Доброго ранку, шановні колеги! Будь ласка, займайте свої місця. Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації, шановні гості Верховної Ради України! Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Розпочинаємо реєстрацію. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:08:05]] У залі зареєстровано 321 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, перш за все, хотів би привітати. У нас сьогодні у двох колег день народження, це Чернєв Єгор Володимирович і Ковальчук Олександр Володимирович. [[Оплески]] Шановні колеги, я вам бажаю і від себе, і від Верховної Ради України, від колег здоров’я, успіхів, наснаги, досягнення цілей, які ви перед собою ставите. Ще раз з днем народження. Шановні колеги, оголошення. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Санченка Олександра Володимировича до складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" у Верховній Раді України дев’ятого скликання. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин на виступи народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Прошу записатись народних депутатів на виступи. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Доброго ранку, шановні колеги, дорогі українці і вся ветеранська і військова спільнота! Я б сьогодні хотіла присвятити свій виступ одній персоні, яка стала загальновідомою в національних масштабах і, напевно, за її межами, особливо серед діаспорян і тих ветеранів, які сьогодні закінчили службу, це колега, на жаль, який в стінах парламенту знаходиться, представник партії "Слуги народу" Євген Брагар. Перше. Сподіваюсь, що із-за історії з собакою ми не забули, чим почалася історія з його популярністю, а саме те, як він поступив і повів себе, написавши заяву в Національну поліцію за статтею 161 "Розпалювання національної ворожнечі" на наших дівчат-ветеранок. Це перше. Друге. Дуже цікаво було і дивно, що він був запрошений після саме цієї історії на канал Медведчука, власне, вже з проросійською повісткою денною і взяв лінію, курс розгляду, напевно, стін точно не Києва, а Москви, на те, що відбувається сьогодні в Україні. Мало того, не буду наголошувати на тому, що водій, як і, власне, будь-який інший в пасажирських перевезеннях, не має права нав’язувати будь-який контент нашим вухам і всім, хто користується перевезеннями міжміськими і добре знає, якої якості впарювання відбувається саме в маршрутках, але наголошу всім водіям і власникам автоперевезень про обов’язкову ліцензію на те, що вони транслюють. І, будь ласка, використовуйте ті матеріали, які надаються вам саме для трансляції, зокрема українською мовою, тому що ви порушуєте, власне, і Закон про функціонування української мови як державної. І останнє. Хотіла би сказати, що Жіночий ветеранський рух сьогодні видав заяву про побажання пану Євгену вибачитися перед всією жіночою ветеранською спільною. І я вважаю, що тут всі дівчата, які мали би підтримати дівчат, які поверталися з похорону з Луцька до Києва, не мали би жодного морального права бути виставленими з маршрутки і вийти через цей ганебний вчинок. І останнє. Немає горе без добра. Вчора були зареєстровані закони про те, щоб покласти нарешті край цьому акустичному насильству і впарюванню кучі неякісного контенту в наші вуха. Дуже дякую. І я надіюсь, що мій колега таки знайде сміливість дати коментарі журналістам, перше, і вибачитися перед всіма дівчатами: а) які служать і б) які є ветеранки. Дякую.
Дякую. Гузь Ігор Володимирович.
Доброго дня. Ігор Гузь, група "За майбутнє", 19 виборчий округ. Шановні друзі, я хотів би сьогодні звернутися зі складною темою. Я представляю в парламенті шахтарський виборчий округ, де на сьогоднішній день лишилося в місті Нововолинську всього дві діючі шахти і одна шахта №10, яка будується. Сьогодні до мене приїхали шахтарі, ми спробуємо зустрітися з профільним міністром Оржелем. Але що мене турбує. Уже півроку, фактично, уряд виконує свої обов’язки, ми всі, ті, хто займається вугільною галуззю цими питаннями, не маємо жодної достеменної інформації, що планує профільне міністерство, що планує уряд. Ми відчуваємо, що йде до того, що уряд хоче закрити діючі шахти, а шахту №10, яка будується уже майже 30 років, на яку виділено майже 2 мільярди гривень, теж планується, фактично, заморозити будівництво і, фактично, закрити. Я вимагаю від уряду Гончарука публічної дискусії. Я вимагаю, щоб міністр Оржель приїхав до Нововолинська. Щоб була дискусія зі всіма тими, кому болить за це питання. Керівники "Волиньвугілля", керівники шахт, профспілки, керівництво міста, області, представники моєї команди, народного депутата, ми хочемо, щоб були прозорі правила гри, прозоре бачення, що планує уряд в питанні закриття чи незакриття розвитку шахт у місті Нововолинську. У випадку того, якщо уряд в тиху захоче закрити шахти, так просто не буде, друзі. Сьогодні працюючих шахтарів близько 2,5 тисяч, множте це на 4, це їхні родини – 10 тисяч людей готові стати за свої інтереси. Отак просто без публічності не обійдеться. Тому ще раз я вимагаю від імені волинських шахтарів прозорої, публічної дискусії з приводу шахт міста Нововолинська. Що ви плануєте робити? Як ви плануєте робити? І має бути діалог. В іншому випадку буде бунт. Дякую за увагу.
Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні народні депутати, завтра у нас може бути дуже особливий день у Верховній Раді. Так як ми знаємо і так як, власне, ми поінформовані, завтра може бути вірогідним, що у Верховній Раді буде розглядатися Закон про продаж сільськогосподарської землі. Ми не впевнені, що це буде, але велика вірогідність є. Я можу сказати, що завтра у Верховній Раді без перебільшення буде історичний день. Тому що реально завтра навіть по скороченій процедурі, як нам говорять, по такій синтетичній процедурі, без розгляду всіх правок без виключення у Верховній Раді можуть натиснути кнопки і залишити Україну на сотні років без землі. Я хотіла би, перше, щоб кожен в залі подумав над тим, що ми зараз тут в залі по суті робимо історію. І історія нікуди не подінеться, вона завжди залишиться в свідомості людей, в підручниках. І кожен, хто буде в цю хвилину завтра стояти на боці світових спекулянтів, аферистів, які вже поклали око на нашу землю. А ви знаєте, в законі чітко записано, що можуть купувати іноземні банки, іноземні кредитні установи землю без обмежень кількості. Да, вони хочуть це робити через заставу. Ну ми ж з вами добре знаємо, в чиїх руках Національний банк і що ці застави за декілька років перейдуть у власність банків, і ми, Україна, залишимося без землі, без аграрного комплексу, без фермерів, без сіл і взагалі без ресурсу, на якому країна може стати однією з найзаможніших країн Європи. Я хотіла би також поінформувати вас і всю країну, хто зараз нас слухає, що завтра біля Верховної Ради збираються аграрії, всі асоціації, у них є просто повний збір, профспілки, громадські організації, партії з’їжджаються з усієї країни, які не підтримують сьогодні продаж землі. І це завтра якраз буде реальний бій за Україну. Якщо Крим і Донбас – це 7 відсотків окупованої території, то якщо завтра буде прийнятий закон, окупованими будуть 72 відсотки території України. І не забувайте, що там також з молотка ідуть ліси, водойми, природні заповідники. Тому що саме такі зміни в першому читанні внесені до Земельного кодексу. Я закликаю всіх громадян України завтра прийти о 9 годині до Верховної Ради і боротися за українську землю, за наше майбутнє, за наших дітей. Слава Україні!
Дунаєв Сергій Володимирович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги! Сьогодні, в другий день роботи третьої сесії дев’ятого скликання, я хотів би поставити нам всім одне просте питання: що далі. Нам казали, що ми всі тепер президенти. Натомість маємо ситуацію, коли ніхто не президент, окрім декількох олігархів, що вигідно вклали гроші. А такої кількості кумів, сватів, братів та любих друзів при владі ми не бачили навіть за часів попередніх президентів. Нам обіцяли кінець епохи бідності. Натомість маємо епоху життя на межі виживання. Шахтарі місяцями не отримують заробітну плату, бюджетникам затримують або скасовують виплати, в той час, як міністри та голови держкомпаній підписують собі гігантські премії. Вчителям обіцяли зарплати в 4 тисячі доларів. Натомість маємо проект Закону "Про освіту", який знищує цю саму освіту. Нам обіцяли мир. Натомість на моєму рідному Донбасі мешканці Попасної чи Торецька і сьогодні здригаються від вибухів і пострілів. На сході продовжують гинути громадяни України. А влада зменшує призовний вік з 20 до 18 років. Нам обіцяли професійний уряд. Натомість маємо міністра економічного розвитку, який хизується тим, що не читає книжок, і Прем’єр-міністра, який, з його ж слів, повний профан в економіці. Нам обіцяли 40 відсотків економічного зростання за 5 років. Натомість маємо скорочення промислового виробництва та негативне сальдо зовнішньої торгівлі. Уряд причепив країну до самоката та тягне її разом із собою у прірву. Нам обіцяли повернути громадян України додому. Натомість маємо скорочення робочих місць та зростання трудової міграції, зростання преступності. Підприємства, що належать державі, ріжуть на металобрухт. Міністр енергетики радить дітям шахтарів не наслідувати професію батьків, а такого тиску на малий бізнес не було навіть за часів так званої "злочинної влади", від співпраці з якою ви всі тут намагаєтесь відхреститися. Нам обіцяли децентралізацію. Натомість маємо проект, у якого одна мета: підготувати все для продажу землі олігархам. Ще нам обіцяли турботу про того самого "маленького українця". Натомість маємо проект Трудового кодексу, що перетворить народ України на рабів. Ще й законопроект про легалізацію грального бізнесу, який до всіх інших негараздів додасть ще й ігроманію. Навіть нас, український парламент, найважливішу державну інституцію, намагаються перетворити на "скажений принтер", чиє єдине завдання – забезпечити турборежим для того самого самоката. Шановні колеги, у нас тут склалася традиція: депутат закінчує свій виступ на цій високій трибуні, і йому обов’язково хтось аплодує. Але чому ви аплодуєте? Що з того, що зробила ця Рада, заслуговує на аплодисменти? Я звертаюсь до кожного з вас. Перед тим, як підтримати черговий злочинний та антинародний законопроект.
Дякую. Шановні колеги. Дякую, Сергій Володимирович. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, той подарунок, який з нового року отримали громадяни України, коли крім плати за транзит газу, вони ще отримувати тепер будуть платіжки за доступ до інформації, я думаю, страшнішого не можна було придумати будь-якою владою, яка існувала в Україні. Ви вдумайтесь: тепер для того, щоб отримувати правдиву об’єктивну інформацію, наші громадяни повинні заплатити за це. Я думаю, що тут треба розділити два питання: бізнес і, власне, інформаційна безпека держави. А тепер поставте себе на місце громадян, які знаходяться на території окупованого Донбасу або анексованого Криму. Як вони зі своєї платіжної картки зможуть перерахувати гроші провайдерам для того, щоб потрапити в агентурну сітку ФСБ? Для того, щоб одразу відслідкували, хто ж дивиться на території окупованого Криму і Донбасу українські канали, які єдині несуть правду на цю територію? А після цього вони увімкнуть супутникову тарілку і подивляться, що безкоштовні є сім російських каналів, які вони можуть дивитися день і ніч і отримувати інформацію, замість українських каналів, ту брехливу інформацію, яку доносять російські інформагентства. Хто придумав цю ідею фактично інформаційної блокади громадян України? А що робити нашим громадянам, які знаходяться на контрольованій території, у віддалених селах, які мали в свій час можливість поставити супутникові тарілки, або, наприклад, в гірських населених пунктах, де вони ніколи не отримають об’єктивної інформації тепер, а будуть отримувати її знову з російських джерел? Я вважаю, фракція "Батьківщина" звертається до керівництва держави, до Президента, Голови Верховної Ради, голови уряду, це є фактично питання інформаційної політики, інформаційної безпеки держави. Нам треба негайно розглянути це, в тому числі на профільному комітеті Верховної Ради, щоб потім копійка економії, яку нібито отримає хтось, не закінчилась тим, що держава не буде мати своєї прямої, безпосередньої політики захисту інформаційного простору. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, вчора в місті Гірському жінки розпочали голодовку з дітьми, тому що батьки півроку не приносили заробітну плату до дому. З цієї трибуни неодноразово я заявляв, що вугільна галузь – одна з найпотужніших галузей нашої держави з Радянського Союзу. Зрада почалася нашої держави ще з 1993 року, коли один віце-прем’єр з енергетики закривав шахти і затоплював їх, вбивав сотні тисяч шахтарів без війни і сьогодні треба за це відповідати. Я закликаю всі відповідні силові структури розпочати розслідування саме з тих часів. Папір витримає все. По-друге, скільки шахтарі ще будуть голодувати? Тільки жінки почали вчора страйк, одразу почали віддавати заробітну плату, хоча б за місяць. Наш колега Ігор Гузь говорив за шахту волинську 10-у, в яку було залито мільярди гривень, і вона досі не дає потужність на-гора. А тепер її хочуть закрити. Хто буде відповідати в нашій державі за розтрату державних коштів? Не буває державних коштів, як говорила Маргарет Тетчер, є кошти платників податків. З кожної кишені пенсіонера сьогодні витрачається на отих, хто сидять в кабінетах, їх не вирвеш, як бородавок, з крісел. Хто буде відповідати за те, що шахтарі не отримали заробітну плату? І є все ж таки в Кримінальному кодексі стаття 175, якщо я не помиляюся, за відповідальність. Хто понесе цю відповідальність? Чому сьогодні хтось з замміністрів їде і говорить, що будуть закриватися шахти, не провівши засідання круглого столу з профсоюзами? Не провели круглого столу з шахтарями, а тільки "смотрящіє" можуть їздити і говорити, що будуть закривати шахти і знищувати знову вугільну галузь. Чому сьогодні Україна годує Америку, Африку, Росію або тих, хто з копанок тягне вугілля? Чому сьогодні на складах лежить на 600 мільйонів гривень вугілля і за нього не платять гроші? Чому сьогодні якимсь "смотрящим" сплачують ці гроші, поясніть, будь ласка. Тому наша команда вимагає негайного втручання Президента в це питання: поставити, відповідно, завдання і дати відповідь з цієї трибуни міністру екології, енергетики.
Сергій Володимирович, ми домовлялися. Дякую. Мокан Василь Іванович. Ясько Єлизавета Олексіївна.
Шановні колеги, шановні українці, народні депутати! Минулого тижня відбулась чергова сесія, січнева сесія Парламентської асамблеї Ради Європи, і я як голова делегації, української делегації, хочу прозвітувати про результати нашої роботи. Українська делегація в ПАРЄ, яка складається з представників усіх фракцій, пройшла бойове хрещення і ввійшла в чотири політичні групи, взяла участь в усіх пленарних засіданнях та розпочала роботу в комітетах. Українська делегація єдиним фронтом стояла за кожну правку, адже кожна правка і резолюція для нас є дуже важливою, для України. Як результат нашої роботи, по-перше, ПАРЄ в моніторинговому звіті офіційно визнала Росію стороною Мінських домовленостей та поставила вимогу припинити військову агресію проти України. Також у доповіді було зазначено про питання дотримання політики невизнання анексії Криму. По-друге, ми маємо певні результати в роботі коаліції "Балтік плюс". Ми злагоджено і консолідовано голосували разом та вирішували ряд питань. Також ми разом підписали декларацію про вимогу Російській Федерації виконувати рішення, рекомендації, ухвалені ПАРЄ. До декларації також приєднались представники країн зі Словаччини, Великої Британії, Польщі, Ісландії. По-третє, ми внесли низку пропозицій до проектів резолюцій, що зараз готуються в ПАРЄ. Вони стосуються екологічних питань та прав жінок. Не зважаючи на позитивний порядок денний, ми глибоко занепокоєні тим, що деякі держави-члени Ради Європи дозволяють собі не виконувати рекомендації та резолюції асамблеї. Саме це звучало під час всіх наших зустрічей двосторонніх з керівництвом Ради Європи, ПАРЄ, а також на зустрічах двосторонніх з різними делегаціями. Переконана, що голос України в ПАРЄ звучав єдино. І ми – це той випадок, коли представники різних фракцій, за одним винятком, стояли разом і єдино. І дуже хочеться, щоб ми далі продовжували працювати разом на міжнародній арені єдино і для України. Дякую за увагу.
