Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[10:01:18]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 413 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження наших колег, народних депутатів України Бабенка Валерія Борисовича і Курила Віталія Семеновича. [[Оплески]] Давайте привітаємо іменинників і побажаємо міцного здоров’я і гарних успіхів у роботі. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 1 лютого 2011 року. Розглянуто 18 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято один закон і одна постанова, 9 законопроектів прийнято за основу, один законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 6 законопроектів відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів України із заявами, повідомленнями, зверненнями. Прошу, шановні колеги, записатися на виступ. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Так, Андрій Шкіль, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Будь ласка, у вас право на виступ. Наступним буде виступати Романюк.
Шановні виборці, шановні народні депутати, шановна президія! Я хотів би оголосити з цієї високої трибуни заяву „Блоку Юлії Тимошенко”, партії «Батьківщина» щодо ситуації, яка склалася в Москві, в Російській Федерації, із українською бібліотекою, із українськими організаціями, які діють на території Російської Федерації, тобто так званих всеросійських громадських українських організацій. Власне, текст заяви. Фракція «БЮТ - «Батьківщина» заявляє, що. закликає колег по парламенту Росії, бо ми пропонуємо в сесійній залі прийняти звернення до верховної ради Росії, тобто Державної Думи. І вважаємо, що така постанова має бути одноголосно проголосована в сесійній залі. Фракція БЮТ переконана: намагання закрити єдину на всій території Російської Федерації Бібліотеку української літератури в Москві, закриття двох найбільших об’єднань українців в Росії та ліквідацію одного з найбільших об’єднань Росії, Федеральної національної культурної автономії Росії є свідченням того, що в цій країні свідомо і організовано здійснюється обмеження культурних і національних прав українців. Водночас не може викликати подив той факт, що керівництво зовнішньополітичного відомства України не вживає адекватних заходів на такі не дружні кроки з боку сусідньої держави. Фракція «БЮТ – «Батьківщина» закликає колег по парламенту прийняти постанову, в якій зобов’язати міністра закордонних справ України Грищенка виступити в парламенті зі своїм звітом щодо переслідування російською стороною українців в Росії. Ми також переконані, що керівництво дипломатичного представництва України в РФ не належним чином виконує свої обов’язки, порушує законодавство України та основні принципи і завдання функцій дипломатичної служби. Надзвичайним і Повноваженим послом України в Російській Федерації Єльченком не в повному обсязі здійснюється відстоювання національних інтересів України, захисту прав та інтересів етнічних українців, юридичних осіб в Російській Федерації, порушується основна функція розповсюдження інформації про Україну за кордоном, не забезпечується дотримання міжнародних договорів та угод між нашими країнами в галузі культурного співробітництва. Фракція «БЮТ – «Батьківщина» також ініціює звернення Верховної Ради України до Федеральних Зборів Російської Федерації, в якому хочу нагадати російським колегам, що на території України безперешкодно та ефективно функціонує велика кількість громадських об’єднань, що здійснюють захист прав та законних інтересів громадян РФ та етнічних росіян – громадян України. Ми переконані, Україна має нарешті навчитися відстоювати права українців за кордоном так само, як це робить Російська Федерація. І я закликаю підтримати це звернення, яке буде у Верховній Раді. Дякую.
Романюк передає право на виступ Анатолію Кириловичу Кінаху, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Михайло Косів.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники, Україна незворотньо інтегрується в світову і європейську економічну і політичну складову. Україна має величезні можливості для зміцнення своїх позицій. 50 відсотків валового внутрішнього продукту нашої держави формують експортери, аграрний комплекс, ракетно-космічний, авіабудування, базові галузі. Це все те, що має величезні потенційні можливості для зміцнення наших зовнішньоекономічних інтересів. У всьому світі існує дуже чіткий і жорсткий принцип: там, де мова іде про захист і просування національних економічних інтересів, зміцнення позитивного іміджу довіри до держави, створення сприятливого інвестиційного клімату, цей напрямок вважається одним з найважливіших в діяльності влади, держави, і навколо нього об’єднуються всі, незалежно від внутрішньої політичної чи особистої конкуренції. І це є основа для гідного місця держави у світі. І цей напрямок є одним з найважливіших у діяльності Президента України, який дуже чітко і цілеспрямовано захищає по всім напрямкам інтереси нашої держави. Наочний приклад – останній державний візит Президента України в Японію, один з наших стратегічних партнерів на Сході. Разом з Президентом перебувала найпотужніша делегація компаній, підприємств корпорацій України. З японської сторони буле представлені відомі у всьому світі корпорації, компанії, такі, як «Іточу», «Сумітому», «Міцую», «Міцубісі», «Кайдернер», «Джерто» - найсильніші об’єднання бізнесу Японії. Прийняті дуже принципові рішення, з урахуванням величезних зусиль відновлена співпраця по Кіотському протоколу, а це – екологічні інвестиції, сотні мільйонів доларів з точки зору захисту навколишнього середовища. Для України є це питання найпринциповішим, це – життя і безпека наших громадян. Продовження модернізації аеропорту «Бориспіль», будівництво стратегічного мосту через Південний Буг – це тільки ті перші результати, які є в результаті і візиту Президента, і зусиль всіх, хто формує в Україні валовий внутрішній продукт і створює робочі місця. З завтрашнього дня починається візит Президента у Польщу. А це – можливість підсилити нашу позицію у переговорах по базовій угоді про асоційоване членство, підсилити енергетичну безпеку, конкретизація проекту Одеса-Броди-Гданськ – це можливість залучення інвестицій з держав Європейського Союзу. Тому, шановні народні депутати, ми закликаємо вас у тих питаннях, де необхідно захищати і просувати національні економічні і політичні інтереси, об’єднувати зусилля і працювати всім на користь нашої держави і українського народу. Дякую.
Михайло Косів передає право на виступ Володимиру Бондаренку, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Микола Рудченко.
Володимир Бонадренко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні друзі, всі ми чуємо і не перший місяць про тяжку фінансову ситуацію, яка склалася в країні. Вона, дійсно, тяжка. Бюджет минулого року недовиконаний понад 30 мільярдів. Разом з тим він в 2 рази був секвестрований грубо, тобто обрізаний. Фактично недовиконання бюджету склало на багато більшу цифру. Ми знаємо те, що запозичення зросли за минулий не кризовий, як кажуть, рік майже на 40 мільярдів. При всьому тому, що кризи як нібито і не було, економіка розвивалася. Ми знаємо також те, що уряд стоїть на колінах перед МВФ і випрошує хоча би якусь суму. І на фоні цього ми маємо дуже унікальні явища в Україні. Наприклад, є така фірма "Лівела", наближена до Партії регіонів, з іноземними частково капіталами, яка завозить в Україну від 50 до 80 відсотків нафтопродуктів в минулому році, яка діє, не сплачуючи жодної копійки акцизного збору, а також ПДВ. Цим самим Україні наноситься надзвичайний збиток. Акцизного збору, за інформацією Антимонопольного комітету, не доплачено 3 мільярди. Антимонопольний же комітет інформував, що недоотримано ПДВ на мільярди. Таким чином 4 мільярди втрачено. Але це ще не все. Переважна більшість українських заводів нафтопереробних закрилися. Учора закрився лисичанський. Кременчуцький єдиний працює на 30 відсотків своєї потужності. Тисячі людей виявилися за межами цих підприємств без роботи. Ціни на заправках ростуть, тому що бензин не український, а ви знаєте, що Росія підвищує вивізне мито. І таким чином ніби це нікому і не помітно. Уряд Азарова, нова влада в особі Президента, що, не знають що це робиться. Та знають прекрасно. Але чому не вживають заходів? Кажуть, он дивіться, це ж суд адміністративний прийняв таке рішення: дозволити їм не платити акциз і ПДВ. Та ви мене вибачте, ви в печерському суді приймайте будь-яке рішення, абсолютно яке на голову не налазить, зробіть і тут те саме. І таким чином ми будемо мати поповнення державного бюджету торік на 4 мільярди могло би бути. Нещодавно, в січні місяці цього року. ця фірма почала завозити в Україну і спиртне, без акцизу. Звертаю увагу, таке вже було колись, харківський так званий «бізон», це нанесло величезних втрат державному бюджету ще при режимові Кучми. То що ми, до чого ми повертаємося? Де та принциповість і боротьба з корупцією, про яку тут говориться? Де та, дійсно, робота сьогодні для того, щоб наповнити бюджет, а не проїдати запозичені гроші? Звертаю увагу на те, що це моє звернення повинен розглянути Президент і вжити заходів, якщо він цього хоче. Я не думаю, що він не знає про те, що робиться, але очевидно та група людей, яка біля нього знаходяться сьогодні, зокрема, керівники уряду, мають від цього і особистий зиск. Тому що так спокійно дивитися, а також відстрочувати роботу з підписанням з Кіпром нових угод, це просто однозначно шлях до корупції і далі. Дякую.
Микола Миколайович Рудченко. Фракція Народної Партії, будь ласка, мікрофон увімкніть. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Микола Рудченко, Житомирщина, фракція Народної Партії. Прошу передати слово Миколі Харитоновичу Шершуну.
Микола Харитонович Шершун, фракція Народної Партії, будь ласка. Наступним буде виступати Болюра.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Голово, шановні колеги! Хочу вкотре привернути вашу увагу, уряду до проблеми, яка стосується, я вважаю, кожного українця, особливо болить селянину – це занепад галузі тваринництва. Нині перед державою стоїть завдання, аби до 2020 року ввійти до 20-ти країн лідерів з виробництва сільськогосподарської продукції і досягти рівня країн членів Європейського Союзу. Однак на сьогодні Україна самостійно забезпечує себе м’ясопродуктами лише на 55 процентів, а молочними продуктами – на 44 проценти. Коли в європейських країнах на 100 гектарів землі утримується 53 голови верха, в Україні цей показник становить лише 13. Тож проблема – постійно зменшується поголів’я великої рогатої худоби, селяни не зацікавлені у зайнятті тваринництвом. Причин багато, але головна – недостатня державна підтримка, особливо фінансування. Минулого року на тваринництво було виділено лише 10 відсотків від того, що було передбачено бюджетом. Для прикладу: в Рівенській області працює державне підприємство «Тучинське», яке спеціалізується на розведенні великої рогатої худоби. Раніше там на кожну голову отримували державні дотації, однак зараз господарство не отримує ані копійки. Через низькі прибутки від діяльності та недостатню кормову базу тримати велику рогату худобу стало невигідно. Окремо потрібно згадати і про приватний сектор. Селянин, який тримає одну корову, в день отримує від неї близько 10 літрів молока. Минулоріч він здавав заготівельникам на Рівненщині його по 1 гривні 20 – 1 гривні 40. Як результат - сім’я заробляла за день приблизно 14 гривень. Як з таким прибутком селяни можуть бути зацікавлені в утриманні корів. Інший приклад. В Ощанському районі 5 років тому поголів’я великої рогатої худоби становило 16 тисяч, на сьогодні воно зменшилося рівно на половину. Селяни просять: перше – всіляко сприяти створенню обслуговуючих кооперативів і заготовки переробки реалізації продукції тваринництва; по-друге, забезпечити дієвий механізм надання бюджетних дотацій на кожну корову м’ясного та молочного напрямку продукції відповідно до державної цільової програми розвитку українського села; по-третє, забезпечити виконання Закону України про особисте селянське господарство, яке відносить селян, що займаються господарською діяльністю і реалізують свою продукцію до категорії зайнятого населення. Відповідно вони мають стаж і можуть розраховувати на трудову пенсію. І якраз гарантування державою виконання цієї норми закону дозволить зрушити проблему з місця. І наостаток. Держава має забезпечити селянам стабільну кормову базу і стабільні ціни на сільськогосподарську продукцію. Дякую.
Антоніна Болюра, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Будь ласка, запрошую вас до виступу. Наступним буде виступати Валентин Григорович Матвєєв.
На минулому тижні Генеральною прокуратурою України порушено чергову кримінальну справу стосовно Юлії Тимошенко. На цей раз за закуплення тисячу автомобілів для селищних і районних лікарень. Звинуватили в перевищенні нею влади, службових повноважень і назвали цифру завданих збитків 67 мільйонів гривень. Але це ж покращення медичної допомоги на селі, це було одне з направлень підтримки рівня життя сільського населення урядом Тимошенко, адже там проживає майже 34 усього населення України. Соціально-економічна ситуація в українському селі залишається складною, сільська медицина в занепаді. Надання медичних послуг у дуже тяжкому становищі. Жителі багатьох українських сіл позбавлені можливості отримати за місцем проживання елементарну пораду чи допомогу фельдшера. Немає необхідної матеріально-технічної бази, професійних спеціалістів. За останні 10 років майже вдвічі зменшилась загальна кількість дільничних лікарень і лише кожен третій з цих закладів більш-менш повноцінно виконує покладені на нього функції. Майже десятий фельдшерсько-акушерський пункт обслуговує сільських мешканців – три та більше населених пунктів. А кожна друга сільська лікарська амбулаторія обслуговує мешканців понад чотирьох населених пунктів, уявіть які відстані . Повний комплект загально медичного обладнання є лише в 10 процентах фельдшерсько-акушерських пунктів і тільки у 35 сільських лікарських амбулаторій. Тривалість життя населення в Україні на 10 років менша ніж в країнах Європейського Союзу. Смертність у нас дуже висока, а при цьому смертність сільського населення вища, ніж міського на 37 процентів, в тому числі смертність дітей першого року народження. З цим не можна миритися і уряд Тимошенко почав реалізацію пограми «Сільська медицина». Урядом Тимошенко було прийнято розпорядження про створення міжвідомчої групи з питань розвитку первинної медико-санітарної допомоги в сільській місцевості, було прийнято дві постанови, було розроблено проект Закону про затвердження загальнодержавної програми розвитку первинної медико-санітарної допомоги. І саме закупівля машин – це початок виконання цієї програми. Щодо цієї тисячі машин, які начебто не належать до жодного із зареєстрованих засобів автомобілів медичної допомоги – це зі слів працівників прокуратури. Так це неправда. Тому що є такий тип автомобіля швидкої допомоги, який називається «Лінійна» – це найпоширеніша версія машин швидкої допомоги. Лінійні бригади бувають лікарняні і фельдшерські. Це все розміщено на сайті «Санітарний автотранспорт України». Ці лінійні бригади виїжджають на найпростіші випадки.
Завершуйте, будь ласка.
Тому б я запропонувала просто під’їхати в село подивитися, що є на селі, як використовуються ці машини, познайомитися з цими подяками, які надсилають люди, які отримують допомогу і які користуються. І призупинити цей ганебний шлях до створення кримінальних справ. Дякую за увагу.
