Уважаеми колеги, моля, заемете местата си! Моля за регистрация! 144 регистрирани народни представители. Има кворум. Отривам заседанието. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, дневният ред за днес включва: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ ПО РЕДА НА ЧЛ. 91 – 103 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. На първо място, разисквания по питане от народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров към заместник министър-председателя по ефективно управление Калина Константинова относно състоянието на „Български пощи“ ЕАД, след което отговори на въпроси и питания.
Декларация!
Заповядайте, госпожо Атанасова, за декларация от името на парламентарна група.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, госпожо Вицепремиер! Господин Председател, повече от 24 часа цялото ни общество се вълнува от един въпрос: кой и защо постави решетки на парадния вход на Народното събрание… [[Шум, смях и възгласи: „Еее!“от „Продължаваме Промяната“.]]
Моля за тишина, колеги!
Колеги, разбирам и Вашето вълнение, задават се обаче и други въпроси. …кой и защо го нареди, кой ще плати монтажа и демонтажа им и санкцията по административния акт, наложен на Народното събрание? Господин Председател, вероятно знаете, а и вчера многократно подчертавахте, че за да говорим за парламентаризъм, отношение към думата има не само буквата на закона, а духът, атмосферата, архитектурата, възприятието и доверието. През вчерашния ден беше демонстрирано от Вас и Ваши колеги непременното зачитане на буквата на закона, не толкова на духа. И съгласно буквата на закона никой не може да унищожи сграда – паметник на културата, като монтира някакви съоръжения, наподобяващи килийна конструкция. Затова и резонният въпрос е: кой закон спазихте, господин Председател, при допускането на тази гавра с паметник на културата от национално значение? Сигурно и Вие, а и уважаемите колеги, които така бурно почти аплодираха моето излизане и тази декларация, знаят някои факти за архитектурата на тази сграда. Не само че тази сграда е една от първите, построени след Освобождението, още през 1884 г. с решение на министър-председателя Петко Каравелов, а е символ, символ на независимостта на българската държава. През този вход, уважаеми колеги и господин Председател, входът с Вашите решетки, е влизал Фердинанд, за да приветства българския народ след обявяването на Независимостта на България пред Четиринадесетото обикновено народно събрание. Под надписа на българския герб „Съединението прави силата“ Вие монтирахте, уважаема Промяна, решетки, а срещу него вече месеци наред стоят метални ограждения. От какво Ви е страх, господа управляващи, от Съединението, или от силата? Та нали съединението „срещу“ Ви обедини в хибрида, наречен правителство, А отбор, братство на почтените, нали се разхождахте с табели: „Нас не ни е страх“, нали бяхте изборът на тези, които Ви овластиха, нали зачитахте волята народна, господа демократи, и по тази воля сте в тази зала. Не знам дали осъзнавате, че и в най-мракобесните времена на тоталитарния комунистически режим дори никой не си е позволявал подобно нещо със сградата на българския парламент… [[Шум и реплики.]]
Тишина, колеги!
…не знам дали осъзнавате, че тези, от които се пазите, са Вашият работодател? Осъзнавате ли? Срещу тях ли издигнахте метални стени, или се пазите от силата, от силата на недоволството, от справедливия гняв на хората, от възможността някой да Ви поиска сметка, че съсипвате държавата ни? Спомнихте ли си, господин председател, кой разписа разпореждането за монтажа на решетките? Защото да твърдите, че не сте автор на това решение, означава, че друг взема решения в парламента, да твърдите, че не помните, е някак неуместно за младата Ви възраст, да твърдите, че някой Ви е наредил, е опасно за поста, който заемате, защото по Конституция Вие сте отговорен. И не ми се ще да мисля, че някой може да Ви нареди и друго – например да изкопаете воден ров около парламента или стрелкови кули, или да пуснете ток по решетките. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Да търсите индулгенция в препоръки е неуместно. Защо го направихте, господин Председател, и кой ще плати сметката? Да не би пък Промяната да имате някакъв фетиш към решетките – не знам? [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Министър-председателят Ви поиска решетки за лидера на опозицията. Получи ги и след 24 часа съдът постанови, че те са незаконни. Вие поискахте решетки за парламентаризма и след 24 часа Ви постановиха да ги премахнете. Колеги, не е смешно. Вземете си поука! Не опитвайте друго, защото народът скоро и такъв срок няма да Ви даде. Благодаря [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Атанасова. Получени писмени отговори на въпроси и питания за периода 13 – 19 май 2022 г. от: - министър Александър Николов на въпрос от народния представител Антоанета Цонева; на два въпроса от народния представител Владислав Панев; на въпрос от народния представител Делян Добрев; на два въпроса от народния представител Зорница Стратиева; на въпрос от народния представител Мартин Димитров; на шест въпроса от народния представител Николина Ангелкова; на въпрос от народния представител Филип Попов; на въпрос от народния представител Христо Гаджев; на въпрос от народния представител Цончо Ганев; - заместник министър-председателя и министър Асен Василев на въпрос от народния представител Владислав Панев; на въпрос от народния представител Деница Николова; на въпрос от народния представител Димитър Ташев; на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - министър Асена Сербезова на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; и на въпрос от народния представител Росица Кирова; - министър Атанас Атанасов на три въпроса от народния представител Христинка Иванова; - заместник министър-председателя и министър Йордан Караджов на въпрос от народния представител Васил Стефанов; на два въпроса от народните представители Десислава Танева и Мария Белова; на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; на въпрос от народния представител Стефан Апостолов; - министър Драгомир Заков на въпрос от народния представител Иван Клисурски; - министър Иван Иванов на питане от народния представител Младен Шишков; на въпрос от народните представители Зорница Стратиева и Александър Дунчев; на два въпроса от народния представител Ивайло Мирчев; на два въпроса от народния представител Петър Петров; - заместник министър-председателя Калина Константинова на въпрос от народни представител Христо Гаджев; - министър-председателя Кирил Петков на шест въпроса от народния представител Николина Ангелкова; и на въпрос от народния представител Славена Точева; - заместник министър-председателя и министър Корнелия Нинова на въпрос от народния представител Христо Гаджев; - министър Надежда Йорданова на въпрос от народния представител Богомил Петков; - министър Николай Събев на въпрос от народния представител Антоанета Цонева; на въпрос на въпрос от народния представител Димитър Николов; на три въпроса от народния представител Зорница Стратиева; на въпрос от народния представител Ина Иванова; на пет въпроса от народния представител Николина Ангелкова и два въпроса от народния представител Христо Гаджев; - министър Теодора Генчовска на въпрос от народния представител Иван Клисурки. Заповядайте за процедура, господин Гаджев. След това ще преминем към разисквания по питанията.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, госпожо Вицепремиер! Взимам процедура по начина на водене относно току що обявените, връчени писмени отговори. Искам да Ви информирам, че на два от тях – на моите въпроси, за които току-що казахте към министър Радостин Василев и към министър Николай Събев, всъщност не са отговорили. Задал съм въпроси към всички министри относно състава на политическия кабинет на министрите, на вицепремиерите и на министър-председателя и съответно повечето са отговорили. Получават се два интереси казуса. Двамата, които не са отговорили какъв е съставът на политическия им кабинет, са всъщност тези двама министри. Още днес ще пусна нови въпроси към тях. Надявам се да ги допуснете, за да може в крайна сметка да изпълнят парламентарните си задължения, и то задълженията си по парламентарен контрол. Това е първото. Второто нещо, което ми направи впечатление тук, идва от работата на администрацията на Народното събрание. Не знам дали има някакви нови инструкции или не, но за първи път се заличават имената на политическите кабинети. За тези от зрителите, които не знаят, политически кабинети са началник кабинета, парламентарният секретар и съветниците – реално хората, които движат политиките на министрите, защото министрите са натоварени хора, няма как да вършат всичко сами. Така че мисля, че е публична информацията кои са тези хора, които реално управляват държавата. Оказа се, че за първи път това стават лични данни и съответно бива цензурирано на сайта на Народното събрание. Давам Ви пример – задал съм същия въпрос и към двата служебни кабинета от миналата година. Единият, между другото, беше в началото на декември месец на тази легислатура и съответно и днес да проверите на сайта на Народното събрание, тези имена са публични. Сега се оказа, че само за редовния кабинет вече са закрити и тайни. Надявам се да извършите проверки и да се отмени това заличаване, защото мисля, че публичността ще добави за прозрачността на правителство да се знае все пак кои са политическите кабинети. Искам да отправя и още една бележка: министър Божидар Божанов вече публично си ги обяви точно заради това, че не смята за коректно да се заличава подобна информация. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев, че насочихте вниманието ми този въпрос. Ще го проверим. По начина на водене? Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Искам да подкрепя колегата Гаджев. Само да Ви помоля, когато разширите проверката, да я разширите в рамките на Четиридесет и четвъртото народно събрание, тъй като същите въпроси, които той задава сега, съм задавал тогава – за всички министри, за цялата администрация, за всички агенции. Отговорът беше, че са лични данни и че няма как да бъдат публикувани – от Вашите министри. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „И в момента са на сайта.“]] Така че, наистина, ако не са лични данни, то нека бъдат върнати със задна дата и да бъдат показани заплатите, възнагражденията и допълнителните материални стимулирания и на Министерския съвет в рамките на Четиридесет и четвъртото народно събрание. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Свиленски. За процедура тип реплика – господин Гаджев. [[Шум и реплики.]]
За уточнение на процедурата става въпрос. Хубаво е, защото трябва да се знае, че за Четиридесет и четвъртото народно събрание, ако върнете назад и за Четиридесет и второто, и третото и така нататък, имената на състава са публична информация и са качени на интернет страницата – и в момента могат да ги проверят. Задавал съм въпроси за възнагражденията на членовете на кабинетите – оттам е отговорено коректно, между другото, и от трите кабинета до момента, че това е лична информация, а възнагражденията се определят по наредба от Министерския съвет. Ако ще се публикуват такива неща, наистина ми е любопитно да ги видим и в момента.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Ще проверим този въпрос. Преминаваме към разискванията по питане. Питането беше от народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров към заместник министър-председателя по ефективно управление Калина Константинова относно състоянието на „Български пощи“ ЕАД, на изплатените заплати на служителите и хакерската атака. На питането от народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров е отговорено в пленарното заседание на 13 май 2022 г., петък. На същото заседание 52 народни представители от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“, парламентарната група на „Демократична България“, парламентарната група на „Има такъв народ“ и парламентарната група на „БСП за България“ са внесли предложения за разисквания по питането заедно с Проект на решение. Разискванията са насрочени от председателя на Народното събрание за следващото заседание за парламентарен контрол. Предложението за разискването по питането и Проектът за решение са изпратени на народните представители в електронен вид на 13 май 2022 г., петък. Внесеният Проект за решение, който следва да се гласува, е: Проект за решение, внесен от 52 народни представители от парламентарните групи на „Продължаваме Промяната“, „Демократична България“, „Има такъв народ“ и „БСП за България“, с входящ № 47-254-0062 от 13 май 2022 г., регистриран в 13,50 часа. Напомням, че времето, което имат парламентарните групи по време на разискването, е общо един час: „Продължаваме Промяната“ – 14 минути; ГЕРБ-СДС – 13 минути; „Движение за права и свободи“ – девет минути; „БСП за България“ – седем минути; „Има такъв народ“ – седем минути; „Демократична България“ – пет минути; ВЪЗРАЖДАНЕ – пет минути, без право на удължаване. Давам думата на вносителите да представят предложението и Проекта на решение. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Миналия петък, след питане на колеги народни представители, се възползвахме от възможността, която ни дава чл. 101, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, за да предложим на Народното събрание да вземе решение за одит на Български пощи. Не мисля, че някой би бил против такъв одит, имайки предвид, че пощите са една много важна институция. Във всички европейски страни това е лицето на всяка една държава. В България може би повечето, някой от Вас знаят, други не, но в пощите работят 9000 души. Има общо 2973 пощенски станции в цялата страна – 633 от тях в градовете, 2340 в селата. Всъщност пощите са една много важна инфраструктура, която беше неглижирана много дълго време. Затова ние решихме, че е важно като Народно събрание да влезем във функциите си и да възложим на един независим орган, който е Сметната плата, да направи одит и затова ще Ви прочета самото предложение, което имаме за решение: „1. Възлага на Сметната палата да извърши одит за съответствие при финансовото управление на „Български пощи“ ЕАД за периода 1 януари 2020 г. – 30 април 2022 г. 2. Извършването на одита да започне от 23 май 2022 г. и срокът за внасяне в Народното събрание на окончателния доклад на Сметната палата е 29 юли 2022 г.“ За нас е важно този одит да бъде направен колкото се може по-бързо, за да може да се стъпи на него и новата визия, която сме приготвили за развитието на пощите, да стъпи върху едни конкретни данни, направени от един независим орган. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Откривам дискусия по разискванията. Желаещи за изказване? Заповядайте, господин Димитров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаема госпожо Вицепремиер! Ние ще подкрепим искането на управляващата коалиция относно пълната ревизия на „Български пощи“ ЕАД. Добре е да знаем какво се е случвало с това дружество през последните години, но, съгласете се, че дори повече от месец след атаката на „Български пощи“ ЕАД те все още не работят на пълен капацитет. В моето изказване искам да засегна няколко проблема и да направя едно конкретно предложение към Вас, госпожо Константинова. За хората от селата „Български пощи“ ЕАД в голяма част от дейността си изпълняват социална дейност – там хората получават пощенски записи от децата и внуците си, там те плащат битовите си сметки и също получават пенсиите си. На първо място, проблемът е, че продължава да има хора с неизплатени пенсии и колкото и странно да звучи, има и такива с неизплатени великденски надбавки. Знам за три случая. Друг съществен проблем е това, че в някои слабонаселени райони, в които няма редовни линии на междуградски транспорт, „Български пощи“ ЕАД са единственото място, на което хората могат да си платят битовите сметки. Тук идва големият проблем, че хората започват да получават известия за спиране на тока. Съгласете се с нас, че в ХХI век да бъде спрян токът на хората по селата си е голям проблем. Оттук идва и нашето предложение към Вас, госпожо Константинова: направете една среща с представители на ЕРП-дружествата, запознайте ги с проблемите на пощите и уговорете условия, които да защитят интересите на българските граждани в селата. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Димитров. Реплики към господин Димитров има ли? Не виждам. Георги Гвоздейков – за изказване. Записан е и Халил Летифов.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми колеги народни представители! Въпреки че не съм финансист, аз си направих труда да прочета този доклад, представен от Вас, и си задавам въпроса: дали това дружество е било управлявано ефективно като търговско дружество – такова държавно, защото се забелязва една тенденция от 2015 г. до миналата година – до 2021 г., със сериозни задължения и приключване на годините със загуби? Ако направим аналог с управлението на дружества с частни капитали, дали по същия начин би се търпяла тази дисциплина – да приключваш годините на загуби и да се случва това системно недофинансиране на „Български пощи“ ЕАД, довело до натрупване до над 80 млн. лв. И, да, ние от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим този проект за извършване на одит от Сметната палата, като ще настояваме да бъдат наистина проучени и представени на обществото причините, довели до този финансов резултат на „Български пощи“ ЕАД. И се надявам наистина със средствата, които са заложени по Плана за възстановяване и устойчивост, това да бъде променено и оттук нататък управлението на това дружество да покаже наистина резултат, тъй като услугите на „Български пощи“ ЕАД имат много значим социален ефект за обществото. Ние ще следим зорко резултата оттук нататък. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Гвоздейков. Реплики към Георги Гвоздейков има ли? Не виждам. За изказване – Халил Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Вицепремиер! Аз приветствам днешните разисквания по питането, включително и Проекта за решение, който е предложен. Ще предложа на вносителите една редакционна поправка и на Вас, господин Председател, в Проекта за решение. Точка 2: „Срокът за внасяне в Народното събрание на окончателния доклад на Сметната палата е 29 юли 2022 г.“ Нека юли да бъде заменен с август, като имам следните аргументи в тази посока. Август е почивен месец по Правилник и за Народното събрание, но дори да е работен за Народното събрание, обществото е във ваканция, ползва своите летни отпуски и почивки, а темата е твърде сериозна. Едва ли някой ще бъде против да се извърши щателен одит, но и той наистина да бъде ефективен. След това да бъде ефективен и самият дебат, който ще бъде, разбирайте, в работен режим, а няма да бъде в летния режим в месец август, когато набързо ще бъде приключена и самата проверка, а и набързо ще бъде претупан и самият дебат от резултатите от тази проверка. Това са ми основните аргументи в тази връзка, а и предвид това, което се случва в момента, с кибератаката, със забавянето на възнаграждението на служителите вътре, мисля, че има резон за удължим тази проверка като ефективност. И второ, дебатът наистина да бъде интересен и публичен, затова и правя това предложение. По отношение на Български пощи водихме един интересен дебат, когато променяхме Закона за пощенските услуги, прехвърляхме държавната политика от ресорното министерство към ресорен вицепремиер. Към момента това е вицепремиерът Калина Константинова, но остават редица въпроси за бъдещето на служителите на „Български пощи“ ЕАД, на услугата, която предоставят „Български пощи“ ЕАД, и това, което каза господин Настимир Ананиев, че над 2300 от пощенските станции са по малките населени места. В Плана за възстановяване и устойчивост е залегнала една точка като проект: „Да се осигурят пилотно разгръщане на зарядни станции за електромобили, за зареждане в крайна точка, в до 100 избрани населени места в селските райони, разположени по маршрути в туристическа дейност.“ Тук има няколко въпроса: първо, това държавна помощ ли е? Получена ли е такава нотификация за тази държавна помощ? Второ, как ще бъдат избрани тези 100 населени места при наличието на 2300 и отгоре такива? Какви ще бъдат критериите? Как точно ще бъде направено това нещо? По-нататък четем: „Инвестицията ще бъде в пълно съответствие с принципите и насоките на инструмента на ЕС за 5 G киберсигурност, където е необходимо, ще се извърши превантивен анализ на риска на доставчиците, използване на сертифицирани компоненти и процеси, както и постоянно тестване и одит.“ Това е чудесно, разбира се, и е много важно, само че в Плана за възстановяване и устойчивост 5G свързаността отпадна като проект и там беше направено нещо, което и до ден днешен не е ясно нито за сектор „Телекомуникации“, нито за общността тази свързаност как ще се извърши. Да не говорим, че заради промяната, която се случи в Плана за възстановяване, отпадна и една инвестиция, която беше ангажирана от страна на мобилните оператори, за тази свързаност. Всъщност ние ограничаваме свързаността, което, разбирайте, в някаква степен, че става по-сложна задача от гледна точка на изпълнение, но по-сложна задача става и самата киберсигурност. Но да се върнем на „универсалната пощенска услуга“. Един въпрос стои със страшна тежест и ние дължим отговор на обществото, а и на всички работещи служители на „Български пощи“ ЕАД. Знаем какво означава „универсалната пощенска услуга“, която включва следните дейности: приемане, пренасяне и доставка на вътрешни и международни пощенски пратки, кореспондентски пратки, малки пакети, печатни произведения, пратки за незрящи и слабовиждащи лица, приемане, пренасяне и доставяне на вътрешни и международни пощенски колети до 20 кг и така нататък, и така нататък. С договор тази услуга – „универсалната пощенска услуга“, е вменена на „Български пощи“ ЕАД за срок от 15 години, като това е обнародвано в „Държавен вестник“, бр. 102 от 2010 г. – 2025 г. този договор изтича. Въпросът е как ние защитаваме изпълнението на „универсалната пощенска услуга“? Ще бъде ли продължен този договор? Ще подобрим ли условията на труд на работещите и служителите в „Български пощи“ с цел да съхраним тази институция? Тя не е просто един оператор. Ще върнем ли нейната конкурентоспособност, която беше отнета в полза на другите оператори, така че и тези населени места да не губят своя статут, предвид, приветстваме идеята там да се извършват и административни услуги в Пощата, предвид че тези отдалечени и слабонаселени в голямата си част населени места нямат достъп до административни, държавни органи, услуги и Пощите са единствената държавна институция, която съществува в тези малки населени места. Обезлюдяването е в голямата си степен тази причина. Закриваме училища. Има проблем с транспорта, със свързаността, за която говорим в над 60% от населените места в страната. Закриваме болници, кабинети, като закрием и Пощите, те няма да имат връзка с държавните институции и това е един сериозен въпрос, на който ние дължим отговор. Говорим, имаме добри намерения, разбира се, но остават въпросите: как това ще се изпълни, ще бъдат ли защитени като институция „Български пощи“ ЕАД, ще бъде ли инвестирано ефективно в тях, така че да запазят своя статут и да бъдат конкурентоспособни, ще бъдат ли запазени правата на служителите и работниците на „Български пощи“, които заслужават достойно заплащане за своя труд? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Летифов. Реплики към Халил Летифов? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Летифов! Вие споменахте една от четирите дейности, които ще бъдат по ПВУ. Всъщност нека да кажем за, може би, хората, които не са запознати, че говорим за мярка, която е одобрена на стойност 101 милиона общо. Но мярката, която Вие казахте, е четвъртата мярка всъщност с най-малко средства отделени и това е за зарядните станции – само за 1.9 милиона от тези 101 милиона. Също така фокусът на тези 100 локации е на отдалечени и труднодостъпни места, но които отговарят на дескрипцията за туристическо пътуване, за места, които се използват, аз си ги представям например в Смолян, в Кърджали, като локации – голяма част от тях. Но може би е по-интересно, тъй като засегнахте във Вашето изказване също така дейностите по Дейност 3, които са свързани с осигуряването на 450 апарата по телемедицина точно за далечно достъпни места. Знаете, че над 200 хиляди български граждани живеят на поне 20 или повече километра от общинския си център, където обикновено могат да получат медицинска грижа. За мен тази мярка също е важна, тъй като на много места, както се казва, няма кой да ти премери кръвното, да ти премери захарта в кръвта и много други минимални неща, които трябва да се извършат. А идеята е да имаме 450 апарата за телемедицина, които дигитално да са свързани и да подават към досието на един човек и би трябвало неговият личен лекар да има достъп до това досие, за да може да следи по какъв начин и дали пациентите, за които се грижи по някакъв начин, имам предвид не са в някакво лошо състояние. Ще кажа само, тъй като времето ми изтича, за Дейност 1 има отделени 24 милиона, а за Дейност 2 – 68, за Дейност 3 – 6,7, и, както казах, за Дейност 4, която Вие споменахте – 1,9 млн. лв. Общо 101 милиона, които ще подпомогнем през ПВУ за развитието и за новото лице на Пощите. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Други реплики към Халил Летифов? Няма. Желаете ли дуплика, господин Летифов? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Вицепремиер! Господин Ананиев, аз принципно съм съгласен с изказването Ви, като приемам част от аргументите, но затова и засегнат за ефективността на приложените мерки. Ние ще се борим със киберсигурността, като по-голямата част ще отидат за това от средствата, но това пряко не кореспондира с ефективността на обслужването и свързаността. Това ще го видим едва след като се реализират тези проекти, от една страна. От друга страна, това е чудесно, че ще инвестираме толкова милиони за телемедицинска апаратура, с която да мерим кръвното. В същото време обаче политиката на НЗОК и на Министерството на здравеопазването е да ограничат клиничните пътеки, финансирането, достъпа на общинските и на държавните болници, с идеята те да станат 100. Тези отдалечени населени места, за които говорите, ще има кой да им измери кръвното, да установи, че има здравен проблем, но няма да има къде да ги лекува. Това не трябва да бъде откъслечна политика или частично да се подхожда. Това е чудесно, но трябва наистина да има една свързаност, след като ще инвестираме толкова средства в това оборудване, за да установим, че действително има здравен проблем съответният български гражданин ние трябва по най-бързия начин да намерим и кой да го лекува – той да бъде хоспитализиран. Ако не кореспондират двете политики, този разход ще бъде абсолютно излишен, защото ще обезкостим болниците, разбира се, няма да отварям тази тема в момента, но нали трябва да има свързаност, след като сме установили, че има проблем, трябва да дадем и решението на този проблем. Благодаря.
