. Természetesen már az előkészítés, helyzetfelmérés során egyértelműen látszott, hogy a törvény biztosította lehetőség realizálása egy sor földhivatali, jogi, szakmai, hatósági, eljárási kérdést fog felszínre hozni, hiszen az ingyenes tulajdonjog-átadáshoz előbb minden a korábbi évtizedekben felhalmozódott rendezetlen kérdést az átadás előtt rendezni kellett és kell. Az egyik általános, legtöbb intézménynél felmerült egyeztetési kérdés a konyha-étkező helyzete volt, melyeknél a tulajdonjog-átadás a csak az intézményt ellátó melegítő- és/vagy főzőkonyhák és étkezők esetében megtörtént. Azon főzőkonyhák esetében, amelyek az adott köznevelési intézményen kívül más területek részére is szolgáltattak, ott jellemzően a tulajdonjog a főzőkonyha üzemeltetőjénél maradt, vagy hozzá került át. Ennek további üzemeltetését és használatát az átadás-átvételi szerződések részletesen szabályozzák. Úgyszintén több nemzetiségi köznevelési intézménynél kellett a nem kizárólagosan nemzetiségi nevelési-oktatási célra használt ingatlanoknál telekalakítási eljárást, telekmegosztást csinálni, vagy ahol a telekmegosztás nem volt lehetséges, ott osztatlan közös tulajdont kellett kialakítani a települési önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat között, vagy albetét kialakítását kellett kezdeményezni. Ezekben az esetekben vagy a tulajdonátadás-átvételi szerződésekbe, vagy külön használati megosztási szerződésbe foglalták a felek a megállapodásukat arról, hogy az ingatlan egyes részeinek kizárólagos használatára melyik tulajdonos jogosult. Több intézménynél merült fel rendezendő kérdésként az intézmény ingatlanán lévő valamikori szolgálati lakások problémája. Esetenként ezeket már régóta nem szolgálati, hanem köznevelési célra használták, de az ingatlan-nyilvántartásban még lakásként voltak feltüntetve, így a tulajdonátadás előtt előbb rendezni kellett az átminősítésüket. Több helyen még a települési önkormányzat a közneveléstől független bérlakásként használta ezeket. Itt meg kellett állapodni ezen lakások végleges funkciójáról. Van olyan eset, ahol többéves peres ügyet kell jogerősen lezárni ahhoz, hogy a valamikori szolgálati lakást a jogtalan használótól fel lehessen szabadítani, és a funkcióját véglegesen rendezni. Úgyszintén külön egyeztetéseket igényeltek azok az esetek, amikor az adott nemzetiségi köznevelési intézménynek más településen, adott esetben több más településen is egy vagy több tagintézménye is működik, és az ezekhez kapcsolódó ingatlanok tulajdonjoga a más településen működő fenntartó nemzetiségi önkormányzat részére került átadásra. De felmerült olyan eset is, amikor csak a földhivatali bejegyzési kérelem benyújtását követően derült ki sem a települési, sem a nemzetiségi önkormányzatnak nem volt róla tudomása , hogy az átadandó telek nem az épületek, csak a telek több évtizede örökségvédelem alatt áll, telekátalakítást tiltó szabályozások vonatkoznak rá. Mindezen nagyon sokrétű nehézség, a pandémiás helyzet és minden egyéb probléma ellenére mégis örömmel számolhatok be róla, hogy a helyi nemzetiségi önkormányzati fenntartású 69 darab nemzetiségi köznevelési intézményből az ingyenes tulajdon átadása 39 esetében, ez 59 százalék, már rendben lezajlott, további 25 esetben, ez 36 százalék, folyamatban van, az átadás várhatóan napokon, néhány héten belül lezárul, és mindössze 4 esetben 6 százalék fog az átadás-átvétel várhatóan még hosszabb időt igénybe venni, bírósági eljárás, örökségvédelmi eljárás vagy egyéb okból. Összefoglalóan megállapíthatjuk, hogy a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények több mint 95 százalékánál már lezajlott vagy folyamatban van, és néhány héten belül rendezetten le fog zárulni az ingyenes tulajdonjog-átadás. Ezt az eredményes munkát szeretném megköszönni minden fenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatnak, ugyanígy a partnerként, segítőkészen együttműködő települési önkormányzatoknak, polgármestereknek, jegyzőknek. Külön is köszönöm a kormányhivataloknak, földhivataloknak, hatóságoknak, hogy a pandémiás helyzet korlátozásai ellenére a legtöbb esetben az érkeztetéstől számítva szinte napokon belül meghozták a szükséges határozatokat, és segítőkészen együttműködők voltak az önkormányzatokkal az esetenként többlépcsős eljárásokban. Nem ilyen pozitív a helyzet az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott 35 darab nemzetiségi köznevelési intézmény ingyenes tulajdonjog-átvételénél. Itt 6 esetében, ez 17 százalék, rendben lezajlott már az átadás, további 25 esetben, ez 72 százalék, folyamatban van, az átadás várhatóan heteken belül, egy-két hónapon belül lezárul, és 4 esetben 11 százalék fog az átadás-átvétel várhatóan hosszabb időt igénybe venni; itt is bírósági eljárás, jelentősebb számú tagintézmény és egyéb okokból. Itt, ha szabad egy szubjektív megjegyzést tennem, az is látszik, úgy érzékelem, hogy a helyi nemzetiségi önkormányzatok által többnyire kisebb településeken történő tulajdonátvételeknél a települési önkormányzatok, a polgármesterek, a jegyzők messze együttműködőbbek, gyorsabban lépnek, szorosabb kapcsolatban vannak a nemzetiségi önkormányzatokkal, az intézményekkel, mint néhány nagyváros például Budapest, Szeged, Pécs esetében önkormányzatai. Ezzel együtt remélem, hogy a pandémiás helyzet javulásával az országos önkormányzatok és a nagyobb városok esetében is fel tudjuk majd gyorsítani és rendezetten lezárni az átadás-átvételeket. Mindezek után visszatérve a konkrét törvénymódosításra: a 17. § a vagyonelemek tulajdonjogának eredeti tulajdonosra történő visszaszállását egyrészt kiegészíti azzal az értelmezéssel, hogy a vagyonelemek elidegenítése esetén az azok helyébe lépő vagyonelemek tulajdonjoga is visszaszáll az eredeti tulajdonosra. Másrészt a tulajdonjog visszaszállásának az eseteit kiegészíti további két ponttal: „c) a fenntartói jog központi költségvetési szerv vagy települési önkormányzat részére kerül átadásra, vagy d) az ingatlanon a nevelési-oktatási feladat ellátása megszűnik.” [[18.50]] Mindkét módosítással egyetértünk, szükségesnek tartjuk, mivel az úgymond alapesetek, vagyis a fenntartó jogutód nélküli megszűnése, illetve köznevelési intézmény megszűnése mellett az eredeti tulajdonosra vonatkozó garanciákat kiterjeszti azon speciális esetekre is, ha 15 év elteltét követően a fenntartó valamely vagyonelemet elidegeníti, illetve ha az intézmény nem szűnik meg, de valamely átadott ingatlanon a nevelési-oktatási feladat megszűnik. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslattal egyetért, annak elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Danke schön, Herr Vertreter Ritter! Most a kétperces felszólalások következnek, tisztelt képviselőtársaim. Először megadom a szót Witzmann Mihálynak, a Fidesz képviselőjének. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. A salátatörvény az elmúlt években, hónapokban már egyfajta szitokszóvá vált itt a patkó túloldalán, ezt már megtapasztalhattuk. A salátatörvényekkel kapcsolatos ellenzéki nemtetszéseket egyfelől egyébként megértem, mert valóban ilyen esetekben sok jogszabály együttes módosítására van szükség, másfelől pedig nem értem meg, mert az is magától értetődő, hogy egy törvény módosítása maga után vonja számos hozzá kapcsolódó másik törvény módosításának szükségességét is. Ilyen szempontból nemcsak szükségszerű, hanem, azt gondolom, egyfajta praktikus ügymenetről beszélhetünk bizonyos esetekben kimondottan a salátatörvények alkalmazása tekintetében. Az ellenzéki aggodalmakkal kapcsolatban szeretném ismét felhívni a figyelmet arra, hogy alapvetően települési önkormányzattal, egyházzal, alapítvánnyal, beteg gyermekek ápolását, rehabilitációját, gyógyulását szolgáló, Kárpát-medencei magyar gyermekek kikapcsolódását, nevelését, táboroztatását szolgáló kedvezményezettekkel találkozunk a törvényjavaslatok tekintetében. A szóban forgó, például bakonybéli ingatlanok esetében magam is hangsúlyoztam, hogy hasznosítatlanok ezek az ingatlanok, állami feladatot pedig nem látnak el, tehát nem éri ilyen szempontból semmiféle veszteség az államot. Aztán a budapesti II. kerületi ingatlanok kapcsán elmondtam, hogy lényeges megkötés, hogy a javaslat szerinti vagyonjuttatás során a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezéseitől eltérően az alapítvány a szóban forgó ingatlant határozatlan ideig szóló elidegenítési és terhelési tilalommal terhelten szerzi meg. Ez egy nagyon-nagyon fontos szempont. Végül azt gondolom, hogy ha félretesszük a kétkedést és a gyanakvást, amit egyébként az ellenzéknek valahol megérthető módon ki kell nyilvánítania, de ha ezt félre tudjuk tenni, akkor azt gondolom, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat alapvetően támogatandó célokat szolgál, és ezért javaslom elfogadásra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Szintén két percre megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A korrektség kedvéért meg kell köszönöm Varju képviselő úrnak, hogy az egyházellenes hangokat most nem hozta ide, mint ezt rendszeresen szokta az egyházaknak juttatandó ingatlanoknál. Ugyanakkor mindig kényelmes ez az „el kell mennie” a képviselő úrnak, bár nyilván, ha fontos közfeladatot lát el, akkor nyugodtan menjen, de az ilyen típusú kérdésekre, mint Bau-Bérc Kft., kínai üzletember, kézbesítési megbízott, hova tűnt a bevétel, Csillebérc, ezekre a még mindig kínzó kérdésekre [[Z. Kárpát Dániel: Szerintem a kínaiakat ne emlegessétek!]] nem kaptunk választ az elmúlt öt évben. Ez külön vicces, hogy Z. Kárpát Dániel védi ebben az ügyben Varju képviselő urat. [[Z. Kárpát Dániel: Nem! Azt mondtam, hogy a kínaiakat ne emlegessétek!]] Ön soha nem kérte számon őt, hogy hova tűnt, hogy történt ez az eset, hogyan bogozódnak ki a szálak, és milyen, egyébként törvénytelen jogügyletek történtek, amit aztán később a bíróság is kimondott. Az is vicces, hogy Z. Kárpát Dániel képviselő úr azt mondja, hogy az állami ernyő alól kikerülő vagyonelemek, cégek, ingatlanok nem egy jó irány. De ön pont azokat akarja visszasegíteni a hatalomba, akik 192 állami céget, többségében nyereséges állami céget privatizáltak. 192 állami céget privatizáltak Gyurcsány Ferencék, és ezek több mint kétharmada nyereséges cég volt, potom pénzért a barátoknak. Fonyódliget ügyét idehozta a képviselő úr, ezt szeretném tisztába tenni. 2018-ban nyaraltak gyermekek Fonyódligeten utoljára, 2018-ban. Utána egyébként az állapota miatt nem volt alkalmas arra, hogy gyerekeket fogadjon, ezért 2019-ben nem fogadott gyermekeket, azzal pedig ön is tisztában van, a pandémiás helyzetet biztosan ismeri, hogy 2020-ban miért nem valósulhatott meg gyerektábor. Egyébként egy eredményes közbeszerzés lefolytatása után elkezdődött a tábor felújítása, és idén nyárra el fog készülni, idén nyáron már tudnak újra táborozni gyermekek. Nem kell itt óriási politikai ügyet csinálni és megtolni Steinmetz képviselő úr helyi kampányát! Itt arról van szó, hogy egy nagyon régi, leharcolt… [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Fel kell újítani egy leharcolt tábort, erről van szó. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén két percre Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőjének adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Látja, képviselő úr, még a nap is ide süt, de most nem kell, hogy ez ilyen értelemben fényt vetítsen. Majd egy kicsit segítek önnek. Abban, amivel ön provokál, pontosan tudja, hogy se bírósági ítélet, se per, semmi nem volt, mert semmi közöm hozzá. Ebből kifolyólag önnek viszont arra kellene válaszolni, hogy amikor a kedvezményezettekről beszél például a felszámolókra vonatkozóan, akkor mi az oka annak, hogy 90 győztes cég közül 54 korábban soha nem foglalkozott felszámolással, mégis ezt a törvénymódosítást elindították úgy, hogy egyébként kifejezetten fideszes politikusokhoz köthető megrendelőként itt vannak jelen. Ők lesznek azok, akik egyébként a járvány időszakában gazdaságilag tönkrement cégeket felszámolhatják, és önöknél folytatják a további vagyonkimentést. Én értem, hogy önnek az fáj, ha én ilyet kérdezek, értem, hogy a KDNP-nek ez nagyon fáj, és az önök ilyen típusú barátai önöktől elvárják, hogy ebben segítsék őket, de azt gondolom, hogy ez engem kevésbé kell hogy zavarjon. Éppen ezért azt gondolom, hogy inkább a kormányközeli figurák érdekeltségeivel, akik itt megjelennek, és akiket a pályázatra jelentkezett összesen 277 cég közül kiválasztottak, inkább azokkal kellene önöknek elszámolni. Éppen ezért nem maradt már igazából olyan zsíros konc, mondhatnám, amit máshonnét tudnának megszerezni részben ezzel az előterjesztéssel, részben a holnapi vitában megjelenő alapítványokkal. Majd pontosan láthatjuk, hogy önök mire számítanak és mit akarnak megszerezni. Na, ez ellen fogunk tiltakozni, amikor a törvényt nem fogadjuk el. De csak az ön kedvéért maradtam itt. Köszönöm szépen.
A következő kétperces hozzászólónk Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nacsa Lőrinc képviselőtársam azt kéri tőlünk, higgyük el, hogy a farkas vegetáriánus. Önök az elmúlt 11 évben elképesztően sokat bizonyítottak a lopás különböző műfajaiban, és kicsit ilyen hashtag szánalom érzetű, amikor Nacsa képviselőtársam minden áldott felszólalásában visszamutat 2010 előttre, amely korszaknak én sem vagyok gazdaságpolitikai szempontból a nagy rajongója, de könyörgöm, ne próbálják szétteríteni a felelősséget; tizenegy éve önök vannak kormányon. Arra pedig nagyon szépen megkérem, hogy a kínaiakat ne emlegessék. Önök azok az álnemzeti, álkeresztény kormány, amely a családok tömeges kilakoltatása mellett magyar adófizetők pénzéből, kínai vendégmunkásokkal kínai egyetemet épít Magyarországon, a magyar diákváros tervezett helyére. [[Nacsa Lőrinc: Nem, nem!]] Ne ingassa a fejét, cáfolja meg, ha tudja, de nem tudja! Önök azok, akik kínai megahitellel több ezer év alatt sem megtérülő vasútberuházást finanszíroznak [[Dr. Gyüre Csaba: Így van! Szégyen!]] , eközben a kirgiz egészségügy fejlesztéséhez is hozzájárulnak egy közös 5 milliárdos alappal, és még az üzbég burgonyakutatásra is van energiájuk. Mi történt önökkel? Tényleg nem alszanak eleget? Úgy gondolják, hogy elég fejlesztési forrás van Magyarországon, ez a helyes irány, és erre kell kiteljesíteni a magyar gazdaságot, hogy beragadt az iránytű? Mi történhetett önökkel?! Kérem szépen, amikor ilyen hivatkozásokkal élnek a parlamentben, gondolják végig, hogy mi az, amit az ellenzék fel tud hozni az önök csak e heti hírei és cselekvései kapcsán. Egészen el vagyunk képedve azon, hogy éppen most a magyar fiatalok lakhatását, jövőjét áldozzák fel egy újabb őrült kínai óriásberuházásért az oltáron. El vagyunk képedve azon, ahogy felélik a magyar jövőt. Tehát kicsit több szerénységet kérünk önöktől. Köszönöm. [[Dr. Gyüre Csaba, tapsolva: Így van!]] [[19.00]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének.
Köszönöm szépen, elnök úr, csak nagyon röviden. Tehát a Fonyódligetre egyébként kérdezett, és el is mondtam, és válaszoltam is. Kérdezte, hogy mikor volt ott utoljára gyerektábor 2018-ban. [[Z. Kárpát Dániel: Mondtam, hogy ’18-ban.]] A kínai egyetemre azt mondta, hogy nem merek válaszolni, vagy valahogy próbált így megint lekezelően beszélni, mint ahogy képviselőtársaival szokott, tehát hogy nem merek válaszolni. Természetesen a diákvárossal nem érdemes szembeállítani azt a projektet, mert nincs szemben ez a projekt a diákvárossal. Az egy kormány és főváros közötti megállapodás alapja, amit mind a két félnek be kell tartani. Nem érdemes szembeállítani egy egyetemet egyébként a világ egyik legjobb egyetemét egy diákvárossal, mert mi sem tesszük, és nem is lesz szembeállítva ez, és nem vagy-vagy projektekről beszélünk, csak önök megpróbálják ezt a saját kis kommunikációs buborékjukban előadni, de természetesen nem erről van szó. Egy diákvárosnak egyébként egy egyetem vagy több egyetem, meg campusok, azok pont életet adnak és értelmet adnak, és a diákvárost nem valami helyett vagy valami nélkül kell megépíteni. Természetesen a diákváros egy olyan megállapodás, amit be kell tartani, és természetesen be is lesz tartva. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselőtársaim! Ismételten megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, Fónagy államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindig örülök a pezsgő vitának, de ha megengedik, visszatérek az előterjesztésre, amit itt abszolváltunk. Köszönöm Molnár képviselő úrnak, hogy felvetette, mert ez valóban egy alapvető kodifikációs kérdés, hogy azok a salátatörvények hogyan keletkeznek, amelyekre, meg kell mondjam, még magam sem vagyok büszke, és úgy gondolom, nincs olyan jogalkotó, aki erre a technikára büszke lenne. A kodifikációs munka alapvetően talán három forrásból táplálkozik. Az egyik az, amikor nagy, átfogó törvénytervezetek készülnek. Magam és valamennyien voltunk részesei ilyennek akár előterjesztőként, akár parlamenti képviselőként. Csak hogy az elmúlt évtizedből mondjak egy párat, akár a vagyontörvény, a közbeszerzési törvény, a közösségi közlekedésről szóló nagy kódexek, amelyek valóban úgy készülnek, ahogy ezeknek készülnie kell, egy nagy, átfogó szakmai és társadalmi előkészítéssel. A másik és ez a legkevésbé érdekes a mai nap szempontjából , amikor vagy nemzetközi szerződések, vagy EU-s szabályok hazai applikációjára kerül sor, akkor gyakorlatilag hozott anyagból dolgozunk, és be kell építeni a hazai jogrendszerbe ezért vagy azért egy normaszöveget. S a harmadik az, amit önök ma itt kifogásoltak, és azt kérdezik, hogy tulajdonképpen erre a fiókkisöprésre miért most került sor. Képviselő úr, ez nem fiókkisöprés, hanem az a nagyon sok konkrét munkavégzés, amit egyébként nagyon sokat dolgozó kollégáink nap mint nap elvégeznek, egy adott pillanatban elkerül oda, hogy törvényi szabályozást igényel, egyedi ügyek. Ebből a 13 ügyből, ha megnézik, szinte mindegyik olyan, hogy valamilyen konkrét, egyedi ügy folyik egy-másfél-két éve, és a végpontban elkerül oda, hogy igen, de a végrehajtásához, a megvalósításához törvényi szabályozásra van szükség. Kérem, gondoljanak arra, csak hogy én is példálózzak a 13-ból nem akarok az idejükkel visszaélni , legyen ez a vízügyi szabályozás kérdése, legyenek, mondjuk, ezek az egyedi ügyek. Bakonybélért egyébként jómagam is, ha úgy tetszik, ludas vagyok, legalább egy éve van az asztalomon, hungarocontrolos ingatlan volt, felajánlották, nem használták, alapvetően az egyház is kérte a ma már itt többször elmondott célokra, tehát beteg gyermekek rehabilitációjára, s kérte a helyi önkormányzat is. Nem akartunk ebből egy helyi konfliktust, békességet szerettünk volna csinálni. Örömmel mondom, hogy sikerült is. Ezért van az, hogy az önkormányzat is kapott belőle, kapott az egyház is, mindegyik célhoz kötötten kapott, elidegenítési tilalommal kapta, úgyhogy megfelelő biztosítékokkal. Tudom, hogy ilyenkor óhatatlanul mindig előkerülnek más ügyek is. Bevallom, amikor itt először elhangzott, akkor én megrémültem, hogy nem olvastam el rendesen az anyagot, amikor a képviselő úr Fonyódligetet előhozta, de aztán rájöttem, hogy jegyző úrnak a tegnap esti napirend utánija involválta ezt a témát. Jelentem, hogy a kettőnek semmi köze nincs egymáshoz. Amiről mi beszélünk, az Csillebérc. S itt megint engedjék meg, hogy saját múltamból kotorásszak elő ismereteket. Két cikluson keresztül a XII. kerületnek, Hegyvidéknek voltam egyéni képviselője, és Csille-bércet több kormánycikluson átívelő pereskedés és bírósági eljárás után kaptuk vissza. Tehát ez nem egy ad hoc elképzelés volt, ez egy évtizedes vagy tán még hosszabb procedúra befejezése. Tehát nem egy ilyen-olyan megszerzés volt az, hanem egy nehezen és több menetben kiharcolt bírósági ítélet alapján került erre sor. Tisztelt Képviselőtársaim! A többi ügy is, majdnem mindegyik egy adott szakmai folyamatnak, egy adott konkrét szakmai ügynek a következménye, folyománya, tehát nem összesöprése a dolgoknak. S megint mondom, a technikai megoldásra én sem vagyok büszke, de ahhoz, hogy az egyedi ügyeket és a folyamatos munkát biztosítani tudjuk, adott pillanatban szükség van ezekre. Legyen ez, mondom, akár egy-egy ingatlannak a felújítása, vagy, hogy olyan témát is mondjak, amit önök nem vetettek fel, de például a vissznyereményi anyagok értékesítése, ami a mindennapokban elég sok problémát vet föl, annak a szabályozása. Csak példaképpen mondom, hogy ez a bontott téglától a mart aszfalton keresztül érdekesség, azért mondom a Dunából visszanyert uszadékfa hasznosításáig sok mindenre kiterjed. Adott konkrét ügyek, a végén törvényi rendelkezés kell hozzá, ezért idehozzuk, és az önök bölcsességére bízzuk ezeknek az elfogadását vagy elutasítását. Vagy akár a postaigazgatási kérdések vagy a Postának a méltánytalan többletteherrel kapcsolatos, egyébként nagyon jelentős szabályozása. Kérem, ne feledjék, hogy a Magyar Posta az ország egyik legnagyobb foglalkoztatója. Nem mindegy, hogy annak a több tízezer embernek a megélhetését hogyan tudja a magyar állam az uniós keretek között jogszerűen és az uniós szabályoknak is megfelelően biztosítani. Talán nem kellett volna a 13-at, mert valóban egy szerencsétlen szám, lehet [[Z. Kárpát Dániel: A számmisztika a Magyar Nemzeti Banknál… Derültség a Jobbik soraiban.]] , hogy ez okozza a problémát, de kérem, hogy olvassák el még egyszer, nézzék meg, hogy mind a 13 olyan konkrét folyamatnak, olyan szakmai folyamatnak a végeredménye, amelynek a lezárása időszerű, és csak törvénnyel lehetséges. Mindezek reményében megköszönöm a kormánypárti képviselő-kollégáim támogatását, és kérem az ellenzéki képviselőtársaimat, hogy olvassák el még egyszer, és ha úgy gondolják, akkor támogassák ezeket a javaslatokat. Elnök úrnak köszönöm a türelmét, képviselőtársaimnak a figyelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Lisszaboni Megállapodás Eredetmegjelölésekről és Földrajzi Jelzésekről Szóló Genfi Szövegének kihirdetéséről szóló törvényjavaslat, valamint a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány- előterjesztések T/15698. és T/15702. számokon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Képviselőtársaim! Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr. [[19.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Napirendünkön két, egymással szoros kapcsolatban álló törvényjavaslat szerepel, a két törvényjavaslat közös nevezője egy gyűjtőkifejezés: földrajzi árujelző. A földrajzi árujelzők a védjegyekhez hasonlóan rendszertanilag a szellemi tulajdonjog egyik részterületéhez, az iparjogvédelemhez tartoznak. A védjegyek és földrajzi árujelzők hasonlóságát mutatja a rendeltetésükben fellelhető közös vonás: egy adott termék valamely jellemzőjének, például származási helyének vagy minőségének tanúsítása. Hazánk hagyományosan gazdag a magas minőséget képviselő és jó hírnévnek örvendő mezőgazdasági, valamint kézművesipari termékekben. Nemzetgazdasági szempontból is fontos érdek fűződik ahhoz, hogy az e termékeket jelölő eredetmegjelölések és földrajzi árujelzők hatékony jogi oltalma minél szélesebb földrajzi hatállyal biztosítható legyen. Jelenleg 28 magyar eredetmegjelölés áll nemzetközi oltalom alatt, mint például a herendi porcelán vagy a halasi csipke. Ezek közül 20 olyan eredetmegjelölés került regisztrálásra, amelyek a hazai agrárágazat ikonikus termékeire vonatkoznak. Ezek között említhető a szegedi vagy kalocsai fűszerpaprika, a tokaji vagy a Balaton-melléki bor, illetve a kecskeméti barackpálinka, a szatmári szilvapálinka vagy az egri feketecseresznye-pálinka is. Magyarország tekintetében a földrajzi árujelzők oltalma három, egymás mellett működő és egymást kiegészítő, esetenként kizáró rendszerből épül fel. Ezek a nemzeti, az európai uniós, valamint a nemzetközi oltalom. Szükséges röviden kitekinteni a nemzetközi, illetve európai uniós oltalmi rendszerre, mert ez helyezi kontextusba a T/15698. számú törvényjavaslat célját, nevezetesen a lisszaboni megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege vagy röviden a genfi szöveg kötelező hatályának elismerését, valamint kihirdetését. Az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó lisszaboni megállapodás a Szellemi Tulajdon Világszervezete, a WIPO által igazgatott megállapodás. Ennek a szerződésnek jelenleg 30 állam részese, ezen belül az Európai Unió hét tagállama, köztük Magyarország is. Maga az Európai Unió nem részese a lisszaboni megállapodásnak, mivel ahhoz csak államok csatlakozhatnak. A nemzetközi bejelentési és lajstromozási rendszer amelyet lisszaboni rendszernek is szokás nevezni korszerűsítése 2008-ban, a WIPO kezelésében kezdődött meg. A lisszaboni megállapodás felülvizsgálata három alapvető célt követett: valamennyi földrajzi árujelző számára nyitva álló nemzetközi lajstromozási rendszer kiépítése, kormányközi szervezetek, például az Európai Unió csatlakozásának lehetővé tétele, a földrajzi árujelzők nemzetközi lajstromozására irányuló korszerűbb eljárási rendelkezések elfogadása. A lisszaboni megállapodás felülvizsgálata céljából összehívott diplomáciai értekezlet 2015. május 20-án elfogadta a megállapodás korszerűsítését szolgáló genfi szöveget, amelyet Magyarország 2015. május 21-én aláírt. A genfi szöveg által szabályozott tárgykörben az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, és ahhoz, hogy megfelelően gyakorolhassa ezen hatáskörét, a genfi szöveghez csatlakoznia és annak szerződő felévé kellett válnia. Ennek érde-kében az EU 2019. november 26-án letétbe helyezte csatlakozási okiratát a WIPO-nál. Az Európai Unió Tanácsa 2019 őszén egyhangúlag fogadta el az Európai Unió genfi szöveghez történő csatlakozásáról szóló határozatot. Ez a tanácsi határozat felhatalmazást adott a tagállamoknak arra, hogy az EU-val párhuzamosan és az EU érde-kében, az EU kizárólagos hatáskörének teljes körű tiszteletben tartása mellett saját maguk is megerősítsék a genfi szöveget, vagy csatlakozzanak ahhoz. Ennek valójában két fontos indoka volt: egyrészt a lisszaboni megállapodásban részes hét uniós tagállamból származó, a lisszaboni megállapodás alapján lajstromozott eredetmegjelölések elsőbbségi napjának megőrzése a jogfolytonosság biztosítása érdekében, másrészt pedig az EU szavazati jogának biztosítása a lisszaboni unió közgyűlésében. Összegezve az elmondottakat, a magyar mezőgazdasági és kézművesipari termékek már meglévő, a WIPO nemzetközi rendszerén keresztül biztosított oltalma indokolttá teszi, hogy a lisszaboni unióban szintén részes Magyarország az EU-nak a genfi szöveghez történő csatlakozásáról szóló tanácsi határozatban foglalt felhatalmazás alapján megerősítse a genfi szöveget. A másik, a T/15702. számú törvényjavaslat célja a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítása annak érdekében, hogy Magyarország biztosítsa egyrészt a beszédem előző részében taglalt genfi szöveg, másrészt pedig a szeszes italok védelmével kapcsolatos uniós rendelet érintett rendelkezéseinek megfelelő hazai végrehajtását. Tisztelt Ház! A javaslat érdemben módosítja a nemzetközi bejelentések eljárási szabályait, amely módosítások egyúttal megfelelnek az uniós jognak is. A jövőben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján kizárólag a nem mezőgazdasági termékek nemzetközi bejelentésére nyílik lehetőség, és az oltalom csak azokban az országokban áll fenn, amelyek a lisszaboni megállapodás részesei, de a genfi szövegnek nem. Külön szabályok vonatkoznak a lisszaboni megállapodás és a genfi szöveg alapján történő nemzetközi lajstromozásra. Továbbá a javaslat a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló törvény XVII/A. fejezetében elvégzi a 2019/787 uniós rendeletre tekintettel szükséges módosításokat. A rendelet 2019. június 8-a óta alkalmazandó a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szabályok tekintetében, míg a további szabályai 2021. május 25-étől alkalmazandók a tagállamokban. A rendelet hatályon kívül helyezi a korábbi, 2008-ban elfogadott közösségi rendelet idevonatkozó rendelkezéseit. Az új rendelet értelmében a szeszes italok földrajzi jelzései is kizárólag uniós oltalomban részesíthetők. Tisztelt Képviselőtársaim! A genfi szöveg ratifikációjának időzítését befolyásolja az a körülmény, hogy az Európai Bizottság 2020. január 17-én keresetet nyújtott be az Európai Unió Bíróságához a csatlakozás alapját képező, korábban említett tanácsi határozat részleges megsemmisítését kérve. Ha a luxembourgi bíróság helybenhagyja a Bizottság kereseti kérelmét, akkor az ítéletet követően a hazai ratifikációra már nem kerülhetne sor. Ez azzal a következménnyel járna, hogy Magyarország saját jogán nem kérhetné a nemzetközi lajstromban jelenleg szereplő eredetmegjelöléseinek a genfi szöveg szerinti nemzetközi lajstromozását, ezzel pedig a hagyományos és nagy értékű eredetmegjelöléseink, illetve azok úgynevezett elsőbbségi napjai elvesznének. A magyar eredetmegjelölések genfi szöveg szerinti lajstromozása és ezáltal oltalmuk folytonosságának biztosítása a lisszaboni megállapodás részes államaiban indokolttá teszi mind az Európai Unió Bírósága előtt folyamatban lévő ügybe való magyar beavatkozást, mind pedig a genfi szöveg mielőbbi ratifikációját. Tisztelt Ház! Az előzőekben ismertetett törvényjavaslatok elfogadása szükséges a genfï szöveg ratifikációjához és a vonatkozó hazai jogszabályi környezet megfelelő módosításához, és ezáltal a hazai, felbecsülhetetlen értékű eredetmegjelölések megvédéséhez, ami veszélybe került az Európai Bizottság által a tagállamokat tömörítő Tanács ellen indított európai bírósági eljárás miatt. Kérem ezért, hogy mindkét törvényjavaslatot szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót elsőként Witzmann Mihálynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A szellemi tulajdon védelméről szóló egyik első nemzetközi megállapodás az ipari tulajdon oltalmáról szóló 1883-as párizsi egyezmény, amit számos további lépés követett. A jelenlegi viszonyokat egyetemesen leginkább meghatározó ilyen nemzetközi szerződés az 1958-ban kötött, többek között 1967-ben, majd aztán később, 1979-ben is módosított, korszerűsített lisszaboni megállapodás, aminek szövegét az ENSZ egyik szakosított intézménye, a Szellemi Tulajdon Világszervezete, angol rövidítése szerint az úgynevezett WIPO gondozza. A Szellemi Tulajdon Világszervezete 2008-ban hozott létre egy munkacsoportot a megállapodás aktualizálására, ennek a munkája eredményezte azt a szöveget, amit a diplomáciai értekezlet 2015 májusában Genfben elfogadott, tulajdonképpen ebből adódik a törvényjavaslat, első olvasásra talán furcsán vagy különösen hangzó címe is, amely ugyebár úgy szól, hogy a lisszaboni megállapodás genfi szövege. Ennek a 2015-ös felülvizsgálatnak két fő célja és eredménye volt. Egyrészt a földrajzi árujelzők lajstromozási rendszerének megújítása, másrészt pedig, hogy lehetővé tegye a kormányközi szervezetek csatlakozását ehhez a megállapodáshoz. Az Európai Unió küldöttsége már a 2015-ös konferencián is részt vett, majd 2019 őszén csatlakozott is az egyezményhez. [[19.20]] A genfi szöveg azt követően lép hatályba, amikor az ötödik jogosult fél megküldi csatlakozási vagy megerősítő okiratát. Ennek értelmében az Európai Unió csatlakozásával mindez 2020. február 26-án történt meg. Az uniós jog szerint a genfi szöveg által szabályozott tárgykörben az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, beleértve az egyezmény szövegének interpretációját is. Mivel az Európai Unió az egyezményt már kihirdette a tagállami nyelveken is, így az ott használt magyar nyelvű fordítástól eltérni nem lehet. Tisztelt Képviselőtársaim! A genfi szöveg kötelező hatályának elismerése a jogharmonizáció érde-kében szükségszerűen maga után kell hogy vonja a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítását is, amelyről az imént államtitkár urat is hallhattuk beszélni. Ez a törvény az, amely tartalmazza a földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos nemzeti szabályokat, az európai uniós, valamint az eredetmegjelölések nemzeti lajstromozására vonatkozó szabályokat egyaránt. Ennélfogva a genfi szöveg kihirdetéséről szóló T/15698. számú törvényjavaslattal együtt meg kell tárgyalnunk az 1997. évi XI. törvény módosításáról szóló T/15702. számú javaslatot is. Ennek célja pedig a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló törvény módosítása annak érdekében, hogy mind a genfi szöveg, mind a 2019/787. számú európai uniós rendelet vonatkozó rendelkezései végrehajtása érde-kében szükséges módosítások átvezethetők legyenek. A törvényjavaslat vonatkozásában érdemi változást jelent a nemzetközi bejelentések eljárási szabályainak frissítése, amelynek során a 2019/1753. EU-rendelet rendelkezéseit és annak végrehajtási aktusait is megfelelően kell alkalmazni. A jövőben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján kizárólag a nem mezőgazdasági termékek nemzetközi bejelentésére nyílik lehetőség, és az oltalom csak azokban az országokban áll fenn, amelyek a lisszaboni megállapodás részesei, de a genfi szövegnek nem. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat elvégzi továbbá a szükséges módosításokat, a korábban általam is említett, 2019/787. európai uniós rendelet hatálybalépését követően. Az új rendelet értelmében a szeszes italok földrajzi jelzései is kizárólag uniós oltalomban részesíthetők. Kiemelendő, hogy a javaslat tekintetében olyan társadalmi szervezetekkel, stratégiai partnerekkel került sor egyeztetésre, mint például a Magyar Iparjogivédelmi, Szerzői Jogi Egyesület, a Magyar Védjegy Egyesület, a Mezőgazdasági Szövetkezetek és Termelők Országos Szövetsége vagy éppen a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara. Tisztelt Képviselőtársaim! A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló törvény jelen módosításának célja, hogy a nemzetközi jogból eredő, valamint az európai uniós kötelezettségeinknek megfelelően eleget tegyünk. Erre tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja a javaslatot támogatja. Kérem önöket is, hogy a vita lefolytatását követően szavazataikkal támogassák a módosítást. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Fogyasztóvédelmi szempontból talán egy kicsit előrébb vagyunk, mint a 2010 utáni első ciklusban, amikor a kormányzó pártok benyújtottak egy olyan, magyar védjegyekre vonatkozó javaslatot, amelynek értelmében például a májas hurka kiesett volna a magyar termékek köréből, hiszen importot is tartalmaz, ugyanakkor a Coca-Cola benn maradt volna a magyar termékek között, hiszen alapanyagai között ideértve, mondjuk, a vizet 90 százalék fölött magyar alapanyag található. Szerencsére ezt a nem annyira szerencsés szabályozást sikerült utána kiiktatni, javítani, ennél már talán egy kicsit beljebb vagyunk. De azt is látnunk kell, hogy magyar termék védjegy alatt nagyon-nagyon hosszú évekig perui, indonéz vagy éppen török áruféleségek jelentek meg a magyar polcokon, tehát egy fogyasztóvédelmi őskáosz alakult ki ezen a területen, és bár szabályozási kísérletek történtek, azt kell hogy mondjuk, még mindig komoly problémákkal szembesül az, aki mondjuk, zöldség-gyümölcs fronton biztosan tudni akarja, hogy a kosarába betett termék magyar vagy nem magyar. Bevallom, hogy bennem van jó adag nemzeti romantika, és nagyon koncentrálok arra, hogy mindig hazai előállítású zöldséget, gyümölcsöt vigyek haza azok közül, amelyek legalább őshonosak. Erre igyekszem biztatni a környezetemet is. Ugyanakkor azt látom, hogy a nagy bevásárlóközpontokban vagy nem lehet mindig precíz módon megállapítani, hogy egy áruféleség magyar vagy külföldi, vagy egész egyszerűen a kínálat összeállítása történik meg úgy, ha mondjuk, magyar paprikát keresek, akkor is, ha tudom, hogy méregdrága, nem találok, mert az adott hálózat egész egyszerűen nem tartja azt. Tehát bőven van még mit javítani ezen a területen, és ennek egy következménye az, hogy az elénk kerülő paletta védjegyei és különböző földrajzi árujelző eszközei milyen minőségűek, mennyire megbízhatóak. Azt kell hogy mondjuk tehát, hogy továbbra is egy fogyasztóvédelmi őskáoszban élünk, de ne vitassuk el azt, hogy történtek azért javítási lehetőségek. Az előttünk fekvő csomagot egyébként komolyabban nincsen okom vitatni, hiszen itt egy implementációról van szó. Itt a nemzetközi szervezetek által és szerződések által meghatározott irányvonalnak próbál eleget tenni Magyarország kormányzata akkor is, ha engem személyesen kicsit babrál, ha bizonyos áruféleségek tekintetében csak az uniós vagy csak a lisszaboni rendszer vehető igénybe. A nemzeti szabályozás álláspontom szerint egy kicsit még hiányos, de ne vitassuk el azt a lehetőséget, hogy ez még javítható lesz a közeljövőben. Még egyszer mondom, nem az előttünk fekvő csomaggal van bajunk. Háromszor átolvastam, és komolyabb atombombát ebben nem találtam. Lehet, hogy én voltam figyelmetlen, de már eleve gyanús volt az, hogy semmi nem gyanús benne, ezért is olvastam el háromszor, de a helyzet az, hogy nem ezzel a csomaggal van baj. Rendszerszinten szeretnénk javulást látni, és odáig eljutni, hogy magyar termék megjelölés arra kerülhessen, ami hazai és nemcsak hazai feldolgozású, hanem valóban biztonságos magyar termék, ez a gyermeket nevelő családok számára nagyon fontos. Hogy kicsit kirugózzunk az általános vita kereteivel nem visszaélve a napirend témájából, még jobban tetszene, ha a családi pótlékot megdupláznák, családi kártyán biztosítanák, amellyel alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikket lehetne finanszírozni, és ily módon minél több magyar terméket lehetne hazavinni a kosárból. De azt kell hogy mondjuk, hogy rendszerszinten jussunk el végre oda, hogy aki bemegy egy szupermarketbe, láthassa, hogy milyen származású vagy milyen származási országból érkező áruféleséget visz haza, illetve legalább ilyen fontos lenne az, hogy garantáltan juthasson magyar termékhez. Itt a 80:20, 70:30 arányokon éveken keresztül vitatkoztunk. Nyilván én is sokkal szívesebben látnám, ahogy egy hazai áruházlánc tulajdonképpen csak hazai termékekkel bombázna minket, és ezek között kellene választani. A rögvalóság mégis az, hogy külföldi tulajdonosi hátterű áruházláncok termékskálájának vagyunk kiszolgáltatva. Nyilván figyelembe veszik a fogyasztói preferenciákat, ezt nem akarom elvitatni, de én magam a személyes tapasztalataim alapján azt tapasztaltam, hogy ha hazai terméket szeretnék beszerezni, ez nagyon sokszor még mindig komoly problémába ütközik. Nagyon remélem tehát, hogy rendszerszinten az egész területen érdemi változás következik be a közeljövőben. Köszönöm a figyelmet és a türelmét, elnök úr.