Алла Александровська, фракція комуністів. Наступним буде виступати Віктор Терен замість Давимуки.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Мне хочется с трибуны Верховной Рады Украины дать совет некоторым политикам и чиновникам, вплоть до тех, кто занимает самые высокие должности в Украине. Прежде, чем употреблять слово «реформы» в своих выступлениях, сто раз подумайте, если хотите, чтобы граждане Украины не только дослушали вашу речь до конца, не выключили телевидение или радио, но и поддержали ваши, я надеюсь, благие намерения. Что значит слово «реформы»? Я напоминаю, для того, чтобы мы понимали, насколько это слово правомерно используют в нашей сегодняшней жизни. Реформами называют преобразования, изменения, переустройство общественной жизни и обычно реформами называют более-менее прогрессивные преобразования, однако у нас в Украине все не так. Вот уже 20 лет все негативное, что происходит в Украине, носит имя «реформы». Приватизация, метко названная народом «прихватизацией», носила имя реформ собственности и структурной перестройки экономики. В результате, с лица земли в Украине исчезли промышленные гиганты. Практически на грани исчезновения находятся целые отрасли: станкостроение, сельхозмашиностроение, приборостроение. Жертвами реформ, так называемых, стали и крупнейшие заводы города Харькова. Сегодня возмущаются работники завода имени Шевченко, уже и правительство Тимошенко, и сегодняшнее правительство, да, собственно говоря, все предыдущие правительства обещали загрузить этот серьезный завод заказами. Этот завод нужен, он может производить аппаратуру для модернизации коммуникационных сетей в сельской местности, он может производить аппаратуру и такие разработки на заводе есть для модернизации наших атомных электростанций. Однако, сегодня работники предприятия требуют возврата долгов по заработной плате, которые накопились за 3 года и сегодня стоит речь о распродаже этого предприятия, и фактически его уничтожения. Реформы в Украине в сфере здравоохранения. Только что депутат Болюра приводила конкретные цифры, к чему привели эти реформы. И, к сожалению, ничего не сделано ни предыдущим правительством, и сегодня, к сожалению, очень мало делается для того, чтобы люди, проживающие, в том числе и в сельской местности могли действительно иметь доступ к медицине. Для того чтобы человек мог лечь в больницу и для этого ему не нужны были тысячи гривен, как это сегодня нужно. Сегодня называют реформами то, что происходит, предполагается произвести в пенсионном обеспечении. Однако это только приведет к уничтожению фактически пенсионного обеспечения. Разве можно рассчитывать на то, что люди, граждане Украины до 35 лет не умеющие сегодня фактически работы, не имеющие заработка, смогут обеспечить себя пенсиями тогда, когда им исполнится 60 и более лет! Сегодня, когда мы не дали им возможности работать, когда мы не дали им возможности заработать деньги. Я думаю, что нам пора отказаться от этого.
Будь ласка, завершуйте.
нам нужно отказаться от этого мифа, от слова «реформ», а говорить людям правду. Спасибо за внимание.
Віктор Терен, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Наступним буде виступати – Муц, замість Шенцева.
Віктор Терен, Партія «Батьківщина», "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, кожна влада на шляху до диктатури традиційно починає воювати з письменниками. Марію Матіос почали переслідувати нібито – це невдале порівняння, меморіального комплексу із фалічним символом. Але справжня причина, справжня причина зовсім інша. Справжня причина в тому, що вона є глибоко національна українська письменниця, що вона проти диктатури і найбільша крамола та, що, бачите, вона гарно писала про Юлію Тимошенко. Бо коли б це було інакше, то чому б то органи прокуратури, органи правопорядку, переслідуючи письменницю Марію Матіос водночас не помічали висловлювань своїх ідеологічних вождів, таких висловлювань, які просто шокують своєю аморальністю і цинізмом. Ось у мене в руках «Київський телеграф» за 11-17 грудня 2009 року. Часу було вдосталь, щоб ознайомитися, що же ж там пишеться і я цитую, звідси цитата: «Голодомор превратился в индустрию расхищения огромных бюджетных средств. Достаточно вспомнить размер откатов на Киевском фаллическом комплексе, изуродовавшем Печерские склоны». Кінець цитати. Отже, хто це наскільки цинічний, що Меморіал жертвам Голодомору іменує фалічним комплексом. Це говорить не якась випадкова людина, це говорить не якийсь там письменник, це говорить людина, яка визначає гуманітарну політику в нашій країні, це говорить міністр освіти і науки пан Табачник. Це в збудженій уяві міністра освіти поминальна свічка жертвам Голодомору іменується, бачте, із фалічним комплексом і це святотатство може бути лише у людині, в якої ненависть до українства випалила все людське, залишивши тільки сатанинське. Тепер наступне. Я маю ті ж самі права, що і депутат від КПУ, який писав в прокуратуру на Марію Матіос. І тому я прошу вважати мій виступ як депутатський запит до Генеральної прокуратури. І я прошу в Генеральної прокуратури дати правову оцінку висловлюванням пана Табачника, які, до речі, були сказані ним уже після прийняття закону про Голодомор. І тепер я хочу подивитися, чи паном Табачником так само зацікавиться міліція і, головне, чи будуть вилучені з продажу його книжки, які розпалюють національну ворожнечу і розколюють Україну. І сьогодні цей міністр освіти знищує освіту в Україні і, намагаючись хоч якось заспокоїти батьків і дітей, пані Ганна Герман говорила, що на кожного Табачника в Україні є Президент. І от те, чи буде Табачник і далі на своїй посаді чи його підуть геть, це і буде відповіддю на те, чи є в Україні Президент. І вже насамкінець. Я передаю вам, шановний Голово Верховної Ради, Володимире Михайловичу,.
Мікрофон.
Я передаю вам ксерокопію статті Табачника і прошу вас як академіка пояснити цьому недолугому доктору з фалічним комплексом, що є великий гріх не знати історії своєї країни, але ще більший гріх знущатися над пам’яттю безневинно убієнних.
Орест Муц, фракція Партії регіонів, так, має право на виступ. Наступним буде виступати В’ячеслав Кириленко.
Орест Муц, фракція Партії регіонів, Тернопільщина. Шановні громадяни, нещодавно ви відзначили День соборності. Як представник Західної України нагадаю, у 1990 році мої земляки були активними учасниками живого ланцюга, який об’єднав Львів та Київ. А з нагоди нинішньої 92-ї річниці з часу проголошення Акту Злуки ми провели акцію "Збруч – ріка єднання!". Береги річки, яка колись роз’єднувала українців, з’єднала державний прапор та 92 вишивані рушники. Участь в акції взяли понад 30 тисяч мешканців Тернопільщини та Хмельниччини. Кожна з областей підтримує слова Президента Віктора Януковича. У нас є спільне прагнення жити у добробуті і мирі, мати можливість забезпечити майбутнє наших дітей, забезпечити літнім людям гідну старість незалежно від того, чи вони проживають на Заході чи на Сході України. Сенсом соборності нехтують опозиційні політичні сили. Їхні представники, західноукраїнські органи місцевого самоврядування виголошують заяви, які не несуть об’єднуючого змісту. Під час нещодавнього засідання Ради регіонів Глава держави наголосив: Україна – це єдиний національний економічний комплекс. Лише зміцнення міжрегіональних господарських зв’язків, розвиток міжрегіональної співпраці дасть можливість розкрити і задіяти внутрішній потенціал розвитку територій, забезпечити інтеграцію регіонів. В цьому і полягає зміст нової регіональної політики. Поставитись до цього завдання з точки зору національних інтересів Президент закликав представників різних політичних сил, представлених у керівництві регіонів. На це варто звернути увагу і опозиції. Адже громадськість знає, за гучними заявами може приховуватися нехтування національними інтересами. Це підтверджує аудит фінансової діяльності попереднього уряду, який незаконно використовував державні кошти, завдавав збитки Україні, зловживав у сфері держзакупівель, за завищеною ціною закуповувався цукор, ліки, велися фіктивні закупівлі зерна. А тому українці, в їх числі і мешканці західних областей підтримують притягнення до відповідальності корумпованих екс-урядовців та чиновників. Відкриття проти них кримінальних справ. Протидія наслідкам зловживань – одне з завдань нинішньої влади. Бути опонентом влади, означає панувати тому, щоб якісні зміни, які почали відбуватися в країні, якнайшвидше відчув кожен громадянин.
Завершуйте будь ласка.
Бути опонентом влади, означає панувати тому, щоб якісні зміни, які почали відбуватися в країні, якнайшвидше відчув кожен громадянин і на заході, і на сході України. Дякую.
В’ячеслав Кириленко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
В’ячеслав Кириленко, партія «За Україну!» Шановні колеги! Шановні виборці! Партія «За Україну!» хоче привернути увагу щонайменше до двох питань, які вкрай тривожать українців і українство. Перше. Це питання щодо вищої освіти і дій Міністра освіти Табачника. На жаль, вчора парламент проголосував за внесення до порядку денного законопроекту про вищу освіту, який ініційований Дмитром Табачником. Не дивлячись на протести і студентів, і викладачів, які почалися по всій країні. Ухвалення у такому вигляді цього законопроекту призведе до цілковитої деградації української вищої освіти. Що, на наше глибоке переконання, і є справжнім завданням міністра Табачника. І взагалі з цим міністром дивні речі відбуваються. Прем’єр-міністр України Микола Азаров покладає квіти до могили воїнів, які загибли при бою при Крутах, чим вшановує від імені української держави ті славні і трагічні для українців події. В той же час міністр його уряду Табачник вилучає із підручника історії, під його по суті редакцією, будь-яку згадку про бій під Крутами 1918 року. Протиріччя. Перший заступник Глави Адміністрації Президента Анна Герман каже, що Президент ніколи не погодиться із освітньою реформою Табачника і взагалі з такою його політикою. На наступний день цей міністр, який нібито підпорядкований у цьому випадку, рекомендує високопоставленому чиновнику Адміністрації Януковича подати у відставку, за такі його висловлювання. Отже, імунітет, який наданий цьому чиновнику, перевищує імунітети будь-якого іншого члена команди Януковича-Азарова. Значить антиукраїнські сили сягнули так далеко і в уряді, і в адміністрації, що дати раду такому горе-чиновнику неможливо. Ми вкотре звертаємо увагу, що Президент Янукович в інтересах української освіти якомога швидше повинен відправити Табачника у відставку. Друге питання, яке нас дуже турбує. От, вчора закликав Президент до національного круглого столу. Цікава пропозиція. Але перш ніж проводити національний круглий стіл, треба припинити політичні репресії, у першу чергу. І припинити наступ на українську церкву. Депутати трьох фракцій збирали вже підписи на протест щодо переслідувань Української православної церкви Київського патріархату. Зараз відбувається повторний збір підписів. Є неодноразові звернення вірян Української православної церкви Київського патріархату, Святійшого Патріарха Філарета щодо необхідності якомога швидшої зустрічі очільників Київського патріархату із Президентом Януковичем [[щодо його зустрічі із Всеукраїнською радою церков]]. На жаль, відповіді по цьому питанню немає. Якщо буде продовжена політика переслідування Української православної церкви Київського патріархату.
Мікрофон.
то про жодне порозуміння і консолідацію в суспільстві не може бути і мови. Це вкрай делікатне питання, невирішення якого може призвести до надзвичайної суспільної напруги. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні, шановні колеги, час, відведений на виступи, вичерпано. Я прошу секретаріат з приводу пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів, підготувати відповідні, відповідні доручення. Іван Григорович? Будь ласка. Якщо є від фракції якісь пропозиції по організації сьогодні роботи, по одній хвилині. Будь ласка Іван Кириленко, мікрофон.
Шановний Володимир Михайловичу! Зараз ми приступимо до розгляду питань, які у нас передбачені порядком денним. На Погоджувальній раді я звертався до керівництва Верховної Ради, до президії врахувати таку річ. Спасибі, що середа формується опозиційними силами. Відповідними листами опозиційні партії звертаються до вас, Володимире Михайловичу, для того, щоб у порядок денний були запропоновані ті чи інші питання для розгляду. На превеликий даль, ті питання, які пропонувала фракція, вони єсть у порядку денному останні чотири. Перед цим стоять питання, які фракція не пропонувала і інша політична сила, яка в опозиції, теж не пропонувала дані питання. Володимире Михайловичу, тим паче депутат, який є автором законопроектів звернувся з листом давно, щоб зняти ці питання з розгляду, вони знову стоять першими. Ми б хотіли, щоб уважно відносились до пропозицій на середу опозиційних сил і ставили саме ті питання, які пропонують опозиційні фракцій. Володимире Михайловичу, зараз почнемо розглядати знову з прикрощей. Дякую.
Ще хто із фракцій наполягає? Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Мы на конструктивной ноте закончили прошлую сессию, когда законопроект о доступе к информации объединил и левую, и правую часть зала, проголосовало более 400 депутатов. Вчера мы продолжили эту позитивную динамику и более 300 голосов, конституционное большинство, поддержало изменение в Конституцию. Сегодня мы тоже самое, очень толерантно начали сегодняшний день. И я думаю, нужно поддержать все-таки Ивана Григорьевича Кириленка в части того, что на среду формировать повестку дня ту, которую предлагает оппозиция, с учетом вчерашнего дня, поскольку вчера только благодаря фракции БЮТ мы проголосовали Конституцию. Только за то, что вчера, благодаря фракции БЮТ проголосовали Конституцию, я думаю, нужно пойти навстречу и действительно формировать в среду повестку дня за предложениями оппозиции. Спасибо.
Ще хто від фракцій наполягає? Немає. Шановні народні депутати, шановні колеги, давайте домовимся, що з наступної середи будемо формувати розклад засідань виключно за поданням двох фракцій. А зараз я пропоную таким чином. Якщо депутати, які наполягають, пропонують зняти законопроект із розгляду. Ми поставимо на голосування, я просив би підтримати. І ми таким чином розглянемо сьогодні всі питання, які визначені розкладом на середу, а з наступної середи, тобто пленарного тижня виключно за поданням двох фракцій. Немає заперечень? Ну, домовились. А я зараз, якщо там будуть пропонувати автори і комітети розглядати за скороченою процедурою, то ми тоді розглянемо ці питання. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]] [[реєстраційний номер 7110]]. Доповідач – народний депутат України Шемчук Віктор Вікторович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович. Да, пропонує автор розглянути це питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:39:04]] За-201 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, Віктор Вікторович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! На ваш розгляд представлено законопроект 7110 про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]]. Метою даного законопроекту є вдосконалення кримінально-правового законодавства. Законопроектом пропонується внести зміни до статей: 142 «Незаконне проведення дослідів на людиною», 149 «Торгівля людьми або інша незаконна угода щодо людини», 150 «Експлуатація дітей», 150 прим. «Використання малолітньої дитини для заняття жебрацтвом». Враховуючи надзвичайну суспільну небезпечність таких злочинів, як торгівля людьми, експлуатація дітей та використання дітей для жебрацтва, запропоновано вилучити з норм Кримінального кодексу України закріплену ним соціальну мету вчинення злочину, одержання прибутку, яка є необхідною ознакою кваліфікації зазначених злочинів. Також передбачається окремо ввести відповідальність за вчинення таких злочинів групою осіб за попередньою змовою та організованою злочинною групою. Стаття 149 Кримінального кодексу України, прийнята в редакції закону від 12 січня 2006 року, загалом відповідає Конвенції Організації Об’єднаних Націй. Однак, враховуючи визначення зазначеної Конвенції щодо поняття «торгівля людей», «експлуатація», можна стверджувати про необхідність вдосконалення існуючого формулювання диспозицій частиною першою, тобто торгівля людьми, згідно із Протоколом, включає вербування, переміщення, переховування, передачу, або одержання людини, вчинення з метою експлуатації з використанням обману, шантажу або уразливого стану. Також вважаємо за необхідне викласти в новій редакції статтю 149 Кримінального кодексу України, яка дозволила визнавати торгівлю людьми виключно з метою експлуатації. Водночас просимо ввести окремо відповідальність за попередню змову групою осіб та організованою злочинною групою. Науково-експертного управління висловило ряд слушних зауважень до законопроекту. Їх аналіз дає можливість стверджувати, що доопрацювання законопроекту можливе при підготовці до другого читання. Враховуючи резонансність цієї категорії злочинів та актуальність, прошу підтримати мою законодавчу ініціативу та прийняти зазначений законопроект у першому читанні за основу. Дякую.