Благодаря, господин Летифов. Заповядайте, господин Кирилов, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Хакерската атаката срещу „Български пощи“ ЕАД всъщност показа как дълги години те са систематично неподдържани и системно е пренебрегвана сигурността на личните данни на хората, които се ползват от техните услуги, както и самата ефективност на услугите, както казаха и колегите. Всъщност нашата роля като Народно събрание е да изискаме информация, да търсим бързо решение на проблемите, както и да търсим законови промени, така че това да не се случва пак. Защото, нека не се лъжем, това е опасен прецедент, който всъщност засяга, за съжаление, най-уязвимата група от обществото – пенсионерите в момента. Необходими са бързи действия, на първо място, за изясняване на обстоятелствата, при които се е стигнало до срива, но също така и на първопричините и първоизточниците за цялата дейност на Български пощи и липсата на дейност на Български пощи и тук трябва да дадем ясен сигнал на гражданите, че всъщност техните данни, техните пенсии са в сигурни ръце, че няма да бъдат загубени и че пощенските услуги, без значение къде се намират, те ще бъдат ефективни за тях. Ние от парламентарната група на „БСП за България“ подкрепяме така предложения Проект за решение и в случая ще направя и едно редакционно предложение. Тъй като колегите от ДПС направиха предложение да се удължи срокът за изготвяне с един месец, тогава предлагам да разширим и обхвата и той да започва от 1 януари 2019 г., тоест с една година да разширим обхвата на проверката. Благодаря.
Господин Кирилов, редакционното Ви предложение е в т. 1 „за периода от 1 януари 2020 г.“ да стане „2019 г.“? Благодаря. Реплики към Благовест Кирилов има ли? Стоил Стоилов за реплика, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря Ви, уважаеми господин Кирилов. Аз съм съгласен с Вас, исках само да Ви поправя леко. Това не е никакъв прецедент, виждали сме такава атака и в миналото – най-вече обществото си спомня кибератаката срещу Националната агенция за приходите. Личи си, че от много, много години киберсигурността не е била приоритет на предишните управления на държавата. Съгласен съм и нека заедно да работим да подобрим киберсигурността на цялата администрация.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Има ли втора реплика към Благовест Кирилов? Не виждам. Дуплика? Не. Други изказвания? Записвам Ви, господин Петров. Давам думата на госпожа Константинова и след това записвам Вас за изказване. [[Реплика от Калина Константинова.]] Вие му отстъпвате мястото? Добре, заповядайте, господин Петров, за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаема госпожо Министър! На първо място, искам да направя едно редакционно предложение в т. 1 от Решението, където сегашният период е от 1 януари 2020 г. Уважаеми народни представители, считам, че срокът би могъл да бъде леко увеличен с оглед на това проверката да бъде по-всеобхватна. Аз лично не видях мотиви защо точно от 1 януари 2020 г. и защо да не го увеличим с още две години, например от 1 януари 2018 г. Считам, че по този начин би могла да се провери една по-сериозна дейност, извършвана от „Български пощи“ назад във времето, и евентуално, ако бъдат открити някакви нарушения, да бъдат наложени съответните санкции. Нека да не ограничаваме само до 2020 г. Така или иначе обезщетения за вреди могат да се търсят в един петгодишен период назад във времето. Аз силно се надявам, че колкото по-всеобхватна е тази проверка, толкова по-подробен анализ ще получим ние впоследствие, срокът, който е посочен – до 29 юли 2022 г. Така че моето редакционно предложение е в т. 1 срокът да бъде не 1 януари 2020 г., а 1 януари 2018 г., тоест от 1 януари 2018 г. до 30 април 2022 г., господин Председател.
Благодаря Ви, господин Петров.
И на последно място, госпожо Константинова, ние разглеждаме Проекторешение за минал период, съответно за одит на минал период, но нека да насочим поне и Вашето внимание към сегашните проблеми на Пощите. Ще Ви дам един бърз пример. Преди 10 дни отидох в клон на „Български пощи“, специално в „Лозенец“, да опитам да пусна писмо до САЩ. Отказаха ми с мотив, че не работят в момента, не могат да изпратят писмо до САЩ, и ме насочиха към частен куриер, който, за мое съжаление, ми взе една по-голяма сума – 60 лв. Така считам, че увредих държавно дружество в полза на частна компания. Моля Ви, направете нещо, след като искате този ресор да е Ваш. Направете нещо, така че държавната компания да взима пари, на първо място, вместо да плащаме повече на частни компании, тъй като би следвало да можем да изпращаме писма до чужбина, включително и до Съединените американски щати. Това е личната ми молба. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Реплики има ли към Петър Петров? Не виждам. Други изказвания? Няма. Заповядайте, госпожо Константинова.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господа народни представители! Исках да направя няколко коментара към казаните неща. Знаете, че всеки път, когато съм тук, съм ужасно щастлива, че толкова често се дискутира темата за Пощите и за Вашия широк ангажимент за всички теми, които могат да се разискват. Така че съм много щастлива да видя, че сте се запознали с фиша по Плана за възстановяване и устойчивост. Така имате голям ангажимент за оперативната дейност дори на Пощите. Това ме радва ужасно много. Един коментар, който исках да направя за първото предложение и препоръка от народния представител от „Възраждане“. Да тръгнем отзад напред. Няма неизплатени пенсии и великденски надбавки. Винаги е имало всичките пари, които са необходими. Процесът е хартиен. Ако има някои, които поради причина на това, че по регистрация на постоянен адрес е трябвало да си получат пенсията и по тази причина не са стигнали, могат да се обадят по телефона и да отидат на място, където техните пари ги чакат. Така че това са изключително малко изолирани случаи и не са въпрос на някаква пречка, която спира, или липса на пари. Така че 100% от потърсените пенсии са изплатени. По линията на разплащането на сметките – това е една пазарна услуга, която предоставят Пощите, тоест те нямат ексклузивитет за предоставянето ѝ, има много други места, където хората могат да си платят сметките. Но в тези станции, които са на по-отдалечени места, е факт, че следващото място, където могат да разплатят сметките си, е доста по-далече. Само да кажа, че не е ексклузивна услуга, която само Пощите предлагат. В този ред на мисли, още от старото ръководство на третия ден от атаката, виждайки нейния мащаб и щетата, която нанесе, по моя молба беше изпратено писмо до всички дружества да бъдат предупредени, че не се знае колко време ще отнеме възвръщането на тази услуга. Това, което току-що проверих и попитах, защото знаете, че за оперативната дейност е отговорно ръководството, е, че от две от най-големите дружества има и потвърждение, че на никого няма да бъдат спрени сметките по тази причина в тези отдалечени места. Така че мерки са взети от първия ден и мисля, че хората, предвид стреса, който цялата тази атака предизвика, не е нужно да ги напрягаме повече за неща, за които няма нужда. По линията на станциите за електромобили – това е хоризонтална политика, която може да видите в доста от фишовете в Плана. Там е съвсем логично и резонно да се възползваме от широката мрежа на „Български пощи“, така че, ако разгледате целия План за възстановяване и устойчивост, идеята е да се направи една цялостна мрежа из страната в различни места, като Пощите, предвид някои от отдалечените си локации, ще покрият точно в този хоризонтален анализ онези места, които са по-отдалечени и е най-логично да бъдат закачени за някои от станциите. Само да обърна внимание и на инвестицията, свързана с дигитализацията на Пощите. Имайте предвид, че тези две трети от фиша – над 68 милиона по Плана за възстановяване и устойчивост, са през цялото време – още от първия ден, понеже този фиш започнахме да го пишем съвсем от началото на този мандат. Той винаги е имал за цел, освен да подобри информационната сигурност, да подобри дигитализацията в дружеството, която е свързана с предоставянето, подобряването и модернизирането на всички услуги, които те предоставят, тоест и универсална пощенска услуга, и всичко. Не само нови услуги, и не само допълнителна дейност, и не само информационна сигурност, която е по-скоро оперативен момент. Та искам отново да Ви благодаря още веднъж за това, че днес разисквате и се надявам да вземете решението, което беше внесено, така че Сметната палата да извърши одит на „Български пощи“. За колкото по-широк според мен период, толкова по-добре. Като принципал аз съм използвала всички възможни правни механизми, през които да се установи има ли и какви точно са извършените злоупотреби при управлението на „Български пощи“, като това е начинът впоследствие да бъде потърсена отговорност на съответните лица, за които в резултат на проверките се установи, ако са извършени, закононарушения. Както знаете, аз лично като принципал на дружеството инициирах до момента всички възможни проверки, които Законът ми позволява на мен. Още в първия месец на встъпването ми в длъжност назначих Вътрешния одит на Министерския съвет да направи проверка на състоянието и стопанисването на имотите в „Български пощи“ за последните две години. Сезирах министъра на финансите още в началото – преди месеци, да упражни правомощията си по възлагане на спешна проверка, която АДФИ да извърши относно финансовото състояние на дружеството за последните две години. След излизането на резултатите от проверката на Вътрешен одит подготвих и сигнал към НАП по отношение на това дали държавният бюджет е ощетяван и с колко, както и за извършване на проверка относно спазването на данъчното законодателство в Пощите. Сезирах също така във връзка с атаката и министъра на вътрешните работи, който да се ангажира с действия от отдела по киберсигурност в ГДБОП, както и председателя на ДАНС, да ангажират действия на компетентните структури по киберсигурност да извършат съответните проверки. В същия апел към министъра на вътрешните работи се съдържа искане Икономическа полиция и други компетентни органи по негова преценка да извършат съответните действия по разследване, за да съберат данни, с които да се сезира прокуратурата за наличие на извършени престъпления, ако такива са налични. През април, както Ви споделих и в Комисиите, и на предишното изслушване миналия петък, получихме резултатите от Вътрешния одит относно състоянието на имотите и начина им на управление. Резултатите са доста трагични. Към момента продължава и проверката на АДФИ, като имаме очакването, че докладът от тях ще бъде готов в началото на месец юни. Важно е да отбележим, че в доклада на Вътрешния одит, както споделих с Вас и преди, има над 30 констатации за нарушения в начина на управление на имуществото на „Български пощи“, за част от които вече разказахме и публично, като имотът в Пампорово, отдаден за 2 лв. на стая във висок сезон. Ваше е правомощието да възложите на Сметната палата да извърши проверката, която е в нейната компетентност, и разчитам, че ще упражните това правомощие. И още повече че Сметната палата ще извърши тази проверка с особен приоритет, предвид голямото обществено внимание и значимост на „Български пощи“. Вярвам, че всички Вие като народни представители ще защитите обществения интерес и ще гласувате за това да има пълна прозрачност за дейността на едно от най-важните предприятия в държавата. Само така ще може виновните, които са го докарали до това плачевно състояние, да понесат цялата отговорност на закона. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Константинова. Има ли други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Всъщност и аз ще направя едно редакционно предложение. Тъй като заглавието на Решението трябва да отразява питането, затова правя предложение в заглавието на Проекта – накрая, след „относно състоянието на „Български пощи“ ЕАД“, да се постави тире и да се постави текстът: „неизплатените заплати на служителите и хакерската атака“. Това е текстът, който присъства в питането на народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров. Просто трябва да е едно към едно и в Проекта на решение, и в самото Решение, затова правя редакционното предложение. Преди да преминем към гласуване, ще изчета Проекта на решение. „Проект! РЕШЕНИЕ във връзка с разисквания по питане, № 47-254-05-79, от 28 април 2022 г. на народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров към заместник министър-председателя по ефективно управление относно състоянието на „Български пощи“ ЕАД Народното събрание на основание чл. 90, ал. 2 от Конституцията на Република България и чл. 101, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Възлага на Сметната палата да извърши одит за съответствие при финансовото управление на „Български пощи“ ЕАД за периода от 1 януари 2020 г. до 30 април 2022 г. 2. Извършването на одита да започне от 23 май 2022 г. и срокът за внасяне в Народното събрание на окончателния доклад на Сметната палата е 29 юли 2022 г.“ Редакционните предложения са: В заглавието, направено от мен, след края на текста да се добави тире и текстът „неизплатените заплати на служителите и хакерската атака“, за да отразява точно питането. В т. 1 редакционните предложения касаят периода на одита. Предложението на Благовест Кирилов е срокът „1 януари 2020 г.“ да се замени с „1 януари 2019 г.“, тоест да се разшири периодът с една година. А пък предложението на Петър Петров е „1 януари 2020 г.“ да се замени с „1 януари 2018 г.“, така че обхватът да се разшири всъщност с две години спрямо основното предложение. И предложението на Халил Летифов в т. 2 е срокът за представяне на окончателния доклад на Сметната палата да бъде не 29 юли 2022 г., което е два дни преди започване на лятната ваканция на Народното събрание по Правилник, а да бъде 29 август 2022 г. Така че това са предложенията. Преминаваме към гласуване. На първо място, поставям на гласуване редакционното предложение, което аз направих и което касае заглавието на Решението. Гласували 165 народни представители: за 165, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към редакционните предложения по т. 1. На първо място, поставям на гласуване предложението на Петър Петров, защото е най-широко по обхват, а то касае периода, за който да бъде извършен одит – да бъде от 1 януари 2018-а до 30 април 2022 г., а не от 2020-а. Гласували 157 народни представители: за 57, против 12, въздържали се 88. [[Реплика.]] Прегласуваме. Гласували 157 народни представители: за 53, против 9, въздържали се 95. Предложението не е прието. Преминаваме към следващото редакционно предложение – то е на Благовест Кирилов, отново касае периода, за който да бъде извършен одитът – „2020 г.“ да бъде заменена с „2019 г.“ като начална дата на периода. Режим на гласуване. Гласували 161 народни представители: за 152, против 2, въздържали се 7. Предложението е прието. [[Реплика.]] Прегласуване? Прегласуваме предложението на Благовест Кирилов. Гласували 161 народни представители: за 155, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието. Преминаваме към последното редакционно предложение – то е на Халил Летифов: „2. Срокът за представяне на доклада в Народното събрание да бъде 29 август 2022 г.“, а не 29 юли. Режим на гласуване. Гласували 162 народни представители: за 141, против 6, въздържали се 15. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на основния текст – ще Ви го изчета заедно с приетите редакционни поправки: „Проект! РЕШЕНИЕ във връзка с разисквания по питане № 47-254-05-79 от 28 април 2022 г. на народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров към заместник министър-председателя по ефективно управление относно състоянието на „Български пощи“ ЕАД – неизплатените заплати на служителите и хакерската атака Народното събрание на основание чл. 90, ал. 2 от Конституцията на Република България и чл. 101, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Възлага на Сметната палата да извърши одит за съответствие при финансовото управление на „Български пощи“ ЕАД за периода от 1 януари 2019 г. до 30 април 2022 г. 2. Извършването на одита да започне от 23 май 2022 г. и срокът за внасяне в Народното събрание на окончателния доклад на Сметната палата е 29 август 2022 г.“ Режим на гласуване. Гласували 166 народни представители: за 166, против и въздържали се няма. Предложението е прието. С това изчерпахме разискванията и приемането на решение по питането на народните представители Стоян Таслаков и Никола Димитров към вицепремиера Калина Константинова. Преминаваме към частта от парламентарния контрол, касаеща отговори на въпроси и питания. Заповядайте преди това за процедура по начина на водене, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Заместник министър-председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Председател, обръщам се към Вас – вероятно сте запознат, само от парламентарната група на „Движението за права и свободи“ има зададени над 100 въпроса, 150 мисля, че бяха, а още доста въпроси имаме подготвени към министър Рашков относно милиционерщината, на която бяхме свидетели по време на изборите юли и ноември месец 2021 г. Заедно с това нещо, господин Председател, Вие много добре знаете, че са поискани и съответните документи за всеки един от конкретните случаи, и по Ваше желание вече има над 150 искания за всеки конкретен повод и случай. Първото, което виждам, господин Председател, е, че в Програмата за парламентарен контрол за пореден път няма да има възможност министър Рашков да отговаря на поставените въпроси. Но второто, което е по-притеснително, уважаеми госпожи и господа народни представители, е, че до днес, господин Председател, на нито един от случаите ние не сме получили документи, каквито се опитва да размята тук – от тази трибуна някакви листи размята господин Рашков, а твърди, че са документи, относими към зададените въпроси. Затова се обръщам към Вас, господин Председател, да си влезете в ролята като председател, да направите програма – господин Рашков да си отговаря на поставените въпроси, от една страна; от друга страна, да си вършите работата като председател и да настоявате господин Рашков да представи документите, които сме му ги поискали. Иначе за нас като политическа партия вече става ясно, че [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]]– довършвам, господин Председател – господин Рашков, тъй като по онова време е бил министър на вътрешните работи и може да е съучаствал в тази милиционерщина, затова не отговаря на въпроси и няма как да има контрол за този период. Но, господин Председател, и Вие ставате съучастник. Явно трябва да се смени и министърът, за да има контрол за този период, а може би ще се наложи да се смени председателят, пък за да има контрол и над министрите. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
И аз Ви благодаря, господин Карадайъ. Относно въпросите с устен отговор – за днешния парламентарен контрол имаме уведомление от четирима членове на Министерския съвет, един от които е министърът на вътрешните работи Бойко Рашков, че поради неотложни ангажименти няма да могат да участват в заседанието.
