Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради! Я прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:18]] В залі зареєструвалося 385 народних депутатів. Шановні народні депутати та гострі Верховної Ради України, в церемонії відкриття третьої сесії Верховної Ради України сьомого скликання бере участь Президент України Віктор Федорович Янукович. [[Оплески]] Шановні народні депутати, на церемонії відкриття третьої сесії Верховної Ради України сьомого скликання присутні: Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров та члени уряду. [[Оплески]] Присутні керівники судової гілки влади [[Оплески]], присутні посадові особи, яких Верховна Рада обирає, призначає або надає згоду на призначення їх на посаду: Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим та голови обласних рад, керівники. [[Оплески]] На сесії присутні керівники Моніторингової місії Європейського парламенту, колишній Президент Республіки Польща Олександр Кваснєвський [[Оплески]] та колишній президент Європейського парламенту Пет Кокс. [[Оплески]] Присутні глави дипломатичних представництв іноземних держав та інші офіційні особи. [[Оплески]] Шановні народні депутати, відповідно до статті 83 Конституції України третю сесію Верховної Ради України сьомого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Гімн України]] Шановні народні депутати, до вітального слова запрошується Президент України Віктор Федорович Янукович.
Шановний Голово Верховної Ради України, шановні народні депутати, дорогі співвітчизники! Сьогодні ми відкриваємо третю сесію Верховної Ради сьомого скликання. Розпочинається новий політичний сезон. І я маю надію, що друге півріччя 2013 року стане часом політичного порозуміння, взаємодії плідних та своєчасних рішень. На жаль, попередня сесія Верховної Ради була радше часом втрачених можливостей. Як наслідок, ми втрачаємо темп реформ, які ми взяли ще у 2010-2012 роках. Але я впевнений, український парламент зможе об’єднати зусилля навколо проблем, без вирішення яких, без перебільшення, залежить доля України. Пропоную, щоб всі парламентські сили знайшли порозуміння щодо вирішення двох ключових стратегічних завдань: найперше і найбільше актуальне питання для цієї сесії – це прийняття пакету законів, необхідних для подальшого просування на європейському напрямі. Це домашнє завдання, яке має виконати український парламент напередодні Вільнюського саміту, аби Україна змогла підписати угоду про асоціацію з Європейським Союзом і розширену угоду про зону вільної торгівлі з ЄС. Відразу наголошую, що спроби протиставити співпраці на європейському векторі та співробітництво з нашими стратегічними партнерами – Російською Федерацією та країнами євро-азійського співтовариства безпідставні. З точки зору стратегічної перспективи підписання Угоди про асоціацію та зону вільної торгівлі відкриє нові можливості для взаємовигідного співробітництва та подальшого зближення з нашими стратегічними партнерами в євро-азійському регіоні. Успіх на Вільнюському саміті слід готувати. І значну роль в цьому процесі має зіграти Верховна Рада. Асоціація з Європейським Союзом потрібна не владі чи опозиції, Асоціація потрібна Україні. Це, в першу чергу, стимул для подальшого реформування прискореної модернізації підвищення соціальних стандартів. Ми маємо значно прискорити реалізацію програми реформ, зокрема завершити реформування судової системи, органів прокуратури та внутрішніх справ. Пропоную Верховній Раді якнайшвидше підтримати відповідний пакет законопроектів. Ми повинні разом вжити всіх необхідних заходів для ефективного впровадження нового Кримінально-процесуального кодексу, законодавство про адвокатуру та національного превентивного механізму проти тортур. Парламент має забезпечити прийняття законів, передбачених планом дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Необхідно суттєво посилити прозорість державних фінансів, у тому числі через розширення функцій Рахункової палати. Ми маємо і надалі вдосконалювати національне законодавство щодо боротьби з корупцією, використовуючи найбільш ефективні світові підходи, висловлені, зокрема, в Рекомендаціях GRECO. Завдання, що стоять перед Україною напередодні Вільнюського саміту складні і масштабні, але у нас є і час, і сили аби їх вирішити. Шановні колеги! Друге важливе стратегічне завдання, яке потребує спільної роботи влади і опозиції, – це реалізація модернізаційної стратегії прискорення економічних та соціальних реформ. Так, у нас є певні економічні здобутки, перед усім ми суттєво знизили рівень інфляції. З спочатку року ціни зросли лише на 0,1 відсотка, а за минулий рік впали на 0,2. Протягом останніх трьох років зарплати зросли в середньому майже на 60 відсотків, а пенсії – більше ніж на сорок. Ми збільшили довіру до національної валюти та української банківської системи. З початку цього року гривневі депозити населення зросли на четверть, протягом останніх років, ми маємо рекордні врожаї. В той же час в українській економіці є багато проблем, над якими ми маємо спільно працювати. Основні джерела проблем – перш за все, продовження світової економічної кризи. Відповідний стан товарних ринків та надвисока ціна на імпортний газ, що ми маєво внаслідок контракту, укладеного в 2009 році. Перша проблема – це падіння промислового виробництва і відповідне зниження темпів зростання внутрішнього валового продукту. Кабінет Міністрів України підготував програму активізації економіки, реалізація якої потребує спільної роботи з Верховною Радою і я сподіваюсь на відповідну підтримку парламенту. Друга проблема, яка вимагає спільного вирішення, це незавершеність реформ у соціальній політиці. Попри складну ситуацію в економіці за останні два роки нам вдалося збільшити середню зарплату в Україні майже на четверть. Ми розгортаємо фундаментальні реформи в соціальних і гуманітарних галузях. Закликаю парламент брати більш активну участь у розробці соціальних реформ, адже, їх послідовність та успішність – це шлях до європейських соціальних стандартів, до нової якості життя громадян України. Очікую від Верховної Ради прийняття не пізніше грудня 2013 року Закону про заклади охорони здоров’я, які підвищать якість і доступність медичної допомоги. Також окремо прошу вас внести зміни до цьогорічного державного бюджету і передбачити в ньому кошти на виплату надбавок лікарям екстреної медичної допомоги. Право на відповідні надбавки лікарів вже законодавчо передбачено з 1 жовтня 2013 року. Цього року ми проголосили нові соціальні ініціативи: "Діти – майбутнє України", спрямовані на всебічну підтримку та розвиток дітей. В рамках цих ініціатив вже реконструюються і відкриваються нові дошкільні заклади. З початку року в них створено понад 20 тисяч додаткових місць. В той же час державна соціальна допомога малозабезпеченим сім’ям з дітьми поки що залишається недостатньою. Прошу невідкладно прийняти зміни до Держбюджету 2013 року і підвищити так званий "гарантований мінімум" для дітей з малозабезпечених сімей. Третя проблема – це назріла необхідність якісно нової ролі держави в управлінні економічними процесами. Хочу особливо наголосити, завдання уряду в ринковій економіці не вичерпується лише збиранням податків і перерозподілом коштів, потрібно вибудовувати умови для розвитку бізнесу, сприятливий інвестиційний клімат, впроваджувати фінансові інструменти зростання, в тому числі, на регіональному рівні, допомагати експортерам виходити на нові ринки. Закликаю Верховну Раду та Уряд реалізувати стратегію імпортозаміщення. І акцент тут треба робити не на підвищенні митних ставок, а на посилення стимулів для національного виробника. Також я доручаю Кабінету Міністрів значно розширити складову стратегічного планування в економіці, що має передбачати аналіз економічних загроз і завчасну підготовку до їх нейтралізації. Шановні народні депутати, осіння парламентська сесія – це час завершення роботи над основним фінансовим законом України на наступний рік. Основні вимоги Президента України до проекту Держбюджету на наступний рік визначені, зокрема, у моєму черговому посланні до парламенту. Впевнені, що Уряд і народні депутати під час роботи над Державним бюджетом на 2014 рік мають зробити правильні висновки з тих бюджетних негараздів, якім ми мали цього року. Нарощування обсягу державних інвестицій стане потужним імпульсом для економічного зростання, а також сприятиме модернізації господарського комплексу. Місцеве самоврядування має отримати надійну фінансову основу, оскільки більшість важливих поточних проблем громадян вирішується саме на місцевому рівні. Окрім забезпечення повноти та своєчасності перерахування дотацій та субвенцій уряду, необхідно знайти шляхи збільшення власних доходів органів місцевого самоврядування. Має також бути оптимізована структура соціальних видатків. Низькі соціальні стандарти пов’язані не лише з недостатнім обсягом бюджетних видатків, а з їх неефективним розподілом. Особливу увагу слід приділити підвищенню прозорості державних фінансів, забезпеченню цільового використання кожної бюджетної гривні. Шановні народні депутати, свого часу Прем’єр-міністр Великобританії Вінстон Черчилль казав, що політики дбають про майбутні вибори, а державні діячі – про майбутні покоління. Вважаю, що у цій залі працюють передусім державні діячі, яким достатньо мудрості і відповідальності. У житті кожної держави, кожного народу є моменти, коли політична еліта країни має забути про партійні кольори та згадати про кольори національного прапору, забути про партійні чвари і пам’ятати, що усі ми є громадяни України, частиною великого народу. Про це нагадують нам вікопомні дати, що ми відзначали цього року і які ми будемо святкувати у наступному. Одною з ключових подій цього року стала 1025-ліття Хрещення Русі, свято відродження християнських цінностей, які вчать нас долати сучасні виклики не шляхом конфронтації, а через єднання та консолідацію. Наступного року ми святкуватимемо 200-річчя від дня народження Великого Кобзаря – Тараса Григоровича Шевченка. І я переконаний, що нам усім вистачить мудрості згуртуватися навколо ідей вільної та заможної України, які він сповідував. Впевнений, що прийняття пакету законів, необхідних для підписання Угоди про асоціацію, ухвалення законів щодо реформування економіки стане рішучим кроком не тільки на шляху України до Європи, але і на шляху побудови Європи в Україні. Як Президент України я підтримую кожну ініціативу, спрямовану на налагодження політичного порозуміння і співпраці в станах Верховної Ради. Бажаю всім депутатам плідної роботи в ім’я і на користь української держави. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, давайте подякуємо Президенту України, уряду на чолі з Прем’єр-міністром, всім тим, хто брав участь в церемонії відкриття сесії. [[Оплески]] І через тридцять хвилин продовжимо роботу сесії, оголошую перерву.
Запросіть народних депутатів до зали. Прошу народних депутатів сідати. Будемо продовжувати нашу роботу.
Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! Слово для виступу надається Голові Верховної Ради України Володимиру Васильовичу Рибаку.