Дякую вам також, Віктор Вікторович. Володимир Романович Мойсик, від комітету, будь ласка.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!». Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Автор законопроекту Віктор Шемчук детально доповів положення своїх законодавчих ініціатив, а йдеться про вдосконалення норм про відповідальність за незаконне проведення дослідів над людиною, йдеться про відповідальність за експлуатацію дітей і за використанні малолітньої дитини для заняття жебрацтвом. Положення законопроекту відповідають вимогам Конституції, техніці творення закону. Окремі зауваження, на думку нашого комітету, можуть бути усунені при підготовці законопроекту до другого читання. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності просить вас, шановні депутати, підтримати законопроект в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів. Валентин Зубов, фракція Партії регіонів.
Валентин Зубов, Народно-трудовой союз Украины. Уважаемые коллеги, уважаемые наши избиратели! Я думаю, нет ни у кого никаких сомнений в отношении того, что этот законопроект нужно поддержать. Это безусловно. Но я хотел бы обратить ваше внимание сегодня на значительно более серьезную проблему. Речь идет о том, что за годы экономических реформ в Украине обесценились многие устоявшиеся ценности: производственные, социальные и так далее. Но самое страшное, что обесценилась человеческая жизнь. Я мог бы сейчас привести, ну, массу примеров о том, что, в принципе, страна захлестнулась в потоке крови, насилия над личностью и так далее. Да, собственно, каждый из нас, и, наверное, все граждане Украины, смотря передачи по «Интеру», программу «Время», «1+1», наблюдает сплошной кошмар, который не создает оптимизма у наших людей, потому что насилие, убийство стали не исключением, а нормой нашей жизни. Поэтому сегодня вопрос нужно ставить значительно более глубже. Сегодня нужно усиливать наказание за преступление против личности, и особенно против тех преступлений, которые лишают жизни человека. Можно призывать к любым экономическим реформам, но если мы не поставим человеческую жизнь на первое место, на грань высшей социальной ценности, никакие реформы нам не помогут, и не нужны они вообще. Я сегодня позволю себе высказать крамольную мысль, но я считаю, что нам нужно пересмотреть нашу позицию в отношении смертной казни. Мы сегодня должны решать вопрос, чтобы отказаться от этой позиции – и возродить смертную казнь за убийство, за тяжкие преступления против личности. Сытой Европе хорошо говорить, потому что есть жизненный уровень нормальный, есть система.
Завершуйте, будь ласка.
У нас ничего этого нет. Я не кровожадный человек и не кровожадный народный депутат, но мы должны оценивать реальную ситуацию в стране и принимать законы, которые бы облегчали человеческую жизнь и ставили ее на выс. как высшую ценность нашего общества. Благодарю за внимание.
Юрій Прокопчук, фракція»БЮТ – «Батьківщина». Мікрофон, будь ласка, ввімкніть.
Юрій Прокопчук, «БЮТ – «Батьківщина», Рівненщина. Те, що сьогодні дійсно актуальність прийняття цього закону є досить високою наводять конкретні факти: кількість, особливо дітей, які займаються жебрацтвом, в країні, що доведена сьогоднішнім урядом і керівництвом до відчаю, стає все більшою і більшою. І, на превеликий жаль, дорослі, ті, які умовно можуть називатися їхніми батьками, на цьому заробляють гроші, експлуатуючи дітей. Окрема стаття регулювання, це що стосується проведення дійсно дослідів над людьми. І тому, звичайно, ці питання потрібно врегульовувати в Кримінальному кодексі, саме підвищуючи санкції щодо таких випадків і до таких явищ. Але ж, не подолавши соціальні проблеми в країні, практично вирішити ці питання неможливо буде. Тому тільки у взаємодії і законодавства, і тих соціальних служб, які мають вирішувати питання саме жебрацтва, малолітнього жебрацтва, тільки тоді можна бути вирішити проблему в країні. І все ж наш Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує прийняти закон за основу. І я також, як депутат, прошу підтримати цей закон в першому читанні за основу. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, безперечно, законопроект цікавий, але не зовсім однозначний, якщо його добре проаналізувати. Я хотів зараз відповісти і тим народним депутатам, які глибоко схвильовані станом злочинності в країні і я також нею схвильований. І хочу відзначити, що ми, що почули тут доповідь з цієї трибуни про теракт в Макіївці? Ми що заслухали голову СБУ. Основна задача якого є не те, куди і хто зустрівся з опозицією, а запобігання терактам. Ми що, почули ту доповідь пана Могильова, який не виконує рішення суду по Розвадовському, нашому колишнього колезі, понад півроку і сам став, таким чином, на шлях злочину. Ми не почули цього! Ми не хочемо бачити ці проблеми і бачимо завдання тільки у врегулюванні норм матеріального права. А ми маємо забезпечити невідворотність злочинів і розслідування, і контроль за цим. Ми цього не зробили. Я звертаюсь до пана Москаля як до першого заступника голови комітету: будь ласка, викличте на Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією пана Могильова, точно так же пана Хорошковського, дайте оцінку цим явищам і дайте нам відповідь з цієї трибуни. Володимир Михайлович, ми – орган, який має контролювати дотримання законодавства. Тепер щодо конкретних змін, які пропонуються по цьому проекту. До чотирьох статей пропонуються зміни: 142-га, можна приймати, 149-та, зміни не треба приймати, вони трошки хибні. І подякувати за зміни до 150-ї і.
Завершуйте, будь ласка.
Таким чином, шановні народні депутати, три статті потребують прийняття. 149-ту, я благаю вас, не чіпайте! Вона виписана класно, добре, і вживається, і боротьба іде по цьому напрямку нормально. Прошу прийняти у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]]. Реєстраційний номер 7110, прошу голосувати. [[10:50:14]] За-276 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ми зараз маємо розглядати проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" [[з питань цивільної відповідальності за ядерну шкоду]]. Разом з тим автор законопроекту наш колега Дубовий звернувся з листом до Верховної Ради України і просить прийняти рішення про відкликання даного законопроекту. Я ставлю на голосування пропозицію про, прошу уваги, про зняття з розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 3320]] прошу голосувати. Прошу голосувати. Про зняття з розгляду законопроекту. [[10:51:13]] За-318 Рішення прийнято. Шановні колеги, те ж саме стосується законопроекту за реєстраційним номером 3323 – про внесення змін до законів України "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії [[когенерацію]] та використання скидного енергопотенціалу" та "Про пріоритетні напрями інноваційної діяльності в Україні" [[щодо стимулювання розвитку когенераційних технологій]]. Ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду цього законопроекту за поданням автора законопроекту. Прошу голосувати. [[10:52:01]] За-317 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо стандартизації та обов’язкової сертифікації]]. Реєстраційний номер 7064. Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:52:37]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вашему вниманию предлагается проект Закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины [[относительно стандартизации и обязательной сертификации]] [[номер 7064]], направленные на устранение технических барьеров в хозяйственной деятельности и приведение системы технического регулирования Украины в соответствие с международной практикой. Сегодня система технического регулирования предусматривает обязательную сертификацию значительного количества товаров. 34 товарные группы и выше 400 наименований продукции. Кроме того, действующая система предполагает обязательное соответствие практически всех товаров тем или другим нормативным документам, стандартам или техническим условиям. В таких условиях процедура выведения на рынок нового продукта отечественными товаропроизводителями, внедрение новой технологии, использование современных материалов в производстве инновационных товаров не только дело весьма сложное, дорогое, но и теоретически невозможное. Такая сложная и затратная система технического регулирования в соответствии с действующей системой государственного надзора ограничивает конкуренцию среди потребительских товаров, приводит к сужению ассортимента производимой продукции, сложности реагирования на маркетинговые вызовы, а соответственно и деконкуренция многих наших отечественных производителей. Более того, несмотря на всю сложность действующей системы обязательной сертификации, не выполняет свою функцию, не обеспечивает качество и безопасность продукции выходящей на рынок. По данным Государственного комитета Украины по вопросам технического регулирования и потребительской политики около 80 процентов продаваемых у нас товаров не отвечают действующим в Украине требованиям. Так может быть все-таки проблема у нас не в товарах, а в тех требования? Поэтому предлагается.
Мікрофон, будь ласка, ще дві хвилини, оскільки від автора виступ і від комітету. Будь ласка.
Поэтому вместо затратной и неэффективной обязательной сертификации продукции целесообразно у нас в стране применить другие методы контроля. Тем более, что даже при отмене обязательной сертификации в Украине остается большое количество других видов контроля, значительно больше, чем в развитых странах и, в частности в Европейском Союзе. Согласно требованиям Мировой организации торговли и директивам Европейского Союза система технического регулирования должна быть отделена от системы государственного регулирования и контроля безопасности и качества пищевых продуктов. Также должен быть сокращен перечень продукции, которая подлежит обязательной сертификации. Кроме этого, законопроектом предлагаются полномочия по утверждению перечня, подлежащей обязательной сертификации продукции, передать Кабинету Министров Украины. По мнению Комитета по вопросам промышленной регуляторной политики и предпринимательства принятие законопроекта поможет убрать неоправданные препятствия на пути развития предпринимательства и отечественного производства, повысит конкурентоспособность наших производителей и ускорит интеграционные процессы вхождения Украины в мировую экономику, облегчит торговлю с мировыми партнерами. Комитет по вопросам промышленной и регуляторной политики и предпринимательства предлагает принять законопроект 74 за основу. Прошу поддержать данное предложение. Благодарю за внимание!
Дякую, Наталія Юріївна. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Прошу прізвища. Микола Шершун, фракція Народної Партії. Будь ласка. Наступним буде виступати Ландік.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, законопроект у запропонованій редакції нівелірує права споживача на якісну і безпечну продукцію. Його прийняття приведе до безконтрольної навали продукції імпортного виробництва невідомого походження і низької якості. Це точно. Крім того, даний проект не відповідає ні європейській, ні світовій практиці. У разі його реалізації держава втратить контроль над якістю продукції. Тому він потребує суттєвого доопрацювання з урахуванням положень Законів про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та про загальну безпечність нехарчової продукції. Також слід врахувати наступні застереження. Стосовно скасування вимог щодо застосування стандартів якості нормативних документів. Варто прийняти до уваги, що Україна має 40 тисяч галузевих стандартів та 52 тисячі технічних умов, які є основними нормативними документами для виробників. І їх не можна залишати поза законом. Також законопроектом передбачається виключити із Закону України про стандартизацію положення щодо поступового переходу від обов’язкового застосування стандартів до добровільного по мірі розроблення та впровадження технічних регламентів. Але слід пам’ятати, що ця норма закону була встановлена з метою надання можливості українській промисловості підготуватися до виконання вимог ЄС. Щодо скасування сертифікації. Законопроектом пропонується внести зміни до низки законодавчих актів в частині скасування сертифікації харчової продукції. Згідно з Прикінцевим положенням Закону України про підтвердження відповідності відміна сертифікації продукції повинна здійснюватися після запровадження відповідних технічних регламентів. На сьогодні жодного технічного регламенту на харчові продукти в Україні не запроваджено. Тому запропоновані законопроектом зміни щодо виключення з низки законів вимог щодо сертифікації харчових продуктів передчасні. З огляду на вищесказане, пропоную відправити цей законопроект на доопрацювання. Дякую.
Народний депутат Ландік, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Перестенко.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вы знаете, вот мы слушаем овации, поддерживающие предыдущего выступающего, который говорит, что надо дальше делать сертификацию. А давайте вспомним, а чего сертифицируем мы? У нас ничего уже с вами не выпускается. У нас уже все завозное – все привозное. Ну, что интересно: наэто завозное и привозное никакой сертификации нами не делается. Я, посещая свой избирательный округ в Ровеньках, поехал посмотреть фабрику детской обуви, на которой работало более 3 тысяч женщин, выпускали детскую обувь в советское время, выпускали по 3 по 4 миллиона обуви натуральной кожаной. Сейчас они выпускают 27-30 пар детской обуви и каждую пару по месяцу сертификация проверяет от шнурка до всего. В то же время. 27 пар всего на месяц! Миллионы завозим из Турции, из Китая, куда угодно и у нас в сертификатах записано «запрещена обувь для детей не кожаная», но она вся не кожаная, вся окрашена ядохимикатами. И это все можно. Поэтому эти стандарты давно устарели. И в той же балластовой воде, когда заходят к нам в порты пароходы, и когда нам доказывают, что вода должны быть, балластовая, лучше питьевой. А какая вода у нас питьевая?! Она вообще никаким стандартам, но ее они не могут прекратить, поэтому изменяют стандарты. А там, где они могут «придавить» сельскохозяйственного производителя, кого угодно, «душат» этими устарелыми стандартами. Поэтому для производства, конечно же, эти стандарты надо давно поменять, изменить. Но.
Мікрофон, будь ласка, завершуйте.
но понимая настроения зала, что мы не сможем его сейчас принять, то давайте его на повторное первое чтение. Спасибо за внимание.
Народний депутат Перестенко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Кармазін.
Дякую. Шановні народні депутати, я хочу нагадати, що аналогічний законопроект за реєстраційним номером 1363 вносився у 2008 році на розгляд Верховної Ради України попереднім Президентом Віктором Ющенком. Більшість з нас пам’ятає, що цей законопроект негативно був сприйнятий вітчизняними товаровиробниками, про що свідчили їх чисельні звернення до Президента, до уряду та до Верховної Ради. І за результатом розгляду був відхилений нами як несвоєчасний і такий, який ще не відповідає інтересам України. Цей законопроект, який ми розглядаємо сьогодні, практично ні чим не відрізняється від того та направлений на руйнацію існуючої системи технічного регулювання і нівелювання задекларованого Конституцією України права споживача на якісну і безпечну продукцію. Законом пропонується виключити із статті 15 Декрету Кабінету Міністрів Про стандартизацію і сертифікацію вимоги щодо проведення обов’язкової сертифікації державної системи. Така норма суперечить міжнародній практиці і Конституції України. Тому що виключно державна гарантує захист прав споживачів, шляхом здійснення контролю за якістю і безпечністю продуктів і усіх видів послуг і робіт. Згідно з законодавством держава делегує функції контролю уповноваженим органом сертифікації. Підсумовуючи сказане, я вважаю, що прийняття цього закону на даному етапі практично анулює контроль з боку держави, негативно вплине на діяльність вітчизняних підприємств, забезпечення захисту прав споживачів, і притягне за собою багато чого неприємного. Тому ми рекомендуємо не голосувати за законопроект номер 7064. І, до речі, це ж рекомендує Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради. До відома: Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики.