Köszönjük. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ritka az a pillanat, amikor négy és fél percen keresztül egyetértek Z. Kárpát Dániellel. [[Z. Kárpát Dániel: Írjuk fel!]] Nem hiszem, hogy ma már több példa lesz rá, de most volt. Egyetértek azzal, hogy segíteni kell szabályozásokkal a magyar termékek megjelenését, az észrevehetőségét, a származás teljesen tiszta viszonyait megteremtő szabályozást. Szerintem és ezt képviselő úr is elmondta történtek ez irányba lépések. Azzal kapcsolatban is, amikor külön védjegy van, hogy magyar termék, hazai termék vagy hazai feldolgozású termék és már ilyen is van , nyilván nem tudják ezt megoldani a csomagolók sem, hogy ezt mondjuk, egy óriás A/4-es papíron legyen rajta, tehát figyelmesnek kell lenni; mint ahogy mindenki belefutott már abba, hogy levett, mondjuk, egy paradicsomszószt a polcról, és csípős paradicsomszószt vett le, mert csak az volt ráírva, hogy paradicsomszósz, és kis betűvel volt ott a maradék. Tehát figyelmesnek kell lenni, de én ezért gondolom azt, hogy ebben a politikusoknak is van szerepük, hogy hazai termelőket, hazai piacokat, rengeteg új piacot épít a kormány ezekben az időszakokban. Varga miniszter úr többet bejelentett, több helyen már el is indult a munka, sőt valahol átadás is történt, hogy jó minőségű, hazai termelők által előállított élelmiszerhez, zöldséghez, gyümölcshöz, húshoz, pékáruhoz jussanak a magyar fogyasztók. Ezért lehet például a nagykereskedelmi láncok mellett vagy helyett előnyben részesíteni a kisebb piacokat, kisebb boltokat, ahol nagyobb eséllyel, nagyobb százalékban találunk magyar termékeket, amely magyar alapanyagból, magyar munkaerővel Magyarországon készült. Szerintem mindannyiunknak most is, a járvány ideje alatt is a „Vedd a hazait!” kampány, azt gondolom, mind a közösségi médiában, mind a valós életben sikeres kampánynak minősíthető, hiszen arra biztattuk magunk is példával elöl járva a fogyasztókat, hogy ebben a nehéz helyzetben, amikor sokak megélhetése veszélybe került, válasszuk a hazai termelőknek a kiskereskedelmi láncokon vagy a piacokon keresztül értékesített termékeit; egyébként hozzátéve, hogy itt nem is kérünk olyan dolgot, hogy mondjuk, adjon le valaki a minőségből, mert kiváló árukról beszélünk. A magyar termelők által előállított élelmiszerek rendszerint kiváló minőségűek. Tehát ebben abszolút egyetértek. [[19.30]] Az államtitkár úr elmondta az előttünk fekvő törvényjavaslat lényegét, hiszen az eredetmegjelölések oltalmára és a nemzetközi lajstromozására vonatkozó lisszaboni megállapodás a Szellemi Tulajdon Világszervezete által igazgatott megállapodás. A lisszaboni megállapodás továbbfejlesztésére és felülvizsgálatára 2008-ban létrejött egy munkacsoport, amely 2015. május 20-án, Genfben összehívott diplomáciai értekezleten fogadta el a szöveget. A genfi szöveget Magyarország 2015. május 21-én írta alá. Ennek megfelelően a mostani előterjesztés célja egyfelől a genfi szöveg kötelező hatályának elismerése, valamint az elismerés után ennek a kihirdetése. Az előttünk fekvő két darab törvényjavaslat elfogadása tehát azért szükséges, hogy Magyarország eleget téve nemzetközi vállalásainak, kihirdethesse a lisszaboni megállapodás módosítását a genfi szöveggel, valamint a kapcsolódó hazai és uniós módosításokat és jogharmonizációs feladatokat is elvégezze, ezért természetesen a KDNP-frakció támogatni fogja a két törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Molnár Gyula, az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, isten ments, hogy egy ilyen pillanatban, amikor egy angyal száll át az égen, és Z. Kárpát Dániel és Nacsa Lőrinc egyetért egymással [[Derültség.]] hogy bármilyen módon belepiszkítanánk, ez nagyon-nagyon illetlen dolog lenne. Ráadásul valóban az ember ezt tanulmányozva csak azt tudja mondani, hogy mindaz, ami itt elhangzott, az a mérhetetlen sok bölcsesség, az valóban igaz, és egy olyan javaslatról van szó kár, hogy Fónagy államtitkár úr nincs már itt, aki ezt hiányolta az előbbi napirendnél , a magunk részéről támogatjuk, és örülünk, hogy ez a fajta béke itt megköttetett. Köszönöm szépen.
Nagyon köszönjük. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mit mondhatnék ezek után? Már mindent elmondtak szakmailag is és a hangulatot tekintve is. Nyilván a DK, mint a legeurópaibb párt, nem is viszonyulhat máshogy egy olyan helyzethez, amikor csatlakozunk és kihirdetünk valami olyat, amiben már országok, nyugat-európai országok egyetértettek, megtették, kialakult egy rendszer, és jó az Magyarországnak, és jó a magyar áruknak, akkor természetes, hogy ezt a mi pártunk is támogatja, mind a két törvényjavaslatot. A részleteket elmondták, államtitkár úr is, illetve az előttem szólók, nem is akarom én ezt húzni, halasztani. Egy apró picike kritikai megjegyzésünk hadd legyen! A második törvényjavaslat, ha úgy tetszik, a magyar eljárást részletezi, hogy hogyan fog ez történni, hogyan szabályozzuk itthon ezt. Meglehet, hogy ennek egy része vagy nagy része bizonyos módon kötöttségekkel jár, vagy kötöttségek adják azt a keretet, amiben meg kellett határozni ezt a magyar menetrendet és eljárásrendet, ámde, azért magunk között megvallva, ez a XXI. században elég nehézkesnek, lassúnak tűnik. Hogy csak néhányat mondjak: egy XXI. században egy minisztérium hivatalos lapjában közzétenni a kérelmeket, ez nem praktikus, nem gyakorlatias, nem azt szolgálja, hogy ott azt könnyen felfedezzék azok az érintettek, akiknek ezt olvasniuk ildomos. De hasonló vélemény fogalmazódik meg bennünk bizonyos határidőket tekintve. Most nem emlékszem, hogy hat vagy kilenc hónapig tart bizonyos eljárási idő. Nem világos számunkra, akkor inkább úgy fogalmazok, hogy miért van szükség arra, hogy ilyen hosszadalmas, a mi szempontunkból hosszadalmas eljárások határozzák azt meg, hogy éppen akkor mikor ér a végére, és mikor kapja meg az oltalmat vagy a védelmet az egyes bejelentő. Tehát, mintha egy kicsit áramvonalasítani lehetett volna egyébként ezt a hatósági eljárást. Ezt csak azért is mondom, mert ha jól emlékszem, az elmúlt fél évben kétszer is beszéltünk itt, vagy volt itt a Ház előtt olyan törvényjavaslat, amelyik arról szólt, hogy a digitalizációt a közigazgatásban hogyan lehet kiszélesíteni, hogyan lehet egyik-másik területen még jobbá tenni, még gyorsabbá tenni, és azokat is mi mindig támogattuk, mert az ilyen típusú törekvés helyes, jó. Ami jó az állampolgároknak, illetve az érintetteknek, gyorsítja az ügyintézést, az persze, támogatandó javaslat. Tehát ebből a szempontból fogom meg ezt a kérdést, hogy talán itt is lehetett volna még jobban gondolkodni ezen vagy az eljárást esetleg ebből a szempontból is végiggondolni, de egyébként a javaslat, mondom, támogatandó, jó, és ezért a DK szavazatát is bírja. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az egyes szerzői jogi törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15703. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót ismét Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes szerzői jogi törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/15703. számú törvényjavaslat elfogadásának elsődleges célja két uniós irányelv hazai átültetése. Egyrészről a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint a televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2019/789 irányelv, azaz az úgynevezett SatCab II. irányelv, másrészről pedig a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló 2019/790 irányelv, más néven a CDSM-irányelv átültetése vált szükségessé. Annak ellenére, hogy a hazai jogszabályok részben már megfelelnek az irányelvekben foglalt rendelkezéseknek, bizonyos pontokon szükségessé vált a jelenlegi szabályozás kiegészítése a szerzői jogról szóló törvény, valamint a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény módosítása útján. Továbbá a törvényjavaslat az irányelvekhez közvetetten kapcsolódóan, a gyakorlati tapasztalatokra alapozva a hazai szerzői jogi szabályozás egyes jogintézményeinek modernizációját is elvégzi olyan területeken, mint például a magáncélú másolás vagy a felhasználási szerződések alakiságával kapcsolatos rendelkezések revíziója. Tekintettel arra, hogy az irányelvekben meghatározott előírásoknak a hazai szabályozás már e módosítást megelőzően is jelentős mértékben megfelelt, a törvényjavaslat a jogharmonizációs kötelezettségnek egy egységes módosítás úján tesz eleget. Ez alól egy kivétel van, a CDSM-irányelv 15. cikke, amely a digitális, távolléti oktatás szerzői jogi szabad felhasználási keretét teremti meg. Ezt a kormány a pandémia elleni küzdelem jegyében már 2020 tavaszán átültette, először kormányrendeleti szinten, majd a szabályozás átemelésre került a veszélyhelyzetet kivezető törvénybe is. Hangsúlyozni kívánom, hogy Magyarország az Európai Unió tagállamai közül elsőként ültette át a CDSM-irányelv említett rendelkezését, egyúttal biztosította, hogy az oktatásban a digitális munkarendre való átállás szerzői jogi keretei rendelkezésre álljanak. Az irányelvek átültetésére a tagállamoknak a hatálybalépéstől számított két év áll rendelkezésére, így az átültetési határidő 2021. június 7. napja. Az Igazságügyi Minisztérium az átültetésre rendelkezésre álló kétéves időszak kezdetétől szoros kapcsolatban állt a releváns közigazgatási szereplőkön túl az érintett társadalmi és érdekképviseleti szervezetekkel is. Jól mutatja ezt, hogy 2019-ben és 2020-ban az átültetéssel kapcsolatos koncepciók, konkrét szövegjavaslatok kapcsán három alkalommal, több mint 150 szervezet bevonásával került sor előzetes, informális konzultációkra. Emellett a jogalkotási folyamatban szintén sor került közvetlen társadalmi egyeztetésre, tehát az érintetteknek a folyamatos bilaterális egyeztetések mellett négy alkalommal is lehetőségük volt észrevételeik becsatornázására. Tisztelt Ház! Az irányelvek sikeres, határidőben történő átültetése érdekében létrejött törvényjavaslat benyújtására a szerzői jogi törvény és a közös jogkezelésről szóló törvény módosítása vonatkozásában került sor, különösen az alábbi változások bevezetésével. [[19.40]] A törvényjavaslat a SatCab II. irányelvnek történő megfelelés érdekében a sugárzás altípusaként rögzíti a közvetlen betáplálás fogalmát, valamint a törvényjavaslat bevezeti a származási ország elvét, amely elősegíti a műholdas műsorközvetítések fejlődésben lévő európai piaca felaprózottságának megszüntetését. A törvényjavaslat a CDSM-irányelv rendelkezései alapján egyrészről több új szabad felhasználási eset beépítésére tesz javaslatot, másrészről a meglévő szabad felhasználási rendszert is finomhangolja. Ezen módosítások célja a szabad felhasználási rendszernek a digitális kor igényeihez való igazítása. Új, szabad felhasználási esetként kerül nevesítésre a kereskedelmi forgalomban nem elérhető művek felhasználásával kapcsolatos kivétel, amelynek célja a kulturális körforgásból való kiesés veszélyének kitett művekhez való hozzáférés biztosítása. Szintén ilyen újdonságnak tekinthető a szöveg- és adatbányászattal kapcsolatos szabad felhasználási eset bevezetése, amelynek célja többek között a tudományos kutatás legmodernebb eszközeinek kiaknázhatósága érdekében a szerzői jogi keretrendszer egyértelművé tétele. A törvényjavaslat ugyanakkor nem csak a felhasználói oldal érdekeinek kedvez. A jogosultak pozíciójának erősítése céljából a szerzői jogi törvényben már meglévő tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályok kiegészítésével biztosítja, hogy minden szerző legalább évi rendszerességgel átfogó tájékoztatást kapjon a felhasználási engedéllyel vagy jogainak átruházása által érintett, szerzői jogi szempontból releváns felhasználások módjáról, a keletkezett bevételekről és a fizetendő díjakról. A minőségi újságírás és a polgárok információhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében a törvénymódosítás a sajtókiadók részére egy új, úgynevezett szomszédos jogi jogosultságot vezet be, amely a sajtókiadványok kiadói számára ad kizárólagos jogokat a kiadványok online felhasználása vonatkozásában. A jogintézmény is arra a problémára kíván reagálni, hogy amíg a sajtókiadás klasszikus bevételei elapadni látszanak, addig ezeket az online felhasználásokból származó bevételek nem kompenzálták megfelelő mértékben. Az új szomszédos jog ezen finanszírozási problémát hivatott kezelni, ami várhatóan előnyösen hat majd a médiapluralizmusra is. Továbbá hangsúlyozandó, hogy a sajtókiadói jogok gyakorlásából származó bevételekből a sajtótermékek szerzői is megfelelően részesülni fognak. A CDSM-irányelv talán legfontosabb újítása az úgynevezett tartalommegosztó szolgáltatók felelősségi rendszerének újraszabályozása, amire abból az okból volt szükség, hogy számos techóriás, mint például a piacvezető videómegosztó platform, szerzői jogi művek megosztása lévén igen magas bevételekre tesz szert, ugyanakkor ezen bevételekből a jogosultak vagy nem, vagy nem arányos mértékben részesednek. A törvénymódosítás kötelezi a szerzői jogi tartalmak megosztásával foglalkozó nagy internetes platformokat, hogy a szolgáltatásaikban felhasznált, gyakran a szolgáltatásaik igénybe vevői által felöltött tartalmakért cserébe megfelelő jogdíjat fizessenek a jogosultaknak, ezzel biztosítva a techóriások pozíciójukhoz igazodó mértékben való részvételét a társadalmi felelősségvállalásban. A törvényjavaslat a jogosultak érdekeit nemcsak a felhasználási engedélyezési rendszer reformjával, hanem az engedély nélküli tartalmakkal kapcsolatos szűrési mechanizmusok kötelezővé tételével is segíti. Mindazonáltal a törvénymódosítás a CDSM-irányelvnek megfelelően a releváns szabad felhasználások gyakorolhatóságának biztosításával garantálja a véleménynyilvánítás szabadságának érvényesülését is. Tisztelt Ház! Az ismertetett törvényjavaslat elfogadása szükséges mind az Európai Unió jogából fakadó kötelezettségeknek való megfelelés, mind pedig a hazai szerzői jogi szabályozás modernizációjának érdekében. A módosítás elfogadása elengedhetetlen a nagy online platformok jogsértő tartalmak feltöltésével kapcsolatos felelősségvállalásának megszilárdítása, valamint a szerzők és a szomszédos jogi jogosultak méltányos díjazásának és tárgyalási jogainak megerősítése érdekében is. A törvényjavaslat elfogadása hozzájárul az új digitális korszakkal járó előnyök kihasználásához, és végső soron a jogosultak és felhasználók közötti egyensúlynak a digitális kor kihívásaihoz igazodó újrahangolásához. Kérem ezért, hogy a törvényjavaslatot szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bajkai Istvánnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Ur! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Bizottság 2015-ben tette közzé az Európai digitális egységes piaci stratégiát, melynek célja annak biztosítása, hogy Európa gazdasága, ipara és társadalma maradéktalanul kihasználhassa az új, digitális korszakkal járó előnyöket. A stratégia a digitális Európára irányuló uniós projekt szerves része, csakúgy, mint az elektronikus megoldások és az ezekkel kapcsolatos adatkezelés, valamint a határokon átnyúló digitális szolgáltatások fejlesztése. A stratégia többek között előirányozza egy modern és európaibb szerzői jogi keretrendszer létrehozását, amelynek érdekében két irányelv került elfogadásra. Egyrészről a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint a televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló irányelv, másrészről a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló irányelv. Tisztelt Ház! Jelen törvényjavaslat elsődleges célja e két irányelv rendelkezéseinek a hazai jogba való átültetése. A jelenleg hatályos hazai jogszabályok tekintetében elmondható, hogy a szerzői jogról szóló törvény, valamint a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény részben már most is megfelel az irányelvekben foglalt rendelkezéseknek, azonban bizonyos pontokon szükségessé vált a szabályozás kiegészítése az irányelvek megfelelő átültetése érdekében. A törvényjavaslat másodlagos célja, hogy átvezessen olyan módosításokat, amelyek vagy közvetett összefüggésben állnak az irányelvek átültetésével, vagy pedig a szerzői jogi szabályok alkalmazásának gyakorlati tapasztalatain alapulnak, mint a magáncélú másolás, valamint az írásbeliség szabályainak modernizálása. A digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló irányelv célja a szerzői jog modernizálása, annak digitális környezethez való igazítása. Az irányelv e cél elérését négy rendelkezéscsoport révén biztosítja. Első helyen a szerzői jogi kivételek és korlátozások digitális és határon átnyúló felhasználásokhoz való igazítása, másodsorban az engedélyezési gyakorlatok fejlesztése és a tartalmak szélesebb körben való hozzáférhetővé tételére irányuló intézkedések bevezetése, harmadrészről a szerzői jogok szempontjából jól működő piac megteremtését célzó intézkedések bevezetése, végül negyedrészről a szerzők és előadóművészek helyzetének az erősítése. Az irányelvnek történő megfelelés érdekében a szerzői jogról szóló törvényben bevezetésre kerül egy általános és egy speciális, a kutatóhelyekre és a kulturális örökségvédelmi intézményekre korlátozott szöveg- és adatbányászati kivétel, továbbá a törvény kiegészül egy új fejezettel, amelyben teljes mértékben átültetésre kerülnek az irányelvnek a kereskedelmi forgalomban nem elérhető művekre vonatkozó rendelkezései. A platformok felhasználására vonatkozó fejezet az úgynevezett value gap probléma megoldását tűzte ki célul. Eszerint a felhasználók által feltöltött tartalmakat, amelyeknek egy jelentős része szerzői műnek minősül, tároló és kezelő online platformok a tartalmaknak a nyilvánosság számára történő elérhetővé tételével bár jelentős, elsősorban reklámbevételekből származó nyereséget termelnek, ugyanakkor a szerzői jogi szabályozás és a felelősség alóli mentesülés szabályai miatt a tartalmak felhasználásához engedélyt a jogosultaktól jellemzően nem kérnek, vagy aránytalanul alacsony jogdíjat fizetnek. Így annak ellenére, hogy egyes online platformok kifejezetten a felhasználók által feltöltött, szerzői jogi szempontból releváns tartalmak nyilvánossághoz közvetítését végzik, a bevételekből a jogosultak vagy egyáltalán nem, vagy aránytalan mértékben részesednek. Az irányelv a szerzői jogi szabályozást e tartalommegosztó szolgáltatók tevékenysége kapcsán egyértelműsíti, és kimondja, hogy e platformok szerzői jogi felhasználást végeznek, amikor a nyilvánossághoz közvetítik a felhasználóik által feltöltött műveket, ennek vonatkozásában pedig elsődleges felelősséggel tartoznak. Ennek megfelelően a védelem alatt álló tartalmak tartalommegosztó szolgáltatók általi felhasználására vonatkozó szabályok a felhasználási szerződéseket szabályozó fejezetben önálló alcímben kerülnek elhelyezésre. [[19.50]] Tisztelt Országgyűlés! A szerzők és előadóművészek helyzetének erősítése érdekében hozott rendelkezések átültetésére csak részben volt szükség, tekintettel arra, hogy a szerzői jogról szóló törvény már korábban is tartalmazott az irányelv céljaival összhangban lévő, a jogosultak érdekeit védő rendelkezéseket, amelyek vonatkozásában inkább csak finomhangolásokat kellett elvégezni. Új rendelkezésként jelenik meg azonban a szerzőket és előadóművészeket érintő szerződések tekintetében a velük szerződő felet terhelő tájékoztatási kötelezettség, amelynek keretein belül a szerző, valamint az előadóművész legalább évi rendszerességgel átfogó tájékoztatást kell hogy kapjon a felhasználási engedéllyel vagy átruházással érintett, szerzői jogi szempontból releváns jogainak felhasználási módjairól, a keletkezett bevételekről és a fizetendő díjakról. Tisztelt Képviselőtársaim! A dinamikusan változó digitális technikákhoz igazodva az európai uniós kötelezettségeinknek is eleget téve indokolt az előttünk fekvő, a szerzői jogra vonatkozó törvények módosítását magában foglaló törvényjavaslat elfogadása. Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja a javaslatot támogatja, és erre kérem tisztelt képviselőtársaimat is. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Következő vezérszónokunk Gyüre Csaba, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindannyian tudjuk, hogy az elmúlt körülbelül 20-25 esztendőben az elektronikában, a szórakoztató elektronikában robbanásszerű fejlődés volt az egész világon, egy olyanfajta fejlődést, egy olyan technikai fejlődést figyelhettünk meg, amely talán azelőtt ötszáz év alatt sem fordult elő, és ez bizony nagyon-nagyon sok mindent átírt. Ma már nem az első törvényjavaslatot tárgyaljuk, ahol az elektronikai fejlődés teszi szükségessé azt, hogy a törvényalkotás kövesse ezt a fejlődési irányvonalat, és bizony-bizony csak lassú lépésekben tudjuk követni azt a folyamatot, amely a nagyvilágban történik, és a jogalkotó sokszor csak öt év múlva, tíz év múlva, tizenöt év múlva tudja az addigi tapasztalatok alapján leszűrni azt, hogy mi is az, amin változtatni kell, mi is az, amit tenni kell. A szerzői jogi szabályozás egy eléggé betonba öntött folyamat volt, hiszen tudtuk azt, hogy mikor mit kell fizetni, és ez így nem sokat változott az évek, az évtizedek során, és volt egy-egy technikai fejlődés, például a televíziózás megjelenése, ami egy új korszakot jelentett benne, és egy új korszak jött be az ezredfordulón is, amikor is bekövetkezett ez a robbanásszerű elektronikai fejlődés. Ez számtalan problémát hozott a szerzői jogokkal kapcsolatosan is, mégpedig 2015-16-ra odajutottunk, hogy az International Artist Organisation szervezett egy aláírásgyűjtést az Európai Unióban, és tíz országban összesen 15 ezer előadóművész írta alá azt a petíciót, amelyet benyújtottak az Európai Uniónak, amelyben arra hívták fel a figyelmet ezek az előadóművészek, hogy mennyire elavultak a jogszabályok, hogy az Európai Unió jogalkotása sem követi figyelemmel azt a folyamatot, amely a nagyvilágban globálisan lejátszódik, és felhívták az Európai Unió figyelmét arra, hogy bizony változtatni kell ezeken a szabályokon és az Európai Unió figyelembe is vette ezeket az igényeket, hiszen nemcsak ez a 15 ezer művész hívta fel erre a figyelmet, hanem rendkívüli sok társadalmi probléma mutatott rá arra, hogy valami nincs rendben a szerzői joggal kapcsolatban. Mégpedig itt a legfontosabb probléma a value gap problémája volt. Mi is ez a probléma, amely felmerült? Magyarra fordítva talán az „értékszakadék” az, amire a legjobban le lehetne fordítani, tehát hogy megalkották a szerzők a műveket, de a pénz nem folyt be hozzájuk, tehát egy szakadék, egy hatalmas szakadék tátongott, nem érkeztek be ezek a szerzői jogdíjak. Elsősorban az ingyenesen elérhető, az interneten ingyenesen elérhető szolgáltatások okozták ezt a szakadékot, és majd a későbbiek során megjelent előfizetéses platformok voltak azok, amelyek elkezdték kifehéríteni ezen a téren a gazdaságot. Megjelent a swimmingelés, a videó, kép-, hanganyag elérhetővé tétele internetes formában, és ez anélkül történt meg, hogy azt akár le kellett volna tölteni, tehát nem kellett letölteni, ezáltal ez nem igényelt nagyméretű tárhelyet, viszont volt némi hátránya is: hogy folyamatos internetelérés kell hozzá, illetve hogy megnövekedett az adatforgalom, de azt látjuk ma már, a XXI. század 20-as éveinek az elején, hogy ma már gyakorlatilag szinte mindenütt tudják biztosítani a nagyméretű adatforgalmat is, semmi probléma nincsen ezzel. A későbbiek során aztán megjelent a Netflix, a Spotify, a YouTube és más hasonló ilyen megosztócsatornák is, és ezzel nagyon naggyá vált az elérés mindenütt a világon. Ez hozta ezt a problémát, ami miatt a 15 ezer művész felszólalt az Európai Unióban a csökkenő bevételek miatt, hiszen a szerzői jogi bevételek folyamatosan csökkentek. Miből is adódtak ezek a szerzői jogi bevételek addig, azt megelőzően? Elsősorban a fizikai eladásból származtak a bevételek, adathordozókat adtak el ténylegesen, fizikai formában, ilyen volt a CD, régen a kazetta, a bakelitlemez, a DVD lemez, a CD lemez, tehát ezek voltak azok, amelyek fizikai eladásából származott a bevétel, amelynek egy jó része a szerzői jogra került kifizetésre. Aztán egy másik bevételi forma volt a digitális eladás, ezek a digitális fájlok eladásából származó bevételek, amikor a filmet, a dalt, az albumokat, a letöltéseket adták el, illetve idetartoznak a fizetős streaming szolgáltatások is. Aztán a harmadik fokozat a szerzői jogi bevételek tekintetében az előadások, például egy színházi előadás után járó szerzői jogi bevételek, vagy a televíziós, rádiós lejátszás jogdíjaiból származó bevételek tartoznak ide. A negyedik formája pedig ennek a szinkronizálásból származó díjak, amelyek egyébként csekély mértékűek, ez alig 2-3 százaléka az összes bevételnek. Amint azt már említettem, az 1990-es évek második felétől a bevételek jelentős visszaesése volt megfigyelhető, egyébként globálisan az egész világon, majd 2010-től figyelhető meg egy stagnálási folyamat, és 2015 az az időszak, amikortól egy nagyon-nagyon pici emelkedés már megfigyelhető. Korábban tehát a CD-k, a DVD-k, a kazetták, a lemezek eladásából származott a bevétel, azokat hallgatták az emberek, azokat hallgatták elsősorban a fiatalok, ezekről hallgatták a zenét, majd az 1990-es évek végétől forradalmi újításként megjelent az MP3-as lejátszó, majd megjelent a többi modern digitális adathordozó, amelyek már jóval kisebb méretűek voltak, kitűnő hangminőséget tudtak produkálni, és nagyon nagy tárhellyel rendelkeztek, tehát hatalmas előnyei voltak ezeknek az új és modern tárhelyeknek, illetve lejátszóknak, és ezeken rohamosan elterjedt a peer to peer adatforgalom, amely megint elég rendesen odatett a bevételeknek, amelyek a jogdíjakból származtak. Ez a peer to peer adatforgalom a világhálón terjedt, ami a fájlok cseréjét jelentette a világhálón. Az első ilyen jelentős peer to peer megosztó a Napster volt, pillanatok alatt több millió felhasználója lett ennek a szolgáltatónak, amely adatcserét biztosított a felhasználók között, de ezek az adatcserék a központi szervertől függetlenül zajlottak le, és semmiféle szerzőijogdíj-fizetés nem történt, és mindemellett elárasztották a kalóz zenei műsorok vagy a kalóz módon megszerzett zenék a világot, és számos zenei anyagot tudtak letölteni a felhasználók. És ezek után mi történt? A szerzői jog tulajdonosai pereltek, és odajutottak, hogy a Napstert be is zárták egy időre, majd később fizetős zenebolttá alakult de ez már a mostani kifehérítésnek a része, ennek a területnek, a jogi terület kifehérítésének a része. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A szerzői jogi bevételek visszaesése tehát a peer to peer technológia elterjedésével volt megfigyelhető, a fájlmegosztó technológia elterjedése okozta elsősorban, és ez gyakorlatilag egy zenei kalózkodást jelentett. [[20.00]] Odáig jutottunk, hogy a 2010-es évek elejére az illegális film- és zeneletöltések száma folyamatosan nőtt, 2011-re az összes internetes sávszélességnek 22 százalékát az online kalózkodás tette ki. Tehát ez egy döbbenetes mértékű folyamat volt, ami megfigyelhető volt a 2010-es évek elejére. A kalóz módon letöltött fájloknak a 36 százaléka pornográf film volt, a 35 százaléka egyéb film, 14,5 százaléka tévéműsor, 6,7 százaléka PC-játék, 6,7 százaléka szoftver, tehát ellopott szoftverek, 3 százaléka zene, és milyen érdekes, 0,2 százaléka e-könyv, tehát itt azért ez egy csekély mérték. A zene azért csak 3 százalék, mert a zenei fájlok olyan kis méretűek, mondjuk, egy filmhez képest, lényegesen kisebbek, ezáltal a sávszélességnek csak egy kis százalékát teszik ki, és ezért beszélhetünk zene esetében 3 százalékról, bár ez a legnépszerűbb a kalózkodás céljaként, a zene, illetve a filmek is. Aztán a 2010-es évek elején indult meg kis lépésekben a digitális adatátvitelnek a kifehérítése. Ez elsősorban a megjelenő fizetős szolgáltatók számával arányosan változott, tehát ahogy nőtt a fizetős szolgáltatók száma, úgy fehéredett ki ez a gazdasági terület is, hiszen a fizetős szolgáltatók már fizettek szerzői jogdíjat, és így ezzel fehéredett ki ez a terület is. De azért 2010 előttig jelentős változások nem történtek. Így jutunk el 2015-re, oda, amivel kezdtem, hogy 15 ezer művész aláírással fordult az Európai Unióhoz, hogy ezen változtatni kell. Tehát 2015-re értünk el ide, hogy csekély mértékben ugyan elkezdtek változni a bevételek, a szerzői jogi bevételek, de fontos és sürgős változásokra volt szükség. Ekkor értünk oda 2010-15-re, hogy a digitális eladások az eladások számában megelőzték a tényleges fizikai eladásokat. Sok megoldás látszik arra, hogy hogyan lehet kifehéríteni ezt a gazdasági ágazatot. Erre vonatkozóan sokan tettek javaslatot. Elsősorban a fizetős felhasználók arányának a növelése az egyik megoldás, illetve az ingyenes streaming szolgáltatásoknak a korlátozása, az adatátvitelnek a nehezítése, a műszaki megoldásoknak a nehezítése, minőségrontás az ingyenes streamingnél, hogy ne legyen olyan minőségű. Tehát sokféle egyéb beavatkozási lehetőség van, és erre vonatkozóan tettek javaslatot az Európai Bizottságnak is. Az Európai Bizottság is figyelembe vette ezeket a javaslatokat, és ezért állt elő az új európai digitális egységes piaci stratégiájával, amely egyrészről a digitális választék bővítése, a kulturális tartalmak online elérhetőségének javítása, a jobb szerzői jogi szabályozás kialakítása és a hozzáférés feltételeinek javítása, valamint a méltányosabb feltételeket garantáló, fenntartható piactér megalkotása az alkotók és a sajtó számára. Ezek alapján hozták meg a 2019. április 17-ei EU-irányelvet, parlamenti és tanácsi irányelvet, a 2019. április 17-ei 2019/790-es európai parlamenti és tanácsi irányelvet. Ezek az irányelvek 2019. május 17. napján kerültek kihirdetésre az Európai Unió hivatalos lapjában. 2021. július 7-éig, tehát még két hónapunk van rá, hogy ennek megfelelően átültessük a saját államunknak a jogrendszerébe. Ezért van ma itt ez a törvényjavaslat előttünk, és ezért kell ennek a két irányelvnek megfelelően módosítani a szerzői jogi törvényt. Ennek a célja tehát a szerzői jog modernizálása, a digitális környezethez való igazítása. A szerzői jogi kivételekkel foglalkozik ez az új jogszabály. Két kivételt állapít meg: örökségvédelmi intézetek tekintetében a digitális megőrzés, archiválás fejlődése vonatkozásában szükséges ez, illetve tudományos és kutatási cél esetén vannak kivételek. Aztán az engedélyezési gyakorlatok fejlesztésére, a tartalmak szélesebb körben való hozzáférhetővé tételére irányuló intézkedéseket fogalmazza meg, az úgynevezett árvaművekkel kapcsolatos jogi szabályozásra tesz javaslatot. Aztán a szerzők és az előadóművészek helyzetének erősítése érdekében felhasználási engedéllyel és átruházással érintett jogaik tekintetében gondoskodnak a méltányos díjazás folytonos biztosításáról, amely több évtizedig tehát nem valósult meg, a megfelelő szerződési pozíció megteremtéséről. Tehát ezek azok, amelyek folyamatosan hiányoztak az 1990-es évek végétől kezdve egészen 2015-ig, illetve mind napjainkig az Európai Unióban. Illetve ez az irányelv rögzíti a megfelelő és arányos díjazás elvét is, amivel végre talán szabályozottá válnak majd a szerzői jogi bevételek is. Illetve még egy ponttal foglalkozik, a SatCab irányelvvel, amely javítja a televíziós és rádiós műsorok határokon átnyúló elérhetőségét az Európai Unió egységes piacán, és megkönnyíti a szerzői jogi engedélyeknek a megszerzését, illetve tisztázza a felhasználás kapcsán felmerülő szerzői jogi kérdéseket. Én azt gondolom, hogy egy 15-20 éves elmaradásban vagyunk ezen a téren, igenis nagyon fontos az, hogy az Európai Unió irányelveinek megfelelően ezek megfelelően átültetésre kerüljenek a magyar jogszabályba is, hogy végre ezen a területen is ki tudjuk fehéríteni azokat a területeket, amelyek a feketegazdaságban, illetve a szürkegazdaságban voltak az elmúlt évtizedekben. Azt gondolom, hogy egész Európára nézve és Magyarországra nézve is hasznos ezeknek az irányelveknek az átültetése, tehát mindenféleképpen támogatjuk azt. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Jó estét kívánok! Azzal folytatjuk a munkánkat, hogy meghallgatjuk a KDNP vezérszónokát, Nacsa Lőrinc képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Országgyűlés! Államtitkár Úr! Gyüre képviselőtársunk egy átfogó, nagyon átfogó áttekintést nyújtott nekünk az elmúlt évek fejlődéséről, akár a zeneipart, a filmipart, akár a digitális szolgáltatók megjelenését tekintjük. A kalózkodásnak az egyik legősibb módját kifelejtette, mert én emlékszem arra, hogy az üres kazettával a magnó előtt ültem, hogy a megfelelő pillanatban megnyomhassam a felvevőgombot, hogy a Guns’n’Roses illető slágerét megtaláljam, és aztán aznap hetvennégyszer meghallgathassam azt az egy számot, ami rajta volt a kazettán. Úgyhogy ez volt az első kalózkodás, a zeneipari, hogy mondjam, letöltéseknek a korabeli műfaja. Azt gondolom, hogy a mostani törvényjavaslat, amit itt tárgyalunk, minden szempontból a máskor általában azért megalapozatlanul, de rendre elhangzó ellenzéki kritikáknak is megfelel. Hiszen egy 22 szervezetes társadalmi egyeztetésen van túl a törvényjavaslat, amelyben a külföldi szolgáltatók a magyar szerzői jogi érdekérvényesítő szervezetek és különböző szerzői jogokkal foglalkozó civil szervezetek is megjelentek, egyébként a nagy techcégek is, mint a Google vagy a Facebook is megjelent ebben a társadalmi egyeztetésben, ami egyébként az európai uniós irányelvek átültetéséről szól. Nagyon fontos, hogy ez nem hoz létre új jogokat a művészeknek, zenészeknek, újságíróknak, hanem arra törekszik, hogy a szerzett jogokat betartassa és a betartását hatékonyabban tudja felügyelni, mert itt sokan elkezdtek akkor, amikor az európai uniós irányelv elfogadásra kerül, olyan álhíreket terjeszteni, hogy itt mindenféle új jogokat akarnak meg cenzúrát próbálnak bevezetni, meg különböző módokon próbálták kritizálni ezt az irányelvet. Itt új jogokról szó sincsen, itt az eddigi jogok betartatásáról és betartásáról van szó ebben az irányelvben. Nagyon fontos, hogy a jelenleg hatályos hazai jogszabályok tekintetében is megállapítható, hogy részben már megfelelnek az európai uniós irányelvnek. Tehát a hazai szabályozás kicsit fejlettebb volt, mint az európai uniós irányelv, amikor az elfogadásra került, hiszen a hazai szabályozás nagy százalékban lefedte az uniós irányelvet. Természetesen vannak olyan pontok, ahol nem, itt szükséges egyébként az európai uniós jogharmonizáció. A másodlagos célja pedig, hogy átvezessen olyan módosításokat, amelyek közvetett vagy közvetlen összefüggésben állnak az irányelvek átültetésével, vagy pedig a szerzői jogi jogszabályok alkalmazásának gyakorlati tapasztalatain alapulnak, mint például a magáncélú másolás erről már volt szó, nagyon fontos fogalom , valamint az írásbeliség szabályainak modernizálása. Ahogy az eddigi vita keretében is elhangzott, mi is csak csatlakozni tudunk ehhez, a KDNP-frakció is támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[20.10]]