Шановні народні депутати! Шановні гості Верховної Ради! Я вітаю вас всіх з завершенням канікул та поверненням до праці. Саме до праці, на яку очікують наші виборці, чекає уся Україна, якої вимагає доба наступних відповідальних рішень. Сподіваюсь, ви погодитесь, що цього вимагає і наша корпоративна, професійна та політична честь. Бо згідно останніх соціологічних досліджень, населення України визнає авторитет Верховної Ради найнижчим, порівняно з іншими вищими гілками державної влади та суспільними інститутами. Сьогодні ми втретє розпочинаємо сесійну роботу. А незабаром мине рік з того дня, коли ми склали присягу народних депутатів на вірність Україні. Період нашого політичного учнівства залишається позаду. Попереду ж на нас чекає чотири місяці сесійної праці, яка має довести народові України нашу професійність, нашу політичну зрілість, масштабність нашого державного мислення та відчуття відповідальності за долю нашої держави. Ми відкриваємо третю сесію сьомого скликання у період, який визначить майбутнє України та її місце у світі на наступні десятиліття. Через три місяці Україна опиниться в епіцентрі політичного сюжету, який за його масштабами можна сміливо віднести до розряду геополітичних явищ. Наприкінці листопада у Вільнюсі буде підписуватися не просто пересічний міжнародний договір – Угода про асоціацію України з Євросоюзом, а буде визначена історія незалежної України в широкому європейському контексті. Рішень такого калібру, такої складності та доленосного характеру для подальшого розвитку держави Україна ще не приймала. Із наближенням вільнюського саміту наростатиме відчуття нашої відповідальності за наступні політичні рішення, чіткіше визначаться потенційні політичні, економічні, гуманітарні наслідки цих рішень. Досягнення реальної асоціації, запровадження європейських стандартів життя в Україні сьогодні залежить насамперед від нашої спільної роботи. У Брюсселі справедливо вважають, що зараз Верховна Рада відіграє вирішальну роль у тому, що підписання угоди про асоціацію стало можливим. Отже, прийшов час, коли Верховна Рада, її депутатський корпус мають врешті-решт наздогнати суспільство і Президента України та чітко усвідомити, для чого народ нас обрав та видав нам мандат приймати рішення в інтересах мільйонів людей. Тільки так ми зможемо відродити довіру народу до найвищого законодавчого органу влади, поновити повагу до звання "народний депутат". На минулій сесії ми змогли зробити впевнені кроки на цьому шляху, попри відомі політичні протистояння парламент прийняв 10 важливих правових актів в контексті наступного підписання Угоди про асоціацію. В ході третьої сесії на обговорення в парламенті чекає ще 7 законопроектів, прийняття яких необхідно для підписання Угоди про асоціацію України з Європейським Союзом. Наступні ж два місяця нам належить зосередитись на таких значущих законопроектах як реформування прокуратури, судової системи та вдосконалення виборчого законодавства, що є вкрай актуальний і необхідним в світлій побудові соціальної, правової, демократичної держави та громадянського суспільства. Реформуючись, Україна вирішує проблеми, породжені минулим та теперішнім часом, рухається до цивілізованого розвитку, демонструючи політичну зрілість та конструктивну роботу в ім’я України та українського народу. Шановні народні депутати, встановлення та розвиток України як демократичної, соціальної і правової держави, де людина визнається найвищою соціальною цінністю, а її права і свободи визначають головний зміст діяльності держави, об’єктивно вимагає продовження розпочатих Президентом України стратегій і реформ. Сьогодні програма президентських реформ "Заможне суспільства, конкурентоспроможна економіка, ефективна держава" є без жодної альтернативи єдино можливим ключем до успішної модернізації всіх сфер суспільного життя України. Це стратегія прориву суспільства в майбутнє, має спиратися на науково обгрунтовані підходи щодо визначення перспектив та пріоритетів розвитку системи законодавства України. Орієнтиром законодавчої діяльності парламенту має стати Щорічне послання 2013 року Президента України до Верховної Ради, де сформульовані основні пріоритет, цілі та завдання державної політики практично у всіх сферах суспільного життя, які потребують втілення відповідних законодавчих актів. Безперечно, вирішення цього завдання ключова роль має належати Верховній Раді як єдиному органу законодавчої влади, до повноважень якого належать визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики, шляхом прийняття законів. Наголошую на цій обставині, тому що лише до І розділу проекту порядку денного третьої сесії, а це питання, які повністю підготовлені для розгляду на пленарних засіданнях, включено 494 документи. ІІ розділ, який охоплює законопроекти, що доручається підготувати і доопрацювати на розгляд сесії, включає майже вдвічі більше – 946 питань. Загалом за рахуванням альтернативних ми маємо опрацювати майже 1500 проектів законодавчих актів, що перебувають на розгляді у комітетах Верховної Ради України. Цей законопроектний масив є фактично нашим спільним боргом виборцями. Це той недоробок, який залишився нам у спадщину від другої сесії, внаслідок безкінечних протистоянь, в тому числі і силових та політичних чвар замість плідної роботи задля країни. Окремо зупинюся на проблемі, яка стала особливо наочною за таких умов – ролі та значення парламентських комітетів. Щоб додатково стимулювати спіх законодавчої роботи, я планую найближчим часом кілька ініціатив для підсилення законодавчої ролі постійних парламентських комітетів. Як відомо, закони про Регламент та про комітети Верховної Ради України чітко визначають провідну законодавчу, організаційну та контрольну роль комітетів. На мій погляд, усі ці три функції комітетів мусять бути перезавантажені та мобілізовані до максимуму. Парламентський комітет – це своєрідне парламентське сито, через яке мають відсіюватися неякісні та неактуальні законопроекти, це також неаналітичний центр ефективності практики застосування законів в Україні. Мусимо визнати, що доки ми не оптимізуємо роботу комітетів Верховної Ради, коефіцієнт корисної дії парламенту буде невисоким. Оскільки згідно з Конституцією України діяльність комітетів координує Голова Верховної Ради, я маю намір зокрема ввести в практику безпосередню участь Голови та його заступників в роботі відповідальних засідань основних парламентських комітетів. Назрів час піднести усю діяльність парламентських комітетів до того високого рівня та широких повноважень, які їм визначені Законом "Про Регламент Верховної Ради України". Шановні народні депутати, зупинюсь на першочергових напрямках, які вимагають максимальної мобілізації законодавчого супроводження з боку Верховної Ради. У сфері конституційного законодавства нам належить скорегувати виборче законодавство для забезпечення реальних політичних прав громадян України. На порядку денному також унормування деяких аспектів організації та діяльності органів державної влади, зокрема Кабінету Міністрів, Конституційного Суду України, Центральної виборчої комісії та місцевого самоврядування. Крім того, за окремою процедурою включення до порядку денного сесії ми повинні розглянути та прийняти рішення стосовно законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо посилення гарантій незалежності суддів, який надійшов від Президента України і визначений до невідкладного розгляду Верховною Радою України. Актуальним також залишається проблема реалізації ряду інших положень Конституції України. Наприклад, це стосується законодавчого нормування права громадян збиратися мирно, без зброї, проводити збори, мітинги, демонстрації, а також обмежень щодо реалізації цього права. До пріоритетів третьої сесії Верховної Ради треба віднести і завершення роботи над законопроектами, прийнятими у першому читанні. Це, зокрема, проекти законів про внесення змін до деяких законів, які регулюють участь громадськості у формуванні та реалізації державної політики, вирішення питань місцевого значення, законів про внесення змін до ряду законів. Безумовним пріоритетом наступної сесії парламенту має стати законодавче формування відповідальної державної соціальної політики. Незважаючи на специфічні перешкоди планової роботи другої сесії, Верховна Рада досягла суттєвих напрацювань, законодавчо забезпечила реформи основних сфер соціального розвитку, обслуговування систем пенсійного страхування та соціальної підтримки. За нашими підрахунками, на розгляд третьої сесії підготовлено 18 законопроектів, чітко вираженого соціального спрямування. Головний напрямок у цій сфері створення правових передумов для забезпечення добробуту громадян на достатньому життєвому рівні, для справедливого розподілу суспільного продукту, всебічного розвитку особистості. І сьогодні на цьому наголошував в своєму виступі Президент нашої держави. Отже, без виваженої, законодавчо визначеної стратегії зростання добробуту громадян неможливо буде подолати соціальну нерівність, досягти консолідації суспільства, створити правовий фундамент системної соціальної реформи, сформувати організаційну структуру та механізм запровадження її в життя – наш законодавчий обов’язок перед українським суспільством, потенційний внесок парламенту в реалізацію соціальної стратегії Президента України. Третім невідкладним блоком законодавства в період нової сесії має стати подальше вдосконалення фінансового законодавства, яке регулює суспільні відносини в сфері бюджету, оподаткування та банківської діяльності. Безперечно, перший напрямок – це своєчасне та повноцінне законодавче забезпечення бюджетного процесу, прийняття головного фінансово-економічного документу країни на наступний рік. Ми просто не маємо права, як це бувало раніше, втопити в безплідних політичних дискусіях час на прийняття Закону про бюджет на 2014 рік, що негативно позначиться на подальшому реформуванні країни. Не думаю, що є потреба далі коментувати цю істину, оскільки всім зрозуміло, що бюджет та збалансовані бюджетні стосунки є основою економічного розвитку країни, каркасом економіки в наступному році. Наголошу лише на законодавчих ініціативах у бюджетній сфері, які мають пріоритетне значення. Це питання удосконалення порядку здійснення зовнішніх запозичень, упорядкування положень про надання державних і місцевих гарантій з метою забезпечення параметрів боргової безпеки країни. Серед ініціатив у галузі податкового законодавства на першому місті мають бути пропозиції щодо спрощення процедур адміністрування податків, своєчасного корегування положень Податкового кодексу України для створення податкових стимулів загального економічного зростання. Актуальною залишається проблема законодавчого забезпечення стабільності банківської системи України. Отже нам належить систематизувати законодавство про банки і банківську діяльність. Погодьтесь також, що на законодавчому рівні треба й далі посилювати громадський контроль та прозорість процедур державних закупівель. Кричущою проблемою залишається потреба запровадити прозорий механізм формування економічно-обґрунтованих тарифів на житлово-комунальні послуги для усіх груп споживачів. Нинішня система тарифоутворення в електроенергетиці передбачає перехресне субсидування одних споживачів іншими, що призводить до негативних наслідків для економіки в цілому. З огляду на гостроту енергетичної проблеми країни нагальну потребу раціонального використання та економії енергоресурсів, розбудови нашої енергетичної незалежності, ми мусимо на законодавчому рівні розглянути та прийняти ініціативи в інтересах розвитку альтернативних джерел енергії. Шановні колеги, вважаю, що третя сесія сьомого скликання парламенту отримає особливу високу оцінку в населення України та міжнародних експертних кіл, якщо зможе завершити реформування кримінального та кримінально-процесуального законодавства країни. Я не буду розшифровувати, ми вже говорили по цих питаннях. Кілька слів про законодавство гуманітарної сфери, яке також вимагає оновлення і нашої уваги. Насамперед йдеться про сферу вищої освіти, культури, про законодавство з питань охорони здоров’я, у тому числі про чітке визначення прав пацієнтів та медичного персоналу з урахуванням найкращих світових практик. Україна вступає в часи відповідальних державницьких рішень та високих очікувань. Суспільство чекає на вирішальні зміни, на позитивні результати законодавчо закріплених економічних та соціальних реформ, на прямий діалог з владою, на помітне покращання життя українського народу, на нові європейські перспективи нашої держави. Нам залишається з вами, шановні народні депутати, єдиний шлях поліпшити думку про себе серед виборців, бути гідними їх очікувань та сподівань, бути достойними нашого народу. І відтак Верховна Рада повинна стати поважною та дійовою, законодавчою опорою усієї політичної системи України. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Ви знаєте, що ми цю неділю згідно календарного пану працюємо в сесійному режимі, тому переходимо до розгляду порядку денного сесії. 23 липня 2013 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України Вадима Владиславовича Новинського, обраного на проміжних виборах народного депутата 7 липня в одномандатному виборчому округу 224. Відповідно до статті 79 Конституції України, перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. Тому для складання присяги на трибуну запрошується народний депутат України Новинський Вадим Владиславович
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет та незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Спасибо.
Давайте привітаємо нового народного депутата і побажаємо йому успіхів. Шановні народні депутати! Оголошення. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України, повідомляється про створення у Верховній Раді України сьомого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Відкрита громадська платформа". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів України Мірошниченка Юрія Романовича і Шевченка Андрія Віталійовича. Побажаємо плідної роботи цьому об’єднанню. Відповідно до статті 25 Регламенту, у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій з внесенням пропозицій, оголошень, заяв і повідомлень. Тому я прошу представників фракцій записатися на виступи. Слово для виступу надається представнику фракції "Свобода" народному депутату Олегу Тягнибоку. Прошу.
Олег Тягнибок, фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Оце ж бо ми щойно послухали виступ Президента вперше за півтора року. Нарешті, прийшли до нас в український парламент. Говорили, що буде діалог. А ніякого діалогу не вийшло. Був просто монолог і роздавання нарядів Верховній Раді України. А насправді Президент, говорячи про євроінтеграцію, лицемірно, мав би наряди роздавати своїй фракції – Партії регіонів, саме яка знищила і знищить поступово всі євроінтеграційні прагнення України. Скажіть мені, будь ласка, чи вони хочуть вводити реформу судової системи? Чи вони хочуть вводити реформу правоохоронної системи? Чи для них важливо на сьогоднішній день ухвалити такі законопроекти, за якими українці могли би багатішати, могли би розвиватися і могли би мати завтрашню перспективу? Та саме, власне, представники теперішньої більшості, представники Партії регіонів і комуністи, знищують євроінтеграційний напрямок для української держави. Для них розмови про євроінтеграцію – це лише ситуативний бізнесовий інтерес. Вони фактично захищають свої мільярди в офшорних зонах, і хочуть це робити, нібито інтегруючись в Європу. Для нас же, для опозиції і для Всеукраїнського об’єднання "Свобода", захист мільйонів українців – оце є євроінтеграційний напрямок. Ми прекрасно розуміємо, чому сьогодні українські націоналісти, чому сьогодні Всеукраїнське об’єднання "Свобода" відстоює євроінтеграційний напрямок і бореться за те, щоби Україна однозначно отримала позитивний відгук в листопаді місяці і була підписана асоціація щодо вступу України в європейське співтовариство. Мета і мотивація тільки одна, найважніша мотивація, – це наш вступ до Європи унеможливить підписання будь-яких договорів з Митним союзом, підписання будь-яких угод сьогодні з Росією і наше сьогодні гасло, основне гасло: "Геть, від Москви!". А теперішня партія влади тільки те і вміє, що нищити все і руйнувати. Я хочу вас проінформувати, шановне товариство, що от зараз ми з вами засідаємо, а наш колега народний депутат України Едуард Леонов, який отримав фізичні травми після того як поспілкувався з "Беркутом" під час незаконної сесії Київської міської ради 19 серпня лежить на операційному столі. І це є наслідки оцього знущання, оце є наслідки отої сваволі органів правоохоронних, які замість того, щоб боротися з криміналом, вони сьогодні борються проти опозиційних сил, борються проти простого українського народу. Але не тільки таким чином партія влади сьогодні демонструє свої інтеграційні прагнення, ви подивіться як вони впроваджують нібито свободу слова. Господи, ти, Боже мій, скільки багнюки, скільки бруду за останній час було вилито на Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я вчора дивлюся на телебачення, жахом даюся, яку брехню, який цинізм по відношенню до мене і по відношенню до нашої політичної партії ми чуємо на провладних телевізійних каналах. Та схаменіться, товариство! Та президентська кампанія ще не почалася! Чи може для вас свобода слова це є свобода знищення ваших політичних опонентів. Я думаю, що народ України, я думаю, що українське суспільство грамотно і правильно оцінить хто є хто сьогодні і в українській владі, і який напрямок ми повинні будувати на завтрашній день. Сьогодні є надзвичайно великою небезпекою війна, яку розв’язала Російська Федерація, Кремль, Москва проти України. І це не тільки торгівельна війна, на яку до речі ми ще не почули реакцію ні Президента, ні парламенту, ні багатьох очільників української держави. Зверніть увагу, що останнім часом Росія веде проти України релігійну війну, постійні інспекції (Гуньдяєва) Патріарха Кирила сюди і намагання його будувати так званий "русский мир" веде проти України міжнародну війну, намагання Кремля сьогодні не дозволити Україні підписати асоціацію з Європою. Як сьогодні Росія веде проти України енергетичну війну, як сьогодні веде гуманітарну війну. Тут варто згадати лишень отих всіх прихвоснів Кремля, які засіли в уряді України і в українському парламенті. Варто згадати і хоча би прізвище українофоба міністра освіти Табачника, чи отих 148 зрадників народних депутатів московських прихвоснів, які кляузи писали до польського Сейму. Товариство, це є велика ганьба теперішнього українського парламенту. І ми розуміємо, що оці наші кроки, євроінтеграційні кроки сьогодні це є єдиний реальний шанс відірватися раз і назавжди від Москви. Що сьогодні мала би робити влада? Влада мала би захищати національні інтереси. Влада би мала захищати українську націю. Влада би мала вести політику як зовні, так із середини, які би відповідали, власне, українським національним інтересам. До цього часу не скасований мовний закон. Ганебний мовний закон, який призводить до спекуляцій і напруження в українському суспільстві. Партія влади на сьогоднішній день не голосує за відзначення, за вшанування 80-х роковин Голодомору в Україні, що є великою трагедією української нації. Хіба це не є ганьбою? І тому, товариство, ми нині, я звертаюся до всього українського суспільства, ми не повинні зважати на блеяння теперішньої влади. Як казав Шевченко: "Борітеся - поборете!" І з його нетолерантністю треба боротися проти того режиму, який доводить Україну до кризи. І ми разом переможемо. І Україна буде в Європі. І Україна буде заможною і великою країною. Слава Україні!