За днес го извинихме, но за всеки…
Така или иначе, господин Карадайъ, господин Рашков беше доста назад в редицата за отговори от страна на министрите – това го обсъждахме и на Председателския съвет, тъй като последният парламентарен контрол преди днешния пък завърши с въпроси именно към него. Така че за днешния парламентарен контрол той беше назад. Надявам се, че днес ще можем да отметнем повече въпроси, така че следващите пъти…
И документи няма да получаваме!
В рамките на устния отговор няма как да получите документите. [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] В рамките на устния отговор не виждам как ще получите. По въпроси с писмен отговор – да. Господин Каримански е за процедура по начина на водене. Да се запише в стенограмата ли държите?
Това е основание да Ви се иска оставката – има Правилник, има Конституция.
При въпроси с писмен отговор, господин Карадайъ, можете да получите, разбира се. Заповядайте, господин…
Моля Ви се, Вие сте съучастник в този процес!
Ако искате, ще Ви изчакам да довършите…
Не, заповядайте, господин Каримански. [[Продължаващи реплики от народния представител Мустафа Карадайъ.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! За поредна седмица се отлага моето питане към министъра на културата и този път аргументът, с който министърът отлага моето питане, наистина не мога да го разбера. Разпечатах си писмото на министъра на културата и ми е много странен аргументът вътре – „организация и присъствието ми на събития, свързани с честването на Деня на българската просвета и култура“. Първо, не мога да допусна, че един министър се занимава с организационна работа по случай дори и такъв празник, какъвто е честването на българската просвета и култура! Второ, проверих – той не участва в делегацията за Италия, а ако участва, моля да ме поправите. Трето, нима организационните качества на министъра трябва да са по-важни от въпроса на един народен представител? Няма как да приема това нещо. И много моля министърът да се изясни дали е тук, защо наистина не присъства в залата за пореден път? Няма как да приемем, че един министър се занимава с организационна дейност, а не се занимава с политика и с всичко онова, от което народният представител се интересува и би трябвало да отговори тук в залата. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
И аз Ви благодаря. Господин Каримански, съгласен съм с аргументите Ви относно извинителните – така да ги наречем, извинителните причини. Да започваме и с въпросите и питанията. На първо място, питане от народния представител Христо Гаджев относно политиката на правителството за прием на лица, бягащи от война в България. Ще отговори Калина Константинова – заместник министър председател по ефективно управление. Заповядайте, господин Гаджев, да развиете питането си.
Уважаеми господин Председател, още декември месец Ви предупредихме, че това с извинителните бележки ще стане врата в поле, явно става вече и от управляващите са недоволни. Уважаема госпожо Вицепремиер, уважаема госпожо Министър, колеги! Ще избегна предисловието на моя въпрос. Той е свързан с последващата реакция на правителството върху бежанската криза в България или по-скоро какво ще правим с получилите статут на временна защита украински граждани на територията на Република България – близо 100 хиляди след 31 май, тъй като времето буквално изтича, а има още една седмица за реакция да се види какво се случва след тях. Тук ми направи впечатление, че в сряда на Министерския съвет беше прието решение на Министерския съвет за отпускане на 60 милиона целеви средства за подпомагане на бежанците на територията на Република България. Сега от 148 милиона, които инструментът от Европейската комисия ни предостави възможност, ние използваме 30, може би по-нататък ще се използва точно, но интересното е самото им разпределение. Те са предвидени за три основни цели: предоставяне на основни храни и нехранителни стоки на етап приемане, тоест за тепърва влизащи, подкрепа за неправителствени организации и подпомагане на областни администрации. Това очевидно показва отказа на правителството да си сътрудничи с общините, тъй като те въобще не са включени. Но интересното е самото разпределение на средствата – 26 милиона от тези 60 милиона са за образователна интеграция и дневна грижа, което е правилно и по принцип трябва да се включи, само че интересното е, че по бенефициентите се вижда, че тук се изключват държавната образователна система и детските градини, тъй като иначе ще се разчита основно на неправителствени организации, може би, това и в контекста на изявление на хора от Вашия екип, че те децата на украинците така или иначе учат дистанционно, за какво им е повече да се включват в образователната система, което поне според мен е изключителна грешка. Пет милиона са предвидени за вътрешен транспорт след първоначалното приемане, тоест до центровете за настаняване или местата за настаняване, където и да бъдат те вече, и 30 милиона за настаняване на бежанци през Министерството на туризма и първоначална помощ за основни хранителни и нехранителни стоки. Значи да речем, че помощта за нехранителни стоки отпада и всичките 30 милиона отиват за заплащане настаняването на бежанци и при намалената ставка от 40 лв. на 15 лв., както планира да направи правителството, това прави 66 хил. 666 нощувки за месец, при настанени по официални данни в хотели 63 хил. души, тоест пари горе-долу за един месец. Въпросът е какво правим тогава следващия месец? Да не говорим, че големият проблем е къде всъщност ще бъдат настанени тези хора, защото след като бъдат изгонени от правителството на 31 май, много ми е любопитно да разбера има ли възможност, вече и организация къде ще бъдат настанени, защото тъжното в цялата история е, че според данни на Държавната агенция по бежанците в момента се наблюдава отлив на хора, регистрирани в България със статут на временна защита, тоест хората предпочитат да се върнат във войната, отколкото да останат на защита тук. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Заповядайте за отговор, госпожо Константинова.
Благодаря Ви, господин Председател. Първо, може ли преди да започне да тече времето да питам нещо по процедура?
Може, да – заповядайте.
Чудесно! Предвид факта, че 99% от въпроса на господин Гаджев е различен от това, което има като въпрос, подаден към мен, аз ще му отговоря – нямам абсолютно нищо против, да му кажа по същество за това, което запита, но предвид факта, че въпросът, който от десетина дена седи публично на сайта на парламента и който е пълен с неверни и неточни твърдения, които аз искам в моя отговор да опровергая, как да постъпим? Имате ли нещо против да изчетете същинския въпрос с нещата, които се цитират вътре? Аз, ако ми дадете 30 секунди повече, ще отговоря, първо на въпроса, който беше подаден и който е седял на сайта публично десетина дени. И, второ, ще отговоря и на допълнителното питане, защото нямам нищо против.
Със сигурност ще Ви дам 30 секунди повече. А пък, разбира се, отговорете на това, което Ви е зададено като въпрос, ако тук има нещо допълнително, което е казал господин Гаджев, извън питането, отговорете и на него.
Добре, тоест ще реферирам към въпроса му.
Да, да.
Понеже той не зададе почти нищо от въпроса, който е разписан.
Въпросът е каква е политиката?
Уважаеми господин Гаджев, преди да отговоря директно на Вашето питане съм длъжна, както току-що обясних, да опровергая всичките неверни твърдения, които Вие доста лекомислено артикулирате от тази висока трибуна – акт, който намирам не просто за неподходящ, но и за безотговорен, имайки предвид позицията, която заемате. Намирам за напълно недопустимо да се генерират фалшиви новини от народни представители, предвид факта, че може би в тези 10 дена Вие сте осъзнали грешката си в данните и въпроса, който сте задали, затова сега избягахте от него и задавате чисто нов въпрос. Единственото вярно твърдение в така подаденото питане към мен от Вас е от първия встъпителен абзац на Вашето питане, че понастоящем в България има над 100 хил. човека, бягащи от войната в Украйна. Оттам насетне започва или дълбоко непознаване на отчетите на Върховния комисариат за бежанците и Европейската комисия, или опит – много елементарен, и неуспешен за манипулация на информацията. В България след 24 февруари от Украйна са пристигнали общо 270 хил. души. Разликата между пристигнали и останали е огромна. Първото, са тези, които преминават транзит през България, а, второто, са тези, които избират да се подслонят в България. Ето защо всъщност България е сериозно афектирана и засегната от тази криза, като се има предвид, че 102 хил. души наброяват повече хора, отколкото е цялото население на Шуменска област, или 1,5% от цялото население на страната, което автоматично ни вкарва в списъка на най-засегнатите страни в Европа. И с всичко това се справяме без много шум през последните три месеца. В същото време, само да припомня, че в първите три месеца на сирийската бежанска криза по време на управлението на ГЕРБ през 2013 г. за 7 хил. 144 бежанци ГЕРБ създаде невероятен хаос и криза от София до Харманли. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Да не споменаваме нечовешките условия, в които живееха месеци наред, бягащите от войната тогава. Вероятно малка част от Вас си спомнят как изглеждаха центровете Военна рампа, Враждебна, Харманли – мизерия, липса на топла вода, храна, медицинска грижа и елементарни условия за нормален живот там и никакъв шанс за интеграция – 7 хил. човека, на фона на 102 хил. човека. Въпросът къде ще бъдат похарчени останалите, понеже това беше, което зададохте първо, две трети от Програмата REACT-EU отново е неточен, защото тези 100 млн. лв., които Вие инсинуирате, че няма да бъдат насочени целенасочено срещу бежанците, тези 100 млн. лв. вече са похарчени точно така, както са договорени в месеците преди войната и ще покрият разходите, направени по програми за подпомагане на малкия и среден бизнес за справяне с ковид кризата, тоест оставащите пари от този транш – 48 млн. евро, ще бъдат ползвани за подпомагане на бежанците и ще Ви разкажа по-подробно целия контекст на това, което питахте след малко. Но преди това да се върна на поредно невярно твърдение във Вашето питане, което Вие удобно не изчетохте. Издаването на временна закрила не само не започна месец след решението на Министерския съвет, а напротив – пет дни след това, на 15 март. Припомням Ви, че България бе една от първите държави, която транспонира Директивата за временна закрила на Европейския съюз, въпреки че административната подготовка, която наследихме от Вас за това, беше абсолютна нула. До 15 март тази година бежанците можеха да се регистрират за закрила в три града, в общо, цифром и словом, пет гишета в страната. В този момент временна закрила могат да получат в над 90 населени места в страната, на над 120 локации в 214 гишета – пет на 214! Въпреки трагичното наследство, което ни завещахте, България е на първо място по процент регистрации за временна закрила. Този процент днес е 99%. Знаете ли колко е този процент за цитираните по-рано от Вас държави, които са във Вашето питане, заради което не ги споменахте? Не знаете или може би точно затова сте го сменили, защото никога не бихте ми направили тази услуга да ми зададете този въпрос. В Полша процентът е 50,7, в Румъния процентът е 31, а в Унгария 5,6. А твърдението Ви, че има риск хората под временна закрила да останат без покрив, мога да класифицирам единствено като нелепо. България е задължена да предостави подслон на всички хора с временна закрила за целия период на временната закрила, който в момента, е 24 февруари догодина. След като осигурихме такъв благодарение на изключително успешното публично-частно партньорство с хотелите, ще продължим да го правим на цена от 15 лв. на човек на ден в държавни общински бази и във всички места за настаняване от националния Търговски регистър, които пожелаят доброволно да се включат в новата програма. Общата леглова база само на хотелите от една и две звезди наброява повече от 175 хиляди легла, а във ведомствените бази са установени над 33 хиляди легла, така че говорим за общ капацитет от над 200 хиляди легла при максимална необходимост от 60 хиляди души, които към този момент са настанени в хотелите по морето. Така че каквито и притеснения да сте имали, няма никакво основание за тях, защото хората, бягащи от войната, не само няма да останат без покрив, а ще бъдат настанени в по-уютни места от мизерните лагери, в които Вашето правителство настаняваше сирийските бежанци. И с оглед на всичко казано дотук, мога да отговоря на питането Ви за това каква е политиката на правителството за предоставяне на закрила за бягащите от войната само по един начин. Политиката на правителството на България по отношение на бежанците за пръв път, господин Гаджев, е правилна. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Време още, или в реплика, защото той ще ме пита за парите да обяснявам?
Какво ще пита не мога да съм сигурен.
Аз съм окей да Ви отговоря за парите, ако искате, ме питайте и нещо друго и ще Ви отговоря заедно.
Заповядайте, госпожо Константинова.
Обясних вече за 148-те милиона, за 48 от тях, че ще бъдат пренасочени. Механизмът да бъдат пренасочени е това, което Европейската комисия ни дава е гъвкаво, затова не изразходваните средства от договорените по всички европейски програми, които не е било възможно да бъдат абсорбирани, да могат да бъдат насочени към бежанци. Това важи за всички оперативни програми плюс REACT-EU. Така че оттам са събрани – 48 млн. евро, са остатъчните средства от REACT-EU, и около 100 млн. лв. са средствата засега, които виждаме да остават по оперативните програми, но в рамките на следващите месец - два ще е възможно да има и други проекти, които да не успеят да се реализират и да има допълнителни средства, които да бъдат пренасочени. Решението, което цитирахте, в половината от правителствените бази и най-вероятно този по-нисък клас хотели не е задължително да се предоставя изхранване, затова има тези допълнителни средства, където да осигурим изхранване, въпреки липсата на такава услуга, която се предоставя на тези места, а всички останали разходи са напълно резонни, свързани с транспортирането по време на 31 май и така нататък, така че това е общата картина на европейското финансиране. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Вицепремиер. Заповядайте, господин Гаджев за уточняващи въпроси.
Уважаеми господин Председател, господа народни представители! Уважаема госпожо Константинова, първо, данните, които съм цитирал във въпроса, са от официалния сайт на ВКБООН, така че няма как да са фалшиви, освен ако и те разпространяват фалшива информация. Колкото до населението – Словакия е с милион и половина по малка от България, и с четири пъти повече регистрирани бежанци. Но това е за сравненията, които обявихте, че са били фалшиви новини, мисля, че те са официални данни на Върховния комисариат на бежанците. Колкото до това, Вие говорите за инструмента REACT-EU, аз говоря за инструмента CARE. Това са малко две различни неща. Колкото до това кога е започнал приемът и кога е започнало издаването на документите, мисля, че беше първите дни на месец март, когато мина решението на Министерския съвет, но реално процедурата започна да се изпълнява 23 – 25 март и дотогава, и отговорите на горещата линия на телефона на сайта, който сте оставили, който, между другото, е добре направен, казваха само това – почакайте, изчакайте, и това беше до 23 – 25 март, и го казвам от личен опит, а не го казвам да се заяждам и се оказа, че тогава беше наваксано и е добре, че се навакса, но тръгна чак към края на месец март. И това е факт. Ако видите самия брой на регистрираните хора, когато се откри пункта на Дуранкулак, колко бяха влезли вече в България и чакаха да бъдат регистрирани тогава. Така че в това отношение данните са си достоверни. Въпросът остава за достъпа до здравеопазване, достъпа на образователни услуги и до пазара на труда. Повдигам въпроса особено за социалните услуги, тъй като не знам дали Ви прави впечатление броят на хората, които се ползват от еднократна помощ. Ако погледнете самите изисквания за предоставяне на еднократна помощ, едно от тях е да имат удостоверение за настоящ адрес за чужденец, което се издава от МВР. Това е едно от изискванията на АСП, за да ги отпуска, което няма как да бъде издадено на човек, настанен в хотел. И затова помощта е само в рамките на около 20% от всички влезли в България и получили статут за временна закрила просто защото няма как да получат подобна помощ, докато са настанени в хотел. Моля, обърнете внимание на това, за да може все пак хората да получат възможността, защото сте я предоставили, но реално тя не е достъпна за голяма част от получилите статут. Колкото до въпроса, да, хубаво, осигурили сте 48 милиона. Въпросът е как ще бъдат разходвани и, като казвате от 1 юни, че ще бъдат използвани хотели една, две звезди и държавните бази, надявам се това да означава, че няма да наблюдаваме неприятни сценки с хората при местенето от хотелите им по морето или във вътрешността на страната. Те не са само на морето, има и много хора, които са във вътрешността на страната, хора, които са настанени в къщи за гости. Може би щеше да бъде добре да питате и самите хотели, които в момента са настанили, дали биха искали да продължат подобната програма при тях и да не се налага излишно логистично преместване. Благодаря за това, че ми предоставихте повече време.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Заповядайте, госпожо Константинова.