Köszönöm szépen. Az MSZP vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Hát, tényleg tátottam a számat itt az elmúlt félórában, különösen itt jobbikos képviselőtársam fejtegetései kapcsán. Talán egy picit próbáljuk meg visszahúzni ezt a problémát azért arra a szintre, amit nekünk itt mint jogalkotóknak meg kell tennünk, és talán foglalkozzunk tényleg azzal, hogy akiket ebben az ügyben nekünk valószínűleg picit alaposabban kell védenünk, ezek pedig azok, akik bizonyos szempontú tartalmakat készítenek, és szembemennek valamifajta komolyabb, nagyobb multinacionális céggel, milyen típusú jogvédelmet kapnak. Én is azt várnám el vagy azt gondolnám egy ilyen európai uniós szabályozástól, meg attól, amit utána itt Magyarországon mi hozzáteszünk, hogy ebben a digitális térben, ami nyilvánvalóan állandóan változik, és sokkal, de sokkal gyorsabban változik, mint amilyen módon mi a szabályokat hozzá tudjuk rendelni, azért védjük meg mindazokat, akik valamilyen értéket hoznak létre. Ezt a jogászok szerzői jogként próbálják meg megfogalmazni. Én azt gondolom, hogy ebben az is benne kell hogy legyen, és ezért néha nem értettem egyet jobbikos képviselőtársammal, hogy persze biztosítanunk kell mindezekhez a tartalmakhoz való rendkívül széles hozzáférést, tehát semmilyen formában nem tartanám azt egy szerencsés iránynak, hogyha pusztán csak a szerzőijog-védelem okán valamilyen módon elkezdenénk túlzottan komoly korlátokat felállítani. Nagyon fontos lenne, hogy mindez, amiről beszélünk majd, vagy amit el fognak itt fogadni nyilvánvalóan a többség a következő időszakban, ennek mindenképpen legyen egy meglehetősen hatékony végrehajtási rendszere, és erről szeretnék azért néhány szót szólni. Nacsa képviselő úr mondta, hogy amikor az ominózus irányelv vitája volt, akkor nagyon sokan az internet végéről beszéltek, hiszen akkor az volt az elképzelés, hogy gyakorlatilag minden egyes tartalomszolgáltató felelős azért, hogy milyen tartalom kerül ki oda. Gyakorlatilag, ha belegondolunk egy ilyen komolyabb tartalomszolgáltató életébe, tulajdonképpen megfejthetetlen lenne, több százórányi anyag kerül fel, gyakorlatilag emberi erőforrásokkal ellenőrizhetetlen mennyiség. Akkor jönnek a gépi ellenőrzési formák, amelyek nyilvánvalóan jelentősen zártabbá és korlátozottabbá teszik azt, ami fennmarad, és itt ebbe nagyon könnyen kerülhetnek bele egyébként rendkívül értékes és izgalmas tartalmak. Ehhez képest aztán az Európai Unió a végső döntésében lényegesen puhább megfogalmazásokat használt. Tehát valóban az a fajta megközelítés, miszerint a valószínűsíthetően nem jogsértő tartalmak fennmaradnak, ha pedig a későbbiekben van valamilyen jogvita, akkor azokat lehet valamilyen módon korrigálni. Nyilvánvalóan van egy pici aggodalom ebben az ügyben, és ahogy mondtam, próbáljuk meg egy picit magyar szemmel nézni. Képviselőtársam, Szabó képviselő úr többször is ebben a témában megszólította már a kormányt, szólt itt a parlament előtt, éppen egyszer Völner államtitkár úr válaszolt neki, aki azt mondta, hogy nem mutatkozik szükségesnek a paródia kivételével nevesítése a hazai szabályozásban bármi másnak. Úgyhogy örömmel látjuk, hogy ezt egy picit megváltoztatták, hiszen ebben a javaslatban most már a hazai nevesítés lényegesen alaposabban szerepel. Azt is érzékeljük, meg azt is látjuk, és ezt többen itt elmondták, hogy végül is az uniós irányelv lényegesen több mozgásteret ad a tagállamok számára, mint általában szokott. Tehát ebben az esetben nem arról van szó, hogy kvázi egy az egyben a kereteken belül maradva lehet csak bármilyen módon a lokális, hazai szabályozást megtenni; itt a mozgásterünk egy picit nagyobb. A kritikai észrevételünk ezzel kapcsolatban pont ehhez kötődik. Itt az az igazi kérdés, hogy ha valakinek megtagadják a tartalomszolgáltatását, vagy bármilyen szempontból jogvitába keverednek, vane lehetőség egy hatékony, gyors panasztételi eljárásra és egy viszonylag hatékony, gyors korrekcióra és döntésre a szolgáltatást igénybe vevő számára. Mi úgy látjuk, hogy az Európai Unió mindenképpen, de picit mintha a magyar javaslat is sokkal inkább azt a könnyebb utat választja, hogy egy tartalommegosztó szolgáltató számára még mindig könnyebb a vita azzal, aki a tartalmat gyártja, mint egyébként a szerzői jog jogosultjával a vita. Tehát sokkal inkább a szerzői jog jogosultját védi ez a fajta szabályozás és az európai uniós szabályozás is. Egyértelműen azt látjuk, hogy a magyar tartalomszolgáltatók számára ez a törvényjavaslat nem jelent az állam által többletvédelmet. Nem érzékeljük azt a fajta lehetőséget, ami alapján ők akár itthon, akár pedig… pont ezt akartam mondani, pont ez úgy van, hogy a jogviták többsége nem magyar bíróságok előtt, hanem nemzetközi jogi terepen zajlik, miközben egyébként én azt gondolom, hogy meg lehetne próbálni, meg lehetne fontolni azt, hogy nem lehetne ebben az ügyben egy nagyon markáns és határozott lépés, mint egyébként oly sok ügyben egyébként a Fidesz-kormány megtett, tehát sokkal inkább védeni azokat a magyar tartalomszolgáltatókat, akik ebből a szempontból kiszolgáltatott helyzetbe fognak kerülni. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, én semmiképpen sem szeretnék belemenni azokba a nagyon-nagyon mély jogfilozófiai elemzésekbe, amiket a kormánypárti képviselőktől hallottam, és semmiképpen sem szeretném azt a fajta történelmi áttekintést megtenni, amit itt a jobbikos képviselőtársam megtett. Csak zárszóban azt szeretném mondani, megdöbbenéssel hallottam, hogy Nacsa képviselő úr ilyen idős, hiszen olyan fiatalnak látszódik. Én nem tudtam, hogy az a kazettás magnó időszakában ez a… már az lett volna csak egy pillanat, hogyha azt mondja, hogy mindezt a Szabad Európa Rádió Cseke László-estjében hallotta. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Köszönöm szépen a figyelmet Balczó képviselő úrtól. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Annyira azért nem!]]
Köszönöm szépen. Remek alkalmat szolgáltattak egymás életútjának megismeréséhez. Meglátjuk, hogy Sebián-Petrovszki László, a DK vezérszónoka mit szól ehhez. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mit ad isten, folytatnám egy kicsit ezt a személyes vonalat, de csak egy pillanat erejéig, ha már ilyen személyes dolgok előjönnek. Amikor én hétvégén ezt a törvényjavaslatot kézbe vettem és olvastam, akkor háttértévézés gyanánt pont valamilyen Spektrum és hasonló kaliberű csatorna ment, ahol Georges Méliès francia filmrendező és filmalkotó életét dolgozták föl. Biztos, hogy képviselőtársaim is emlékeznek, ha másra nem, arra a filmjére, amikor a Holdba utaztak emberek, nagyon ikonikus az egész film meg a jelenetei. Mit ad isten, száz éve volt nagyjából, Amerikába, amikor betört vagy be akart törni, akkor egy Thomas Edison nevű nem akárki, hogy úgy mondjam, ellopta a filmjeit, és gyakorlatilag úgy tette tönkre a Méliès cég amerikai divízióját, hogy lemásolta a filmeket. Tehát dupla filmek futottak a gépekben, tehát ahogy levetítették a közönségnek, rögtön készült egy másolat, és azt Edisonék felhasználták. Mondom, száz évvel ezelőtt is ez történt. De ezt semmiképpen nem azért mondtam, hogy megpróbáljam tromfolni Gyüre képviselőtársam szakmai történelemóráját, hogy vetekedhetnék én azzal. Ami viszont a konkrét javaslatot illeti: uniós irányelvek átültetéséről beszélünk, ezt ismertették itt előttem a kollégák. Bevallom, mi egy kicsit aggódtunk, hogy kifutunk a határidőből, mert azért egy-két hónap múlva, júniusban jár le. Közeledtünk hozzá, tehát azért kicentizte a kormány ezt egy kicsit, de ennyi baj legyen, ez legyen a legnagyobb gond vele. Nacsa képviselőtársam megelőzött abban, hogy az lett volna a kérdésem, hogy a szakmai szervezetek ugyan mit szólnak ehhez, ugyanis hozzánk eljutottak szakmai jogvédőktől olyan jelzések, hogy egy témakör kapcsán aggódnak, és ezt Molnár Gyula képviselőtársam érintette is, ez pedig, hogy hol húzódik a véleménynyilvánítás szabadságának a határa, és ennek a szerzői jogi kérdéskörnek és annak a szabályozásának vagy akár a value gapnek, amit itt többen felemlegettek, annak a rendezésének a határa. Ez egy hosszú-hosszú vita lenne, azt gondolom, hogy nincs is erre most lehetőségünk, hogy ezt mind kifejtsük. Csak azt szeretném rögzíteni, hogy ebben a DK mindig inkább a véleménynyilvánítás szabadsága alapjogának a biztosítása mellett van. Hogyha egy számegyenesen kell ezt ábrázolni, és az egyik véglet ez, a másik véglet pedig a szerzői jogoknak és a különböző tartalmak, videómegosztókon és más felületeken való megosztásának a teljes körű és jogi vé-delme közötti számegyenes, akkor ezen mi a középtől egy picit mindig a véleménynyilvánítás szabadsága felé haladunk. [[20.20]] Ezt meg lehet úgy is fogalmazni, amit szintén az előbb hallottunk, hogy például elége csak a paródia mint kivétel, vagy lehete más olyan kategóriákat is megfogalmazni, ahol nem biztos, hogy ugyanúgy és ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint amiket az egész területre. Egyvalamit tennék még ehhez az egész kérdéskörhöz hozzá. Valóban egy nagyon gyorsan alakuló területről beszélünk. Ez az irányelv kétéves, és egész biztos, hogy már ma is egy picit máshogy nézne ki, ha ma nyújtották volna be, és ma fogadnák el. Azt kérdezném tisztelettel államtitkár úrtól, hogy arra felkészülte a kormány, hogy amikor esetleg új helyzet áll elő, vagy úgy érzékeli, hogy van szabályozni való helyzet Magyarországon frissen előállva, friss helyzeteket felismerve, a magyar szabályozás követi az új helyzeteket, vagy majd egy újabb uniós lépésre fog lépni a kormány, ha évek múlva, akkor évek múlva. Tehát mennyire követjük mi, jogalkotók azt a gyorsaságot, ahogy egyébként ez a terület alakul és változik? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, sőt más módon sem jelentkezett senki; ez nem biztatás, hanem ténymegállapítás. Azt akarom kérdezni, minthogy további felszólalásra nem jelentkezett senki, hogy bárki kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne reflektálni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Parancsoljon, Völner Pál államtitkár úr!
Köszönöm. Nem kívántam hozzászólni, elnök úr, csak egy kérdés elhangzott. A hozzászólásokból is kiderült, hogy ez egy bonyolult, globális rendszer, amiről beszélünk, tehát még az uniós szintű szabályozás sem nyújt tökéletes megoldásokat. Elhangzott Molnár képviselő úr szájából, hogy indíthatnánk bátor pereket, és megvédhetnénk jobban a hazai érdekelteket. Ez is egy olyan felvetés, ami egy nemzetközi szabályozás és erőtér nélkül elég nehezen érvényesíthető, ha egy cégnek semmije nincs itt, székhelye se. Beperelhetjük Írországban vagy ahol kedvünk van hozzá, de nyilvánvaló, hogy azért telepedett le ott, mert valamiért az a szabályozás még mindig valamennyire védelmet nyújt neki. Azt meg tudom ígérni, ha bármilyen olyan mozgási lehetőség vagy olyan felmerülő probléma van, és természetesen olyan megoldást tudunk találni, amit egyébként végig is lehet vinni, akkor mindig nyitottak vagyunk a jogalkotásra. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i 2020/2053 tanácsi határozat kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15696. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megadom a szót elsőként Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja, hogy biztosítsa Magyarország uniós jogharmonizációs kötelezettségének teljesítését. A csatlakozási szerződés aláírásával Magyarország elkötelezte magát, hogy az Európai Unió tagjaként részt vesz az EU költségvetésének finanszírozásában. Az uniós költségvetéshez való tagállami hozzájárulások fajtáit, illetve a számításukra, rendelkezésre bocsátásukra vonatkozó szabályokat tanácsi határozat tartalmazza. Ezt minden hétéves költségvetés megalkotásával párhuzamosan, jelen esetben 2021-2027-re vonatkozóan, újra el kell fogadni annak érdekében, hogy az uniós befizetések rendszerének a módosításai életbe léphessenek. A tanácsi határozat jogállása az uniós jogrendben is sajátos, hiszen a Tanácsban történő elfogadást követően minden tagállamnak ratifikálnia is kell azt a hatálybalépéshez. Magyarország esetében az alkotmányos követelményeknek megfelelő elfogadás törvényalkotással, a tanácsi határozat törvényben való kihirdetésével teljesül. A határozat ratifikációja az összes tagállam tekintetében várhatóan 2021 első felében megtörténik, és így a határozat 2021. év közepén hatályba léphet, alkalmazni azonban majd 2021. január 1-jéig visszamenőleges hatállyal kell. Tisztelt Országgyűlés! A 2021-2027-es időszakra elfogadott sajátforrás-határozat ugyanakkor más, mint a korábbiak, hiszen a befizetések rendszerének alapvető szabályain túlmenően az új határozat teremti meg a Covid-19-válság hatásainak a kezelését szolgáló európai uniós helyreállítási csomag érdekében történő európai uniós hitelfelvétel alapját is. A ratifikáció ezáltal az előfeltétele annak is, hogy az Európai Unió történelmi léptékű, 750 milliárd euró összegű hitelt vehessen fel a pénzpiacokon a helyreállítási csomag érdekében, illetve, hogy az ebből finanszírozandó programok, például az úgynevezett Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz is mielőbb elindulhassanak. Az Európai Unió 2021-2027 közötti hétéves költségvetésének alapjairól az Európai Tanács 2020. július 17-21-ei és december 10-11-ei ülésein született meg a politikai szintű megállapodás. A decemberi következtetések jelentős lépésnek tekinthetőek az Európai Unió egységének megőrzése szempontjából, egyúttal biztosították az európai szolidaritást is, hiszen a támogatások eljuthatnak azokba a tagállamokba, ahol a leginkább szükség van rájuk. Tükrözi a megállapodás ugyanakkor a tagállamok állam- és kormányfőinek azon meggyőződését, hogy költségvetési eszközökkel nem kényszeríthetők ki politikai és ideológiai elvárások. Az Országgyűlés a határozatot abban a meggyőződésben hirdetheti ki Magyarország belső jogrendszerében, hogy az Európai Unió intézményei a decemberi következtetésekben foglaltakat maradéktalanul megtartják. Ezért a következtetések szövegét jelen törvény mellékleteként ki is hirdetheti, amennyiben az indítványt az Országgyűlés elfogadja. Tisztelt Képviselők! Engedjék meg, hogy néhány szót szóljak az Európai Unió költségvetésének bevételeiről, az úgynevezett saját forrásokról és a bevételi rendszert a 2021-2027-es időszakban érintő érdemi változásokról. Az EU költségvetésének bevételeit, azaz saját forrásait képezik az úgynevezett tradicionális saját források és a közös költségvetéshez történő nemzeti hozzájárulások. A tradicionális saját források a nem uniós termékekre kivetett vámokból származnak. Ezeket az egységes vámunió keretében a tagállamok szedik be, de az EU költségvetésébe átutalják a beszedett összeg nagyobb részét. A beszedett összeg kisebb részét a tagállamok a beszedés költségeinek fedezeteként megtartják saját nemzeti költségvetésükben. Az új határozat szerint a tagállamok az általuk beszedett vámok 25 százalékát tarthatják meg a korábbi 20 százalék helyett. A nemzeti hozzájárulások eddig az áfaalapú befizetésből, másrészt a bruttó nemzeti jövedelem, vagyis a GNI-alapú befizetésből álltak. Az új határozat révén az áfaalapú befizetés szabályai egyszerűsödnek, és 2021-től minden tagországra egységes, 0,3 százalékos befizetési kulcs lesz érvényes. Az uniós költségvetést legnagyobb arányban finanszírozó GNI-alapú befizetés változatlan maradt. A 2021-2027-es időszakban a 2014-2020-as időszakhoz hasonlóan öt ország, Ausztria, Dánia, Hollandia, Németország és Svédország részesül befizetési kedvezményben, arra történő hivatkozással, hogy az EU-költségvetés finanszírozása aránytalanul nagy terhet jelent számukra. A nemzeti hozzájárulások köre a 2021-2027-es időszakban kiegészül egy új elemmel, az újrafeldolgozásra nem került műanyag csomagolási hulladékon alapuló befizetéssel. Az új forrástípus a nem újrahasznosított éves hulladékmennyiséggel arányos befizetést ró a tagállamokra. A tárgyalások során sikerült elérni, hogy Magyarország, több más tagországgal együttesen, összegszerűen meghatározott kedvezményben részesüljön a műanyag alapú befizetéseiből, mivel ez egy regresszív bevételi struktúra. Emellett fontosnak tartom hangsúlyozni azt, hogy a kormány és az Országgyűlés számos lépést tett ezen műanyagok kibocsátásának visszaszorítása érdekében; ilyen például az egyszer használatos műanyagok forgalomba hozatalának a lehetőségét tiltó törvény tavalyi elfogadása. Az önök előtt lévő határozat ezenkívül megteremti a Covid-19-válság hatásainak kezelését célzó helyreállítási csomag érdekében történő európai uniós hitelfelvétel alapját. [[20.30]] Az Európai Bizottság által felvehető 750 milliárd eurós hitelt 390 milliárd euró összegben vissza nem térítendő támogatás, 360 milliárd euró összegben pedig hitel formájában biztosítják majd az európai uniós programok finanszírozására. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a határozat hatálybalépésének gazdasági és költségvetési hatásait is röviden ismertessem. Ismert, hogy a 2021-2027-es időszakban Magyarország minden jogcímet egybevéve mintegy 50 milliárd euró, azaz mostani áron jóval több mint 1800 milliárd forint felhasználására jogosult. A most önök előtt lévő tanácsi határozat ezen időszakban Magyarország európai uniós befizetési kötelezettségeire is meghatároz irányszámokat, számításaink szerint a 2014-20-as időszakhoz képest jelentős mértékben, mintegy 50 százalékkal növekednek a befizetések összegei. A 2021-2027-es időszakban vámok nélkül mintegy 3820 milliárd forint összegben teljesítünk majd nemzeti hozzájárulást, a szabályozás változása miatt éves szinten így várhatóan és átlagosan 190 milliárd forint többletbefizetésünk keletkezik. Ez több tényezőből adódik. Egyrészt jelentős hatással van a tagállami befizetésekre Nagy-Britannia távozása az EU-ból, hiszen egy nagy nettó befizető állam távozott. Másrészt növekedett a hétéves költségvetés főösszege is, és módosult a kiadások szerkezete is. Emellett az EU-költségvetés bevételi oldala is módosul a most kihirdetésre kerülő határozattal. Az új időszakban uniós szinten alacsonyabb vámbevételre lehet számítani, valamint az egyes tagországoknak a GNI-alapú befizetésnél biztosított kedvezmények finanszírozása is növekvő terhet jelent, miközben az új műanyag alapú saját forrásból Magyarország a kiharcolt kedvezmény ellenére is érdemi hozzájárulást fog teljesíteni. Uniós befizetéseink növekedéséhez ugyanakkor a többi tagállamhoz képest gyorsabb ütemben javuló magyar gazdasági adatok, így az EU-átlagot meghaladó növekedésünk is hozzájárul. A nagyobb tagállami befizetés pozitív aspektusa tehát az, hogy azzal számolunk mi is és az Európai Bizottság is, hogy az elkövetkezendő években a magyar gazdaság bővülése meg fogja haladni az Unió átlagos növekedési szintjét. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy Magyarország jelentős összegeket hív le az Európai Unió költségvetéséből, ahogy arra korábban utaltam, és az uniós költségvetésből érkező források jóval meghaladják az uniós költségvetéshez történő hozzájárulásunk összegét. A 2021-2027-es időszakban a hétéves pénzügyi keretből és a helyreállítási csomagból elérhető forrásokat, illetve a várható befizetéseinket figyelembe véve nettó egyenlegünk 31 milliárd euró körül alakulhat, amivel Magyarország továbbra is a tagállamok élvonalában lesz. Abszolút értelemben a 7., az egy főre jutó nettó pozíció szempontjából a 8., míg a fejlettségi szint arányában a 6. helyet foglaljuk el a rangsorban. Az uniós források továbbra is jelentős mértékben járulnak hozzá a gazdaságfejlesztési és a foglalkoztatáspolitikai célok eléréséhez, de például az egészségügy-, az oktatáspolitika területén, a digitális és a zöld átállás elősegítésében, valamint a terület- és vidékfejlesztési célok megvalósításában is kiemelkedő szerepet kapnak. Tisztelt Ház! Magyarország a 2021-2027-es időszakra szóló uniós költségvetés tárgyalása során érvényesítette az érdekeit. A most kihirdetésre kerülő határozat tartalmára, hiteles szövegére vonatkozóan ebben a fázisban módosítási lehetőség már nincs, a tartalmi kérdésekről az Európai Tanács 2020. júliusi és decemberi ülésein született megállapodás, mely során a magyar delegáció tiszteletben tartotta az Országgyűléstől kapott felhatalmazást is. [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van!]] Az uniós költségvetés fenntartható finanszírozása és ezáltal a Magyarország által lehívható támogatások biztosítása érdekében fontos, hogy a törvényjavaslat elfogadásával és kihirdetésével jogharmonizációs kötelezettségünknek eleget tegyünk. Kérem mindezek alapján, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és a későbbiekben támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka jön. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Először is szeretném megköszönni Banai Péter államtitkár úrnak a rendkívül korrekt, szakszerű expozéját. Az Országgyűlés néhány héten belül immáron másodszor tűzi napirendjére az Európai Unió hétéves költségvetésének az ügyét. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy március 22-én megtartott politikai vitanapunk témája az volt, hogy a következő évben mire és mennyit költünk vagy költhetünk, míg a most előttünk lévő tárgyalt törvényjavaslat arra ad választ, hogy miből tudjuk majd finanszírozni a kiadásainkat. Magyar szempontból az összképet tekintve felemások az érzéseink. Az nem kétséges, hogy Magyarország továbbra is az uniós költségvetés nettó haszonélvezője, de az Európai Bizottság, az Európai Parlament és néhány tagállam azonban mindent megtett és mindent megtesz azért, hogy az általuk erőltetett úgynevezett jogállamisági mechanizmus a nekünk járó források lehívását vagy felhasználását akadályozza, ezért van kettős érzésünk. Furcsa tapasztalás ez, tisztelt képviselőtársaim, mivel azt látjuk, egész Európa vállvetve harcol az emberek életéért és a világjárvány okozta gazdasági válság enyhítése érdekében már több mint egy esztendeje. Az európai közös nehézségek számos kérdést vetettek fel, többek között azt, hogy ebben a jelen helyzetben mi a legfontosabb és mi a legszükségesebb, amit meg kell tennünk. Szerencsére szélsőséges politikusok és érdekcsoportok tevékenységével szemben erre a kérdésre a józan többség, a felelős döntéshozók egyértelmű választ adtak Európa-szerte. Velük együtt világosan látja a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség is, hogy napjaink legfontosabb közösen vívott csatájában felelős védekezés és átgondolt újraindítási terv szükséges. Ezért tehát örömteli, hogy az uniós tagállamok állam- és kormányfői már tavaly júliusban megegyeztek a koronavírus által nehéz helyzetbe sodort országok megsegítéséhez szükséges intézkedéscsomagról. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném hangsúlyozni, hogy az említett költségvetési tárgyalások során a megegyezést végig elnehezítő úgynevezett jogállamisági mechanizmussal kapcsolatos vitában a magyar álláspont mindvégig világos és következetes volt. Bármely új eljárásnak igenis tiszteletben kell tartania a hatáskör-átruházás elvét, valamint az objektivitás és a tagállamokkal szembeni egyenlő bánásmód elvét. Határozottan elutasítunk minden, az uniós alapszerződések megkerülésére törekvő vagy a szubszidiaritás elvét mellőzve a Bizottságot indokolatlanul és szükségtelenül többletjogosítványokkal felruházó kísérletet. Ebben a helyzetben úgy érzem, különösen fontos, hogy az Európai Unió Bizottságának ítéletét megvárva szülessen bármilyen iránymutatás a jövőbeni jogállami mechanizmus alkalmazására vonatkozóan, ugyanis véleményem szerint az európai jogbiztonság elvét sérti az, hogy a jogállamiság nem meghatározott, úgynevezett homályos fogalma alapján kívánnak tagállami intézkedéseket számonkérni. Tisztelt Képviselőtársaim! A tavaly év végi kompromisszumból adódóan egy további feladat is adódik, hiszen miután az állam- és kormányfők megállapodtak a 2021-27 közötti többéves pénzügyi keretről és az ahhoz kapcsolódó, az európai uniós költségvetés bevételi oldalát szabályozó saját forrás rendszeréről, a Tanács sajátforrás-határozatát minden tagállamban ratifikálni kell. Így a jelen törvénytervezet, amely itt fekszik az Országgyűlés asztalán, most valójában az Országgyűlés jogharmonizációs kötelezettségének a teljesítését szolgálja, ahogy államtitkár úr említette. [[20.40]] Jól tudjuk azt, hogy az Európai Unió saját forrásai az EU költségvetésének bevételi oldalát jelentik, ahogy államtitkár úr is említette. A 2020 decemberében elfogadott tanácsi határozatot az uniós alapszerződések alapján a nemzetközi szerződésekre irányt adó eljárás szerint hirdetjük ki a magyar jogrendszerben. Egyébként megjegyzem tisztelettel, hogy ilyen irányú tagállami kötelezettségünknek minden hétéves uniós költségvetési ciklus elején kell eleget tennünk. 2020-ban azonban, ahogy államtitkár úr is említette, másképpen alakult az uniós döntéshozatal, ugyanis a járványhelyzetre tekintettel 2020 májusában a Bizottság tehát 750 milliárd euró összegű, 30 éves futamidejű kötvények révén közös uniós hitelfelvételre tett javaslatot, amely a következő nemzedék eszközkiadásait finanszírozná hitel és vissza nem térítendő támogatások formájában. Ezzel a közös hitelfelvétellel a saját források felső határa az EU bruttó nemzeti jövedelmének 2 százalékára emelkedne. A most megerősítendő határozat értelmében tehát az Európai Bizottságnak felhatalmazást adunk arra, hogy az Unió nevében a fent említett összegig hitelt vegyen fel a tőkepiacokon. A hitelfelvételi művelet példa nélküli jellege és azt is mondhatnám, hogy a felveendő pénz rendkívüli összege szükségessé teszi, hogy valamennyi tagállam saját alkotmányos követelményeinek megfelelően ratifikálja azt. Tehát a most tárgyalt törvényjavaslat jelentőségét pedig az adja éppen, hogy a közös uniós hitelfelvételre csak akkor kerülhet sor, ha azt minden tagállam az alkotmányos rendelkezéseikkel összhangban megerősítette. Tisztelt Képviselőtársaim! Vannak tagországok, ahol már közzétették az elfogadás várható időpontját, és van, ahol nem. Az előbbire példa Ausztria, az utóbbira pedig Hollandia. Hazánk esetében a saját forrás határozat ratifikálása, ahogy nézem az Országgyűlés menetrendjét, tisztelt elnök úr, az április 27-ei szavazással lesz lehetséges, így szeretném üzenni az európai uniós kollégáimnak, hogy Magyarországon semmiféleképpen nem múlik az uniós jogi aktus hatálybalépése. Sajnos, ugyanez nem mondható el Németországról, ahol a nemzetállami ratifikáció folyamata megzakkant [[Balczó Zoltán: Az más!]] , hiszen a német szövetségi alkotmánybíróság azzal akasztotta meg ezt, hogy megtiltotta a köztársasági elnöknek, hogy a Bundestag által március 25-én elfogadott törvényt aláírja. Bizony, ennek tisztázása jó időt vesz igénybe, több mint egy fél évet talán. Reménykedjünk! Tisztelt Képviselőtársaim! A kérdés most az, hogy mit biztosít a közös költségvetési sarokszámok és a saját forrás mértékének a ratifikációja, és ezzel a határozattal mi, magyar országgyűlési képviselők mihez járulunk hozzá, ha lehetővé tesszük a hitelfelvételt. Az éves uniós kifizetések, előirányzatok fedezetéül szolgáló saját források pedig az EU bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb tehát 1,4 százalékára korlátozódnak. E források közé különösen, ahogy államtitkár úr is említette, a következők tartoznak: a vámokból, a cukorilletékekből származó úgynevezett tradicionális források, az áfaalapú saját források, továbbá a legnagyobb tételt kitevő, a bruttó nemzeti jövedelem, a GNI-alapú saját források. Itt pedig új saját forrást jelent a műanyag alapú saját forrás, amely majd a nem újrahasznosított műanyag csomagolási hulladék mennyisége alapján kiszámított nemzeti hozzájárulás lesz. Az egyéb bevételek mellett még beszélnünk kell a brit visszatérítésről. Apróság, hogy a britek már kiléptek, de mégis megmaradt a visszatérítés, mégpedig egy úgynevezett átalányösszegű korrekció formájában, Németország, Hollandia, Ausztria és Svédország javára 2027-ig. Úgy látjuk, hogy a saját forrási kör bővülése kompromisszumokat mutat. De itt egy kis kitérővel szeretném leszögezni, hogy a kulisszák mögött számomra legalábbis felsejlik az az irány, hogy egy föderális szuperállam, az európai egyesült államok jövőbeni létrehozatala érdekében születik sok javaslat. A cél persze nem egyszerűen a saját források bővítése, hanem inkább a közös eladósodás, és ez az előterjesztés így egy újabb mérföldkőnek tűnhet számunkra. Az elmúlt időszakban az ellenzéki sajtó többször említette Alexander Hamilton nevét, aki, jól ismert, hogy George Washington pénzügyminisztere volt. Hamilton nevéhez fűződik az Egyesült Államok pénzügyi rendszerének a megteremtése, és ennek a kere-tében történt, hogy az akkori tagállamok közösen vettek fel hitelt. Tehát látszólag az uniós tagállamok most ehhez hasonlóan készülnek eladósodni. De ez csak, szeretném említeni, hogy látszat. És itt szeretném idézni az Európai Tanács tagjait, köztük a francia elnököt, a német kancellárt és sok más politikust, akik minden dokumentumban hangsúlyozzák és kiemelik, hogy ez a járvány-válságkezelő alap egyszeri és nem ismételhető meg. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-képviselőcsoport az előttünk fekvő javaslatot egyrészt annak kivételes jellegére, másrészt pedig a valódi európai kohézióra tekintettel, európai együttműködésre tekintettel támogatja. És itt szeretném megjegyezni azonban, hogy a kormány és a kormánypártok kizárólag a magyar emberek munkájában és nem a hitelekben hisznek. És erre a hitelre nem lenne valójában nagy szüksége Magyarországnak, de számunkra az európai csúcson egyértelmű volt, hogy az európai integráció sorsa valóban függ ettől az intézkedéscsomagtól. Ne legyen Magyarország akadályozója ennek! Így tehát a tavaly júliusban és decemberben született európai állam- és kormányfői megállapodás alapján mintegy 1800 milliárd euró áll az uniós polgárok, a kormányok, a vállalkozások rendelkezésére, az EU versenyképességének a növelésére, a járványhelyzet okozta visszaesések ellensúlyozására, továbbá a tagállamok közötti kohézió erősítésére. Ez, úgy érzem, hogy egy nagyon komoly lehetőség és történelmi lehetőség is egyben. Ezért a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség kéri a többi képviselőcsoport támogatását az előttünk fekvő előterjesztéséhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka a következő. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió már jó ideje foglalkozik a saját források reformjával, ennek néhány elemére szeretnék kitérni. A Számvevőszék, az Európai Parlament és a tagállamok is többször bírálták az áfaalapú vagy uniós terminológiával hozzáadottérték-alapú saját forrás jelenlegi rendszerét a túlzott bonyolultsága miatt. Első lépésként be kívánjuk vezetni a saját forrásoknak azt a kategóriáját, amelyre államtitkár úr is itt kitért, a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék mennyisége alapján lenne egy nemzeti hozzájárulás. Ez egyébként ösztönzi az egyszer használatos műanyag termékek fogyasztásának csökkentését, újrafeldolgozását és a körforgásos gazdaság térnyerését. Tehát ennek van egy pozitív következménye. Az Európai Tanács arra is felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy módosítási javaslatot az uniós kibocsátás kereskedelmi rendszerére vonatkozóan, esetleg kiterjesztve azt a légi és tengeri ágazatra. Ami még fölmerült, a 2021-27-es időszakra a többéves pénzügyi keret ezen ideje alatt a pénzügyi tranzakciós adó bevezetése is. Most ezt mérlegelni kell, hogy ennek az európai szintje hogyan befolyásolja Magyarország lehetőségeit. [[20.50]] A saját források felső határai alatt elegendő mozgásteret kell az Unió számára biztosítani ahhoz, hogy fedezni tudja az adott évben esedékes valamennyi pénzügyi kötelezettséget. Ezek a kötelezettségek nyilván lényegesen megváltoztak az Európai Tanács 2020. július 17-21-ei ülésének döntései következtében. Az állam- és kormányfők elfogadták azt az igen széles körű csomagot, amely összekapcsolja a többéves pénzügyi keretet a Next Generation EU, tehát a „Jövő generáció Európai Unió” nevű helyreállítási csomaggal. Annak érdekében, hogy az Unió rendelkezésére álljanak a Covid-19-világjárvány jelentette kihívások kezeléséhez szükséges eszközök, a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az Unió nevében 2018-as árakon 750 milliárd euró összeg erejéig hitelt vegyen fel a tőkepiacon. A felvett hitel, mint tudjuk, 360 milliárd euró összegű kölcsönre és 390 milliárd euró összegű kiadásokra használható fel. Tehát itt van egy különbség, hiszen a kiadásokért, a támogatásért közösen kell helytállni, Magyarországnak ez kötelezettsége, a 360 milliárd függ az adott ország igényétől, hogy felveszi vagy nem. Úgy gondolom, hogy az elhozott 50 milliárd teljes összegben ez a teljes lehetőség szerepel, amit persze a kormány mérlegelhet, hogy teljes egészében igénybe veszi vagy nem. A Jobbik azt mondja, hogy ha a gazdaságpolitikáját olyan módon tudja módosítani, hogy ez egyértelműen úgy fog megtérülni a gazdaságban, a munkaerőpiacon, hogy az pozitív lesz, akkor van értelme felvenni. A saját források felső összeghatárát 0,6 százalékponttal növelni kellett kizárólag abból a célból, hogy fedezni lehessen ezt a hitelt és ennek a tartozását, amelynek a legvégső dátuma tehát akár még 2058. december 31-éig is kiterjedhet. Ez a hitelfelvétel, és ez nagyon fontos, a dokumentumban szerepel, a rendkívüli körülményekre adott kivételes válasz. A Bizottságra ruházott hitelfelvételi hatáskör korlátozott a mérték, az időtartam és a hatály tekintetében. Ez valóban azért lényeges, mert ha elfogadottá és rendszeressé válik az Európai Unió közös egységes hitelfelvétele a tőkepiacon, ez egy nagyon jelentős gyakorlati lépés lenne egy olyan szoros együttműködés irányába, amely valóban egy föderatív állam, ha tetszik, az európai egyesült államok koncepciójának gyakorlati megvalósítása, ha ez tartós lenne. Ezt a Jobbik nem támogatná, a Jobbik a konföderatív együttműködés és Európai Unió híve. Ezért tartjuk fontosnak, ezt adott esetben Orbán Viktor miniszterelnök is világossá tette, hogy ebben úgy állapodtak meg, hogy ez egyszeri ilyen közös hitelfelvétel. A kormány által most a magyar Országgyűlés elé terjesztett dokumentum bevezető része számomra érthetetlen vagy bizonyos szempontból persze tudom a szándékot, hiszen az lett volna logikus, ha van egy utalás arra, hogy a 750 milliárd eurós hitelfelvételhez a saját forrása megváltoztatására van szükség, és akkor ezt terjeszti be most ratifikálásra a kormányzat. Ehelyett egy hosszas bevezető rész van, amiről államtitkár úr nem beszélt, ő a szakmai részről beszélt, de a Fidesz vezérszónoka nagyon erőteljesen ezzel a kérdéssel kezdett, és a bevezető szövegből is gyakorlatilag az olvasható ki, hogy a magyar kormány a jogállami mechanizmus jogosságát gyakorlatilag megkérdőjelezi. Ezért érdemesnek tartom felidézni ennek a történetét. Az Európai Bizottság 2018-ban terjesztette be először a hétéves új koncepciót, és ebben jelent meg az úgynevezett jogállami klauzula, amely a következőre szorítkozott, idézem: Akkor kerül sor egy tagállam esetében a neki járó támogatások részbeni megvonására, ha egyértelművé válik, hogy rosszul működteti a pályáztatással foglalkozó hivatalait, ügyészei és nyomozói nem járnak el alaposan az EU-s pénzekkel kapcsolatos csalások ügyében, nem garantálja a bíróságok függetlenségét, nem előzi meg, illetve nem bünteti a csalásokat és a korrupciót az EU-s pénzek gyanús elköltésénél, vagy nem működik együtt az OLAF-fal és az EU-s ügyészséggel. Ehhez képest, ezt követően elsősorban az Európai Parlamentben, annak liberális frakciói részéről nem döntésszinten, de ha tetszik, igény szintjén felmerült, hogy ezt a jogállami klauzulát egy egész széles körben alkalmazzák bizonyos ideológiai kérdéseknek az elérésére is. Akkor térjünk a 2020. júliusi tanácsi következtetésekre e tekintetben. A 24. pont azt mondja: Az Unió pénzügyi érdekeit az uniós szerződésekben foglalt általános elvekkel és értékekkel összhangban kell védeni. Az Európai Tanács hangsúlyozza az Unió pénzügyi érdekei védelmének fontosságát, az Európai Tanács hangsúlyozza a jogállamiság tiszteletben tartásának fontosságát. Tehát ebben általános értelemben ez a bizonyos jogállami klauzula megjelent, de a német elnökség feladatává lett, hogy találjon egy olyan kompromisszumot, amivel ez elfogadható lesz. A német elnökség a maga pragmatikus voltával azt érte el megint idézem, hogy mire vonatkozik ez a jogállami klauzula , hogy segítségével lehetővé válik az uniós költségvetés védelme, amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogállamiság elveinek valamely tagállamban történő megsértése kellően közvetlen módon érinti vagy súlyosan veszélyezteti az uniós költségvetéssel való hatékony, eredményes pénzgazdálkodást. Tehát csak akkor, ha az kellően közvetlen módon érinti vagy súlyosan veszélyezteti. Nagyon sokan, akik ezt a jogállami feltételrendszert ideológiai feltételek érvényesítésére akarták használni, csalódottak voltak, tiltakoztak és azt mondták, hogy ők nem ezt értették az alatt, ahogyan a költségvetéssel a jogállamiságot az ő fogalmaik szerint ki lehet kényszeríteni. Sajnos Orbán Viktor és szócsöve, Varga Judit ennek ellenére a következőket állította a magyar közvélemény számára: Az uniós költségvetés és válságkezelő csomag elutasítására kényszerítik a magyar kormányt, mivel politikai és ideológiai feltételekhez kötik az uniós források kifizetését. Brüsszel Soros megrendelését teljesíti azon országokkal szemben, amelyek nem akarják betelepíteni a migránsokat. A kormánypártok és a nemzeti kormány elutasítja, hogy Magyarország bevándorlóországgá váljon. Mindezt annak összefüggésében, hogy állítsuk szerint ez a bizonyos rendelet, amit végig lehet olvasni bárkinek, amit végül elfogadott az Európai Unió… sőt a decemberi csúcson az egyhangúságával együtt, mert úgy lehet csak következtetést elfogadni, Orbán Viktor is gyakorlatilag elfogadta. Ehhez képest most a Fidesz állandóan azt állítja, hogy változatlanul ideológiai boszorkányüldözésről van szó. Ez nem érinti a migránspolitikát vagy az alkotmányba foglalt családjogi kérdéseket. Egyetlen célja az uniós források elköltésének hatékony védelme. Tegyük már fel a kérdést, hogy miért fogadta el ezt minden további nélkül minden uniós ország, Magyarországot és Lengyelországot kivéve! Horvátország miért fogadta el, miért nem látja veszélyeztetve a maga családjogi törvényeit? Horvátországban ugyanaz van, mint Magyarországon, az egynemű párok bejegyzett élettársi kapcsolatát biztosítják, házasságot nem, gyermek örökbe fogadását nem. Mi állandóan azt halljuk, hogy ezzel a jogállami költségvetési klauzulával ezt akarnák kikényszeríteni. Nem, természetesen nem. És ezért fogadja el minden további nélkül Horvátország is. Ráadásul, tegyük hozzá, hogy ő csatlakozott az Európai Ügyészséghez. Tehát ebből a tágabb régióból minden ország, amely aktív haszonélvezője az uniós forrásoknak, mondjuk akár úgy, hogy a volt szovjet befolyású övezet minden országa csatlakozott az Európai Ügyészséghez, csak Magyarország és Lengyelország nem. [[21.00]] Ezért nem volt valójában Orbán Viktornak elfogadható indoka a költségvetés vétójára, mert teljesen elvált a magyarországi propaganda attól, ami annak a rendeletnek a valóságos tartalma, amelyiket elfogadtak. Nem lehet más a valódi ok, hogy az uniós források szigorú ellenőrzését nem akarják elfogadni, mert az uniós források büntetlen elcsalása a hűbéri piramis pénzügyi táplálását jelenti. Idézzünk abból, hogy a Tanács nem a Bizottság, aki Soros kezében van , a miniszterek tanácsa a magyar konvergenciaprogramhoz mit fűzött. „A közbeszerzés terén a verseny hiánya továbbra is fontos probléma. Az egyajánlatos eljárások nagy száma aláássa a közbeszerzési rendszer hatékonyságát. A közbeszerzések elmúlt években végzett bizottsági ellenőrzése rendszerszintű hiányosságokat tárt fel. A vizsgálati és ügyészségi tevékenység kevésbé tűnik hatékonynak Magyarországon, mint a többi tagállamban. Nincs határozott és szisztematikus fellépés a magas szinten elkövetett korrupció üldözésére.” Hát, ez az alapkérdés, és ez az, amit nem akar a kormány, hogy világosan, egyértelműen, szankciókkal sújtva is elérhető legyen, hogy ez megszűnjön. Egyébként 2015-2019 között Magyarországon történt a legtöbb pénzügyi visszaélés, strukturálisalap- és agrárpénzekben 3,93 százalék volt problémás. És önök hozzáteszik igazuk van , hogy ennek jelentős része az előző kormányzat 4-es metrója, hiszen akkor sem voltunk korrupciómentesek. És elmondták, hogy ennek az összegnek a 75 százaléka ezt teszi ki. Azaz, ami marad, ami az önök projektjeire vonatkozik, az 0,98 százalék, míg az EU-s átlag 0,3 százalék. Tehát elfogadom, 3,3-szerese az uniós átlagnak ez. Zárszóként annyit hadd mondjak, a Jobbik támogatja az uniós határozat kihirdetéséről szóló törvényt, bízik abban, hogy ezeket a forrásokat hatékonyan és jól fogja használni bármelyik kormányzat, amely a következő tágabb időszakban lesz, és egyben szeretnénk világossá tenni azt, hogy a költségvetés jogállami feltételeit meghatározó rendelet azáltal, hogy nem tartalmaz ideológiai feltételeket, hanem közvetlenül a költségvetés védelmét szolgálja, ezért Magyarország, a magyar lakosság érdekeit szolgálja. Ha a kormány ezt elutasítja, azt jelenti, hogy sajátos érdekét az ország érdeke elé helyezi. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka a következő felszólaló. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem is olyan régen, két héttel ezelőtt egy hosszú vitát folytattunk itt az Országgyűlés plenáris ülésén az európai uniós források felhasználásáról, a következő hétéves fejlesztési ciklusról, a helyreállítási alapról. Akkor számos alaptalan, hazug állítás elhangzott az önök részéről. Természetesen van miről vitatkozni, akkor is egypár dolog válasz nélkül maradt, azt még szeretném felhozni. De szeretnék reagálni Balczó képviselő úrra, mert az az érzésem, hogy képviselő úrnak van egy utódja az Európai Parlamentben, a Jobbik egy szem európai parlamenti képviselője, Gyöngyösi Márton, aki, lehet úgy mondani, hogy átvette az ön helyét az Európai Parlamentben. És amiket ön itt elmondott, annak egy része még jól is hangozhatna, ha Gyöngyösi Márton, az önök európai parlamenti képviselője, nem ezzel teljesen ellentétes nyilatkozatokat adna, cselekedeteket tenne folyamatosan az Európai Parlamentben. Olyanokat mond Gyöngyösi Márton, hogy ő azt követeli, hogy zárják ki Magyarországot az európai uniós források felhasználásából, hogy sürgeti a jogállamisági mechanizmus beindítását azért, hogy megbüntessék és ezt az Európai Parlament plenáris ülésén elmondott beszédében mondta , mert szerinte diktatúra van Magyarországon, az európai értékek lebontásán ügyködik a magyar kormány, erről beszélt. Tehát mit csinál az önök állítólag volt nemzeti képviselője? Folyamatosan a hazája ellen uszítja a nemzetközi közvéleményt, folyamatosan a hazája ellen uszítja a brüsszeli politikusokat. És amikor ön elmondja azt, hogy korábban arról volt szó a jogállamisági mechanizmus kapcsán, hogy megvizsgálnak olyan objektíven lekövethető szempontokat, mint az európai uniós források pályázatkezelő rendszerének a hatékonysága, hogyan történik a kifizetés, hogyan történik a pályázatkiírás, az -elbírálás, és a többi, mi van most a jogállamisági mechanizmusban? Klubrádió, LMBTQ, migráció, és politikai bunkósbotként használva olyan ideológiai vitákat szuszakolnak bele a jogállamisági mechanizmusnak nevezett politikai bunkósbotba, aminek semmi köze az eredeti javaslathoz. Nincs objektivitás benne, pusztán a politikai gyűlölettől elvakultan, a Magyarországot élükön egyébként a magyar baloldali európai parlamenti képviselőkkel megbüntetni akarók csoportja az, aki azon ügyködik, hogy Magyarország forrásokat veszítsen. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy amikor erről beszélnek önök, és amikor Cseh Katalin azt mondja, hogy büszke arra, hogy előterjesztője volt a javaslatnak, amikor Ujhelyi István arról beszélt, hogy felgyorsítva kell alkalmazni, amikor Dobrev Klára egyébként beismeri saját maga, hogy tavaly márciusban, áprilisban 25 újságírónak hamisan állította azt, hogy a magyar parlament bezár a veszélyhelyzet idejére, tehát rémhíreket kelt, álhíreket kelt, és a saját hazáját próbálja lejáratni, akkor tulajdonképpen miről van szó: önök elvennének pénzt a magyar családoktól, elvennének pénzt a magyar vállalkozásoktól [[Dr. Gyüre Csaba: Mészáros Lőrinctől!]] , és önök elvennének pénzt a magyar emberek jólétét szolgáló beruházásoktól és fejlesztésektől. Ilyen egyszerű a képlet, tisztelt képviselő hölgyek és urak, mert arról van szó, hogy az önök kiküldött emberei azt próbálják elérni nap mint nap, és ezért beszélgetnek háromnaponta bevallottan Jourová asszonnyal telefonon, ezért próbálják a nemzetközi újságírók felé a hangulatkeltő leveleiket és különböző petícióikat eljuttatni, hogy ne arról beszéljenek, hogy ők oltásellenesek, hogy megpróbálták elbizonytalanítani Magyarországon a vakcinákkal kapcsolatban az embereket, hanem arról beszéljenek, hogy Magyarországtól vegyenek el pénzt. Azt gondolom, hogy ez egy mélypontja a magyar politikának, hogy megválasztott magyar európai parlamenti képviselők azon ügyködnek, hogy Magyarországtól vegyenek el forrásokat, és hogy gyorsítsák fel a politikai bunkósbotként használt, Magyarország és Lengyelország ellen bevezetendő jogállamisági mechanizmust. Sőt, odáig mennek az óriási tolerancia és a jogállamiság jegyében, hogy felszólítják a bíróságot, hogy azonnal hozzon ítéletet. Nem várják meg a normál bírósági eljárást, hanem nyomást gyakorolnak a bíróságra. Egy szavuk sincsen akkor a jogállamiság tisztelt felkent harcosainak, amikor Gyurcsány Ferenc feláll itt a magyar parlamentben, és mint A tanú című filmben, hogy hoppá, ez az ítélet, elmondja, hogy mi mindannyian börtönbe fogunk kerülni jövőre. [[Sebián-Petrovszki László: Nem ezt mondta! Megint hazudsz!]] [[Sebián-Petrovszki László: Nem ezt mondta! Megint hazudsz!]] Elmondta, hogy mi mindannyian börtönbe fogunk kerülni. Akkor senki, önök sem szólaltak fel, önök sem, a jogállamiság nagy védelmezői, hogy Gyurcsány Ferenc a tegnapi napon azt mondta, hogy mi mindannyian börtönbe fogunk kerülni, mindenféle eljárás nélkül (Sebián-Petrovszki László: Nem ezt mondta! Megint hazudsz!), mert ő azt mondta, tisztelt képviselő úr. Ilyenkor kellene arra gondolni, hogy vajon hogyan működne az a jogállamiság Magyarországon merthogy most jól működik a jogállamiság [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] , hogyan működne önök szerint. A jobboldali újságírókat el kell tiltani a foglalkozásuktól. Az önök javaslata. A jobboldali újságírókat el kell tiltani a foglalkozásuktól. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem kell hazudni!]] Vagy a kormánypárti képviselőket be kell börtönözni. Természetesen mindezt a jogállamiság nevében, ilyen javaslatokat terjesztenek elő önök napról napra. Mert ne legyen kétségünk, önök összefogtak, minden egyes szövetségesük mondatai az önök közös programjaként értékelendők, az önök közös programjaként kell értelmezni. Arról van szó, tisztelt képviselő úr, hogy ön Horvátország példáját hozta fel, és a horvát családmodellt hozta fel. Tisztelt Képviselő Úr! Nem lát abban kettős mércét, hogy amikor az elmúlt hetekben az Európai Parlament valamiféle biztonságos LMBTQ-zónává minősítette Európát, egy ilyen határozati javaslatot elfogadott, akkor név szerint kizárólag Budapest és Varsó szerepelt benne mint rossz példa? Sehol máshol egyébként, ahol az ön által említett családmodell, például egyébként Horvátországban vagy bárhol ugyanúgy szerepel az alkotmányban, valahogy mindig kimaradnak ezekből a jelentésekből. Abból is látszik, tisztelt képviselő úr, hogy a kettős mérce olyan magas szintre hágott most már Brüsszelben, hogy kizárólag arról van szó, hogy kipécéznek valakit azért, mert nem egyezik a politikai véleménye, és azt mondják, hogy Budapestnek és Varsónak bűnhődnie kell. Nem arról van szó, hogy azt mondják, hogy megvizsgálták a szabályozásokat, és a zágrábi parlament tegyen ezt meg azt, a ljubljanai parlament tegyen ezt meg azt, hanem azt mondják, hogy Budapestnek és Varsónak bűnhődnie kell. [[21.10]] És az a probléma, hogy Gyöngyösi Márton ehhez asszisztál, és Cseh Katalin, Dobrev Klára és Ujhelyi István ehhez a művelethez asszisztálnak. És az a probléma, hogy egypár kérdésről a két héttel ezelőtti vitában elmaradtak a válaszok. Elég nagy időkeret volt, az önök duplázását is elfogadta a Fidesz-KDNP frakciója, így egy hosszú vitát folytathattunk két héttel ezelőtt az időkeretre vonatkozó duplázással, de egypár kérdésre sajnos nem kaptunk választ. Nem kaptunk választ azokra a kérdésekre, hogy az önök által alakított minden idők legkorruptabb, legaljasabb és legfelelőtlenebb kormánya, Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon vezetésével miért teljesített a magyar európai uniós forrásfelhasználásban olyan tragikusan, hogy különböző büntetési tételeket kellett visszafizetni [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] , és sereghajtók voltunk az Európai Unióban. Szintén nem beszéltek arról a tisztelt baloldali képviselők, hogy minden idők legnagyobb magyar korrupciós ügye a 4-es metró, ahol az Európai Bizottság is kimondta, hogy 167 milliárd forintot egész egyszerűen önök elloptak, erről az Európai Bizottságtól papírjuk van önöknek, [[Sebián-Petrovszki László: Lőrinc egy nap alatt keres annyit!]] , hogy az önök kormánya ezt ellopta. Ez minden idők legnagyobb korrupciós ügye Magyarországon. Sajnos erre sem tértek ki a beszámolóikban. És szintén kerülték a súlyos PPP-konstrukciók témáját is, hiszen az „áldásos tevékenységüknek” köszönhetően az M5 és az M6 autópályákból, ha azt hitelből valósították volna meg, akkor 2853 milliárd forintot spórolt volna a magyar költségvetés. El tudják képzelni, hogy mennyi embernek segített volna? Milyen országépítést el lehetett volna érni abból az összegből, hogy 2853 milliárd forintot dobtak ki az ablakon, mert a nemzetközi nagytőkés haverjaik meg az elvbarátaik fontosabbak voltak! Erről sajnos szintén nem hallottunk. Arról is némán hallgattak a múlt héten vagy két héttel ezelőtt, hogy a rendőrség újraindította a Welt 2000 Kft. ügyében a nyomozást. Olyan súlyos szabálytalanságokat talált az Európai Bizottság, közbeszerzési szabálytalanságokat, és olyan rendellenességeket állapított meg 2003-2009 között megkötött szerződésekben, hogy 18 milliárd forintot kellett visszafizetnie Magyarországnak. Két személyi összefüggésre hívnám csak fel a figyelmet: a Fejlesztési Ügynökség elnökhelyettese a szerződés időpontjában Dobrev Klára volt, és 2010 után a Welt 2000 Kft. ügyvezetője hol is kapott jól fizető állást? Gyurcsány Ferenc házipénztáránál, az Altusnál. Erre a személyi összefüggésre szerettem volna felhívni a figyelmet. Ahhoz sem volt önöknek semmi hozzáfűznivalója, hogy a Gyurcsány-rendszer fejlesztési hibáiból Magyarországot 25-30 százalékos forrásvesztés fenyegette akkor, és a 2010-es kormányváltáskor kiderült, hogy Bajnai Gordon hazudott az uniós források felhasználását illetően, éppen úgy, ahogy 2006-ban Gyurcsány Ferenc hazudott a költségvetési számokról. A baloldal a 2010-es választási kampányban még azt hazudta, hogy Magyarország az uniós fejlesztési pénzek felhasználásában és lehívásában végig az első harmadban volt az Európai Unióban. Erről azonban a kormányváltáskor kiderült, hogy ez egy óriási hazugság volt, hiszen Magyarország 2010. április 30-áig 3,8 milliárd eurót tudott lehívni a 25 milliárdos fejlesztési keretből. Ekkor a hétéves ciklus felénél jártunk. Alig 10 százalékot tudtak lehívni a hétéves ciklus felénél. Ekkor egyébként 15 százaléka volt ez, nevetségesen alacsony összeg. Ha kétszer ennyi összeget tudtak volna lehívni, és 30 százaléknál jártunk volna, akkor is csak a 25. helyre lett volna elég az Európai Unióban. És ehhez képest egyébként abban a ciklusban, amit önök terveztek, 15 százalék állt rendelkezésre gazdaságfejlesztésre, míg az azt követő hétéves fejlesztési ciklusban, amit már a nemzeti, polgári, kereszténydemokrata kormány tervezett, ott már 60 százalék ment gazdaságfejlesztésre. Tehát az ócska látványberuházásokra, a síkságra alagútépítés és az egyéb ilyen marhaságokra elment a sok pénz, sajnos a gazdaságfejlesztésre nem. Az önök mérlege teljesen világos: ott volt két hétéves ciklus, egyet önök terveztek, egyet mi terveztünk, ne adja az isten, hogy valaha önöknek még egy hétéves ciklust tervezni kelljen, mert akkor azt látjuk, hogy az a pénz csak a nemzetközi nagytőkés haverjaikhoz és a különböző elvbarátaikhoz, a vörös bárókhoz vándorol. Márpedig mi ezt nem szeretnénk, azt szeretnénk, ha országépítésre és a magyar emberek jólétére fordítanánk ezeket a forrásokat. És arra kérném önöket így befejezésül, hogy szóljanak az európai parlamenti képviselőiknek, hogy fejezzék be Magyarország tudatos lejáratását és támadását a nemzetközi színtereken, mert azt gondolom, hogy abszolút aljas és a magyar politikatörténet legaljasabb kampánya az, amit folytatnak hazánk ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Én látom azt, amit önök nem, tudniillik, hogy kik és milyen módon jelentkeztek a felszólalás alatt. Önök egy legitim és érdekes vitát kezdenek el folytatni, ami azonban nem az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről, illetve a bizonyos számú tanácsi határozat kihirdetéséről szóló napirend. Ezért sajnálatos módon, éppen azért, mert megbíztak önök szavazatukkal ezzel, kénytelen vagyok a házszabály alapján felhívni a figyelmüket, hogy mi a napirend. Úgyhogy méltóztassanak arról vitatkozni, amit csak azért nem olvasok föl, mert irtó hosszú a címe, és egyszer már megtettem. Ennek nyomán kérem szépen a felszólalásokat megtenni. Az MSZP vezérszónoka következik, Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Amikor előzetesen nézegettem a listában, hogy ki szól hozzá, és akkor még, ha figyelték, ilyen éjféli időpont volt, törtem a fejemet, hogy mi ez a csillaghullás itt éjféltájt a magyar parlamentben. Sok híres ember bejön, európai parlamenti képviselő is megtisztelt minket, köszöntöm őt is. De most rájöttem, és örülök, hogy levezető elnök úr is ezt most itt jelezte előttem, mert rájöttem, hogy valójában itt mindenki a saját, egyébként szépen összerakott világlátását és pozícióját próbálja meg mindenki számára felvillantani, és megpróbálja mindenki megmagyarázni azt, hogy hogyan, miképpen gondolkozik erről a kialakult helyzetről. De higgyék el, tisztelt hölgyeim és uraim, különösen most a kormánypártiaknak mondom: nem önök fogják saját magukat megítélni. Ahogy nyilván rá lehet bárki fejére olvasni azt, amit önök most megtettek, az önök ítéletét majd néhány esztendő múlva, amikor sok minden láthatóvá válik, akkor fogja megtenni a világ. Szerintem az az igazi kérdés, és akkor valóban visszatérek arra, amit elnök úr itt tőlünk kért, hogy ez egy fontos pillanat. De én megmondom őszintén, megijedtem egy picit, hogy egyre tolódik ennek a javaslatnak a benyújtása, és amikor hallgattam Hörcsik képviselő urat, akkor megértettem, hogy azért egy picit ők is izgultak, hogy mit fog kitalálni a miniszterelnök, és nagy kő esett le a szívünkről, hogy most nem magunkat kell valamilyen módon elmagyarázni, hogy miért nem fogadjuk el, hanem lehet a németeket kritizálni. Tehát igen, rendkívül fontos dologról van szó, és igen, azt is pontosan tudjuk, hogy az önök számára ezek a fajta források az életben maradás és valamilyen módon a továbblépésnek az egyetlen és lehetséges forrásai. Hadd mondjak egy nagyon rövid reakciót! Azt, hogy önök milyen Magyarországot csináltak az elmúlt tíz esztendőben akkor, amikor egyébként a világpolitikai folyamatok jelentős részben kedvezőek voltak, amikor ilyen források álltak rendelkezésre, ezt nem ön fogja megmondani, képviselő úr, és nem önök fogják ezt megmondani. Mert azt gondolom, hogy elfelejtettek egyvalamit megtenni, hogy egy igazi működőképes, modern Magyarországot csináljanak. Betonba fektették a pénzek jelentős részét, virtuális fejlesztéseket hajtottak végre, amik a holnaputáni napot nem fogják megélni, gyakran többe kerül működtetni, mint egyébként amennyit ér az az egész rendszer, és elfelejtették azt megtenni, amire egyébként oly büszkék vagyunk mi, magyar emberek, hogy az a fajta magyaros virtus és az a magyar tudástőke hogyan, miképpen fog ebben a folyamatban hasznosulni. Mondják már el azt, tényleg kérem, ezt párszor elmondtam, és most pont ránéztem államtitkár úrra, a múltkor, amikor ön volt, akkor mondtam ugyanezt: mondják már el azt, hogy melyik az az iparág, ahol nem összeszerelünk, hanem tényleg valamilyen módon a fejlesztések irányába megyünk! És mondják meg azt is, hogy ebben az időszakban a gazdaságfejlesztési akciótervből mennyi ment ténylegesen olyan tevékenységre, amelyik valamilyen módon új munkahelyeket teremt, vagy valamilyen módon produkciót állít elő. De valóban nem akarok ebbe a vitába túlzottan belemenni. Arról beszélünk most, hogy minden magyar család fog kapni közel hétmillió forintot a következő esztendőben. Ez nagyon szép szám, ugye, szoktunk ilyeneket mondani, hogy hogyan, miképpen lehet ezt lehúzni az emberek számára. És valóban, a következő hét esztendőben el fog dőlni az, hogy véglegesen lemaradunke attól a világtól, amelyik meglehetősen komoly tempóban halad akár ipari fejlesztések területén, akár innováció, akár egyéb területen, és továbbra is úgy gondoljuk, hogy egy XIX. századra visszakacsintó XX. századi gazdasági struktúrát akarunk bebetonozni, vagy pedig valóban képesek leszünk arra, hogy mind az infrastruktúra-fejlesztésben, mind pedig az egyéb területeken nagyon-nagyon komolyat lépjünk. Önök valóban megpróbálják a nyomokat elfedni, de Balczó képviselő úr szerintem elég világosan elmondta, sokkal több információval rendelkezik nyilván, mint én, de azért itt mégiscsak vannak komoly szabályai ennek a pénzfelhasználásnak, amit nem fognak tudni önök átugrani. Én szeretném egy elemét most megemelni, ami eddig nem hangzott el a vitában: önöknek igenis kell konzultálnia mindazokkal, akik felé irányul ez a pénz. És hadd emeljem ki például a települési önkormányzatok dolgát! Tudják, ez egy régi mániám, magam, ugye, ennek a szövetségnek voltam az elnöke egy időben. Az mégsem lehetséges, hogy ebben az ügyben is úgy gondolják, hogy jobban tudják azt, hogy mi kell egy adott településen, mint az ott demokratikusan megválasztott polgármester vagy a térség vezetői. [[21.20]] Tehát nagyon kérem önöket, hogy ebben az ügyben ne legyenek olyanok, mint minden másban, hogy lényegesen jobban tudják a megoldást mindenki másnál. És igen, valóban vannak célok, amelyek meg vannak fogalmazva, ebben a szociális kérdések, a zöldkérdés, a digitális jövő, átállás kérdései. Ezek mind olyanok, amikkel önöknek most tényleg foglalkozni kell, és nem lehet például 25 centis kilátókat építeni ezekből a pénzekből, hanem valóságos ügyekre kell ezt a pénzt elkölteni. Itt fognak láthatóan pörögni ebben a jogállami mechanizmusban. Én ezt készséggel elfogadom, hogy onnan, ahol önök ülnek, onnan nézvést ez a világ ilyen. Ismerjük azt a klasszikus viccet, hogy vigyázzanak mert egy bolond szembemegy az autópályán. Milyen egy? Mindegyik. Én értem, hogy önök most így élik meg ezt a világot, és ha már itt nosztalgiáztunk a másik napirend kapcsán, van az a klasszikus Cserháti-szám: „Buta kis játék, hazudok és elhiszed.” Nincs ezzel probléma. Még egyszer mondom, nem fogunk tudni ezzel vitatkozni azon a szinten vagy azon a módon, hogy ezt a dolgot megpróbálják beállítani 11 évvel egyébként azután, hogy azok a kormányok működtek. Nem fogunk tudni ezzel mit kezdeni. Még egyszer mondom, az idő ezeket helyre fogja tenni. Ha önöknek valóban igaz az a szlogenjük, hogy Magyarország az első, akkor itt van egy óriási bizonyíték arra, hogy ezt a családonkénti 7 millió forintot hogyan, miképpen lehet úgy elkölteni, hogy ténylegesen a családok szociális jóllétét és tényleg egy modern Magyarországot építsünk a következő esztendőkben. Köszönöm szépen.