Запрошується до слова представник фракції "Батьківщина". Народний депутат Арсеній Яценюк. Прошу.
Пане Голово, шановні народні депутати України, хотів би окреслити завдання, які стоять перед українським парламентом і перед українською опозицією на найближчих чотири місяці. Мені прикро, що Віктор Янукович прийшов до парламенту і замість того, щоби чітко окреслити план дій для того, щоб Україна стала членом Європейського Союзу, проявив, м’яко кажучи, економічну і політичну некомпетентність. Але зараз не про Януковича, а про долю України і про майбутнє нашої держави у майбутній європейській сім’ї. На порядку денному України стоїть два питання. Перше – це підписання Угоди з Європейським Союзом. Друге – це подолання економічної кризи, подолання безробіття, підняття пенсій і зарплат. Для того, щоб Україна підписала Угоду з Європейським Союзом треба дуже багато зробити. На жаль, не так багато часу залишилось. Мова йде про те, що протягом чотирьох пленарних тижнів Президент і уряд через Верховну Раду України повинні прийняти низку законопроектів, спрямованих на наближення України до Європейського Союзу. Три ключових параметри, які Рада Європейського Союзу поставила перед Україною як передумови для підписання цієї Угоди, на жаль, до сьогоднішнього дня не вирішені. Нагадаю, що мова йде, перше, про зупинку політичних переслідувань та звільнення Юлії Тимошенко. Віктор Янукович сьогодні не сказав ні слова про те, яким чином буде виконана ця вимога. Друге. Прийняття нового Закону України "Про прокуратуру" і внесення змін до законодавства про судочинство. Ми очікуємо на висновок Венеціанської комісії і окремо наголошуємо на тому, що українська прокуратура повинна перестати бути місцем для заробляння грошей, а повинна стати органом, який захищає права і інтереси громадян. і після висновків Європейської комісії українська опозиція буде готова голосувати за той закон, який відповідає європейським стандартам. Третє – це питання виборів. На жаль, в порядку денному сьогодні сесії Верховної Ради України немає жодного закону, спрямованого на європейську інтеграцію, в тому числі і законодавства, яке би було спрямовано на проведення виборів в п’яти проблемних округах, де була вкрадена перемога у кандидатів від опозиції, в тому числі і вибори мера міста Києва та Київської міської ради. Навіть в Москві, вперше за десять років, пішли на те, щоб проводити вибори мера Москви, а в Києві Віктор Янукович і Партія регіонів бояться програти ці вибори. Тому три питання, на які ми очікували відповіді від Президента України, на жаль, залишилися без відповіді. Здивований позицією Президента щодо реальної конфліктної ситуації між Україною і Росією. Це не є торгівельна війна, це зазіхання Російської Федерації на суверенне право української держави і українського народу визначати, куди нам іти, з ким нам бути і куди нам приєднуватися. Наші російські сусіди, на превеликий жаль, поступають не по-партнерськи. Але проблема не в російських сусідах, а проблема в українському уряді, коли Прем’єр-міністр України звинувачує українських експортерів в тому, що саме з їх вини товари не йдуть до Росії. Виявляється, наші українські компанії, в тому числі і компанія "Рошен", які продають товари по всьому світу і мають високу якість, не можуть потрапити до Росії, тому що начебто вони не відповідають високим російським стандартам. Ми вимагаємо від українського уряду чіткого плану дій і чіткої реакції. Мова повинна йти про реальні антикризові заходи, фінансування наших підприємств, диверсифікація ринків, підтримка платіжного і торгівельного балансу, і гідна політична відповідь, в тому числі і з нашими європейськими партнерами. І ми сподіваємось, що українське питання буде піднято на саміті G20, який відбудеться в Санкт-Петербурзі. Ми очікуємо від Президента, від Кабінету Міністрів і від провладної більшості виконання всіх критеріїв. Віктор Янукович публічно заявив у своєму інтерв’ю, що Україна виконає все для того, щоб була підписана угода з Європейським Союзом, за слова треба відповідати. Ми очікуємо на конкретні дії, звільнення Тимошенко, прийняття виборчого законодавства, прийняття законодавства про прокуратуру. Друге, що стосується реальної економічної кризи, яка є в країні. Або Президент не володіє ситуацією, або його умисно дезінформують, виявляється, що основне досягнення в Україні – це так звана нульова інфляція. Виставляти це як досягнення, є не що інше як прояв економічного незнання. Україна знаходиться в стагнації. Ціни, Віктор Федорович, не ростуть тому, що в людей грошей немає, немає за що купувати. А якщо немає грошей, то і відповідно ціни на товари падають. Ми очікуємо від українського уряду чіткого плану дій. Перше. Де знайти 40 мільярдів гривень на покриття державного дефіциту до кінця поточного року? Друге. Як збалансувати платіжний і торгівельний баланс? Третє.
Завершуйте.
Третє. Що буде з валюто-обмінним курсом? І як Україна втримає стабільний валюто-обмінний курс? Четверте. Де програма створення робочих місць і підвищення зайнятості? І п’яте. Як уряд і Віктор Янукович будуть виконувати соціальні стандарти? Ми як українська опозиція будемо підтримувати зміни в країні і зробимо все для того, щоб Україна стала європейською державою – це наша ціль і ми її досягнемо. Слава Україні!
Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Віталій Кличко, прошу.
Шановні колеги, хочу привітати всіх! Ми знову починаємо чергову сесію Верховної Ради, сесію, що має стати історичною, яка визначить долю України на багато десятків років вперед і від нас залежить дуже багато. В першу чергу я говорю про питання підписання Угоди з європейською асоціацєю, з ЄС. Вирішальну роль в підписанні належить саме парламенту, можливо вперше за останні роки від нас залежить дуже багато. Отже, на кожного з нас покладено велику відповідальність. Ми повинні пам’ятати, що європейський вибір є волею переважної більшості українців, українське суспільство вже зробило свій вибір: Україна – це Європа. Тепер свій європейський статус має продемонструвати парламент. Фракція "УДАР" зробить все можливе для успішного завершення підготовки до саміту у Вільнюсі і підписання Угоди про асоціацію. Як нагадування про те, що важливий кожний сесійний день, наша фракція носитиме європейську символіку доти, поки не відбудеться саміт у Вільнюсі. Під час Погоджувальної ради я наголошував на тому, що питання реформи судоустрою, законодавства про прокуратуру, виборчого законодавства мають бути вирішені протягом найближчих тижнів. Безумовно, деякі важливі питання залежать не тільки від нас з вами. Зрозуміло, наприклад, що питання звільнення Юлії Тимошенко – це питання політичної волі виключно Президента України Януковича. Наша принципова позиція – це політичний вирок, і він має бути скасований, в будь-якому випадку і невідкладно. У нас катастрофічно мало часу, без змін підходу до організації роботи парламенту неможливо працювати ефективно. Ми бачимо роль опозиції, зокрема фракції "УДАР" в тому, щоб зміст законів, які ми будемо тут ухвалювати, відповідав європейським стандартам. Тому наполягаю на створенні робочої групи, до якої на паритетних засадах мають увійти представники всіх фракцій, які виступають за європейську інтеграцію. Ця група має відпрацювати таку редакцію законів необхідних для підписання Угоди про асоціацію, яка має підтримку конституційної більшості в цьому залі. Володимире Васильовичу, прошу провести консультації голів всіх фракцій парламенту для того, щоб сформувати цю робочу групу. Також я хочу звернутися до головуючого в одному дуже важливому питанні. У лютому, коли ми внесли до Регламенту зміни щодо контролю за персональним голосуванням, ви особисто обіцяли, вже на цій сесії працюватиме система, яка робить неособисте голосування неможливим. Ми бачимо, що такої системи досі немає, тому вимагаємо надати інформацію про те, як триває робота щодо запровадження нової системи для голосування. І найважливіше. Не можемо сподіватися на успіх європейської інтеграції, якщо влада діє антидемократичними методами. У європейській країні міліція не може бити як звичайних громадян, так і народних депутатів, як це трапилося останній раз декілька тижнів тому у Київраді. Працівники спецпідрозділів не можуть вимагати гроші у журналістів, правоохоронна система не повинна бути засобом тиску на опозиціонерів, членів їх родин, як це сьогодні відбувається з депутатом нашої фракції Путіловим, Дубневичем та іншими опозиціонерами. Зараз до мене підходили багато журналістів і питають: "Віталій, як вам сподобався виступ Президента України?" Хочу сказати, виступ був непоганий, правильні речі Президент казав. [[Оплески]] Але усі ці дії влади одночасно з заявами про нібито європейські прагнення – це маніпуляції і фарисейство. [[Оплески]] Якщо ми насправді хочемо виконати критерії Євросоюзу і підписати угоди, угоду про асоціацію, сюди повинен прийти Генпрокурор, міністр внутрішніх справ і розказати про об’єктивне, а не бутафорське розслідування цих справ, назвати прізвища і сказати, коли вони будуть притягнуті до відповідальності. Шановні колеги, перед нами багато принципових питань. Вони повинні бути вирішені у спосіб найбільш корисний для країни, а ні для какой-то партии. Це проведення виборів в проблемних мажоритарних округах, також у Києві і в обласних центрах, де люди позбавлені місцевого самоврядування, права вибору.
Я прошу завершувати.
І це має відбутися не пізніше листопада цього року. Це зміни регулювання економіки, які дозволять людям працювати і зменшать корупцію. "УДАР", партія "УДАР", підготував ряд таких законопроектів. Таким чином, ми забезпечення виконання вимог ЄС по суті, і зробимо все для того, щоб підписання про асоціацію з Україною відбулося, тому що Україна – це Європа. Дякую за увагу.
Дякую. Партія регіонів, Єфремов Олександр Сергійович. Прошу.
Уважаемые коллеги Владимир Васильевич, уважаемые коллеги! [[Шум у залі]] Прежде всего позвольте поздравить вас с открытием третьей сессии седьмого созыва и пожелать успехов в работе. Сегодня страна и общество находятся у стратегического рубежа. Геополитический выбор, заложенный в Законе об Основах внутренней и внешней политики Украины, сделан. Мы вплотную подошли к подписанию соглашения об ассоциации и зоне свободной торговли с Европейским Союзом. При этом никто не может упрекнуть нас в одностороннем подходе к выбору экономических партнеров в современном мире. Евроинтеграция – это не прихоть чиновников или политиков, а фактор объективной реальности, обусловленный расположением нашей страны в центре европейского континента и желанием большей части общества. Руководствуясь этой же логикой, мы сохраняем и стремимся развивать равноправные отношения с традиционными, историческими партнерами и друзьями: Российской Федерацией, странами Евразийского Сообщества, другими мировыми лидерами и новыми центрами экономического развития. Руководство государства не строит новые барьеры, а стремится к партнерству на более высоком уровне. Напомню: страна является участником Зоны свободной торговли в рамках СНГ и готова наполнить конкретным смыслом соответствующую договорную базу. К сожалению, в отношениях с ближайшими соседями на данном этапе приходится преодолевать последствия недальновидных заявлений отдельных чиновников среднего звена. Но я убежден, что решение возникающих проблем будет найдено в ходе переговоров на высшем уровне. И эта уверенность подкрепляется заявлением нашего Президента Виктора Януковича сегодня здесь, в зале, и в ходе последнего интервью журналистов центральным каналам телевидения. При этом я также убежден, что ни ЕС, ни Таможенный союз не принесут нам богатства и стабильность, если мы сами, опираясь на собственные силы, не проведем коренную модернизацию государства. Первые результаты перемен, закладывающие фундамент новой страны, уже ощутимы. Шаг за шагом мы строим платформу для долговременного экономического роста и повышения благосостояния людей. В первом полугодии в условиях нестабильности мировой экономики мы не допустили обвала макроэкономических показателей и своевременно выполняем обязательства по выплате зарплат, пенсий, пособий. Показатели внешней торговли Украины по итогам полугодия лучшие за последние три года. Профицит платежного баланса превысил два миллиарда долларов. Это стало основой курсовой стабильности национальной валюты и, к счастью, в государстве сохраняется низкая инфляция. Есть основания ожидать, что по экономическим показателям второе полугодие будет лучше первого. Это станет основой для повышения социальных выплат. Локомотивом развития экономики стал хороший урожай зерна, что позволяет Украине бороться за место в тройке мировых лидеров по производству зерновых и увеличит приток валюты в казну. Вместе с тем мы понимаем, что ситуация в украинской экономике, как и в мировой, сложна. Привычные рецепты сегодня не эффективны, поэтому ищем нестандартные, порой непростые решения. В качестве примера можно привести принятый Верховной Радой в конце минувшей сессии комплекс законов о трансфертном ценообразовании, об обороте векселей и другие. Законодательная поддержка экономического роста остается стратегической задачей седьмого созыва. На основе консолидированной позиции Президента, парламента и правительства разработаны важнейшие законопроекты, которые ожидают включения в повестку дня текущей сессии. В сфере поддержки бизнеса это инициатива по защите прав инвесторов, в упрощении порядка открытия бизнеса, сокращения количества разрешительных документов. Это и законы о государственной помощи субъектам хозяйствования, усовершенствования деятельности акционерных обществ, об инновационной деятельности. Усилению роли местного самоуправления призваны служить законы о местром референдуме, об участии общественности в формировании государственной политики и решении вопросов местного значения. Гражданское общество ждет законов об общественном телевидении и радиовещании, об открытости использования публичности, публичных средств и других. Ключевой задачей сессии является принятие сбалансированного бюджета страны на 2014 год. Важные шаги предстоит сделать на пути евроинтеграции. Без преувеличения историческая роль здесь принадлежит украинскому парламенту. И это подчеркнул также сегодня Президент. С учетом рекомендаций Венецианской комиссии, Совета Европы и ОБСЕ, мы должны принять законы, необходимые для подписания договора с Европейским Союзом. Речь о реформировании прокуратуры, судопроизводства, борьбе с коррупцией. Нам предстоит усовершенствовать избирательное законодательство. Работы всем, уважаемые коллеги, хватит с избытком. Патриотическое большинство в парламенте обязано подняться над политическими противоречиями и объединить усилия во имя будущего страны. В условиях нестабильности в мире национальные интересы Украины требуют также консолидации политических сил и общества. И именно интересы людей, а не политические амбиции должны стать главным аргументом в работе Верховной Рады. Желаю всем нам взаимопонимания и плодотворной деятельности на протяжении третьей сессии. Спасибо за внимание тех, кто слушал, но тем, кто причал
Фракція Комуністичної партії України, Симоненко Петро Миколайович. Прошу.