Требушкін Руслан Валерійович. Немає? Немає Требушкіна? Немає. Лабунська Анжела Вікторівна. Ну, вийшов, ну, так що ж я можу зробити, шановні колеги? Немає Лабунської? Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Завершення минулого року ознаменувалося таким достатньо гучним скандалом в сесійній залі і навіть перший день засідань вже в новому році ми про що говорили? Про те, що ми заслухаємо уряд стосовно тих захмарних заробітних плат і премій, які виплачуються представникам наглядових рад держпідприємств, міністрам і так далі, і так далі. Вже почалася нова сесія. Це питання так і не вирішено жодним чином. Ми як фракція "Батьківщина" зареєстрували законопроект під номером 2798, відповідно до якого пропонуємо раз і назавжди врегулювати це питання, обмеживши 10 мінімальними заробітними платами заробітні плати разом із преміями по всій вертикалі влади включно з державними підприємствами, включно з міністрами, включно з народними депутатами. І це буде справедливо. І ми вважаємо, що такий законопроект треба терміново приймати, бо коли нам розповідають про те, що прив’яжуть до середньої заробітної плати, яка невідомо як вираховується, плюс подвійна премія, то це означає легалізувати нинішній стан речей. Цинізм, коли представники наглядових рад отримують заробітні плати, які в 10, 20, 30 разів перевищують заробітна плати найвищих чиновників, коли в сотні разів перевищують заробітні плати вчителів і лікарів. Мені здається, що такого цинізму терпіти не можна. Тому ми як фракція "Батьківщина" вимагаємо прийняти законопроект 2798 і вирішити це питання, і перестати ганьбитися перед всіма українцями і перед світом. І друге питання. Якщо ми говоримо вже про те, що треба вирішувати це питання, яке просто вже абсолютно тхне дуже недобре. І на цьому фоні з усіх куточків України ми чуємо про заборгованості про заробітній платі, особливо перед гірниками. 15 гірників голодують у будівлі "Первомайськвугілля" Луганської області. Заборгованість по заробітній платі по об’єднанню – 185 мільйонів гривень. 185 мільйонів гривень – це стільки, як отримує премію один чиновник в "Нафтогазі". Донецька область, шахта "Капітальна", 53 гірники протестують на глибині тисячі метрів. Заборгованість – 150 мільйонів гривень. Всього заборгованість по галузі – 1,5 мільярда гривень перед гірниками. Скажіть, будь ласка, чи не варто було би, в першу чергу, сьогоднішньому уряду не розповідати нам, які їм потрібні зарплати і як вони тяжко живуть, а вирішити проблеми перед гірниками, які сьогодні на глибині тисячі метрів домагаються свого, яке зароблено потом і кров’ю. Тому, насправді, для того, щоб українці вірили владі і вірили державі потрібно спочатку вирішувати ті питання, які стосуються.
Дякую. Клочко Андрій Андрійович.
Передайте Підласій.
Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, доброго ранку! Роксолана Підласа, фракція "Слуга народу". Ви всі чудово знаєте, що Президент Зеленський і партія "Слуга народу" йшли на вибори для того, щоб робити нову політику. Нова політика, шановні колеги, це, в першу чергу, про виконання своїх обіцянок. Ми обіцяли скасування депутатської недоторканності, і це було зроблено вже на першій повноцінній сесії Ради дев’ятого скликання. Ми обіцяли вибори за пропорційною системою з відкритими списками, і новий Виборчий кодекс набрав чинності 1 січня 2020 року. Ми обіцяли оновлення влади на всіх рівнях та скорочення кількості народних депутатів, і вчора ми попередньо схвалили внесення змін до Конституції. Ми хочемо змінити політичну культуру. Давайте визначимось один раз і назавжди: кількість депутатів не означає їхню якість. Можна скільки завгодно про це дебатувати і політизувати, але 450 депутатів не є більш ефективними ніж 300 народних депутатів. Давайте будемо відвертими з собою та з українцями, не всі депутати надмірно працюють. Блокування трибуни, бійки в залі, тисячі беззмістовних поправок до законопроектів, які впроваджують важливі реформи. Ви серйозно вважаєте, що сталевар чи санітарка вважають це важкою роботою? Спитайте у пенсіонера, спитайте у лікаря, спитайте у вчителя, чи може Україна утримувати таку кількість народних депутатів? Я вам більше скажу. В 2000 році український народ вже сказав своє слово: 91 відсоток громадян висловилися за скорочення кількості народних депутатів. Нам говорять, що цей референдум був сфальшований тодішньою владою. Ми не маємо жодних ілюзій, це можливо. Але чому тоді у вересні 2019 року соціологічне опитування групи "Рейтинг" підтвердило величезний запит суспільства: 92 відсотки громадян підтримують скорочення кількості депутатів до 300 навіть 20 років потому після цього референдуму. При цьому майже всі фракції виступили проти цього законопроекту. Якщо ви зробили це у Верховній Раді, то майте мужність вийти до людей і сказати, що ви проти. І майте мужність почути, що вони думають з цього приводу. Деякі політики нам кажуть, що не можна покладатися на думку народу в таких важливих питаннях. Але фракція "Слуга народу" йшла до парламенту саме слухати, виконувати і чути волю людей, а не підтримувати неефективну політичну систему. Тому я сьогодні звертаюсь до усіх фракцій: почуйте людей і на наступній сесії віддайте свій голос за скорочення кількості народних депутатів до 300. Дякую.
Дякую, Роксолана Андріївна. Осадчук Андрій Павлович. Юрчишин Ярослав Романович.
Будь ласка, Юрчишину передайте.
Шановні колеги, шановні виборці! Маю до вас невеличке звернення стосовно важливої цінності, яка всіх нас, я вірю, привела в цей зал, а саме людської гідності. Ми як народні депутати маємо гарантувати дотримання цієї цінності в нашому суспільстві, особливо у стосунках правоохоронних органів з нашими громадянами. В середині січня сталася дуже прикра подія, коли столична міліція гордо прозвітувала, як вона викрила злочинне угрупування, а саме: так званий садочок-квартирник, куди батьки змушені були здати дітей для того, щоб вони проводили свій вільний час в оточенні однолітків. Чому? Тому що ми як держава не змогли добитися, щоб забудовники будували такі дитячі садки. І батьки молоді. А ми недавно з вами стали свідками, яка величезна демографічна проблема в Україні, що насправді молоді батьки дуже суттєво задумуються, а чи можуть вони дозволити собі дітей. І ось, коли вони самоорганізувалися і влаштували садочок, наша міліція вибила двері, примусила організаторів цих садочків писати фактично надзвичайно велику кількість пояснень. А все чому? Тому що комусь з чиновників діти заважали, бо гуляли по подвір’ю. Інший випадок аналогічний. Мусульманське свято. Мечеть. Людей без паспорту хапають і проводять перевірку, знову ж таки поліція, знову ж таки демонстрація негідності. Колеги, можна було б одразу будувати якісь політичні звинувачення і говорити, який у нас міністр. А я говорю про те, що у нас, на жаль, досі правоохоронні органи поводяться не як сервісна служба, щоб робити життя громадян якісним, а як пани життя. Я дуже прошу і звертаюся до профільного Комітету з питань освіти, до Міністерства освіти, колеги, давайте спільно подумаємо, як ми можемо розвивати українське дошкілля і сприяти батькам, щоб вони мали куди віддавати дітей і забезпечувати їм гідне і спокійне дошкілля. Я звертаюся до всіх відповідальних провести, можливо, якісь тренінги для наших правоохоронців і пояснити, що не обов’язок громадянина України ходити з паспортом, а обов’язок правоохоронця – захищати будь-якого громадянина незалежно від віросповідання, від етнічної приналежності і від інших показників. Колеги, нас сюди привела Революція Гідності. Поліція має дбати і захищати гідність громадян, а ми як народні депутати маємо це контролювати. Слава Україні!
Дякую. Шановні колеги, час для виступів вичерпаний. Надійшла заява від двох фракцій з заміною перерви на виступ. Слово надається Гончаренку Олексію Олексійовичу.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина. Зараз маю честь виступати і від імені своєї фракції, і від фракції "За майбутнє". Шановні друзі, під Верховною Радою зараз зібралося декілька тисяч людей. Я думаю, що ви йшли, всі їх бачили. Хто ці люди? Це прості працівники, це люди, які приїхали з Хмельниччини, Івано-Франківщини, Черкащини, Полтавщини, Херсонщини – з усієї України. Це люди, які працюють в компаніях "Укрлендфармінг" та "Авангард" і які сьогодні, ці компанії, створюють 1 відсоток ВВП держави. Там працює 27 тисяч людей, сплачують 2,5 мільярда гривень податків, ще раз, 2,5 мільярда гривень податків. І сьогодні вони прийшли під Верховну Раду. Для чого? Для того, щоб звернутися до нас з вами, вони прийшли звернутися по захист. А від кого вони просять захистити їх? Від дій Артема Ситника і Національного антикорупційного бюро. І це, звичайно, мене обурює, людину, яка своїми голосуваннями створювала ці органи, нову антикорупційну систему. Але сьогодні ця нова антикорупційна система фактично пішла по хибному шляху, коли Директор Національного антикорупційного бюро України Артем Ситник внесений в національний реєстр корупціонерів України, визнаний судом України, двома інстанціями, іменем України – корупціонером. Як взагалі таке може бути, Директор Національного антикорупційного бюро України – корупціонер? І замість того, щоб боротися з топ-корупцією серед чиновників, детективи НАБУ, як виявилося, як розповідають люди, їздять по птахофабриках і рахують там куриц чи ще, що вони там роблять, незрозуміло. Це є топ-корупція в державі. Ці підприємства – це та курица, яка несе золоті яйця для нашої держави, яка годує нас всіх з вами. Годує все це НАБУ, всі правоохоронні органи, які є сьогодні в державі. Але їм не дають працювати. Але їх знищують. Ми шукаємо інвесторів по всьому світу. Да хто ж прийде до нас з інвестиціями, коли такі величезні підприємства знищують, а 27 тисяч людей бояться, що вони втратять, чим їм годувати свої родини. Шановні друзі, сьогодні перед ними виступали ми і мої колеги Степан Кубів – "Європейська солідарність", колега Цимбалюк з "Батьківщини". Я думаю, і інші депутати. Я запрошую вас вийти до людей і поговорити з ними, виступити перед ними. Я вважаю, що ми маємо негайно разом з вами вирішити це питання. Припинити безлад в НАБУ. Змінити керівника НАБУ. Людину, яка себе абсолютно зганьбила. Яка сьогодні знищує надзвичайно важливий інститут Національного антикорупційного бюро, який потрібен державі, але який має займатися справою, а не якоюсь дурнею. Це надзвичайно важливо. Ось є підписаний лист про звільнення Ситника з посади директора. Шановні друзі, всіх вас запрошую підписувати це.
Ні, на жаль. Шановні колеги.
[[Не чути]]
Дякую, Олексій Олексійович. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань прядку денного. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Однак у нас першим питанням стоїть законопроект 2483. Звернулися і голова комітету і є позиція Комітету з питань правової політики про те, щоб відкласти розгляд цього питання. Скажіть, будь ласка, немає заперечень? Можемо не голосувати. Далі переходимо до наступного питання. Добре. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо реформи патентного законодавства) (реєстраційний номер 2259). Шановні колеги, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:46:10]] За-227 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, ще раз доброго ранку! Законопроект 2259 є частиною пакету законодавчих ініціатив щодо реформи у сфері охорони і захисту інтелектуальної власності в Україні. Я рада, що Комітет економічного розвитку в цьому скликанні веде наполегливу та послідовну роботу над реформуванням цієї сфери. Законопроект 2259 пропонує вирішити проблеми, пов’язані із захистом прав на винаходи та корисні моделі. Ми застосовуємо до них аналогічні інструменти: це і електронне подання заявок, і спрощена реєстрація, і механізм дореєстраційного захисту, так звана "pre-grant опозиція", а також спрощена процедура оскарження за рахунок механізму "post-grant опозиції". Це означає, що порушення прав також можна буде оскаржити тепер в досудовому порядку, звернувшись до Апеляційної палати при Міністерстві економіки. Таким чином ми нарешті створюємо умови для розвитку винахідницької діяльності в Україні. Законопроект 2259 також пропонує зміни, які критично важливі для українських пацієнтів та української фармацевтичної індустрії. Одна з ключових новел законопроекту – це впровадження так званого "положення Болар" в українське законодавство. Це механізм, який дозволить українським виробникам фармацевтичної продукції використовувати вже існуючий винахід для досліджень і розробки генеричних медичних препаратів без порушення прав власника цього винаходу. Це означає, по факту, що українські виробники ліків зможуть вести підготовку до державної реєстрації генеричного лікарського засобу до закінчення терміну дії патенту на оригінальний лікарський засіб. Це дає можливість генерику українського виробництва вийти на ринок у значно коротші строки після спливу чинності патенту на оригінальний засіб. Ухвалення цього законопроекту дозволить знизити вартість ліків для українців та дасть поштовх розвитку місцевого фармацевтичного виробництва. Я одразу хочу підкреслити, що ми перебуваємо в постійному діалозі з Комітетом здоров’я нації та виробниками-фармацевтами, та пацієнтськими організаціями. Ми вже знаємо, що під час підготовки проекту 2259 до другого читання ми будемо проводити широкі консультації щодо внесення змін в частині так званих "вічнозелених" чи вторинних патентів. Мова йде про патенти на солі, ізомери, нові терапевтичні методи та багато іншого. Проект закону 2259 створить передумови для активізації винахідницької діяльності в Україні та сприятиме досягненню балансу інтересів між патентною монополією та правом українців на доступність ліків. Комітет економічного розвитку ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України, за результатами розгляду у першому читанні прийняти законопроект 2259 за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Роксолано Андріївно. Шановні колеги, необхідно обговорення питання? Необхідно, так? Будь ласка, запишіться по фракціях. Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, Ользі Стефанишиній передайте слово.
Стефанишина Ольга. Шановні колеги, а можна попросити вас відійти з центрального проходу. Ковальчук! Дякую. Ваше місце ж трошки там?
Шановні колеги, доброго дня! Фракція "Голос" буде підтримувати в першому читанні законопроект 2259. І, зокрема, через ту важливу норму, про яку говорила доповідач, що стосується "вічнозелених патентів". Я хочу вам навести один приклад. Сьогодні Україна переплачує 135 мільйонів доларів на один лікарський засіб для хворих на ВІЛ. Чому це відбувається? Бо компанія-виробник скористалася так званими "вічнозеленими патентами" і двічі продовжила вторинний патент на ці ліки. Тепер він діє до 2026 року. За весь цей час ми переплачуємо фактично 3 мільярди гривень, а це третина всієї державної програми на ліки у 2020 році. Тому, звичайно, така ситуація є загрозливою як для пацієнтів України, так і невигідна для українського бюджету. Тому ми у вересні зареєстрували проект Закону 2089, норми якого дублюються в проекті Закону 2259. Звичайно, ми будемо підтримувати таку важливу норму, адже вона є вкрай важливою для системи охорони здоров’я в Україні. Дякую.