Да, да, будь ласка, завершуйте.
21 грудня 2010 року цей закон був вивчений, та комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту відхилити цей законопроект як антиконституційний та антинародний. Я дякую вам за увагу.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, зараз попередні виступаючі нагадали мені характер обговорення, який відбувався 3 роки назад, майже 3 роки назад в цій залі. Тоді ми з вами, дійсно, дали оцінку, як зараз сказала наша колега Перестенко, ми дали оцінку цьому законопроекту і відхилили його як такий, що є антинародним. Зараз я хотів би загострити вашу увагу на кількох питаннях. Перше, у виступі нашого колеги Ландика прозвучало, що ми не контролюємо іноземну продукцію при ввозі. Це абсолютна правда. Це абсолютна правда. Тому для забезпечення дії Конституції треба не тільки забезпечувати контроль над власною продукцією, а забезпечити контроль і над імпортованою продукцією. Через треба дивитися як запроваджувати цей контроль і відлагоджувати цю систему. Те, що пропонувалося в цьому законі, коли береш ліву табличку і праву, вимоги до пестицидів, сертифікація пестицидів і агрохімікатів на відповідність вимогам державних стандартів взагалі виключається. Це що, не злочинна пропозиція? Злочинна пропозиція. Чи що інші пропозиції, які вносилися по цьому закону. По харчовій продукції. Сьогодні була, канал "ICTV" показував як все фальсифікується, від вина до молока. Як воно з пальмової олії зроблено. І ми цього сьогодні не можемо з вами запобігти? Я погоджуюся з виступом і депутата Шершуна, і інших депутатів, що цей законопроект в даному випадку є порушенням статті 42 Конституції, де є обов’язок держави контролювати безпеку і якість продукції.
Так, шановні народні депутати, обговорення завершено. З мотивів голосування Наталія Королевська, будь ласка.
Уважаемые коллеги, мы сейчас увидели пример того, когда предлагаются шоковые реформы для бюрократии, а не шоковые реформы для людей. Когда предлагается отменить десятки тысяч справок, разного рода отчетов, которые сегодня вымогаются с наших производителей по всей стране совершенно неэффективной системой государственного технического контроля. И когда вопрос идет о том, чтобы наступить на больной мозоль бюрократии, мы слышим тут сразу же и защиту, и поддержку наших бюрократов, и желание их дальше работать с неэффективной системой, которая привела к тому, что 80 процентов продукции на рынке является сфальсифицированной и некачественной. Так может быть все-таки пришло время, когда мы начнем переходить от реформ шоковых для людей к шоковым реформам бюрократии. И давайте все-таки вспомним о том, что основная наша задача в 2011 году – это модернизация нашей экономики. Так модернизация экономики не может происходить, если не сбросить с нашей экономики.
Дякую вам. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту 7064 завершено. Думки мають діаметрально протилежний характер. Разом з тим комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління висловило рекомендацію відхилити законопроект. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо стандартизації та обов’язкової сертифікації]] [[реєстраційний номер 7064]]. Прошу визначатися. [[11:09:13]] За-8 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. [[Шум у залі]] Я поставлю на голосування пропозицію, от прозвучала, про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Будь ласка, визначайтесь. [[11:09:48]] За-265 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 39 Закону України "Про телекомунікації" [[щодо впорядкування плати за телекомунікаційні послуги]]. Реєстраційний номер 7071. Доповідач – народний депутат України Гриценко Анатолій Степанович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович. Може, за скороченою? Анатолій Степанович?
Як скажете.
Як ваша думка? Ну, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:10:42]] За-215 Рішення прийнято. Будь лака.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Цей законопроект, зразу скажу, який підтримує Головне науково-експертне управління, не лежить у площині більшість або меншість. Влада чи опозиція. Він лежить у площині іншій. Ми будемо захищати і відстоювати інтереси десятків мільйонів громадян, включаючи тих, які сидять тут, у залі, коли вони споживають послуги мобільного зв’язку, чи будемо захищати інтереси кількох мільярдерів-лобістів. Все просто. Чи ми будемо вимагати від людей сплати за такий собі розрахунковий період, за місяць округляючи секунди, хвилини і так далі? Чи чітко люди платитимуть за споживання телекомунікаційних послуг за кожного окремо? От і все. Все просто зрозуміло. Я знаю і ще раз повторюю, що науково-експертне управління підтримує в першому читанні. І я прошу підтримати. Так само знаю, що уряд під тиском лобістів заперечує. От і побачимо результат. Дякую.
Дякую вам також. Мороко Юрій Миколайович. Будь ласка, рішення комітету?
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел законопроект о внесении изменений в статью 39 Закона о телекоммуникациях [[относительно урегулирования платы за телекоммуникационные услуги]]. Регистрационный номер 7071. Кабинет Министров, Министерство инфраструктуры, Национальная комиссия по вопросам регулирования связи не поддерживают данный законопроект. Позиция Комитета по вопросам транспорта и связи следующия. Во-первых, по мнению комитета, вопрос платы за телекоммуникационные услуги достаточно четко урегулирован законодательством и не требует дополнительного уточнения. Во-вторых, предлагаемые авторами изменения - начислять плату не за расчетный период, а за каждую отдельную услугу - фактически приведет к дестабилизации финансовых отношений между операторами связи и абонентами. Так как операторы, если следовать строго предложенной формулировке [[за каждую отдельную услугу]], должны будут выставлять счет абоненту за каждый отдельный телефонный звонок. Это неприемлемая практика, внедрять которую нет необходимости. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендует Верховной Раде отклонить данный законопроект. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Володимир Бондаренко, фракція «БЮТ – «Батьківщина», мікрофон увімкніть.
Володимир Бондаренко, «Блок Юлії Тимошенко». Я хотів би звернути увагу і шановного автора, і профільного комітету про те, що здається два чи три скликання тому, разом з народним депутатом Борисом Беспалим, ми подали законопроект, який тоді був ухвалений, тоді головою комітету був Валерій Пустовойтенко, в якому абсолютно чітко було вказано, що оператори телефонного зв’язку мають право стягувати плату лише за останню цілу облікову одиницю. Вони тоді сперечалися, не хотіли міняти систему обліку з хвилин на секунди, але тоді дуже швидко поміняли. Тобто цей закон діє, він є в інших там законопроектах і він сьогодні діє. Я не знаю, правда, для чого нам повторювати те, що вже сьогодні в законодавстві вирішене. Ми тоді, в той час, провели ще один законопроект, який давав можливість там вести облік в телефонах домашніх, але, на жаль, він не був реалізований. Також були там інші пропозиції на захист прав споживачів. Але в даному випадку, я вважаю, що дана позиція діє в законодавстві України і думаю, що нема потреби її повторяти. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція «Наша Україна - Народна самооборона».
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Той факт, що цей законопроект вже подавався і зараз доопрацьований, і оцінений високо експертним управлінням, свідчить про одне. Що сьогодні Верховна Рада буде робити, захищати інтереси кого, конкретних споживачів, яких кожен день, кожну секунду, кожну хвилину оббирають, чи захищати інтереси компаній крупних? І що уряд буде робити, і для чого це потрібно уряду? От я цікавлюсь. Яка вигода з того уряду, що ви сьогодні виступаєте проти цього законопроекту? Я не розумію комітету, який сьогодні висловився негативно щодо цього законопроекту. Адже у законопроекті в частині третій статті 39 Закону «Про телекомунікації» слова «розрахунках із споживачами» заміняються словами «нарахуванні плати за кожну таку послугу». Оце всі зміни до законопроекту. Кому вони заважають? Вони заважають тим, хто не хоче, хто не рахує ці кошти і думає, зайшовши на цей ринок, а в основному це компанії, які не належать Україні, не належать українцям, не контролюються урядом України. І через це не потребує ніяких змін обладнання, оскільки лічильники часу можуть забезпечити точне обрахування, абсолютно ніяких витрат не забезпечує, але економить кошти споживачів і захищає їх інтереси, не дає здирати ці кошти зайві. Через це цей законопроект варто було б підтримати і в першому, і у другому читанні одночасно і все, бо я вам навів приклад, там всього два слова міняються, але яка якість цих слів.
Шановні народні депутати, хто від фракцій не виступав і наполягає? Ярослав Сухий. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я прошу звернути увагу на мої слова народних депутатів України четвертого і п’ятого скликань. Ви пам’ятаєте, депутат Беспалий Борис Якович цей законопроект вніс? Він діяв, він діє. Що має на меті цей законопроект? І чому Головне науково-експертне управління не вказало про те, що це плагіат ний законопроект, він є вже? Тому мені сама логіка не зрозуміла цього законопроекту. Мова йде про врахування повних тарифів одиниці часу при нарахуванні плати за кожну отриману телекомунікаційну послугу. Я от звертаюся, я пам’ятаю тоді виступав Юрій Анатолійович, ви пам’ятаєте, ми тоді говорили, про вхідні навіть в цьому законопроекті мова йшла, хто платить за вхідні, а хто платить за вихідні. Це ж є в законопроекті Бориса Яковича Беспалого, тому цей законопроект можна сміливо відхилити.
Анатолій Гриценко, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу дати пояснення і просив би перш, ніж робити такі висновки, уважно почитати текст.
Будь ласка. Мікрофон.
Авторами цього законопроекту є Гриценко і Беспалий. Тобто, перше, це ніякий не плагіат. Друге, Беспалий добре пам’ятає той законопроект, який він спільно з іншими вносив, який працює. І саме спільно з ним ми знайшли цю прогалину, яка дає можливість зараз з вас і з десятків мільйонів інших викачувати величезні гроші на користь провайдерів операторів саме із-за того, що ці два слова, про які говорив Кармазін, написані не так. Ось в чому суть. Тому Беспалий підтримує, він – співавтор цього законопроекту. Прошу підтримати в першому читанні. Дякую.
Шановні народні депутати, пояснення зрозуміло всім, да? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 7071 про внесення змін до статті 39 Закону України «Про телекомунікації» [[щодо впорядкування плати за телекомунікаційні послуги]]. [[11:19:50]] За-164 Рішення не прийнято. Шановні колеги, оскільки виникло різночитання, то я поставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання цього законопроекту. Чи на доопрацювання. Як краще? На доопрацювання? Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту на доопрацювання. Прошу голосувати. [[11:20:27]] За-182 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, ми зараз з вами повинні були розглядати проект Закону про порядок організації та здійснення азартних ігор в Україні. Разом з тим, є лист народного депутата України Андрія Шкіля про зняття його законопроекту з розгляду. Справа в тім, що тут два законопроекти: 4648 і 4648-1. То я думаю, що ми можемо таким чином: заслухати по законопроекту, автором якого є Геннадій Геннадійович Москаль і по ньому визначатися. А оскільки Андрій Шкіль свій законопроект зняв, я так розумію, що він підтримує законопроект свого колеги. Ні? Я ставлю. Одну хвилиночку, Геннадій Геннадійович.
Будете знімати? Ну будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! В Україні є така поговірка: «Сім років мак не родив і голоду не було». Так і з азартними іграми. Справа в тому, що про гральний бізнес було розроблено цей законопроект ще до заборони Верховної Ради про. тобто про її законодавчу заборону, тому сьогодні розглядати немає ніякого його сенсу, я його знімаю. Але у мене виникає, шановні колеги, велике занепокоєння, тому що уже Міністерство фінансів розробило свій законопроект і. про азартні ігри в Україні. Так чи не розчищаємо ми їм дорогу для запровадження законопроекту уряду, який був попередній проти грального бізнесу, а новий знову хоче повернути те, що було в Україні. Немає сьогодні грального бізнесу! Парламент працює, тролейбуси їдуть, діти в школу ходять. Все працює, і нічого не сталося. Ми ще не дійшли до такого рівня, щоб нашим людям даже доручати ігрові автомати. Я також просив би і тих, хто розробив Закон про зброю, теж зняти його, бо ми ще до того теж не доросли. Дякую. Я знімаю свій законопроект.
Дякую, Геннадій Геннадійович. Будь ласка, Андрій Шкіль. Мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Я хочу наголосити на тому, що та ж сама історія із моїм законопроектом. Він був написаний на початку 2009 року і, звичайно, зараз втратив актуальність. Я переконаний, що не наважиться ні діючий уряд, ні будь-який наступний зруйнувати ту систему, яка уклалася в Україні, щодо заборони грального бізнесу. Можна буде там щось реформувати, в якійсь мінімальній хірургічній історії в подальшому, але ситуація склалася в Україні така, що зараз до цього питання повертатись, я впевнений, ніхто не наважиться. А законопроект, який втратив актуальність, я прошу Верховну Раду підтримати мене – і зняти з розгляду. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проектів Закону про порядок організації та здійснення азартних ігор в Україні [[реєстраційні номери 4648, 4648-1]]. Прошу голосувати. [[11:24:20]] За-345 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування в умовах подолання наслідків світової фінансової кризи]] [[реєстраційний номер 6115]]. Доповідач і співдоповідач – голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара Василь Георгійович. Разом з тим, шановні колеги, є лист від народного депутата України з проханням перенести розгляд цього законопроекту. Тому я для початку поставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду законопроекту, якщо – ні, то будемо розглядати. Да. Ні, автор законопроекту відсутній, є його лист. Я ставлю на голосування звернення автора законопроекту народного депутата України Шевчука про перенесення розгляду законопроекту. [[11:25:48]] За-30 Рішення не прийнято. Будемо розглядати тоді. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:26:12]] За-199 Рішення прийнято. Будь ласка, Василь Георгійович.