Шановні колеги! Шановні наші виборці! Ставлячи завдання перед фракцією на цю сесію відносно змісту законодавчих актів і тих ініціатив, з якими ми плануємо виступити, ми виходили з глибокого аналізу тих подій, які відбуваються у нас в суспільному житті. В першу чергу в базисі нашого суверенітету – в економіці. І ми сьогодні сподіваємося на те, що присутні тут, у залі народні депутати реально знають, що відбувається в економіці. І крім тих заяв, які можна розцінювати те, як намагання носити у решеті воду, я нічого не бачу у таких заявах. Бо сьогодні обвал в економіці, і це зрозуміло. Хто не знає, що влітку на єдиному казначейському рахунку у нас були не мільярди, а 10 мільйонів на Україну із 45 мільйонами населення. Якщо це говорить комусь про здобутки, то нам, комуністам, це говорить не тільки про безвихідь, це говорить про українську катастрофу. І це результати вашої 20 років політики. Так ви зустрічали якраз незалежність України. Говорячи про провали в економіці, ми сьогодні хотіли б, щоб не забули, що у нас різко скорочується золотовалютний резерв. У нас знищені ті основні базові галузі промисловості, які дають і можливість робочі місця створювати, наповнювати державний бюджет, зберегти науку, розвивати і запроваджувати новітні технології. Ми вже забули з вами про українську радіоелектроніку, забули про сільське машинобудування, забули і про літакобудування. І я кажу, що забули, бо нічого для цього влада і політики при владі не роблять, щоб врятувати українське літакобудування. Сьогодні проблема колосальна із суднобудівною галуззю, проблема в військово-промисловому комплексі. Це якраз і говорить про те, що ось ці заяви, які лунають з цієї трибуни відносно здобутків, – це вже, так скажемо, мертвому припарка. Я хотів би, щоб ми сьогодні зрозуміли, починається бюджетний процес. А хто буде наповнювати державний бюджет? Хто буде сьогодні наповнювати, коли роботи немає, практично внутрішній ринок захоплений ринками і продукцією з-за кордону, та тут ще й вирішують, вступати у європейську спільноту, не захищаючи українського виробника і не захищаючи український економічний простір. Тому ми сьогодні відверто говоримо із занепокоєнням про те, що треба міняти радикально підходи в організації роботи. Фракція Компартії запропонувала на підставі своєї антикризової програми запропонувала пакет справді реальних законодавчих актів, які захищають українську економіку, перерозподіляють прибутки, надприбутки від олігархів до державної скарбниці і спрямовують їх на реальну підтримку наших знедолених верств населення. Оце ідеологія, з якою фракція Компартії буде працювати в Верховній Раді і в цьому ви можете, шановні виборці, не сумніватися. Відносно ще однієї проблеми. Це євроінтеграція, про яку тут дуже багато говорили. Шановні, а я не розумію ніяк, вже всі економісти визнали, що шість статей Конституції порушено. Що ж ви збираєтесь тоді робити? Ви закликаєте сьогодні приймати терміново рішення і сьогодні ж закликаєте всіх, щоб разом з вами були злочинцями. Ви ж порушуєте основний закон України. Хто вам народ України давав на це право, ні не давав. Ви самозванці в таких питаннях. Далі. Якщо ми розглядаємо те, що присяга, ось тут тільки складав колега присягу і казав додержання Конституції, то чого ж ви не додержуєтесь Конституції в практичній діяльності. Далі. Не можна приймати сьогодні до Євросоюзу, бо у нас уже приймають рішення українські суди забороняти громадянам України проводити зібрання відносно того, яку волю вони хочуть висловити. Так ось чим ми, комуністи, відрізняємося від вас, ми відрізняємося тим, що заявили: "Вибір стратегічний повинен робити народ України, а не олігархи України!". [[Оплески]] Ось у чому у нас з вами різниця. Тому коли говоримо про вибір, я хотів би спитати, а ви знаєте, що Азаров, як Прем’єр-міністр, в руках не тримав цієї угоди? Він змісту його не знає! Ви знаєте, що під цією угодою, яка порахована, так скажемо, жодного підпису міністра немає! Хто взяв на себе відповідальність нести за те, що там цифри спрямовані на підтримку українського виробника. Що ж, та ви так підписували СОТ. Ви мовчіть, ради Бога! Ви вже СОТ підписали! І якраз вам хочу ще і ще раз нагадати, що Україна – це народ України, а не ваші офшорні компанії! Я ще раз хотів би, щоб ми з вами, звертаючи увагу на те, що сьогодні відбувається в Україні звернули увагу і на те, що, подивіться, я зараз Квасневському сказав: "Ну з ким ви маєте справу взагалі?". Називається європейська партія, а подає в суд заяву, щоб заборонити європейські цінності запроваджувати в Україні. Вся Європа через референдум вирішувала питання, а у нас в Україні забороняють проводити зібрання громадян, щоб визначитися, а що далі ми будемо робити. Хто зазіхнувся на суверенітет України? Зазіхнулися якраз ті, хто підписував Світову організацію торгівлі співпраці, хто і сьогодні преться без застережень до так званої європейської інтеграції. А я ще раз хочу вас попередити, шановні, ви зробите злочин. Ви остаточно знищите економічний суверенітет нашої держави. І хто сьогодні не знає. що ж ви робите? Завозити продукцію з Європи будете за нульовими ставками, а український виробник за тими, якими продавав, так вивозити і буде. Ну, що ж ви дурниками робите народ України? В ж спочатку врегулюйте всі ці питання, захистіть українського виробника, а потім вже кажіть про європейські цінності. Тому я ще раз.
Завершуйте.
звертаюся до наших шановних виборців. Сьогодні справді відповідальний час і ми будемо все комуністи робити, щоб ви зробили, народ України цей, а не олігархи України. Дякую.
Шановні народні депутати, час вичерпано. В нас до перерви ще шість хвилин. У нас є можливість прийняти рішення по одній постанові, і я тоді оголошую перерву. Постанова розглядається (реєстраційний номер 2510а) про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти: стан і шляхи поліпшення". Ми з вами приймали рішення – провести ці парламентські слухання, хвилину, опустіть руки, я ще не закінчив. Ми приймали рішення провести ці парламентські слухання в жовтні місяці. Я хочу запитати у вас, є необхідність обговорювати, надо замінити, одну прийняти – провести ці слухання 23 жовтня. Можна ставити на голосування? Опускайте руки, голосуйте. Хто за те, щоб прийняти проект Постанови (реєстраційний номер 2510а) про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про проведення парламентських слухань на тему: "Доступність та якість загальної середньої освіти: стан і шляхи поліпшення" щоб провести 23 жовтня 2013 року. Прошу проголосувати за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:56:46]] За-319 Проти-0, утримались-0, не голосували-84. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 160, "Батьківщина" – 47, "УДАР Віталія Кличка" – 32, "Свобода" – 31, Компартія – 30, позафракційні – 19. Це приклад, щоб ми всю третю сесію так з вами голосували. Оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Я прошу запросити депутатів до сесійної зали. Шановні народні депутати, я хочу повідомити вам, бо в нас буде дуже багато голосувань сьогодні, є от у мене справка. На лікарняному знаходиться Едуард Володимирович Леонов. Нема його? Нема його, на лікарняному, на операції, кажуть. Далі, у відпустках народний депутат Повалій. Немає? Немає. Народний депутат Дейч. Далі, у відрядженні знаходяться народні депутати Оробець. Немає? У відрядженні. Далі, Гелевей? Немає. Павловський? Немає. Іншої інформації у мене немає. Переходимо до розділу другого читання. І розглядається проект Закону (реєстраційний номер 1246) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності (друге читання). Тому я слово надаю для доповіді з цього питання Віталію Юрійовичу Хомутинніку, прошу.
Дякую Володимир Васильович! Шановні колеги! Даний законопроект був підготовлений ще на минулій сесії. Коротко проінформую, що до другого читання до цього законопроекту надійшло 45 пропозицій народних депутатів, з яких 35 враховано,10 відхилено. З метою комплексного внесення змін до Податкового кодексу до цього законопроекту були включені пропозиції законопроекту 2029, прийнятого Верховною Радою в першому читанні, поданого Кабінетом Міністрів також він врахований фактично в пропозиціях комітету. Цей законопроект є пов’язаним з законопроектом 2139, який також прийнято Верховною Радою в першому читанні, який також планується розглянути на цьому пленарному тижні. Цей комплекс змін спрямований на спрощення процедур започаткування бізнесу в частині реєстрації юридичних та фізичних осіб. Декілька по поправках буде технічних уточнень, але я це вже скажу по ходу розгляду цього законопроекту по поправках. Дякую.
Давайте по поправкам йдемо. Яка поправка у нас? Ввімкніть мікрофон, народного депутата Ляпіна.
Дякую. Ксенія Ляпіна, фракція "Батьківщина", Партія "За Україну!". Шановні колеги, я звертаю увагу, що цей законопроект в першому читанні затверджувався цією залою виключно спрямований був на зміну кодифікації в Податковому кодексі в зв’язку зі зміною КВЕД. До другого читання докорінно був змінений текст. Отже перша поправка стосується зміни навіть назви. Кодифікація – лише одна десята частина того, що тепер є. Тепер без розгляду в першому читанні, без внесення на розгляд Верховної Ради, без можливості внести альтернативні бачення, стосується десятків статей Податкового кодексу, змінюються такі позиції, які не мають жодного відношення до кодифікації, однак стосуються серйозної частини роботи української економіки. Це буде впливати і на ціноутворення, і на надходження до бюджету. При цьому жодного реального аналізу прове.
Давайте завершити.
Тому ми кардинально проти такого підходу це порушує 116 статтю Регламенту, а головне це порушує конституційне право всіх депутатів вносити альтернативи і працювати над законопроектом. Кінець-кінцем це просто погіршує якість законодавчої роботи і якість Податкового кодексу. Не можна гратися з такими речами. Ми проти того і пропонуємо повернути на повторне друге читання.
Прошу, Віталій Юрійович.
Дякую, шановна Ксеня Михайлівно. Я в своїй доповіді відмітив те, що є ще один законопроект 2029, поданий Кабінетом Міністрів, який стосується прощення процедур започаткування бізнесу. Напевно, ви ще не встигли ознайомитися з цією редакцією. Там норми, які спрощують ведення бізнесу в частині реєстрації юридичних осіб, це те, чим ви постійно займаєтесь. Тому для того, щоб не плодити три чи чотири закони змін до Податкового кодексу, ті, які були вже прийняті в першому читанні, і загалом підтримані парламентом, ми їх об’єднали в один, щоб потім ви нас не звинувачували, що протягом сесії ми змінюємо й Податковий кодекс по десять разів. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет вніс на розгляд Верховної Ради таблицю і закон у другому читанні. Ми повинні його розглянути і голосуванням показати своє відношення. Тому йдемо по правках: поправка номер 9. Відхилена. Народний депутат Долженков. Є народний депутат?
Він не заперечує.
Не заперечуєте. Ідемо далі. Поправка номер 11, народний депутат Долженков. Не заперечує. 12. Не заперечує, що відхилено. Поправка номер 20, народний депутат Долженков. Увімкніть мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Шановний Володимир Васильович, справа у тому, що трохи пропустили правку 16-у. На 20 правці я не наполягаю, але 16 правка, в таблиці зазначено, що вона врахована в законопроекті 2833, але це є суто технічною правкою, і я прошу депутатів її підтримати. 16-а правка.