Благодаря, господин Председател. Господин Гаджев, цифрите, които сте цитирали, сравняват преминали през териториите на тези държави: Полша – 3 млн. 167 хиляди; Румъния – 857 хиляди; Унгария – 557 хиляди; Словакия – 390 хиляди, и ги сравнявате с тези 100 хиляди, които са останали в нашата страна. Казвам Ви защо е некоректно. Не е коректно, защото Румъния, през чиято територия са минали 857 хиляди, на територията ѝ са останали – 80 000. Тоест, за една държава, по-голяма от България, останалите са по малко, отколкото в България. А регистрираните от тях са 30 хиляди! Тоест, това е некоректно сравнение отново. В България, да, преминават границата, натоварването на границата е много по-малко, но България е една от най-силно афектираните, защото дори и сравнена с една Румъния, повече хора избират да останат тук. Инсинуацията Ви за това как те си тръгват оттук, защо не им е добре, е точно наобратно, защото никъде няма толкова висок процент на хора, които остават. Това е по линия на данните, защото, като говорим за данни, истината е само една – тя не може да бъде различна. По отношение на социалните мерки, които споменахте. Предвид факта, че тук е министър Гьоков, над 10 000 човека, които вече са получили тази еднократна помощ. Дори да има някакво забавяне, няма някакъв сериозен административен проблем. Повярвайте ми. Същото е и за наемане на работа. Всичките инсинуации, които правите, всички тези процеси може от първата седмица или първите няколко пъти, когато са изпълнени, да, те е трябвало да бъдат изградени наново. Но, ето, например има вече 3500 човека, които вече са започнали работа на трудови договори и това са 5% от цялото работоспособно население от хората, които са тук, на наша територия. Предвид обема и количеството хора, не виждам никаква причина за някаква паника по темата, че те не могат да получат тези средства. По линията на интеграцията, това е процес, по който ние мислим, хайде да не излъжа, че е от първия ден, защото в началото бяхме фокусирани в това да вдигнем всички тези процеси, които писахме. И не, по никакъв начин, никога не е имало някакъв стрес, свързан с регистрацията. Абсолютно навсякъде в Европа ние бяхме първи и сега продължаваме да държим челната позиция не само по старт на регистрацията, а по изпълнението на тази задача. Както Ви цитирах, 99% от хората тук са регистрирани. Другите държави все още се борят с това да могат да предоставят достатъчно удобен начин за регистрация, за да могат да предоставят достъп до всичките услуги на държавата на бягащите от войната. Така че, каквото и да се опитате да кажете, данните говорят сами за себе си. Това е, което правим за интеграцията, и работим за това повече от месец, защото си дадохме сметка, че това е истинската задача. Всъщност това са и нещата, които никога никой не е работил за тях. Тоест, институциите, които наследяваме от Вас, нямат никакъв опит с тази задача. И всъщност, това, което можем да направим бързо, е да захраним съществуващи успешни мерки, които е имало и по оперативните програми, и неща, които сме видели, че се радват на голям успех, като някои от мерките, свързани със заетост, които в момента захранихме – видели сте в решението на Министерския съвет в сряда – с допълнително финансиране, оперативната програма, която предоставя такива мерки, които имат успеваемост от над 70%. Това е, което сме направили – разгледали сме нещата, които са били най-успешни поне по линията на интегриране и на българските граждани. Да, те са закачени с допълнително обучение по български език и така нататък. Така че прилагаме неща, които са били успешни, и към бежанците, защото нашият подход е да няма никаква дискриминация – нито позитивна, нито негативна, и да ги възприемем. Току-що безработицата на България се увеличи с 1%. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Константинова. Отношение? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаема госпожо Константинова, пак ще го обясня, явно по-бавно, за да го разберете. И се радвам, че господин Гьоков е тук. В Агенцията за социално подпомагане, когато подава документ, човек получил статут за временна защита, трябва да има регистрация от МВР, иначе АСП не му взима документите. А тази регистрация за настоящ адрес може да я получи само човек, който има настоящ адрес, тоест или си е купил апартамент, или е настанен под наем, или е настанен на свободни начала от някой доброволец, който си е преотстъпил жилището. Ако е на хотел, българското законодателство не му дава възможност за настоящ адрес. Съответно като отиде лицето в АСП да си иска помощта или да си подаде документите, бива връщано поради простата причина, че няма документите и не може да представи документите. Затова Ви обръщам внимание, защото това са случаи, затова само 10 000 души са получили. Защото това се случва на място. Ако не е нарочен документ, който се изисква – моля, направете, използвам, че и двамата сте тук, спуснете информация до гишетата и до хората в АСП, защото те го изискват, защото до момента такива са изискванията, които са искали за български граждани, и те прилагат същите за чужденците, като единствената разлика е, че искат настояща регистрация за чужденец. Това просто го обръщам като внимание, защото наистина е важно, за да могат да си получат хората помощта. Говорим тук и за достъп до здравеопазване, също така няма да е зле и една информационна кампания как точно могат да се ползват. Приехме промени в Закона за здравното осигуряване. Тогава спорът беше откъде ще дойде финансирането. Тогава колегите от „Продължаваме Промяната“ казаха: „Да, то ще дойде от европейски средства, през програмите, които предстоят.“ Предстои да видим. Надявам се да дойдат, но все пак ще могат да се ползват от здравно осигуряване? Най-големият проблем – достъп до образование. Защото, особено хората, които са с малки деца и деца под 12 години, докато седят вкъщи, те и родителите седят вкъщи, няма къде да ходят – всички сме запознати с този проблем от дистанционното обучение в България по време на ковид. Хубаво е да може и детските градини, и различните центрове, в които предлагате тази услуга – доброволците правят страхотна работа, трябва да бъдат подкрепени за това да могат да поемат децата, за да може… НАСТИМИР АНАНИЕВ [[Продължаваме Промяната, от място]] Времето!
Имам три минути, какво времето?!
Две минути е за отношение.
Две, добре, благодаря Ви. Значи, господин Ананиев е бил прав, няма да злоупотребявам с времето. Наистина е хубаво да могат хората все пак да се включат и на пазара на труда, за да се възползват.
Благодаря Ви, господин Гаджев. [[Заместник министър-председателят Калина Константинова тръгва към трибуната.]] На отношението няма отговор по Правилник, госпожо Константинова. Продължете дискусията с господин Гаджев на по професионално ниво може би, но не тук. [[Народният представител Настимир Ананиев иска думата.]] Разбира се, заповядайте, господин Ананиев.
Не мога ли да взема думата по всяко време?
Разбира се, можете да вземете думата. Заповядайте, стига да не отговаряте на отношението.
Уважаема госпожо Председател, процедурата ми е по начина на водене. Както знаете, по Правилник член на Министерския съвет може да взема думата по всяко време.
Разбира се!
Ами, току-що не дадохте думата, така че, ако обичате...
Току-що й дадох думата, просто Вие избързахте да излезете, господин Ананиев.
Не изглеждаше така.
Господин Ананиев, много Ви моля, ако обичате. Заповядайте, госпожо Константинова.
Господин Гаджев, всички въпроси, които повдигате, са истински важни и точно затова исках да взема думата – за да мога да отговоря на тях. Защото в управлението една криза, а макар и да успяваме да го управляваме толкова добре, че да има абсолютно спокойствие, е криза, така че информацията е важна. Ще адресирам всички неща, които Вие казахте. Информационната кампания е налице – Вие сам казахте, че порталът е чудесен. В момента за първите три месеца след предложенията, които Вие като Народно събрание приехте, са платени здравните осигуровки на абсолютно всички хора, бягащи от войната. След три месеца очакванията са, че те ще си стъпят на краката – тези, които са в работоспособна възраст, и сами ще успеят да си плащат осигуровките. До края на временната закрила ние сме задължени по Директива да осигурим достъп до здравеопазване, тоест да има платени осигуровки за всички дечица и всички хора в пенсионна възраст. Така че това се е случило, кампанията е направена и през портала, и към групите. Ние сме в перманентна координация с НПО сектора от първата седмица на тази криза, а те участват във всички тематични работни групи на Щаба. Всеки петък лично аз и Щабът се срещаме с тях и дискутираме точно тези проблеми, точно тези теми, какво е на дневен ред и какво се предприема. Драма нямаме в тази комуникация. Също така от тях не съм чула да има някакъв толкова мащабен проблем. Реално погледнато, 18 000 човека, а не е това, което казах аз – 10. Значи, това са 20% от всички останали и изобщо не е изолирано в тези хора, които не са на хотел. Така че дори да е малко по-забавена процедурата, в крайна сметка може и да отнеме малко повече време да бъде съвсем олекотена, но процедурата работи и все пак, щом имат нужда да им бъдат предоставени тези средства, е окей да направят всички мерки, които и българските граждани правят. По линия на достъпа до образование. Първото нещо, което трябва да Ви кажа, господин Гаджев, е, че в момента украинските деца завършват образованието си онлайн в Украйна и ще получат дипломи за годината във всички класове. Така че в момента доста малка част от тях са потърсили да влязат в българската образователна система, която ги очаква и в която има място за 63 хиляди деца. Има доста обаждания, обаждат се директно на РУО, които ги питат кой е адресът им и ги насочват към най-близкото до тях училище, което предоставя и допълнителни уроци по български език, за да се улесни тяхната интеграция. Това, което очакваме, е лятото да имаме по-голяма яснота колко от тях ще решат да останат. Това, което Вие споменахте и ние всички знаем, е, че всички те искрено искат да се приберат у дома, да се приберат при семейството си, да се съберат при половинките си, защото тук са жени и дечица. Така че те ще вземат решение – най-вероятно в последния момент, но е абсолютно подготвена образователната система да ги поеме. Споменахте за детските градини. Във всички градове извън София и може би, в зависимост от това колко останат, във Варна има места в детските градини, особено предвид факта, че ние след 31-ви все пак разселваме тази концентрация из цялата страна. Така че извън София няма никаква драма и те трябва просто да спазят ангажимента си по спазване на ваксинационния паспорт и изравняване на ваксинацията на техните деца, за да могат като всички български деца да получат равен достъп до детска градина. Мярката, която имаме предвид за София, където да се погрижим в по-общ, гъвкав формат, се разработва в момента от няколко седмици от Министерството на образованието в координация със Здравното министерство. Надяваме се да можем да я пуснем до края на юни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Константинова. На вниманието на господин Ананиев. [[Народният представител Христо Гаджев иска думата.]] Нямате отношение, господин Гаджев. Ако обичате, изслушайте ме! Процедурата по питане предполага, след като приключат допълнителните въпроси и Вие вземете отношение, да няма изказване и цитирам буквално трето изречение на ал. 3 от чл. 99: „Не се допуска реплика от страна на министър-председателя“, заместник министър-председателя в случая. Вие направихте реплика и сега е логично господин Гаджев да поиска да вземе отношение, но не сме в процес на свободна дискусия, а в парламентарен контрол, където имаме питания и въпроси и би трябвало да спазваме Правилника. Пак казвам, би трябвало, защото всичко тук е пожелателно. Господин Ананиев, ще Ви помоля наистина да не вземате отношение, когато водя, особено когато подвеждате и аудиторията, и тези, които искат да се изкажат. [[Народният представител Настимир Ананиев иска думата.]] Разбира се, ще Ви дам процедура винаги. След това се надявам да можем да продължим с въпросите.
Госпожо Кирова, това, че седите на най-високата трибуна не Ви дава право да ми казвате кога ще ми давате думата и кога няма да ми давате думата. Така че влезте си в обувките на човек, който води това заседание. Не се вживявайте като някой, който е последна инстанция. Когато народен представител иска процедура, ще му дадете процедура. Имате право по Правилник да му отговорите две минути. Чухме Ви отговора и няма нужда да влизате в някакви обяснения на Вашата емоционалност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Тъй като се обърнахте към мен, ще Ви отговоря по следния начин. Като председателстващ това заседание мога да преценя дали да Ви дам думата или не. Смятам, че го правя и Ви давам думата. Дори в случаи, в които съм абсолютно убедена, базирано на познаване на Вашата природа и всички способности, които сте демонстрирали до момента, че ще кажете нещо абсолютно ненужно – правя го, защото смятам, че така е правилно. Слушам Ви внимателно и търпеливо. Същото направих и във вчерашното заседание, когато подведохте аудиторията. Наложи се със стенограма да Ви покажа, че излъгахте буквално от трибуната. Правите го често и това е Ваше право, разбира се, и Ваше лично убеждение. Няма да Ви дам думата и искам да продължим със следващия въпрос. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Заповядайте, по начина на водене, колега.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Процедурата ми към Вас е по начина на водене. Смятам, че това Народно събрание до момента се води изключително демократично и на едно високо ниво. Молбата ми към Вас е: нека се придържаме към стандарта, който господин Минчев постави, и вярвам, че всички ще се съгласите, нека водим заседанията на това очаквано от обществото високо ниво. Благодаря Ви.
Благодаря. Заповядайте, господин Ганев.
Госпожо Председател, бих искал да Ви помоля да вземете малко по-строги мерки, защото вчера отделихме четири часа именно заради това нещо, което се случва в момента. Когато лица като господин Ананиев бъркат агресивно поведение с арогантно и си позволяват да се държат по начин, който е, меко казано, и отстрани обидно, на мен ми става неудобно да седя тук и да слушам как може да се държи от тази трибуна, конкретно от тази трибуна спрямо жена, е, меко казано, не обидно, а арогантно. Това е недопустимо. Ако мислите, че по този начин с арогантното си отношение ще спечелите това, което се случва, е, меко казано, нищо няма да спечелите. Затова много Ви моля да вземете мерки и това нещо да спре. Ако господин Ананиев си играе с тези игрички, ще тръгне и ще бере плодове, които няма да спечели никой и за пореден път с него и неговата коалиция ще стане нещо, което е нелицеприятно. Затова много Ви моля още веднъж, за трети път да сложите точка на такива арогантни изказвания, защото са, меко казано, обидни и арогантни. Не искам да му слушам излиянията тук, а да чуем въпросите и отговорите от Министерския съвет. За да не губим време и да не стане така, че да загубим още половин ден в такива негови словесни излияния. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Ганев. Заповядайте, господин Гюров, за процедура.
Благодаря, госпожо Председател. Процедурата ми е по начина водене. Държа да отбележа, че тук не видяхме никакво арогантно поведение от страна на господин Ананиев. Това, което видяхме, е защита на неговото право да взема думата и Вашето задължение е да му давате думата, без да правите предварително презумпции за това какво ще каже и какво няма да каже. Това е негово право и Вие не трябва да го нарушавате, затова Ви моля да се върнете обратно към нормалното водене на заседание и да поемете нещата в свои ръце, да давате процедурата, така както е изискана от Вас, за да не трябва, както спомена и господин Ганев, да правим нови процедури относно председатели и заместник-председатели на Народното събрание, които превишават своите права. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Следваща процедура – заповядайте, колега.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Процедурата ми е към Вас като председателстваща заседанието. Вие трябва да спазвате Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Съгласно Правилника всеки един народен представител може по всяко едно време да изисква процедура и Вие сте длъжна да му дадете думата. Ваше право е да отнемете думата, ако народният представител излезе от рамките на процедурата, но не и да не му давате думата. Така че, моля Ви, спазвайте Правилника и когато народен представител поиска процедура по начина на водене – давайте му думата. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Куленски. Господин Гаджев, за процедура – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, госпожо Вицепремиер, дами и господа министри! Да се включа и аз малко в серията процедури. Вие правилно отбелязахте какво представлява процедурата по питане на парламентарния контрол, както и какви са възможностите за даване на думата, как се взима думата. Да, когато човек поиска думата за процедура, тя трябва да му се даде веднага. Дали процедурата е правилна, или неправилна, вече се преценява от председателя – може да отнеме думата и има две минути да отговори. Тук имаме една друга хипотеза и тя е в частта, когато министърът е член на Министерския съвет и вземе думата по тема, която не е в дневния ред. Разбира се, всеки един член на Министерския съвет може да вземе думата по всяко едно време, само че има две хипотези, когато е по тема от дневния ред или когато е по тема извън дневния ред, в случая дневният ред е парламентарен контрол. Тоест последното участие по тема извън дневния ред, което означава, че по Правилник трябва да продължим с две минути отношение от всяка една парламентарна група, такъв е Правилникът. Така че след като приключим с всички процедури, които колегите са решили днес да направят, да продължим вече с отношенията, така както е по Правилник и чак тогава вече може да продължим с парламентарния контрол. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Има ли други процедури? Заповядайте, господин Ананиев.
Госпожо Кирова, процедурата ми е към Вас. Няколко уточнения. Вие вчера сте проверили стенограмата, аз също проверих обаче видеото от стенограмата. Очевидно забравяте, че когато има бурни аплодисменти в залата, какъвто беше фактът, няма как да се чуе, че Вие питате има ли някой реплика. Когато се води едно заседание, се изчаква да свършат бурните аплодисменти и след това се проверява има ли някой да вземе реплика, какъвто беше случаят вчера с изказването на господин Ракшиев. След това би трябвало да вземете думата на господин Ганев, или най-малкото да му направите забележка, когато заплашва за пореден път народни представители от тази трибуна, а и той е заместник-председател уж на Народното събрание, така че влезте си във функцията. Не на последно място, няма нужда да обсъждате моята природа, защото сте застанала там на най-високото място. Към това най високо място има и отговорност – не само да взимате и да давате думата. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Има ли други процедури? Да изчакам бурните аплодисменти. Заповядайте.
Госпожо Председател, процедурата ми е към Вас. Искам да Ви помоля да не се поддавате на очевидни провокации на управляващата коалиция, които се опитват да направят така, че Вие да си изпуснете нервите и да изглеждате като техния заместник-председател. Надявам се, че Вие ще демонстрирате изключително здрави нерви, които ще са Ви необходими, и сега още повече, че виждаме как отново управляващите се опитват да забавят времето максимално, за да може техните министри да не отговарят на въпросите – нещо, което смятам, че не е редно. И отново Ви моля за търпение и за това да не се поддавате на очевидни провокации. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Ангелов. Изказването на госпожа Константинова приемаме, че е по точка, която е извън дневния ред, всички парламентарни групи имат право на две минути за отношение. Започваме с „Продължаваме Промяната“ – имате думата. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Мисля, че спорът е ненужен. Имате възможност за вземане на отношение. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Трябва да продължим със заседанието с нормален тон и това, което се случва, не е хубаво. Имате ли отношение от ГЕРБ-СДС? Заповядайте.
Моето изказване не е по начина на водене, а по отношение. Миналата седмица беше същият казус, нали така? Така че да проявим и малко памет. Уважаема госпожо Константинова, аз пак казвам, при положение че от 1 април имат възможност за еднократна социална помощ – вече близо два месеца, а има само 18 хил. души, които са се възползвали, може би една малка червена лампа може да светне и да проверите наистина има ли някъде административни пречки? Казвам Ви, има такава, и Ви моля обърнете внимание. Случва се, може да не се е видяло, казвам го с добро, не го казвам, за да се заяждам. Същото се касае и за по-добра комуникационна кампания към самите бежанци и техните общности, не само към неправителствения сектор, но те си вършат работата, защото в самите общности и в техните групи и по техните комуникационни канали няма много голяма информация, че здравноосигурени могат да се ползват от прегледи и така нататък. Казвам го, за да може все пак да знаят хората какви възможности имат в България. Комуникационно може да се направи малко по-голямо усилие към самите общности, не само към доброволците от българска страна, но и към самите общности, които са на територията на България. Това са двете неща, над които е хубаво да се поработи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. С това беше изчерпана дискусията по питането към госпожа Константинова. Преминаваме към министъра на труда и социалната политика господин Георги Гьоков. Има зададен въпрос от народния представител Крум Зарков относно спазването на правото на свободно сдружаване на работниците и служителите в „Либхер-Хаусгерете Марица“ ЕООД. Заповядайте, господин Зарков.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Заместник министър-председател, уважаема госпожо Министър на здравеопазването, уважаеми господин министър Гьоков! През месец април 2022 г. в „Либхер-Хаусгерете Марица“ ЕООД е проведена стачка с основно искане за увеличаване на заплатите на работещите в предприятието и на стойността на ваучерите за храна, както и за изплащане на възнаграждения за положен извънреден труд. За да защитят своите искания, в предприятието се учредява синдикална секция към КТ „Подкрепа“ и към работодателя е изпратена покана съгласно чл. 3 от Закона за уреждане на колективните трудови спорове. Преговори обаче не са се състояли, нещо повече, от КТ „Подкрепа“ твърдят и ще очаквам, господин Министър, да кажете дали това е истина, че на председателя на синдикалната секция е забранен достъп до работното му място, а други синдикални членове са били заплашени с дисциплинарно уволнение и принуждаване да подписват заповеди за освобождаване уж по взаимно съгласие. По този повод, уважаеми господин Министър, моля да ми отговорите, предприели ли са и какви действия Изпълнителната агенция „Главна инспекция по труда“ по този казус? Благодаря Ви.