Уважаемые коллеги, данный законопроект разработан автором с целью недопущения образования задолженности по страховым выплатам в системе общеобразовательного государственного социального страхования и увеличения доходной части фондов социального страхования. Законопроектом предусмотрено внесение изменений в соответствующие законы. Поддерживая указанный законопроект, инициированный. нужно сказать, что вместе с тем, обратить внимание на часть девятую статьи 50 Закона об исполнительном производстве, запрещающем осуществлять взыскание имущества органов фондов общеобразовательного государственного социального страхования и Пенсионного фонда. Это в свою очередь может ограничить социальные права получателей страховых выплат, в частности пенсионеров, потерпевших от несчастного случая на производстве и безработных. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады предупреждает, что в этом случае – введение такой нормы – пострадавшие граждане Украины лишаются возможности судебного оспаривания решений, указанных фондов относительно надлежащих им страховых выплат. Предлагается также внести изменения в часть седьмую статьи 5 Закона о восстановлении платежеспособности должника или признанию его банкротом и не принимать положение этого закона к органу фондов общеобразовательного государственного социального страхования и Пенсионного фонда. Этот закон соответственно егоПреамбуле определяет условия порядка восстановления платежеспособности субъектов предпринимательской деятельности. Фонд же социального страхования является некоммерческими органами самоуправления, а Пенсионный фонд вообще является органом, центральным органом исполнительной власти. Таким образом указанные организации не являются субъектами предпринимательской деятельности и Закон Украины о восстановлении платежеспособности не должен к ним применяться. Хочу сказать, что Министерство социальной политики, Центр занятости, Пенсийонный фонд, фонд страхования и Главное научно-экспертное управление поддерживает данный законопроект для принятия его в первом чтении. Комитет предлагает поддержать такое решение и предложить его принять за основу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть, що записалися. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, фонди соціального страхування, які діють в Україні, їх чотири [[на жаль, ми так і не прийняли п’ятий фонд – медичного страхування]], в умовах кризи зазнали жорстоких потрясінь і випробувань, багато хто з них втратили значні кошти. Я зараз прошу послухати мене уважно тих народних депутатів України, які зустрічаються з виборцями, які працюють на місцях і яким люди задають питання: що робиться у нас з цінами, чому ростуть ціни, чому стає таким надзвичайно важким життя? Отже, ми маємо такі фонди: тимчасової втрати працездатності, народження, поховання, фонд оплачує лікарняні, вагітним і при пологах, народження-поховання, путівки санаторно-курортного лікування, санаторій-профілакторій, оздоровлення дітей, в тому числі, і новорічні подарунки – це той колишній Фонд соцстраху. Цей фонд за минулий рік виплатив майже 7 мільярдів гривень. Я тільки перший цей вступ зроблю, а потім скажу загальну цифру. В цілому витрати коштів на фінансування програм соціального страхування склали минулого року біля 190 мільярдів гривень. Порахуйте, будь ласка, видаткову частину нашого бюджету – більше 300 мільярдів гривень. Уявіть собі, якби цих чотирьох фондів не було, де би ми взяли гроші з Державного бюджету, аби забезпечити нещасні випадки на виробництві, безробіття, народження, поховання і пенсійні, саме головне, виплати. Тому цей законопроект Олега Шевчука потрібно підтримати у першому читанні. Там є, дійсно, до нього зауваження. Але я ще й чому на цій трибуні. Колеги, кожен день неприйнятого фонду соціального страхування в медицині гробить наших людей, забирає зарплату лікарів і нищить матеріально-технічну базу. Нам конче необхідний законопроект, і прийняти цей законопроект про запровадження п’ятого виду. Україна отримає цілісну систему загальнообов’язкового державного соціального страхування.
Кирило Куликов, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дійсно, цей законопроект з метою компенсації тих подій, що відбуваються у зв’язку з кризою, кризою світовою, кризою в Україні, потрібен. Але виникає багато запитань до цього законопроекту. Направлені лі ці норми законопроекту на практично тіньову приватизацію в багатьох галузях. Це, по-перше, викликає питання зміни до статті 3 Закону України "Про заходи, які спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу" та до статті 34 і пункту 2 глави ХІ "Прикінцевих положень" Закону про виконавче впровадження. Це має на увазі, що з підприємств паливно-енергетичного комплексу, які приймають участь в розрахунках з фондами державного соціального і пенсійного страхування, буде примусово стягуватися з них майно на користь цих фондів. Це, по-перше, при прийнятті цього закону у другому читанні повинно бути змінено. Тому що це є нормою, яка підштовхує тіньову приватизацію об’єктів паливно-енергетичного комплексу. Інше питання – щодо стягнення майна та коштів громадян, які є боржниками перед цими фондами. По-перше, яка логіка тоді? Більшість цих громадян є утримувачами допомоги від цих фондів, і це є палка в двох кінцях. Це, по-перше, вдарить по цим самим громадянам, з яких буде стягуватись майно, з яких будуть стягуватись гроші. Але ці фонди повинні обслуговувати цих громадян і це викликає питання. Тобто, я вважаю, що багато положень цього законопроекту є ще не продуманими, законопроект можливо приймати в першому читанні, але його потрібно.
Мікрофон, будь ласка. Все у вас? Шановні колеги! Ніхто не наполягає на виступі? Ні. Значить це означає, що обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу, Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6115]] про внесення змін до деяких Законів України [[щодо збільшення обсягів дохідної частини бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування в умовах подолання наслідків світової фінансової кризи]]. Прошу голосувати. [[11:34:04]] За-250 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! А тепер вашій увазі пропонується проект Закону [[реєстраційний номер 6116]] про внесення змін до деяких Законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування [[щодо посилення платіжної дисципліни при сплаті внесків до фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування]]. Це також законопроект автором якого є Олег Шевчук і також є його лист про перенесення розгляду цього питання. Тому я ставлю на голосування про перенесення розгляду цього законопроекту. Прошу визначайтесь. [[11:34:57]] За-6 Отже, ми розглядаємо законопроект. Пропозиція, обговорити це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:35:19]] За-202 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара Василь Георгійович. Будь ласка, Василь Георгійович.
Уважаемые коллеги, данный законопроект предлагает внести в некоторые законы изменения, суть их, собственно, заключается в двух предложениях. Первое. Предлагается банкам принимать от страхователей платежные поручения и прочие платежные документы на выдачу или перечисление средств для выплаты заработной платы одновременно с платежными документами об уплате соответствующих сумм страховых взносов или документов, которые подтверждают фактическую плату этих страховых взносов Фонду общеобразовательного государственного социального страхования. И второе предложение. В случае несвоевременных зачислений или перечислений средств по вине банка страховых взносов или пени, устанавливается штраф в размере 0,1% указанной суммы за каждый день, но не более 10% в целом. Комитет и Научно-экспертное управление сделали замечание , первое предложение и пожелание, оно действительно имеет место и оно обеспечивает своевременное поступление; а второе, уже существует эта норма в Законе о платежных системах и переводе средств в Украине, где эта норма уже пунктом 32.2 статьи 32 этого закона уже определено: что в случае, если по вине банка не перечисляется, то накладывается пеня 0,1% за каждый день, но не более 10% от общей суммы. То есть это уже законом урегулировано. Поэтому комитет предлагает принять за основу, ко второму чтению принять только первое предложение, второе изъять, поскольку оно законодательно уже определено. Спасибо.
Дякую вам. Шановні народні депутати, будь ласка, якщо є що сказати з приводу цього законопроекту, запишіться. Прізвища народних депутатів покажіть. Валерій Коновалюк, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги! В целом эти вот два законопроекта они дополняют и решаются проблемы, которые сегодня есть у вопросах обеспечения оплаты Фондов социального страхования. Я хочу просто привести ряд примеров, которые касаются оплаты больничных листов, по ряду областей они уже не оплачиваются по полгода. Поэтому здесь мне кажется платежная дисциплина, финансовая дисциплина – необходимо их усилить. И требования, они, наверное, на этот момент достаточно оправданы. Так что прошу поддержать и все-таки дополнить уже ко второму чтению, чтобы они имели полный характер. Спасибо.
Олександр Стоян, будь ласка.
Шановні колеги! Сьогодні дійсно є велика проблема з своєчасним поповненням Фондів соціального страхування. Нагадую, що це за фонди – це фонди, які виплачують по безробіттю; це фонди, які виплачують при народженні дитини; при похованні; це фонди, які виплачують в разі каліцтва. І деякі не добропорядні, не добросовісні роботодавці невчасно перечислюють ці кошти. Більше того, є окремі банки, які спочатку роблять всі розрахунки, а потім перечисляютьу ці фонди. І тому якраз цей закон би і був спрямований на підсилення відповідальності за вчасну сплату. Але я сказав, що буду виступати проти ось з яких мотивів, ну не можемо ми записати такий пункт, який пропонується в законі: якщо не сплатили фонди – не треба платити заробітну плату. Уявіть собі, при такій позиції мільйони людей вчасно не отримують заробітну плату, а зараз є ще борги по заробітній платі, хіба ми можемо піти на це. Тому я не погоджуюся з цим. Більше того, колега Хара правильно сказав, сьогодні вже є норма, яка зобов’язує, накладає штрафні санкції на банки навіть до 10 відсотків, то повторювати не треба. Тому я вважаю, що цей закон не несе такого навантаження.
Завершуйте, будь ласка.
не несе такого навантаження, який би дійсно спрямований був би на захист страхувальників, його треба або допрацювати або відхилити. Дякую.
Шановні колеги! Ніхто не наполягає? Євген Кирильчук, фракція «БЮТ-«Батьківщина», будь ласка, мікрофон.
Я бачу, зауважень дуже мало, може навіть поставити це питання прийняти в цілому, приймати в цілому не можна. Я до того всього, що було сказано, хочу доповнити тільки одне, що є три фонди, які Кабінет Міністрів зараховує в доходну частину бюджету. Вони не можуть бути враховані в доходній частині бюджету – це позабюджетні фонди і вони повинні бути самі і діяти по своєму регламенту. Бо з цього приводу керівники цих фондів протестують проти того, щоб воно зараховувалося до доходної частини бюджету. Дякую.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування [[щодо посилення платіжної дисципліни при сплаті внесків до фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування]]. Реєстраційний номер 6116. Прошу голосувати. [[11:41:19]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Постанови про відзначення 170-річчя з дня народження видатного українського письменника, публіциста, історика, громадського діяча Михайла Петровича Драгоманова. Реєстраційний номер 7178. Шановні колеги, крім того, є ще така пропозиція. У нас, окрім цього питання, залишились до розгляду 3 законопроекти. Давайте ми розглянемо їх, а після того підемо працювати в комітетах. Дякую. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, ідеться про законодавчу ініціативу мою та моїх колег Володимира Зубанова і Вадима Петренка, наша ідея є такою. Цей рік спеціальний і це не лише рік 20-річчя незалежності України, а і відповідно рік, коли ми вже з ініціативи моєї і Адама Івановича Мартинюка проголосували за відзначення 140-річчя з дня народження Лесі Українки. Як ви знаєте, це братні родини: Михайло Драгоманов рідний дядько Лесі Українки і вона вважала його своїм духовним вчителем і наставником. І звичайно би і для науковців, і для громадських діячів цей рік присвятити більш доскональному вивченню творчості і ідей, і родини Косачів, і родини Драгованових було би коректно. Додатковим аргументом слугувало те, що Михайло Драгоманов дуже важлива і шанована людина в Болгарії. І я зустрічався з послом Болгарії в Україні, і Болгарія дуже зацікавлена активно пропагувати його діяльність. Ви знаєте, що Михайло Петрович Драгоманов один із засновників Софійського університету. І таким чином, ми вже попередньо вели розмову, щоби на рівні Київського університету Шевченка, Київського педуніверситету імені Михайла Драгоманова та Софійського університету серйозну міжнародну конференцію провести. Полтавщина, оскільки Михайло Драгоманов народився в Гадячі, так само зацікавлена включитися в цю роботу. Одним словом, вважаю доречним, щоби на державному рівні синхронізувати таку діяльність, і щоби ми дійсно сьогодні в цьому році 20-річчя незалежності пошанували тих визначних інтелектуалів, вчених, громадських діячів, які приклалися до того, щоби Україна як держава відбулася, і приклалися до того, щоб українська історія, культура, політологія, філософія була знаною не лише в Україні, а і за її межами. Тому просив би ініціативу Миколи Томенка, Володимира Зубанова і Вадима Петренка підтримати.
Дякую. Голова Комітету з питань культури і духовності – Яворівський Володимир Олександрович. Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, шановні виборці, Микола Томенко в основному охарактеризував цю справді видатну постать в українській історії, в українській духовності. Я хотів би тільки додати, що Михайло Драгоманов займає якесь таке особливе місце в розвитку і духовності, і науки, і публіцистики, і націотворення у другій половині XIX століття і завдяки йому, власне, він чи не перший запропонував одійти від хуторянства, так званого, у мисленні, у науці і у публіцистиці. І фактично він перший запропонував радикально українській інтелігенції європеїзуватися. Він справді був дядьком Лесі Українки, мав колосальний вплив на тодішню українську і літературу, і завдяки йому фактично і за його підтримки, за його орієнтації ми мали літературу початку ХХ століття, це і того ж самого Тичину. До речі, мушу сказати, ми з вами проголосували буквально в останні дні минулої сесії відзначити ювілей Тичини. Але мушу вам з цієї трибуни високої сказати про те, що зроблено це неймовірно мляво, нецікаво і, якщо хочете, навіть негідно цієї дуже складної, до речі, постаті. Опріч того, що відбулося в маленькій кімнатці музею Павла Григоровича Тичини, фактично на загальноукраїнському рівні нічогісінько не зроблено. Так не має бути. Ми приймаємо ці постанови і вони мають виконуватися. Через це, я думаю, до Тичини ще є певний час, певний люфт і я думаю, що його треба заповнити. А за цю постанову комітет просить проголосувати. Михайло Драгоманов гідна постать в українській літературі.
Дякую вам. Шановні народні депутати, будь ласка, запишіться на виступ з цього приводу. Прошу прізвища народних депутатів. Михайло Косів, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Михайло Косів, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Миколо Володимировичу, звичайно, ідея дуже цікава і плідна, тому що постать Драгоманова не є однозначною. Він, крім всього іншого, був вчителем цілої плеяди українських титанів, таких як, скажімо, Іван Франко. Отже моя пропозиція така, щоб це були не лише ювілейні заходи вшанування. Ви дивіться, тільки одне листування Драгоманова з Франком обіймає 5 велетенських томів, хто їх сьогодні знає? Бо вони виходили останній час, я знаю, десь 100, більше, років тому. Отже, якщо б от на таких прикладах піднести постать Драгоманова, який був не тільки діячем української, але і болгарської літератури. А крім того зачепити ще і такий пласт, бо в Софії був не один Драгоманов, у Софії був ще й засновник, скажімо, болгарського монументального мистецтва Михайло Паращук, наш львів’янин, скульптор і багато інших, то ми би вийшли на дуже цікаві параметри такого міжнародного святкування. Отже, пропоную, щоб вже сьогодні обговорити дуже конкретні шляхи для того, щоб не обмежитися одними ювілейними заходами, а щоб це мало практичне втілення, навіть якщо не вдасться зробити цього року, то ми можемо зробити це іншого року, наступних років. Наприклад, ну майже зовсім не відомо, що певний час Драгоманов жив у Швейцарії і там видавав просто феноменальний журнал "Громада", який формував суспільну думку в Україні. Отже, набрати от таких фактів і тоді це.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Там же Володимир Карпук. Ні, вже Карпук.
Шановні колеги, мені як студенту історичного факультету Донецького державного університету довелось вивчати біографію, політичну діяльність і діяльність як публіциста, як історика Драгоманова. Скажу, що, дійсно, це велика постать, це велика людина, яка прославила нашу державу за кордоном, і він заслуговує того, щоб відзначити його день народження. Більше того, зазначу, що зараз уже в Києві є педінститут імені Драгоманова. Думаю, є і інші навчальні заклади, які носять його ім’я. І хочу сказати, що мені навіть довелося писати дипломну роботу по Драгоманову, так що я закликаю всіх моїх колег з Партії регіонів проголосувати за те, щоб ми відзначили цю історичну постать так масштабно, достойно, бо він цього заслуговує. Дякую.