Дякую, Ольга Анатоліївна. Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, "Європейська солідарність" теж у першому читанні підтримуватиме цей законопроект, оскільки він є позитивним і, безумовно, обмежує можливості так званої Big Pharma продовжувати патентну монополію на ліки і зменшує можливість зловживань внаслідок патентного тролінгу. Але в нас до цього законопроекту дуже серйозні зауваження, які ми обов’язково будемо висловлювати до другого читання. Те, що колега Підласа казала як великий плюс, те, що запроваджується квазісудова процедура, ми це бачимо як мінус. Тому що Апеляційна палата, яка наділяється повноваженнями визнавати недійсними права інтелектуальної власності і винаходи на моделі, порушує компетенцію судових органів, оскільки це є лише в компетенції судових органів, і такі повноваження крім суду, не має жоден інший орган влади, а надання їх Апеляційній палаті суперечить статтям 124 і 125 Конституції України. Конституційний Суд в аналогічній ситуації визначив, що подібні органи не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов’язані з реалізацією певних суб’єктних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб’єкта цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Також в цьому законі міститься ціла низка оціночних норм. Наприклад, включення до переліку об’єктів, які не можуть реєструватися, нових форм. це цитата відомого з рівня технології лікарського засобу, якщо воно істотно не відрізняється за своїми властивостями стосовно безпеки ефективності. Очевидно, відмінні властивості стосовно безпеки або ефективності складно оцінити на стадії експертизи. Тому в першому читанні ми підтримуватимемо цей важливий законопроект, а далі будемо вносити правки. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, фракція "Опозиційної платформи - За життя" буде підтримувати у першому читанні даний проект закону, оскільки він дійсно є важливим і актуальним щодо врегулювання якраз питання патентного законодавства чи реформи, як його гучно називають. Однак, на наш погляд, і ми будемо подавати відповідні правки, є одне застереження щодо так званого перехідного періоду. Про що йде мова? Мова іде про те, що уже були подані відповідні заявки і вони на сьогоднішній день там або знаходяться в. по старим правилам, мова іде про них саме, і вони уже знаходяться в стадії розгляду. Тому, на наш погляд, необхідно все-таки запропонувати перехідний період, який би дозволив тим, хто уже скористався нормами попередньо законодавчих ініціатив, які були прийняті і є на сьогоднішній день, на даний момент ще діючим законодавством, ми могли би тоді мати врегулювати повністю і комплексно це питання – це перший аспект. І другий, куди більш важливіший аспект. Це фактично третій проект закону, який стосується так чи інакше питання інтелектуальної власності. Безумовно, третій проект закону, він теж важливий, але, я повторюсь, фундаментально першочергове питання – це все-таки підтримка науки, науково-технічних розробок на стадії, де вони створюються, це і мова іде про фінансування Національної академії наук, про науково-дослідні інститути, безпосередньо де створюється інтелектуальний продукт, унікальний інтелектуальний продукт, який формують наші вітчизняні, в тому числі і вчені, і науковці, які працюють поза науково-дослідними інститутами. Тому, на наш погляд, важливо переглянути також і бюджет України, і інше законодавство, яке б і стимулювало, і здійснювало безпосередню підтримку якраз науково-дослідних і дослідно-конструкторських розробок. Дякую. І повторю, що ми будемо підтримувати у першому читанні даний проект закону.
Соболєв Сергій Владиславович. Тарута Сергій Олексійович. Після нього Лубінець, і переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Включіть мікрофон Сергія Олексійовича.
Фракція "Батьківщина" буде підтримувати в першому читанні цей проект закону. Я не буду повторювати те, що сказали перед цим виступаючі, тут дуже багато сильних сторін, є і слабкі сторони – стосується того, що сказав пан Княжицький, ми його доопрацюємо між першим і другим читанням і зробимо таким, який буде повністю відповідати як захисту нашої патентної діяльності інтелектуальної власності, так і зобов’язанню України в сфері європейської інтеграції. Дякую.
Лубінець Дмитро Валерійович. Після цього переходимо до голосування. Запросіть, будь ласка, народних депутатів. Княжицький виступав, шановні колеги.
Шановні громадяни України! Шановна президія! Шановні народні депутати! Депутатська група "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний законопроект. Вчора ми проголосували за два законопроекти, які захищають право інтелектуальної власності, причому ми проголосували більше, ніж 300 голосів. Дуже хочеться, щоб і цей законопроект зараз набрав більше, ніж 300, і ми показали, що ми захищаємо людей, які створюють інтелектуальний продукт в нашій державі. Але, водночас, ми звертаємо увагу на те, що є недоліки, ГНЕУ прямо на них вказало, і дуже просимо профільний комітет врахувати всі зауваження Головного науково-експертного управління при підготовці до другого читання. Дякуємо. Голосуємо за інтелектуальну українську власності!
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Готові голосувати, шановні колеги? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо реформи патентного законодавства) (реєстраційний номер 2259). Будь ласка, займіть свої місця. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:59:23]] За-369 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях: "Слуга народу" – 231, "Опозиційна платформа - За життя" – 34, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 19, "Довіра" – 17, позафракційні – 11. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляну проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів (реєстраційний номер 2379). Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:00:16]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, слово для доповіді надається голові комітету народному депутату України Бондаренку Олегу Володимировичу.
Доброго дня, шановний головуючий доброго дня, шановні народні депутати. Метою проекту Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів є створення законодавчих умов впровадження в Україні національної лісової інвентаризації як нової системи збору та узагальнення даних про ліси в загальнодержавному масштабі. Законопроектом пропонується внести зміни до Лісового кодексу України, зокрема доповнити новою статтею 55 прим. "Національна інвентаризація лісів", в якій визначається зміст цього поняття і особливості її проведення, повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує держану політику в сфері лісового господарства, визначення цілей її проведення та джерел фінансування. Шановні колеги, це взагалі-то законопроект не про облік деревини – це про нашу лісову стратегію. Це дуже важливий законопроект для того, щоб ми нарешті розпочали реформування лісового господарства. Цей законопроект є одним з перших. Нарешті ми побачимо ще декілька законопроектів, але цей законопроект дуже важливий, я дуже прошу його підтримати. З метою врахування зауваження Мінекоенерго стосовно можливого виникнення конфлікту інтересів в одному органі щодо надання об’єктивної інформації про стан лісів комітет підтримав пропозицію народного депутата України Бондаренка щодо необхідності, як виняток, відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України - внесення до тексту законопроекту пропозицій, правок, що не є предметом розгляду в першому читанні, а саме до статті 28 Лісового кодексу України щодо повноважень Мінекоенерго, а саме пункт 2 частини першої статті 28 викласти у такій редакції: "Забезпечує формування державної політики у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, ведення лісовпорядкування, державного лісового кадастру, обліку, моніторингу та національної інвентаризації лісів". Прошу підтримати рішення комітету – прийняти цей законопроект за основу.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Я запрошую до слова народного депутата Синютку Олега Михайловича, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Прошу передати слово.
Дякую. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект, оскільки інвентаризація лісів, безумовно, є важливою, тому що те, яке чином зараз ведеться облік, в тому числі і площі, які використовуються для лісового господарства, часом просто нагадує пародію і має дуже багато зловживань. Але, очевидно, до другого читання потрібно буде врахувати пропозиції ГНЕУ для того, щоб інвентаризація лісів знову не перетворилася на імітацію, яка є зараз, для того, щоб чітко були визначені органи, які за це відповідають. Фракція "Європейської солідарності" підтримуватиме цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Бондар Віктор Васильович, депутатська група "За майбутнє. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко.
Доброго дня, шановні друзі! Наша депутатська група "За майбутнє" дуже відповідально поставилася і буде ставитися до прийняття цього законопроекту, який стосується змін до Лісового кодексу України, тому що ми розуміємо і знаємо, що десятки, сотні гектарів землі в Україні вирізаються, вичищаються, і ніхто за це відповідальності не несе. Екологічна інспекція це фіксує, відповідальності нуль. Я вважаю, що інвентаризація лісового масиву в Україні, яка стосується державних лісів і недержавних лісів, давно потрібна, давно наболіла проблема. І ми повністю підтримуємо про те, що такі узагальнені дані про ліси в загальнодержавному масштабі однозначно потрібні. Нам треба інформація щодо кількісних та якісних показників стану і динаміки лісів в державі. Нам треба розуміти їхній ресурсний потенціал і в цілому потенціал країни, отримання якої забезпечить проведення національної інвентаризації. Але нам треба розуміти, хто повинен це робити, і нам треба розуміти, що зараз фактично це буде здійснювати орган Укрдержліспроект, який в структурі Держлісагенції відповідно до Лісового кодексу України, яка відповідальна Держлісагенція за комплекс повноважень у сфері лісового господарства. Тобто відповідно ми зосереджуємо і господарюючі, і контролюючі функції в одному об’єкті, державному об’єкті. Тому я вважаю, що нам треба те, що доповідач попередньо говорив, допрацювати і розвести ці поняття через Міністерство екологічної політики, Мінекоенерго, і визначити чітко повноваження органу, який буде займатися інвентаризацією земель, щоб цим не займалось Держлісагентство України, фактично не було списано сотні гектарів землі, які вже не повернеш. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Лабунській Анжеліці Вікторівні, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Івченку передаю.
Прошу, Вадим Івченко, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, закон потрібний. Але він декларативний. В урядових нормативно-правових документах ми побачимо суть законопроекту. Але інвентаризація потрібна. Вона не потрібна вибіркова, як написано в цьому законі. Вона нам потрібна суцільна. Всі ми знаємо, що в Україні приблизно 10 мільйонів гектарів землі, 17 з половиною відсотків нашої території. 51 відсоток Закарпаття заліснених. Всі ми з вами їздимо по нашій території і знімаємо, а потім викладаємо у Фейсбук і показуємо голі масиви, пишемо: ай-яй-яй. Але що ми з вами зробили задля того, щоб зберегти український ліс? Закон по інвентаризації потрібен. І як результат має бути внесення даних в кадастр з усіма межовими знаками і поворотними точками. Хто це розуміє, мене пойме. Це не дасть можливості жодного клаптику лісу потім вкрасти. І наостанок, нам потрібно з вами, колеги, змінити повністю лісову політику. Ну, яким чином додумались державні підприємства перевести в госпрозрахункові підприємства? Тобто, пиляй ліс і плати собі зарплату. Більше пиляй, більше плати. Ну, хіба так потрібно робити? Потрібно вже врешті-решт змінити цю політику. Потрібно безпосередньо щоб Держлісагентство займалося не господарськими функціями, щоб вони займалися наглядом. Господарські функції повинні перевести в інші підприємства, які не мають бути під одним дахом. І наостанок, колеги, в Україні з 2000 року вирубали приблизно 165 метрів кубічних лісу, це за статистикою. А контрабандою вивезли з України майже 10 мільйонів. За нашою контрабандою Румунія і інші країни будують цілі фабрики. Потрібно це припиняти. Ми прийняли мораторій і давайте цього дотримуватися. Наведемо лад безпосередньо на нашому.
Дякую, Вадиме Євгеновичу. Слово надається народному депутату Гнатенку Валерію Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя". Перепрошую, так, будь ласка, Михайле Михайловичу.
Шановні народні депутати України! Шановні громадяни України! Я виступаю зараз як народний депутат України фракції "Опозиційна платформа - За життя", а в той же час як народний депутат України, який представляє Буковину, це карпатський такий прекрасний край. Але сьогодні є величезна проблема – проблема лісів. І ця проблема вона є комплексна. І коли я дивлюся на цей законопроект, то у мене виникає питання, як людина, яка пройшла вже ці декілька епопей, кожна Верховна Рада починає боротися за українські ліси. А ви знаєте, що парадокс полягає в тому, що кожна наша боротьба завершується тим, що ліси наші вирубуються. Сьогодні от треба зробити просто: показати народним депутатам України космічні знімки українських Карпат. І ви будете бачити різницю між румунськими Карпатами і українськими Карпатами. І будете бачити, що у нас практично не Карпати, а у нас лисі гори і нам вже треба думати над тим, як перейменовувати. Ми вже провели, я бачу оці акції, коли чіпи вводили, чіпування оцих всіх лісів наших. Потім, коли розділено було, і так ніхто не зміг з’ясувати форми власності, тобто ліси держлісгоспів, ліси АПК, ліси, які належать місцевим громадам. Тобто, шановні друзі, прохання одне. Цей закон, таке враження, що його писали науковці, а мені дуже хотілося б, щоб до цієї роботи залучені були фахівці, щоб ми говорили не гаслами, а щоб ми чітко і ясно в законі ще й ставили контрольні точки. Тобто та робота, яка планується у нас. І тут пишуть, що потреба річна десь близько 12 мільйонів гривень. Да не вірю я в це. Не вірю, що можна зробити національний кадастр за 12 мільйонів гривень. Тобто це або чергове дурилово, або. Поки не буде в законі чітко контрольних точок, де Верховна Рада зможе провести.
Дякую. Шановні колеги, я ще надаю завершальне слово голові підкомітету з питань екологічної політики та природокористування Юлії Юріївні Овчинниковій, тому що я пропустив її виступ. Я перепрошую. Юлія Юріївна, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Зазначу, що лісова політика зараз на стадії абсолютної інвентаризації, тому що потрібно провести повний моніторинг законотворчого поля, і зараз формується пакет документів саме з питань лісової політики. Даний законопроект – це початок справжньої інвентаризації, для того, щоб ми подивилися скільки лісів, які потребують більш ніж певної охорони. Зазначу, що це необхідно на регіональному і, безперечно, на національному рівні. Українська делегація в ПАРЄ зробила крок назустріч ініціювання питання модерації і моніторингу лісів на рівні Європи. І це доповідь в резолюцію ПАРЄ. Що зазначу також, що Міністерство захисту довкілля, енергетики пропонує максимально зараз залучити спеціалістів і практиків до процесу формування політик. Слід зазначити, що комітет проаналізував даний законопроект, і підкомітет безпосередньо рекомендує прийняти законопроект за основу з урахуванням всіх зауважень і звернути увагу спільноти на те, що треба залучити максимум всіх стейкхолдерів до процесу аналізу. Держлісагентство – це початок, але законотворча ініціатива за нами. Дякую.
Дякую. Ще з мотивів Шахов, так, я розумію? Одна хвилина, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект. Але сьогодні хочу звернути увагу всіх колег і почати аудит лісів саме з Луганської області: з Мирної Долини, з Кремінського району, зі Станично-Луганського району, де йде війна. Чотири роки підряд я говорю в цій залі, що 26 тисяч гектарів сьогодні гниє. Через той гнилий ліс перекидається короїд на живий ліс і пожирає його без вирубки. Що стосовно Мирної Долини. Є банда в Сєвєродонецьку також, за яку я говорю постійно з трибуни, бутковська банда, яка вирізає той ліс, кожен день везуть брила вночі і вдень. Силові структури на це не реагують. Будь ласка, аудит саме з Луганської області в лісовій галузі. Дякую. Сергій Шахов депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Прохання зайняти свої місця, ми переходимо до голосування. Шановні колеги, я прошу зайняти свої місця, ми переходимо до голосування.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо урахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів (реєстраційний номер 2379). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:14:54]] За-374 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 233, "Опозиційна платформа - За життя" – 32, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 17, "Довіра" – 17, позафракційні – 16. В цілому? [[Шум у залі]] Ні, дві. Можемо, ні? Ні, добре. Голова комітету вважає, що треба доопрацювати до другого читання. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до інфраструктури об’єктів будівництва, транспорту, електроенергії. електроенергетики, вибачте. Реєстраційний номер 2042, це друге читання. Доповідає заступник голови Комітету з питань цифрової трансформації Федієнко Олександр Павлович. Олександр Павлович.
Доброго дня, шановні колеги! Законопроект 2042 щодо доступу до інфраструктури. У зв’язку з тим, що є ще додаткові пропозиції до вказаного законопроекту, я пропоную відправити його на повторне друге читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи є сенс обговорювати питання? Ні. Тому я ставлю. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до інфраструктури об’єктів будівництва, транспорту, електроенергетики (реєстраційний номер 2042). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:17:52]] За-284 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, наступне питання порядку денного. Це проект Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про Стройовий статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 2466). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:19:02]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. Слово для доповіді надається Безуглій Мар’яні Володимирівні.