Заповядайте, господин Гьоков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, уважаеми господин Зарков! „Либхер-Хаусгерете Марица“ ЕООД е предприятие за производство на хладилници, разположено в землището на село Радиново, област Пловдив. В предприятието са наети 2100 души, освен това на територията му полагат труд и работници, изпратени от предприятия за осигуряване на временна работа – това е важно, което казвам. По повод възникналото социално напрежение организираният протест на работещи в предприятието през месец април, Дирекция „Инспекция по труда – Пловдив“ постоянно следи ситуацията и когато получи информация, свързана с нарушение на трудовото законодателство, се намесва своевременно в рамките на своите компетентности. Във връзка с получен сигнал на 15 април 2022 г. от Синдикалния регионален съюз „Подкрепа“ – Пловдив, е стартирала проверка по спазване на трудовото законодателство. Повод за проверката е изложена в сигнала информация, че председателят на синдикалната секция и други работници не се допускат до територията на предприятието. В сигнала е представена информация, че ръководството на „Либхер“ е уведомено с писмо за учредената синдикална секция в завода и за желанието на синдиката да започне преговори на 15 април 2022 г. във връзка с исканията на работниците. При извършената проверка е установено, че сигналът е основателен, и действително на представителите на КТ „Подкрепа“, включително на господин Божидар Матеев – председател на синдикалната секция в предприятието, не се осигурява достъп до местата, където се извършва работа, както и въобще на територията на предприятието. С това работодателят извършва нарушение на трудовото законодателство. В тази връзка е дадено задължително за изпълнение предписание, с което работодателят е задължен да осигури достъп на представителите на синдикалните организации до местата, където се извършва работа, и до помещенията, използвани от работниците в завода. Срокът за отстраняване на нарушението е 21 април 2022 г. За резултатите от проверката е уведомен своевременно и Синдикален регионален съюз „Подкрепа“ – Пловдив. Във връзка с получения сигнал и за да се гарантират правата на работниците и служителите, Инспекцията по труда е извършила и контрол относно начисляването и изплащането на трудовите възнаграждения, в това число и за положен извънреден труд. Бих искал да обърна внимание, че Инспекцията по труда има правомощия да контролира начисляването и изплащането на договорените трудови възнаграждения, но повишаването на техния размер може да се извърши чрез разговори и преговори между работодателя, работниците и служителите. На 4 май 2022 г. е извършена повторна проверка в предприятието, при която е установено, че представителите на КТ „Подкрепа“ отново не са допуснати до работните места. С това си действие работодателят не е изпълнил даденото от контролните органи на 20 април 2022 г. задължително предписание, поради това е потърсена административна отговорност на работодателя. Следва да се отбележи, че работниците в „Либхер-Хаусгерете Марица“ ЕООД са депозирали на 15 април 2022 г. искане до работодателя по реда на чл. 3, ал. 2 от Закона за уреждане на колективните трудови спорове. Въпреки изпълнените изисквания на законодателството за започване на непосредствени преговори между страните в дружеството е налице отказ от работодателя да започне преговори за сключване на колективен трудов договор. В рамките на законните правоотношения, когато някоя от страните при колективен трудов спор откаже да преговаря, всяка от тях може да потърси съдействие за уреждането му чрез посредничество или в доброволен арбитраж от Националния институт за помирение и арбитраж. До настоящия момент в Националния институт за помирение и арбитраж обаче не е постъпило искане за съдействие от никоя от страните по спора за уреждането му чрез посредничество или арбитраж. Тази правна възможност може да се реализира едва след постъпило искане от едната или от двете страни по спора. В заключение бих искал да подчертая, че правото на сдружаване е основно право на работниците и служителите, признато от българското и международното законодателство. Както в този случай, така и в други подобни ситуации Инспекцията по труда ще предприема своевременни действия в рамките на законовите си правомощия, за да гарантира трудовите права на работниците и служителите в България. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Заповядайте, господин Зарков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за отговора и благодаря за действията на поверената Ви Главна инспекция по труда. Конкретният казус обаче ни кара да си зададем няколко въпроса и да направим няколко бележки. Главна инспекция по труда работи добре и ефективно в рамките на сега действащото законодателство, но нека си дадем сметка за него. Няма Вас, уважаеми господин Гьоков, с който сме работили по темата толкова дълго време, да убеждавам за важността на социалния диалог както на ниво предприятие, така на ниво бранш, така и на национално ниво. Но социалният диалог няма как да се случи качествено, ако работниците нямат правото да се сдружават и да ползват синдикалната подкрепа за това. Ето в този казус Вие сте издали разписание, то не се спазва, сега ще наложите глоба, но големите компании често са по-склонни да платят глобата, отколкото да спазват законодателството. Тези компании са важни, „Либхер“ и други, те дават много работни места, но това трябва да става в изпълнение на трудовото ни законодателство. Две неща искам да кажа. Виждаме също в този случай, че временната заетост, която понякога продължава година, година и половина, две, всъщност не е временна заетост, а е начин да се взимат да работят хора, без да подписват трудови договори, които да им дадат защита. Обърнете внимание на това. И понеже времето ми приключва, една последна реплика. Изключително важно е оттук нататък, когато гоним и търсим чужди инвеститори, които са ни нужни, да знаем, че това не бива да става на цената нито на правата на българските граждани, нито на начина... Това, което правим в последните години – да намаляваме данъци, да правим черни дупки на законодателството, да търсим конкурентно предимство по този начин, не сработва. То не сработва нито за привличане на тези инвестиции, нито в крайна сметка за това, за което сме ги довели, а именно да получим допълнително ноу-хау и да повишим стандарта на живот на българските граждани. В този ред на мисли, и това ще е следващ мой въпрос, уважаеми господин Министър, към Вас – трябва да видим как точно се изпълнява както правото на сдружение, така и общото трудово законодателство в индустриалните зони и в други места, направени за да привличат големи предприятия. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Зарков. Господин Гьоков, имате възможност за дуплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Зарков, ще се съглася с всичко, което казвате и като констатации, и като изводи и от моя отговор, въобще като някакъв макар и не толкова задълбочен анализ на трудовото законодателство. Мисля, че трудовото ни законодателство в тази посока е добро. Въпросът е каква е културата и в синдикалните организации, и в работодателските организации да приемат на сериозно това законодателство и да го прилагат много сериозно на практика. Разбира се, това са две страни в едно договаряне, които имат своите интереси, и понякога ги защитават по такъв начин, който е несъвместим с трудовото право, или се стига до нарушаване на трудови или синдикални права. Ще използвам репликата да Ви дам и малко повече информация. При проверките на Инспекцията по труда е установено, че в този период 14 април – 1 май са прекратени трудовите правоотношения на 32-ма работници. От тях девет лица са прекратени по взаимно съгласие след тяхна писмена молба, пет лица – в срока за изпитване и 18 лица са прекратени по повод писмени предизвестия до работодателя. В представените 27 броя писмени молби и заявления се съдържат подписи под имената на заявителите работници, като само осем броя са подадени след 13 април. Работниците разполагат и с правната възможност да оспорват основанието и законосъобразността на прекратяване на трудовите им договори по съдебен ред, като използват всички доказателствени средства, включително и свидетелски показания. Следва да се има предвид, че производството по трудови дела е безплатно за работниците и служителите. Контролните органи на Инспекцията по труда нямат правомощия да изследват твърденията за оказана принуда за подписване на молби за прекратяване на трудов договор. Компетентни в случая са органите на прокуратурата, които отговарят и по въпросите за оказаната принуда или тормоз при подписване на документите. При направените проверки във фирмата, в случая „Либхер Хаусгерете Марица“ ЕООД, е установено, че господин Божидар Матеев е председател на синдикалната секция в предприятието, не е работник или служител на дружеството, а е изпратен на временна работа в него от предприятие, което осигурява временна работа – „Изи консулт“ ООД. Считано от 9 май 2022 г. трудовото правоотношение на господин Божидар Матеев с „Изи консулт“ ООД е прекратено въз основа на подадено на 5 май 2022 г. искане за прекратяване на взаимното съгласие. Това са повече данни по-скоро насочени към тези хора, които трябва да си търсят правата, какъв е пътят да направят това. Иначе въпросите, които повдигате, може да предизвикаме дискусия, да включим синдикати и работодателски организации, да включим народното представителство и да видим какви промени бихме могли да правим в законодателството в посока избягване на такива или пък когато се явят такива проблеми, да се решават по най-лесния начин. Последното, което казвам, може би синдикалната организация в тази фирма, в това предприятие, наистина трябва да се обърне към този национален арбитраж за помирение, за да използваме и неговите ресурси за решаване на въпроса. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гьоков. С това въпросите към министъра на труда и социалната политика се изчерпаха. Преминаваме към… [[Реплика от народния представител Венеция Нецова-Ангова: „Декларация.“]] Декларация от името на парламентарна група – заповядайте, след което ще продължим с Вас, госпожо Сербезова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми български граждани! Един ден след като така наречената градивна опозиция опита без реални аргументи и с грозни внушения да свали заместник-председателя на Народното събрание господин Мирослав Иванов и не успя, искаме да обърнем внимание на една опасна тенденция – наблюдаваме нестихваща поредица атаки, идващи от опозицията. Нормално е една опозиция да критикува, но не е нормално да атакува с тези методи в настоящия момент, когато очевидно сме на първа линия на дезинформационна война, която пропагандната машина на Путин води. Интересно е кой стои зад тези атаки, чии интереси защитава тази така наречена градивна опозиция? [[Шум и реплики от ГЕРБ СДС.]]
Тишина в залата!
Съмнително и притеснително е, че виждаме прилики с военната дезинформация [[реплики от ГЕРБ-СДС]] , основно с опита за внасяне на съмнения в обществото, опита за всяване на страх, опита за провокиране на дълбоко разделение сред българите, които се характеризират с многократното Ви повтаряне на неистини, на полуистини, и бих казала, лъжи и използване на обиди и личностни нападки, което да усили крайните емоции и съответно да засили поляризацията сред хората. Уважаема опозиция, толкова ли можете?! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“. Смях и възгласи: „Браво!“ от ГЕРБ СДС.]] Повтарянето на неистини и активирането на очаквани и неочаквани лица от българското политическо пространство след изостряне на отношенията с Русия на Путин, беше комбинирано с активиране на определени фирми и бизнес кръгове, които започнаха да говорят за газова криза, за това, че няма да има газ, че ще бъдат вкарани посредници, че България трябва да плаща в рубли, че не можем без руски газ. Дори и тази седмица уж пробългарски партии ни призовават от парламентарната трибуна да плащаме в рубли. А фактите са, че българският бизнес не усети спирането на газа, нито българските потребители. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Правителството бързо договори и доставки за следващите месеци, а занапред изгледите са, че ще имаме газ на значително по-добри цени от тези, които Вие договаряхте. В същото време, въпреки войната и инфлацията и тези обстоятелства, които не са се случвали от десетилетия, българската икономика отчита значителен ръст за първото тримесечие – 4,5%. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Но сенчестите и не толкова сенчестите интереси бяха засегнати, затова атаките, отново да повторим, типични за дезинформационната война продължиха. Атаката срещу „Български пощи“, която всъщност беше срещу нашите майки и бащи и техните майки и бащи, която искаше да всява страх, не се получи. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] За капак видяхме, че и в парламента градивната опозиция, така наречената градивна опозиция, е изключително активна, или бих допуснала – активирана. Използва се трибуната на Народното събрание, за да се отправят обиди към вицепрезидента на стратегически партньор на България. Това е недостойно действие. Това е грозно. Осъждаме от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ най-категорично грубите и расистки думи към вицепрезидента на Съединените щати, направени от депутат в българския парламент. Подобни коментари са напълно недостойни и неприемливи за член на Народното събрание и са опит за отвличане на вниманието от сериозните въпроси, които всъщност имат значение за българския народ. Камала Харис е изтъкнат политик, първата жена вицепрезидент. Смятаме, че Вашият коментар е расистки, сексистки и категорично неетичен. Неведнъж чухме от същата част на залата внушението, че България се управлявала от американското посолство – друг похват, който цели да раздели обществото. В същото време бившият премиер настоява да преговаряме с „Газпром“, а настоящата опозиция официално разпространява изкривени и манипулативни данни. Интересен – бих казала, допускам, синхрон. Това не е всичко. Явно представителите на партия ГЕРБ толкова много мечтаят за избори, че във всички политически действия започнаха да откриват предизборни кампании. Не, няма предизборна кампания! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Дами и господа от ГЕРБ, специалната Ви политическа операция няма да успее! Колкото до решетките на Цвета Караянчева, бивш председател на парламента, това е величествено политическо лицемерие. Ако имаше награда за това, може би щяхте да я получите. Цвета Караянчева, която инсталира такива решетки на сградата на Народното събрание по време на гражданските протести, го направи със своя подпис, за разлика настоящият председател на Народното събрание не е подписвал разрешение за поставяне на тези решетки [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС]] , но тези решетки нямат място на сградата на Народното събрание. Решетките на Цвета Караянчева ще бъдат премахнати. Затова искаме отново да попитаме: кой стои зад атаките, кой има интерес от дестабилизация и хаос? [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Кой? Кой? Кой?“]] Кой, колеги, създава хаоса, за да се прави на спасител? Чии интереси защитавате? Толкова ли можете, уважаема опозиция?! Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Заповядайте, господин Биков. [[Силен шум и реплики.]] По начина на водене е процедурата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Аз се обръщам към председателя по начина на водене, защото не реагира на редица небивалици, които се казаха от тази трибуна, включително за това, че... [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Биков...
…включително за това, че ние носим отговорност за всички провали на настоящото правителство. [[Силен шум. Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Отнемете му думата!“ Тропане по банките.]] Ние сме виновни за „Български пощи“, ние сме виновни за Путин, ние сме виновни за това, че Вашият министър-председател...
Господин Биков... [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Господин Биков…
Трябваше да ги поправите… [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] За това, че Вашият министър-председател не може да каже и до днес откъде купува газ и какво прави... [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“. Тропане по банките.]]
Господин Биков...
Знаем, колеги, че след последните социологически проучвания, които показаха, че на петия месец от Вашето управление Вие сте на нивата...
Господин Биков...
...от 2020 г. на тогавашното правителство...
Господин Биков...
Знаем, че сте уплашени. Още малко Ви остава, радваме Ви се. Довиждане и приятен и щастлив уикенд! [[Силен шум. Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Процедура, процедура!“]]
Господин Биков, процедурата Ви трябваше да бъде към мен в случая. Правя Ви забележка по този повод. [[Шум.]] Слушам Ви – заповядайте, господин Гюров.
Благодаря, госпожо Председател. За пореден път виждаме лицемерието на така наречената опозиция. Вчера проведохме дискусия три часа да говорим за това, че на политическа декларация не се прави отношение. Господин Биков, Вие бяхте хората, които в поредица от изказвания тук, от тази трибуна, казвахте как това е нарушение на Правилника, как председателят трябва да вземе отношение и да спре веднага тази процедура, която очевидно не е към председателя, а е отношение към декларацията. Само един ден по-късно, за пореден път, лицемерие. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“. Възгласи: „Браво!“]] И, госпожо Кирова, това, което правите днес, и начинът, по който водите това заседание, надвишава в пъти това, за което искахте освобождаването на господин Иванов. В нашата група ще разгледаме Вашето поведение и ще преценим как да действаме нататък. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“. Възгласи: „Браво! Браво!“]]
Благодаря Ви, господин Гюров. Заповядайте, господин Анастасов. Процедурата каква е?
По начина на водене, госпожо Председател.
Слушам Ви, господин Анастасов.
Уважаема госпожо Кирова, искам да Ви обърна внимание като водещ. Да, наистина позволихте тук да се изговорят сумати небивалици от представител на управляващата партия „Продължаваме промяната“, но има един факт, върху който специално искам да Ви заостря вниманието, че позволихте тук представител на управляващи да чете декларация срещу опозицията, да чете декларация, в която назовава опозицията „така наречена опозиция“, тоест да внушава, че тя е излишна, че тя пречи, че по някакъв начин – като в онзи виц за съветската ракета, дето Космосът ѝ пречел, на управляващите им пречи опозицията. [[Шум. Смях.]] Но в случая, колеги, съвсем сериозно. Става дума... [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Моля да въведете ред в залата сред управляващите, чувстват се неспокойни.
Моля за ред в залата, ако обичате! [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Господин Анастасов, процедурата Ви е към мен, нали? [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Да, можете да ме надвикате. Можете да ме надвикате, но крясъкът не е аргумент, колеги.
Слушам Ви.
Госпожо Председател, желанието за премахване на опозицията, което демонстрират управляващите, си е втората поредна крачка към авторитаризма. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Ще си взема бележка от направените процедури. Слушам Ви. [[Реплика от народния представител Венеция Нецова-Ангова.]] Заповядайте, госпожо Ангова. Процедурата Ви е по начина на водене.
Уважаема, госпожо Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е по начина на водене – да не се допускат внушения, които са неистини. Думите, които бяха изречени по-рано, са: „така наречената градивна опозиция“. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Влязохме отново в диалог. Предлагам да преминем към въпросите към госпожа Асена Сербезова – министър на здравеопазването.
Защо, защо? Аз имам процедура.
Заповядайте, господин Рибарски. Процедурата Ви е…?
Най-накрая научете имената. [[Силен шум.]]
Прощавайте – Сабрутев.
Благодаря, госпожо Председателстващ. Моят въпрос е към Вас: защо допуснахте да се направи изказване след декларацията на „Продължаваме Промяната“? Искаме обяснение. Благодаря.
След като искате и процедурата Ви е по начина на водене, ще Ви дам обяснение. Господин Биков поиска процедура по начина на водене – дадох му такава процедура. Опитах се да го прекъсна няколко пъти и му казах, че му правя забележка, защото част от процедурата беше всъщност с характера на изказване. Не мога да предвидя какво ще каже всеки един от депутатите, но се опитах няколко пъти да го прекъсна. Много Ви моля да възстановим реда и нормалния ход на заседанието и да продължим с парламентарния контрол. Госпожо Сербезова, първият въпрос към Вас... [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Заповядайте – отново процедура, да. И професор Михайлов – за процедура.
Уважаема госпожо Председател, процедурата ми е към Вас – по начина на водене. Моля да ми обясните по какъв точно начин се опитахте да прекъснете господин Биков, защото преди три седмици много успешно прекъснахте мен, като ми изключихте микрофона веднага, без да ме предупредите. [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“. Ръкопляскания. Възгласи: „Ааа!“]] Това е едно доказателство за лицемерието, за което господин Гюров говори преди малко. Моля, обяснете. Благодаря Ви.
Господин Табутов, току-що обясних по какъв начин се опитах да санкционирам господин Биков и мисля, че трябва да излезем от този дебат. [[Реплика от народния представител Тома Биков: „Лично обяснение.“]] Една секунда, господин Биков, аз имам право да обясня и държа да го направя. В духа на вчерашното заседание и това, което говорихме за духа на парламентаризма, аз смятам, че ще бъде отнемана думата само в изключително крайни случаи. Това е причината, поради която не отнех думата на господин Биков. Няколко пъти го помолих и му дадох сигнал да приключи с процедурата си, като го насочих тя да бъде адресирана към мен. Това е обяснението, което давам. Смятам, че злоупотребявате в момента и не бива да го допускаме повече. Ако обичате, колеги, нека да прекратим с процедурите. Разбрах какво е отношението на всички към начина на водене. Предлагам да възстановим нормалния парламентарен контрол. Заповядайте, господин Биков, за лично обяснение.
Ще използвам тази процедура за нещо конструктивно. Госпожо Председател, аз признавам, че злоупотребих с тази процедура. [[Ръкопляскания.]] По този повод може да ме накажете със „забележка“, което мисля, че е достойно наказание.
Аз го направих.
А колегите... [[Силен шум и реплики.]] Така ли? Ами тогава какъв Ви е проблемът?