Володимир Карпук, будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Ми, безперечно, підтримуємо прийняття Постанови про відзначення 170-річчя з дня народження видатного українського багатогранного, енциклопедичної людини, Михайла Драгоманова, який сприяв формуванню таланту, освіти Лесі Українки. І вона завше з ним радилася по дуже багатьох життєвих питаннях. І дійсно це людина, яка дуже великий внесок зробила і в розвиток самої болгарської культури, болгарської словесності. На жаль, дійсно, ці відзначення, як вже і Володимир Олександрович говорив, наших ювілейних дат проходять принаймні будто би при підтримці держави. Але ми не бачимо зацікавленості в держави в тому, щоб українські імена яскравими зірками засяяли на небосхилі загалом світової культури. І те, як ми відносимося до цих велетнів, свідчить і про нашу культуру. На жаль, не прийнята постанова, запропонована Володимиром Олександровичем Яворівським. І не прийнята постанова, яку я пропонував про відзначення цих дат.
Дякую. Юрій Кармазін, мікрофон будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я хотів би доповнити в той пункт постанови, який є, де у нас є рекомендувати Кабінету Міністрів України, також рекомендацію Міністерству освіти України, Міністерству культури вжити заходів по висвітленню діяльності в тих підручниках, які вони зараз видають. Через це я вважаю, що це нібито така деталізація. Але погляди Драгоманова були цікаві тоді і для тодішніх юристів, і для сучасних юристів. Погляди були цікаві для розуміння взаємоіснування російської, австро-угорської імперії. І потім для того що сталося з українською державою. Я просив би авторів продумати над цим дорученням тому міністерству, яке втрачає сьогодні.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Я дуже прошу Юрія Анатолійовича не наполягати на своїй поправці. Бо ми, з одного боку говоримо, що директивні органи не повинні диктувати як писати підручники і що у підручниках висвітлювати, а зараз хочемо зафіксувати, що у підручниках мають писати з історії. Факт залишається фактом, що для України треба відкрити Драгоманова повною мірою, багатогранну оцю постать, яка, як і Франко, є недооцінені. Тому прохання, шановні колеги, підтримати схвалення цієї, цього проекту постанови. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про відзначення 170-річчя з дня народження видатного українського письменника, публіциста, історика, громадського діяча Михайла Петровича Драгоманова [[реєстраційний номер 7178]]. Прошу голосувати. [[11:53:19]] За-388 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, це є підтвердженням того, що в українській історії є постаті, які консолідують Україну, і це, Драгоманов серед них. ([[Шум у залі]]) Шановні, шановні колеги, давайте не будемо на цю тему зараз розпалювати пристрасті. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Постанови про відселення з території Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника суб’єктів господарювання, діяльність яких не пов’язана з його статутною діяльністю [[реєстраційний номер 7482]]. Прошу підтримати пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:54:17]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Яворівській Володимир Олександрович. Будь ласка, Володимире Олександровичу.
Шановні колеги, шановні виборці! Кілька слів про історію цього питання. Річ у тому, що у Верхній Лаврі в Києво-Печерському заповіднику, на сьогоднішній день перебуває дуже багато різноманітних, я підкреслюю, різноманітних організацій. Одні мають відношення безпосередньо до культури, до духовності, інші – фактично майже не мають ніякого відношення. Уряд відреагував на цю пропозицію нашого комітету і створив робочу групу, яка має розібратися у тому, кого відти відселити, а кого не відселяти. Одначе, було сказано «а», але не було сказано «б». Уряд не назвав, не перерахував, що мається на увазі, які об’єкти потрібно відселяти, а які залишити. Відбулося і виїзне засідання комітету, і таке масоване обговорення цієї теми, і громадськість України зійшлася на тому, що, принаймні, три музеї потрібно таки залишити – це декоративного мистецтва, який неможливо, буквально, перенести в інше приміщення, бо це треба демонтувати, там всі наші геніальні художники, народні вибори; це Інститут книги і друкарства, який має пряме відношення, бо саме на території Києво-Печерської Лаври почалася наша грамота, наші перші книги, наші літописці і тому подібне. Через те проект постанови носить чисто рекомендаційний характер. Ми не втручаємся, ми просто рекомендуємо урядові визначитися якомога швидше для того, щоб не збурювати громадськість, тому що дуже багато балачок довкола цього. Ті кажуть, що нас викидають на вулицю. Самі розумієте. Через те, я думаю, що треба це все нормально, розумно впорядкувати, визначитися, що потрібно відселити, а музеї, які мають безпосереднє відношення до Києво-Печерської Лаври і розширюють її, так би мовити, ауру цієї Лаври, їх там залишити. Ось в чому суть цієї постанови. Жодної політики тут, я ще раз наголошую, на цьому немає. Ми просто рекомендуємо уряду пришвидшити цей процес, бо інакше це буде забуто.
Завершуйте, будь ласка.
і не збурювати пристрасті довкола цього питання. Ось і все.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Олександр Стоян, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, коли буваєш тут, у Лаврі, в цьому історичному місці, привертає увагу, що там тільки не продають: і якийсь ширпотреб, значки, і якісь ще вироби дерев’яні, і багато чого іншого. І складається враження, що Лавра стає приманкою для людей, які займаються просто бізнесом. Я кажу про іконки дешеві саморобні і багато чого іншого – все те, що в цьому історичному місці не має нічого з традиціями, з культурою України. Я не знаю, як мої колеги будуть голосувати, от. Я підтримую цю постанову, тим більше, що уряд наш і сам сказав, що треба навести порядок. Люди повинні приходити для того, щоб помолитися, щоб подивитися, де зароджувалась письменність, подивитись на історичні цінності, придбати щось історичне для себе, а не купувати поддєлки, підробки, вибачаюсь, і більше того, не захаращувати це історичне місце. Я підтримую пропозицію, яку вніс колега Яворівський. Дякую.
Михайло Косів, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Михайло Косів, БЮТ, партія «Реформи і Порядок». Виявляється, коли ми розглядали це питання на засіданні нашого комітету, що на території Києво-Печерської Лаври є понад 20 різних установ, які не стосуються роботи самої Лаври. Ну, звісно, що там є такі установи і державні, і недержавні, які несуть різну функцію. Скажімо, Музей книги там, без сумніву, потрібно залишити, бо на основі цього музею потрібно буде в майбутньому розробити спеціальний план взагалі книгодрукування і в Україні, і в Лаврі зокрема. Це дуже славна історія українська. Музей декоративного мистецтва має теж абсолютно пряме і безпосереднє відношення до самої Лаври. Та й зрештою, якщо взяти різних схимників, скоморохів і так далі, то Музей театрального мистецтва також там є зовсім органічний. Але разом з тим там є такі установи, від яких Лавра може абсолютно легко позбутися, і ми закликаємо уряд, зокрема Міністерство культури, щоб воно якомога швидше розділило все те, що дійсно підсилює враження від Лаври як нашої історичної пам’ятки і те, що має, як кажуть колеги, зовсім якесь стороннє значення. Тому я дуже прошу підтримати цю постанову, бо вона абсолютно актуальна.
Так, шановні колеги, від фракцій, які ще не виступали, хто наполягає? Катерина Самойлик, будь ласка. Фракція комуністів.
Дякую. Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Володимире Михайловичу! Тільки вчора, шановний Володимире Михайловичу, ви на сесії говорили про те, що досить чутливі питання, які збурюють наше суспільство, нам треба уникати цих питань. Сьогодні ви виносите питання, яке начебто за гарною назвою, але ж ми знаємо, що це політика і досить велика політика. Я не погоджуюся з колегою Стояном. Про що він каже?! Про які іконки? Яке він має право оцінювати що там за іконки і таке інше? Я вас дуже прошу і закликаю усіх, ми дали доручення Кабінету Міністрів України. Кабінет Міністрів України має досить потужних фахівців разом з Міністерством культури, вони визначать що залишати в Києво-Печерській Лаврі, а що треба звідти прибирати. Я б просила з точки.
Завершіть думку, будь ласка.
Я просила б, щоб з точки зору свого не значення не треба взагалі виступати, треба голосувати проти цієї постанови.
Дякую. Від фракції Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Я пропоную не збурювати абсолютно цивілізовану. цивілізований спосіб обговоренняцієї постанови. Я вважаю, що і колега Стоян мав рацію, коли говорив про багато того, що там продається. Там продається багато різних виробів. Я раджу, хто там не був, і в лівій, і в правій частині, піти подивитися. Але справа не в цьому зараз. Справа в тому, що ми визначили і рекомендуємо уряду визначити перелік суб’єктів господарювання, до основних напрямків діяльності яких не відноситься культурно-освітня, науково-дослідницька діяльність у сфері охорони культурної спадщини. І все це з метою збереження заповідника, всього-на-всього. І те ми маємо взяти до уваги, що уряд сам не визначив таких суб’єктів або.
Шановні колеги, ну, вже виступали з цього приводу. Завершуйте, будь ласка.
Я завершую. Тому, шановні народні депутати, я абсолютно прошу не збурюватись. Абсолютно спокійна постанова, нікому нічого не загрожує, вона не має відношення до церков, ні до чого. Вона має відношення до збереження історико-культурного заповідника, історико-архітектурного ансамблю, який там є і якому, дійсно.
Дякую. Будь ласка, Володимир Яворівський. Репліка.
Я, шановні колеги, не буду сперечатися із народним депутатом, яка, по-перше, сама збурила ситуацію. Справді, постанова дуже спокійна. Я, Володимире Михайловичу, хочу. Найсвіжіша інформація, про яку, можливо, ще депутати не знають. Рюриковичі, спадкоємці цього княжого роду, ви знаєте, передають зараз до суду, щоб відсудити у нас Києво-Печерську Лавру і Золоті Ворота. Ну, можемо потішитися одним-єдиним: що вони Кремль теж хочуть відсудити. Через те, ну, ви самі розумієте, що ця постанова спрямована на одне-єдине: зберегти національну святиню якомога швидше. Причому це має вирішити уряд. Це наша компетенція, Верховної Ради: допомогти уряду швидше розв’язати це питання. Ось і все.
Я думаю, давайте тим, хто з нами судиться, віддамо ще й золото Полуботка, хай забирають. Що думає уряд з цього приводу? Будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, у питанні відселення з території заповідника музею необхідно зважати на вимоги статті двадцятої Закону України «Про культуру», згідно з частиною четвертою, якою забороняється виселення закладів культури, театрів, філармоній, бібліотек, музеїв, архівів, художніх галерей та позашкільних закладів і дозвілля з приміщень без надання їм іншого рівноцінного приміщення. Урядом не приймається рішення про звільнення приміщень у корпусах заповідника без надання музеям та іншим закладам культури, які займають на сьогодні, рівноцінних приміщень. З огляду на викладене, Міністерство культури України не підтримує проект Постанови Верховної Ради України про відселення з території Національного Київо-Печерського історико-культурного заповідника суб’єктів господарювання, діяльність яких не пов’язана з його статутною діяльністю у зв’язку з тим, що це питання вже законодавчо врегульоване. Дякую.
Шановні колеги, це була Ліснича Вікторія Миколаївна – заступник міністра культури. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, з одного боку, очевидно, ми тут повинні сприяти тому, щоб Києво-Печерська Лавра виконувала своє первісне призначення. З другого боку, виникає питання: якщо там є заклад культури, куди його відселити, як ми ж самі прийняли постанову, яка забороняє відселяти заклади культури? Очевидно, було б добре, коли б ми разом з урядом попрацювали і для початку визначили б перелік об’єктів, які там є паразитами, вибачте за це слово, які не мають відношення до культури, до духовності, які потрібно відселити і жорстко стояти на позиції, що ці підприємницькі структури, якщо вони там є такі, що вони не мають бути у святому місці. Я думаю, тут позиція в нас була б абсолютно логічна. Тому, шановні колеги, я відповідно до Регламенту, буду ставити на голосування пропозицію комітету. А він рекомендує прийняти за основу і в цілому, але, відчуваючи контраверсійність таку, я поставлю спочатку за основу, а далі – подивимось. Нема заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Постанови про відселення з території Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника суб’єктів господарювання, діяльність яких не пов’язана з його статутною діяльністю [[реєстраційний номер 7482]]. Прошу голосувати. [[12:07:26]] За-141 Рішення не прийнято. Шкода. Шановні колеги, давайте тоді таким чином поступимо: доручимо комітету, щоб разом вони з відповідними органами виконавчої державної влади підготували інформацію до Верховної Ради України про організації, структури підприємства, які перебувають на території Київо-Печерської Лаври для того, щоб потім можна було разом визначитися, які нам чинити дії. Я прошу підготувати таке письмове доручення, у тому числі, до Кабінету Міністрів України. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо забезпечення права власників простих акцій на отримання дивідендів]]. Доповідач – Павловський Андрій Михайлович. І від комітету хто буде виступати? Олексій Плотніков, да? За скороченою процедурою, тут звучить пропозиція. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:08:46]] За-215 Рішення прийнято. Андрій Михайлович, прошу вас.
Андрій Павловський, „БЮТ – „Батьківщина”. Шановні співвітчизники, шановні колеги депутати! До вашої уваги пропонується законопроект змін до Закону «Про акціонерні товариства" [[щодо забезпечення права власників простих акцій на отримання дивідендів]]. Шановні, в Україні близько 13 мільйонів людей, які володіють акціями підприємств, отриманими ще у ході ваучерної приватизації. І багато з них жодного разу не те, що дивідендів, жодної копійчини не отримали від своїх акцій. Щоразу власники крупних пакетів акцій, контрольних, приймають рішення не розподіляти прибуток і таким чином залишають мільйони людей ні з чим. Хоча згідно Цивільного кодексу учасники господарських товариств мають право брати участь у розподілі прибутку і одержувати його частину як дивіденди. Проте, в чинному законодавстві немає норми, яка б передбачала однозначну, обов’язкову виплату дивідендів та їх мінімальний обсяг. На практиці це зводиться до того, що зловживається з боку частини акціонерів, які мають контрольний пакет акцій, своїм правом на визначення розподілу прибутку. Тому, зважаючи на це, і з метою забезпечення соціальної справедливості пропонується, щоб передбачити, що рішенням зборів акціонерного товариства визначається, що не менш ніж 30 відсотків від чистого прибутку за звітний рік іде на виплату дивідендів якраз власникам таких простих акцій чи, як називають, міноритарним акціонерам. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Воропаєв, будь ласка, від комітету.
Уважаемые коллеги, данный законопроект стоит в повестке дня комитета, который будет заседать на следующей неделе. Он еще не рассматривался на комитете. И насколько мне известно, по этому поводу есть документ, адресованный на Верховную Раду.
Документу на Верховну Раду немає. Законопроект був зарестрований 01.10.2009 року. Комітет міг вже давно його розглянути. Будь ласка.
Он поручен на рассмотрение подкомитету, который якобы курировал, и я смотрел данный законопроект, и изучал его. Если позволите, я бы хотел доложить вам тогда. Обращаю ваше внимание, что правками автора этого законопроекта предлагается внести изменения две вещи. Первая вещь – обязать акционерные общества выплачивать дивиденды, независимо от того, было собрание – не было собрания, утвержден годовой отчет – не утвержден годовой отчет, а выплачивать дивиденды в размере не менее 30 процентов от прибыли. Кто ее определил, как ее определили, в законопроекте ничего по этому поводу не пишут. И второй момент предлагается в законопроекте, если прибыли нет и ее как бы нет возможности делить, то в этом случае предлагается поделить резервный капитал, который создается для того, чтобы общество могло покрывать убытки, что тоже является нонсенсом. Поэтому, я лично буду рекомендовать комитету по этому законопроекту голосовать против. И вам рекомендую точно так же.