Так, давайте. Яку ви пропонуєте?
16-а правка. Прохання поставити на голосування. В таблиці поставлено, що вона була врахована по суті в іншому законопроекті. Але для чистоти жанру, це чисто технічна правка, і ми підтримуємо, комітет підтримує те, щоб проголосувати у тексті цього закону пропозицію Долженкова. Це стосується 16 поправки. Також буде. 23.
Зрозуміло, народні депутати? Ставлю 16 поправку. Я повернусь! 16 поправку підтримати пропозицію народного депутата Долженкова. Прошу народних депутатів, підготуйтеся до голосування. Закінчуйте там наради! Сідайте, надо працювати. Ставлю на голосування поправку 16 на підтримку. Прошу голосувати. [[12:40:44]] За-153 Рішення не прийнято. Проти – 0, утримались – 14, не голосували – 209. Рішення не прийнято. По фракціях: Партія регіонів – 148, "Батьківщина" – нуль, "УДАР Віталія Кличка" – нуль, "Свобода" – нуль, Компартія – нуль, позафракційні – п’ять. Ми пропустили поправку номер 14 народного депутата Долженкова.
Не наполягає.
Не наполягає. Ідемо далі. Слідкуйте.
Там ще 21 поправка Долженкова, на решті він не наполягає
21-а. Яка пропозиція по 21 поправке. Народний депутат Долженков.
Дякую. Це також технічна правка. Вона спрямована на усунення неузгодженостей. Я прошу колег із опозиції також цю правку підтримати. Це, дійсно, технічні норми. І вам платники податків дякувати будуть за голосування. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 21 народного депутат Долженкова, на підтримку. Прошу голосувати. [[12:42:10]] За-156 Проти – нуль, утрималось – 16, не голосували – 201. Рішення не прийнято. По фракціях. Ідемо далі. Я прошу, ввімкніть мікрофон народного депутата Пинзеника.
Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати! Я прошу поставити на підтримку поправку номер 22. Цією поправкою, яка врахована, на жаль, вводиться офшорна система, відкривається офшорна дірка уникнення від оподаткування. Тому прошу поставити на підтримку. І те, що сказала Ляпіна абсолютно правильно. Ці проблеми виникли в законі тому, що багато правок до закону стосуються норм, які не були предметом першого читання, що є грубим порушенням Регламенту. Прошу поставити на голосування про підтримку поправку 22.
Дякую. Прошу керівник комітету Віталій Хомутиннік.
Ця поправка також народного депутата Долженкова. І комітет підтримав цю поправку по узгодженості з урядом. Тому, якщо є потреба, давайте будемо підтверджувати.
Народні депутати зрозуміли суть? Ставлю на голосування про підтримку рішення комітету. Поправка номер 22, народного депутата Долженкова. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:44:01]] За-191 Проти – 23. Утримались – 3. Не голосували – 157. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 155, "Батьківщина", "Блок Віталія Кличка", "Свобода" – 0, Компартія – 28, "Позафракційні" – 8. Поправка 22 не підтримана. Далі йдемо. Поправка номер 27, народного депутата Долженкова. Наполягаєте? Не наполягаєте. 28, народний депутат Долженков. Не наполягає. Поправка 29, народний депутат Мошак. Включіть мікрофон народного депутата Мошака.
Шановний Володимир Васильович, я наполягаю, щоб поставили цю поправку на підтримку. Дякую.
Віталій, прошу.
У комітеті не вистачило голосів, але поправка логічна. Народний депутат, безумовно, має право ставити на підтримку. Якщо буде підтримка, то вона з текстом кореспондується.
Народні депутати зрозуміли? Ставлю на голосування поправку 29, народного депутата Мошака, на підтримку. Прошу голосувати. [[12:45:52]] За-166 Проти – 3, утрималось – 8, не голосували – 193. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 160, чотири фракції: "Батьківщина", "УДАР" Віталія Кличка", "Свобода", Компартія – нулі, позафракційні – 6. Поправка номер 39. Народний депутат Катерина Ващук. Наполягаєте? Не наполягаєте. Поправка 40. Народний депутат Катерина Ващук. Не наполягаєте. Всі поправки? Яка пропозиція? Керівник комітету Віталій Хомутиннік.
Можна ставити на голосування в другому читанні і в цілому. Ті поправки, які не пройшли, вони принципово не впливають на остаточну редакцію законопроекту.
Шановні народні депутати! Балачки закінчуйте! Я прошу сісти на свої місця працювати і голосувати. Не треба гаяти час. Я прошу депутатів зайняти свої місця. Ставлю на голосування. Я по мотивам голосування потім дам. Ставлю на голосування проект закону (реєстраційний номер 1246) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності для прийняття в другому читанні і в цілому як закон. Це пропозиція комітету. Прошу голосувати. [[12:48:18]] За-198 Проти-12, утримались-10, не голосували-115. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 162, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 29, позафракційні – 7. Я прошу, народний депутат Кайда. Прошу.
Дякую, Володимире Васильовичу. Олексій Кайда, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Хочу пояснити позицію нашої фракції. Ми витягли спеціально карточки, продемонструвавши своїм, цією дією нашу позицію щодо ухвалення цього закону. Він був проголосований на першому читанні на Банковій. Це є перший момент. І другий. Як вже зауважували народні депутати, нам був поданий законопроект, суттєво який відрізнявся, знову ж таки, від вами ж прийнятого. Тому наша позиція однозначна. Ті закони, які були прийняті на Банковій, вони є незаконними. І ми не вважаємо їх легітимними. Дякую. І Володимире Васильовичу, Володимире Васильовичу! І щодо надання слова з мотивів голосування. Це треба давати до голосування. Дякую.
Шановний депутат, дуже шановний мною депутат, ви Регламент дайте мені, - я прочитаю, добре? Я прошу, народний депутат Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Перше. Хотів би відзначити, що на жаль, Володимире Васильовичу, не перший і не другий вже випадок, коли саме цей комітет займається грубим порушенням регламенту. Коли включають до своїх законопроектів, які готують до другого читання, норми, які не розглядаються в першому читанні. Це грубе порушення. Ми мали такі прецеденти на минулій сесії. Зараз це повторюється. Я прошу, щоб ви звернули увагу голови комітету на регламентні норми. Друге. Позиція нашої фракції також є чіткою щодо засідання так званого Верховної Ради України на Банковій, яке відбулося 4 квітня. На жаль, цей законопроект так само розглядався на тих нелегітимних зборах народних депутатів України. Тому його подальша доля має бути наступною. Сьогодні він вже відхилений. Хай собі як законодавчу ініціативу вносить його до Верховної Ради.
Я прошу, народний депутат Чечетов.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Закон дуже важливий. Я прошу поставити його на голосування на повторне друге читання. Дякую.
Шановні народні депутати, є пропозиція повернути в профільний комітет, хай вони готують на повторне друге читання. Я ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 1246) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо зміни кодифікації видів економічної діяльності повернути в комітет для розгляду потім у Верховній Раді в повторному другому читанні. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:52:19]] За-205 Проти – 6, утрималося – 12, не голосувало – 143. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 165, "Батьківщина", "УДАР Віталія Кличка", "Свобода" – 0, Компартія – 30, позафракційні – 10. Йдемо далі. Ми рішення. Розглядається проект Закону України (номер 0979) про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини з пропозиціями Президента України від 12.10.2012 року. Як будемо розглядати? Це по процедурі. Я слово надаю представнику Президента України в Верховній Раді України Юрію Романовичу Мірошниченко.
Дякую, Володимире Васильовичу. Шановні виборці! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою 18 вересня 2012 року Закон "Про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини" (реєстраційний номер 0979) не може бути підписаний Президентом України з таких причин. По-перше, викликають заперечення пропозиції, відповідно до яких парламент та уряд віднесено до органів, що здійснюють державну політику у сфері виробництва та обігу органічної продукції. Вони наділяються не властивими їм повноваженнями. Глава держави вважає, що потребують доопрацювання положення закону щодо визначення центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державну політику у зазначеній сфері, а також положення з питань функціонування їх територіальних органів. По-друге, не підтримуються пропозиції щодо запровадження порядку здійснення сертифікацій та інспектування виробництва органічної продукції. Поєднання в одній інституції функцій сертифікації та держнагляду суперечить національним і міжнародним принципам. Крім того, в законі відсутнє чітке розмежування контрольно-наглядових функцій між органом державної влади та суб’єктом господарювання. Це може призвести до невиправданої конкуренції між суб’єктами. По-третє, даний закон безпосередньо не встановлює порядок проведення державного нагляду в цій сфері. Він визначає лише орган виконавчої влади, на який покладається здійснення нагляду. Не узгоджується із завданнями центрального органу виконавчої влади і механізм здійснення інспектування і виробництва органічної продукції. По-четверте, запровадження порядку атестації відповідних інспекторів не відповідає Закону про підтвердження відповідності, за яким роботи з сертифікації має право проводити особа, котра має відповідну кваліфікацію і атестована в установленому порядку. Крім того, вважається недоцільним розробляти окрему державну програму з розвитку виробництва та обігу органічної продукції, а слід вирішувати дане питання в рамках реалізації чинної Державної цільової програми розвитку українського села на період до 2015 року. В зв’язку з цим, шановні колеги, прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу. Враховуючи, що всі пропозиції, які були висловлені Президентом України, були підтримані профільним комітетом, я і з метою економії часу. Оскільки у нас напружений графік сьогодні, а у нас ще багато для розгляду в порядку денному, я пропоную розглянути їх зразу і проголосувати Закон з пропозиціями Президента України в цілому. Дякую.
28 поправку прокоментуйте.
28 поправка. Зараз її знайду і ми. Так я зачитаю, шановні колеги. Частину шосту статті 29 доповнити наступним змістом: "Маркування продукції, яка перебуває на стадії перехідного періоду до органічного виробництва здійснюється з використанням державного логотипу "продукт на стадії переходу до органічного виробництва". Відповідно профільний комітет врахував цю поправку. Я би хотів запропонувати голові профільного комітету теж прокоментувати. Але, мені здається, що абсолютно логічно, що коли ми під час маркування вказуємо той стан продукції, яка маркується. Тобто якщо він вже є органічною продукцією, то відповідним чином вона маркується. Якщо ще в стадії, коли він набуває такого статусу, то відповідно ми теж це позначаємо. Я пропоную підтримати цю поправку так само, як підтримав профільний комітет, але, можливо, у голови комітету буде ще коментар, я хотів би.
Поправка врахована?
Да, вона врахована.
Дякую, сідайте. Запитання є? Немає. Прошу сідати. Я прошу для співдоповіді голову Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин – Григорія Миколайовича Калетніка.
Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати! Минулого року 18 вересня Верховна Рада попереднього скликання ухвалила Закон України "Про виробництво та обіг сільськогосподарської продукції та сировини". Велика увага світової спільноти приділяється зокрема збереженню довкілля і забезпечення людей якісним продовольством, яке вирощується органічним способом. В Україні зменшення застосування господарствами хімічних засобів захисту рослин і мінеральних добрив посприяли тому, що ми зараз маємо на великих територіях відносно чистої землі. Україна за своїми природно-кліматичним і ресурсним потенціалом може зайняти одне з провідних місць серед виробників сільськогосподарської продукції саме в органічному стані, її реалізація на експорт, а також для постачання на внутрішній ринок принесуть значно більші прибутки. Застосування в Україні органічних систем землеробства стане більш прибутковим за рахунок застосування інноваційних біотехнологій, внаслідок чого знижуються виробничі витрати, зменшується доля відходів, збільшуються урожаї, прискорюється інтенсивність зростання рослин, їх посухостійкість. В сукупності це вплине на зниження собівартості продукції, внаслідок чого збільшиться попит і прибутки сільськогосподарських виробників. Подальший розвиток органічного сільського господарства сприятиме створенню додаткових робочих місць в сільській місцевості і нових перспектив для малих фермерських господарств, життєдіяльності і життєздатності сільських громад, які є надзвичайно важливими для України. Президент України до цього закону висловив ряд суттєвих зауважень та пропозицій, зокрема, щодо визначення повноважень центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державну політику у сфері виробництва та обігу органічної сільськогосподарської продукції, приведення їх у положення у відповідність із нормами Конституції України та Закону України про центральні органи виконавчої влади. Передбачені законом покладання однакових повноважень з інспектування та сертифікації у сфері виробництва органічної продукції, як на державний орган виконавчої влади, який здійснює державну політику у сфері нагляду в агропромисловому комплексі так і на суб’єктів господарювання, що здійснюватимуть функцію уповноваженого органу сертифікації, є дійсно і має дублюючу норму, на що вказав Президент України. Тому Президентом наголошено на необхідності усунення неузгодженості цього закону законами, що регулюють відносини у сфері сертифікації та підтвердження відповідності здійснення державного нагляду. Також Президентом було внесено цілий ряд суттєвих зауважень і пропозицій до інших статей закону про органічне виробництво. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 21 травня 2013 року розглянув пропозиції Президента України до Закону України "Про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини" (реєстраційний номер 0979) і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України врахувати всі пропозиції Президента України до цього закону та прийняти цей закон у такій редакції. Я дякую за увагу і прошу підтримати рішення комітету, а також просив би всіх народних депутатів підтримати цей закон оскільки він має досить важливе значення для розвитку органічного виробництва сільськогосподарської продукції. Дякую за увагу. Якщо є питання, будь ласка.
Є питання до голови? Немає? Є. Прошу записатися на питання. Прошу, народний депутат Розенко.
Прошу передати слово Тарасу Кутовому.
Прошу, народний депутат Тарас Кутовий.