Панове, вашій увазі пропонується поданий народними депутатами України, членами Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки проект Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про Стройовий статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 2466). Зазначений законопроект розроблений з метою врегулювання підзаконними нормативно-правовими актами питань, що на цей час регулюються Законом України "Про Стройовий статут Збройних Сил України". Прийняття законопроекту дасть змогу привести відповідні акти у відповідність до євроатлантичних норм та критеріїв членства в НАТО шляхом внесення змін до законодавчих та інших підзаконних актів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України проаналізувало проект, дійшовши висновку, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Це було зв’язано з тим, що ми фактично переформатовуємо те, що протягом років було регульовано законодавчими актами, відправляючи це на рішення Кабінету Міністрів та безпосередньо Міністерства оборони. Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 12 грудня розглянув зазначений законопроект та рекомендує Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому як закон проект Закону України про визнання таким, що втратив чинність Закону України "Про Стройовий статут Збройних Сил України" за результатами розгляду в першому читанні. Фактично це невеличкий закон, який просто делегує це поняття на рівень Кабінету Міністрів, Міністерства оборони та інших міністерств зокрема, щоб ми не вирішували, як крокує солдат, законом України. Це сучасна адаптативна методика. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Костенку. Костенку.
Костенко Роман.
Доброго дня, колеги! Цілком підтримуємо цей закон. Я хочу сказати, що Стройовий статут Збройних Сил – це просто переведений статут Радянського Союзу, тому ми повинні просто від цього відходити. Це нам надає право в майбутньому, наприклад, на те, що якщо солдат не застібнув там пуговичку, і він уже вважається, що порушив закон. Все це ми врегулюємо наказами міністра оборони і постановами міністерства, відійдемо від законодавства. Тому це, я думаю, ще один крок до переходу на натівські стандарти. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати слово Ірині Фріз.
Фріз Ірина Василівна.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, на жаль, зараз немає співавтора цього законопроекту, нашого славного генерала Михайла Забродського, який сьогодні має допит в ДБР. Але я від імені нашої фракції хочу сказати, що зазначений законопроект має повну підтримку нашої фракції і відповідно залу. Тому що він відповідає нашому євроатлантичному шляху, відповідає стандартам та критеріям НАТО, а, отже, приведе у відповідність наші бойові статути з натівськими. Прошу підтримати.
Соболєв Сергій Владиславович.
Соболєв, "Батьківщина". Я не був би таким радужним по заявам щодо натівських стандартів. Я не уявляю як уряд, де половина урядовців не служили взагалі в Збройних Силах, будуть затверджувати статути, а не Верховна Рада України – як це прийнято в будь-якій країні світу. По-друге, я не уявляю, як такі повноваження передаються уряду від Верховної Ради, якщо регулювання збройних статутів є найважливішим пунктом функціонування Збройних Сил України. Третє. Почитайте уважно висновки науково-експертного управління, там є все чітко розписано. Не можна змішувати спецслужби, Службу зовнішньої розвідки і інші підрозділи із Збройними Силами України, я не розумію навіщо автори законопроекту це змішали все до купу. Тому наша пропозиція співпадає з пропозицією науково-експертного управління. Ми пропонуємо повернути авторам законодавчої ініціативи і провести не лише переклад, а провести і привести це у відповідність до законів і Конституції України. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Бурмічу.
Будь ласка, народний депутат Бурміч, будь ласка.
Шановні колеги, до цього часу багато років всі воєнізовані формування, армія керувалися в своїй роботі, навчанні, повсякденному житті, Уставом Збройних Сил України. Він передбачає, командир, підлеглий; і всі до цього звикли, і ніяких проблем немає. Комусь захотілося в умовах війни розвалити армію, розвалити взаємовідносини між командирами, підлеглими, понизити дисципліну, перевернути всі з ніг на голову. Кому така прийшла ідея в голову, я не розумію, але підозрюю. Хочуть до якихось стандартів привести. Але у нас свої стандарти, у нас своя армія. І Кабінет Міністрів, який зізнався, що вони не те, що в чомусь розбираються, а в чому вони розбираються в уставних відносинах. Я вважаю, що це питання на сьогодні, особливо в умовах війни і конфлікту збройної, неактуальне. Його треба направити на доопрацювання, підійти з державницьких позицій і зосередити свою роботу на питаннях, які сьогодні актуальні. Пропоную його повернути на доопрацювання, і ми його підтримувати не будемо. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Всі бажаючі виступили? А, ні, Шахов Сергій Володимирович. Після цього – до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, і порядок, і дисципліна повинні бути в армії. І стандарти повинні бути українські. Ми повинні дивитися на інші держави, які розвиваються, в яких серйозна армія, наприклад, Ізраїль, але повинно все бути українським. Далі. Те, що стосовно військових. Головне, щоб сім’ї були в теплі, були зі своїми квартирами, житлом, щоб діти могли йти в дитячий садочок, з портфелем із зошитами, були сім’ї нагодовані, були захищені. І тоді військові будуть ставитися серйозно до своїх обов’язків. А коли військовий сидить в окопі і думає, що в нього немає хати і безхатьками бігає його сім’я, без заробітної плати, без того, що сьогодні жінка працює вчителем і не отримала свій оклад, – то яка буде дисципліна? Безумовно, статут потрібен, але й треба думати про військових. Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Дякую.
Шановні колеги, всі бажаючі виступити виступили. Будь ласка, переходимо, час для обговорення вичерпаний. Будь ласка, підготуйтесь до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію. Ще є питання: скажіть, будь ласка, комітет рекомендує прийняти за основу і в цілому. Готові будете голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про Стройовий статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 2466). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:29:59]] За-300 Рішення прийнято. Шановні колеги, в цілому можемо голосувати? Нічого ж не зміниться, яка різниця, шановні колеги? Втратив чинність. [[Шум у залі]] Можна? Не заперечуєте? Чому не можна? Є у вас зауваження? Які? Втратив чинність. Які можуть бути зауваження до однієї статті, шановні колеги? Марія Миколаївна! Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про Стройовий статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 2466). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:31:15]] За-278 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 229, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 3, "Голос" – 17, "Довіра" – 1, позафракційні – 7. Дякую ще раз. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" (щодо усунення законодавчих колізій та прогалин). Шановні колеги, слово для виступу надається голові Комітету з питань правової політики Фрісу Ігорю Павловичу. Вибачте, підкомітету. Вибачте, шановні колеги. Андрій Євгенійович, я вибачаюся.
Я карточку візьму, одну секунду.
А вам зараз не потрібна карточка. Ви ж не будете поки що голосувати.
Доброго дня, шановні колеги! Дякую, пане Голово, що з дев’ятої попытки законопроект про нотаріат про внесення змін все ж таки дійшов до трибуни і до парламенту. Ви знаєте, з 1995 року працює приватний нотаріат в нашій державі, а з 2004 року почав діяти новий Цивільний кодекс. І от до сьогоднішнього дня нотаріуси України надалі продовжують користуватися тою старою термінологією, яка була в старих нормативно-правових актах і жодним чином не знайшла свого відображення в Законі України "Про нотаріат". В нього вноситься не так багато змін за час його діяльності, але на сьогоднішній день багато термінів, таких як, наприклад, "угода", "доручення", "правочин", вони не знайшли свого відображення в чинному законодавстві про нотаріат. Не передбачено в тому законі і право нотаріусів на вчинення державної реєстрації. А як ми знаємо, на сьогоднішній день чи не нотаріуси є основними суб’єктами державної реєстрації права власності на нерухоме майно і державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Недосконалою є процедура визначення фізичної особи живою, визначення місця її проживання і видачі відповідних свідоцтв стосовно цього. А також не визначена процедура правильно перебування особи в певному місці, особливо в частині малолітніх і недієздатних осіб. Ці та інші проблеми в своїй більшості отримали відображення на стадії правозахисної практики, тобто нотаріуси під час здійснення той чи іншої діяльності правозастосовують різні механізми і надають їм це в юридичній вірогідності. Але все ж таки відповідно того, що ми працюємо в межах безспірних правовідносин, то, вибачайте, що кажу "ми", я далі продовжую себе рахувати чомусь нотаріусом. Тому нотаріуси, звісно, які працюють в межах безспірних правовідносин, вони вимагають того, щоби чинне законодавство було абсолютно дотичним до тих дій і до тих прав, які вони посвідчують. На сьогоднішній день є певна неналежна якість Закону України "Про нотаріат", і нам необхідно внести відповідні зміни, враховуючи ті норми Цивільного кодексу, які не врегульовуються. Метою вказаного законопроекту є поліпшення законодавчої техніки і уніфікація термінології, врегулювання вже усталених відносин через заміну застарілих назв, понять та термінів, передбачення механізмів реалізації окремих повноважень та вчинення нотаріальних дій. Що нам дасть цей законопроект, яким ми з вами зараз маємо прийняти в першому читанні. Він повинен усунути застарілу термінологію законодавства, деталізувати процедуру визначення місця проживання для окремих осіб, малолітніх і недієздатних. Повинен уточнити перелік осіб, які мають право на вчинення певних нотаріальних дій і передбачає вже існуючі процедури, з якими нотаріус здійснює свою діяльність останніх, напевно, вже 7 років, з 2013 року, це стосовно державної реєстрації. За дорученням Голови Верховної Ради України 4 вересня 19-го року Комітет Верховної Ради з правової політики розглянув на своєму засіданні 9 жовтня 19-го року проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" (щодо усунення законодавчих колізій та прогалин). Для досягнення мети вказаного законопроекту в Закон України "Про нотаріат", згідно з яким усувається застаріла термінологія, слова: угода, доручення, громадяни і підприємства, установи, організації, виконавчий комітет сільської, селищної, міської ради народних депутатів тощо. Уточнюється перелік осіб, які на сьогодні вже здійснюють певні нотаріальні дії. І передбачається право нотаріуса здійснювати реєстраційні дії в державних та єдиних реєстрах, які створені і працюють в сфері Міністерства юстиції. Розглядаючи вказаний законопроект, Комітет з питань правової політики виходив з наступного. Конституція України визначає, що Україна є демократична, соціальна, правова держава. Права та обов’язки людини, їх гарантії визначають зміст та спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утверджує і забезпечує права та свободи людини, що є головним обов’язком держави. Органи держави, в тому числі і Верховна Рада як єдиний орган законодавчої влади в Україні, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, у спосіб та визначений Конституцією України. Так організація і діяльність нотаріату визначаються виключно законами України. А Верховна Рада – це єдиний орган законодавчої влади в Україні, одним з повноважень якої є прийняття відповідних законів. Члени комітету вважають, що редакція законопроекту відповідає меті, яка зазначена в пояснювальній записці до нього, та зможе усунути застарілу термінологію діючих норм законодавства України про нотаріат і привести їх у відповідність до інших актів законодавства, які на сьогодні регулюють питання вчинення нотаріальних дій. Але при цьому я як автор законопроекту погоджуюсь з думкою комітету, членів Комітету з правової політики, які висловили певну частину зауважень та уточнень, які потребує вказаний законопроект. Так, пунктом 1 розділу І законопроекту передбачається внесення змін до пункту 1 частини четвертої Закону України "Про нотаріат", а саме: пропонується викласти його в наступній редакції, що нотаріусам надається право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій, проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також для виконання інших наданих законом повноважень. Проте повноваження нотаріуса як державного реєстратора визначаються окремим законом, а це Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". У зв’язку з цим членами комітету було висловлено побажання абзац другий статті 4 Закону України "Про нотаріат" викласти в наступній редакції: що нотаріусу надається право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій. Тобто прибрати звідси ті документи, які стосуються державної реєстрації. Пунктом 7 розділу І законопроекту передбачається внесення змін до статті 58 Закону України "Про нотаріат", а саме змінивши слово "доручення" в усіх його відмінках на слово "довіреність". Проте відповідно до частини третьої статті 244 Цивільного кодексу України довіреність є письмовий документ, що видається однією особою іншій для представництва перед третіми особами. В свою чергу чинна редакція закону, стаття 58 Закону України "Про нотаріат", викладена таким чином: нотаріус або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, посвідчують доручення, складені від імені однієї або кількох осіб на ім’я однієї особи або кількох осіб. З метою приведення положень Закону України "Про нотаріат" до вимог Цивільного кодексу члени комітету у свою чергу пропонують частину першу статті 58 викласти в редакції: "Нотаріус або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, посвідчують довіреність, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами". На думку членів комітету, це буде абсолютно логічне твердження. Таким чином, ми надамо можливість реалізувати фізичним та юридичним особам ті права, які визначені нормами Цивільного кодексу. Відповідно до загальної концепції Закону України "Про нотаріат" нотаріальні дії в тому числі вчиняються уповноваженими на це особами органів місцевого самоврядування. Однак в законі, в чинній редакції Закону України "Про нотаріат", зазначено, що органи місцевого самоврядування мають право це робити, сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. З огляду на це з метою уніфікації термінів, що вживаються в Законі України "Про нотаріат", члени комітету пропонують в статті 159 закону слова "сільські, селищні, міської Ради народних депутатів" все ж таки замінити словами "органами місцевого самоврядування". Це буде більш досконало і охопить, в принципі, всі відповідні органи, які законом передбачаються для вчинення нотаріальних дій. В свою чергу Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує вказаний законопроект і вказані зміни в першому читанні з урахуванням висловлених до нього зауважень та пропозицій. Професійна самоврядна організація нотаріусів України Нотаріальна палата так само надіслала на ім’я комітету свою підтримку вказаного законопроекту, враховуючи деякі зауваження, які будуть розглянуті при другому читанні. Ми будемо мати можливість внести відповідні зміни, в тому числі і швидше за все буде оголошено, і мною будуть подані зміни в частині відтворення назад існуючої зараз статті 34 Закону України "Про нотаріат", де буде можливість вчиняти ще одну нотаріальну дію, таку, як зняття заборони на нерухоме майно у зв’язку з тим, що сьогодні чомусь це вважається технічною дією, хоча Законом України "Про нотаріат", а саме статтею 74, прямо передбачено вказані повноваження для державних та приватних нотаріусів. Враховуючи це, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" (щодо усунення законодавчих колізій та прогалин) (реєстровий номер 1220 від 2 вересня 19-го року), поданий народним депутатом України Фрісом Ігорем Павловичем. Прошу шановних народних депутатів розглянути вказаний законопроект та висловити свої думки стосовно нього і прийняти його в першому читанні. Дякую, колеги.
Дякую, Ігор Павлович. Будь ласка, запитання до доповідача будуть? Запишіться, будь ласка, на запитання до доповідача. [[Шум у залі]] Ну, як голосуємо? Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Безумовно, дуже важливе питання ми зараз обговорюємо. Єдине я хотів би, щоб ви дали нам чітку відповідь, наскільки упростить можливість скористатись відповідними послугами цей законопроект наших громадян? Дякую за увагу.
Дякую, Несторе Івановичу. Ігор Павлович.
Вказаний законопроект має на меті не тільки спростити роботу нотаріусів в частині виконання ними своїх функцій, а забезпечити наших громадян від того, що ті чи інші нотаріальні дії, які будуть прийняті, і посвідчення за їх участю в той чи іншій спосіб, враховуючи невідповідну термінологію, можуть в кінцевому судом бути визнані недійсними або такими, які не відповідають закону. На моє переконання, якраз суть безспірних правовідносин полягає в тому, що нотаріуси, вчиняючи ці нотаріальні дії, не тільки надають можливість вільного доступу до нотаріуса, а і в тому числі забезпечують безспірність того, що вони роблять, що забезпечить якраз інтереси громадян. Дякую, Нестор Іванович.