Дякую вам. Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення цього питання. Прошу записатись. Прошу прізвища народних депутатів показати. Олександр Стешенко, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Дякую. Шановні колеги! Я хочу привернути увагу, який тривалий час цей законопроект розглядається у Верховній Раді. Мені видається, що сьогодні саме настав той час, що ми могли б у першому читанні його прийняти, ми б простимулювали і роботу комітету, і роботу сесійного залу, і таким чином ми б розв’язали цю нагальну проблему тим паче, що Головне науково-експертне управління підтримує концепцію цього законопроекту в першому читанні. Дякую.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Законопроект колеги Павловського, безумовно, заслуговує на увагу, він піднімає надзвичайно гостре питання. Але я хочу вам всім нагадати, що згідно Закону «Про акціонерні товариства» такі дивіденди виплачувалися, більше того, державою було встановлено процент – 25 процентів обов’язкового розподілу. І коли представник держави, який мав частку акцій від держави, приїжджав на збори акціонерного товариства він на цих 25 процентах наполягав. Що сталося далі? В 2005 році, коли приймали зміни до бюджету України 2005 рік, були ліквідовані, пам’ятаєте, всі преференції вітчизняному товаровиробнику. І вітчизняний товаровиробник, в тому числі металургійні комплекси, машинобудівні комплекси були змушені вишукувати гроші для технічного переоснащення. Нагадую ще раз вам всім, преференції полягали в слідуючому. Якщо те чи інше промислове підприємство захистили інвестиційний план і показують, що воно завозить нову техніку, нові технології, нове обладнання, воно не повинно було платити ніяких податків, тим більше податку на додану вартість. Ці преференції були ліквідовані. Як казав тоді пріснопам’ятний Віктор Пинзеник: «Мы подтопим жирок олигархів». Підтопили: «АвтоЗаз» зупинився і змушений був залучити 150 мільйонів доларів інвестицій від Південнокорейської компанії «ДЕУ». Ви розумієте, про що йде мова, про які перерозподіли. Тому колега Павловський в чому на тисячу процентів правий? Мільйони людей, які вклали десь свої сертифікати, сьогодні до нас з вами на прийом приходять і питають де ж та фірма з такою красивою назвою, і де мої дивіденди. Якщо про це мова йде, то безумовно це стосується проблематики повернення втрачених заощаджень. А щодо того аби розприділяти 30% без рішення зборів акціонерів, це ненормально. І ще одне. Автор сказав про те, що контрольний пакет, а вони не приймають рішення. Та ви подивіться, рішення, збори, коли приймаються, що дивіденди відправити.
Завершуйте.
Коли рішення приймаються направити кошти на технічне переоснащення, воно контролюється. Мало того, що наглядовий з спостережної ради, але податковою і Мінфіном, іншими державними структурами. Тому на сьогоднішній день в такому вигляді, як цей законопроект написаний, його доцільно відхилити.
Юрій Кармазін. Фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна самооборона". Шановні народні депутати, хтось на сьогодні має інформацію про те, як працюють якісь акціонерні товариства і чи має хтось сьогодні із так званих міноритарних власників акцій взагалі доступ до якоїсь інформації? Ні, не має, про це свідчить та преса, ті заяви, з якими звертаються до нас люди. Тому очевидно тоді питання. Статтю 1 Конституції України всі читали, що ми є соціальна держава. Якщо ми соціальна держава, то давайте будемо говорити, що і правова держава, то давайте будемо говорити, про те, що у нас мають встановлюватися тоді державою порядки і примус. А не просто прикриття обирання людей – це 13 мільйонів людей. Я думаю, що це ще не до кінця підрахована цифра, вона може коливатися і збільшуватися, тому що це правильно, в умовах тої інфляції, яку забезпечує цей уряд, це абсолютно можливо. Через це обов’язок, який пропонується для акціонерного товариства - спрямовувати не менше 30 відсотків – це абсолютно правильно, прибутку і на виплату дивідендів. Можливо цю цифру треба обговорювати, можливо 25 – давайте дивитися, давайте думати. Але це можна обговорювати в другому читанні. І можна сперечатися. Наступна пропозиція, яка є абсолютно доречною, щодо порядку денного річних зборів, обов’язково вносяться питання передбачені цими пунктами, тобто про розподіл і так далі, про участь, і це зобов’язальний порядок. А я нагадаю, що у нас записані ці пункти, крім 15-го, тут вносяться зміни тільки. Це також правильна пропозиція.
Завершуйте. Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Петро Цибенко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні громадяни України! Я дуже уважно послухав, і автора законопроекту, і доповідача від комітету. Лунали пропозиції як на підтримку проекту, так і на його відхилення. Але всі, хто висловлювався або на підтримку, або на відхилення цього законопроекту, заявляв про те, що є проблема. Причому проблема кричуща, від цієї проблеми потерпає надзвичайно велика кількість людей. І тому якщо цей законопроект навіть послужить вирішенню цієї проблеми у якості того документу, який буде спонукати владу до пошуку варіанту вирішення цієї проблеми, то навіть у такому випадку його треба підтримувати. Тим більше, що з трибуни зараз пролунала думка і про те, що ми де-факто відновлюємо норму, яка раніше в чинному законодавстві була. Тому фракція компартії України буде підтримувати цей проект документу. Дякую.
Так, обговорення питання завершено. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України «Про акціонерні товариства» [[щодо забезпечення права власників простих акцій на отримання дивідендів]]. Реєстраційний номер 5183. Йде голосування. [[12:20:28]] За-154 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту на повторне перше читання. Прошу, визначайтесь. [[12:20:54]] За-149 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 5, "БЮТ - "Батьківщина" – 97, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 18, комуністів – 23, «Народна Партія» - 0, позафракційні – 6. Шановні колеги, тепер пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за забруднення лісів]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:21:38]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Андрій Михайлович Павловський, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка.
Шановні співвітчизники, шановні колеги! Андрій Павловський, прошу до уваги. Пропонується законопроект - внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за забруднення лісів]]. Шановні колеги, останнім часом ми всі є свідками випадків, коли засмічення лісу, лісопарку перетворюється на стихійне сміттєзвалище, куди системно вивозяться сміття з населених пунктів для того, щоб уникнути утилізації промислових і комунальних, побутових відходів. Разом з тим, ліси є національним багатством України. Є відповідне у нас законодавство - Лісовий кодекс, і порушення цього Лісового кодексу тягне за собою адміністративну відповідальність. Разом з тим, на практиці ми бачимо, що вона є мізерна і сміхотворна, і зовсім не закриває шляхи до забруднення екології, і в першу чергу, лісопарків нашої країни. Ну, подумайте тільки, з посадових осіб – від 5 до 8 неоподаткованих мінімумів, а з фізичних – від 1 до 3 неоподаткованих мінімумів. Всього десятки гривень, це смішно. З огляду на це, пропонується в зазначеному законопроекті за пошкодження лісу стічними водами, хімічними речовина, нафтою, комунально-побутовими викидами з посадових осіб брати штраф від 50 до 80 неоподаткованих мінімумів, а з громадян за засмічення лісів і лісопарків від 10 до 30 неоподаткованих мінімумів. Тобто пропонується в 10 разів збільшити штрафи, які є зараз за забруднення наших лісів і парків. Дякую за увагу.
Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка, щодо рішення комітету з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто, поданий народним депутатом України Павловським проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за забруднення лісів]]. Зазначеним законопроектом передбачається підвищити розміри штрафів, які накладаються на громадян та посадових осіб за пошкодження лісу стічними водами, хімічними речовинами, нафтою, нафтопродуктами, шкідливими викидами, відходами, засмічення лісу відходами шляхом внесення змін до статей 72 та 73 Кодексу України про адмінправопорушення. Необхідність прийняття такого закону обумовлена тим, що надзвичайно розповсюдженими на сьогодні стають факти забруднення лісів. В цілому підтримуючи ідею автора законопроекту щодо необхідності посилення боротьби з порушеннями природоохоронного законодавства, члени комітету водночас зауважили, що законопроект містить ряд неузгодженостей, які зазначені і у висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради і з якими члени комітету погоджуються. Зокрема, доцільно було б одночасно з накладенням адмінштрафу, наприклад, вирішувати і проблему відшкодування заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди у порядку, передбаченому статтею 40*** Кодексу України про адмінправопорушення та відповідними статтями Цивільного кодексу і закону України з питань охорони навколишнього природного середовища. Також слід зауважити, що законопроектом пропонуються зміни лише до двох статей Кодексу України про адмінправопорушення при тому, що в кодексі існує ціла низка статей, зокрема, більше десяти, які присвячуються проблемі захисту лісу та захисних лісонасаджень, які також потрібно було б вдосконалювати одночасно, проте вони поки що залишилися поза увагою автора законопроекту. Також перелічені склади адмінправопорушень слід відмежовувати від злочинів, передбачених статтею 19, 245 Кримінального кодексу України. Комітет вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Такої ж думки дотримується і Головне науково-експертне управління. Прошу підтримати. Від себе хочу додати, що ми в комітеті готові доопрацювати зазначений законопроект разом з автором. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Євген Кирильчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Євген Кирильчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Дійсно, питання дуже болюче, дуже важливе і невідкладне. Можна було б прийняти у першому читанні і доопрацювати його до другого читання, тому що навіть у мене є цілий ряд пропозицій, зокрема, якщо штрафи і кошти, то вони повинні попадати тільки місцевим бюджетам, які будуть наводити порядок замість тих, хто нашкодив, щоб прибрати ці сміттєзвалища, тому що будує хату, що не робить, набрав машину сміття будівельного і вивіз і біля першого лісу висипав. Я вже не говорю ті відпочиваючі і ті туристи, які там ходять по лісу, забруднюють настільки, що після них стидно сказати, що ми живемо в Україні. Давайте ми приймемо його у першому читанні. І комітет разом з автором згідні виправити всі ті зауваження, які є, від нашого управління, і приймемо його невідкладно, бо це просять люди і просить сама природа. Дякую.
Будь ласка, Катерина Самойлик.
Слово генералу Бевзу.
Бевз.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Ну, Нобель говорив про те, що цивілізація загине від власного сміття. Дійсно, проблема актуальна, оскільки країна перетворюється на суцільне сміттєзвалище. І можна було б погодитися і йти, скажемо, на підтримку у першому читанні даного законопроекту. Але є декілька серйозних проблем, на яких я хотів би наголосити. Проблема перша. Функції громадських лісових інспекторів, в принципі, дублюються членами громадських формувань, які передбачені чинним законодавством у питаннях охорони громадського порядку і кордону. Це перше. Друге. Функції самих громадських лісових інспекторів взагалі не передбачені чинним законодавством. Тому ми у другому читанні можемо при доопрацюванні наштовхнути на проблему 116 статті Регламенту Верховної Ради. Тому я пропоную, під запис, доручити Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності доопрацювати даний законопроект разом з автором, визначивши правовий статус громадських лісових інспекторів. В такому випадку, на мій погляд, ми зуміємо вийти на друге читання і зберегти цей законопроект, який конче потрібен сьогодні для суспільного життя в нашій державі. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати! Дивіться уважно на текст законопроекту. Він пропонує тільки 2 речі. Статтю 72 і 73 Кодексу про адміністративні правопорушення, змінити санкції. Замість від 5 до 8 на від 50 до 80. І замість від 1 до 3 записати: від 3 до 7 неоподаткованих, замінити словами – від 10 до 30. Тобто пропонується автором в 10 разів збільшити санкції за вчинення правопорушень, які пошкодження лісу стічними водами, хімічними речовинами, нафтою і нафтопродуктами! Тобто знищення лісу! Знищення лісу! Тому це не такі великі санкції. Що пише науково-експертне управління? А воно пише, що ось, в разі прийняття складеться ситуація, коли за вчинення адмінпроступків, суспільна небезпечність яких є менше за злочинами, передбачається більш сувора відповідальність. І робиться хибний висновок. Чому. Тому що виходить протиріччя. Кримінальний кодекс, він застаріває. Там треба піднімати санкції. А цей закон треба приймати. До речі, колега Бевз, я завжди з вами погоджувався, сьогодні не погоджуюсь. Бо цей законопроект не має відношення до цих громадських інспекторів. Це комплексність, яку треба застосувати до перегляду цього застарілого морально, фізично, інтелектуально кодексу, до якого закликаю вже не знаю, скільки разів! Давайте внесемо комплексні зміни до нього! Треба спасати, рятувати ліс! Встановлювати ці санкції. Законопроект треба приймати в першому читанні і змінювати підходи і в Кримінальному кодексі, і взагалі до збереження. Це божа справа. Дякую.
Стоян.
Шановні колеги! Я записався начебто «проти». Чому? Тому що я хочу виступити проти того, що твориться в нашій державі по збереженню лісів. А підтримати, безумовно, цей проект, який не має політичного характеру і завжди, коли наші опоненти, колеги дають розумні закони, наша фракція підтримує. Я вам скажу, днями я повертався із Закарпаття і проїжджав через Київську область, через там ліси і посадки проходить лінія. Ви б подивилися, що робиться в Київській області. Я не кажу про те, що повалені ліси, нікому не потрібні. А що, скільки сміття там – гидко дивитися, це антисанітарія. І мені пригадалося, що, ще будучи в аспірантурі, я вивозив з Донецька студентів в Магдебург, де поламали верхівки лісів і там створили бригади, де збирали ці верхівки, де збирали маленькі гілочки, спасаючи ліс і даючи можливість людям відпочити. Ми сьогодні не можемо приїхати в ліс з сім’єю відпочити. А якщо приїжджають люди, залишають вогнища, залишають сміття, пляшки. Більше того, там, де населені пункти і де люди не мають сміттєзвалищ, вони викидають це все в ліси. Тому, я вважаю, що порушено, колегою Павловським, великий пласт захисту нашої природи. І треба продумати до другого читання такі заходи, які би дійсно і притягнули до відповідальності людей, які захаращують ліси, і організації. Більше того, от нема чим палити зараз людям по Україні, можем дати право населенню піти в ліси і позбирати упавший сухий ліс, упавші гілляки вони заберуть додому і, заодно, буде почищений ліс. Тому наша політична сила, фракція Партії регіонів, буде підтримувати законопроект Павловського. До другого читання треба його доопрацювати і зробити це дуже серйозним законом по захисту наших природних ресурсів. Дякую.
Так, просить знавець лісу, Шершун. Будь ласка, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу, дякую. Шановні колеги, шановний Адам Іванович. Все абсолютно вірно, що Кодекс України про адміністративні правопорушення на сьогоднішній день встановлює низькі матеріальні стягнення, адміністративну відповідальність за пошкодження і засмічення. І все це правильно. У багатьох випадках сума штрафів не покриває вартість, наданих державі збитків. На жаль, сьогодні є нелегальні сміттєзвалища. І це дуже правильно. І тут знову ж таки праві наші колеги, які виступали сьогодні, що законопроект потребує доопрацювання. Я згідний з тим, що сьогодні суворі стягнення не чинником, який має вирішальний вплив на зменшення кількості правопорушень, тому політика держави у сфері відповідальності за скоєння адміністративних правопорушень не може зводитись до збільшення тільки розміру санкцій у вигляді штрафу. Проблема потребує комплексного вирішення. Але я прошу прийняти його у першому читанні, тому що до другого ми його доопрацюємо і зробимо лялечку.