Аз го направих преди малко, след изказването Ви. [[Силен шум.]]
Аз съм наказан, издърпайте ми ушите Вие от комсомола и да се приключи с това шоу. Какво има толкова да направим, какво по-голямо наказание искате за мен? Ако искате, ме разстреляйте на площада сега. [[Силен шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Лично обяснение, десет пъти ме споменавате. [[Силен шум.]]
Господин Михайлов преди това помоли, господин Карадайъ. Заповядайте, професор Михайлов.
Уважаема госпожо Председател, нали вчера казаха, че този, който води заседанието, не е председателстващ, а е истински председател в момента. Смея да споделя с Вас, с цялото ми уважение и, както казват мъжете, възхищение към Вас като жена, че изпуснахте това заседание в момента.
Давам си сметка за това.
Каквито и лични обяснения да дава господин Биков тук, след вчерашната пледоария в полза на парламентаризма колегите от ГЕРБ се помъчиха с всички усилия да превърнат този парламентарен контрол в някакъв цирк. Просто в цирк! И аз Ви моля, тук се и казаха неща – какво се говори за опозицията, каква била тя, такава или иначе, така наречена, или конструктивна, или деструктивна – извинявайте, аз имам петгодишен спомен, и то доста ярък, тук от разни рупори на тогава управляващата политическа партия, които излизаха на трибуната и сипеха такива квалификации за опозицията, които ми е неудобно да ги споделя от парламентарната трибуна. Поне това някои от политическите партии, които са представени в момента в парламента, не го правят. Но нека действително това, което Вие пожелавате няколко пъти, но не може да осъществите – ако не можете да го осъществите, обърнете се към секретариата на Народното събрание да извика друг председател в момента да Ви смени и да продължим нататък. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Михайлов. Господин Карадайъ, имате възможност за процедура. Има ли желаещи за други процедури?
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! Според мен това, което се случва в момента, не го заслужават българските граждани. Те в момента гледат и очакват парламентарен контрол. По конкретната тема, в съдържанието няма да вляза, но и едната, и другата страна, като се обвинявате, не допринасяте за спазването на правилата, защото и от двете страни еднакво се нарушават в момента правилата, а българските граждани не го заслужават това нещо. Мисля, че госпожа председателката, колкото и формално да звучи, след процедурата на господин Биков му направи забележка, тоест наказание, съгласно Правилника. Обаче, госпожо Председател, на следващите, мисля, че правилно не наложихте наказание и затова апелирам, колеги, да спрем с това, иначе всички еднакво нарушават правилата и еднакво заслужаваха най-малкото, което е, същото наказание. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Карадайъ. Изчерпахме ли процедурите? Благодаря. Преминаваме към министъра на здравеопазването, който ще отговори на общо седем въпроса. Първият въпрос е от народния представител Александър Симидчиев относно финансиране на национални програми за ограничаване на употребата на тютюневи и свързани с тях изделия, злоупотребата с алкохол и недопускане употребата на наркотични вещества.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Госпожо Министър, уважаеми колеги! Съгласно чл. 53, ал. 3 от Закона за здравето 1% от средствата, постъпили в държавния бюджет от акцизи на тютюневи изделия и спиртни напитки би трябвало да се използват за финансиране на национални програми за ограничаване на употребата на тютюневи и свързани с тях изделия, злоупотребата с алкохол и недопускане употребата на наркотични вещества. В тази връзка Ви моля да отговорите на следния въпрос: какъв процент от събраните на годишна база акцизи от тютюневи изделия и алкохолни напитки реално се използва съобразно предвиденото в чл. 53 от Закона за здравето за всяка от последните пет години?
Госпожо Сербезова, заповядайте да отговорите на въпроса.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми доктор Симидчиев, дами и господа народни представители! Предоставените средства по бюджета на Министерството на здравеопазването съгласно цитирания от Вас член и алинея от Закона за здравето не се посочват в Закона за държавния бюджет на Република България и постановленията за изпълнението на държавния бюджет на самостоятелен ред. Средствата се включват в общия бюджет на Министерството и се разходват по общия ред, в рамките на утвърдения за съответния период лимит за плащания. Следва да се има предвид, че в съответствие с основните фискални правила и принципи, които са заложени в Закона за публичните финанси, всички приходи – в това число и приходите от акцизи върху тютюневите изделия и спиртните напитки, които постъпват в държавния бюджет, не са целеви. Те служат за покриване на разходите на държавните органи и съответните бюджетни организации, в това число и всички политики и програми, финансирани чрез бюджета на Министерството на здравеопазването, утвърдени със Закона за държавния бюджет за съответната година. В правомощията на министъра на здравеопазването, като първостепенен разпоредител с бюджет, е да определя размера на средствата за изпълнение на дейностите по ограничаване на рисковите фактори, свързани с поведението, в това число – тютюнопушене, злоупотреба с алкохол, употреба на наркотични вещества, съобразно разходите, определени с бюджета на Министерството на здравеопазването за съответната година. Министерството ежегодно, в зависимост от приоритетите и утвърдения общ размер на бюджетните разходи, изготвя разпределение на средствата по цитираните национални програми за ограничаване на рисковите фактори, както следва: - осигурява средства за изпълнението на бюджетна програма „Намаляване търсенето на наркотични вещества“, в която се отчитат разходите и за Националния център по обществено здраве и анализи за дейностите по Националната програма за изпълнение на Плана за действие на Националната стратегия за борба с наркотиците; - финансира дейности по Националната програма за превенция на хроничните незаразни болести, които включват и дейности, които са по ограничаване на тютюнопушенето и алкохолизма. За 2017 г. по бюджета на Министерство на здравеопазването са разходвани средства по следните национални програми: Национална програма за изпълнение на плана за действие на Националната стратегия за борба с наркотиците – 160 000 лв. За превенция на хроничните незаразни болести – 200 000 лв. За 2018 г. 152 000 лв. за първата програма, съответно за превенция на хроничните незаразни болести – 190 000 лв. За 2019 г. по първата програма за Националната стратегия за борба с наркотиците – 151 950 лв., Национална програма за хроничните незаразни болести – 190 000 лв. Тоест виждате, че сумите са сравними през годините. За 2020 г. по бюджета на МЗ са изразходвани средства по Национална програма за изпълнение на Националната стратегия за борба с наркотиците – 160 000 лв., а за превенция на хронични незаразни болести – 190 000 лв. Съответно за 2021 г. по първата програма отново са 160 000 лв. без никаква промяна и по втората програма за превенция на хроничните незаразни болести – 190 000 лв. Отново няма промяна спрямо 2020 г. В заключение искам да отбележа, че Министерство на здравеопазването няма как да предостави данни за събраните на годишна база акцизи от тютюневи изделия и алкохолни напитки и съответно да преценим и изчислим дали този дял, който е преведен за съответните програми, е одобрен нецелево по бюджета на МЗ, съответства на един процент от тези акцизи. Благодаря.
Благодаря, госпожо Сербезова. Реплика ще направите ли, господин Симидчиев? Заповядайте.
Благодаря за отговора, госпожо Министър. Само с едно уточнение. Вие говорихте за програми за незаразни заболявания, а в закона специфично пише „национални програми за ограничаване на употребата на тютюневи изделия и свързани с тях изделия, както и злоупотребата с алкохол“, тоест боренето с последиците не е боренето с причината, това искам да кажа. И в тази връзка аз ще продължа. Първо ще направя питане към министъра на финансите за размера на бюджетните средства от акцизи и след това ще може по някакъв начин да координираме тази дейност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симидчиев. Ще вземете ли дуплика? Заповядайте, госпожо Министър.
Благодаря, госпожо Кирова. Уважаеми доктор Симидчиев, уважаеми дами и господа народни представители! Всъщност тази програма за незаразни болести е цитирана в контекста на това, че в рамките на тази програма също се разходват средства за ограничаване на рисковите фактори, а и поради това, че средствата не са целеви. И както правилно отбелязахте, тази разпоредба, която цитирахте – чл. 53, ал. 3 от Закона за здравето за едно на сто от средствата, постъпили в държавния бюджет от акцизите върху тютюневите изделия и спиртните напитки да се използват за финансиране на националните програми, на практика тя не е синхронизирана с основните фискални правила и принципи, заложени в Закона за публичните финанси. И всъщност в ръцете на всички в тази зала е да осигурят такова съответствие, да се дискутира, защото на практика Министерство на финансите през годините, и колегите от Министерство на здравеопазването ме запознаха с тази хронология, е изразявало несъгласие с този текст, тъй като това е едно изключение извън контекста на обществените норми. Така че предполагам е въпрос на дискусии, които са във Вашите ръце – как да се санира това, за което Вие задавате въпроса. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Следващият въпрос е от народния представител Александър Симидчиев относно организиране на дейности при общопрактикуващи лекари по ваксинационния календар на Република България. Господин Симидчиев, заповядайте да развиете въпроса си.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Въпросът ми е свързан със сигнал до мен от общопрактикуващи колеги, работещи в столицата, които съгласно Наредба 15 извършват задължителни имунизации по Имунизационния календар на Република България. Съобщиха ми, че всеки общопрактикуващ лекар, съобразно нуждите за подлежащите на имунизация здравноосигурени лица, ходи лично в районната здравна инспекция да си получи дозите –това може да е един или няколко пъти месечно. Например на 5 април 2022 колега е отишъл за ваксини в отдел Например на 5 април 2022 колега е отишъл за ваксини в отдел "Биопродукти“ – процес, който е отнел почти 3 часа. Служителката е отпуснала бройки, по малки от заявените, и го е посъветвала да отиде отново на 12 април 2022. Отделно е посъветвала да се премести часът на имунизация на подлежащите деца, а устно е обяснила, че се ваксинират с приоритет деца от различни други групи, което създава логистични затруднения. Подобно нерегулярно снабдяване столичните общопрактикуващи лекари търпят от над 12 месеца. Гореописаната реалност, освен че отнема много време, което може да се ползва за клинична профилактична и лечебна дейност в кабинетите на общопрактикуващите лекари, създава и възможност за излизане от режима на студена верига при пренасянето на ваксините от Столичната районна здравна инспекция до кабинета на общопрактикуващия лекар и създава риск от нередовно и неправилно изпълнение на ваксинационната програма. По време на ваксинационната кампания за ковид лично се информирах за сертифицирана възможност търговците на едро валидирано да доставят ваксини до отделните кабинети на общопрактикуващите лекари директно, спазвайки всички изисквания на студената верига за ваксини. В тази връзка Ви моля да отговорите защо организацията на доставките на ваксини до кабинетите на общопрактикуващите лекари не е организирана по начин, който да не превръща висококвалифицирани медицински специалисти в любители разносвачи, както и да създава условия за нарушаване на студената верига? Ако не е възможно да се договорят разнасянето на ваксините от търговците на едро, което би бил оптималният според мен вариант, то не е ли поне възможно по заявка на задължителните имунизации да става подобно на ваксините срещу корона вирус в разкрити ваксинационни пунктове, за да не трябва всички общопрактикуващи лекари да се струпват в Столичната районна здравна инспекция? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Симидчиев. Заповядайте, госпожо Сербезова, да отговорите на въпроса.
Благодаря, госпожо Председател. Доктор Симидчиев, уважаеми дами и господа народни представители! Съгласно чл. 6 на Наредба № 15 за имунизациите в Република България биопродуктите за извършване на имунизации и реимунизации се закупуват от Министерство на здравеопазването въз основа на договори със срок до 3 години за всеки вид биопродукт. Закупените биопродукти се отпускат на регионалните здравни инспекции по предварително изготвен план за необходимите количества. Съгласно чл. 16 от същата наредба общопрактикуващите лекари получават от регионалните здравни инспекции биопродукти за извършване на задължителни имунизации и реимунизации и медицинските изделия за тяхното прилагане в зависимост от броя на подлежащите лица. Тоест, видно от гореизложеното е, че в нормативната уредба във въпросната наредба е описан редът за предоставяне на биопродукти на общопрактикуващите лекари. По отношение на доставянето на ваксини от лицензирани фирми за хладилен транспорт до кабинетите на общопрактикуващите лекари. За тази необходимост изобщо дали съществува и как може да бъде осъществена, включително откъде да дойде финансирането за това, считам, че ако прецените, е необходимо да се направи обстоен анализ, включително финансов. Как ще се организира логистиката предвид, че лекарите, които имунизират населението, са ситуирани в различни населени места – градове и села, както и че всеки общопрактикуващ лекар обслужва различен брой пациенти, подлежащи на имунизация, което ще определи и различната натовареност на доставки за различни ваксини. Освен това трябва да се има предвид, че в сключените от Министерство на здравеопазването договори са заложени конкретни времеви периоди за доставка на ваксини, с което следва да се съобрази и транспортирането на ваксините до кабинетите на лекарите. Ваксини се поставят ежедневно, поради което едномоментно получаване от страна на общопрактикуващите лекари на заявените за дадена година количества ваксини е невъзможно. От една страна, това е свързано с периодите на доставки на ваксините в страната, а от друга страна, практиката е показала, че основни причини за бракуване на ваксини е повреда на хладилни съоръжения или неприложени ваксини поради неявили се за имунизация лица. Това са рискове, които по принцип в своя генезис и природа са непредвидени и които могат да се намалят или преодолеят напълно с периодично получаване на ваксини, тоест на по-малки етапи, на по-малки периоди от време за получаване По отношение на предложението за ваксини за изпълнение на Имунизационния календар да се доставят до разкрити ваксинационни пунктове, откъдето общопрактикуващите лекари да ги получават, вместо от съответната здравна инспекция, обръщаме внимание, че задължителните имунизации и реимунизации са част от програма „Детско здравеопазване“ на Националната здравноосигурителна каса, по която изпълнители са общопрактикуващият лекар на детето или лекар специалист по детски болести, и в този смисъл за тези ваксини в страната няма разкрити ваксинационни пунктове, които да могат да се използват като междинни звена за съхранение на ваксини. На областно ниво, организация по правилно съхранение, планиране и предоставяне на ваксини се създава от съответната регионална здравна инспекция. Конкретната организацията зависи от това какъв е броят на общопрактикуващи лекари в страната, подлежащото на имунизации население, кадровия ресурс и, разбира се, хладилният капацитет на инспекцията. Ваксини се предоставят ежедневно и периодично, като за съответния график лекарите в дадената област са запознати. Към момента в страната са налични всички необходими количества за изпълнение на Националния имунизационен календар и в допълнение на това и Световната здравна организация също допълнително изяви желание да дари определен финансов ресурс – немалък, за подсилване на тези условия, за които Вие говорите.
Благодаря. Заповядайте, господин Симидчиев.
Благодаря Ви много, госпожо Министър за отговора. Един коментар. Нормативната обосновка за това, което имаме в момента, е подзаконов нормативен акт, тоест наредба, която е лесно да се коригира и да се адаптира към реалностите от самото министерство. А аз мога да поема ангажимента да говорим с колеги, които се занимават с оптимизация на логистични процеси, за да видим кой ще бъде най-ефективният и най-ресурсонеемък, тоест най-ресурсно ефикасен метод, това да може да се случи. Ако има такъв метод, който е по-добър, моля да се ангажирате, че той ще бъде въведен в наредбата. Благодаря.
Благодаря, господин Симидчиев. Заповядайте за дуплика, госпожо Сербезова.
Уважаема госпожо Председател, доктор Симидчиев, дами и господа народни представители! Разбира се, касае се за подзаконов нормативен акт, който цитирах. Въпросът не е дали лесно или трудно може да се промени, а необходимо ли е това. Затова цитирах, че е необходимо да се направи анализ. И в допълнение по отношение на твърденията в сигнала, който е изпратен до Вас, тъй като ние, разбира се, се обърнахме и към директора на Столичната регионална здравна инспекция, за да вземе отношение. По първото твърдение, че всеки общопрактикуващ лекар трябва да ходи лично в Софийското РЗИ, за да получи заявените дози. Никога не е поставяно такова условие за лично получаване на дозите ваксини. Може да е упълномощено лице, медицинска сестра или друг упълномощен специалист, всеки работен ден от 8,30 до 17,00 ч. да стори това. Не се дават ваксините на лица, които не отговарят на условията, и се спазват условията на съхранение. По второто твърдение, колегата не е подал коректно заявката си към датата, която споменавате, а между другото, до момента на изготвянето на отговора и неговото актуализиране също не я е подал и е поискал сериозно количество наведнъж. Това означава, че ако се даде на него това сериозно количество, което е поискал, се нарушава ритъмът на снабдяване на всички останали общопрактикуващи лекари, които са подали коректно заявките си. Съответно му е обяснено, че желаните количества ще му бъдат дадени през следващата седмица По третото твърдение, че децата на украинските бежанци се ваксинират с предимство, също бих казала, че не е вярно, защото досега само 23 украински деца са ваксинирани в София и тази бройка по никакъв начин не нарушава ваксинационния план на българските деца. Четвъртото твърдение за търговците на едро да доставят валидирано ваксини до кабинетите на общопрактикуващия лекар всъщност подлежи на сериозен анализ дали има необходимост от такава смяна, също така какъв вид услуга ще бъде, кой ще я заплаща. В допълнение бих искала да кажа, че мога да Ви предоставя и отговора от доктор Пенчев, за да се запознаете с него в подробности. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Сербезова. Следващият въпрос е от народния представител Стефан Апостолов относно Център за асистирана репродукция. Заповядайте, господин Апостолов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Все повече млади хора от България имат репродуктивни проблеми. Според статистиката това са между 10 и 15% от двойките в България. Благодарение на методите за асистирана репродукция много семейства успяха да осъществят мечтата си да имат дете. В тази връзка въпросът ми към Вас е: Какъв е броят на финансираните процедури от Министерството на здравеопазването за един кандидат и колко деца са родени в резултат на извършените процедури и какъв е броят на преминали пациенти, финансирани със средства от Фонда ЦАР през 2021 г.? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Апостолов. Госпожо Сербезова, заповядайте за отговор.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Апостолов, дами и господа народни представители! С изменение и допълнение на Постановление № 25 от 9 февруари 2009 г. за създаването на Център за асистирана репродукция, в сила от 1 януари 2018 г., Центърът финансира 4 инвитро процедури с трансфер на свежи ембриони и 4 трансфера на размразени ембриони на едно лице, включително асистирана репродукция при наличие на индикации за доказано моногенно генетично заболяване или доказана балансирана хромозомна мутация при поне един от партньорите, а също и при жени с доказано онкологично заболяване на основание чл. 26, ал. 1, т. 5 и т. 6 от Правилник за организацията на работа и дейността на Центъра за асистирана репродукция. И сега към числата, които са конкретни и конкретен повод за Вашето питане. Съгласно предоставена от Центъра за асистирана репродукция информация за дейностите през 2021 г. са постъпили 5849 заявления за организационно и финансово подпомагане. За сравнение през 2020 г. са постъпили 5250 заявления, тоест имаме увеличение с 11% за 2021 г. спрямо 2020 г. Издадени са 5729 заповеди за организационно и финансово подпомагане. За сравнение през 2020 г. са издадени 5379 заповеди, тоест имаме и увеличение в броя на издадените заповеди със 7% спрямо 2020 г. Броят на преминалите двойки през 2021 г. е увеличен с 3% спрямо 2020 г. Те са били 4633 през миналата година спрямо 4477 през по-миналата година, при което се потвърждава установената ежегодна тенденция на постоянен ръст. Това е общо 15% увеличение спрямо 2018 г. Тоест, от една страна, се увеличава достъпът, а от друга, вероятно и проблемът, както Вие подчертахте и във Вашето питане, се задълбочава. Броят на ражданията в резултат на тези успешни процедури през 2021 г. е 1222, което е увеличение с 3% спрямо 2020 г. и броят на родените деца през 2021 г. е увеличен с 5% спрямо 2020 г. Благодаря Ви за вниманието. Разбира се, можем да ги предоставим и в писмен вариант.