A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most mielőtt megadnám a szót a jelen lévő európai parlamenti képviselőnek, Deutsch Tamás képviselő úrnak, kétperces felszólalás következhet a házszabály szerint. Balczó Zoltán képviselő úr, Jobbik!
Elnök úr, köszönöm a szót. Felszólalásomban igyekeztem a témához szólni. Most kénytelen vagyok reagálni Nacsa Lőrinc felszólalására. Én csodálattal néztem azt, hogy egymást követő kilenc témának ön a vezérszónoka. [[Dr. Gyüre Csaba: Ez az!]] Bizonyos szempontból most is fölnézek önre, az von le ennek az értékéből, hogy a tárgyhoz nem szól hozzá, hanem az egységes ellenzéket ostorozza demagóg módon. Annyit hadd tegyek hozzá, hogy ön időben kezd visszavetíteni, feltételezi a dolgokat. Miután önök megváltoztatták alapvetően a választási szabályt, feltehetőleg a következő választáson közös listán indulnak az ellenzéki pártok. Ez a jövő. De hogy ön azt mondja nekem, hogy önök, akik kiküldték Cseh Katalint, Dobrev Klárát, Ujhelyi Istvánt… Képviselő úr, 2019-ben volt az európai parlamenti választás. [[Nacsa Lőrinc: Gyöngyösi Márton!]] A Jobbik nem küldött ki, önálló listája volt! Cseh Katalin, Dobrev Klára, Ujhelyi István nem a Jobbik EP-képviselője. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Gyöngyösi Márton majd, nagyon remélem, hogy legközelebb részt vesz egy ilyen vitán, és teljesen világosan el fogja mondani az ő álláspontját. Amiről ön beszél, hogy jogállamisági mechanizmusban mi minden van benne, a Klubrádió jogait hogyan tudják ezen keresztül érvényesíteni; nem fogják tudni, mert ha megnézi azt a rendeletet, amiről vitázunk erről beszélek! , az a rendelet nem teszi lehetővé, csak azokat a jogállami sérelmeket, amelyeket idéztem, és ezek közvetlenül érintik az európai költségvetés védelmét. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]] Úgyhogy kérem, hogy vegye figyelembe, hogy van Jobbik, Balczó Zoltán a képviselője, vannak más pártok, és az, hogy rajtam számonkéri önökön , hogy mit mond Cseh Katalin, az teljesen abszurd. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Most visszatérünk az előre bejelentett felszólaló felszólalásához. Deutsch Tamás képviselő úr, európai parlamenti képviselő, Fidesz-KDNP, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Államtitkár Úr! Hölgyeim és Uraim! „Győztünk, és erről papírunk is van.” Ez a mondat nem mástól származik, mint Lech Wałęsától, aki 1980. augusztus 31-én a Szolidaritás vezetőjeként vezette azokat a tárgyalásokat, amely tárgyalásokban a kommunista pártállam kormányával folytattak egyeztetéseket, és sikerrel jártak. Elértek egy olyan megállapodást, amely megállapodás első pontja lehetővé tette, hogy szabadon szakszervezeteket alapíthassanak, és amikor a győzelmet hozó tárgyalásokról kiérkezett a gdański hajógyárba, a hajógyár kerítésén belül sztrájkoló és demonstráló munkástársaihoz, akkor ezzel a mondattal köszöntötte őket: „Győztünk és lévén, a partnerei kommunisták voltak, az adott szóban nem lehet megbízni , és erről papírunk is van.” Nos, kedves képviselő hölgyek és urak, mindezt azért idéztem ide, mert az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló törvényjavaslat kapcsán nyilvánvalóan elsőként arról kell szólni, hogy ez milyen módon érinti Magyarországot. Ahogy erről államtitkár úr is beszélt, a 2014-2020 közötti időszakhoz képest az előttünk álló hét esztendőben az Európai Unió intézményei által elfogadott határozat, amely most a parlament asztalán fekvő törvényjavaslat részét képezi, ez alapján Magyarországnak 50 százalékkal nagyobb összeget, a korábbi mintegy 7,2 milliárd euróhoz képest az előttünk álló hét évben 10,9 milliárd eurónyi összeget kell az Európai Unióba befizetni. Mindennek természetesen magyarázata mindaz, amire államtitkár úr kitért, az Egyesült Királyság kilépése, egy jelentős nettó befizető befizetésének hiányát kell a többi 27 országnak pótolnia. Nyilvánvaló erre magyarázat magának a rendeletnek, a rendelkezésnek a módosítása, de a legkomolyabb oka annak, hogy Magyarország többet fizet be az Európai Unió költségvetésébe, az, hogy Magyarország gazdasága, a magyar emberek közös teljesítménye jóval nagyobb és jóval erősebb. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Magyarország erősödik, és az Európai Unió saját forrásainak rendszere alapján befizetendő nagyobb összeg azt mutatja, hogy erről nekünk papírunk is van. Ez nem vitakérdés, ez nem pillanatnyi lelkiállapot szerinti szubjektív megközelítés kérdése, hanem mindez azon múlik, hogy ugyanolyan szabályok alapján, ha egy ország gazdasága előrelépett, akkor nagyobb az az összeg, amivel hozzá kell járulni az Európai Unió közös költségvetéséhez. Betonba öntötte volna az Orbán-kormány az elmúlt tíz esztendőben az európai uniós fejlesztési forrásokat? Nem betonba öntötte, a magyar polgárok gyarapodására próbálta fordítani. Magyarország nagyon messze van attól, hogy tejjel-mézzel folyó Kánaán legyen, de Magyarország egy olyan ország, ahol végre a magyar polgárok felemelhették a fejüket, egyről a kettőre lehet jutni. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hogyne! Molnár Gyula: Na!]] Kizárólag csak az Eurostat adatai alapján szeretném alátámasztani azt, hogy mi az a gyarapodás, mi az az erősödés, aminek köszönhetően egy jobb teljesítmény bizony azzal a tehertétellel is jár, hogy nagyobb összeget kell befizetnünk. Közel egymillió új munkahely teremtődött 2010 óta. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]] Egymilliónyival több magyar polgár tud munkából megélni és munkából eltartani önmagát és a családját. 2010-ben… itt vannak olyanok, akiknek a pártjai, értem, hogy a közös ellenzéki lista fájdalmat okoz egyes képviselőknek, nem is értem, olyan lelkesek szoktak lenni ezen nagy szivárványkoalíció kapcsán, nem is értem, hogy hova ez a csalódott hang, de mégis szép számmal vannak olyan képviselők, akiknek a pártjai 2010-ig kormányon voltak. 2010-ben ebben az országban 11,8 százalékos volt a munkanélküliség! 2010-ben ebben az országban majd félmillió ember szeretett volna dolgozni, és regisztrált munkanélküli volt. Ehhez képest 2019 végére, 2020 elejére az Eurostat adatai alapján Magyarországon a munkanélküliség mértéke 3,7 százalékra csökkent. [[Dr. Varga-Damm Andrea: 8 százalék a munkanélküliség! Dr. Gyüre Csaba folyamatosan közbeszól.]] Ne akarják őket meggyőzni arról, hogy a tízes számrendszer ma már a szivárványkoalícióban nem működik! Ezek a tények: egymilliónyival több ember dolgozik. [[21.30]] 2010-ben Magyarországon az egy főre jutó GDP összege 16 424 euró volt. 2019-ben ez az összeg 22 806 euró lett. És még mielőtt valaki botcsinálta közgazdászként azt mondja, hogy de hát, az infláció, meg így, meg úgy, ez vásárlóerőérték-paritáson számolt összeg, tehát pontosan annak felel meg. 16 ezer euróról 22 ezer euróra gyarapodott. 2010-ben Magyarországon a minimálbér összege 73 500 forint volt. Ez 2020-ban 161 ezer forintra emelkedett, több mint a kétszeresére. 2010-ben Magyarországon a nettó átlagkereset a 132 ezer forintot alig haladta meg, 2020 legelején, a Covid-járvány kezdetekor ez az összeg már 262 ezer forint fölött volt. Hogy ezzel elégedettek lehetünk? Egy frászt! hogy egy klasszikust idézhessek. Dehogyis! Csak kérem szépen, mintha két különböző országról beszélnénk. 2010-ben ez egy depresszív, súlyos gazdasági nehézségektől, korrupciótól, a szétesettség állapotától sújtott ország volt. 2020-ra ez az ország tíz olyan esztendőt tud maga mögött, amikor kellő elszántsággal, fogakat összeszorítva, komoly akaraterővel előre lehetett jutni. Tisztelt Hölgyek, Urak! Magyarország erősödik, és erről papírunk van, ezért kell 50 százalékkal nagyobb összeget befizetni az Európai Unió költségvetésébe, ahonnan ahogy ugyancsak erről államtitkár úr higgadt és tárgyszerű expozéjában, rá jellemző higgadt és tárgyszerű expozéjában tájékoztatást adott több mint 50 milliárd eurónyi európai uniós forrás érkezik Magyarországra. Ezzel kapcsolatban én nem azt szeretném elmondani, hogy ez milyen lehetőségeket jelent, hanem azt szeretném felidézni, hogy a Jobbik egy szem európai parlamenti képviselője, a Demokratikus Koalíció négy európai parlamenti képviselője, az MSZP egy szem európai parlamenti képviselője és a Momentum két európai parlamenti képviselője hosszú esztendőkön keresztül minden energiáját latba vetve azért dolgozott, hogy minél kevesebb pénz jusson Magyarországnak. Azért dolgozott, hogy ez a nagyságrend, amit sikerült elérni eredményes tárgyalásnak köszönhetően a legutolsó tárgyalási fordulón is a magyar miniszterelnöknek, Orbán Viktornak hívják őt , több mint 2 milliárd eurónyi plusztámogatási összeget, uniós forrást sikerült elérnie minden magyar polgár számára az európai költségvetésről folyó egyeztetéseken. Az ezt megelőző években minden energiával önök azon voltak, hogy minél kevesebb pénz jusson a magyaroknak. És itthonról önök ezt lelkesen támogatták, és minden magyar parlamenti felszólalásban önök ennek az oldalán álltak. Nehogy most már a képmutatás Európa-bajnokaként önök arról beszéljenek, hogy ilyen bajok meg olyan bajok vannak! Önök előre kitervelt politikai haszonszerzési szándékból azon voltak, hogy Magyarország minél kevesebb pénzt kapjon, az egészségügy, az oktatás, az infrastruktúra-fejlesztés, a kis- és középvállalkozások, az önkormányzatok. Azon voltak! Megfogalmazták azt, hogy ne a magyar nemzeti borítékba kerüljenek a nekünk járó források, hanem közvetlen brüsszeli forrásokká változtassák ezeket. Tudják, hogy ez mit jelent? Szerintem önöknek fogalmuk sincsen, de mondták ezt a blablát. Ez azt jelenti, hogy amikor nem egy adott ország közvetlenül, annak a hatóságai, kormánya, önkormányzatai kapják meg a pénzt, hanem ez közvetlen brüsszeli forrás, akkor oda pályázni kell, és az odakerülő pénzek maximuma, amit el lehet érni, hogy népességarányosan lehet ebből a pénzből részesülni. A 27 tagú Európai Unióban Magyarország lélekszáma alig több mint 2 százalék. Ha az európai uniós források a magyar nemzeti borítékba kerülnek, az azt jelenti, hogy 100 euróból 100 euró a mienk. Ha közvetlen brüsszeli forrásról beszélünk, akkor azt jelenti, hogy 100 euró helyett, ami kikerül a magyar nemzeti borítékból, 2 euró 50 eurocent jut nekünk. Önök ennek az álláspontján voltak. Önök el akarták venni minden magyar embertől ezt a pénzt, és a legfondorlatosabb módon, a legeszetlenebb őrültségeket találták ki ennek érdekében. És utána van képük eljönni ide, és különböző, a valósággal köszönőviszonyban nem lévő politikai nyavalygásokat megfogalmazni! Ez egyszerűen képtelenség! Utána kitalálták azt önök, akik a politikai korrektség bajnokai, hogy címkézzék meg a végül Magyarországnak jutó pénzt mert elvesztették ezt a küzdelmet, hála az égnek , címkézzék meg úgy, hogy a pénzek egy meghatározott részét az ellenzéki önkormányzatok kapják. Hát, Magyarországon 2019 után is a magyar polgárok kisebbsége él ellenzéki polgármester vezette önkormányzatnál. Ennek ellenére önök meg akarták ezeket a pénzeket címkézni. Önök folyamatosan feljelentgetik a saját hazájukat. Erről majd a végén röviden még szeretnék szólni. És a legvége az egésznek örülök, hogy Molnár Gyula képviselő úr újra a teremben van , hogy nem folynak egyeztetések. Hát, ne csináljunk már Krisztusból bohócot! [[Zaj.]] Olyan széles körben folynak egyeztetések, hogy nincs olyan szereplő, akinek a véleményét ne kérdezték volna meg a kormány illetékes képviselői. Mindenki elmondhatta a véleményét, minden véleményre odafigyelt a kormány, és ez alapján folyik ezeknek a forrásoknak a felhasználására vonatkozó elképzelések kidolgozása. De önök ennek ellenére folyamatosan azt hangoztatják, szajkózzák, hogy ilyen egyeztetések nem folytak. De nem álltak meg itt harmadikként erről szeretnék egy percben beszélni , hanem önök kieszeltek egy olyan megoldást, hogy az Európai Parlamentben önök egy olyan előterjesztést támogattak, igen, önök, külön-külön, Gyöngyösi Márton az igen szavazatával, Cseh és Donáth képviselő asszony az igen szavazatával, Ujhelyi képviselő úr az igen szavazatával meg a négy DK-s képviselő is az igen szavazatával, külön, de érdekes módon egy irányba mutató módon, hogy az Európai Unió saját forrásrendszerre úgy változzon, hogy Magyarországnak még az egyébként növekvő terhekhez képest 60 milliárd forinttal többet kelljen befizetni. Olyan őrült szélsőbaloldali elképzelést támogattak önök a szavazatukkal az Európai Parlamentben, amit hála az égnek, lesöpört az asztalról az állam- és kormányfők testülete. De az Európai Parlamentben szégyenszemre a magyar érdekkel szemben nem elég, hogy azon voltak, hogy minél kevesebb pénzt kapjunk, európai uniós fejlesztési forrást, hanem még azt is el akarták érni, hogy a befizetésünk 60 milliárd forinttal több legyen. 60 milliárd forinttal több legyen! Minden héten krokodilkönnyeket hullajt Karácsony Gergely tíz- meg húszmilliárd forint miatt. Egyébként meg 3000 milliárdnyi fejlesztési forrást fog a főváros megkapni, jó néhány európai főváros lenne ilyen sanyarú helyzetben. No, és végül, de nem utolsósorban a jogállamiságinak hazudott mechanizmusról. Tisztelt Képviselőtársak! Ennek semmi köze nincs ehhez az egyébként nagyon nemes kifejezéshez. Itt nemes egyszerűséggel arról van szó, hogy olyan politikai zsaroló előfeltételeket akartak megalkotni az Európai Unióban, amelyek kapcsán az adott országok, ha és amennyiben a brüsszeli buborék főáramában megfogalmazott politikai véleményektől eltérő álláspontot képviselnek, akkor a pénzügyi zsarolás eszközeivel el lehet tőlük venni az európai uniós fejlesztési forrásokat. Ilyen egyszerű kérdésről van szó. Én az ideológiát meg a jogállam szót ide sem keverem. Olyan eszköz ez a rendelkezés, hogy minden magyarral azt akarják csinálni, amit egyébként Petry Zsolttal csináltak, elmondja a véleményét, és annak a legdurvább következménye legyen, az egzisztenciát érintő, pénzügyi következménye. Petryt kirúgták, munkanélkülivé tették, a magyarok millióit pedig meg akarták büntetni, és el akarják a nekünk jog szerint járó európai uniós fejlesztési forrásokat venni. Ezt a veszélyt sikerült elhárítani egymással kőkemény szövetségben a lengyel és a magyar kormánynak. A most a parlament asztalán fekvő törvény azért különösen jelentős, nem csupán, hogy megadja a parlament is a hozzájárulást a saját forrásrendelethez, ennek a törvénynek a részét képezi az az európai tanácsi következtetés, amelyik tiszta vizet önt a pohárba [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és amelyik lehetetlenné teszi, hogy politikai zsaroló eszközként lehessen a jogállaminak hazudott feltételrendszert használni. Ez a törvény, ha ezt elfogadják, akkor segít a magyar szabadságot megvédeni. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Minden, az elmúlt években elkövetett, a magyar szabadság elleni fellépésüket most kijavíthatják, támogassák ezt a törvényjavaslatot, és akkor tesznek annak érdekében, hogy a magyar szabadságot meg lehessen védeni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[21.40]]
Kétperces felszólalásra kért lehetőséget Balczó képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
[[Mikrofon nélkül:]] Elnök úr, köszönöm a szót. A jogállami feltételrendszerrel kapcsolatos vitát nem kívánom újrakezdeni… [[Közbeszólások: Mikrofon!]] Elnézést!
A mikrofont, legyen szíves, tegye föl!
Elnézést kérek!
Nézem az órát. [[Megtörténik.]]
A jogállami feltételrendszerrel, annak értelmezésével kapcsolatos, Deutsch Tamás felfogásától tényszerűen eltérő felfogásomat nem fogom megismételni, csak tényeket szeretnék mondani, nem akarok politikai vitát kezdeni. A tények azt hangsúlyoznák, hogy vajon a GDP, GNI az, ami nekünk a legfontosabb, és a gazdaság tekintetében ez a lényeg, hogy a gazdaság nem öncél. A gazdaság annak alapján ítélhető meg pozitívnak, negatívnak, hogy az emberek helyzetén mit segít, és akkor két adatot mondok, mind a kettő az Eurostatból frissen vett adat. Az egy főre jutó személyes, egyéni fogyasztásban, ami elfogadottan az életszínvonal mércéje, Magyarország Horvátországot és Bulgáriát előzi meg, mást nem. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ez az!]] Deutsch Tamás képviselő úr beszélt a minimálbérről. Lehetséges, elmondhatják, hogy a növekmény a 2010 előtti rendszerhez képest reálértékben mennyi, de 11 éve önök vannak kormányon, s az Eurostat adatai szerint a minimálbérben a visegrádi négyek között utolsók vagyunk, és az összes tagállamból csak Romániát, Lettországot és Bulgáriát előzzük meg. Ezt azért mondtam el, mert ezeket említette Deutsch képviselő úr, külön a minimálbért, és én pedig úgy gondoltam, hogy a GDP helyett talán az egy főre jutó személyi fogyasztás egy kicsit fontosabb a társadalom szempontjából. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most normál szót kérő képviselők felszólalásai következnek, elsőként Varga-Damm Andrea képviselő asszony, független képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rendkívül szerencsés helyzetben vagyok, mert sem Nacsa Lőrinc képviselőtársunk, sem Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő hozzám nem szólt, ily módon úgy érzem, hogy felhatalmazott vagyok a vonatkozásban, hogy jó pár gondolatot visszautasítsak. Eszembe jutott egyébként Deutsch képviselő úr felszólalása során, hogy ha ő annyira rosszul érzi magát az Európai Unióban és az Európai Parlamentben, még a végén félek, az egészségére megy, ha ennyire zaklatott a miatt a munka miatt, ami ott van. Hát, nem kéne folytatni, és akkor nem lennének ilyen felszólalási kényszerei, mint ami most itt a Házban elhangzott. [[Nacsa Lőrinc: Erről a választók döntöttek.]] Meg kell hogy mondjam, azért azt nem gondoltam, hogy egy európai parlamenti képviselő a Petry-ügyről beszél akkor, amikor a következő hétévi uniós költségvetés vonatkozásában meghozott európai uniós határozat magyarországi jogszabályba ültetésének vitáján vagyunk. Tehát én azt gondolom, bár itt sokszor tényleg elhangzik más is, mint amit az adott javaslat tartalmaz vagy ahhoz kapcsolódik, de hogy még Petry-ügyet is idehozni, ez már tényleg ízléstelenség. Meg kell mondjam, azt hittem, hogy ez a vita abban a mederben fog folyni, ahogy ezt a javaslatot a frakció-vezérszónokként Hörcsik Richárd kezdte. Úri, kulturált, disztingvált, tényszerű, valósághű, bár valóban némi apró averziót megfogalmazó volt a jogállamisági kritériumok, illetőleg a hitelfelvétel vonatkozásában az elképzelésekről, de abszolút visszafogottan, teljes mértékben, azt gondolom, hogy a Fidesz soraiból különlegesen úri módon adta elő ezt az expozéját. Azt szeretném mondani, hogy Deutsch képviselő úr vélhetően nem volt itt ebben a teremben akkor, amikor a Jobbik vezérszónoka, amikor az MSZP vezérszónoka felszólalt, ugyanis akkor azt hallotta volna, hogy egyetért a javaslattal, azt hallotta volna, hogy a frakcióik megszavazzák, és semmiféle hatásvadász, vádló, bántó tartalma nem volt a felszólalásaiknak. Ily módon egy olyan kulturált vitát, amelyet Hörcsik Richárd kezdett meg, és az ellenzéki képviselők folytattak, elrontani ilyen durván, valótlan sérelmeket felsorakoztatva, azt gondolom, hogy nincs itt a helye. Valóban, ebben a Házban sokszor bántjuk egymást, sokszor vágunk egymás fejéhez dolgokat, általában azért ebben a kormánypárti képviselők élen járnak, de amikor már legalább a nemzeti érdekeinket szolgáló javaslat van az asztalon, és ebben generálisan konszenzus van az ellenzék és a kormánypártok között, akkor tegyék már meg, hogy nem jönnek ide, és nem taposnak bele ebbe a tisztességes vitába. Javaslom egyébként Nacsa Lőrincnek és Deutsch Tamásnak is, hogy vegyenek órát Hörcsik Richárdtól, mert ő ebben a vonatkozásban, azt gondoltam, hogy fideszesen fog beszélni, de nem fideszesen beszélt, hanem européerként beszélt, képviselőként beszélt, disztingváltan és realistán. Pár kérdést a javaslattal kapcsolatos korábbi történeti folyamatokhoz szeretnék hozzáfűzni. Annyit szeretnék mondani a kormánypárti képviselőknek, amikor ideológiai kérdésekről beszélnek, ideológiai témákat akartak volna a költségvetésbe belevinni ugye, ez volt a nagy sérelem, hogy ideológiai alapokra akarják helyezni a költségvetés feltételrendszerét , én csak azt szeretném önöknek mondani, hogy a lopás az nem ideológia. A lopás az lopás. Nyugodtan bárki is a homokba dughatja a fejét. Olyan indokolatlan pénznyelő automata beruházásokat valósítottak meg EU-s forrásokból, olyan döbbenetes, pofátlan, túlárazott beruházásokat, költéseket tapasztalunk, nincs hét, hogy valamely oknyomozó újságíró ne tárjon fel ilyet az elmúlt 15 évből, hogy ha tetszik, ha nem, akik ebben nem vettek részt, jogosan mondják azt, hogy kérem szépen, ne tessenek ideologizálni, amikor azt mondja az európai színtéren valaki, természetes, hogy mi odaadjuk ezt a pénzt, hát uniós tagország vagytok, szeretnénk, ha a társadalom és a gazdaság fejlődne nálatok, de azért várjatok már, azért azzal a helyzettel meg nem élhettek vissza, hogy nálatok van a zsírosbödön, és ti a haveroknak annyit osztotok belőle, amennyit akartok, és mindenfajta elvrendszert áthágva, oligarchaközösségeket építetek föl belőle! Ezen azért ne tessenek csodálkozni! Az más kérdés, hogy én is úgy gondolom, hogy a dolgainkat itthon, magunk között kell megbeszélnünk, nem tartozik a nemzetközi színtérre az, amiben mi itt Magyarországon belül vitatkozunk. Nekünk kell Magyarországon belül úgy a sorainkat rendezni, hogy ne adjunk okot arra, hogy a népünket és a hazánkat bárki is negatív kontextusban emlegesse. E vonatkozásban, azt gondolom, hogy tényleg az európai színtéren bizonyos magyar képviselők megnyilatkozásai indokolatlanok és túlzóak. Ez a hétéves költségvetés vélhetően nem ilyen tartalommal született volna meg, ha a Covid-járvány nem üti fel a fejét, és nem szenvedi el nemcsak Európa, nemcsak az Európai Unió, hanem a világ közössége. Csodálkoztunk volna azon, ha ez a hétéves költségvetés némileg nem egy vészköltségvetés, hiszen, ha tetszik, ha nem, azt az irdatlan mennyiségű többletköltséget, amit minden országban a védekezés jelent, és az az irdatlan mennyiségű költség, amit pedig azoknak az embereknek kell kifizetni az állam részéről, akik elvesztették emiatt a munkahelyüket, egzisztenciákat kell közpénzből finanszírozni azért, hogy ne váljanak százezrek földönfutóvá, ezek valóban minden ország költségvetését iszonyatosan megterhelték, ezáltal nem kétséges, hogy az Európai Unió színterén ezeket a többletforrásokat valamiből finanszírozni kell. Azt mondta Hörcsik Richárd képviselőtársunk, hogy amikor a hitelfelvétel kérdése elhangzott, akkor azért erőteljesen felsejlett bennük az európai egyesült államok létrehozatalának igénye, és ez tulajdonképpen egy lépésnek tekinthető afelé. Képviselőtársaim! Magyarországról egy kormánypárti politikus hitelfelvételről meg kötvénykibocsátásról ne lamentáljon negatívan, amikor irdatlan mennyiségű kötvényt bocsátottak ki ahhoz, hogy finanszírozzák az állam túlköltekezéseit, és sikerült 15 ezer milliárd forinttal felemelni az államadósságot ennek eredményeként 11 év alatt! [[21.50]] Hát ne tessenek haragudni, itthon bármit, amikor az európai színtérre kilépnek, akkor pedig azokat a metodikákat kritizálják, amelyeket itthon alkalmaznak? Hát tessenek már gondolkodni ezen! Ez egyébként pont a fordítottja annak, amit az előbb mondtam, hogy igenis magunknak, magunk között kell a vitáinkat lefolytatni, és hogyha valami rosszul működik, akkor magunknak kell javítani; akkor itt a következő lépés, hogy viszont a nemzetközi térben ne szégyenítsék meg az országunkat azzal, hogy amit Magyarországon gyakorlatként alkalmaznak, azt a nemzetközi térben, európai uniós térben pedig kritizálják. Sajnos odáig jutottak a Covid-19-járvány következtében az Európai Unió kormányai, népei, hogy többletforrásra van szükség, természetes, hogy azt valahonnan össze kell szedni. Nem történt meg az, hogy a tagállamok ott ugráltak volna Von der Leyen előtt, hogy ne vegyenek fel hitelt, mert mi majd huszonheten összeadjuk, ugye, ilyen nem hangzott el senki részéről? A cechet mindig ki kell fizetnie valakinek, ezt tudjuk jól. Amikor arról beszélnek, hogy az európai uniós támogatások micsoda társadalmi fejlődést eredményeztek Magyarországon, hát először is 2010-ig reálértékben az európai uniós források a Marshall-segély értékének feleltek meg, a Marshall-segélyből egy ötvenmilliós országot a háború után talpra állítottak. Ez az összeg egy tízmilliós országban szinte láthatatlanul tűnt el. Sem az oktatásba, sem a feldolgozóiparba nem fordítottak olyan mennyiségű pénzt, ami ahhoz kellene, hogy a mi országunk legalább uniós szinten versenyképes legyen. Ez egyébként közös bűn, a 2004-től való kormányzás közös bűne a ’10-ig tartó kormánynak és a jelenleginek. Tehát ne tessenek már itt a Ház falai között elhitetni saját magukkal azt, ami nem igaz! Hát ne dugjuk már a homokba a fejünket! Legalább saját magunk között ne fessünk szebb történetet ahhoz képest, mint ami itt volt! Igen, képviselőtársaim a kormánypárti padsorokban, maguk nem találkoznak a szegény emberekkel. Mi igen. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Maguk nem látják azokat a társadalmi csoportokat, akik vegetálnak, mert közel s távol nincs munkahely. Önök mindig arról beszélnek, hogy hányan jelentkeztek be munkanélküli-segélyre. Nem arról kell beszélni, mert az pár hónap, és vége, jelentkezhet, csak nem lesz semmi értelme. Arról tessenek beszélni, hogy hány ember nem tud dolgozni, ne arról, hogy hány ember az, aki a munkanélküli-hivatalban regisztrálva van! Azokról tessenek beszélni, akik már nem is keresnek munkahelyet, mert esélyük sincs rá, és segélyekből, családi pótlékból próbálják magukat fenntartani! Önök nem találkoznak ezekkel az emberekkel. És ezért van igaza Balczó Zoltán képviselőtársamnak, hogy nem a jövedelem keletkezésének a helyén kell keresnünk, hogy Magyarországon a polgárok milyen jólétben élnek, hanem a fogyasztás szerkezete mutatja meg, mert hiszen azért a modern ember nem úgy van, hogy sok pénze van, de mégis koplal, igaz? Tehát Magyarországon azért nem az a jellemző, hogy az emberek nem költenek, ha van pénzük csak nézzük meg a hitelfelvételek struktúráját, és mindjárt választ kapunk rá! Tehát el kell fogadniuk a valóságot, és a valóságból kiindulva álljanak fel, és mondják el az álláspontjukat a Parlament falai között! Petry Zsolt ügye ha már szóba hozta Deutsch Tamás. Mit mondott az a futballista, akire reagált ez az ember? Ő azt mondta, hogy kiáll a szivárványcsaládokért, mert mindenki maga dönti el, hogy milyen családszerkezetben képzeli el az életet. Én is azt gondolom, mindenki maga dönti el, aki ebbe elkezd beleszólni, akkor visszamegyünk a náci világba. Ő egy pozitív kijelentést tett, egy pozitív kijelentést, nem bántott senkit, nem sértett senkit, egy pozitív kijelentést tett egy közéleti szereplő, egy olyan ember, akire figyelnek bizonyos társadalmi csoportok. Majd jön egy újságcikk, amely cikkben ennek a Gulácsi futballistának a szaktársa és a sporttársa úgy nyilatkozik, hogy nem szerencsés, hogy ő elmondja a véleményét, nem szerencsés mi az, hogy nem szerencsés? , ne politizáljon, foglalkozzon a futballal, ne politizáljon! Hogy is tetszenek mondani? Hogy valaki egy pozitív kijelentést tesz, és egy másik embernek joga van megtiltani neki, hogy ő ilyen kijelentést tegyen? A politika a köz ügye, abban a pillanatban, hogy a közről, a közdolgokról valaki megszólal, már politizál. Hát miért lenne ördögtől való bárkinek is politikai véleményt formálni? Hát most demokrácia van vagy nincs demokrácia? Tehát mi az önök álláspontja? Egy toleráns megnyilatkozásra egy intoleráns megnyilatkozás, az rendben van, mert az az intolerancia, amikor én azt mondom, hogy valaki nem nyilatkozhat meg. És igenis az intolerancia, az nem helyénvaló, az ellen fel kell szólalni. Amikor pedig valaki egy szerződéses viszonyban van egy szervezettel, ahol elő van írva, hogy ki mikor és hol nyilatkozhat, engedélyt kell kérni az ilyen szerződések szerint a szerződő partnertől, hogy egyáltalán sajtónyilatkozatot tegyen bármilyen kérdésben, csodálkoznak azon, hogy egy szervezet, amely nem fogadja el az intoleranciát, mert igenis az intoleranciának ellent kell mondani, ellene kell mondani. És még annyit hadd mondjak, hogy ha a maguk soraiból a maguk értékrendjével ellentétesen nyilatkozott volna meg valaki, már a Holdon lenne, már oda lőtték volna föl. Tehát pont önök beszélnek arról, hogy egy intoleráns emberrel miért nem toleráns a munkáltatója, amikor önöknek az egész politikája az intoleranciáról szól? Hát maguk nem hajlandóak elfogadni azt, hogy egy özvegyasszony és az apósa egy család, amikor egy háztartásban maradnak ketten! Maguk nem fogadják el azt, hogy két elvált ember, amikor egy családba összejön, és nem házasodnak össze, és egyik is hozza a gyerekét, meg a másik is, az maguknál nem család, értik?! Tehát maguk az intolerancia szobrai és önök kérnek valakit számon, hogy egy intoleráns nyilatkozatra miként reagál? Ez volt az egyetlen indokolt válasz, ez volt az egyetlen, mert véget kell vetni annak, hogy valaki meg meri mondani a másiknak, hogy hogy éljen. Nem mondjuk meg senkinek, hogy hogy éljen. Mindenkinek joga van a saját életformáját fenntartani. És hogyha ebben a parlamentben ez rendben van, hogy egyik ember a másiknak meg meri mondani, hogy hogy éljen, határa természetesen a törvénysértés, mert törvénysértően nem lehet élni, de tisztességes életbe hogy mernek beleavatkozni akár direkt, akár indirekt módon?! És hogy illik ide, a Parlament épületébe az, hogy valakik az intoleranciát támogatják? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban. Nacsa Lőrinc közbeszól.]]