Шановні колеги! Наша фракція буде підтримувати цей закон, звичайно він потребує ще багато доопрацювань, але було декілька спроб взагалі визначити поняття органічної продукції в сільському виробництві це не вдавалося багато раз і, можливо, це буде перший раз, коли це вдасться. Я думаю, що ефективною роботою ми в тому числі захистимо і права споживачів з приводу того, що вони споживають, якої якості. Я думаю, що це може бути на майбутнє дуже не поганий закон. Дякую.
Народний депутат від Партії регіонів Нечаєв. Прошу запитання.
Я прошу передати слово Богословській Інні Германівні.
Прошу передати.
Шановні колеги, дуже приємно чути, що більшість депутатів підтримує цей закон тому що це, безумовно, українське золото наші землі. І ми конкурентоспроможні в світовій економіці в царині виробництва органічної продукції. Тому дійсно нам багато чого ще треба буде додатково робити в законодавстві по регулюванню цього питання, але я прошу підтримати більшість депутатів, бо це наші проривні позиції в світовому ринку сільгосппродукції. Дякую.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Каплін, прошу.
Володимире Васильовичу! Можливо мій буде не буде стосуватися сільського господарства, але я обирався в Полтавській області і там, що важливо, можливо, в майбутньому вже не буде кому працювати в цій галузі тому що повально закриваються школи, за рік 12 шкіл закрито. І я б хотів, щоб зважали мій виступ офіційним депутатським запитом. Зараз Табачником закрита 12 школа на Червоному шляху у місті Полтава в це надзвичайно важливо. Діти на 1 вересня прийшли принесли парти разом з своїми батьками до міськради і протестували проти цього закриття. Я хочу, щоб ви згадали історію. Навіть Гітлер особисто заборонив це визначне місце, цю школу закривати. Воно було внесено до нацистського архіву. А діюча влада Партії регіонів сьогодні на чолі з мером міста регіоналом Мамаєм закриває цю школу. Це ганьба владі у місті Полтава. І я вимагаю вважати моє звернення офіційним депутатським запитом і повернути дітям і Полтаві цю визначну.
Шановний народний депутат, поважний народний депутате Каплін, виступати треба по питанню, яке ми розглядаємо. Я дуже вас прошу. А ті питання, які ви піднімаєте, так вони теж важливі, але є другі. Час вичерпано на питання, я прошу вас сідати. Я вношу пропозицію, дуже важливе питання з пропозиціями Президента, давайте від фракції по одному депутату виступимо. Прошу записатися від фракцій. Я прошу записатися, Адаме Івановичу. Народний депутат Зац Партія регіонів.
Прошу передать слово Мірошниченку.
Прошу, Юрій Мірошниченко. Дуже важливе питання, я прошу уваги.
Шановні колеги! Власне, я думаю, ви зрозуміли з виступів і мене, коли я представляв зауваження Президента, і голови профільного комітету, що це надзвичайно важливий закон. Це той закон, який дає можливість Україні успішно конкурувати на світових ринках органічних товарів сільськогосподарського призначення. І наша з вами спільна мета – зробити цей закон якісним. Тому я хотів би запросити колег, які представляють більшість, які представляють опозицію, щоб ми як державні діячі, а не просто політики поставилися до ухвалення цього важливого закону. Шановні колеги, зауваження Президента є суттєвими, важливими і тими, які покращують якість цього закону. Цей закон потрібен країні, потрібен сільському господарству. Тому давайте ми разом проголосуємо ці поправки і цей закон у цілому, як нас запросив робити Голова Верховної Ради Володимир Васильович Рибак. Дякую вам за увагу.
Дякую. Об’єднання "Свобода ", народний депутат Іллєнко.
Прошу передати слово народному депутату Олександру Мирному.
Прошу передати Олександру Мирному.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Дійсно, законопроекти цього напрямку, вони конче потрібні. Але хочу звернути увагу шановного товариства, що якщо ми ідемо в ті чи інші об’єднання чи асоціації, то ми маємо чітко узгоджувати нормативні акти і нормативні документи. Цим законом, нажаль, цього не передбачено. Мало того, ми цим законом не бачимо, як буде регулюватися експорт та імпорт органічної продукції. Наступний момент, є протиріччя у самому законі, коли статус виробника органічної продукції надає аудитор, але при цьому орган державної влади, державного контролю може не затвердити статус виробника органічної продукції. Тому ці недоречності, вони, практично, нанівець зведуть все те хороше, що є цьому законі. Будь ласка, зверніть.
Прошу, фракція "Батьківщина", народний депутат Валерій Дубіль.
Прошу передати слово Івану Григоровичу Кириленко.
Прошу, Іван Григорович Кириленко.
Шановне товариство, шановні колеги! Кириленко, фракція "Батьківщина". Я хочу перевести на просту мову те, про що зараз говориться, за що проголосує зал абсолютною більшістю голосів. Шановні друзі, шановні колеги! У цьому залі неодноразово, особливо сьогодні, звучало, звучить і продовжує звучати "український вибір", "український вимір", "стратегічний напрям", "прорив" і так далі, і так далі. Вірні слова. Єдиний закон за багато останніх місяців, який визначає український прорив і наше місце в світовому співтоваристві і в світовій економіці – це Закон про органічне землеробство і продукцію органічного землеробства. На превеликий жаль, поправками ми його дещо вихолощуємо, але його треба зберегти для того, щоб наступними змінами до цього закону удосконалювати і таки Україна завдяки цьому закону знайде своє місце в світовій економіці. Прості приклади простою мовою, шановні друзі, ми сьогодні маємо позитивне сальдо зовнішньої торгівлі тільки за рахунок одної галузі – сільське господарство, АПК. Вибачте, чистими в казну – понад десять мільярдів доларів, всі інші галузі вичерпались, ви.
Завершуйте, завершуйте.
Шановні друзі, чи торгувати зерном за 200-300 доларів за тонну, чи торгувати органічно чистим м’ясом або, як прийнято в народі говорити, екологічно чистим за сто тисяч доларів за тонну? Не вірити цифрам, поруч з урядовим кварталом магазин, в якому продається екологічно чиста продукція або продукція органічного землеробства: говядина Сполучених Штатів Америки, те, що називається стейком – 600 гривень кілограм; баранина з Нової Зеландії, 15 тисяч міль – 700 гривень за кілограм. Переводьте в долари, оце вам сто тисяч доларів за тонну. Ми не можемо це виробляти? Вибачте, у нас ґрунти чисті не по багатству, а по бідності. Ми мінімізували, вже двадцять років внесення хімії туди, засобів захисту і так дальше. Вісім мільйонів гектарів готові бути сертифікованими. Друзі, уявіть собі, який це обсяг виробництва, не десять мільярдів в казну доларів може прийти – сто мільярдів доларів через три, чотири роки. Але закон повинен цей діяти, до нього ще треба, як кажуть, до голови треба булави – політичну волю.
Дякую. Сергій Каплін передав вам свою хвилину, то подякуємо, скажіть. Всі бажаючі виступили, то я прошу уваги, я прошу іще від комуністів Гордієнко народний депутат. Прошу хвилину.
Сергій Горідєнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Фракція Компартії України дуже уважно розглянула даний законопроект. Вона пропонує підтримати пропозиції Президента. Абсолютно вірно говорив попередній виступаючий, що це є одним із таких, проривних, законопроектів, і цю галузь всіляко нам необхідно підтримувати. В тому числі велика кількість таких виробництв знаходиться і на Полтавщині. Ще раз просимо підтримати пропозиції Президента.
Я прошу уваги! Підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування проект Закону України (№0979) про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини (з пропозиціями Президента України від 12.10.2012 року), прийняти в цілому з урахуванням пропозицій Президента України. Прошу голосувати. [[13:14:21]] За-302 Проти – 0. Утримались – 30. Не голосували – 53. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 174, "Батьківщина" – 55, "УДАР" Віталія Кличка" – 29, об’єднання "Свобода" – 0, Компартія – 31, "Позафракційні" – 13. Переходимо до розгляду питань першого читання. На розгляд виноситься проект Закону (реєстраційний номер 2105а) про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" (нова редакція). Які пропозиції по розгляду? Скорочена процедура? Прошу народних депутатів голосувати. Хто за скорочену процедуру? [[13:15:42]] За-172 Проти – 72, утрималось – 4, не голосували – 136. Рішення прийнято. Прошу по фракціях. Я запрошую до доповіді першого заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Анатолія Аркадійовича Максюту. Прошу. У вас є дві хвилини.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Законопроект розроблено на виконання міжнародних зобов’язань України, зокрема в рамках Міжнародної конвенції про гармонізовану систему опису та кодування товарів та на виконання графіку тарифних зобов’язань України в рамках членства в Світовій організації торгівлі на 2013 рік, який є невід’ємною частиною Протоколу про вступ України до СОТ, затвердженого Законом України про ратифікацію цього Протоколу. Законопроектом пропонується: По-перше, нова редакція митного тарифу України, в основу якого покладено оновлену версію української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності; По-друге, зменшення пільгових ставок ввізного мита на деяку продукцію товарів, відповідно до зобов’язань України перед Світовою організацією торгівлі на 2013 рік. Хочу зазначити, що зазначені ставки ввізного мита вже діють з 1 січня 2013 року та стягуються митними органами, зважаючи на те, що це частина зобов’язань, взятих Україною при вступі до Світової організації торгівлі. Але нам потрібно внести зміни до митного тарифу для того, щоб привести його у відповідність з цими зобов’язаннями. По-третє, збільшення удвічі повних ставок ввізного мита на товарні підкатегорії митного тарифу України, що забезпечить достовірність декларування країни походження товарів суб’єктами зовнішньо-економічної діяльності. Шановні народні депутати! Прошу вас прийняти запропонований законопроект за основу і з подальшим розглядом. Дякую за увагу.
Сідайте. Я прошу для співдоповіді голову Комітету з питань податкової та митної політики Віталія Юрійовича Хомутинніка, прошу.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги! Як було зазначено доповідачем, законопроект передбачає виконання тарифних зобов’язань, досягнутих в переговорному процесі зі вступу України до Світової організації торгівлі на 2013 рік. Мова в цьому законопроекті іде, якщо так в цілому сказати, основне питання – це збільшення вдвічі повних ставок ввізного мита за виключенням тих товарів, на які встановлене нульове мито. З метою забезпечення достовірності декларування відомостей про країну погодження. Тобто якщо з документами все нормально, якщо є країна погоджена, відповідні сертифікати, то і пільгова ставка. Якщо цих документів нема, то вона буде збільшена вдвічі. Також є ряд позицій, по яким зменшуються ставки в рамках також домовленостей зі Світовою організацією торгівлі. В цьому році ми маємо зменшити ставки на такі позиції, як морепродукти – з 20 до 15 відсотків, цитрусові – десь на 2-3 відсотки, по різних позиціях по-різному, та на деякі транспортні засоби на з 7 до 6,5 відсотків. Також є пропозиція, це вже урядова пропозиція, зменшити ввізне мито на відходи та брухт металів до 0 відсотків, сьогодні це 5. Та збільшити ввізне мито на полівінілхлорид до 6,5 відсотків; сьогодні – нуль. В цілому уряд, розрахувавши цей законопроект в своєму висновку порахував, що додатково бюджет отримає близько 400 мільйонів гривень. Дякую за увагу.
Прошу сідати. Я прошу народних депутатів записатися на виступи від фракцій. Прошу, представник об’єднання "Свобода", народний депутат Ілик. Це "Батьківщина". Вибачте, будь ласка, вибачте. Ілик є? "Батьківщина" об’єднання. Прошу.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Звичайно, за таких умов прийняття відповідного закону викликає більше запитань, ніж відповідей на запитання. В якому із випадків буде встановлюватися пільгова ставка, а в якому ні. Які ж все-таки критерії оцінки для тих, хто буде мати бажання обійти встановлені норми діючі, які сьогодні є. Зменшення ставки на морепродукти, цитрусові, це можна говорити сьогодні про те, що це виглядає як глумління над українцями за тих умов, в яких сьогодні вони живуть і за ті зарплати, які вони сьогодні отримують. Тому, виходячи з того, що ми бачимо, як підготовлений відповідний законопроект і які він сьогодні доповідався, як він розглядався у сесійній залі, в тому числі і питання, які стосуються зниження, як було сказано, ввізного мита на деякі, я підкреслюю це слово, авто, автомобілі, свідчить про те, що не виключно, що відповідний законопроект містить в собі корупційну, в тому числі, складову. Тому фракція "Батьківщина" не буде підтримувати відповідний законопроект. Дякую.
Фракція Компартії України, народний депутат Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Ми всі повинні бути свідомі того, що в нас існують серйозні проблеми із наповненням бюджету і фінансування всіх державних програм. Тому фракція Компартії України пропонує в першому читанні підтримати саме даний законопроект і все саме те, що кажуть народні депутати доопрацьовувати вже до другого читання. Дякую.