Благодаря, госпожо Министър. Заповядайте за реплика, господин Апостолов.
Благодаря, госпожо Министър. Както казах и в изявлението на въпроса преди това в представянето, казах, че Центърът за асистирана репродукция дава шанс на много семейства с репродуктивни проблеми да имат деца. Забелязва се още един проблем при асистираната репродукция. Това е, че доста хора се нуждаят от финансиране за донорски яйцеклетки, донорството. В тази връзка въпросът ми към Вас е: предвижда ли се в Министерството на здравеопазването въвеждане на финансиране на процеса по осигуряване на донорски яйцеклетки? Благодаря.
Благодаря, господин Апостолов – репликата Ви беше във формата на въпрос. Заповядайте, госпожо Сербезова, да направите дуплика, ако можете да отговорите.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Апостолов, дами и господа народни представители! Предвижда се цялостно обсъждане на трансплантациите, на донорството, включително това, което Вие представихте като въпрос в контекста на асистираната репродукция, но, разбира се, както отново и при предната тема, става въпрос за анализ, източници на финансиране, така че това може да бъде една от темите, които също да обсъдим и в Комисията по здравеопазването. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър.
Процедура по начина на водене!
Процедура по начина на водене – заповядайте, господин Дилов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, в известна степен моята процедура се явява и продължение на това, което каза в началото на нашето събрание, господин Каримански за възпрепятствания министър на културата да дойде днес тук. По доста категорични мои сведения в момента господин министърът на културата – може би има семеен празник, нямам представа, но празнува в кабинета си и отваря втора бутилка шампанско. [[Викове от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Така е. Така е. Моля – на Вас няма да Ви вдигнат телефона, сигурен съм, но да помолите господин председателя Минчев да установи наистина по какви причини днес министърът на културата не дойде на парламентарен контрол. Много Ви благодаря.
Ще взема предвид процедурата Ви, господин Дилов. Преминаваме към следващия въпрос от народните представители Стефан Шилев и Иван Тотев относно уволнението на заместник-директора на РЗИ – Пловдив. Заповядайте, господин Шилев, да зададете въпроса си.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Регионалната здравна инспекция – Пловдив, е една от инспекциите, постигнали най-високи резултати в борбата с пандемията от COVID-19. Въпреки това в края на същата, когато огромната работа вече е почти приключила и са спасени стотици човешки животи, на 14 март 2022 г. е връчена заповедта за прекратяване на трудовите взаимоотношения със заместник-директора на инспекцията д-р Аргир Аргиров, в сила от следващия ден. Доктор Аргиров завършва Медицинския университет в Пловдив, придобива специалност „Вътрешни болести“, впоследствие и магистратура по здравен мениджмънт. Работил е като специалист по вътрешни болести, но е бил и директор на МБАЛ „Пловдив“ над 10 години – бивша Окръжна болница в Пловдив. През 2015 г. е назначен за зам.-директор на РЗИ – Пловдив. Връща се в УМБАЛ „Пловдив“ като прокурист и впоследствие като изпълнителен директор, за да помогне на болницата. Там благодарение на неговия професионализъм и този на екипа му са намалени милионните задължения – наследство от предходни управления. Връща се като заместник-директор в РЗИ през февруари 2020 г., в началото на пандемията. Доктор Аргир Аргиров е уважаван професионалист в област Пловдив и в България – човек, който заслужава почести. Тъй като е освободен без всякакви обяснения и доводи, моят въпрос към Вас е: какво наложи освобождаването му без предизвестие, без обяснения? Вие лично знаехте ли за неговото освобождаване и за мотивите за това? И накрая: по този начин ли постъпва Здравното министерство с уважаваните специалисти? Напомням, че този специалист е дошъл в началото на пандемията и в края за благодарност е освободен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Шилев. Заповядайте, госпожо Министър, да отговорите на въпроса.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми доцент Шилев и господин Тотев, които всъщност адресирате този въпрос, уважаеми дами и господа народни представители! Регионалните здравни инспекции организират и осъществяват държавната здравна политика на територията на съответната област и директорите на инспекциите ръководят тези процеси, като за целта се подпомагат от заместник-директори. Законът за администрацията регламентира, че правоотношенията с едноличните органи на власт, какъвто орган в случая е и директорът на Регионалната здравна инспекция, както и с техните заместници, се прекратяват от органа, който ги назначава по негова преценка, тоест, тук Министерството на здравеопазването, и ако въпросът към мен бе по отношение на директор на Регионалната здравна инспекция, тогава би бил по-коректен. Но работодател на заместник-директор на Регионалната здравна инспекция е директорът на инспекцията. Директорът на регионалните здравни инспекции сключва, изменя и прекратява трудовите договори с лицата, които работят по трудово правоотношение. Следователно в рамките на своята законова компетентност директорът на Регионална здравна инспекция, конкретно в Пловдив, притежава оперативната самостоятелност, тоест не е необходимо да ме уведомява, като част от Вашия въпрос беше дали съм уведомена лично – не е необходимо да ме уведомява и не е направено това по отношението на преценката му какви договори иска да сключи, какви договори иска да измени и съответно да прекрати като правоотношение със заместник-директора, както и с който и да било служител на Регионалната здравна инспекция. Като министър на здравеопазването и изобщо като човек, който управлява и ръководи процеси както в настоящото, така и в бившето ми битие, считам, че всеки един ръководител на самостоятелно юридическо лице в бюджетната сфера на здравеопазването, включително и регионалните здравни инспекции, следва да формира самостоятелно своя екип, да има свободата да го избира, да има свободата да преценява и в контекста на това, което има като резултати от атестация, като резултати от дейности. Така че това бих отговорила на Вашия въпрос – дали съм лично уведомена, дали одобрявам, нито е необходимо да го одобря, нито е необходимо да съм лично уведомена . Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Сербезова. Заповядайте за реплика, господин Шилев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаема професор Сербезова, аз Ви поздравявам за отговора, защото така би отговорил един истински управленец. Вие имате и опит също като управленец преди това, преди да заемете тази длъжност, само че нещата не са точно такива, каквито Вие казвате. Абсолютно сте права, че Вие няма как и всъщност нямате право и е по-добре, че нямате, да се бъркате – Вие гледате цялостната работа на директора, постиженията на Регионалната здравна инспекция и никой от Вашето министерство не би трябвало да се бърка в личната работа на директора, Вие го оценявате по неговите резултати. Но – ето това е тук, че има едно „но“, на 14 март 2022 г., госпожо професор Сербезова, в 10,00 ч. сутринта в Регионалната здравна инспекция – Пловдив, от София идва главният секретар на Министерството на здравеопазването господин Георги Липчев, влиза в кабинета на директора и заповядва да бъде уволнен един уважаван ръководител, какъвто е заместник-директорът доктор Аргир Аргиров. Той пак няма право да се бърка в това нещо, доколкото аз знам. Тъй като това е в правомощията на самия директор, ми звучи като злоупотреба със служебно положение и натиск от главния секретар на Вашето министерство върху директора. На мястото на доктор Аргиров е назначена доктор Марияна Щърбова – близка приятелка на майката на същия главен секретар на Вашето министерство. Това означава не просто злоупотреба със служебно положение, но и с користни цели, доколкото така си мисля, от страна на главния секретар имам предвид. Разбира се, доктор Наумова най-вероятно е много уважаван специалист, с голям опит, тя е служител на РЗИ, обаче, доколкото знам, е с придобито право на пенсия, тоест назначава се пенсионер на мястото на професионалист в разцвета на силите си. Бих искал само да напомня, че през август миналата 2021 г. беше освободена поради навършване право на пенсия директорът на РЗИ доктор Ваня Танчева Манчева – на 65 години, уважаван дългогодишен директор. Това се направи от вашия предшественик господин доктор Кацаров, подсъдим по различни дела в съответствие с информацията на антикорупционната търсачка Google. Искам да кажа, че според мен това е една шуробаджанащина. Нормална ли е тази шуробаджанащина, защото според мен това беше една от Вашите теми, с която четворната коалиция дойде на власт, а всъщност, като гледам, има доста сведения…
Времето, господин Шилев!
…в обратна посока. Последно. Благодаря Ви. Целта на въпроса ми е да има справедливост – поне частично. Целта ми е едно извинение от Вас към доктор Аргиров, тъй като тези действия вероятно са станали без Ваше знание. Целта на въпроса ми е всеки следващ, който се опита да направи тези действия, да получи съответния отговор не само от народните представители, но и от системата като такава, тоест това да не се позволява за в бъдеще. Моля да направите проверка на действията на главния секретар във Вашето министерство и да вземете съответното отношение. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шилев. Заповядайте, госпожо Министър, за дуплика на направената Ви реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми доцент Шилев, по отношение на извинението. То се дава за нещо, което е извършено лично, така че няма как аз да поднеса извинение в контекста на това, което Вие изнесохте, на когото и да било. По отношение на твърденията, които Вие изнесохте, аз ги приемам като сигнал и ще разпоредя проверка на Инспектората на Министерството на здравеопазването и точно в този смисъл аз не мога да отговоря на въпроса дали е нормална тази шуробаджанащина, защото не знаем за какво става въпрос, поне от моя гледна точка, тоест не знаем дали има шуробаджанащина, какъв е успехът на представянето на съответната регионална здравна инспекция, каква част от този успех е уважаваният, очевидно от Вас, колега, който е бил заместник-директор. По отношение на твърденията за това, че вероятно според Вас има и някаква користна цел, бих Ви посъветвала, ако Вие разполагате с такива доказателства, тъй като Инспекторатът на Министерството на здравеопазването може да провери по самата процедура, но по отношение на твърдения за користна цел, съответната институция е КПКОНПИ, така че, ако Вие разполагате с такива сигнали, най-добре е да се отнесете към тях. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Сербезова. Въпрос от народния представител Илиана Жекова относно изискванията за поставяне на автомати за лекарствени продукти. Имате думата, госпожо Жекова.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, моят въпрос е продиктуван от среща с граждани, която проведох може би преди около малко повече от месец, които са от моя избирателен район. Те живеят в малки населени места. Впоследствие, когато започнах да развивам въпроса, разбрах, че този проблем има и други граждани, които живеят също в малки населени места, полупланински и отдалечени от съответния общински център. За какво става въпрос? Обикновено в малките населени места няма разкрити аптеки и дрогерии, хората са затруднени от това да си закупуват лекарствени продукти, тъй като живеят в отдалечени населени места и им коства допълнителен финансов ресурс да отидат до общинския център и да си закупят лекарствените продукти. В тази връзка, разбира се, от непрофесионална гледна точка от моя страна направих преглед на нормативната уредба и видях, че всъщност има изискване да се разкрие, да се постави вендинг автомат за лекарствени продукти, които не се закупуват с рецепта. Изискването е да бъде открита аптека или дрогерия. В тази връзка е моето питане: дали има някаква възможност, след като Вие прегледате нормативната уредба, да се направи нужното, така че тези вендинг автомати да могат да бъдат поставени на места, на които да не е задължително изискването да бъдат разкрити аптеки или дрогерии, така че да има такива вендинг автомати? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Жекова. Госпожо Министър, заповядайте да отговорите на въпроса.
Уважаема госпожо Кирова, уважаема госпожо Жекова, дами и господа народни представители! Действащото към настоящия момент законодателство и по-конкретно разпоредбата на чл. 218 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, регламентира мястото, където може да се извършва търговията на дребно с лекарствени продукти. Законът ясно дефинира мястото, където това единствено може да се случи, като се допуска едно изключение, когато в населеното място няма аптека, лекари и лекари по дентална медицина, могат да съхраняват и продават лекарствени продукти, ако са получили разрешение за това по ред, определен в наредба на министъра на здравеопазването. Тоест законодателят е предвидил такъв вариант, който очевидно поради своя характер е и много по-добър от каквато и да е вендинг машина, съдържаща продукти, които се отпускат без лекарско предписание. Съгласно действащото законодателство, търговията на дребно с лекарствени продукти може да се извършва само в аптеки и дрогерии, като тя се съобразява с изискванията на Правилата за добрата фармацевтична практика и при продажбата на лекарствени продукти посредством така наречените вендинг автомати, липсва дефиниране на персоналната отговорност на съответните лица, които ще бъдат ангажирани с процеса по отпускане на лекарствени продукти, даване на консултации, информиране на пациента относно неговото състояние и свързаната с това лекарствена терапия. Друг мотив за ситуирането на този тип апарати само в аптеки и дрогерии е пряката отговорност на лицата, носители на съответната лицензия за съхранението на лекарствените продукти в аптеката и поддържането на оптимални условия за съхранение, описани в кратка характеристика на продукта, включително проверяване на срокове на годност и така нататък. По отношение на въпроса за липсата на възможност за осигуряване на лекарствени продукти в слабонаселени райони. Към настоящия момент режимът за издаване на разрешения за търговия на дребно е уреден в ЗЛПХМ, законът, който цитирах. Според него право да извършват търговия на дребно има всяко физическо и юридическо лице, регистрирано като търговец по българско законодателство или по законодателство на държава членка, което отговаря на изисквания в закона. Така приетото законодателство в страната не урежда критерии по отношение на разпределение гъстотата на аптеките по територия, нито относно техния режим на работа на аптеката. Тоест тук във Вашите ръце е действително да се подложи въпросът за осигуряването на фармацевтична грижа в районите, които Вие цитирахте, и това в никакъв случай не бива да се възприема като единствен вариант за осигуряването на тези вендинг автомати, защото не достъпът до отиси и лекарства, лекарства без рецепта, е важен, а е важен достъпът до фармацевтичната грижа и лекарства по лекарско предписание включително. Съществуват, както и Вие споменавате, множество населени места, където разкриването на аптека и дрогерия не е обосновано от икономическа гледна точка и тук би могло да се помисли в един по-широк формат и на Комисията по здравеопазване, а след това да се предложат и конкретни текстове на Вашето внимание за откриването на филиали например, които да работят определени часове през седмицата. Имаше такива варианти в годините назад. Защо не и въвеждането на публичночастно партньорство за предоставяне на фармацевтични услуги в населените места със затруднен достъп. Това също е един дългосрочен и устойчив начин за справяне с проблема, а не просто конституирането на вендинг машини с много ограничен кръг отиси и лекарствени продукти, които всъщност могат да замаскират основни симптоми, които също могат да представляват проблеми при дългосрочна хронична употреба, която не се наблюдава от лекар и не се консултира от фармацевт. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, госпожо Министър. Заповядайте, госпожо Жекова, за реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Сербезова, разбирам, че този въпрос изисква законодателна инициатива, която може и ние да направим като народни представители, която и Вие също може да направите. Аз разчитам на това, че ще обърнете сериозно внимание на този проблем, защото той наистина засяга изключително голяма част от българските граждани и се надявам този проблем да бъде решен, защото както ние народните представители, така и Вие като министър сме избрани, за да служим на българските граждани и аз мисля, че това трябва да направим в кратки срокове. Може би, ако Вие прецените, че някои от подзаконовите нормативни актове, които Вие може да прецените, биха могли да свършат работа в този конкретен въпрос, аз Ви моля наистина да предприемете нужните действия, защото всички знаем, че една законодателна инициатива ще отнеме време и няма да даде възможност този въпрос да бъде разрешен бързо и скоро, а наистина е важен и сериозен, особено за самотно живеещите възрастни хора, които наистина населяват отдалечени, планински, полупланински райони, така че трябва да направим всичко възможно и Вие като министър да направите така, щото да се разреши този проблем най-скоро. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Жекова. Ще вземете ли дуплика? Заповядайте, госпожо Сербезова.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Жекова, дами и господа народни представители! Проблемът, който Вие поставихте в малката му част, всъщност е част от по-голям проблем и това е достъпът до фармацевтични грижи в населени места, които са отдалечени, за което ще разчитаме на Вашата подкрепа и това е част от общата концепция за рационална употреба на лекарствата. Защото всъщност статистиките в държавите, в които тези процеси се следят, след дигитализацията на процесите по отпускане на лекарства и ние ще може да ги следим адекватно, сочи, че всеки втори пациент с хронично заболяване, който приема лекарства, ги приема неправилно, тоест 50% от правилно предписаните лекарства се приемат неправилно, а какво остава, ако просто сложим една вендинг машина с лекарства, които се отпускат без лекарско предписание, безконтролно? В българското население съществува едно усещане, че тези лекарства, които се отпускат без рецепта, те са безопасни, но това не е така. Всеки, който отвори опаковката и види листовката, и прочете нежеланите лекарствени реакции, разбира се, които не се случват при всеки, а с определена честота, ще разбере, че не бива безконтролно да се употребяват и тези продукти за определен период от време. Само ще Ви кажа в подкрепа на това, че в държавите, в които тези процеси се следят, има статистика например от Щатите, че 10% от остра чернодробна недостатъчност от хората, които са хоспитализирани с тази диагноза, се дължат именно на нерационална употреба на отиси и лекарства. Тоест, слагайки вендинг машини без достъп до фармацевтична грижа и съответната консултация, включително от лекар, включително и с методите на телемедицината, защо не, но не бива да слагаме едни вендинг машини с лекарства, които знаем, че в държавите, където се следят тези процеси, има статистика, зная, че те не са безопасни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Сербезова. Следващият въпрос е от народния представител Ивайло Христов относно колективна молба за увеличаване на трудовото възнаграждение. Заповядайте да развиете въпроса си, господин Христов.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! На 31 март медиците от МБАЛ „Света Ана“ – Варна, внесоха към ръководството колективна молба за увеличаване на трудовото възнаграждение. Оказа се, че основното възнаграждение там за лекар е 820 лв., повтарям, 820 лв., а за сестра – 750 лв. Въпросната дискриминация на персонала е довела до загуба на десетки лекари и медицински сестра и руши болницата. Към момента въпреки проведения конкурс директорът на лечебното заведение не е сменен и както е видно, продължава да разгражда болницата. Какви мерки ще бъдат взети, за да бъде спряна деструкцията на МБАЛ „Света Ана“ – Варна? Тъй като, както виждате, въпросът ми е от 31 март, и въпросът за болницата във Варна става оттук, от Народното събрание, мисля, че за трети път процесът има развитие, като през миналата седмица – много странно защо точно в четвъртък преди да бъде зададен въпросът Ви в петък, заплатите на персонала са коригирани. Обърнете внимание, на лекарите са направени 1100 лв., а на сестрите – 900 лв. Искам да ги съпоставите с една касиерка в някакъв супермаркет.