További felszólaló képviselő a Jobbik képviselője, Szilágyi György képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy-két dologra szeretnék csak reagálni; ez a vita rámutatott arra egyébként, most lehetett élesen látni, hogy Nacsa képviselő úr valószínűleg egy nagy karrier előtt áll, hiszen mind demagógiában, mind mellébeszélésben Deutsch Tamás szintjén van, tehát még őbelőle is lehet akár európai parlamenti képviselő a Fidesz padsoraiban. Deutsch Tamás a felszólalásánál felsorolt adatokat, csak néhány adatot elfelejtett felsorolni az európai parlamenti képviselő úr. Elfelejtette, mondjuk, azt felsorolni a munkanélküliségi adatoknál, hogy ebből az országból a Fidesz kormányzásának köszönhetően közel hatszázezer életerős, fiatal, dolgos magyar van szerte Európában, akik nem érezték meg azt a nagyon nagy fejlődést, akik nem érezték meg azt a nagyon nagy gazdasági erősödést, amiről itt Deutsch Tamás beszélt, azért, mert nem Mészáros Lőrincnek vagy Szíjj Lászlónak hívták őket, hanem éppen máshogy, és kénytelenek voltak elhagyni az országot azért, hogy megéljenek. Ezek az emberek természetesen nem lesznek benne azokban a munkanélküli-kimutatásokban, amelyekről ön beszélt. Még egyszer mondom: közel hatszázezer honfitársunkról beszélünk jelen pillanatban. Aztán amellett is felemelte volna a szavát Deutsch Tamás, hiszen azok sincsenek benne ezekben a kimutatásokban, akikért a Jobbik a járvány kitörése óta most már folyamatosan küzd, és kéri, könyörög szinte a kormánynak, hogy az álláskeresési járadéknak az idejét emeljék meg, hiszen ez az álláskeresési járadék a jelen helyzetben nem megfelelő időtartamra van meghatározva, és azok az emberek, akiknek lejár az az időtartam, azok szintén nincsenek benne a statisztikákban; már nem tudnak hova fordulni, hiszen önök ott hagyták őket az út szélén, sőt belelökték az árokba, semmilyen jövedelmet nem kaphatnak, az állásukat elvesztették, a munkájuk megszűnt, nem tudnak dolgozni, és még az államtól sem kapnak semmilyen álláskeresési járadékot. [[22.00]] Aztán arról is elfelejtett beszélni Deutsch Tamás, ha már itt nagyobb távlatokat veszünk figyelembe, hogy mennyi volt 2010-ben az euró árfolyama és mennyi most az euró árfolyama, mit mondtak vajon önök akkoriban az euró árfolyamával kapcsolatosan. Persze, igen, önök jól jártak. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Aztán rá kell térni arra is, hogyha már tényleg idehozta az elnök úr intelmei ellenére is Petry Zsolt ügyét, ami nem tartozik szervesen ehhez a törvényjavaslathoz, hogy azt nem értem: képviselő úr, ön miért nem volt ennyire érzékeny akkor, amikor pár nappal előtte egy másik volt labdarúgót, Hrutka Jánost szintén kirúgtak a véleményéért, egy olyan véleményért, ami önöknek nem tetszett? Ezt az embert Magyarországon abban a pillanatban kirúgták az egyik tévéadótól. Fel kellett volna emelni ott is a szavukat! [[Dr. Gyüre Csaba: Kettős mérce!]] A Jobbik úgy gondolja, hogy a véleményéért, akár politikai véleményéért, akár valamilyen társadalmi problémával kapcsolatosan elmondott véleményéért senkit nem lehet kirúgni, senkit nem lehet hátrányos helyzetbe hozni. Egy szabad országban, ahol szólásszabadság van, mindenkinek joga van elmondani a véleményét, és ezért nem érheti őt hátrányos megkülönböztetés. De érdekes módon Hrutka Jánost nem említette Deutsch Tamás, csak Petry Zsoltot. Akkor nézzük meg, Nacsa Lőrincre szeretnék reagálni egy-két dologban! Tisztelt Képviselő Úr! Amit ön elmondott, azzal nem is lett volna probléma, ha ezt 2010-ben mondja el. Itt visszamutogatott arra, hogy itt milyen visszaélések voltak meg mi volt. Képviselő úr, felvilágosítom önt, mert lehet, hogy nem tudja: tizenegy éve kormányoznak ebben az országban. Tizenegy éve uralják a nyomozó hatóságot, tizenegy éve kinevezték Polt Pétert főügyésznek, azt a Polt Pétert, aki úgy dolgozik, úgy nyomoz és úgy irányítja az ügyészséget, ahogy önöknek megfelelő. Hogyha ennyire föl tud sorolni ilyen dolgokat, akkor mondja már meg, hogy miért nem is volt elszámoltatás! Hát, tetszettek volna elszámoltatni! Vagy hogyha nem tudtak elszámoltatni, mert nem voltak ilyenek, akkor most miért hozza ezt föl? Tehát én úgy gondolom, hogy ön elfelejti azt, hogy tényleg, tizenegy éve önök kormányoznak. De van egy rossz hírem, Nacsa képviselő úr: ’22 után gondban lesznek. Elmondom, miért lesznek gondban: azért, mert az új kormány ’22 után csatlakozni fog az Európai Ügyészséghez. Csatlakozni fog az Európai Ügyészséghez, amely majd vizsgálhatja merthogy önök ezt is félre szokták magyarázni meg másképp nyilatkoznak az európai uniós pénzek útját. Nem lehet majd trükközni! Nem lehet majd úgy trükközni, mint ahogy önök trükköztek az Elios-ügynél gondolom, emlékszik rá , ahol azért, mert tudták, hogy az Unió nem fogja kifizetni azokat a pénzeket, amiket Orbán Viktor veje zsebre tett, ezért kifizettették a magyar állampolgárokkal, kifizettették a magyar adófizetőkkel. Ilyen trükközés nem lesz! A másik, hogy fel fogjuk szabadítani a nyomozó hatóságot és az ügyészséget, amelyek ezután, 2022 után szabadon, szakmai alapon, kizárólag csak a törvényeket figyelembe véve nyomozhatnak és majd tárhatják fel a visszaéléseket. Na, akkor lesznek gondban! Sok ember lesz gondban! Sok fideszes, ma még sérthetetlennek tűnő nagykutya lesz akkor nagyon komoly gondban és nagyon komoly problémában. Mert egy normális országban nem számít sem a politikai színezet, nem számít sem a bőrszín, sem a vallás, semmi. Ha valaki lop a közös pénzből, akkor annak büntetés jár. Mi azt valljuk, hogy valóban, normálisan nyomozhassanak és normálisan megkapják a büntetésüket azok az emberek, akik visszaéltek valamennyiünk bizalmával, akik ellopták a magyar állampolgárok pénzét, akik megkárosították ezt az országot, és önök folyamatosan ezt teszik most is. Tehát azért vannak gondok az európai uniós pénzekkel, azért van az ellenzéknek és a Jobbiknak is komoly problémája az európai uniós pénzekkel, mert akkor, amikor Magyarország ilyen súlyos helyzetben van a járvány kellős közepén, amikor családok százezrei élnek nagyon nehéz helyzetben vagy éppen nincsen semmilyen jövedelmük, akkor önök nem azzal foglalkoznak, hogy ezeket a családokat segítsék, hanem különböző luxusberuházásokra, urizálásra meg ki tudja még, mire fordítják ezeket a pénzeket. Hogy csak egy dolgot említsek: önöknek nagyon fontos ilyenkor a fővadász úrnak a kiállítása, hogy tíztonnányi szarvasagancsból építsenek milliárdokért egy kaput, hogy milliárdokért szervezzenek ilyen kiállításokat, ahelyett, hogy ezeket a pénzeket a magyar emberek megélhetésére és jólétére fordítanák. Mi jó-létet és szabadságot fogunk adni Magyarországnak, de ez önöknek egyébként nagyon rossz lesz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Kettőperces hozzászólásra megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének.
Köszönöm szépen, elnök úr. Látom, Szilágyi György ihletet merített Gyurcsány Ferenc tegnapi felszólalásából, folytatja a fenyegetőzést. Semmi gond ezzel, megszoktuk tőle. Azon csodálkozom, hogy Varga-Damm Andrea nem ismeri a magyar alkotmányos rendszert jogászként, mert nem ön dönti el, hogy Deutsch Tamás meddig európai parlamenti képviselő, ezt a választók döntik el, ez a rossz hírem. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Azt mondtam, hogy ha rosszul érzi magát, jöjjön haza!]] Nem ön mondja meg, hogy ő meddig európai parlamenti képviselő és meddig nem. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ezt mondtam!]] Erről a magyar választópolgárok viszonylag markáns véleményt mondtak. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hogyne!]] Ami különösen pikáns az ön felszólalásában, tisztelt képviselő asszony, hiszen azt mondta, hogy miért keverte ide Deutsch Tamás a Petry-ügyet, majd hat és fél percet beszélt a Petry-ügyről a felszólalásában. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ha már fel lett hozva, akkor tisztázzuk!]] Mondta, hogy micsoda gonosz dolog valakit a véleményéért eltávolítani valahonnan. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem! Az intolerancia!]] Az intolerancia, mondja ezt egy frakcióból kirúgott képviselő, akit Szilágyi Györgyék távolítottak el a frakcióból a véleményéért. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Bocsánatot kérek! Kiléptem magamtól!]] Ez külön pikáns ebben… [[Dr. Varga-Damm Andrea: Kiléptem magamtól!]] Képviselő asszony, hadd fejezzem be! Külön pikáns ebben a kérdésben. De az, hogy ön azt mondja… egyébként Petry Zsolt azt nyilatkozta, hogy joga van elmondania mindenkinek a véleményét. És nem azért rúgták ki, azért rúgták ki, mert el merte mondani, hogy az ő véleménye az, hogy a migráció rossz Európára nézve. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Azt mondtam, hogy…]] Mert az a helyzet, hogy zsarolás van, és ez a szép új világ, amihez önök segédkeznek és támogatják. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Deutsch Tamás!]] Az a szép új világ, hogyha valaki mást gondol a toleranciáról. [[Szilágyi György közbeszól.]] A tolerancia diktatúrája azt jelenti, hogy ha valaki mást gondol, mint a liberális mainstream [[Szilágyi György: Mondjál valamit a Hrutkáról is!]] akkor egzisztenciálisan ellehetetlenítik. Gyurcsány Ferenc… [[Dr. Gyüre Csaba: Ezt csináljátok ti!]] Gyurcsány Ferenc kimondta a programot: földönfutóvá kell tenni a jobboldali értelmiséget, Szi-lágyi György itt folytatta. Ez az önök programja, hogyha valaki az önök buborékjával nem ért egyet, azt el kell lehetetleníteni, ki kell rúgni, meg kell alázni és egyébként el kell küldeni. Ezt mutatja jól a Petry-ügy. És ha ön megkérdezte, hogy demokrácia vane, kérdezze meg, hogy Németországban ezek után biztos, hogy demokrácia vane [[Szilágyi György: Mondjál valamit a Hrutkáról is!]] Németországban az van-e. Köszönöm szépen. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]]
Szintén kettő percre megadom a szót Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Hölgyek és Urak! Elsőként is: én 31 esztendő óta itt, ebben a Házban mindig csodálkozva és csöppnyi szánalommal a szívemben szoktam tapasztalni a kognitív disszonanciának azokat a jeleit, amikor valaki acsarkodva, dehumanizálva, másokat megalázva beszél, majd utána az éppen a saját, finoman fogalmazva nem túlságosan emelkedett stílusban elmondott mondatai által megtámadott ember vélt stílusbéli problémáit szokta néven nevezni. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, Istenem! Ezt hagyjuk!]] Én abszolút egyet tudnék abban érteni, hogy a magyar nemzeti érdekeket lenne jó képviselni. [[Dr. Gyüre Csaba: Mi is ezt mondjuk!]] Az a helyzet, hogy a magyar Országgyűlés egyesült baloldala jobbikostul, LMP-stül, DK-stul, MSZP-stül, a parlamenten kívüli baloldal, a Momentum, az Együtt nevű, a Párbeszéd nevű politikai szervezet képviselői mindent megtettek a magyar emberek érdeke ellen. A magyar nemzeti érdekek ellen dolgoztak Brüsszelben… [[Dr. Gyüre Csaba: Ezt ti teszitek az Európai Unióban!]] Azért dolgoztak, hogy a magyar emberek minél kevesebb pénzt kapjanak. [[Dr. Gyüre Csaba: Ezt ti csináljátok!]] Petry Zsolt ügyéről pedig annyit szeretnék mondani, hogy az nagyon izgalmas, amikor 600 ezer határon túl élő magyart akar megvédeni egy jobbikos képviselő. De amikor az az egy magyar, akit durván megtámadtak [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj! Ez micsoda?]] akit földönfutóvá akarnak tenni a véleménye miatt, amellett nem akar kiállni, hanem bülbül szavakkal próbálja az elfogadhatatlant [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a véleménynyilvánítás miatt valakit durva szankcióval érintett eljárást [[Az elnök ismét csenget.]] mentegetni. Ez szégyenteljes! [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Szilágyi György: Hrutka! Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[22.10]]
Ismételten felteszem a kérdést: kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Jelzésre:]] Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó, a KDNP képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Egy mondatával értek egyet Szilágyi György képviselőtársam felszólalásának: ha valaki elkövet törvénytelenséget, akkor a törvény szigorával legyen megbüntetve, és legyen egyébként ez teljes mértékben pártokon átívelő egyezség. Az a kérdésem, képviselő úr, hogy ezek után miért tartották hosszú ideig pozícióban az orosz kémüket, KGBélát korrupció vádjával, kémkedés vádjában, miért tartották. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Felmentették! Szilágyi György: Fölmentették!]] Erről sajnos megint csak nem hallhatunk, az önökhöz kötődő sok-sok ügyről nem hallhatunk. Remélem, tehát teljesen egyértek azzal, hogy egy független nyomozó hatóság helyes, hogy Magyarországon most is működik, a független bíróság helyes, hogy Magyarországon most is működik, a független ügyészség helyes, hogy most is működik Magyarországon. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Polt Péterrel.]] Látom, hogy az önök ígérvényei azokat mutatják, hogy ha önök kerülnek kormányra, akkor nem fog működni független ügyészség, független bíróság, mert önök már most az ítéleteket hangoztatják, és újságírókat tiltanának el a foglalkozástól. De remélem, akkor az is kiderül, hogy mire akarták használni például a füstbombát a Képviselői Irodaházban, és miért vitték be, s a többi. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Annak miért nem lett következménye?]] Ilyen ügyekre kellene hogy fény derüljön, tisztelt képviselő úr, mert ezekről persze mélyen hallgatnak, és ezekről persze mélyen sunnyognak, de hát nem is vártunk többet önöktől. Az, hogy önök itt Varga-Damm Andreával együtt nem állnak ki Petry Zsolt mellett, akit a véleménye miatt [[Dr. Varga-Damm Andrea: Intoleráns emberrel szemben soha!]] eltávolítottak az állásából…
Képviselő úr, hogyha a tárgyhoz szólna hozzá, azt tisztelettel megköszönnénk. Figyelmeztetem, amennyiben nem a tárgyról beszél, elveszem a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmeztetést. Ez a mai nap szégyene, hogy önök nem állnak ki egy kirúgott ember mellett. Köszönöm szépen. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Egy intoleráns ember mellett! Dr. Deutsch Tamás tapsol.]]
Balczó Zoltán képviselő úré a szó kettőperces hozzászólásra. Parancsoljon!
Elnézést kérek, hogy reagálnom kell, de amikor egy volt képviselőtársammal kapcsolatban hangzik el egy hazug vád, akkor nem tehetem meg, hogy ne szólaljak meg. [[Dr. Gyüre Csaba: Megszoktuk már Nacsától!]] Önök azt mondják, és igazuk van: ha valakivel szemben a vádhatóság, képviselőtársunkkal szemben nagyon súlyos vádakat fogalmaz meg, azt mondják, az ártatlanság vélelme, mert nem történt ítélet. Igaza van. Kovács Béla esetében jelenleg a másodfokú bírósági eljárás zajlik. Az elsőfokú bíróság felmentette a kémkedés vádja alól. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Még egyszer mondom, képviselő úr: felmentette a kémkedés vádja alól. Ha ön… [[Nacsa Lőrinc: Költségvetési csalás!]] Ez egyszerűen észbontó, képviselő úr! Ön a kémkedésről beszélt! Ha ön azt mondta volna, hogy 11 millió forint értékű költségvetési csalás, amelyet visszafizetett, és amely csalás lényege az volt, hogy az adminisztratív szabályokat nem tartotta be…
Képviselő úr, önt is szeretném figyelmeztetni, hogy nem a témáról beszél. Köszönöm szépen.
Bocsánatot kérek. Tehát ha önnek ugyanaz a költségvetési csalás meg a kémkedés, és bátran mondja, hogy kémkedésért érték el, valójában költségvetési csalás, ez önről mindent elmond. [[Dr. Gyüre Csaba: És megfellebbezte azt is!]]
Szintén kettőperces hozzászólásra Szi-lágyi Györgynek adom meg a szót, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kénytelen vagyok visszatérni az előző felszólalásomra, és idézni még egyszer, hiszen felszólalásom után szólalt fel mind Deutsch Tamás, mind Nacsa Lőrinc, és egyikőjük sem hallotta meg, ezért elismétlem még egyszer. Ha valaki bármilyen véleményét, akár politikai, akár társadalmi kritikáját, társadalomra vetett véleményét elmondja, úgy gondoljuk, hogy azért a Jobbiknál nem érheti hátrány semmilyen szempontból. Felhívtam a figyelmét önnek is, kedves Nacsa képviselő úr, csak nem hallotta meg, és Deutsch Tamásnak is felhívtam a figyelmét, hogy vajon miért nem álltak ki Hrutka János mellett, aki elmondott egy olyan véleményt, ami önöknek nem tetszett, és ezért kirúgták. És mind a ketten elengedik a fülük mellett ezt az egészet, és egy szót nem szólnak. Álljon föl akkor, Nacsa képviselő úr, és mondja azt, hogy az sem volt helyes, hogy Hrutka Jánost kirúgták a véleménye miatt, mert akkor lenne megfelelő az, amiket mond, így pedig én megint azt mondom, semmi mást nem csinálnak, csak demagóg módon különböző szólamokat szajkóznak. Köszönöm. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Nacsa Lőrinc képviselő úré kettő percre a szó. Parancsoljon!
Szerintem egy embert a politikai véleményéért kirúgni nem helyes. [[Dr. Gyüre Csaba: Nem, erről beszéltünk mi is! Szilágyi György: Ezt mondtam!]]
Köszönjük szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy a napirendi ponthoz kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Balczó Zoltán: Nem könnyű államtitkár úrnak, nem könnyű!]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is hadd köszönjem meg az előterjesztést támogató véleményeket. Örülök, hogy ismét egy olyan előterjesztés került a tisztelt Ház elé, ahol nemcsak kormánypárti frakciók oldaláról, hanem ellenzéki padsorokból is támogató szavak is elhangzottak. Ezzel be is fejezhetném, de mégis engedjék meg, hogy a vitában elhangzott néhány észrevételre, hozzászólásra reagáljak, ígérem, igyekszem nem visszaélni az idejükkel. A részleteket illetően abban is egyetértés volt Hörcsik Richárd képviselő úr, az uniós ügyekkel foglalkozó bizottság elnöke és Balczó Zoltán képviselő úr között, hogy az RRF néven futó új uniós program hitelrészénél egy teljesen új kezdeményezésről van szó, ami továbbgondolva a kezdeményezés mögötti elveket, és hosszabb távon elképzelve egy ilyen hitelt, akár egy európai egyesült államok irányába mutató elképzelésről is beszélhetnénk. Egyetértek mind Hörcsik képviselő úrral, mind Balczó képviselő úrral, hogy nem ez az út, amit Magyarországnak az Európai Unió jövőjét illetően követni kellene. Ugyanakkor vitatkozom azzal, amit Varga-Damm Andrea képviselő asszony mondott, hogy a hitel kapcsán milyen kritikákat fogalmaztunk meg, és vitatkozom azzal is, amikor képviselő asszony immár sokadszorra a magyar államadósság alakulásának számait mondja el. Arra hívom föl a figyelmet, hogy az államadósság tekintetében a nemzetközi szervezetek, ideértve a hitelminősítőket, az Európai Bizottságot, az IMF-et, és ami talán ennél fontosabb, a befektetők nem az államadósság nominális szintjét nézik, hanem a GDP-arányos mutatót. [[Dr. Varga-Damm Andrea: 80 százalék…]] Nem önmagában a GDP-arányos mutató alakulását nézik, hanem annak a belső összetételét, és nem önmagában az államadósság alakulását figyelik, hanem az egyéb makrogazdasági folyamatokat. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Tehát teljesen konkrét és tényszerű akkor lett volna a képviselő asszony, hogyha azt is elmondja, hogy a magyar államadósság 2010 óta nominálisan ugyan növekedett, de GDP-arányosan jelentősen csökkent [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] ha azt is elmondja, hogy ezen belül a devizában fennálló államadósság aránya 50 százalék fölötti szintről 20 százalék alá csökkent; ha azt is elmondja, hogy az államadósságon belül a lakossági finanszírozás drasztikusan növekedett; és ha azt is elmondja, hogy ennek eredményeképp a magyar államadósság finanszírozási terhe GDP-arányosan bőven 4 százalék fölötti szintről a 2 százalékos szint felé közeledett. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Tehát ezek a tények. És miért beszélünk erről, amikor az RRF-hitelről beszélünk? Mert igenis egyetértek Balczó képviselő úrral, egyetértek Hörcsik képviselő úrral, hogy e tekintetben az Európai Unió intézményrendszere átlépte a Rubicont. És miért beszélünk erről a saját források határozatában? Mert ha a képviselő asszony ismerné az Unió saját forrásának rendszerét, ahogy azt Deutsch képviselő úr is kifejtette, tudhatná, hogy az Unió saját forrásai tekintetében az összes beszedett bevétel finanszírozta eddig az összes kiadást, hiány és adósság nélkül. E tekintetben van tehát egy teljesen új helyzet, és e tekintetben képviselte azt korábban a magyar kormányzat, hogy meggondolandó, hogy ezzel a hitellel az Unió, az Európai Bizottság éle vagy sem. Ismétlem, korábban erre jogi lehetőség nem volt. Mi azt mondtuk, hogy nem célszerű ezzel a lehetőséggel élni. De meghallva számos tagállam javaslatát, azt mondtuk, hogy ha elsősorban a déli országoknak erre a hitelre, erre az új eszközre van szüksége, akkor nem ellenezzük ennek az új eszköznek a bevezetését. És most az a döntési helyzet a kormány előtt, és itt megint egyetértek Balczó képviselő úrral, hogy éle ezzel a lehetőséggel, vagy sem. Én azt mondom, hogy erre a hitelre mint egy olcsó devizaforrásra kell tekinteni. Ha továbbra is tudjuk azt tartani, hogy az államadósságon belül a devizaarányt csökkentjük, és optimalizáljuk a finanszírozási költségeket, akkor értelmes célokra igenis racionális lehet ennek a hitelnek az igénybevétele, tudva azt, hogy ez a hitel természetesen az államadósság növekedéséhez hozzájárul. [[22.20]] A következő pont, amiben viszont már vitatkoznom kell Balczó képviselő úrral, az a preambulum. Képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a tisztelt Országgyűlés előtt lévő indítványnak van egy olyan preambulumrésze, ami lehet, hogy nem szó szerint idézem képviselő urat, ezért elnézést kérek nem illeszkedik a javaslathoz, hanem politikai felhangokat tartalmaz. Most engedje meg a tisztelt Országgyűlés, hogy arra hívjam fel a figyelmet, hogy ez a preambulum mindössze az Európai Tanács 2020. december 11-ei következtetéseit hivatkozza be, és ennek igenis jelentősége van abból a szempontból, hogy a saját források rendszerének kérdését csak úgy szemléljüke, mint egy pénzügyi kérdés, vagy pedig igenis szóba jöhetnek a pénzügyi kérdésekhez szorosan nem kapcsolódó kérdések, mint például a jogállamiság. És azért hivatkozza be az előterjesztő, a kormányzat ezt a tanácsi rendeletet, ugyanis a tanácsi következtetések szó szerint azt tartalmazzák, hogy: „Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló rendelet célja az Unió költségvetésének, hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának és az Unió pénzügyi érdekeinek a vé-delme” ez idézet volt a tanácsi következtetésekből. [[Balczó Zoltán: Erről beszéltem!]] „Az Unió költségvetését, beleértve a Next Generation EU-t is, mindenfajta csalással, korrupcióval és összeférhetetlenséggel szemben védeni kell.” Az a rendelet, ami a védelmet szolgálja, idézek megint: „A rendelet szerinti feltételrendszer-mechanizmus alkalmazása objektív, tisztességes, pártatlan és tényeken alapuló lesz, biztosítva a jogszerű eljárást, a megkülönböztetés tilalmát és a tagállamokkal szembeni egyenlő bánásmódot.” Tehát amikor az uniós források felhasználásáról, a ’21-27-es időszak forrásainak felhasználásáról és esetlegesen ehhez kötött más feltételekről beszélünk, akkor látni kell, hogy ezek a bizonyos más feltételek objektívek, lekövethetőek, minden tagállamra vonatkozóan egységesek kell hogy legyenek. És itt azért a jogállamiságnál el kell mondani, hogy ennek a szónak nincs egy egyértelmű definíciója. Azért olyan kezdeményezéseket láttunk, hivatkozva itt az uniós források felhasználásához kapcsolódó szabályrendszerre, melyek szerint szankciók lehetnek érvényesíthetőek tagállamokkal szemben, a rendelkezésre álló releváns forrásokból származó releváns információk alapján. Szankciókról lehet dönteni, teljesen megfoghatatlan, lekövethetetlen információk és szubjektív értékítélet alapján ez az, amivel nem értett egyet a kormányzat, és éppen ezért szerepel az önök előtt lévő javaslatban az, hogy azzal a tudattal javasolta a kormányzat a sajátforrás-határozatot elfogadni, hogy a hétéves uniós költségvetést, benne a saját forrásokról és támogatásokról szóló tanácsi megállapodást, mindenki komolyan veszi, és nem lesznek szubjektív, átláthatatlan, nehezen követhető feltételek összekapcsolva az uniós támogatások felhasználásával. Még egy gondolatot engedjenek meg annak kapcsán, hogy miért is kell beszélnünk arról, hogy a következő évek uniós támogatásainak felhasználása vajon objektív feltételek szerint történhete, vagy pedig valamilyen egyéb, a pénzfelhasználáshoz közvetlenül nem kapcsolódó kritérium is hozzá lesz kötve az uniós források felhasználásához. Itt pedig arra gondolok, hogy én magam is nehezen értem azt, hogy amikor a kötelezettségszegési eljárások intézményével az uniós intézményrendszer most is élhet ha valamely jogszabályt, európai uniós direktívát, irányelvet vagy közösségi jogszabályt, közvetlenül alkalmazandó közösségi jogszabályt egy tagállam nem tart be, akkor az ellen kötelezettségszegési eljárást lehet indítani, lehetett indítani öt évvel, tíz évvel ezelőtt is , ez nem pusztán egy jogi folyamat, ez egy nagyon komoly pénzügyi szankcióra futhat ki. Tehát most is megvan az az intézményrendszer, amelyben az egyes tagállamok jogsértéseit számon lehet kérni, és amely jogsértéseket helyre lehet billenteni. Nem világos tehát számomra sem, ez személyes vélemény, hogy miért volt szükség arra az új intézményre, amely, ismétlem, nem objektív mutatók alapján tenne büntethetővé pénzügyi szempontból is egyes országokat. Ami végül az utolsó nagy kérdést illeti, amiről a mai vitában szó volt, nevezetesen azt a kérdést, hogy hogyan éltünk az európai uniós támogatások adta lehetőséggel, mi az, amit ebből elértünk, engedjék meg, hogy először idézzek a vitában elhangzottakból, és ezt követően kifejtsem saját véleményemet. Molnár Gyula képviselő úr úgy fogalmazott, hogy: az uniós támogatásokat valóságos ügyekre kellene elkölteni; most nincs működőképes Magyarország, virtuális forrásfelhasználás történik. Varga-Damm Andrea képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy szinte láthatatlanul tűntek el az uniós támogatások, és Balczó Zoltán képviselő úr is azt mondta, hogy az uniós támogatások kapcsán ugyan mindig talán a GDP-t mutatjuk, de a gazdaság nem öncélú. Ez utóbbi megállapítással egyébként egyetértek. De ami azt illeti, hogy hogyan használtuk fel az uniós forrásokat, megint Deutsch Tamás képviselő úr konkrét statisztikákat említett. Én is azért hadd folytassam egy kicsit a statisztikákat. A gazdaság nem öncélú, de azért a GDP mégiscsak egy bevett és általában használt mutatószám. Tudjuk azt, hogy 2010 után milyen gazdasági konszolidációt, pénzügyi konszolidációt kellett végrehajtani. Ezt követően egy olyan gazdasági növekedés indult meg Magyarországon, ami jóval meghaladta az uniós átlagot. A válság előtti utolsó év a 2019-es, és az azt megelőző öt év adatát nézve azt látjuk, hogy az Unió átlagos növekedése 2,1 százalék volt, a magyar átlagos növekedés 4,1 százalékos, tehát majdnem duplaakkora volt a magyar gazdaság bővülése. Ismétlem, egyetértek azzal, hogy ez egy mutató, és pont az a jó abban, hogyha megnézzük részletesen a statisztikai adatokat, mert azt látjuk, hogy nemcsak a gazdaság bővült, hanem ahogy elhangzott, a foglalkoztatottak száma is és a reáljövedelmek is. Itt hadd hivatkozzak ismét Balczó képviselő úrra, aki azt mondta, hogy a fogyasztás tekintetében rosszul állunk. Hát, akkor nézzük meg közgazdasági oldalról, hogy milyen tényszámokat látunk, és a lakosság pluszjövedelme mire kerülhet elköltésre. Képviselő úr, hogyha abból indulunk ki, hogy a reálbér alakulása azért mégiscsak jól mutatja azt, hogy az adott személynek a jövedelme növekszike vagy sem, akkor azt látjuk, hogy az elmúlt években voltak olyan évek, amikor 8 százalékkal vagy azt meghaladó értékben nőtt a bérek szintje 8 százalékkal, messze az infláció fölött. Hozzáteszem, egyébként a bérek tekintetében ez 2020-ban is így volt, a válság ideje alatt is az átlagbérek Magyarországon az inflációt meghaladó mértékben növekedtek. Mit lehet csinálni a többletjövedelemmel, mit csinál belőle a lakosság? Elfogyaszthatja, amint arra képviselő úr utalt; beruházásokat hajthat végre, vagy megtakarításokat csinál. Képviselő úr, akkor lenne teljes a kép, hogyha a fogyasztás egyébként növekvő statisztikája mellett azt is elmondanánk, hogy a lakossági megtakarítások soha nem voltak ilyen szinten: 5000 milliárd forint fölött van a lakossági állampapírokban lévő forrás. Ha azt is elmondanánk, hogy milyen beruházások voltak megint a válságot hadd idézzem 2020 első három negyedévében, a koronavírus-időszak alatt is: 12 876 új lakás épült, ez 25 százalékkal több, mint a megelőző évben volt. Tehát arra hívom fel mindnyájunknak a figyelmét, hogy igen, a statisztikák azt mutatják, hogy az elmúlt időszakban Magyarország, élve az európai uniós támogatásokkal, és egy új gazdaságpolitikát végrehajtva, az Európai Unió átlagát érdemben meghaladó növekedést tudott elérni. Ez a plusznövekedés a foglalkoztatottak számának és a reálbéreknek a növekedésével járt együtt, és abban bízunk, hogy ez a folyamat az elkövetkezendő években is folytatódni fog. De ha vélemények, itt hadd idézzem Angela Merkelt, aki 2019 augusztusában azt mondta, hogy Magyarország jól használja fel az uniós forrásokat. Tehát azt gondolom, hogy a statisztikák mellett azért külföldről is vannak olyan mértékadó vélemények, amelyek pozitívan értékelik a hazai uniósforrás-felhasználást. És végül azt engedjék meg, hogy abbéli reményemet mondjam el, hogy amennyiben a tisztelt Országgyűlés és az uniós országok mindegyike elfogadja ezt az új sajátforrás-határozatot, amennyiben megindulhat az új uniós forrásoknak a felhasználása, akkor az a gazdaságpolitika, amit eddig követtünk kiegészülve az uniós források értelmes felhasználásával , azt fogja eredményezni, hogy a kedvező gazdasági folyamatok folytatódnak. Azt fogja eredményezni, hogy többet és többet fizetünk be az Unió költségvetésébe, és ezáltal tehát mindnyájunknak az életszínvonala növekedni fog. Ezzel a reménnyel javaslom a tisztelt Országgyűlésnek az önök előtt lévő indítvány későbbi elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]] [[22.30]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15709. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Schanda Tamás úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló törvénytervezet célja a közérdeket szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalás biztosítása az állam egyes kizárólagos gazdasági tevékenységi körébe tartozó, illetve egyes közhatalmi jellegű szabályozott tevékenységek vonatkozásában a fogyasztóvédelmi, a hatósági ellenőrzési és a felügyeleti jogok megerősítésével. A létrejövő hatóság az állam önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer feletti felügyelet gyakorlásával és szabályozásával, a felszámolói névjegyzék vezetésével és szabályozásával kapcsolatos feladatait, valamint a nemzetgazdaság szempontjából alapvető fontosságú, az állam kizárólagos gazdasági tevékenységi körébe tartozó egyes tevékenységek felügyeletét látja el. A javaslat megerősíti a fogyasztóvédelmi, hatóság-ellenőrzési és felügyeleti jogköröket, és a köz érdekét szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalást biztosít. Biztosítja azt is, hogy a hatóság gyorsabban és hatékonyabban reagáljon a társadalmi és gazdasági folyamatokra. Tisztelt Országgyűlés! Az eddigiekben a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter irányítása alatt működő felszámolók névjegyzékét vezető hatóság, a Szerencsejáték Felügyelet és a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság bázisán létrejövő hatóság jogállásának szabályozásáról az Alaptörvénynek teljesen megfelelően sarkalatos törvény rendelkezik, azonban a hivatal részletes feladatait és hatósági jogköreit az ágazati jogszabályok tartalmazzák majd. Az Országgyűlés ellenőrzése alá rendelt független hatóság létrehozásával így tehát erőteljesebb kontroll biztosítható az állampolgárok és a gazdaság védelme érdekében. A szétaprózódott hatósági struktúra átalakításával pedig nemcsak a bürokrácia csökkenthető, hanem az állampolgárok és a vállalkozások számára is kiszámítható, transzparens és egységes jogi környezet jön létre. A hatóság elnöke a hivatal tevékenységéről pedig a tárgyévet követő év május végéig, 31-éig számol be az Országgyűlésnek. Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadásával a jövőben tehát az új hatóság felügyeli az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszert. De idetartozik majd a dohánytermék-kiskereskedelemmel, valamint a szerencsejáték-szervezéssel kapcsolatos hatósági feladatok ellátása is. E területek hatékony szabályozása kiemelt fontosságú, és abban bízom, hogy ebben nem is lesz vita közöttünk, ezért ezeken a területeken kiemelten fontos a hatóság szigorú jelenléte. A szerencsejáték, a dohányzás ugyanis jelentős közegészségügyi veszélyeket rejtenek, ezért ezeknek a társadalomra gyakorolt hatását folyamatosan vizsgálni kell, és szükség szerint meg kell tenni azokat a lépéseket, amelyek megóvják a magyar emberek egészségét. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat többek között a felszámolói névjegyzék és a felszámolói kirendelés szabályozására vonatkozó új szabályokat és előírásokat is tartalmaz. Így kiemelt felszámolók csak a legszigorúbb feltételeknek is megfelelő szervezetek lehetnek a jövőben. Az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer feletti felügyeleti jogosítványokat miniszteri szintről az Országgyűlés alá rendelt független hatóságra telepítik. Szeretném arra is felhívni a figyelmet, hogy létrejön a koncessziós tanács is, amely pedig a Gazdasági Versenyhivatal bevonásával ajánlásokkal segíti a gazdaság szereplőit az egységes joggyakorlat kialakításában. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalásul: az önök előtt lévő törvényjavaslat célja tehát az, hogy hatékonyabbá és eredményesebbé tegye a hatóság feladatkörébe utalt gazdasági szektorok, illetve tevékenységek szabályozását, illetve a felügyeletét. A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága biztosíthatja a hatékony, erős és egységes piacszabályozást az érintett területeken. Éppen ezért arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónokok körét Witzmann Mihály képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónoka kezdi. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az állam egyes kizárólagos gazdasági tevékenységi körébe tartozó, illetve egyes közhatalmi jellegű szabályozott tevékenységek szabályozását és felügyeletét ellátó, az Országgyűlésnek alárendelt, önálló szabályozó szervként működő Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága létrehozása. A hatóság létrehozása a hatóság feladatkörébe utalt gazdasági szektorok, illetve tevékenységek szabályozásának, felügyeletének hatékonyabbá tételét célozza a hatóság hatásköreinek megerősítése, a függetlenség növelése, illetve a felügyeleti pozíciók stabilizációja révén. A javaslat elfogadásával a létrejövő hatóság biztosíthatja a közjót fokozottabban szolgáló hatékony, erős és egységes piacszabályozást az érintett területeken. Tisztelt Országgyűlés! A tárgyalt javaslat szerint a hatóság feladatkörébe kerülnek az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer feletti felügyelet gyakorlásával és szabályozásával, valamint a felszámolói névjegyzék vezetésével és szabályozásával kapcsolatos, jelenleg az igazságügyi miniszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladatkörének részét képező feladatok, továbbá emellett a szerencsejáték-szervezés és a dohánytermék-kiskereskedelem engedélyezésével, hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával, valamint a dohánytermék-kiskereskedelmi ellátási tevékenység és a dohánytermék-nagykereskedők egyes tevékenységei hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával kapcsolatos feladatok. Ezek a feladatok jelenleg a Szerencsejáték Felügyelet, a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hatáskörébe tartoznak. Az önálló bírósági végrehajtók és felszámolók feladatainak, közjogi jellegű jogosítványainak zavartalan ellátása és az állampolgárok érdeke behatárolja az ilyen állások számát, indokolttá teszi székhelyük és illetékességi területük kötött jellegét és ennek biztosítása érdekében a megfelelő állami felügyeleti és szabályozói kontrollt. A kiemelt társadalompolitikai, közegészségügyi, közrendvédelmi jelleg okán szintén alapvető fontosságú az igények szabályozott kielégítésében megnyilvánuló állami szerepvállalás, a hatóság feladatkörébe kerülő szerencsejáték- és dohány-kiskereskedelmi szektorban is. A hatóság jogállásának szabályozásáról az Alaptörvény 23. cikkének megfelelően sarkalatos törvényt kell alkotni, részletes feladatait, hatósági jogköreit azonban továbbra is ahogy államtitkár úrtól hallottuk az ágazati jogszabályok tartalmazzák, a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény, a bírósági végrehajtásról szóló törvény, valamint a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény és ezek végrehajtási rendeletei. Tisztelt Országgyűlés! A hatóság a Szerencsejáték Felügyelet és a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. jogutódjaként az igazságügyi minisztertől és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztertől átkerülő feladatok ellátásához szükséges foglalkoztatotti állomány és eszközök átvételével 2021. október 1. napjával jön létre az előttünk fekvő javaslat szerint. A létrejövő hatóság elnökét a miniszterelnök 9 évre nevezi ki. Az elnök megbízatási idejének lejáratát követően egy alkalommal ismételten kinevezhető. Az Alaptörvény önálló szabályozó szervekre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a hatóság az Országgyűlésnek beszámolással tartozik. Az előttünk fekvő javaslat szerint a hatóság elnöke a hivatal tevékenységéről a tárgyévet követő év május 31-éig számol be az Országgyűlésnek, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyűlés adott feladatkörrel rendelkező bizottságának. [[22.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Mivel a javaslatról és annak tartalmi elemeiről, úgy gondolom, hogy államtitkár úr részletesen már az imént beszámolt, én nem szaporítom tovább a szót, és kérem tisztelettel a javaslat megvitatását és támogatását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Szi-lágyi Györgynek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az első és legfontosabb megállapítás az előttünk álló javaslattal kapcsolatosan, hogy annak már a címe is megtévesztő: önök felügyeleti hatóságról beszélnek, azonban a hatósági ellenőrzési feladatok alapjaiban keverednek a végrehajtói, lebonyolítói feladatokkal, de még úgymond tanácsadási feladatokkal is, amire az úgynevezett koncessziós tanács esetében látunk majd példát. Viccesen mondhatnánk, hogy önök haladnak a korral, hibridet alkotnak, azonban ez a jogalkotás és az államigazgatás terén egyáltalán nem vicces, hanem egyenesen komolytalan. Annál inkább komolytalan, hogy az általános indoklásban még van képük ennek az ellenkezőjét hangsúlyozni, Schanda Tamás államtitkár úr is ezt emelte ki felszólalásában, idézem: „A törvényjavaslat célja a közérdeket szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalás biztosítása.” Ezt jegyezzük meg felszólalásom alatt, mert még visszatérünk rá. Ne mondja nekem senki, hogy a dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultsági pályázatok kiírása, elbírálása, a koncessziós szerződések megkötése, módosítása, megszüntetése hatósági feladat. Ez egy egyszerű végrehajtó, lebonyolító feladat. Ha ez így van, márpedig a törvény alapján így van, akkor kérdezem, hogy mely szerv vagy szervezet fogja ezt felügyelni, hiszen a tervezet szerint a hatóságnak titulált lebonyolító testület csak jogszabálynak van alárendelve. Igaz, a hatóság elnöke a hatóság tevékenységéről a tárgyévet követő év május 31. napjáig beszámol az Országgyűlésnek. Ez azonban teljesen abszurd helyzetet teremt, hiszen nyilvánvalóan az Országgyűlés képtelen lesz ellenőrizni azt, hogy mondjuk, Kékkúton ki kapott dohánykoncessziót, milyen pályázat alapján és miért. A teljes közvélemény előtt jól ismert, hogy milyen orbitális csalásokat követtek már el a trafikmutyiként elhíresült tömeges visszaélésekkel; hogy rabolták el a piacot a trafikosoktól, a közértesektől; hogy tették tönkre a magyar vállalkozásokat egy tollvonással; hogy nem számított önöknek a családok élete és megélhetése; és hogy váltak önök, a fideszes haverok, csókosok és bennfentesek egy súlyos tíz-, százmilliárdos jövedelmet biztosító piac egyeduralkodóivá. Ez volt, ugye, az első komolyabb lépésük a mára már virágzó maffiaállamuk megvalósításának az irányába. Jól láthatóan a kormányzati szándék továbbra sem változott: önök a nyílt szabad rablásra törekszenek. Ugye, megjegyeztük az előbb: a szándék a közérdeket szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalás biztosítása. Ez a mondat abszolút gúnyolódás valamennyi magyar állampolgár irányába, hiszen önök még ki is nevetik a magyar embereket az ilyen mondatokkal, az ilyen törvényekkel. A második szembeötlő dolog nyilvánvalóan az, hogy a hatóság elnökét a miniszterelnök pályáztatás nélkül kilenc évre nevezi ki. Kérem szépen, ez vicces, hát hol élünk? Jól látszik, hogy olyan területek kerülnek integrálásra a lebonyolító hatósághoz, mint már mondtam, ehhez a hibridhez, amely területek kapcsán önök tartanak attól, hogy a közelgő kormányváltás után napvilágra kerülhetnek majd akár súlyos börtönéveket érő esetek is. Kell tehát egy személy, egy szervezet, amely biztosítja majd a szabad elvonulást, legalább az egyes esetek elévülésének végéig, ezért szól ennyi időre ez a mandátum. Nyilván van egy gondjuk: ugye, honnan tudhatnák, hogy a kiválasztott személy a kilencedik év végéig megfelelően lojális lesz? Nem lehetnek biztosak benne, hiszen bármikor, bárhol reccsenhet egy eresz, befuthat egy ördögi ügyvéd, és még ki tudja, mi. Így aztán megoldották úgy ezt a problémát, hogy megvették ennek a személynek a lojalitását, hiszen dedikáltan miniszteri rangot biztosítanak neki, fizetését pedig a Nemzeti Bank elnökének fizetéséhez szabták, egészen pontosan annak a 90 százaléka üti majd a fontos elvtárs markát, ami mai áron számolva 4,5 millió forint lesz. A helyetteseié pedig 4 millió, csak hogy ott is biztosan meglegyen a kellő elköteleződés. Persze, értem én, a szándék a közérdeket szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalás biztosítása. De ha már bérezéseknél tartunk: egész egyszerűen vállalhatatlan az a kitétel, hogy a koncessziós tanács tagjainak díjazására maguk a koncessziós tanács tagjai tesznek javaslatot, az elnök pedig dönt. Az az elnök, aki értelemszerűen szintén tag. Bocsánat, nem fogalmaztam teljesen pontosan! Ennek a döntési jognak van egy korlátja, ez a korlát pedig az, hogy a díj nem lehet kevesebb, mint a mindenkori legkisebb munkabér kétszerese. Hogy még pontosabbak legyünk: nem havonta, nem, minden egyes ülésért. Ülésenként kapnak ennyi pénzt. Értjük mi, felső korlátja nincs a díjnak, tehát lehet akár ülésenként 25 millió forint is, ha éppen úgy gondolják, tagonként persze, de a biztonság kedvéért alsó korlát azért rendelkezésre áll. Kellenek ezek a korlátok, nehogy aztán a létminimum alá essék valamelyik tanácstag, és ne tudjon, mondjuk, megélni. Nem szégyellik magukat, hogy ilyesmit akarnak megszavaztatni? Nacsa képviselő úr, nem szégyelli magát? [[Dr. Gyüre Csaba: Nem!]] Ön is meg fogja szavazni valószínűleg. Kicsit arra emlékeztet, amikor a gyerekek ilyen titkos társaságok szabályait alkotják meg. Gittegylet ez az egész, komolyan! Hasonlóan magasröptű előírás: a tanácstagok a megbízásukat kötelesek személyesen ellátni. Ehhez még pofátlanul meg is jegyzi az indoklás, hogy ez a szabály idézem az érdekek felelős és magas szintű képviseletét biztosítja. Nyilvánvaló tehát, hogy a mostani jogszabály célja azon túl, hogy a mostani szervezetek esetében, mint említettem, megfelelő védelmet és fedezéket biztosítson majd egyeseknek a kormányváltás utánra, az elképzelésük szerint egyfajta kifizetőhelyként is funkcionálhat majd meglehetősen sok fideszes prominens számára. Ha hagyjuk, de nem fogjuk hagyni, ezt megígérhetem, bárhogy meg fogják ezt szavazni jelen pillanatban. Persze, mint mondtam, értem én, a szándék a közérdeket szolgáló erős és egységes szabályozó állami szerepvállalás biztosítása. Mindazonáltal, hogy ne érjen vád, hogy csak a negatívumokra mutatok rá, nézzük a pozitív fejleményeket is. A hatóságnak titulált lebonyolító testület a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága nevet kapta. Nem úgy szól tehát a név, hogy nemzeti szabályozott tevékenységek felügyeleti hatósága. De nem is úgy, hogy szabályozott nemzeti tevékenységek felügyeleti hatósága. De még csak úgy sem, hogy szabályozott tevékenységek nemzeti felügyeleti hatósága. Ez egészen üdítő, egészen pozitív, hogy akad majd egy olyan hivatal, amelyik nevében legalább nem gyalázza a magyar ember számára sokkal fontosabb „nemzeti” jelzőt. Az egész törvényjavaslatban ezt az egy pozitívumot tudtam felfedezni [[Derültség az ellenzék soraiban.]] , de ez egy nagyon nagy pozitívum, tehát ehhez gratulálni tudok. De összefoglalva: gratulálok annak, aki ezt az egészet kitalálta. Gratulálok nemzeti fővadász úrnak, aki ezt a törvényjavaslatot benyújtotta, és elénk terjesztette. És mindazon képviselőjüknek is gratulálok, aki ezt meg is szavazza. Ja, és persze innen gratulálok megragadva az alkalmat az új havi 4,5 milliós elnöküknek, a 4 milliós helyetteseiknek, alulról korlátos jövedelmű tanácstagjaiknak, hiszen nyilván elismerést várnak, pedig inkább elbújhatnának szégyenükben a föld alá, már ha lenne önöknek szégyenérzetük, de mint tudjuk, nincs. Köszönöm szépen a figyelmüket. További jó munkát kívánok! [[22.50]]
Köszönjük. A következő vezérszónok, Nacsa Lőrinc a KDNP képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Eszembe jutott, hogy önök azt szokták emlegetni, hogy a Jobbik a nemzeti néppárt. Az a legnagyobb szégyen, hogy ott van benne, hogy nemzeti, de erről majd később. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az állam egyes kizárólagos gazdasági tevékenységi körébe tartozó, illetve egyes közhatalmi jellegű szabályozott tevékenységek szabályozását és felügyeletét ellátó Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának létrehozása. A tervezett hatóság az Országgyűlésnek alárendelten, önálló szabályozó szervként fog működni. Jelzem, hogy ha Szilágyi György álma és a mi rémálmunk valóra válik és önök kormányoznak, az Országgyűlésben többségük lesz, ez az Országgyűlés alá rendelt szervezet, jelezném képviselő úrnak. A hatóság létrehozása a feladatkörébe utalt gazdasági szektorok, illetve tevékenységek szabályozásának, felügyeletének hatékonyabbá tételét célozza. A törvényjavaslat elfogadásával a hatóság lesz felelős az önálló bírósági végrehajtó szervezetrendszer feletti felügyelet gyakorlásával és szabályozásával, valamint a felszámolói névjegyzék vezetésével és szabályozásával kapcsolatos feladatok ellátásáért. Ezek a feladatok jelenleg az igazságügyi miniszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladatkörének részét képezik, tehát ezáltal a jövőben ezeket a jogosítványokat az Országgyűlésnek alárendelt hatóság fogja gyakorolni. A kormány átad funkciókat a legfőbb népképviseleti szerv felügyelete alá rendelt hatóságnak. Ez a strukturális változás azért is lényeges, mert az Alaptörvény önálló szabályozó szervekre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a hatóság kizárólag az Országgyűlésnek tartozik beszámolással, a kormánytól pedig független. Szintén a hatóság feladatkörébe kerülnek a szerencsejáték-szervezés és a dohánytermék-kiskereskedelem engedélyezésével, hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával, valamint a dohány-kiskereskedelmi ellátási tevékenység és a dohánytermék-nagykereskedők egyes tevékenységei hatósági ellenőrzésével, felügyeletével és szabályozásával kapcsolatos feladatkörök, valamint hatáskörök. Ezeket a funkciókat jelenleg a Szerencsejáték Felügyelet, a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal látja el. A hatóság tehát a Szerencsejáték Felügyelet, a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. jogutódjaként az igazságügyi minisztertől és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős minisztertől átkerült feladatok ellátásához szükséges foglalkoztatotti állomány és eszközök átvételével 2021. október 1-jével jönne létre. A javaslat elfogadásával a létrejövő hatóság biztosíthatja a közjót fokozottabban szolgáló hatékony, erős és egységes piacszabályozást az érintett területeken. A KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Molnár Gyula, aki az MSZP frakciójának véleményét fogja velünk megosztani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, így elsőre sikerült zavarba hozniuk, mert eddig mindig olyan könnyedén el lehetett mondani a centralizációs gondolatainkat, és most tessék, itt van egy olyan dolog, amikor az eddigi Fidesz-stílussal szemben teljesen, gyökeresen más történik. Persze, ez is gyanús. Nyilván eljutottunk abba a sávba, hogy az a leggyanúsabb, ami nem gyanús. Tulajdonképpen végighallgatva az expozéját, és látva, hogy már a kormánypárti képviselők is kicsit fáradtabbak vagy elfogytak a kommunikációs petárdák, azért még mindig nem nagyon értem, hogy most tényleg mi ennek az oka. Ez a hatékonyság nagyon szép dolog, de nem pontosan értem, hogy mi ennek a helye és a szerepe most. Szilágyi képviselőtársam több megfejtést adott, és én is szeretnék még eggyel hozzájárulni ehhez. Ez pedig az, hogy jól láthatóan azok a területek kerültek bele, amelyekbe önök az elmúlt tíz esztendőben strukturálisan nagyon keményen belenyúltak, bizonyos szempontból piacirányító, piacszerző módon belenyúltak, és mindegyik körül van egy picike kis… Nem tudom, milyen szót használjak, de pici stichje van mindegyiknek. Lehet, hogy késő este belefér egy ilyen kifejezés. Tehát ha belegondolunk a kaszinósztorikba, ha belegondolunk a dohányboltok ügyébe, ha belegondolunk a koncessziós hatóságokba, különösen a kukaholdingra gondolok, amivel többet foglalkoztam, mindegyikbe olyasmi dolog került bele a külső szemlélő, aki ezt nézi, talán ezt érzékeli , ami nem feltétlenül hatékonyságnövelő, hanem ilyen vagy olyan formában sokkal inkább piacszerző döntés volt. Nem akarok poénkodni a névvel, de nyilván megérjük még a következő egy esztendőben a szabályozatlan tevékenységek felügyeleti hatóságát is, mert ha van szabályozott tevékenység, akkor kell lennie szabályozatlan tevékenységnek is. Azért elég jó kis állás lesz, magunk között szólva. Tényleg, ha saját magunk felkészülését úgy tervezzük, hogy 2022-ben lesz egy parlamenti többség és lesz egy új típusú kormány, nagyon izgalmas lesz, hogy ezzel a területtel mit is lehet tenni. Megmondom őszintén, nem voltam szerelmes egyik hatóságba sem ebből a négyből, tehát nem állítom, hogy valamilyen módon kötődöm hozzájuk, de valamiért, tényleg őszintén mondom, és hihetetlen jó lehetőséget kínálok államtitkár úrnak a reakcióra természetesen, most nem nagyon látom, miért kell ezeket összevonni. Úgy érzem, ezek a maguk módján tették a saját dolgukat. Mindenesetre azok alapján, amit eddig ellenzéki képviselőként elmondtunk, most úgy gondoljuk, hogy nem fogjuk támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha abszurd módon akarom megközelíteni ezt a javaslatot, akkor azt mondom, hogy arról szól, az van e mögött, hogy felfogta a kormány, hogy jövőre meg fog bukni, és felfogta a Fidesz, hogy meg fog bukni. Igen, államtitkár úr. Megpróbál ezért minden trükkel átszervezni, kiszervezni magának dolgokat és funkciókat, amelyekkel ideig-óráig, azt gondolja, egy kormányváltás után rá tud hatni majd a dolgokra, a neki kedves dolgokra rá tud hatni. Mi történik ebben a javaslatban, miről szól a javaslat? Olyan funkciókat, amelyek teljesen nyilvánvalóan, világosan a végrehajtó hatalomhoz kötődő kormányzati típusú feladatellátást szükségessé tevő funkciók, kiveszi a végrehajtó hatalomtól, kreál egy hatóságot, és az Országgyűlés alá rendeli, de persze úgy, hogy annak a vezetőjét nem az Országgyűlés választja, hanem a miniszterelnök csak úgy kinevezi. Kilenc évre természetesen, annál rövidebb ideig nem lehet. Csodálkozom, hogy nem 12 évre. Ez a hatóság ráadásul önálló szabályozó szerv lesz ezeken a területeken. Tehát részben a NAV-tól, részben az igazságügyi minisztertől, részben a nemzeti vagyon kezeléséért felelős minisztertől elvesz dolgokat, és átrakja egy ilyen hibrid szervbe, amit az előttem szólók nagyon jól részleteztek, hogy miért fura és miért szokatlan. Nem is volt az elmúlt harminc évben sem példa ilyesmire. Mind e mögött nem másról szól a dolog, mint ahogy Molnár Gyula képviselőtársam az előbb említette a gazdasági vonalat, hogy azokon a területeken, ahol a Fidesznek nyilvánvalóan feltérképezett módon gazdasági érdekeltségei nőttek ki az elmúlt 10-11 évben, azokon a területeken, ha lehet, hosszú távon legyen valamilyen hatása, hogy hogyan működik az a dolog. Erről szól a javaslat. Alapvető tevékenységet, alapvető kormányzati tevékenységet kiszerveznek egy ilyen furcsa hibrid hatóságra. A nevekkel játszottak előttem képviselőtársaim. Nálunk is volt ezen ötletelés, nálunk a szabályozott korrupciót felügyelő hatóságnak neveztük el, hiszen ezek vannak. Most nincs arra időnk és energiánk, hogy végigmenjünk azon, mit műveltek maguk a bírósági végrehajtók terén, vagy a szerencsejáték-ügyekben, kaszinók és egyebek terén, vagy hogy dohányügyben ki milyen gépen és milyen törvényjavaslatokat írt, mert hosszú ideig itt ülnénk, és ezután még törvény jön, amit tárgyalni kell. A lényeg az, csak kiemelek egy példát arra, hogyan próbálják bebiztosítani maguknak azt a hatalmat, amivel most kétségtelenül rendelkeznek, és egy év múlva meg nem fognak. Mondok egy ilyet. Előzetes egyetértést gyakorol ez a hatóság az állam nevében történő koncessziós pályázat kiírása, elbírálása, ajánlattételi felhívás kiküldése, továbbá koncessziós szerződés megkötése, a szerződés módosítása, megszüntetése tekintetében. Mostantól kilenc éven át ez az úriember vagy hölgy, aki ezt majd vezetni fogja, meg az apparátus, ezt az egyetértési jogot gyakorolja. Magyarán jön egy kormány, meg majd utána még egy kormány, mondjuk, de legalábbis két négyéves ciklus, és még annak a végén is azok, akiket önök most oda tesznek és bebetonoznak kilenc évre, azok fogják megmondani, pontosabban egyetértési joguk lesz abban, hogy egy következő kormányzat bármilyen koncessziót felbontson, módosítson, kiírjon, akarjon, döntsön bármit. [[23.00]] Enélkül, a hatóság elnökének előzetes egyetértése nélkül nem lehet ilyeneket majd lefolytatni. Van egy másik gyanús pont. Ugye, a csődtörvényt is kiegészítik, és létrehozzák az 500 millió forintos éves mérlegfőösszeg feletti cégek csoportját, gazdálkodó szervezetek csoportját, és a hatóság által vezetett úgynevezett kiemelt felszámolói névjegyzéken kiemelt felszámoló jár el az ő esetükben, ha ezeknél a cégeknél bármi történik. Na most, mi történik? Ebben a kiemelt felszámolók névjegyzékében, csak e hivatal által felvett felszámoló járhat el, a hatóság elnökének rendeletében meghatározott követelményeknek megfelelően, tehát a hatóság meghatározza a követelményeket, csak az lehet ilyen felszámoló, akit a hatóság elnöke úgy gondol. Magyarán: további, mondjuk, mostantól számított kilenc évre önök eldöntik azt, hogy a legnagyobb cégeket Magyarországon kik és hogyan számolhatják fel. Ez például ezt jelenti. És ez nagyon sok céget jelent, nagyon-nagyon sokat. Azt gondolnánk, hogy az 500 millió forint mekkora nagy összeg, hétköznapi életben, persze, céges szinten azért ez mégsem az. Ez a hatóság fogja a végrehajtókat is ellenőrizni, felügyelni. Szabályokat alkot rájuk teljeskörűen, ismét mondom. Nincs már az Igazságügyi Minisztériumnak ebben szerepe, erre a hatóságra megy át, és a névjegyzéküket is, hogy, hogy nem, ez a hatóság fogja vezetni. Egy szó, mint száz, itt egy, ha úgy tetszik, állam az államban jön létre, ami most a gyakorlati működésben valószínűleg nem fog feltűnni senkinek, hiszen önök vannak kormányon, és az önök által odarakott káderek fognak azokba a jól fizető állásokba bekerülni, amelyeket a képviselőtársaim az előbb ecseteltek is. De itt kormányváltás után egy olyan hivatal, és a végrehajtó hatalom és ennek a hivatalnak a kapcsolatát olyan módon befolyásoló helyzet jön most létre, mint amilyen létrejött már az ÁSZ, létrejött a NAIH, részben létrejött az ombudsman, létrejött a Kúria elnöke esetében, és sorolhatnánk azokat az intézményeket, amelyek vezetését és működését úgy alakították át, hogy egy kormányváltás után is kvázi ellenhatalomként, ellenkormányként tudjanak működni. Ez történik itt is, tisztelt államtitkár úr és tisztelt fideszes képviselőtársaim. Csak megismételni tudom jobbikos képviselőtársam mondatait: lehet ezt csinálni, nyilván elfogadja a 133 bátor ember, nyilván hatályba fog ez lépni, és arra készüljenek már most, hogy ez egy évig fog létezni, mert ezt egészen biztos, hogy kormányváltás után a DK és a többi ellenzéki párt meg fogja szüntetni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásra megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, a Jobbiktól. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nacsa Lőrinc nincs a teremben, neki szerettem volna válaszolni. [[Nacsa Lőrinc belép a terembe.]] Ja, jön, szerencsére. A képviselő úrnál úgy néz ki, mintha szövegértési problémái lennének, hiszen világosan elmondtam a felszólalásomban, hogy teljesen mindegy, képviselő úr, hogy ki lesz kormányon, teljesen mindegy, hogy ki a kormány, a hatóságnak akkor sem lesz felügyelete, hiszen az Országgyűlés képtelen lesz azzal foglalkozni, hogy valamelyik településen, mint ahogy elmondtam, ki milyen pályázattal és miért kapott például dohánytermék-koncessziót vagy bármi mást. De az a baj, hogy úgy gondolnánk, hogy szövegértési problémái vannak, de nem, hiszen ön ezt pontosan tudja, mert ez a cél. Tehát önöknek ez a céljuk, hogy senki ne ellenőrizhesse a döntéseit ennek a hatóságnak. Eszembe jutott még egy pozitívum, de hogy jobban hallja, leveszem akkor a maszkot. Még egy pozitívum eszembe jutott, hiszen már mondtam egyet a névvel kapcsolatosan, mégpedig az, hogy valóban, ahogy képviselőtársam is mondta, ez a törvényjavaslat azt mutatja, hogy önök gőzerővel készülnek a ’22-es bukásra, gőzerővel készülnek a ’22-es kormányváltásra, és azért hoznak be ilyen törvényeket a Ház elé, azért fogja 133 nagyon bátor ember megszavazni, hogy a korrupcióval terhelt területeket továbbra is megpróbálják önök irányítani, és védhessék a korrupcióval besározott embereiket. Ez az egyetlenegy célja, és ez azt mutatja, hogy önök tisztában vannak azzal, hogy a magyar emberek önöket el fogják zavarni ’22-ben, pontosan azért, mert ennél korruptabb kormánya ennek az országnak még soha nem volt. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor olvastam ezt a javaslatot, egyszerűen először nem értettem, hogy ez micsoda. Ami területek bele vannak írva, hogy ehhez a szervezethez kerülnek, ezek a területek valamely minisztérium felügyelete alatt állnak, ugye: a Pénzügyminisztérium, a vagyonért felelős miniszter, az Innovációs Minisztérium és az Igazságügyi Minisztérium. S arról beszélt előterjesztő úr, hogy ezeknek a területeknek hatékonyabb felügyelete érdekében hozzák létre ezt a szabályozott területek hatóságát, érdektelen, hogy hívják különben. Ez azt jelenti, hogy azt ismeri be a kormány, hogy a minisztériumok a felügyeleti jogkörüket nem tudták hatékonyan alkalmazni. Pedig mind humán erőforrásban, mind jogszabályi felhatalmazásban, mind költségvetési forrást illetően minden rendelkezésre áll. S azt gondoltam, hogy azért a minisztériumok ennél sokkal szélesebb körű szabályozott területek felügyeletét látják el, és most nem akarom azt a körülbelül húszat felsorolni, ami még van, miért pont ezeket választották ki. Aztán eszembe jutott, hogy mert itt nagyon sok a pénz. A felszámolók tevékenysége is nagyon sok pénz felett őrködik, a végrehajtók végrehajtási tevékenysége során mind a végrehajtandó érték, mind a díjazás vonatkozásában igen sok pénz merül fel. A dohánykereskedelemről nem is beszélünk, irdatlan drága már a dohány, bár életemben nem volt még a számban cigaretta, tehát érdektelen számomra, hogy mibe kerül. Gyakorlatilag olyan módon egy teljes mértékben kormányzati tevékenységet kiszervez egy látszólagosan Országgyűlés felügyelete alatt álló szervezetbe, ami se nem törvényhozói, se nem végrehajtói hatalomhoz nem kapcsolódik, se nem a fékek, ellensúlyok rendszerébe nem illeszthető, egy ilyen valami. Tehát ez a jogszabály létre akar hozni valamit. Aztán a második gondolatom az volt, hogy vélhetően pár hét múlva megtudjuk, hogy kinek van szüksége zsíros állásra, akinek most nincsen, mert nagy valószínűséggel jelentkeztek a Fidesz köreiben olyan személyek, akik még nem kaptak a hűségükhöz méltó, többmilliós javadalmazással jutalmazott pozíciót, és most akkor egy szervezeti rendszert létrehoznak azért, hogy nekik legyen. No de azt tessenek már például végiggondolni, hogy ha ő egy felügyeleti szerv, hogy írhat majd ki koncessziós pályázatot. Azt nem a felügyelő szerv, hanem a hatáskörrel bíró szervezet szokta megcsinálni. Nem csodálom különben, hogy nem az Igazságügyi Minisztérium valamely képviselője terjesztette ide be, nem csodálkozom, mert ez az egész jogilag egy akkora katasztrófa, hogy körülbelül másfél órát tudnék arról beszélni, hogy mi hogy nem illeszkedik a közjogi és alkotmányos rendszerünkbe. De nem teszem, mert először is késő van, másodszor: képviselőtársaim is már elmondták a sok negatívumot erről. Azt mondja államtitkár úr, amikor előterjeszti, hogy a dohányzás milyen ártalmas az egészségre, és a dohányzás mint szabályozott piac felügyeletére azért kell ez a szervezet, mert akkor valamilyen módon a dohányzási szokásokat tudja befolyásolni. Hogy?! Hát, az egészségügyi tárcának kellene különböző reklámfelületeken elvenni a kedvét az embereknek a dohányzástól. [[23.10]] Nem egy felügyelő szerv fogja majd leszoktatni az embereket a dohányzásról! De, ha már itt tartunk, államtitkár úr maga mondja, hogy egészségromboló a dohányzás. Akkor már csak egyet tessék mondani: az egészségromboló eszközök boltja miért nemzeti? [[Dr. Gyüre Csaba: Nemzetellenes.]] Hát hogy lehet nemzeti nevet adni annak, ahol olyat árulnak, ami öli az embereket? Emlékszem, amikor felmerült annak a lehetősége, hogy nemzeti italboltok lesznek. Mondom, Úristen, az már csak nem!? [[Dr. Gyüre Csaba: Nemzeti drogboltok!]] Hát tessenek már gondolkozni azon, hogy ez a javaslat önbeismerés arra, hogy a minisztériumok nem látják el hatékonyan a felügyeletét ezeknek a területeknek, a másik pedig, hogy nincs ebben a javaslatban egy koherens rendszer, amivel ez beleilleszthető lenne alkotmányos rendszerünkbe. Jogköröket illetően is hibrid, jogállást illetően is hibrid és feladatrendszert illetően is hibrid. És akkor még azt szeretném megkérdezni, hogy tudjáke, mi nincs a jogszabályi javaslatban. Hogy ezeket a felügyeleti jogköröket azoktól a minisztériumoktól, akinek feladata, teljesen elvennék. Ez nincs benne. Nincs a javaslathoz odatéve a minisztériumok hatásköréről szóló jogszabály módosító javaslata. Mert akkor majd most kettősség lesz? Egyébként nekem meggyőződésem, hogy a Fidesz-KDNP képviselőcsoportjának 99 százaléka nem is érti, hogy ez a javaslat most minek jött ide. Nem tudom elképzelni, hogy egyetértenek vele, és hát persze, meg fogják szavazni, mert ez a dolguk, de ez tényleg egy katasztrófa! Komolyan mondom, valószínűleg nem véletlen, hogy ilyen későre is tűzték ki, hogy már csak négyen-öten legyünk a teremben, mert ezzel nem lehet mit kezdeni. Nagy tisztelettel, államtitkár úr, kormányülésen az ön minisztere mondja már meg a miniszterelnök úrnak, hogy ez már tényleg egy blődség! Hát senki nem gondolja komolyan, hogy ennek a négy óriási területnek a felügyeletét majd egy ilyen tanács fogja ellátni! Belegondoltak abba, hogy ez a feladat mekkora? Ehhez egy külön minisztériumi struktúrát kellene létrehozni emberanyaggal, felhatalmazásokkal, infrastruktúrával, mindennel. Hát, belegondolt eddig valaki, hogy ez a négy terület mekkora feladat? Hát, ha a sok-sok minisztérium nem tudta ezeket ellátni, mert mondta államtitkár úr, hogy nem volt hatékony, ezért kell ez a szervezet, hát, akkor egy szervezet hogy fogja ezt ellátni? Mondjuk, egynek örülök, hogy egyáltalán a végrehajtói kar szóba került. Ha rajtam múlna, holnap újra állami szervezetrendszer lenne, mert ez a szakterület az elmúlt 30 évben, tisztelet a kevés kivételnek köztük, olyan szinten játszotta el a becsületét a társadalom előtt, olyan szinten játszotta el, hogy ennek magánvállalkozásként való fennállása szerintem egy igazságos, valódi jogállamban nem lehetséges. Tehát, ha rajtam múlna, akkor ők újra az állami fennhatóság alatt lévő fizetéssel, havi fizetéssel bíró és törvényszékekhez rendelt tisztviselők lennének. Mert amit ők művelnek az emberek, az adósok pénzével, vagyonával, és amilyen elfogadhatatlan stílusban és érdektelenséggel végzik a munkájukat, az egy katasztrófa. Tehát ha az a javaslatuk lenne, hogy kerüljön vissza az államhoz, akkor én lennék az első, aki üdvözlöm, és megszavazom. Tehát nekik minden felügyelet kell, tehát ha öt hatóság felügyeli őket, akkor annak örülök, ha öt hatóság, de a többi területet aztán abszolút nem értem. Meg ez a kiemelt felszámoló! Tehát van olyan, hogy az egyik felszámoló okosabb, a másik butább? Hát nem ugyanazokat a vizsgákat tették le? Képzettebb meg nem képzettebb? Aki 2-est kapott a vizsgán, az nem kiemelt, aki 5-öst, az igen? De tényleg, hogyan? Vagy most már majd úgy lesz, hogy például a bíróknál is lesz a bíró meg a kiemelt bíró? Vagy az ügyészeknél is lesz a 2-essel végzett ügyész meg az 5-össel? Tehát nem értem, hogy egy szakterületen belül ki fogja eldönteni, hogy valaki olyan kiemelt tudású, és ezért megkaphat bizonyos státuszokat azokra a feladatokra, ami egyébként a törvény szerint minden egyes felszámolóra ugyanúgy érvényes. Vagy az egyiknek be kell tartani minden szabályt, a másiknak nem, vagy az egyik kis cégeket kap, a másik nagy cégeket? Tehát mi az mind a képzésben, mind a megszerzett jogosítványokban, mind a betöltött felszámolói tisztségekben, ami ezt a megkülönböztetést indokolja? Egyébként önök már a könyvvizsgálóknál is elkezdték ezt a megkülönböztetéssztorit, de ahogy látom, az a szakma ezt nem vette, folyik minden úgy, ahogy van. De hogy ezzel hogyan képeznek egy külön kasztot egy szervezeti rendszerben, és hogyan fognak törést okozni az egész felszámolói szakmai közösségben, az beláthatatlan. Úgyhogy én megmondom őszintén, hogy ha én a helyükben lennék, én visszavonnám ezt a javaslatot. Rettenetes, tényleg sok olyan javaslat volt, amire ellentmondtunk itt a Házban az elmúlt három évben, de ez az érthetetlenség, az indokolatlanság az alkotmányos ellenállást kell hogy kiváltsa, mert sehogy sem illeszkedik ebbe a mi közjogi rendszerünkbe, és felesleges és egy óriási pénzkidobás, és semmifajta hatékonysága nem lesz, hacsak az nem, hogy van egy csapat, akiknek kell egy állás, amit az adófizetők gazdagon jutalmaznak. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, Schanda államtitkár úr!