Дякую. Фракція Партії регіонів, народний депутат Смітюх.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! В першому читанні цей законопроект може бути прийнятий. Але я хочу наголосити на деяких моментах цього законопроекту. Якщо ми говоримо про інтеграцію нашої економіки і наших можливостей в європейську спільноту, то ми повинні відверто говорити, якщо знижуємо ми податки на ввіз тієї чи іншої продукції, то ми відповідно підриваємо конкурентоспроможність нашого населення. Якщо дивитися по системі зниження оподаткування на деякі плодово-ягідні і інші продукції, консервовані в тому числі, то ми говоримо, що в результаті того, що наша економіка зараз розвивається або витягує з негативу в позитив тільки, завдячуючи сільському господарству, то ми повинні думати як захищати це сільське господарство і як його підтримувати. А як же ж можемо ми підтримувати якщо в нас кредитні ставки сьогодні на внутрішньому ринку 25-30 процентів, а в Європі не більше 4 процентів для аграрного сектору. Як ми говоримо, що дотацій на дуже багато галузей в бюджет європейської країни і в тому числі національних країн направлений на значну підтримку аграрного сектору, а в нас майже вона відсутня. То як нам конкурувати в цьому плані. Тому, я вважаю, що якщо ми виконуємо сотівські протоколи відносно того, щоб наші норми були у відповідності до наших взятих зобов’язань, то треба за одного і запитувати питання, а чому на нашому ринку, не відповідаючи ринковим відносинам, працюють ті же іноземні компанії самим першим ділом в банківській сфері. І якщо ми дотації не будемо надавати на рівні Європи, якщо ми не приведемо банківську фінансову систему відповідно до європейських норм, то ми не можемо конкурувати, тому що це фінансові можливості, які фінансують конкретно наш ринок, які суттєво повинні бути обновлені. І не враховуючи цих факторів, ми відкриємо ринок, ми зменшимо робочі місця і наша галузь аграрного сектору, яка є дійсно, можливо, яка буде набирати оберти можливості збільшення обсягів виробництва.
Дайте завершити.
Тому я прошу і комітет, який являється профільним, уважно подивитися хоча би з точки зору аграрного сектору в цій сфері. Дякую.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Кайда.
Прошу передати слово Михайлу Блавацькому.
Прошу передати.
Шановний Голово, шановні депутати! Всеукраїнське об’єднання "Свобода" даний законопроект підтримувати не буде. Тому що це законопроект, який не відповідає вимогам СОТ, в першу чергу. Це законопроект, який не має належного фінансового обґрунтування. Це законопроект, який є недосконалий. І ми вважаємо, що оцей законопроект, який сьогодні діє Закон України "Про митний тариф України" вважаємо таким, що втратив чинність і в замін нього потрібно прийняти і пропрацювати, доопрацювати новий Закон про митний тариф, де митний тариф України буде розміщений безпосередньо у проекті Закону, а не в окремому додатку, як це ми сьогодні хочемо прийняти і це як ми сьогодні бачимо. Сьогодні збільшити ввізне мито в два рази – це просто на просто це знущання над справедливим бізнесом, над тими підприємцями, які сьогодні чесно сплачують податки і завозять товар. Ми маємо сьогодні інший результат. Ми всі прекрасно знаємо, що на протязі місяця в Україну завозиться біля 200 тисяч пального – це бензин, дизельне паливо, це мазут і інші паливні матеріали, мастила. А де сьогодні від цього надходять податки? Де сьогодні хто сплачує з того товару акциз? Хто сплачує всі інші податки і наповнює сьогодні бюджет? Оце величезна проблема, яку потрібно сьогодні нам вирішити, а не приймати хаотично ті законопроекти, які лобіюють сьогодні олігархи. Всі вони не сплачують податки до бюджету України, а просто-на-просто його грабують. І отакими законопроектами, які сьогодні пропонують в черговий раз через наш комітет, до речі, який не підтримує ці законопроекти. І ви хочете сьогодні, що, дати знову їм волю? Я думаю, що ми повинні опам’ятатися, український народ повинен знати, хто не сплачує податки.
Дякую. Народний депутат Ляшко, хвилина, прошу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. За останні 22 роки, коли Україна є незалежною, ми внутрішній ринок перетворили на полігон, куди завозять імпортний хлам, починаючи від китайського, турецького (хай брати китайці і турки пробачать нам), але це є правда, і знищили власне виробництво. І в цьому доля відповідальності не лише нинішнього уряду, а й всіх попередніх урядів. І через мита, якраз через ці процедури ми мали б регулювати доступ в Україну імпортної продукції, захищаючи власний ринок. Нинішній уряд цього не робить, внаслідок цього, для наших виборців скажу простою мовою, мільйони українських людей залишились без роботи, без можливості годувати свої сім’ї. Ось 1 вересня було, переважна більшість людей своїм дітям нового портфеля і взуття не купили, бо не було за що. Оце результати діяльності уряду. Тому ми повинні радикально переглянути цю політику і захищати внутрішній ринок, в тому числі встановлюючи мита, обмеження тощо, для того, щоб дати нашим людям роботу і зарплату.
Дякую. Фракція Віталія Кличка, Пинзеник. Прошу, хвилина у вас.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Яку мету переслідував цей законопроект? Митниці різних країн світу повинні вживати єдині коди товарної номенклатури зовнішньоекономічної діяльності. Ви розумієте, що неможлива робота митниць, якщо польська митниця вживає одні коди, українська – інші коди. Тому ідея законопроекту правильна, але під приводом так званої європейської інтеграції в цей законопроект напхали норми, які до нього відношення не мають. Дехто пропихає в цьому законопроекті і підняття ставок мита на ввезення автомобілів громадянами України, прикриваючись так званими інтеграційними законопроектами. Фракція "УДАР" готова підтримати законопроект в частині, який стосується зміни кваліфікації проведення у відповідність до тих норм, які використовуються у всьому світі. Тому наша пропозиція проголосувати цей закон, відправити його на повторне перше читання, зняти ті норми, які викликають заперечення депутатів. І друга річ, Володимир Васильович, лідер фракції "УДАР" Віталій Кличко запропонував, щоб у нас не було казусів по так званих євроінтеграційних законопроектах, створити робочі групи, узгодити, це не є проблеми, які б ми не могли утрясти.
Дайте завершити.
Це не проблема, яку б ми не могли врегулювати, внести в зал Верховної Ради. Давайте у робочих групах узгодити, тільки після того вносити їх в зал і ставити на голосування.
Дякую. Я хочу надати слово Анатолію Аркадійовичу Максюті, хвилину. Прошу. З місця можна. Шановні народні депутати, увага. Включили мікрофон?
В основі своїй цей закон носить технічний характер, ми приводимо класифікацію у відповідність. Вже всі країни СНГ і європейські країни, і більшість інших країн це зробили, ми маємо привести. У нас працює система 2007 року, а всі працюють по системі 2012 року. Це основна частина закону і я просив би прийняти в першому читанні цей законопроект, а все, що стосується інших питань, потім, при розгляді до другого читання це можна розглянути, створити робочі групи і так далі, і прийняти у другому читанні. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення завершено. Я прошу уваги, прошу всіх присісти, я прошу сідати, я буду ставити на голосування проект закону. Ну, що це таке? Зараз буде перерва, всі там поспілкуєтесь, всі розкажете де, хто був і що робив. Прошу сідати. Хтось ногу зламає, так бігаєте, коли йде голосування. Переходимо до прийняття рішення. Є висновок комітету даний закон прийняти за основу. Тому першим я поставлю це питання, а як ні, то будемо визначатись. Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2105а) про внесення змін до Митного тарифу України, затверджений Законом України "Про Митний тариф України" (нова редакція) для прийняття за основу. Прошу голосувати. [[13:33:27]] За-217 Проти – 10, утрималося – 83, не голосувало – 74. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 178, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія України – 32, позафракційні – 7. Вносилася пропозиція, прошу уваги, народних депутатів, направити на доопрацювання комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону номер реєстраційний 2105а. Прошу народних депутатів проголосувати за це. [[13:34:25]] За-258 Проти – 0, утрималося – 47, не голосувало – 81. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 178, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 0, Компартія України – 32, позафракційні – 10. Закон направлений в комітет на доопрацювання. Йдемо далі. Розглядається проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування пільгової категорії осіб, які отримують побутове паливо відповідно до Гірничого закону України (проект закону 2841). Як будемо розглядати? Ставлю на голосування скорочена процедура. Прошу проголосувати. [[13:35:43]] За-175 Проти – 74, утрималось – 4, не голосувало – 129. Рішення прийнято. По фракціях. Запрошую для доповіді першого заступника міністра енергетики та вугільної промисловості Ігоря Миколайовича Поповича. Потім – керівник комітету. Дві хвилини. Прошу вас.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування пільгової категорії осіб, які отримують побутове паливо відповідно до Гірничого закону України розроблений Міненерговугілля на виконання Національного плану дій щодо впровадження програми економічних реформ на 2010-2014 роки. Метою прийняття даного законопроекту є звільнення пенсіонерів закритих вугледобувних і вуглепереробних підприємств при забезпеченні торф’яними брикетами від сплати податку. Зазначена категорія осіб проживає на території буровугільного басейну в районах закритих буровугільних гірничих підприємств та мають право на забезпечення побутовим паливом згідно статті 48 Гірничого закону України. Прийняття проекту закону дозволить зменшити витрати на ліквідацію неперспективних вугледобувних підприємств, оскільки постачання та доставка кам’яного вугілля на територію Кіровоградської та Черкаської областей є значно дорожчою, а опалення осель брикетами склалося історично. Проект. погоджено без зауваження Міністерством економічного розвитку та торгівлі України, Міністерством фінансів та Міністерством доходів та зборів України Центральним комітетом профспілок вугільної промисловості. Прошу підтримати зазначений законопроект.
Ігор Миколайович, а де знаходиться зараз міністр?
У відрядженні.
Коли він поїхав у відрядження?
Після засідання зразу поїхав у відрядження.
Після засідання? Оце я при всіх депутатах кажу: останній раз доповідає тут заступник міністра. [[Оплески]] Я буду знімати всі урядові закони, якщо не буде доповідати керівник міністерства. От письмо Прем’єр-міністра, там написано "доповідає міністр". І він повинен поїхати у відрядження. Доповісти депутатами, а потім поїхати. Оце так, це – останній раз. Я прошу передати. Сідайте! Я прошу голову Комітету з питань податкової та митної політики Віталія Юрійовича Хомутинніка. Прошу.
Дякую. Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Мова йде про можливість надання соціальної пільги у Податковому кодексі для тих людей, які мають бажання отримати торфяні брикети. Щоб вони не сплачували податок з доходів фізичних осіб. Сьогодні така пільга існує для вугілля та вугільних брикетів. Але є потреба, і Міністерство відповідне звернулося з такою законодавчою ініціативою збільшити цю пільгу, розширити цю пільгу також і на торфяні брикети для тих людей, які хочуть взяти безкоштовно для власних потреб. Тому цей законопроект, поданий урядом, був підтриманий комітетом і рекомендується прийняти його у першому читанні. Однак, є ще два законопроекти, пов’язані з ним, це 2842, змінид од Бюджетного кодексу, а також зміни до Гірничого Закону України, 2843. Тому до того, як цей законопроект буде підготовлений до другого читання, є потреба також ці законопроекти разом розглянути, можливо, і проголосувати в цілому. Тому що сьогодні вересень і вже не за горами ті часи, коли вже буде потреба брати паливо і отоплювати відповідні будинки. Дякую за увагу. Прохання: підтримати.
Дякую. Сідайте. Шановні народні депутати, є потреба обговорювати? [[Шум у залі]] Є чи нема? Шановні народні депутати, одне слово закону – добавити ще для людей, той, хто на побутові торф, нащо обговорювати? Що тут не ясно? Сідай, не будемо обговорювати. [[Шум у залі]] Ставлю на голосування. [[Шум у залі]] Можете не голосувати. Як не хочете – не голосуйте. Нащо гаяти час? Ви мені скажете. Одно слово – закон. Давайте людям вугілля дамо і дамо торф. Ставлю на голосування проект Закону (номер 2841) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування пільгової категорії осіб, які отримують побутове паливо відповідно до Гірничого закону України, для прийняття за основу і в цілому. Прошу проголосувати, потім поговоримо, потім балачки будуть, давайте проголосуємо. Голосуйте. [[13:41:54]] За-331 Проти – нуль, утримались – нуль, не голосували – 51. Рішення прийнято. По фракціях. Які вам мотиви? Хватить уже. Законів пишемо, розглядати по 40-50, а розглядати все забалакали. Як? Забалакали, да? Хвате. Давайте працювати, хвате. Шановні народні депутати, ну, я вас дуже прошу. Розглядається проект Закону (№2188) про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я (щодо строків укладання контрактів з керівниками державних, комунальних закладів охорони здоров’я). Як розглядаємо? По повній? А тут вносять пропозицію – по скороченій. Я ставлю на голосування скорочену процедуру. [[13:43:15]] За-161 Проти – 65. Утримались – 7. Не голосували – 142. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 159, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 0, "Позафракційні" – 2. Я прошу, Ірина Дмитрівна Спіріна, народний депутат України, доповідайте.
Вельмишановний Володимире Васильовичу, вельмишановні народні депутати! До вашої уваги пропонується Закон (2188) про внесення змін до статті 16 Основ законодавства України про охорону здоров’я. За останні роки поширюється практика укладання контрактів з керівниками державних комунальних закладів охорони здоров’я терміном всього на один рік. Таку практику вважаємо ганебною. Для реалізації довгострокових програм керівнику потрібна певна свобода у виконанні своїх професійних обов’язків та час для досягнення результатів. На підставі частини дев’ятої статті 16 Закону України "Основи законодавства України про охорону здоров’я" керівники державних комунальних закладів охорони здоров’я призначаються на посаду шляхом укладання з ним контракту. Контракт завжди має строковий характер. Через малий термін контракту керівники державних комунальних закладів охорони здоров’я відчувають невпевненість у майбутньому, стають більш керованими, більш залежними від зловживань вищого керівництва та зовнішнього тиску. Основні зусилля вони спрямують на отримання посади, ніж на. завдання реформування сьогодні галузі в охороні здоров’я. Таким чином, головні лікарі стають заручниками або політичної ситуації, або особистих взаємодій зі своїми керівниками. Основним критерієм повинні бути, по-перше, тільки професіоналізм, відповідальність за доручену справу. Прийняття цього закону має на меті захист трудових прав керівників державних комунальних закладів охорони здоров’я. Пропонується прийняття змін до статті 16 Закону України "Основи законодавства України про охорону здоров’я", в якій визначати термін контракти не менше.