Дякую, Ігор Павлович і Нестор Іванович, за запитання. Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановний доповідачу, ви знаєте складається таке враження як і попередній законопроект, що "слуги народу" пишуть законопроекти з англійської перекладом в Google. Чому? Тому що ви подивіться текст цього законопроекту. Тут написано: "місцеві ради народних депутатів". Ви знаєте взагалі, в якому році у нас перестали існувати такі інституції, як місцеві ради народних депутатів? Тобто хотілося б, щоб ви приводили у відповідність цей закон і хоча би читали його, коли подаєте на перше читання. Дякую.
Дякую, шановний колега, за запитання. Але, напевно, ви неуважно трошки прочитали його. Ми якраз і намагаємося змінити застарілу форму оцих місцевих рад, які існують в Законі "Про нотаріат", передбачивши якраз іншу назву – органи місцевого самоврядування. Це і є метою – поправити те, що було, а не перекласти в Google. Дякую.
Дякую, Ігор Павлович. Руслан Олексійович Стефанчук.
Я перепрошую, Ігорю Павловичу, я якраз хочу навпаки підтримати ваш законопроект, тому що це надзвичайно важливо, тому що термінологічна основа є базовою основою будь-якого законодавства. І ви знаєте, що свого часу ще Декарт говорив, що половину помилок людства можна було б уникнути, якби ми домовилися про терміни. От якраз дуже важливо, про що ви говорите, це термінологічне приведення у відповідність і особливо у такій важливій категорії, якою є нотаріальний процес. Тому що нотаріус – це той, хто посвідчує факти, події і це дуже важливо мати єдину термінологію з іншим законодавством. В той же час, я просто хочу звернути вашу увагу, можливо, ви в майбутньому доопрацьовуючи цей законопроект. У вас 80 стаття, ви пропонуєте, вводите такий термін "малолітня дитина". Я просто хочу звернути вашу увагу, що відповідно до 31 статті Цивільного кодексу України цей термін являється "малолітня особа". Тому мені здається, що це теж важливо, якщо ви вже беретесь за термінологічний ряд, дуже важливо це вказати. Дякую.
Дякую, Руслан Олексійович, обов’язково на це звернемо увагу. І до другого читання, окрім інших правок, тих, які ми передбачаємо в тому числі з колегами з Нотаріальної палати, так само усунемо цю розбіжність. Дякую.
Дякую. Час для запитань до доповідача вичерпаний. Переходимо. Дякую, Ігор Павлович, можете займати своє місце. Ви як від комітету не будете доповідати? Сказав, да? Прошу записатися по фракціях на виступи. В’ятрович Володимир Михайлович. Князевич Руслан Петрович.
Шановний пане голово, шановні колеги! Я, відверто кажучи, працюючи в цьому підкомітеті, хочу подякувати голові підкомітету за те, що він проявив таку ініціативу і справді звернув увагу на такі нюанси, які може побачити тільки професійний нотаріус. Заради об’єктивності, у нас в парламенті завжди не вистачало професійних нотаріусів. Ігор Павлович як людина дуже висококваліфікована звернув увагу на ці речі, і ми йому дуже вдячні. Чому вдячні? Насправді, друзі, в нас проблема комплексна, проблема пов’язана з самим Законом "Про нотаріат". Закон 1993 року є морально застарілим. Це об’єктивна реальність, і її треба визнати. До цього закону було тільки за моєї пам’яті внесено десятки точкових змін. Вони не вирішують питання. Це, справді, потім перекривалося іншими кодексами, і цивільними, і процесуальними кодексами, певні речі, які потім знову ж треба буде міняти, домінювати і так далі. Ці речі, які сьогодні, на жаль, от так от у нас є, Михайло Миколайович, що до цих пір ми маємо радянську термінологію в Законі "Про нотаріат", який писався в 1993 році. І не тільки в цьому законі. Але я би пропонував підтримати цей законопроект сьогодні за основу. До другого читання ми врахуємо певні речі, і в тому числі наша фракція має, які обов’язково треба врахувати. Але це не вихід. Я би просив і голову підкомітету, можливо, голову комітету подумати про ідею створення робочої групи і напрацювання нової редакції вже нового закону, який би відповідав сучасним реаліям. Бо такого роду змінам не буде кінця і краю. Ми нещодавно прийняли закон про внесення змін до закону, в "рейдерський" закон. І вже цей закон, який був теж зареєстрований до того закону, суперечить тому закону. Ця гонка законопроектів ніколи не закінчиться. Закон "Про нотаріат" – це один з базових законів, який треба обов’язково розглянути. І було би добре, якщо б ми його включили в план законодавчих робіт, про який Перший заступник Голови Верховної Ради нас агітує, і я підтримую цю ідею, треба його приймати. Це один з тих законів, які обов’язково на цій сесії треба приймати. Тому що ми стільки повноважень надаємо нотаріусам, а не даємо їм інструментів для того, щоб ці повноваження належним чином реалізовувати. Дякую. Ми підтримуємо за основу.
Дякую, Руслане Петровичу. Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, особливо звертаюся до вас, шановний доповідаючий! Дякую вам, що взялися за вирішення цих законодавчих колізій і прогалин. Павло Бакунець, депутатська група "Довіра", Жовківський, Яворівський райони. Я також є членом Комітету з правової політики, і долучився до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат". Він є дуже важливим для нашого суспільства і є на часі. І депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект в першому читанні. Ми усвідомлюємо, що необхідність внесення низки змін до законодавства, які допоможуть усунути протиріччя в термінології і призвести законодавство про нотаріат у відповідність з реаліями нотаріальної практики, є дуже важливим, і саме на це є направлений даний законопроект. Звичайно, він має насамперед технічний характер, адже уточнює вживання низки термінів та доповнює діючий Закон "Про нотаріат" окремими такими важливими нормами стосовно вчинення нотаріальних дій. Також хочу підкреслити, що даний законопроект розширює можливість вчиняти нотаріальні дії і для органів місцевого самоврядування, що є дуже важливим. Тому усвідомлюючи, що ефективна робота нотаріату вкрай важлива і для суспільства, і для держави, і особливо для мешканців всіх округів, всіх територій України. А наша депутатська група "Довіра" складається з мажоритарників, з представників як від Львівщини, Закарпаття, так і до Луганщини. Тому наша група "Довіра" обов’язково буде підтримувати всі законодавчі ініціативи, спрямовані на підвищення цієї ефективності. Ми голосуємо "за". Дякую.
Дякую. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Хочу висловити особисту подяку своїй фракції за довіру у прийнятті участі в дискусії під час обговорення цього законопроекту і за право висловити позицію фракції з приводу цього законопроекту. Безумовно, враховуючи, хто є автором цього законопроекту, ми можемо підкреслити професійний підхід до підготовки проекту закону, який зніме частину неузгодженостей, які сьогодні мають місце в Законі "Про нотаріат", наприклад, з Цивільним кодексом. Сподіваюсь, що в автора закону вже нема ніяких інтересів до нотаріальної діяльності, відповідно відсутній конфлікт інтересів. Але, регулюючи питання, які є наболілими, фактично, фактично вирішуючи питання, які є сьогодні реаліями, хочеться, щоб ми не зупинилися на цьому кроці, хочеться, щоб Верховна Рада поставила крапку в чорній діяльності інших реєстраторів, які сьогодні зло вживають своїми правами, і ми маємо тяжкі наслідки в питаннях незаконного привласнення майна наших громадян. Тому я сподіваюся, що це тільки перший крок і, безумовно, я не можу, як і мої колеги по фракції, не сприйняти позитивно бажання відстояти принцип домінанти закону. Але нещодавно в цій залі був дуже прикрий приклад, коли Верховна Рада в цілому не підтримала рішення, доручення Кабінету Міністрів України виконувати рішення Конституційного Суду щодо забезпечення соціальних прав наших громадян. З одного боку, ми боремося за верховенство права і закону, з іншого боку, ми ігноруємо обов’язковість виконання рішення Конституційного Суду в таких питаннях, які є принциповими: захисту інтересів наших пенсіонерів, чорнобильців, ветеранів війни. Я вважаю, що той підхід, який буде зараз продемонстрований при прийнятті цього закону, має бути під час прийняття всіх законів, які стосуються долі наших громадян і, в першу чергу, захисту їх соціальних, а не тільки майнових прав. Тоді ми, дійсно, будемо народною Верховною Радою, а ми будемо народними депутатами України. Дякую за увагу. Ми підтримуємо цей закон.
Дякую, Нестор Іванович. Дякую вам за позицію. Шановні колеги, я пропоную наступним чином. Костін Андрій Євгенович від фракції "Слуга народу". Після цього переходимо до голосування, щоб встигнути до перерви. А, ще Соболєв, да, хотів виступити? Соболєв. Добре, домовились. Тоді після перерви ми будемо уже голосувати за закон. Дякую, шановні колеги. Костін Андрій Євгенович.
Шановні колеги, ми дуже довго чекали цього закону. Ми розуміємо, що, з першої точки зору, він вносить чисто технічні правки до закону, приводить його у відповідність із іншими нормативними актами, тому що питання якості і довіри суспільства до нотаріальних дій, до системи нотаріату є дуже важливим. Ви розумієте, що люди звертаються до нотаріусів не тільки у випадках, коли їм треба провести якісь. зафіксувати якісь угоди, але і в випадках, які стосуються їх сімейних відносин, відносин, які стосуються інших питань. Авторами законопроекту проведена дуже велика робота для того, щоб привести цей закон у відповідність з діючими нормативними актами. Але ми, почувши дискусію, яка сьогодні в цьому залі відбулась, розуміємо, що ми повинні перейти до іншого формату та, можливо, створити робочу групу в комітеті, можливо залучити колег із інших комітетів, тому що всі ми як громадяни користуємося послугами нотаріусів, і нотаріуси, вони доречні до будь-яких. до різноманітних угод і до різноманітних процесів, які відбуваються як між людьми, так і в економічних відносинах. Тому є така пропозиція створити робочу групу на базі комітету. Залучити колег для того, щоб все ж таки прийняти Закон "Про нотаріат" в новій редакції, яка буде відповідати тим змінам, які відбулись у суспільних відносинах і в правових відносинах у нашій країні. Я хочу просити, колеги, підтримати цей закон у першому читанні і дати нам можливість в подальшому вдосконалити цей інститут. Дякую, колеги.
Дякую. Шановні колеги, Соболєв. Я бачу, звісно, Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина".
Соболєв, "Батьківщина". Нам дуже приємно, що такий закон розглядається по повній процедурі. Це повага до нотаріату, до доповідача, і ми без сумніву його підтримаємо. Але хотілося б, щоб уся наша робота була не поспіхом, а кожен законопроект саме так розглядався. Так, дійсно це нібито на перший погляд технічний законопроект, але це законопроект, без якого формально навіть у судовому порядку можуть бути оскаржені деякі рішення нотаріусів. Тому що різнобіжності, різночитання, які існують у різних нормативних актах, дають таку можливість. А ми знаємо чудово, і ми з вами тут ухвалювали перший, я сподіваюсь, не останній законодавчий акт, який стосується роботи так званих "чорних" нотаріусів. Ми бачимо вже перші факти виявлення роботи "чорних" нотаріусів уже й в новому році, де були зупинені перші такі угоди. Але я думаю, що це тільки початок. Наша фракція без сумніву підтримує ці зміни, але ми вважаємо, що загальні зміни, які треба вносити в законодавство, яке регулює нотаріальну діяльність, уже назріли, можливо, навіть перезріли. І ми активно приймемо участь у доопрацюванні таких змін. Дякую за увагу.
Дякую. Ви наполягаєте на виступі, да? Тоді Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Депутатська група "За майбутнє" наполягає на виступі. Ми будемо голосувати і підтримувати даний законопроект в першому читанні. Ми, безумовно, підтримуємо ті технічні правки, які ми будемо вносити цим законопроектом, але звертаємо вашу увагу, що, безумовно, коли ми кажемо про нотаріат і діяльність нотаріусів в Україні, це не можна вирішити таким маленьким технічним законопроектом. Ми наполягаємо, щоб системний був підхід до діяльності нотаріусів, щоб був розроблений базовий серйозний законопроект, який вирішить всі питання дійсно, про що казав попередній виступаючий: і діяльність "чорних" нотаріусів, і зловживання своїм нотаріальним правом, де у нас практично немає механізмів захисту простих громадян. У нас відбуваються просто кричущі випадки, коли нотаріуси вносять зміни про майновий стан і потім, щоб добитися відміни, потрібно дійти до особисто міністра юстиції, який своїм особистим підписом повинен це відмінити. Це практично неможливо для простих громадян, які проживають в сільській місцевості, в малих населених пунктах. Тому депутатська група "За майбутнє" підтримує, голосує, водночас підкреслює і підтримує напрацювання базового серйозного законопроекту про нотаріат в Україні. Дякуємо. Голосуємо "за".
Дякую, Дмитро Валерійович. 12:00. Шановні колеги, оголошується перерва до 12:30. Прохання не запізнюватись. Дякую.
Шановні народні депутати, повертаємось до нашої роботи. Запросіть народних депутатів до залу. У нас ще є час на виступи від народних депутатів. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів. Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановний головуючий, наша фракція "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати цей законопроект. Він є достатньо системним, незважаючи на те, що є зауваження до нього як окремих народних депутатів України, так і науково-експертного управління. І хотілося, щоб ми при цьому всьому зважили на дві дуже серйозні причини. Шановні колеги, я звертаюсь до народних депутатів України, особливо до авторів законопроектів, бо виникає така ситуація, якщо проаналізувати законопроекти, то дуже багато людей, які знаходяться, скажемо так, дотичні до цієї професійної діяльності, вони думають, що вони як фахівці, вони абсолютно автоматично можуть подавати ці законопроекти, але при цьому вони не враховують невеличкої такої деталі, до якої я хотів привернути увагу. Це 35 стаття Закону України "Про запобігання корупції". Шановні колеги, я просто звертаю вашу увагу, вона ні разу не застосовувалася, і не хотілось би, щоб Національне агентство про запобігання корупції складало на народних депутатів протоколи. Але якщо ви лобіюєте якесь питання, то це абсолютно передбачено Регламентом та законом норма, коли ви виходите і заявляєте про наявний чи потенційний конфлікт. реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Тобто хотілося, щоб така практика була впроваджена у Верховній Раді України. І ще одна невеличка деталь. Шановний пане Голово, якось ми не особливо звертаємо увагу на особисте голосування. Є, можна перелічити з десяток народних депутатів України, які відсутні у Верховній Раді України і сьогодні навіть не були присутніми на засіданні, але вони абсолютно спокійно, нормально у нас якраз в електронній системі "Рада" голосують за всі законопроекти. Тому, враховуючи те, що пунктом 11 частини першої статті 78 Регламенту Верховної Ради України передбачено, що саме Голова Верховної Ради України забезпечує присутність народних депутатів України в залі Верховної Ради України, я просив би вас забезпечити присутність тих народних депутатів України, які відсутні і голосують, щоб вони все ж таки прийшли і особисто голосували за законопроекти. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект. І просимо його ставити на голосування тільки в першому читанні. Бо у нас є пропозиції, які покращать його і покращать взагалі доступність українців, і захищеність їхню, виходячи з цього закону. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, наступний виступаючий Андрійович Зіновій Мирославович, фракція "Слуга народу".
Шановні депутати! Андрійович Зіновій, 87 округ, Надвірнянщина, Яремчанщина, Богородчанщина, Отинійщина. Я виступаю від практично усіх мажоритарних депутатів, звертаюсь до Прем’єр-міністра України із вкрай важливим питанням, яке останнім часом призвело до масового невдоволення населення. А саме: питання, яке склалось на ринку природного газу, щодо встановлення абонентської плати за розподіл.