Természetesen, elnök úr. Ha megengedi, akkor mindenképpen válaszolnék a vitában elhangzottakra, és mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem mindazoknak, akik részt vettek a vitában. Engedjék meg, hogy azzal kezdjem, hogy kijavítsam Szilágyi képviselő urat, és javasoljam, hogy ha szövegértési vitába belemegyünk, akkor érdemes megnézni a jogszabály pontos szövegét, amely szerint egyébként az ön által kritizált módon a koncessziós tanács tagjai esetében az ülésenkénti tiszteletdíj mértéke nem lehet több, mint a mindenkori kötelező legkisebb munkabér kétszerese: tehát pontosan az ellenkezőjét szabályozza annak, mint amit ön mondott. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Maximumot határoz meg és nem pedig minimumot. Tehát fontos, hogy a törvény szövegét megnézzük, mert akkor tudunk róla érdemi vitát folytatni. Engedje meg, hogy ezenkívül is felhívjam néhány apró tévedésére a figyelmét, tisztelt képviselő úr. Egyrészt a kinevezés, a rang és a fizetésnek a kérdése alapvetően illeszkedik a már meglévő önálló szabályozó szervek struktúrájába. Oda illeszkedik. Vannak Magyarországon önálló szabályozó szervek, ez pedig egy újabb ilyen típusú intézmény lesz, és ebbe a struktúrába ez illeszkedik. Tisztelt képviselő úr, nem lehet egyforma intézményeket különböző módon szabályozni, ez nem lenne célszerű. Értelmetlen lenne, éppen ezért olyan javaslatot hoztunk a tisztelt Országgyűlés elé, amelyik pontosan illeszkedik abba a közjogi struktúrába, ami Magyarországon működik. Egyébként ez a válasz Varga-Damm Andrea képviselő asszony számára is, hogy én azt javaslom, hogy az Alaptörvénynek a 23. cikkét érdemes tanulmányozni, az világosan megmondja, hogy milyen típusú intézményről van szó. Ebbe a struktúrába illeszkedik egyébként ez az újonnan felállítandó hatóság is. Tisztelt Képviselő Úr! Szilágyi képviselő úrnak szeretném azt jelezni, hogy az önálló szabályozó szerveknek pontosan az a sajátossága, hogy az Országgyűlés alá vannak rendelve, és bevallom őszintén, hogy egy újfajta ellenzéki megközelítésnek gondolom, amit önök elsősorban ön, de talán más képviselőtársa is jeleztek, hogy ha a kormány az Országgyűlés irányába átad jogköröket, a kormány kevesebb jogkörrel fog a továbbiakban rendelkezni, ezt önök kritizálják. [[23.20]] Furcsa ellenzéki magatartás az, eddig számomra legalábbis teljes mértékben ismeretlen magatartás és vélemény az ilyesmi. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Illetve engedje meg, hogy fölhívjam a figyelmét arra is, hiszen itt a koncessziós tanács illetve az egész hivatal működése kapcsán jelezte azt, hogy ellentmondások vannak a különböző jogkörök és típusú működés között, hogy egyértelművé és világossá tegyem: a koncessziós tanács az, amely tanácsadói típusú feladatokat lát el. A hivatal maga pedig egyébként hatósági jogköröket gyakorol, illetve él mindazokkal a lehetőségekkel, amelyek az önálló szabályozó szerv minőségéből egyébként következnek. Engedje meg, engedjék meg, tisztelt Országgyűlés, hogy fölhívjam a figyelmet arra is, amit Molnár képviselő úr mondott. Ön azt mondta, hogy nem igazán érti, hogy mégis mi szükség van erre. Én pedig azt nem értem, hogy a képviselő úr számára miért nem fontos érv az, hogy a bürokráciacsökkentés alapvetően helyes dolog. Ha valamit eddig több hivatal, több hatóság, több szervezet látott el, és ezt a továbbiakban kevesebb intézmény kisebb apparátussal tudja megvalósítani, hatékonyabban tudja működtetni, alapvetően csökkentve a bürokráciát, csökkentve egyébként a hivatalok számát, amik a gazdaság szereplőit és a magyar állampolgárok számára valamifajta szabályozást vagy hatósági feladatot látnak el, az szerintem mind a piac számára, mind a gazdaság szereplői számára és végső soron pedig a magyar emberek számára is előnyös. És azért értem mégis Molnár képviselő úr kételyeit, mert maga A tanúból idézett, és én is azt gondolom, hogy a gondolkodása is megfelel a film más jeleneteinek: ahol nem mi vagyunk, ott az ellenség. Ezen örökbecsű mondat alapján gondolkodik. Tisztelt Képviselő Úr! Mégis arra biztatnám, hogy fogadja azt el, hogy a gazdaság szereplőinek és a magyar emberek számára is az a célravezető, hogy ha egy hivatallal is megoldható az élet szabályozása, akkor az úgy hatékonyabb és eredményesebb is lesz. Valójában ráadásul, bár itt tényleg jó pár területről beszélünk, de ezeknek a területeknek van egy közös eleme, mégpedig az, hogy ezeken a területeken részt vevő szolgáltatók számát korlátozni szükséges a kapcsolódó káros hatások mérséklése, illetve a közbizalmi jelleg okán. Speciális területekről van szó; a gazdaság működéséhez szükséges, de ugyanakkor mégis speciális területekről, ahol bizony szükséges a szigorú és hatékony hatósági fellépés a fogyasztók és a gazdasági szereplők érdekében. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László képviselő úr számára is szeretném jelezni azt, hogy nem értem az önök érvelésében azt a kettősséget, hogy egyfelől kritizálják a hatóság vezetői kapcsán a kilencéves megbízatást, ami szükséges ahhoz, hogy kiszámítható és stabil hivatali működés váljon lehetővé. Azt mondják, hogy erre azért teszünk javaslatot, mert a következő választásokon a polgári nemzeti kormány nem fogja megkapni a bizalmat a választóktól. Biztos vagyok benne, hogy meg fogjuk kapni, önöket már annyiszor küldték el a magyar választók a csudába, ahányszor azt egyébként meg is érdemelték. Tisztelt Képviselő Úr! Mégis az a helyzet, hogy miközben ön valamilyen furcsa oknál fogva bízik az összetákolt Gyurcsány-koalíció győzelmében, aközben egyébként azt mondja, hogy önök ezt a hivatalt megszüntetnék. Nem értem, hogy egyik oldalról azt mondják, hogy azonnal megszüntetnék, a másik oldalról meg azt mondják, hogy mi itt bebetonozunk valamit. Nem értem, és döntsék el, hogy akkor most mivel vádolnak bennünket: bebetonozással vagy pedig valami egészen más dologgal, tisztelt képviselő úr. De látható, hogy maguk sem tudják azt, hogy tulajdonképpen mi is a problémájuk ezzel a törvényjavaslattal. Maguk sem tudják azt, hogy valójában miért kell ezt a törvényjavaslatot kritizálni. Ezért hol erről az oldalról, hol arról az oldalról próbálják meg támadni ezt a javaslatot csak annak érdekében, hogy kritikát fogalmazhassanak meg a leírtakkal és a javasolt módosításokkal kapcsolatban. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy ön javaslatot tett egy szabályozott, korrupciót felügyelő hatóságra. Ez igazi DK-s hatóság lenne, igazi DK-s javaslat lenne. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] A Gyurcsány-kormányok voltak azok, ahol ilyen típusú hivatalok egyébként a valóságban is működtek. Azóta egyébként, tisztelt képviselő úr, csak hogy visszautasítsam ezeket a teljesen alaptalan rágalmakat, szeretném felhívni az ön figyelmét még a késői órán is arra, hogy a nemzeti polgári kormány szigorította a közbeszerzési törvényt, szigorította egyébként a korrupcióval kapcsolatos szankciókat, létrehozta azokat a jogszabályokat, hogy kizárólag átlátható cégek részesülhetnek bármilyen módon is állami támogatásban vagy bármilyen közpénzben, és nem pedig általában offshore cégek, amit Gyurcsány Ferenc kormányzása jellemzett. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]] Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmet, hogy vádolhatnak bennünket bármivel, a magyar állami vagyon 2010 óta a másfélszeresére nőtt. [[Sebián-Petrovszki László: Mészáros Lőrincnél.]] A magyar állami vagyon, tisztelt képviselő úr, csak hogy a szövegértési kérdéseket pontosítsuk. Engedjék meg, hogy arra is fölhívjam Varga-Damm Andrea képviselő asszony figyelmét, hogy nem azt mondtam, hogy az eddigi szervezetrendszer nem volt hatékony, hanem azt mondtam, hogy lehet még ennél is hatékonyabb, lehet jobban csinálni, és mi szeretnénk jobban is csinálni. Erről szól ez a törvényjavaslat. Önmagában már attól hatékonyabb lesz az álláspontom szerint egyébként ennek a hatóságnak a működése, hogy az önálló szabályozó szervi jogállásból következően jogalkotási jogosultságot kap a hatóság, és ebből fakadóan gyorsabban, eredményesebben és hatékonyabban tud reagálni a piaci folyamatokra. Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azt a kérdést is föltegyem, hogy mióta gond, hogyha egyébként a végrehajtó hatalomtól, azaz a kormánytól máshova kerülnek át jogkörök egy magát ellenzékinek nevező képviselő számára. Engedje meg, hogy arra a tévedésére is fölhívjam a figyelmet, tisztelt képviselő asszony, hogy a hatóság nem írna ki koncessziós pályázatokat, és arra a tévedésére is engedje meg, hogy rámutassak, azért nem szerepel az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslatban a minisztériumok feladat- és hatáskörét rendező jogszabály, mert tisztelt képviselő asszony jogászként ezt biztosan tudja, hogy a miniszterek és a minisztériumok feladatait és felelősségi körét kormányrendelet szabályozza. Azaz arról az Országgyűlésnek nem szükséges törvényben , nemcsak hogy nem szükséges, nem is lehet törvényben döntést hoznia. Abban is biztos vagyok, hogy kizárólag politikai indíttatásból támadta képviselő asszony ezt az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslatot, hiszen a képviselő asszony is pontosan tudja, hogy az önálló szabályozó szerv jogállás nem ismeretlen, ahogy már korábban is mondtam, a magyar közjogi rendszerben, és abban bízom, hogy pont amiatt, amit a végrehajtók kapcsán képviselő asszony elmondott, meggondolja magát, és végezetül szavazatával támogatni fogja ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. [[23.30]] Köszönöm a vitában elhangzott támogató álláspontokat, és köszönöm azt is, hogy vitát tudtunk folytatni, még akkor is, ha nem is értettünk egyet mindenben, és tisztelettel arra kérem az Országgyűlés minden frakcióját, hogy figyelembe véve az általam elmondott válaszokat is, amiben remélem, hogy mindenre válaszoltam, amit képviselő asszony és képviselő urak a vitában hozzám kérdésként föltettek, kérem, hogy akik eredetileg nem akarták támogatni ezt a törvényjavaslatot, azok gondolják újra az álláspontjukat, és támogatólag álljanak hozzá ehhez a módosításhoz, mert ez a magyar gazdasági szereplők érdeke, ez a magyar családok érdeke, ez a magyar emberek érdeke. Bízom abban, hogy egy ilyen, a vállalatok, a cégek és az emberek érdekeit figyelembe vevő javaslatot minden frakció támogatni tud majd a végső döntéshozatal során. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik „A nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt Egyezmény 19. Függelékének és annak 1. módosításának egységes szerkezetben történő kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15697. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Schanda Tamás úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A javaslat címében hivatkozott, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményt és az annak módosításáról szóló jegyzőkönyvet az 1971. évi 25. törvényerejű rendelet hirdette ki. Az egyezmény 37. cikke értelmében a szerződő államok együttműködnek a légi járművekre, a személyzetre, a légi utakra és a kiegészítő szolgálatokra vonatkozó szabályok, szabványok, eljárások és szervezeti feladatok egységesítésében, amelyek megkönnyítik és fejlesztik a polgári repülést. A légi közlekedésre vonatkozó szabványokat és ajánlott gyakorlatokat az egyezmény függelékeiben hirdeti ki. Tisztelt Országgyűlés! A globális légi szállítási rendszer és az azzal kölcsönösen összefüggő repülési tevékenységek egyre növekvő összetettsége miatt szükség van a légi járművek biztonságos üzemeltetését garantáló rendszerekre, valamint az ezzel kapcsolatos alapvető szabályok nemzetközi egységesítésére. A törvényjavaslatban szereplő 19. függelékben leírt szabványok és ajánlott gyakorlatok célja, hogy a repülésbiztonsági kockázatok kezelésére kialakítandó rendszerben a szerződő államok számára megalapítsa az alapvető közös szabályokat. A módosítás többek között új és módosított, a repülőbiztonság-irányítási rendszerekhez kapcsolódó szabványokat és ajánlott gyakorlatokat, valamint számos magyarázó jegyzetet tartalmaz, illetve kiterjeszti a repülésbiztonság-irányítási rendszer alkalmazási körét a légi járművek tervezéséért és gyártásáért felelős szervezetekre. A módosítás továbbá szigorítja a repülésbiztonsági információk védelmét és megfelelő használatát biztosító jogi óvintézkedéseket, valamint lehetővé teszi folyamatos hozzáférhetőségüket, amely a proaktív, biztonságot javító stratégiák támogatása miatt fontos. Elkészültek a repülésbiztonsági adatok és információk meghatározásai is, amelyek elősegítik a következetes alkalmazásukat. A törvényjavaslatban szereplő 2. kiadás egységes szerkezetben tartalmazza az eredeti függelék és annak módosításának szövegét. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a benyújtott törvényjavaslatot, melynek elfogadásával a nemzetközi szinten már jelenleg is alkalmazott módosítások a hazai jogba is beépülhetnek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a nemzetközi polgári repülésről szóló úgynevezett chicagói egyezmény 19. függelékének és a függelék első módosításának egységes szerkezetben történő kihirdetésének kezdeményezésére irányul. A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményt eredetileg Chicagóban, 1944. december 7-én írták alá. Innen, a magyar parlamentből nézve teljesen szürreális, hogy ezekben a napokban bárki számára is a nemzetközi polgári repülés volt a legnagyobb probléma, hiszen Magyarország akkor a háború poklában szenvedett, és éppen zajlott Budapest ostroma, úgyhogy innen, a magyar parlamentből nézve teljesen szürreális, hogy azokban a napokban voltak olyan emberek, akiknek ez volt a legnagyobb problémájuk, de örülünk, hogy így történt, és megszületett ez az egyezmény. A chicagói egyezményt egyébként az 1971. évi 25. törvényerejű rendelet ültette át a magyar jogrendszerbe. Külön érdekessége az eredeti chicagói megállapodásnak, hogy egy külön fejezetet szenteltek a megállapodó felek a fertőző betegségek megállításának és a polgári repülés egészségbiztosítási és higiéniai szabályainak. Akkor pestis, kolera és egyéb betegségek ellen próbálták egyébként a megfelelő szabályokat meghozni a polgári repülés tekintetében. Most sem tudjuk, hogy amikor valamennyire is visszaáll majd az életünk, akkor a polgári repülésre milyen módon nyomja rá majd a bélyegét a koronavírus-járvány, és milyen egészségügyi pótintézkedések és szükséges intézkedések lépnek majd életbe. Ez korábban is egyébként, az egyezmény megalkotásánál is egy létfontosságú kérdés volt. A mostani módosítások a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának döntése alapján a tagállamok, köztük Magyarország egyetértésével jöttek létre. A változások a repülésbiztonsági kockázatok kezelését és csökkentését szolgálják. Az új előírások a mostani törvény kihirdetésével emelhetőek be a magyar jogrendbe, ezért szeretném jelezni, hogy a Fidesz és a KDNP frakciója is támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót a következő vezérszónokunknak, Gyüre Csabának, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy hallhattuk már előtte is az expozéból, hogy a chicagói egyezmény a mai téma, illetve annak a 19. függeléke, amely módosításra került, és ez bevezetésre kerül a magyar jogrendszerbe is. Hallottuk, hogy 1944-ben jött létre, december 7-én született meg ez a chicagói egyezmény, az ENSZ egyik szakosított intézményeként jött létre a nemzetközi polgári repülés szervezete. December 7e egyébként azóta a nemzetközi polgári repülésnek is a világnapja, tehát ezt minden évben megünneplik a repüléssel foglalkozó szervezetek. Nyilván, mint erről már volt szó, Magyarország nem tudott csatlakozni ehhez a szervezethez az alapításakor, hiszen éppen Budapest ostroma zajlott, és éppen Magyarország területén dúlt legaktívabban a második világháború ezekben az órákban, ezekben a napokban, így mi csak jóval később tudtunk csatlakozni, 1969-ben ehhez az egyezményhez a ’71. évi 25. számú törvényerejű rendelet elfogadásával. Hogy miért is jött lére a chicagói egyezmény, szeretnék idézni a ’44. december 7-ei dokumentumból. „A nemzetközi polgári repülés jövőbeni fejlődése nagymértékben hozzájárulhat a világ nemzetei és népei között a barátság és a megértés megteremtéséhez és fenntartásához, továbbá kívánatos a súrlódások elkerülése, valamint a nemzetek és népek közötti együttműködés elősegítése, melytől a világ békéje függ.” Tehát nagy szavak, amit megfogalmaznak, de talán 1944 decemberében azért teljesen más jelentősége volt ezeknek a szavaknak, és teljesen másképp értelmezték is akkor az emberek, és valóban azt gondolom, hogy a második világháború utolsó előtti évének poklában mindenki a békét kívánta, és valóban a világbéke volt talán akkor a legfontosabb. Mik voltak a főbb szempontok, amiért létrejött ez a chicagói egyezmény? A nemzetközi polgári repülés biztonsága, a rendszeres fejlesztés, a nemzetközi légi közlekedés észszerű és gazdaságos lebonyolítása, a lehetőségek egyenlőségének a biztosítása, nagyon fontos kérdés ez az utóbbi is. Mint már az előző KDNP-s képviselőtársam is idézett ebből a cikkből, a 14. cikk már akkor is foglalkozott a betegségek elleni hatékony fellépéssel. Idézem: „A szerződő államok hatékony lépéseket tesznek a kolera, a tífusz, a feketehimlő, a sárgaláz, a pestis és egyéb fertőző betegségek légi jármű útján történő terjedésének a megakadályozására. Nemzetközi egészségügyi rendelkezéseket dolgoznak ki, amelyek a légi közlekedés során alkalmazandóak.” tehát hogy milyen protokollokat kell alkalmazni, és mindez lám, milyen fontos sajnos a XXI. században, a 2020-as években is hihetetlenül aktuális. [[23.40]] Talán a légi közlekedésnek nem kis szerepe van abban, hogy a Covid-19-fertőzés is tulajdonképpen pillanatok alatt tudott eljutni Európába Kínából, pillanatok alatt jutott el az Egyesült Államokba, és hálózta be a világot, még akkor is, ha valóban ma XXI. századi módon a legmodernebb protokollokat dolgozták ki arra, hogy ezeket a fertőzéseket minél inkább háttérbe tudják szorítani, és megelőzzük a betegségek világméretű elterjedését. Tehát ez a szervezet, a polgári légi közlekedés államközi szintű csúcsszervezete, a repülésbiztonság és a légi közlekedés védelme az egyik legfontosabb feladata, az egységes és szigorú szabályok betartása. Nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat alkot, amelyeket a tagállamoknak be kell tartani, valamennyi tagállamnak. Jelenleg 193 tagállam van. Szakbizottságokban, úgynevezett annexekben, függelékekben adja ki a légi közlekedés szakterületére vonatkozó legfontosabb szabályokat. Ilyen ez is, a mostani, ami kiadásra került, ez a 19. függelék vagy annex. És hogy mennyire fontos az, hogy ezek az egységes szabályok megalkotásra kerüljenek, egy másik példát is szeretnék felhozni, ez pedig az egységes európai égbolttal kapcsolatos európai szabályozás, amelyet szeretnék itt példaként felhozni, hogy miért is jó ez. Az egységes európai égbolt kezdeményezés célja a légiforgalmi és légi navigációs szolgáltatások hatékonyságának a fokozása. Mióta ezt bevezették, s ezzel foglalkoznak Európában, a 2004-es szinthez képest megháromszorozódott a légtérkapacitás, mindez annak függvényében, hogy tudjuk, Európa nem lett nagyobb 2004 óta, ugyanakkora a területe, mégis a légtérkapacitása megháromszorozódott, s ezt elsősorban az egyezményeknek és a közös szabályoknak és a szabványoknak a bevezetése okozta. Viszont tízszeresére nőtt ugyanezen idő alatt a légi biztonság, amely, azt gondolom, hogy mindannyiunk számára a legfontosabb a repülőutak során. Ez a nagyon szép mutató a tízszeresére nőtt, a légi biztonság, mindez 15 év alatt. Ezenkívül 10 százalékkal mérséklődött a repülés káros környezeti hatása, ami, azt gondolom, a XXI. században nyilván egy nagyon-nagyon fontos tényező. És még egy fontos dolog, hogy a biztonság, a hatékonyság, a környezetvédelem mellett még mi a fontos: nyilván az ár is nagyon fontos az utasok számára, és a költséghatékonyság is jelentősen nőtt ezeknek a szabályoknak a bevezetésével, és mára eljutottunk odáig, hogy kevesebb költséggel több kilométert tudnak repülőútjuk során a repülők megtenni. Tehát a szabályozás azt jelenti, hogy csökkennek az árak egy-egy repült kilométer vonatkozásában. Tehát a költséghatékonyság is nagyon fontos, de legfontosabb a biztonság, és ezenkívül a hatékonyság és a környezetvédelem is. Ezek azok a szempontok, amiket figyelembe kell venni, és ezért is nagyon fontos ennek a függeléknek is a beültetése a magyar joggyakorlatba, ezért mi is támogatjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Amennyiben nem, akkor az általános vitát ezennel lezárom. Államtitkár úr, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra? [[Jelzésre:]] Amennyiben igen, akkor parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az elhangzott mondatokat, és köszönöm, hogy támogatják a törvényjavaslat elfogadását. Mindenkinek jó éjszakát kívánok!
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására április 12-én, hétfőn, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének, a Jobbik képviselőjének: „Mi lesz veled, mesztegnyői kisvasút?” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A közel százéves múltra visszatekintő mesztegnyői kisvasút a somogyi családok és a hozzánk látogatók körében is igen népszerű. Nem véletlenül, hiszen hazánk egyik leghangulatosabb kisvasútja, 9 kilométeren át zakatol egy idilli, csodaszép környezetben, egy tájvédelmi körzeten át. És valószínűleg erre is tekintettel 2019-ben a Fidesz-kormány bejelentette, hogy azonnali támogatásban részesítik a mesztegnyői kisvasutat, mert, idézem: „A kormány folyamatosan támogatja a természetjáráshoz kapcsolódó turisztikai attrakciók, kisvasutak rendbetételét és megújítását.” Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kérdés az, ha a kormányzati, egyébként nemes és értékelendő szándék megvan, valamint a fejlesztéshez szükséges forrás is rendelkezésre áll, akkor 2019 óta miért nem tették már rendbe ezt a vasutat? A kisvasúton egyébként a személyszállítás a koronavírus-járvány berobbanása óta szünetel. Ezen idő alatt egyébként már el is kezdhették volna a munkálatokat, ez azonban a mai napig nem történt meg. A mesztegnyői kisvasút üzemeltetését szüneteltető állami erdészet, a SEFAG Zrt. honlapján pedig a következő tájékoztatást olvashatjuk: „Jelenleg előkészítés, illetve tervezés alatt áll a vasúti pályaszerkezet felújítását célzó beruházás.” Hallották? Előkészítés alatt áll, és még csak tervezés alatt áll, és azt sem lehet tudni, hogy egyáltalán mikor fognak hozzá ehhez a fejlesztéshez. Az állami tulajdonú cég közben váratlanul elbocsátotta a kisvasúton dolgozókat. Tették mindezt egy gazdasági válság idején, amikor rendkívül nehéz újra elhelyezkedni, új munkát találni, különösen azoknak az embereknek, akik a nyugdíjazás előtt állnak. Mi lesz most velük? És egyébként pontosan ezek az emberek voltak azok, akik rendszeresen karbantartották ezt a vasúti vonalat. Egyszerűen nem igaz az a hír, hogy a kisvasút balesetveszélyessé vált volna. És azt is szeretném megemlíteni, hogy az utasszám 2013 óta folyamatosan növekedett, az elmúlt években pedig megduplázódott. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A somogyi emberek képviseletében újra meg kell kérdeznem, 2019 óta miért nem kezdték el a felújítást, és egyáltalán mikor fogják befejezni azt, mikor fogunk tudni újra utazni ezen a csodálatos útvonalon ezzel a csodálatos mesztegnyői kisvasúttal. És amíg erre a kérdésre nem kapunk világos és egyértelmű választ, addig joggal gondolhatjuk, hogy a mesztegnyői kisvasút a mesztegnyői bicikliút sorsára fog jutni, aminek kiépítését a Fidesz-kormány évek óta ígéri, de még el sem kezdték. De maradjunk a vasúti példánál, rosszabb eset is van, mégpedig a Balatonszentgyörgy-Somogyszob vagy a Balatonfenyves-Táska vasútvonal. Az előbbin 2009, az utóbbin 2002 óta szünetel a személyszállítás, és azóta már a síneket is elhordták. De ha ez bekövetkezik, az méltatlan lenne Somogyországhoz, és méltatlan lenne annak ékéhez, a mesztegnyői kisvasúthoz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Witzmann Mihály képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Nem épül meg a vízpartra tervezett betonmonstrum Balatonvilágoson” címmel. Parancsoljon! [[23.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben rendkívül intenzív médiaérdeklődés kísérte annak az építési beruházásnak a sorsát, amelyet az általam képviselt Somogy 4-es választókerület egyik balatoni településén, Balatonvilágoson terveztek megvalósítani. Nos, a múlt hónapban rengeteg megkeresés érkezett hozzám a Balatonra tervezett betonmonstrum ügyében. Az egykori balatonvilágosi úttörőtábor helyén egy hétemeletes, 92 lakásos társasházat kívánt a beruházó felépíteni. A vízparti épülettel kapcsolatban felmerült kérdésekre mindig határozott és egyértelmű válaszokat adtam, véleményemet soha nem rejtettem véka alá, álláspontom pedig azóta sem változott. Vallom ugyanis, hogy a Balaton turisztikai fejlesztését támogatni kell, hiszen a térség gazdaságának fejlesztése, a munkahelyek teremtése, a minőségi és színvonalas szolgáltatások bővítése mindannyiunk érdeke. Azonban a szóban forgó beruházás véleményem szerint több szempontból is túlzó és tájidegen épületet hozott volna létre Balatonvilágoson, továbbá a Balaton parti sávjának beépítési szándéka erősen kifogásolható volt számomra is. Ezért a látványtervek megismerését követően magam is úgy fogalmaztam, hogy a beruházás megvalósítását ebben a formában biztosan nem tudom támogatni. Hivatalos levélben fordultam a Somogy Megyei Kormányhivatalhoz, és aggályaimat a Miniszterelnökség felé is jeleztem a beruházással kapcsolatban, a helyi önkormányzatnak és a balatonvilágosi embereknek pedig megígértem, mindent el fogok követni azért, hogy a látványterveken látható betonmonstrum ebben a formában ne épülhessen meg. Ugyanakkor sajnálattal tapasztaltam, hogy voltak olyanok is, akik szokásuk szerint pusztán politikai ügyet kívántak kreálni a szóban forgó beruházásból. Talán fogalmazhatnék úgy is, hogy őket ebben az esetben sem a tényleges megoldás érdekelte, hanem csupán saját maguk számára kívántak politikai tőkét kovácsolni ebből a helyzetből is. Tősgyökeres balatoniként akkor is elmondtam, és most is tartom, hogy a probléma megoldása és az ügy megnyugtató és lehetőség szerinti gyors rendezése számomra abszolút nem politikai, hanem sokkal inkább lelkiismereti és érzelmi kérdés volt. Ezért is tartottam fontosnak, hogy személyesen is eljárjak, és megszólaljak a kérdésben. Gyors cselekvésre volt szükség, mivel az egykori úttörőtábor bontási munkálatai már javában zajlottak, így napról napra közelebb kerültünk a tervezett építkezés megkezdéséhez. Az idő tehát rendkívüli módon sürgetett. Éppen ezért gondoltam úgy, hogy itt most nem politikai akciókra, nem látványos és hangzatos megnyilvánulásokra, hanem gyors és hatékony tettekre van szükség. A lakossági vélemények ismeretében, azokkal egyetértve rengeteg tárgyalás és egyeztetés lebonyolítását kellett megszervezni. Rendszeres és folyamatos kapcsolatban voltam a balatonvilágosi önkormányzattal, a polgármester úrral, a Somogy Megyei Kormányhivatallal, a Miniszterelnökséggel és természetesen a helyi lakosokkal egyaránt. Néhány nap leforgása alatt jelentős előrelépést sikerült elérnünk az ügyben, ugyanis a Magyar Közlönyben kihirdetésre került és hatályba lépett a módosított kormányrendelet, amely az egykori úttörőtábor helyszínére vonatkozóan visszaállította az eredeti építési szabályozást. Persze, itt is voltak olyanok, akik már győzelmet kiáltottak, sőt a saját személyes sikerükként igyekeztek beállítani ezt a fejleményt is; ezzel persze csupán saját tájékozatlanságukat bizonyították. Az ilyen módszereket akkor sem kommentáltam, így most sem teszem, lelkük rajta! Jómagam a rendeletmódosítást követően is óvatosan nyilatkoztam, hiszen a változtatás jelentős előrelépés volt ugyan, ám még korántsem lehetett azt végeredménynek tekinteni, mert a jogszabály-változtatás, bár egyértelműen és határozottan tükrözte a kormány szándékait, a korábban kiadott építési engedély viszont még így is érvényben volt. A célunk tehát továbbra is változatlan volt: a tervezett formában semmiképpen ne épüljön meg a balatonvilágosi betonmonstrum, azonban mostantól már leginkább az eljáró hatóságokon volt a sor, hogy a lakosság, a balatonvilágosi önkormányzat kérésének, igényének, valamint a kormányzati szándéknak érvényt szerezve lépjenek az ügyben. Éppen ezért a Miniszterelnökséget arra kértem, hogy vizsgálják felül a korábban kiadott építési engedélyt. A kialakult helyzetet megnyugtató módon rendező döntés március 26-ára született meg a Miniszterelnökség részéről, így vált ugyanis biztossá, hogy a vízparti komplexum nem épülhet meg Balatonvilágoson. Ezúton szeretném megragadni az alkalmat, hogy köszönetet mondjak a balatonvilágosiaknak, lakóknak, ingatlantulajdonosoknak és az önkormányzatnak egyaránt, hiszen összefogásuk sikert aratott. Köszönöm nekik a kezdeményezést, a tájékoztatást és a folyamatos együttműködést is. És végül, de nem utolsósorban köszönöm szépen a kormánynak, hogy kérésünk meghallgatásra talált, és rekordgyorsasággal módosították az idevonatkozó jogszabályi hátteret. Így végül kijelenthető, hogy közös összefogásunk eredményes volt, és ahogy korábban fogalmaztam is, az örömünk közös, a siker viszont a balatonvilágosiaké. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó pihenést mindenkinek!