Будь ласка, Павловський і будем визначатись. Хвилина.
Шановні народні депутати, дякую вам за підтримку ідеї, концепції. Дійсно, якщо є зауваження і того ж Науково-експертного управління, їх можна всі врахувати і те, що пан Кармазін казав, і Шершун, і врахувати до другого читання. А що казав пан Бевз щодо громадських лісових інспекторів, то це зауваження з іншого законопроекту, цього законопроекту не стосується. В цьому законопроекті пропонується всього лише до статей 72, 73 Кодексу про адміністративні порушення додати, що стосується штрафів, збільшити розміри штрафів у 10 разів за забруднення лісу. І будь ласка, вийдіть за Київ за 100 метрів, за межу міста, ви побачите, що там і пластік, і купи сміття. Там же діти наші гуляють. Не можна цього робити. Треба так зробити, щоб штрафи хоча б давали можливість людині задуматись над тим, що вона робить, коли робить таке правопорушення. Дякую за увагу і прошу підтримати у першому читанні, а до другого врахуємо.
Не пан Бевз, а генерал Бевз погоджується з вашим твердженням. Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку у першому читанні законопроекту за номером 6141 – проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за забруднення лісів]]. Прошу голосувати. [[12:37:10]] За-344 Дякую. Законопроект прийнято. Готуємо до другого читання. І останній проект Закону про внесення змін до статті 57 Закону України "Про освіту" [[щодо гарантій соціального захисту педагогічних та науково-педагогічних працівників]] [[реєстраційний номер 6701]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:37:48]] За-196 Пропозиція підтримана. Будь ласка, автор законопроекту Андрій Михайлович Павловський. Підготуватись Личуку від комітету.
Андрій Павловський, «Батьківщина». Шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується законопроект внесення змін до Закону про освіту [[щодо посилення гарантій соціального захисту педагогічних та науково-педагогічних працівників]]. Ми всі розуміємо, що однією з передумов розвитку освіти в Україні є забезпечення високого рівня соціального захисту наукових, педагогічних працівників, простих вчителів, справедливої оплати їхньої праці і дотримання їх соціальних гарантій. Разом з тим, теж, скажемо, всі розуміємо, що об’єктивно розмір заробітку вчителів не відповідає реальним витратам їхньої фізичної, розумової енергії за ту святу справу, яку вони роблять, виховуючи наших майбутніх громадян. І середня місячна зарплата вчителя складає трохи більше 1600 гривень, що в півтора рази менше такої ж середньої зарплати в промисловості. Тобто прямо порушуються норми Закону про освіту, де такі зарплати повинні бути не менше ніж середня в промисловості. І з метою того, щоб подолати цей несправедливий розрив і забезпечити соціальний захист науково-педагогічних працівників пропонується в зазначеному законопроекті виплату педагогічним, науково-педагогічним працівникам надбавок за вислугу років щомісячно: за понад 3 роки – 20 відсотків, за понад 5 років – 30 відсотків, за понад 10 років – 40 відсотків і за 20 років педагогічного стажу надбавка – 50 відсотків до заробітної плати. Також пропонується виплата допомоги на оздоровлення у розмірі посадового окладу, але не менше трьох прожиткових.
Завершуйте, будь ласка.
Вчителям, які знаходяться в сільській місцевості, пропонується безоплатне користування житлом з опаленням і освітленням в порядку, який визначає Кабінет Міністрів. Прошу підтримати в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, член Комітету з питань науки і освіти Володимир Іванович Личук.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати! Володимир Личук, фракція Партії регіонів. Аналогічний законопроект вносився автором до Верховної Ради України 11 лютого 2010 року під номером 6058, але потім ним же був відкликаний. Цим проектом Закону України передбачається збільшення розміру надбавок педагогічним і науково-педагогічним працівникам за вислугу років щомісячно у відсотках до посадового окладу, ставки заробітної плати залежно від стажу педагогічної роботи: понад 3 роки – 20 відсотків, понад 5 років – 30 відсотків, понад 10 років – 40 відсотків і понад 20 років – 50 відсотків. Встановити виплату педагогічним і науково-педагогічним працівникам допомоги на оздоровлення у розмірі посадового окладу, ставки заробітної плати не менше трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб при наданні щорічної відпустки. Надавати педагогічним і науково-педагогічним працівникам державних та комунальних закладів освіти за їх заявами за рахунок видатків бюджету щорічну матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань в розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб. І забезпечити педагогічних працівників державних та комунальних закладів освіти, які працюють в сільській місцевості і селищах міського типу, а також пенсіонерів, які раніше працювали педагогічними працівниками державних та комунальних закладів освіти в цих населених пунктах і проживають в них, безоплатним користуванням житлом з опаленням і освітленням. В цілому підтримуючи ідею необхідності посилення соціально-економічного захисту працівників галузі, Комітет Верховної Ради з питань науки і освіти вважає, що проект Закону України про внесення змін до статті 57 Закону України «Про освіту» [[щодо гарантій соціального захисту педагогічних і науково-педагогічних працівників]] необхідно повернути на доопрацювання автору законодавчої ініціативи з таких причин. Перше. Питання підвищення рівня оплати праці працівників освіти має здійснюватися комплексно, одночасно з вирішенням питання підвищення рівня оплати праці працівників інших бюджетних галузей. Друге. Суб’єктом законодавчої ініціативи не надано фінансово-економічних обґрунтувань та конкретних пропозицій щодо джерел покриття витрат. За попередніми підрахунками Міністерства фінансів і Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, реалізація.
Завершуйте.
призведе до необхідності збільшення видаткової частини бюджету на суму понад 9 мільярдів гривень. Запропоновані зміни не забезпечать суттєвого підвищення престижу праці педагогів, і всі ці питання необхідно вирішувати щодо поетапного підвищення посадового окладу першого тарифного розряду Єдиної тарифної сітки. Законопроект Міністерством освіти і науки, молоді і спорту не підтримується. Просимо законопроект відправити на доопрацювання. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Записуємося. Сергій Гордієнко.
Прошу передати слово Катерині Самойлик.
Будь ласка, мікрофон Катерини Самойлик.
Дякую, Сергію Володимировичу. Фракція Комуністичної партії України буде голосувати за даний законопроект. Ми системно голосуємо за законопроекти, які направлені на покращення стану передусім і вчителів, і лікарів, взагалі населення України. Але я хочу наголосити на наступному. Недавно розглядалось питання щодо пенсійного забезпечення педагогічних працівників. Це питання з дуже великою бородою. І коли ми розглядали його, коли при владі був БЮТ і „Наша Україна – Народна самооборона”, вони дуже дружно завалили цей законопроект. Мене дуже дивує, коли від місця сидіння і від того, яку ти посаду в державі займаєш, змінюється і позиція народних депутатів України. Щодо цього законопроекту, ситуація точно така ж, цей законопроект був розроблений значно раніше, коли при владі були БЮТ та «Наша Україна – Народна самооборона», але тоді вважали за необхідне, що немає в бюджеті грошей і тому відкликали цей законопроект. Тепер же, щоб, ну, насолити Партії регіонів, давайте його знову-таки внесемо. То я хочу звернутися до всіх народних депутатів України: або ми щирі і щиро відстоюємо соціальні права і гарантії і педагогів, і лікарів, і пенсіонерів, або ми нос тримаємо по вітру, як це зробили колеги, які сьогодні розглядають питання і не будуть. ті, що не будуть голосувати, і в залежності від того, де знаходиться твій лідер, таку позицію займає. Ще раз підкреслюю: фракція Компартії України послідовно відстоює позицію вчителів і ми будемо голосувати за.
Євген Кирильчук.
Євген Кирильчук. Фракція «Блоку БЮТ – «Батьківщина». Ну, мені зрозуміло, співдоповідачем була людина від Партії регіонів. Я тепер переконаний, що Партія регіонів цей законопроект підтримувати не буде. Але я хочу відштовхнутися від тих проблем, які сьогодні є в сільських школах. Вроде ми випускників-педагогів випускаємо достатньо, а в сільських школах немає, не вистачає педагогів. Тут хоть маленький стимул для того, щоб для їх підвищити трошки зарплату і дати оплату. не оплачувати хоча б за житло, яке є в селі і комунальні послуги. Давайте допоможемо цим людям, які, по яких не виконується закон, що їхня середня оплата повинна бути прирівняна до промисловців. Це невелика сума. Що таке навіть дев’ять тих мільярдів? Та це ж піввертольота, якого купляє влада. Про що ми сьогодні дискутуємо? Притому введення цього законопроекту можна написати тоді, коли буде формувати новий бюджет, щоб вже не ламати бюджет цього року. З наступного року. Так що питання всі знімаються. Мені здається, що в цьому профільному комітеті більшість складає Партія регіонів, і вони його ні в комітеті, ні в залі підтримувати не будуть. Але ми його зобов’язані просто по совісті проголосувати за основу і доопрацювати до другого читання. Дякую.
Кармазін Юрій.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, наскільки корисно читати законопроекти, хочу вам сказати, особливо, коли критикуєте і кажете, що Міністерство таке-то не підтримує і так далі. От я хочу побачити міністра, який скаже: «Хай вчителям платять менше». Або я хочу почути міністра, який би сказав: «Ми не виконуємо норму закону». Наголошую: не виконуємо норму закону. Чому? Чинний закон, записано: «Педагогічним працівникам, які працюють у сільській місцевості і селищах міського типу, а також пенсіонерам, які раніше працювали педагогічними працівниками в цих населених пунктах і проживають у них, держава відповідно до чинного законодавства забезпечує безплатне користування житлом з опаленням і освітленням в межах встановлених норм». Далі не буду цитувати. Це частина четверта статті 57 Закону «Про освіту». Ви його виконуєте? То якщо ви кажете, що Міністерство не підтримує, ідіть геть звідси! І не приходьте у цю державу, і не працюйте тут, якщо ви не виконуєте чинного закону. Тепер, як врегулювати сьогодні те, що немає в бюджеті? І ви кажете, не справа Павловського то. Абсолютно не його справа шукати, де взяти в бюджеті. Тут у нас є Азаров, у нас є Ярошенко – вони мають шукати де. А тепер щодо справедливості. Щодо справедливості справа в тому, що цей закон має вноситися тільки, пане Павловський, введений в дію з 1 січня 2012 року. Це перше. А друге. Проти чинних міністрів має бути порушена кримінальна справа. Пане Пшонка, ви мене бачите? Це заява про злочин. Вони не виконують цей закон – порушуйте кримінальну справу. І проти Азарова також. За невиконання норм чинних законів. І на кінець. Шановні, раді справедливості.
Юрію Анатолійовичу, мені вас шкода, ви за півсекунди можете серце зірвати. Якщо будете спокійніше, я вам дозволю. Будь ласка, продовжуйте.
Спасибі вам, Адаме Івановичу, за вашу людяність, спасибі. Так от я нагадаю, що 5 жовтня 2009 року була постанова уряду 1130 – про встановлення надбавки вчителям, вихователям загальноосвітніх навчальних закладів і так дальше. Там встановили 20 відсотків надбавку. Це мало, і це не всім, і то була тільки перша сходинка. Тому я кажу для тих. Давайте, перша сходинка була, давайте зробимо другу, але зробимо її з 1 січня 2012 року. Я звертаюся до руки пана Чечетова. З 1 січня 2012 року – це не порушує норм Бюджетного кодексу статті 27 і Закону про Державний бюджет. Це на майбутнє, якщо воно буде у вашого уряду. Я, наприклад, його там не бачу цього майбутнього. Дякую.
Так, я дивлюся на табло, але Павловський мені заважає. Вибачте, Ковалевська є.
Дякую. Юлія Ковалевська, Партія регіонів. Я зараз звертаюся до всіх, хто нас слухає, до телеглядачів та радіослухачів і хочу пояснити, чому я не зможу підтримати цей законопроект. Загалом ми підтримуємо ідею покращання соціального забезпечення наших громадян, у тому числі і педагогічних працівників. Але я хотіла б запитати автора цього законопроекту. А чого ж ви не підвищували соціальне забезпечення педагогів, коли були при владі, ще до економічної кризи в нашій державі? Два роки тому ви провалювали ці законодавчі ініціативи і не голосували. Ми б із задоволенням голосували за цей законопроект, якби ви б не оставили нам такий провальний бюджет, такий громадний дефіцит коштів, який зараз маємо, і намагаємося подолати це. Може для вас дев’ять мільярдів гривень і не є великі кошти, але ж треба пояснити де їх взяти? Нам не надано жодних розрахунків видатків з державного бюджету, є незрозумілим з якого бюджетного року пропонується збільшити грошове утримання педагогів? Бюджетний рік вже розпочато. Це таки досить популістичний підхід, але ми із задоволенням підвищимо рівень оплати працівників освіти, але це треба робити комплексно, одночасно з вирішенням питання підвищення оплати праці працівників і інших бюджетних галузей. Тому ми не можемо підтримати зараз такий запропонований популістський підхід. Дякую за увагу.
Обговорення питання завершено, будемо визначатись. Кармазін, прізвища називав? Проголосуємо і я вам дам можливість, після голосування, Михайло Васильович. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 6701 про внесення змін до статті 57 Закону України «Про освіту» [[щодо гарантій соціального захисту педагогічних та науково-педагогічних працівників]]. [[12:53:42]] За-146 Рішення не підтримано. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів, не дала голосів. БЮТ – 93, «Наша Україна» - 26, комуністів – 25, Народної партії – жодного і позафракційні – 2. Будь ласка репліка Чечетов.
Уважаемый Юрий Анатольевич! У нас действительно разное видение будущего Украины. Если вы видите будущее Украины «в долгах как в шелках», то мы видим Украину могучей и процветающей демократической свободной державой. И мы никогда не пойдем на то, чтобы принимать законы, не имеющие ресурсной базы. Мы еще не рассчитались с детьми войны, полный завал по оплатам по чернобыльцам. Если мы будем плодить законы, которые не имеют ресурсной базы, то нас действительно надо отсюда убирать всех. Это позор для власти. Поэтому закон должен приниматься с ресурсной базой, нет ресурсной базы. А после разграбленного бюджета, которое осталось в наследие правительству Азарова, то сперва нужно дыры залатать в этом бюджете, наполнить его и выплачивать реальные суммы, а не заниматься обманом людей и голым популизмом. Выборы через два года, поэтому популистские законы хватит в зал выносить, да. Давайте работать на Украину. Спасибо.
Колега Чечетов скористувався правом на репліку. Кармазін називав його прізвище. Ми виконали повністю план на сьогоднішній день, будемо сподіватися, що і надалі так працюватимемо. Дякую за роботу. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. З 15 години – робота в комітетах і фракціях. Завтра початок засідання о 10 годині.