Шановні колеги, я вибачаюсь, шановні колеги. Зіновій Мирославович, я вибачаюсь. Це до нотаріату відноситься? Тоді, ну, вибачте. Ні, вибачте. Питання щодо, ми в розгляді питання про нотаріат. Виступи від народних депутатів, шановні колеги. Якщо по нотаріату, будь ласка, но так неможна, це ж не ранкові 30. Правильно, від народних депутатів. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". От бачите, тільки що колега сплутав питання, от так і в нотаріаті у нас всі ці роки були, тому що багато термінів вони були абсолютно не визначені в діючому законодавстві. Я до обрання був адвокатом і часто стикався також з вчиненням нотаріальних дій. Питання нотаріату, які були і виникали у моїх клієнтів, вони чисто з технічної точки зору, з невідповідності Цивільному кодексу, в зв’язку з невідповідністю іншим нормативним актам не могли були задоволені особам, які зверталися до нотаріусу. Цей законопроект однозначно осучаснює всі відносини, які регулюються Законом "Про нотаріат". Ми визначаємо у даному законопроекті і усуваємо застарілу термінологію. Цей законопроект деталізує процедуру визначення місця проживання для окремих осіб, малолітні, недієздатні особи, уточнює перелік осіб, які на сьогодні вже здійснюють відповідні нотаріальні дії. Цей законопроект передбачає вже існуюче право нотаріусу щодо державної реєстрації. Цього не було раніше, але ці дії вчинялися. Закон "Про нотаріат" потребує осучаснення, і ми про це знаємо. Попередній парламент не спромігся це зробити, то ж ми повинні завершити цей процес. Деякі процедури, які віднедавна здійснюються нотаріусом, наприклад реєстрація права власності на нерухомість, взагалі не були відображені в законі. І зараз група, яка напрацювала необхідні зміни, вона в тому числі складається і в попередньому з практикуючих нотаріусів. Адже в цьому законопроекті найголовніше – це приведення практики, яка є необхідністю, ті норми, які, дійсно, треба застосовувати, вони є втілені в цьому законопроекті, тому що попередня редакція законопроекту вона була відірвана від реальності. І ми тепер повертаємо до того, що людина, яка кожен день звертається до нотаріуса, до лікаря, це фактично тотожні поняття, кожен день люди не можуть чинити нотаріальні дії, які їм потрібні, тому що колізії законодавства відбуваються. Тому голосуємо тільки зеленою кнопкою, підтримуємо. І пам’ятайте, що ви голосуєте зараз для мільйонів українців, для яких буде спрощена процедура і буде виведено відповідні процедури в правове поле. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, час на виступи вичерпаний. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу і підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, до голосування, будь ласка, підготуйтесь. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" (щодо усунення законодавчих колізій та прогалин) (реєстраційний номер 1220). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:08]] За-338 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 220, "Опозиційна платформа - За життя" – 27, "Європейська солідарність" - 19, "Батьківщина" – 10, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 17, "Довіра" – 17, позафракційні – 14. Ще раз дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо права на отримання пенсій окремим категоріям громадян. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:57]] За-240 Рішення прийнято. Слово надається народному депутату України Королевській Наталії Юріївні.
Шановні колеги, шановні присутні, ми зараз будемо розглядати один із найважливіших законопроектів як перший крок до широкого соціального миру в нашій країні. Як перший крок, коли ми зможемо продемонструвати, що всі громадяни України, незважаючи на те, проживають вони на неконтрольованій сьогодні території, чи вони стали вимушеними переселенцями, але вони мають право на захист держави. Вони мають право на те, щоб їм, як всім громадянам нашої країни, сплачували пенсію. І я дуже дякую міжнародним організаціям, громадським організаціям, Комітету соціальної політики, представникам майже всіх фракцій нашого парламенту за те, що ми змогли об’єднати наші зусилля для того, щоб виправити ту колосальну несправедливість по відношенню до більш ніж мільйона людей, пенсіонерів, тих, хто залишились там за лінією бойових дій і кожні два місяці невероятными зусиллями перетинають контрольно-пропускні пункти для того, щоб доводити, що вони живі. Шановні, у нас зараз з вами є шанс виправити цю несправедливість та надати можливість людям без оцих довідок переселенця, без оцих двомісячних обов’язкових перетинів лінії розмежування отримати від своєї держави свою чесно зароблену пенсію. Ми виправимо ті помилки, які були створені попереднім режимом. Ми об’єднаємо сьогодні, соціально об’єднаємо людей, які проживають на неконтрольованій території. І тому "Опозиційна платформа - за життя" просить вас підтримати законопроект 2083-д та усім залом довести, що ми разом можемо.
Дякую, Наталія Юріївна. Слово надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні. І ви ж і від комітету, правильно я розумію? 4 хвилини, включіть, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановний народ України! Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув внесення змін до деяких законів України щодо права на отримання пенсій окремими категоріями громадян (реєстраційний номер 2083). А також – про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації права на пенсію (реєстраційний номер 2083-д). На своїх засіданнях ми це розглядали 13 листопада та 4 грудня поточного року. Народні депутати України члени комітету, під час розгляду законопроекту 2083, внесеного на розгляд Верховної Ради України народними депутатами депутатської фракції політична партія "Опозиційна платформа - За життя", підтримали його мету. Разом з тим, комітет врахував низку зауважень до законопроекту (реєстраційний номер 2083), висловлених Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України і прийняв рішення підготувати доопрацьований законопроект. Таким чином, народні депутати Третьякова, Цимбалюк, Королевська, пані Тимошенко та Лубінець Дмитро, називаю вам голів комітетів, та пан Радуцький, які підтримали цей законопроект та фракції, які підтримали цей законопроект, ініціювали внесення на розгляд Верховної Ради доопрацьованого законопроекту 2083-д. Хочу наголосити, що наше законодавство не містить норм особливості виплати пенсій під час військового воєнного часу, коли ми боремося з російською агресією. І таким чином всі документи, якими ми регулювали особливості виплати пенсій, містилися тільки на рівні постанов Кабінету Міністрів. Законопроектом (реєстраційний номер 2083-д) пропонується. Спрощення процедури доведення права на виплату пенсії та її розміри, шляхом скасування обов’язковості надання паперових документів. Купа паперових пенсійних справ залишилася на території Криму, "ЛНР" та "ДНР". Ми маємо електронну інформацію і маємо можливість нарахування такої пенсії на нашій підконтрольній території. Законопроектом також пропонується скасування для зазначеної категорії осіб обмеження щодо можливості отримати невиплачену пенсію лише за 3 роки, в тому числі і спадкоємцями. В тому числі законопроект враховує можливості докупівлі страхового стажу без застосування санкцій подвоєння суми єдиного внеску. В тому числі врегульовується особливий режим та порядок отримання пенсій для пенсіонерів, які залишилися проживати на тимчасово окупованих територіях України тощо. Законопроект підтриманий Моніторинговою місією ООН з прав людини, Агенцією ООН у справах біженців, Комітетом з прав людини. Позиція комітету. За результатами проведеного обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо права на отримання пенсій окремим категоріям громадян (за реєстраційним номером 2083) повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. А проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації права на пенсію (за реєстраційним номером 2083-д) за наслідками розгляду у першому читання прийняти за основу. Прошу підтримати рішення комітету, та питання щодо фінансування гепу такого між наявними ресурсами в Пенсійному фонді, вирішити між першим та другим читанням. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, шановні автори цього законопроекту! Хочу висловити вдячність і голові комітету пані Третьяковій, також пані Королевській і всім тим, які в непростій дискусії знайшли порозуміння і вийшли на той проект Закону, який сьогодні 2083-д, і пропонується на розгляд сесійній залі. Цим законопроектом встановлюється справедливість відносно тих людей чи категорій громадян України, перше – які повернулися сюди, на підконтрольну територію і хочуть оформити пенсію. На жаль, діючий порядок заставляє цих людей повертатися в "ДНР-ЛНР" і брати підтверджуючі документи, де вони працювали цей період. Як правило, ті люди вже, на жаль, не хочуть або не можуть повернутися сюди назад. Наступна річ. Ми встановлюємо справедливість відносно тих категорій громадян, які повернулися з Криму і хочуть оформити пенсію за українським законодавством, тому що все свідоме життя вони тут працювали, а теперішній Пенсійний фонд відправляє запит в Російську Федерацію щодо підтвердження цього стажу. Нонсенс! І люди місяцями, а то й роками чекають встановлення справедливості. Цим законопроектом ми заставляємо Пенсійний фонд, інші державні органи користуватися реєстром громадян, який існував до 2004 року. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати в першому читанні, і ми активно будемо працювати щодо другого читання. Прошу колег підтримати. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Слово передаю Олегу Кулінічу.
Кулініч Олег Іванович.
Дякую. Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, даний законопроект надзвичайно важливий, тому що він визначає якраз порядок пенсійного забезпечення для внутрішньо переміщених осіб, тому що це надзвичайна проблема, яку давно вже треба вирішувати. Ці люди мають право і повинні отримувати пенсійне забезпечення, як того вимагає чинне законодавство. Але внаслідок бюрократичної тяганини роками ця проблема не вирішується. Її давно треба вирішувати. І якщо ми говоримо про повернення територій, про реінтеграцію Донбасу, то ми обов’язково повинні забезпечити соціальні зобов’язання, виконання соціальних зобов’язань перед нашими громадянами. Звичайно, в законопроекті є уточнення, неточності, недоліки, їх треба виправляти обов’язково, я думаю, що це все можна зробити до другого читання. І тому депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект в першому читанні і включимося в роботу до напрацювання нормального законопроекту до другого читання. Дякую.
Дякую. Павленко Юрій. Наталія Юріївна Королевська.
Шановні колеги, я ще раз хочу довести три основних аргументи, ці три головних питання, які вирішить цей законопроект. Це те, що пенсію у нас люди зможуть отримувати без реєстрації ВПО. Зараз кожні два місяці тисячі людей стоять в чергах на КПВВ. За 2018 рік у нас загинуло 50 осіб в момент перетину контрольно-пропускного пункту, за 2019 рік – більше ніж 60 людей. Тому у нас з вами є зараз можливість врятувати життя людей, тому що 60 відсотків людей, які перетинають КПВВ, це люди похилого віку. Головне завдання друге – це те, що термін виплати без обмежень. Ну, ми не можемо зараз говорити, що тільки за 3 роки або за 5 людям. Якщо в людині є в нього пенсія, то він має право протягом свого життя по призначенню пенсії її отримати. Ну, і головне завдання, що без урахування факту проживання, де людина проживає – на контрольованій або на неконтрольованій території, є ця людина внутрішньо переміщеною особою, чи ні – без будь-якої довідки людина зможе отримати свою законну пенсію. П’ять років знущалися над цими людьми, 5 років їх водили по колу і вимагали то хабарі, то довідки, то перетинати лінію розмежування, зараз у нас з вами є можливість об’єднати зусилля та захистити більш ніж 700 тисяч пенсіонерів, які не змогли зараз собі призначити цю пенсію. І ми знаємо і дуже віримо в те, що головне завдання нашого парламенту, головне завдання сьогодні кожного депутата – зробити все, що від нас залежить, щоб наблизити мир в нашу країну. І цей крок – це перший крок по захисту людей, які наші громадяни України, проживають на неконтрольованій території. Дуже вас просимо за підтримку. Дякуємо.
Рахманін Сергій Іванович.
Прошу передати слово Володимиру Цабалю.
Ще раз кому, вибачте. Цабаль Володимир.
Шановні колеги, дійсно, фракція "Голос", як і всі інші фракції, які виступали, ми виступаємо за те, щоби люди, які претендують на пенсію і не одержували пенсію, які перебувають на тимчасово окупованих територіях України, щоб вони одержали цю соціальну справедливість, і вони цю пенсію одержали. Але той вигляд, в якому зараз законопроект прописаний, потребує серйозного доопрацювання. Що ми зараз цим законопроектом робимо, якщо ми його підтримаємо в першому і, не дай Бог, в другому читанні? По-перше, ми посилаємо неправильний сигнал державі-агресору про те, що вони будуть пожинати всі економічні блага, брати з бідних наших співвітчизників податки там і на території окупованих територій Криму і Донецької області, всі блага окупант брати, а соціальні зобов’язання Україна гарантує їм, що вона бере на себе, в тому числі й пенсійні зобов’язання. Цей сигнал буде посланий, якщо буде цей законопроект прийнятий в такому вигляді, який він є зараз. А друге, саме головне. І близька 100 мільярдів гривень, які потрібно буде виплатити з тих грошей, які, насправді, окупант забрав в потенційних пенсіонерів за останні 5-6 років, ці 100 мільярдів гривень прийдеться виплатити з кишень українських пенсіонерів в Донецькій, Дніпропетровській, Львівській, Луганській областей чи що? Чи звідки ці гроші візьмуться? Цей з треба серйозно доопрацювати комітетом і потім по-новому розглядати, щоб вирішити ці дві проблеми, про які я щойно сказав. Фракція "Голос" за соціальну справедливість. По даному законопроекту по тій версії ми утримаємося. Дякую.
Дякую. Тарас Іванович Батенко – з мотивів. Шахов, ви виступали. Ні, ні, ні, вибачте. Від "Довіри" був виступ. Після цього "ЄС" і після цього заступник міністра – з мотивів. І переходимо до голосування. Голосування буде через 3 хвилин. Тарас Іванович Батенко.
Колеги, агресор забрав у нас Крим і Донбас, це 20 відсотків ВВП і порядку 25 відсотків промисловості, поки що не повернутої. Ті громадяни, які є там працюючі, вони не платять. Працюючи, не сплачують страхові внески, виплату у Пенсійний фонд України. Ми – відповідальні громадяни, давайте ми будемо думати про реінтеграцію. Подумайте, який тягар ви кладете сьогодні на громадян України сьогодні тут, яких ви представляєте як обрані народні депутати України. Я хочу вам сказати, що за цим законопроектом за весь час окупації треба виплатити пенсії, це 115 мільярдів гривень. І в перший рік ми повинні закрити, в перший же місяць ми повинні закрити повністю 1 рік окупованого періоду, а потім реструктуризувати. Я більш ніж переконаний, що без позиції уряду і Міністерства фінансів ми не можемо так легковажно голосувати за цей законопроект. Дякую.
Так, прошу, В’ятрович, партії фракція "ЄС", будь ласка.
Автори законопроекту прикриваються благими намірами. Як відомо, благими намірами встелена дорога до пекла. Уявіть, що всі пенсіонери Криму і Донбасу зможуть самі чи через посередника отримати від України пенсії, в тому числі і за роки окупації, навіть документів не треба подавати. Саме цього вимагає від нас Москва. Такий підхід підтверджує російську тезу про внутрішній конфлікт. А міжнародне право передбачає, що тягар забезпечення населення окупованих територій несе саме окупант. До того ж цей закон доб’є нашу економіку і зруйнує соціальну справедливість. У пояснювальній записці йдеться про те, що закон не вплине на показники бюджету. Сьогодні вже називалася ця цифра: 115 мільярдів гривень на рік. Пенсійний фонд дефіцитний, тому всі ці 115 мільярдів – це додаткові видатки держбюджету, це те, що буде бракувати нам на армію, освіту і дороги. Всупереч Закону "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" пенсії отримують і ті, хто отримує її зараз від Росії. Тобто ми за власний кошт демонструємо, що в окупації люди отримують.
Дякую. Я запрошую до слова заступника міністра фінансів Джигиря Юрія Анатолійовича. 1 хвилина з мотивів, будь ласка.
Добрий день, шановні народні депутати. Уряд просить зняти з розгляду даний законопроект і доопрацювати в комітеті з метою пошуку компенсаторів. Згадувана вже сьогодні цифра – це додаткові видатки, в поточній редакції законопроект призводить до додаткових видатків 115 мільярдів гривень. Це нетривіальні додаткові видаткові зобов’язання, які лягають на державний бюджет, оскільки власні доходи Пенсійного фонду на даному етапі йдуть повністю на погашення пенсійних зобов’язань, поточних пенсійних зобов’язань. Відповідно таку значну суму ми можемо брати як додаткові видаткові зобов’язання на бюджет лише з адекватними доходними компенсаторами, які ми пропонуємо розробити, доопрацювати, розробити і подати законопроект з відповідними доходними компенсаторами.