Дайте завершити. Завершуйте.
Основним нормативно-правовим актом регулювання зазначеного питання є Конституція України, "Основи законодавства України про охорону здоров’я", Кодекс законів про працю України. Законопроект доопрацьований. Він не несе в собі ніяких законодавчих актів, додаткових фінансових витрат з державного бюджету України. Дуже прошу підтримати цей законопроект. Він дуже важливий сьогодні у нашій галузі. Дякую.
Дякую. Сідайте. Я прошу голову Комітету з питань охорони здоров’я Тетяну Дмитрівну Бахтеєву. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Законопроект 2188 був розглянутий на засіданні нашого Комітету з питань охорони здоров’я ще 20 березня цього року. Ним пропонується викласти в новій редакції статтю 16 "Основ законодавства України про охорону здоров’я". Вона передбачає, що керівники державних та комунальних закладів охорони здоров’я призначаються на посаду шляхом укладення з ними контракту строком на 3 роки. Головне науково-експертне управління вважає, що за результатами розгляду у першому читанні цей законопроект можна прийняти за основу. На думку комітету, проблема, на вирішення якої спрямований законопроект, є дуже актуальною. 7 липня 2011 року Верховною Радою України були внесені зміни до основ законодавства України про охорону здоров’я, які запровадили контрактну форму призначення керівників державних та комунальних закладів охорони здоров’я. Водночас до цих пір Міністерство охорони здоров’я не врегулювало своїми наказами ані порядок укладення контрактів з такими керівниками, ані строки, на які вони можуть укласти. Тому нині кожен регіон вирішує питання на власний розсуд, керуючись лише загальними положеннями Закону про місцеве самоврядування та Кодексу законів про працю. Як наслідок, на практиці з керівниками державних та комунальних закладів охорони здоров’я контракт укладається строком лише на один рік. І це негативно відображається на якості медичного обслуговування населення та дестабілізацію нормального функціонування закладів охорони здоров’я. На нашу думку, контракти з керівниками державних та комунальних закладів охорони здоров’я мають укладатися щонайменше строком на 3 роки, а бажано на 5 років. Безумовно, законопроект.
Завершуйте.
потребує удосконалення. І наш комітет, якщо ви всі, шановні колеги, проголосуєте, буде працювати до другого читання, і всі недоліки ми обов’язково відпрацюємо. І дуже це важливий законопроект, прошу проголосувати. Дякую.
Дякую. Сідайте. Я представнику уряду у Верховній Раді. Ткаленко? У розгляді питання повинен бути присутнім Качур Олександр Юрійович, перший заступник міністра охорони здоров’я. Де він? Де він, я спрашую, що ви мені показуєте. Я ще раз. Сьогодні останній день, коли так можна по відношенню. відноситися до депутатів в Верховній Раді. Так далі не буде! [[Шум у залі]] От запам’ятайте всі! Питання буду з завтрашнього дня знімати з розгляду, будемо розглядати питання тільки депутатів. Прошу хвилину Ганні Герман. [[Шум у залі]] Я всім даю і вам дам! Прошу.
Шановний пане Голово! Ми просимо вас зараз в прямому ефірі звернутися до Прем’єр-міністра України і попросити його, щоб міністри Кабінету Міністрів приходили в зал парламентський не лише тоді, коли треба покрасуватися перед Президентом. Вони повинні приходити на розгляд дуже важливих питань. Питання, яке зараз розглядається, – надзвичайно важливе. При призначення кадрів медичних в регіонах під так звані контракти процвітає корупція, і так звані однорічні контракти – це лише засіб для корупційних дій і їх механізм. І те, що депутати з більшості підняли це питання, і те, що голова комітету підтримала це питання, і те, що ми будемо голосувати, і те, що міністра охорони здоров’я це не цікавить, і вона не знайшла можливості прийти в парламент для розмови цієї серйозної – це дуже тривожний симптон.
Дякую. Я прошу на обговорення записатися народних депутатів від фракцій. Я прошу, фракція "УДАР" Віталія Кличка", Оксана Продан. Прошу.
Прошу передати слово Ковальчук Віталію Анатолійовичу.
Віталію Ковальчуку прошу передати.
Віталій Ковальчук, фракція партії "УДАР Віталія Кличка". Шановний Володимир Васильович, ми підтримуємо вашу жорстку позицію щодо поваги до народних депутатів з боку Кабінету Міністрів, але я хочу вам нагадати, що також ми вимагаємо, щоб ви теж поважали право кожного народного депутата принаймні на виступ. І хочу вам нагадати, що відповідно до третього статті 34 Закону про Регламент кожна депутатська фракція має гарантоване право на виступ, принаймні, одного представника з кожного питання порядку денного. Тому ще раз наголошуємо на те, що ви не повинні порушувати Регламент і якщо в залі є вимога про обговорення законопроектів, ви повинні надавати нам таку можливість. Це перше.
Я сприймаю критику!
Дякуємо. З приводу цього законопроекту, то фракція партії "УДАР" підтримає цей законопроект і ми будемо голосувати за. Дякую.
Дякую. Дякую. Об’єднання "Свобода", народний депутат Мельник.
Прошу передати слово Святославу Ханенку.
Прошу передати.
Святослав Ханенко, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні колеги, вся фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" буде підтримувати даний законопроект з надією на те, що він привнесе в той хаотичний стан управління охороною здоров’я, і катастрофічну ситуацію, яка там є, позитивні зміни, стабілізуючи процедури прийняття і організацію роботи керівників галузі. Ми підтримуватимемо цей законопроект. Але, разом з тим, фракція має заувагу до того, що коли Іван киває на Степана, а міністерство на фракцію Партії регіонів, то розберіться між собою, яких міністрів ви призначаєте і з ким ви як працюєте, як ви виконуєте програми. Будь ласка, пропозиція, заслухати міністра охорони здоров’я на комітеті Верховної Ради щодо подальшої взаємодії. Дякую.
Дякую. Депутат з Троєщини місто Київ, фракція "Батьківщина", Яворівський. Прошу.
Я передаю слово моєму прекрасному сусідові Миколі Томенку.
Прошу.
Шановні колеги, наша фракція буде підтримувати даний законопроект та хоче сказати, що, на жаль, ми цим законопроектом радикально ситуацію не змінимо, оскільки ми живемо в ситуації коли майже два роки вже в Україні, я вам нагадаю, здійснюється медична реформа. І, я думаю, було би справедливо, щоб міністр, яку ми живою не бачили жодного разу в парламенті прийшла сюди і поінформувала, що таке медична реформа для пересічного українця за два роки. І сюди входить питання не лише призначень, сюди входить питання, на мою думку, хибності стратегії, яка здійснюється сьогодні. Я радив би вам прочитати останню аналітичну доповідь про медичну реформу в Росії, де сьогодні стало зрозуміло, що підхід, який, до речі, Україна сьогодні копіює в Росії, абсолютно хибний і Росія сьогодні відходить від того підходу, коли знищуються невеликі лікарні, закриваються ФАПи. А ми копіюємо цю моду. І на сьогоднішній день фактично зикне сільська медицина. Друга позиція. Друзі, не проблема, що призначають на рік, на три, хоча це дуже важливо. Сьогодні фактично, що таке головний лікар? Головний лікар – це номенклатурна посада не обласної районної адміністрації, це номенклатурна посада обкому або райкому Партії регіонів. Ви що бачили живого головного лікаря не члена Партії регіонів? Я, наприклад, в Черкаській області не бачив. Більше того, в Черкаській області у нас головні лікарі родом з Донецької області. Щоб скріпити медицину в Черкаській області беремо з Донецької області лікаря, за бюджетні гроші купують йому кватиру, тому що в Черкасах же немає лікарів підготовлених, і вони починають керувати. Я би взагалі на перехідний період заборонив в партію брати головних лікарів, щоб вони думали не про партії, а думали про пацієнтів. Бо сьогодні директор школи і головний лікар – це партійна номенклатура. Тому правильно, щоби посилити незалежність лікарів. Але найбільш важливо – зняти партизацію, зняти корупцію і дати можливість лікарям думати про пацієнтів, а не про партію.
Дякую. Фракція Компартії України, народний депутат Бідьовка.
Фракція Компартії, Володимир Бідьовка. Уважаемые товарищи, фракция коммунистов вышла с инициативой по этому закону, прежде всего для того, чтобы: первое – снизить уровень коррупции в медицинской сфере; второе – повысить эффективность медицинского обслуживания. Потому что сегодня главврач как руководитель каждого предприятия должен работать на обеспечения долгосрочного развития и улучшения медучреждения. А не думать, кому ему через год нужно занести деньги, чтобы он остался на должности. И, конечно же, сегодня это и кадровый вопрос то, о чем постоянно говорят коммунисты. Ведь развал советской системы здравоохранения привел сегодня к жесточайшему кадровому голоду не только в, скажем так, медицина, медсестры и врачи, но и в руководящем составе главврачей. Потому что сегодня воспитание главврача, именно медика, менеджмента в медицине, это целая должна быть пройти школа, а у нас порой вот этими вот сроками что один год и дальше у тебя, скажем так, переаттестация, перезаключение контракта, зачастую манипулируют. В том числе манипулируют и при приближении выборов местные или какие-либо другие органы власти. Спасибо. Фракция коммунистов еще раз высказывается за поддержку этого законопроекта и просит всех небезразличных к медицине поддержать этот законопроект.
Я прошу, Володимир Михайлович Литвин. Виступали вже. Це останній мабуть уже і будемо приймати рішення.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Я в розвиток того, що сказав Микола Томенко – справді така ситуація є. Але у свій час, я пам’ятаю, було прийнято рішення, добровільно підписалися глави обласних державних адміністрацій, що вони будуть позапартійними, і у нас не було абсолютно проблем. Бо в нас, в залежності від того, хто при владі, міняється партійність: "Наша Україна", "Батьківщина", Партія регіонів. І це буде так і далі, поки не наведемо порядок, щоб лікарі не розглядалися, головні лікарі, як резерв політичних сил, рівно як і директори шкіл. Цей законопроект треба абсолютно приймати, щоб вони не були залежні від політичної кон’юнктури хоча би років 3. Бажано, щоб було 5, а, можливо, 6 років, щоб був дах між виборами президентськими. Але одночасно, я просив би, шановні колеги, підтримати цей закон і до другого читання підготувати нам довідку про те, в результаті медичної реформи наскільки у нас збільшилось керівників медицини на місцях. Я вам, шановні колеги, наведу довідку.
Дайте завершити.
Відносно Регламенту я скажу: давайте не будемо принижувати, депутати однакові – одні виступають 2, а інші 1 хвилину. Давайте кінчати з цією тоталітарною практикою. Шановні колеги, тепер відносно прикладу. Раніше у місті Новоград-Волинському і районі був один керівник медицини, головний лікар міськрайлікарні. Зараз в результаті реформи, що маємо? Начальник Управління охорони здоров’я району, начальник Управління охорони здоров’я міста, головний лікар поліклініки, головний лікар первинної медичної допомоги і головний лікар медицини катастроф, вся реформа. Гроші скерували справно. Тому крім всього іншого до другого читання треба було б внести поправку і в цьому плані. Законопроект, на мій погляд, треба прийняти за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую. Хвилину народний депутат Журавський і від фракції "УДАР" хвилина буде, і будемо приймати рішення, і я тоді оголошу перерву. Прошу.
Шановні колеги, цей законопроект звичайно заслуговує на увагу, оскільки дозволяє місцевим органам влади самостійно обирати строк дії контракту з керівником відповідного закладу охорони здоров’я. Аргументи тут наведені, ми будемо голосувати "за". Але для чистоти експерименту і для правди, в багатьох регіонах є достойні члени партії "Батьківщини", які є головними лікарями. Наприклад, у Дніпропетровську керівник пологового будинку жінка, депутат обласної ради є член "Батьківщини", це так відповідь моєму колезі. Дякую.
Від фракції "УДАР", між собою, народний депутат Розенко, хвилину і приймаємо рішення.
Павло Розенко, фракція "УДАР". Я теж хочу підтримати свого колегу Ковальчука щодо необхідності виступів всіх народних депутатів. Ви кажете, що справді начебто фраза в законопроекті міняється. Що ж робити? Але ви подивіться той законопроект, коли нам дають лише тільки торф. Через півроку уряд нам внесе ще якісь брикети, ще тирсу, так можна раз і назавжди вирішити це питання, по забезпеченню шахтарів альтернативним видом палива, ні, ми знову робимо законотворчість. Щодо цього законопроекту, однозначно фракція "УДАР" підтримує незалежність медичних працівників, бюджетної освіти тощо. Але я хочу сказати, що для тих категорій громадян питання номер один те, що сьогодні уряд фактично заморозив цим людям заробітні плати. Заморозив всі надбавки, заморозив пенсії, люди отримують максимум голі оклади. Це внаслідок того, що уряд до цього часу не вніс до Верховної Ради зміни до державного бюджету України на.
Дякую. Я прошу уваги народних депутатів, підготуватись до голосування. Ставлю на голосування проект Закону (№ 2188) про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я (щодо строків укладення контрактів з керівниками державних, комунальних закладів охорони здоров’я) для прийняття за основу. Прошу голосувати. [[14:03:37]] За-321 Ранкове засідання оголошую закритим. Перерва. В 16 годин продовжимо роботу сесії Верховної Ради України.