Я зрозумів. Галина Миколаївна! Галина Миколаївна, позиція комітету, ще раз нагадайте мені. Третьяковій, будь ласка, ще.
Позиція комітету: знайти гепи, тим більше, що нам здається, мені здається особисто, що сума, яку розрахував Пенсійний фонд, вона завищена в 2 рази, оскільки ми не знаємо, яка кількість пенсіонерів знаходиться на території "ЛНР", "ДНР" та Криму. Крім того, виплата не буде одноразова, виплата буде розстрокована у часі, і мова йде про виплату цієї суми, яку можна реструктуризувати або відтермінувати. У нас є зобов’язання.
Галина Миколаївна, в мене коротке питання. Яка позиція комітету?
Мова йде наразі про визнання права цих людей.
Галина Миколаївна, ви не почули мене.
Позиція комітету: вирішити це питання між першим і другим і прийняти законопроект 2083-д за основу. Да.
Тобто прийняти в першому, прийняти за основу. Так? [[Шум у залі]] Хвилиночку. Я не чую. Так з мотивів ви виступали вже. [[Шум у залі]] Секундочку. З мотивів, будь ласка. [[Шум у залі]] Будь ласка, з мотивів – Климпуш-Цинцадзе. Так, секундочку, Третьякова просить. Будь ласка, спочатку Третьякова, вона щось уточнить. Будь ласка.
Я перепрошую, під час виступу в запалі сказала "ДНР" і "ЛНР", так званих "ДНР" і "ЛНР", щоб не було у нас там якихось читань.
Ви вимагаєте дальше ще свого слова, да? [[Шум у залі]] Одну секундочку, друзі. Одну секундочку. Я надаю, з мотивів попросили, 30. І потім ви отримаєте, добре? Будь ласка, з мотивів, 30 секунд – Климпуш-Цинцадзе і після цього 30 секунд буде отримувати Папієв. І хто ще? Батенко. Давайте ще по 30 секунд кожен. Немає питань, давайте. Прошу, Климпуш-Цинцадзе – 30 секунд, з мотивів.
Я рада, що пані Третьякова усвідомила свою помилку. Це неприпустимо, щоб у Верховній Раді України звучали ці абревіатури, які нам нав’язує Москва. Тому я дуже вдячна, що ви визнали свою помилку, а це є окуповані території України і окремі райони Донецької і Луганської областей України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Михайло Папієв.
Шановні народні депутати України, це дуже важливе голосування. І я хотів би звернути увагу на наступну річ. Перше. Подивіться, будь ласка, Рішення Конституційного Суду від 7 жовтня 1999 року, де записано, що пенсія є відкладеною із заробітної плати, це кошти особисто громадян, які сплачують внески. І саме тому Конституційний Суд вирішив, що громадяни мають право, і держава зобов’язана забезпечити виплату пенсій незалежно від країни проживання і де знаходиться ця людина. Це її особисті кошти, відкладені кошти на пенсію. Тому давайте проголосуємо і відновимо справедливість. Дякую.
Дякую, Михайло Миколайович. Слово надається народному депутату Шахову від "Довіри", будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, мільйон 700 тисяч переселенців, які приїхали в цю країну, мирну, і 4 мільйони людей, які залишилися в Криму, в Луганській і Донецькій окремих областях, які не отримували свою пенсію, за браком грошей виїхати у велику мирну Україну! Шість років люди не отримували свою запрацьовану пенсію за 50 років, зриваючи руки в кров. Вони працювали на України 28 років. Скажіть, будь ласка, 150.
Дякую. Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Колеги, я переконаний, що якщо ми сьогодні в першому читанні проголосуємо цей закон, Кремль буде аплодувати нам, стоячи. Я більше ніж переконаний, що прислухатися до позиції Міністерства фінансів. Це має бути урядовий законопроект, урядовий, а навіть не провладної більшості. Прислухатись до них. 115 мільярдів гривень – немає цього в законі. Ми зв’язані іншими законами. Тому що наші громадяни можуть отримувати кошти з Російської Федерації. Давайте порахуємо, а не прикриваймось популістичними фразами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, ще від "Голосу". Прошу, Железняк, від "Голосу", будь ласка. Железняк.
Шановні колеги, ну, дуже дивна ситуація. Була позиція Міністерства фінансів дуже проста, що цей закон вартує більш ніж 100 мільярдів гривень. Позиція коаліції зараз, я так розумію, не прислухатись. Тоді питання: звідки ми беремо ці кошти – за рахунок пенсіонерів, медиків, освітян. Внесіть спочатку зміни до бюджету, а після цього виносьте такі законопроекти. Дякую.
Дякую. Богуцька від "Слуги народу". І на цьому, друзі, будемо завершувати обговорення.
Друзі, я категорично проти цього закону. Я – переселенка. У нас величезна кількість переселенців, які практично нічого не отримали від держави, нічого! А ми зараз будемо виплачувати пенсії пенсіонерам, які залишились на окупованих територіях. Хто буде визначати, які взгляды, погляди у тих пенсіонерів, підтримують вони Росію чи ні? Ми їм будемо виплачувати! Ми зараз плюємо повністю на всіх переселенців, які зараз нуждаються в житлі, у виплатах тут, і нічого не отримують.
Шановні колеги, шановні колеги. "Батьківщина", Сергій Соболєв. Будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Я думаю, треба заспокоїтись всім. Колеги, треба всім заспокоїтись і голосом тут ніхто нічого не візьме, тут треба брати чітким розрахунком. Дивіться, що передбачає законопроект. Якщо пенсія людині нарахована, але їй не вистачає стажу в зв’язку з тим, що вона перебувала на окупованій території, а потім повернулась назад в країну, питань ніяких немає – ми повинні зарахувати їй це. Більше того, ми даємо їй право докупити цей стаж, як це є у будь-якого громадянина України. Друга ситуація – це те, що стосується.
Шановні колеги, я розумію так, що чітко сформованих позицій немає, тому прошу зайняти свої місця і підготуватись до голосування. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Шановні колеги, шановні колеги, я просто нагадаю. Шановні колеги, я нагадаю вам, що є позиція комітету, згідно з якою пропонується прийняти за основу і доопрацювати. Є позиція уряду, який вимагає, я правильно розумію, відкликати цей законопроект. Тому. На доопрацювання, так. Тому прошу приготуватися до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Ставиться, да, ставиться пропозиція комітету. Ставиться пропозиція комітету за основу. Прошу голосувати. [[13:11:58]] За-184 Рішення не прийнято. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ставиться. Секундочку. Шановні колеги, ставиться на голосування альтернативний тоді законопроект, оскільки за Регламентом. Якщо і він не набере. [[Шум у залі]] Можу я спочатку проголосити, а тоді будемо дивитися. Ставиться альтернативний, якщо він не набирає, тоді буде ставитися перший законопроект на доопрацювання. Зрозуміло, так? Шановні колеги, ставиться на голосування в першому читанні законопроект 2083 як альтернативний. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:13:21]] За-155 Рішення не прийнято. Далі ставиться. Оскільки не підтриманий ні один, ні другий, ставиться питання повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання оцей законопроект.
Шановні. Ні, до розгляду питання не повертається. Шановні колеги, ми повертаємо тоді до комітету на повторне перше читання. Шановні колеги. Шановні колеги, заспокойтесь, будь ласка. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо права на отримання пенсій окремим категоріям громадян (реєстраційний номер 2083-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:15:13]] За-314 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо ресторанного господарства) (реєстраційний номер 2136). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:16:29]] За-245 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Таруті Сергію Олексійовичу.
Шановні депутати! На розгляд пропонується проект Закону 2136 відносно змін до деяких законодавчих норм відносно ресторанного господарювання. Це дуже простий закон. По-перше, він змінює поняття общепіту і передбачає уніфікування законодавства відносно того, щоб замінити громадське харчування на ресторанне. По-друге, він дає можливість все ж таки підвищити штрафи за незаконний розлив алкогольних напоїв в містах, які не передбачені цим проектом Закону. І це передбачає підвищення в 10 раз. Сьогодні це біля 6 тисяч, передбачається 41 тисяча. І третє, те, що пропонується в проекті Закону, – це було обов’язкове страхування. Але після того, коли ми поспілкувалися з представниками цієї галузі, ми домовилися, що ми між першим і другим читанням ми відійдемо від обов’язкового страхування на добровільне страхування. І тому ми просимо підтримати цей проект Закону, тому що він уніфікує як в рамках тих постанов уряду, які у нас є, і він також уніфікує це з європейським законодавством. Тому прошу підтримати.
Так від комітету ще час. Все, більше не треба?
Від комітету. Комітет прийняв за основу цей проект закону. Ми зустрічалися в рамках комітету теж з представниками цієї галузі. І було тільки одне питання, і всі його підтримують, було тільки одне питання відносно обов’язкового страхування. Ми домовилися, що ми змінимо на добровільне страхування. Хоча великі гравці сказали, що вони, в принципі, за те, щоб було все ж таки обов’язкове. Тому що дуже багато проблем відносно якості харчування. А якість харчування це дуже залежить наше здоров’я від якості харчування. Тому ми все-таки домовилися, що буде добровільне страхування. У ГНЕУ немає заперечень. Також бюджетний комітет, він бачить можливість підвищення доходів до бюджету.
Дякую, Сергію Олексійовичу. Шановні колеги, будь ласка, запишіться: два - за, два – проти по фракціях. Німченко Василь Іванович.
Уважаемые коллеги! Шановні мої колеги, друзі і члени парламенту України! Я вважаю, що це вища міра політичного цинізму ставити такі питання сумісно на розгляд. Ми тільки що познущалися з 4 мільйонів людей, українців. Це я для тих, хто голосував проти того, щоби надати джерела існування людям похилого віку, пенсіонерам. А тепер стосовно цього законопроекту. Шановні колеги, коли ми ведемо мову про те, щоб покращити харчування, то треба дивитись з того, що про це кажуть люди. А не ті великі, про які доповідач нам сказав, і представники ресторанного бізнесу. Ви бачите, що нам нав’язують під умовою уже голосувати, що між першим і другим читанням буде договорняк, як вирішити через закон розширення сфери діяльності ресторанної індустрії. От і все, що в цьому законі. Це не простота закону, а це виїмка грошей з карманів людей. От і все. Спасибі.
Ніколаєнко Андрій Іванович.
"Батьківщина" однозначно буде підтримувати цей законопроект і закликає всіх підтримати, тому що ті норми, про які наголосив у своєму виступі Сергій Олексійович, вони чітко зрозумілі. Ми хочемо, щоб українцям не продавали деінде сумнівної якості алкогольну продукцію, тим самим створюючи небезпеку життю. По-друге, ми хочемо, щоб ті, хто називається "общєпітом" з радянського минулого, вони несли відповідальність за неякісно приготовлену їжу, тому що мені, я думаю, як і більшості, сумно спостерігати, коли ми влітку бачимо, що там і там поотруювалися люди. Тому вони мають і нести відповідальність, і мають страхуватися від таких випадків, щоб люди потім отримували належне лікування. Законопроект дуже слушний, правильний, і підтримується фаховим середовищем. Тому я вважаю, що його треба підтримати, і закликаю всіх проголосувати "за". Дякую.
Кубів Іван Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановна президія! Даний законопроект є дуже важливий. Цей законопроект завершує розпочатий ще у 2002 році процес не тільки заміни поняття "заклади громадського харчування", а ми говоримо про стандарти і якість громадського харчування, які впливають на здоров’я людей. Сучасне життя, коли ми говоримо про стандарти ресторанного харчування, то ми можемо чітко підтвердити, що сьогоднішні технології є абсолютно досконалими, прогнозованими, і ми повинні робити якісний продукт. Друге. Законопроект пропонує посилити відповідальність за продаж алкогольних напоїв та розлив недобросовісними суб’єктами господарювання, ми говоримо про тіньовий бізнес. Коли ми розглядали спиртову галузь, пам’ятаєте, 82 спиртозаводи: цінову політику, формування приватизації, відповідно, на сьогоднішній день. Це є правильний підхід до майбутнього, який носить стратегічний характер. Третє. Що стосується обов’язкового страхування, відповідно було сказано, що відповідальність суб’єктів ресторанного бізнесу перед споживачами, норма потребує додаткового обговорення. Ми маємо час між першим і другим читанням зробити і залучити експертне середовище. Четверте. Ресторани є менш доступними. Але, якщо буде нормальна конкуренція і якість продукції, цінова політика буде також врегульована. І п’яте. Що це може привести ніби ризик до малого, середнього бізнесу, до стартапів. Повірте, цю дискусію можна продовжити, між першим і другим читанням зняти і підтримати відповідну позицію. Дякую.
Шановні колеги, зараз з мотивів – Фріс, після цього – Шахов, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Фріс Ігор Павлович.
Шановні колеги, хотілося би звернути вашу увагу, що сьогодні ми вже проголосували один технічний законопроект, цей виноситься другим. Але порівняно з першим в цьому законопроекті є дуже вузька норма, про яку я би хотів наголосити, це вставлення обов’язкового страхування ресторанів за відповідальність за шкоду, яка може бути заподіяна третім особам. Враховуючи це, що автори законопроекту погодилися, що ця норма потребує додаткового узгодження і, швидше за все, буде вилучення до другого читання, я пропоную підтримати цей законопроект. Але одночасно із цим необхідно, дійсно, проконтролювати, бо додаткове навантаження на бізнес, якого стосується страхування відповідальності, якої немає ніде в світі, нам необхідно якось нівелювати. Тому що воно може негативно вплинути на такі широкі сфери цивільних правовідносин, як відносини в сфері громадського харчування. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович, після цього голосуємо. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, я вважаю, що ви чули, що сказав Андрій Ніколаєнко, і уважно читайте законопроекти. Тут чітко прописано: про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів. Це впорядкує і врегулює ситуацію з рестораторами і, дійсно, наповнить бюджет України. Не буде фальсифікату і не буде сьогодні смертей, які труяться через неякісні там алкогольні вироби. Далі. Те, що сказав Німченко. Це, справді, цинізм, коли не дали пенсії сьогодні 4 мільйонам громадян, які працювали на державу, які сьогодні не можуть приїхати в Велику Україну і 150 мільярдів гривень, якими користуються чиновники, які з кабінету не виходять і не дивляться, що робиться сьогодні з пенсіонерами в державі. Тому негайно треба розглянути ці законопроекти. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо ресторанного господарства) (реєстраційний номер 2136). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:27:37]] За-316 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Литовської Республіки про працевлаштування та співробітництво у сфері трудової міграції (реєстраційний номер 0021). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[13:28:15]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, необхідно обговорення цього питання? Можемо голосувати? Ні? Добре. Доповідає заступник міністра соціальної політики Музиченко Віталій Володимирович.
Доброго дня, шановні народні депутати. Проект закону розроблено відповідно до вимог Закону України "Про міжнародні договори України" з метою виконання внутрішньодержавних процедур, необхідних для набрання чинності Угодою між Кабінетом Міністрів України та Урядом Литовської Республіки про працевлаштування та співробітництво у сфері трудової міграції, вчинена 7 грудня 2018 року в місті Києві. Із прийняттям проекту закону буде ратифіковано угоду, що сприятиме зміцненню та розвитку співробітництва у забезпеченні захисту прав та інтересів працівників обох держав і боротьби з нелегальною працею. Ратифікація угоди створить можливість для офіційного працевлаштування громадян України в Литовській Республіці, що також покращить фінансове становище українських сімей. Також ратифікація угоди дасть можливість залученню до України висококваліфікованих спеціалістів та робітників з Литовської Республіки. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Вінтоняк Олені Василівні.
Шановна президія, шановні народні депутати! Законопроект про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Литовської Республіки про працевлаштування та співробітництво у сфері трудової міграції підготовлено з метою виконання внутрішньодержавних процедур, необхідних для набрання чинності Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Литовської Республіки про працевлаштування та співробітництво у сфері трудової міграції. Метою угоди є зміцнення співробітництва та надання взаємної допомоги у забезпеченні захисту прав та інтересів працівників обох держав – як України, так і Литви. Це сприятиме забезпеченню боротьби з нелегальною трудовою міграцією, соціальному захисту прав та обов’язків працівників обох держав, а також подальшому соціальному та пенсійному забезпеченню. Згідно з пояснювальною запискою до проекту закону реалізація цього акту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету України. Комітет Верховної Ради України з питань інтеграції України з Європейським Союзом на своєму засіданні від 15 січня 2020 року розглянув зазначений законопроект. Народні депутати, члени комітету, прийняли рішення внести законопроект на розгляд Верховної Ради і рекомендувати прийняти його за основу і в цілому. Зазначене рішення комітету також узгоджується із висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Прошу підтримати.
Дякую. Да, будь ласка. Сідайте, Олена Василівна. Шановні колеги. Да, звісно. Два – за, два – проти. Прошу записатися на виступи від фракцій. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Марії Іоновій.
Марія Миколаївна Іонова.
Дуже дякую. Шановні колеги, з Литовською Республікою Україну єднають тривалі дуже добросусідські зв’язки і тому, ратифікуючи зазначену угоду, ми йдемо шляхом дійсно подальшого зміцнення взаємного співробітництва та маємо на меті надавати взаємну допомогу в забезпеченні саме прав і інтересів працівників обох держав. І я хотіла би сказати, що насправді прогноз впливу реалізації акту на ключові інтереси України є дуже позитивним і дозволить ефективніше забезпечувати саме трудові права громадян України. Виходячи з цього, "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Німченко Василь Іванович.
Я передаю слово Михайлу Миколайовичу Папієву, "Опозиційна платформа - За життя".
Папієв Михайло Миколайович.
Шановні народні депутати України, це дуже важливий законопроект і я хотів би, щоб ви привернули увагу взагалі до підходів нашого уряду стосовно міждержавних угод. Тобто в 2018 році, ви пригадуєте, попередня влада, в них головна мета була, щоб українці виїхали взагалі за межі України. І, виходячи з цього, от я беру аналіз цієї угоди, бо я знаю, що таке трудящі-мігранти, і постійно спілкуюся з ними. 11 мільйонів громадян України сьогодні є трудящими-мігрантами. Ця угода абсолютно не має ніякого відношення до захисту їхніх прав. Тому що, ви знаєте, сьогодні яка головна проблема у наших трудящих-мігрантів? Я от пояснюю тим людям і особливо тим, які дотичні до соціальної сфери. У нас сьогодні Законом "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" запроваджено мінімальний страховий стаж 35 років. Правильно? В більшості європейських країн сьогодні 35 років – це мінімальний страховий стаж так само, щоб отримати пенсію. Наші громадяни їдуть, в основному це 74 відсотки у віці від 30 до 40 років. Тобто вони не встигають заробити пенсію в Україні, так само, як вони приїжджають до країн Європейського Союзу і не встигають заробити пенсію там. І вони, виходить так, що у зв’язку із тим, що уряд наш абсолютно не працює над цим питанням, наші громадяни при досягненні пенсійного віку не мають пенсії ні в Україні, ні в Європейському Союзі і вимушені жити на соціальну допомогу. Я свого часу почав підписувати закони міждержавні, щоб у нас було, знаєте, спільне нарахування пенсії, щоб загальний стаж рахувався 35 років, але при цьому за той стаж, що людина має в Україні і сплачувала в Пенсійний фонд України, а за той час, що людина сплачувала внески до Пенсійного фонду Європейського Союзу, сплачувала та країна. Цього в угоді немає. Оце головна проблема захисту наших.
Дякуємо. Виступи завершилися. А, Шахов, да, будь ласка, з мотивів. Ні? А ви записані? У мене немає тут. Кулініч, прошу. Тоді народний депутат Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, дуже добре, що сьогодні європейські держави протягують руку допомоги Україні з ратифікації. І переміщення наших кадрів до Польщі, до Литви, до Європи, до Азії, в Москву, в Пітер, в Ростов. Допоки ми будемо втрачати свої кадри, скажіть будь ласка? Луганська, Донецька області сьогодні окуповані нібито, чому не відкрити сьогодні шляхи? Чому блокада сьогодні є на Луганщині і на Донеччині? Чому сьогодні не йде луганське вугілля? Чому металургія не працює в нашій державі? То Україна чи не Україна? Давайте будемо визначатися. Чому сьогодні ми втрачаємо вчених? В тому році. за 4 роки уїхало з країни 70 тисяч лікарів, вчителів, професійні кадри втрачаємо! Чому сьогодні не працює хімічна галузь? Чому сьогодні не працює достатньо вугільна галузь? Чому сьогодні не працює аграрний сектор? Треба розвивати, а не руйнувати. Безумовно, треба підтримувати стосунки з Євросоюзом. Але також не втрачати, а повертати наші українські кадри в державу. Робочі кадри, які можуть працювати на благо держави. Ми сьогодні втрачаємо десятки мільярдів гривень, які не отримуємо в бюджет з Луганської і Донецької областей. Подивіться, що робиться сьогодні, хто використовує сьогодні Україну на свою користь, які олігархи стоять за цим, які бандитські угрупування стоять за цим! Тому в даному моменті ми підтримуємо, група "Довіра", цю ратифікацію. Але треба дивитися, як розвивати і будувати індустріальний сектор України. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування, займіть свої місця.
Шановні колеги, ставиться. Готові до голосування? Підготуйтесь, будь ласка.
Готові голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Литовської Республіки про працевлаштування та співробітництво у сфері трудової міграції (реєстраційний номер 0021). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:38]] За-324 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. З процедури – Іван Іванович Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги! Наступний законопроект за номером 2075, який впорядковує діяльність молодіжних центрів по всій Україні, є необхідність доопрацювати спільно з комітетом для того, щоб вийти з узгодженою позицією. Тому я пропоную його сьогодні не розглядати, розглянути на наступному пленарному тижні, коли ми з комітетом будемо мати узгоджену позицію. Дякую.
Шановні колеги, скажіть, комітет не заперечує? Ні, чи треба голосувати зміну? Ну, якщо буде консенсус, можемо не голосувати. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про зміну черговості розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:03]] За-346 Дякую. Рішення прийнято. 346. Шановні колеги, надійшла заява щодо перерви із заміною на виступ. Хто буде виступати? Парубій? Парубій Андрій Володимирович.
Українці, важко повірити, але ми з кожним тижнем стаємо свідками все більшої кількості фактів переслідування українських атошників, які воювали за Україну і воюють за Україну на сході, українських волонтерів і українських патріотів. Зараз ми стали перед фактом переслідування патріотки, члена команди "Європейської солідарності" Софії Федини, за те, що вона висловила свою позицію стосовно нинішньої влади. Ми пам’ятаємо, таке вже було. Був в нас вже один Президент, який дуже боявся критики. Його прізвище було Янукович, звали його Віктор, який падав від падаючого яйця і який змушував правоохоронні органи відкривати кримінальні справи за критику Януковича. [[Шум у залі]] Кому ви кричите "ганьба"? Ви кричіть "ганьба" тим правоохоронним органам, які керуються з Офісу Президента, і вчора про це говорив міністр Кабінету Міністрів. Правоохоронні органи, які керуються з Офісу Президента, сьогодні переслідують тільки за те, що патріоти, українці, мають іншу думку і можуть критикувати діючу владу. Для того ви і пропихуєте ваш Закон про дезінформацію, щоб розв’язати руки для ще більш масштабного переслідування українських патріотів, волонтерів, українських бійців. І в мене загальне звернення від всієї команди "Європейської солідарності" – зупиніться! Досвід Януковича демонструє: це дуже погано закінчується. Ви хочете злякати патріотів, ви хочете злякати Софію Федину і нашу команду "Європейської солідарності"? Я хочу вам заявити: не злякаєте! Ви жалюгідні і намагаєтесь нагнати страх на тих, хто не боявся Януковича і не боявся його кліків. Ми не дозволимо переслідування Софії Федини. Всі українські патріотичні сили стануть плече до плеча, захищаючи і Софію Федину, захищаючи і усіх українських патріотів, яких ви сьогодні через проплачені суди намагаєтеся залякати. Сьогодні на допиті в ДБР легендарний український генерал Забродський. Сьогодні на допиті в ДБР Яна Зінкевич – видатний український волонтер. Я хочу закликати в першу чергу і членів фракції "Слуга народу", тих, які вважають себе патріотами, тих, які були і на Майдані, і в АТО. Ви маєте дати опір цій тенденції переслідування опозиції. Не допустимо репресій! Захистимо Софію Федину! Слава Україні! І дякую "Батьківщині", і "Голосу" за наданий виступ, за надану перерву. Дякую вам.
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив ЄС у сфері охорони тваринного та рослинного світу) (реєстраційний номер 2351). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Тиша в залі, шановні колеги. Шановні колеги! [[13:44:28]] За-223 Рішення прийнято. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Займіть свої місця, будь ласка. Дякую, колеги. Колеги, будь ласка, займіть свої місця. Давайте не плутати де, хто знаходиться. Шановні. Марія Миколаївна. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Переходимо до розгляду питання. Слово надається народному депутату України Маріковському Олександру Валерійовичу.
Шановні колеги! Україна ратифікувала міжнародну Європейську конвенцію про захист домашніх тварин. Але за 5 наступних років її норми не імплементовані в українське законодавство. Також у Євросоюзі діє декілька директив ЄС, які регламентують гуманне ставлення до цілого ряду груп сільськогосподарських тварин щодо захисту тварин, які використовуються для експериментів та інших наукових цілей, тварин під час перевезення (транспортування). Є всі номери директив виписані у нашому законі. Стаття 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка карає за жорстоке поводження з тваринами практично не діє. Це пояснюється тим, що ця стаття не узгоджена з Законом України "Про захист тварин від жорстокого поводження". До цього часу за знищення видів рослин і тварин або їх місць проживання, які охороняються Бернською та іншими міжнародними конвенціями, ратифікованих Україною, не передбачена адміністративна відповідальність. Немає її також за подібні дії у відношенні переліку видів тварин і рослин, які підлягають особливій охороні на території Автономної Республіки Крим, областей, міста Києва та Севастополя. Метою прийняття законопроекту є впровадження європейських гуманних цінностей та стандартів по відношенню до тварин. Завданням проекту Закону є захист тварин від жорстокого поводження. Тепер коротко. Закон забороняє евтаназію як метод регулювання чисельності, контрабанду диких тварин, фотографування з дикими тваринами в населених пунктах, пропаганду жорстокого поводження з тваринами, бити, вбивати, отруювати, калічити безпритульних тварин, жебракувати з тваринами, утримання диких тварин в закладах громадського харчування та інших непристосованих дій, замуровування тварин в підвальних приміщеннях. Прошу, колеги, цей акт, цей закон 2351 підтримати у першому читанні.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги, будь ласка, трошки тихіше в залі. Руслан Валерійович Требушкін! Якщо можна, трошки тихіше в залі. Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Овчинниковій Юлії Юріївні.
Шановні колеги, зазначимо, що комітетом був розглянутий даний законопроект 26 листопада і обговорені основні його положення. Гуманне відношення і ратифікація всіх необхідних угод в українське законодавство життєво зараз необхідне. Але, проаналізувавши і зоозахисницька спільнота, і наукова спільнота ряд нормативів, які будуть вводитись, потребує безпосереднього втручання і активного опрацювання. В 2013 році, як зазначив попередній виступаючий про те, що була ратифікована європейська Угода про домашніх тварин, проте жодної норми не було імплементовано. Зазначимо, що всі інституції дуже уважно розглянули законопроект, навіть більш ніж уважно. Міністерство енергетики та захисту довкілля підтримує законопроект. Але пропонує внести ряд зауважень. Головне науково-експертне управління ретельно розглянуло законопроект, більше 15 зауважень. При цьому Комітет екологічної політики посилається на те, що ми готові опрацювати ці зауваження до другого читання. Зоозахисницька спільнота, екологи просять підтримати ці ініціативи. Проте ми отримали також висновки Академії наук, з якими готові попрацювати до другого читання. Отже, підтримуємо даний законопроект і гуманну країну. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати цей законопроект, чи проголосуємо одразу? Шановні колеги, ставиться тоді на голосування проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив ЄС у сфері охорони тваринного та рослинного світу (реєстраційний номер проекту 2351), з висновком комітету прийняти за основу. Шановні колеги, ви готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:50:30]] За-318 Рішення прийнято.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Продовжую на 15 хвилин розгляд. ранкове засідання до розгляду цього питання. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення (щодо посилення відповідальності за порушення пожежної безпеки в лісах) (реєстраційний номер 1149). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[13:51:18]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, необхідно обговорення питання? Голосуємо і можемо закривати ранкове засідання. Дмитро Юрійович, ви ж не наполягаєте? Не наполягає. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер 1149). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:52:14]] За-352 Рішення прийнято. Одну хвилинку. Да, Дмитро Юрійович. Включіть, будь ласка, Шпенову мікрофон. Одну хвилинку, будь ласка, не розходьтеся.
Доброго дня, шановні колеги! Прошу розглянути питання прийняти даний законопроект в цілому. Дякую за увагу.
Скажіть, будь ласка, можемо голосувати в цілому? Немає заперечень? [[Шум у залі]] Можемо голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону. з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер 1149). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:53:23]] За-322 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, оголошення. З процедури – Геращенко.
Дякую. Шановний пане Голово, я хочу звернути вашу вагу, що наша політична сила наполягала на тому, що попередній закон, ми хотіли підготувати поправки, ви попри це поставили його на голосування. І також я хочу сказати, що зараз у нас залишається 25 хвилин до закінчення робочого дня, ви оголосили ще на 15 хвилин продовження, ми пропонуємо.
До розгляду цього питання, Ірина Володимирівна, я сказав так.
І наша політична сила вважає, що це несправедливо по відношенню до Президента Зеленського, що вже другий день поспіль ви відтерміновуєте внесені Президентом Зеленським зміни до Конституції. Ми вимагаємо, щоб ви поставили їх зараз на голосування і шанували вашого Президента. Це несправедливо, що ви вже два дні не розглядаєте зміни до Конституції. Просимо увійти зараз в це голосування і розглядати його.
Дивіться, продовження засідання – це повноваження Голови Верховної Ради. Я доводив інформацію, що на 15 хвилин – до розгляду питання реєстраційний номер 1149. Давайте я не буду забирати повноваження народних депутатів, а ви не будете втручатися в мої. Якщо ми говоримо про розгляд цього питання, воно завершено. І домовлялися, що воно іде без обговорення, за це голосував зал, без того, щоб не продовжувати засідання. Якщо ні, то можна було пройтись по процедурі. Оголошення від Руслана Олексійовича Стефанчука і.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Прийшло повідомлення про зміни в керівному складі міжфракційного депутатського об’єднання "Трансформація України". Співголовами депутатського об’єднання відтепер є представник депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" Клочко Андрій Андрійович, представник депутатської фракції політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина" Кириленко Іван Григорович та представник депутатської фракції політичної партії "Європейська солідарність" Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Давайте. Шановні колеги! Ні, це не мотивів і це не з процедури. Шановні колеги, я оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Всім дякую. Прохання не забувати картки. Завтра розпочнемо роботу о 10 ранку. Дякую.