Благодаря Ви, господин Христов. Заповядайте, госпожо Министър, да отговорите на въпроса.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми доктор Христов, дами и господа народни представители! Това, което Вие споделихте, че е станало в четвъртък, разбира се, само потвърждава, че е много важно да се поставят въпроси от тази трибуна, както и все още е актуален в голямата си част този въпрос, нищо че е зададен от 31 март, тъй като той не касае само размерите на заплащането. Министерството на здравеопазването има утвърдена Методика за образуване на разходите за персонал и работните заплати на медицински и немедицински персонал в държавните и общинските лечебни заведения за болнична помощ. Основните принципи са залегнали в Методиката. Сега, във връзка с реакцията на някои директори на болнични лечебни заведения спрямо разписаното в Националния рамков договор – ние правим обстойна проверка на това до каква степен действително изнесените твърдения от тях, че не могат да си позволят да вдигнат първо основните си и брутните възнаграждения съответно, отговарят действително на затрудненията, които те изпитват, защото в последните две години не само ситуацията с COVID-19 придаде една специфика на болничната лечебна дейност, но също така се прибавиха и други кризи, включително и енергийната. Така че предстои анализ. Но истината е, че не само в болницата, която цитирате, но и от други болнични лечебни заведения започнаха да ни изпращат информация, че променят заплащанията. По последните данни, които са събрани в Министерството на здравеопазването, те са обаче от края на март и не знам дали има смисъл да цитирам тези трудови възнаграждения, тъй като, както вече разбирам от Вас, има процеси, които вече са започнали там. Това, което ние комуникирахме по повод на заплатите, които сме договорили – тоест партньорите са договорили в отрасловия колективен трудов договор – съответно те са намерили своето приложение и в Националния рамков договор. Всъщност първо, до 1 август, да бъдат приведени в съответствие месечните брутни заплати и впоследствие основните. На началниците на отделения и на клиники по тази информация, която на мен ми е предоставена към края на март, средната месечна брутна заплата в съответното лечебно заведение, което Вие цитирате е 3309 лв., а на лекари със специалност 2663 лв., така че лекари специализанти са с 2263 лв., специалистите по здравни грижи са с 2236 лв. Тоест говорим за средни месечни брутни заплати, в които са включени не само основните заплати, тъй като в основните заплати има по-големи разлики – ние ще Ви предоставим данни, след като актуализираме данните отново, но също така и разходи за допълнителни трудови възнаграждения с постоянен характер, разходи за платени отпуски, болнични и допълнителни трудови възнаграждения с непостоянен характер. Въпреки че е взето решение на Общото събрание на акционерите за избор на нов съвет на директорите, дружеството към настоящия момент се управлява от освободения съвет на директорите. Промяната в състава не е вписана в Търговския регистър по партидата на дружеството, поради това че три общини – община Варна, Ветрино и община Аврен, като акционери са подали искове за отмяна решението на общото събрание за избор на новия съвет на директорите. Заведените съдебни искове са и основание за спиране на регистърното производство в Търговския регистър. Тоест вписването на новия съвет на директорите в регистъра, което на практика блокира не само реализирането на това решение, но и едно адекватно оперативно на дневна база управление на болницата. Към общините, които цитирах, от страна на Министерството на здравеопазването е отправена молба за преразглеждане на позицията. Народни представители, включително и Вие, се включвате в този процес на медииране, тъй като нито служителите в болничното лечебно заведение, нито самото болнично лечебно заведение, нито Министерството, нито Вие имаме полза този случай да продължава да бъде третиран по този начин. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Заповядайте, господин Христов, за реплика.
Аз Ви благодаря за този отговор. Въпросът стои по следния начин. Как да кажа, там стотици, много кадърни хора със сърца са оставени заложници на трима кмета. Разбирате ли в какъв парадокс се оказва нашето здравеопазване? Министерството на здравеопазването не е в състояние да оказва никакво влияние върху процесите в това лечебно заведение. Аз бих Ви попитал, първо, и за да бъдем кратки: имате ли информация за текущото финансово състояние през миналата година на лечебното заведение и за евентуалната заплата на управителя на това лечебно заведение? И пак, за да бъда кратък, и пак в защита на тези колеги, които по никакъв начин не заслужават тази съдба, която им е отредена и на които им е останала някаква вяра в нас, защото аз не виждам нормален лекар да остане с такова заплащане в България и да работи. И затова, ако дотук водим разговори с тези кметове – говоря за тримата кметове, които са… [[Реплика.]] Моля, ако обичате. Въпросът с тях явно, че няма да се случи така, след като те искат толкова да бъдат фактор, който да ръководи. Законите в България определят кой ръководи здравеопазването в страната. Това са двата закона – Законът за здравето и Законът за лечебните заведения. В случая с управителя на лечебното заведение са нарушени и двата закона – с нелегитимния управител по силата на тези два закона, и Министерството е в силата и в правото си да отнеме лиценза на лечебното заведение. В такъв случай, след като те не желаят, нека Министерството да отпочне разговори, а лекарите и пациентите да бъдат насочени в другата варненска болница, а това лечебно заведение – тримата кмета да го лицензират за каквото си желаят, след като са толкова упорити и след като не желаят да се съобразят с мнението на институцията, която в България отговаря за лечебните процеси. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Христов. Ще вземете ли дуплика, госпожо Сербезова? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми доктор Христов, благодаря Ви, че поставяте този въпрос. Разбира се, крайна е мярката за отнемане на лиценз, наказване на едва ли не лекарите, за които правилно казахте, че това са професионалисти с необходимите качества и умения и искат да продължават да работят там. Получаваме – ежедневно не бих казала, но всяка седмица обратна връзка за това как в цитираното от Вас болнично лечебно заведение все повече и повече се влошава ситуацията. В този смисъл бих искала, както в контекста на това, което казах за директорите на болнични лечебни заведения, които ще отнесат към съда жалба по отношение на текстове в НРД за по високите възнаграждения, които бяха приети, на всяко едно жалене по съдебен ред би следвало не да подхождаме формално, включително тук и случаите с кметовете на общините, които цитирахме, а по-скоро в контекста на здравеопазването да се мисли за това какви са последствията, какъв резултат ще се постигне от това жалене. По отношение на въпроса дали разполагаме с информация за заплащанията. Разбира се, разполагаме с информация не само за директорите на болничните лечебни заведения, но, разбира се, и за средните за персонала – съответно за лекар без специалност, със специалност, за началници отделения и така нататък. И точно затова, когато излязоха част от реакциите срещу някои акценти в НРД, за които споменах в първия си отговор, бях изненадата от тези реакции, защото реално виждах по информацията, с която разполагаме в Министерството на здравеопазването, че има ресурси за голяма част от болничните лечебни заведения. Разбира се, можете да ми зададете въпрос и за заплащането на директорите на конкретни болнични лечебни заведения, а не само за „Света Ана“ и ще получите тази информация. Благодаря за вниманието.
Благодаря, госпожо Сербезова. Продължаваме с още един въпрос. Заповядайте, господин Христов, за Вашия въпрос. Вие ще кажете кой от двата е. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Каква е причината за структурни промени и сливане на отделни клиники в УМБАЛ „Александровска“, която тече от август 2021 г.? Отчетено ли е становището на отделните клиники, в това число присъстват ли ръководителите на клиники при вземане на решенията като заинтересована страна? И тук имам един допълнителен въпрос, който възникна от последните, имайки предвид тежкото състояние на УМБАЛ „Александровска“. С какъв статут е исканият кредит от УМБАЛ „Александровска“ към момента? Благодаря.
Благодаря, господин Христов. Имате думата за отговор, госпожо Министър.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми доктор Христов, дами и господа народни представители! Първо, може би да отговоря на последната част от въпроса, ако ми позволите, по отношение на това какъв е статутът на искания кредит от УМБАЛ „Александровска“? Към момента статутът е, че все още това искане за кредит е неодобрено, тъй като това, което ние искаме да видим, като ръководство на Министерството на здравеопазването, са не само загубите, които са се натрупали в годините и съответно механичното им компенсиране с искан кредит. Но това, което лично аз бих искала, лично – комуникирали сме го с ръководството на цитираното болнично лечебно заведение, включително структурни промени, включително един много внимателен анализ къде се дублират функции, включително един много внимателен анализ какво е положението и състоянието на тази болница и поради отношенията ѝ с Медицинския университет, защото знаете, че преподавателите всъщност се водят на 0,25% към Медицинския университет – София, и всъщност по-голямата – значителната част от заплащането си, получават от болницата, а в същото време се поддържат определени нива бройки на лекари, които са хабилитирани и са преподаватели, които са необходими на университета. Но тук ние разсъждаваме от гледна точка на болничното лечебно заведение, включително сме с разговори с Медицинския университет – София, как може да се увеличи заплащането за съответното преподаване. Така че бих искала да видя един комплексен оздравителен план така, както го изисква и Наредбата, а не просто липсите на едно лечебно заведение да бъдат компенсирани с искането на кредит. Знаете, че от гледната точка на инвеститора, който всъщност се явява банката и който ще инвестира тези пари, стои въпросът за възвръщаемостта, но от гледна точка на Министерството на здравеопазването стои въпросът за съдбата на тази най-голяма университетска болница, в която всички ние сме се обучавали. На това, което зададохте и може би ще допълня в дупликата, тъй като вероятно няма да ми стигне времето, че оперативното управление както на тази болница, така и на други, се осъществява от съвет на директорите. В правомощията на този съвет на директорите е определянето на тази вътрешноорганизационна структура на лечебното заведение, необходима за ефективното му функциониране. Тоест бъдещо съгласуване на такива преструктурирания ще бъде в контекста на кредита, за който Вие споменахте, но до този момент няма необходимост подобни действия да бъдат съгласувани с Министерството на здравеопазването, тъй като това е оперативно управление. По повод на Вашето запитване беше изискана информация от дружеството. Можем да Ви предоставим и отговора от директора. От тази информация е видно – при поемане на управлението на УМБАЛ „Александровска“ ЕАД, че настоящото ръководство незабавно е предприело действия за извършване анализ на актуалното състояние на лечебното заведение. Установено е, разбира се, тежкото финансово състояние, на което сме свидетели през последните години, натрупани загуби от предходни години, наличие на просрочени задължения към различни доставчици и отрицателен финансов резултат на редица клиники, в част от които, както споменах, се извършват дублиращи или сходни дейности. Тоест очаквам от ръководството на болницата да предложи вариант как да санират тези дублиращи или сходни дейности. По преценка на ръководството на дружеството резултатът от анализа е наложил разработване и прилагане на оздравителна програма. Определена е комисия, чиято цел е да се оптимизират медицинските административно-стопански дейности и да се подобри финансовото ѝ състояние, като се направи проект на план за преструктуриране, който включва: обединяване на структури с дублиращи се дейности; разкриване на липсващи дейности, които да генерират съответните приходи; преструктуриране на броя на болничните легла и персонала; определяне на площите и пространствата за отделните структури; и реорганизация на административните дейности. В този контекст – на това, което се предлага, ще бъде оценено искането за кредит, за което Вие споменахте. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] После ще допълня в дупликата.
Благодаря, госпожо Сербезова. Имате думата за реплика, господин Христов.
Пак, за да бъдем по-кратки, уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър и уважаеми колеги! Процесите, започнали през месец август миналата година, създават едно усещане за някаква безнаказаност и, как да кажа, едно вътрешно разчистване на сметки в самата болница. При тази ситуация има ли някакъв механизъм, по който ние да може да избегнем такива неща, защото, както казва народната мъдрост „в мътната вода се лови риба“ и някои хора използват такива смени на властта, за да си разчистят и професионални, и всякакви сметки, което в случая се е получило, без да цитираме имена и клиника. Как смятате да избегнете тези неща? Тъй като говорим в момента за финансово състояние, виждате, че тук поставяме въпрос за две болници. Двете болници са в толкова тежко състояние, че са практически Александровска болница. Доколкото знам от Вашия въпрос и отговорите, които имам, тя е напълно декапитализирана и цяло чудо ще е, ако се вземе кредит там. Не знам как ще се вземе. В такова състояние са някъде към 30 болници и вероятно е редно тук да поставим въпроса за състоянието на големите болници в България – тези тридесет и няколко болници. Това са областните болници и големите – „Пирогов“, „Александровска“, Военна. Защото в момента ситуацията е плашеща наистина. Това доколко в момента увеличаването на трудовото възнаграждение, планирано в тези граници, ще може да бъде поето от точно тези големи болници не е много сигурно. Още повече, че е жалкото, че тук са толкова малко… Вижте интересът към здравеопазването какъв е – сигурно има 30 човека в залата. Необходимо е, тъй като здравеопазването е поставено в много голяма зависимост от фактори. Единият от факторите е Търговският закон и болниците, специално обществените болници в Търговския закон, където не им е мястото. Още по-страшното, което се получи, че болниците бяха приравнени към публични предприятия и се стига дотам, че в някои от малките болници в момента има парадокса управителят на болницата да е с 2200 лв. Дали си мислите, че той ще остане с тези 2200 лв. заплата, при положение че завеждащият му е с 3900 лв. Натрупват се едни много сериозни проблеми и е редно Министерството при тази ситуация да внесе предложение от мерки за законово решаване точно на тези неща, за да можем да решим какво ще правим с тези болници. Не само така механично да сливаме. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Христов. Имате думата за дуплика, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми доктор Христов, дами и господа народни представители! Само да довърша от предния отговор, след което ще взема отношение по това, което правим в момента като анализ на законодателството. Коректно отбелязахте, че този процес е започнал още в средата на миналата година и в резултат от своята работа, от процеса, който Вие казвате, че е започнал август, Комисията е изготвила Проект на план за преструктуриране. Този План за преструктуриране е разгледан на заседания на Съвета на директорите, проведено на 14 септември 2021., и с решение на Съвета на директорите е одобрена новата структура на лечебното заведение и е утвърдено ново щатно разписание. На изпълнителния директор е възложено от Съвета на директорите да утвърди новия Правилник за устройство на дейността и вътрешния ред на лечебното заведение, като Правилникът е утвърден и депозиран, заедно с останалите изискуеми документи за издаване съответно на ново разрешение за осъществяване на лечебна дейност. Няколко месеца след това всъщност се подава въпросното искане за съгласуване на кредит като, разбира се, това съгласуване в момента се прави в контекста на всичко онова, което казах, включително и структурни промени, включително и сливане на дейности там, където е необходимо и съответно премахване на такива, които се дублират. По отношение ролята на Министерството на здравеопазването това не е единственото болнично лечебно заведение в тежко финансово състояние, наследено от години назад. Би следвало тази роля да бъде засилена и това е във Вашите ръце. Ние в момента като народни представители правим един правен анализ на Закона за публичните предприятия, както и Закона за лечебните заведения. Министерството на здравеопазването, разбира се, задава политиката и може да предложи определени промени, но те зависят от Вас, защото към момента на ниво болнично лечебно заведение много малко са процесите, част от тези процеси Вие визирахте, и те са с чисто оперативен характер. Министерството на здравеопазването би могло да се намеси. Също така ми се иска в общинските лечебни заведения да има и по-активна роля на общините, по-активна роля на държавата, така че това е една дискусия. Знам, че звучи много високопарно, но действително, която трябва да бъде по-комплексна и с Ваша помощ да наложим тези промени в законодателството. Те ще дадат възможност за по-адекватно оздравяване и адекватни бизнес програми, които са свързани с реалността, а не просто проформа попълнени, защото така го изисква законодателството. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, госпожо Сербезова. Сега вече, макар и за втори път, Ви благодаря за участието в парламентарния контрол и преминаваме към въпросите към министъра на земеделието господин Иван Иванов. Първият въпрос е от народния представител Петър Петров относно необходимостта от спешни мерки за ремонт на язовирната стена на язовир „Огоста“ край град Монтана от неговия собственик Министерството на земеделието. Заповядайте, господин Петров.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми господин Министър, добре дошъл! Темата за необходимостта от спешен ремонт на стената на язовир „Огоста“ не е нова. Помня, още се дискутираше в предизборното слово на министър-председателя Кирил Петков, преди той да бъде избран за премиер. Също така сме чували в тази пленарна зала един подобен въпрос, ако не ме лъже паметта, края на януари. Темата не е нова и сме правили среща и между нас по отношение на нея, но предпочетох да оставя своя въпрос и да мога да го развия днес, тъй като считам, че все пак широкото общество, не само населението на град Монтана, би следвало да има някаква по-достоверна информация от компетентните държавни органи. Да се надяваме и една увереност, че такива строителни работи, които да укрепят стената на язовира, ще бъдат направени, след като дори и министър председателят преди няколко месеца заяви, че умишлено се държи нивото на язовира ниско, за да се избегнат евентуални аварии. Аз считам, че темата стана особено актуална, след като излезе информация онзи ден, ако не ме лъже паметта, че са се извършвали незаконни изкопни работи в района на язовир „Огоста“ с цел добив на злато. Дори бяха конфискувани багери, камиони и техника за добив на злато. Считам, че не бива да остава усещане в българското общество, че всеки прави каквото си иска в района на язовир „Огоста“ и че държавните институции си прехвърлят просто топката една на друга. С оглед на това въпросът ми към Вас е: какво е състоянието на стената? Ще бъдат ли взети някакви мерки за нейното укрепване? В кръга на шегата, разбира се, радвам се, че стигнахме до този въпрос преди да е пресъхнал язовирът. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Петров, на основание § 4в, ал. 1 от Преходните и заключителни разпоредби на Закона за водите с Решение № 495 на Министерския съвет от 13 юли 2018 г. на „Държавна консолидационна компания“ ЕАД – София, се възлагат ремонтите и реконструкцията на язовири с държавна и общинска собственост, включени в приложения към Решението. На последващ етап Решението на Министерския съвет № 495, е допълнено с Решение № 698 на Министерския съвет от 4 октомври 2018 г. и язовир „Огоста“ е включен в приложението към същото. През 2018 г. от Министерството на земеделието, храните и горите – тогава, са проведени всички изискуеми процедури, изготвени са работни проекти и е издадено Разрешение за строеж № 40 от 24 април 2019 г. Всички документи са предоставени на „Държавна консолидационна компания“ ЕАД на основание на решението на законодателя и е сключен Договор № РД 50-19 от 18 юни 2020 г., с което на Дружеството са прехвърлени необходимите за възлагане строително-монтажни работи и други видове работи, дейности, авторски права върху всички документи и материали, и всякакви други елементи и компоненти, свързани с представените проекти. С Решение № 9 от 28 август 2020 г. на Главния архитект на Община Монтана, на основание чл. 161, ал. 1 – последна хипотеза от изречение първо от Закона за устройство на територията в Разрешение за строеж № 40 от 24 април 2019 г., като възложител е вписано дружеството „Държавна консолидационна компания“ ЕАД. Със същото е заличен като възложител собственикът на съоръжението, а именно Министерството на земеделието. Решението за строеж е със срок до 24 април 2022 г. На 25 август 2021 г. „Държавна консолидационна компания“ ЕАД уведомява Министерството на земеделието, че имат готовност да стартират изпълнението на необходимите ремонтно възстановителни дейности на язовир „Огоста“. През 2021 г. от страна на Министерството на земеделието нееднократно са сезирани Дружеството, ресорното министерство, Министерството на икономиката, ДАНС и Върховна административна прокуратура за нестартираните от „Държавна консолидационна компания“ ЕАД процедури. Получен е на 19 януари 2022 г. сигнал от гражданин на град Монтана, в който за пореден път са изложени твърдения за бездействие от страна на Министерството на земеделието, и е приложено писмо на „Държавна консолидационна компания“ ЕАД от 14 ноември 2021 г., с което Министерството не е запознато. В писмото е посочено, че дейностите по ремонта и реконструкцията на язовирната стена и съоръженията към нея за язовир „Огоста“ – Община Монтана, ще бъдат възложени от „Държавна консолидационна компания“ ЕАД при спазване на съответните законови изисквания и норми в областта на строителството, в съответствие с Решение за строеж и изготвените проекти, които включват съответно доизграждане на инжекционната завеса по стената на язовира. Видно от гореизложеното Министерството на земеделието е изпълнило и продължава да изпълнява своите задължения по управление на предоставеното му от държавата имущество, а именно язовир „Огоста“. Към настоящия момент Министерството на земеделието няма основания да предприеме действия за извършване на ремонтни дейности, доколкото законодателят е предвидил, че тези дейности ще се възлагат от дружество, определено с Решение № 495 от 2018 г. на Министерския съвет на „Държавна консолидационна компания“ ЕАД. С писмо от 28 март тази година в „Държавна консолидационна компания“ ЕАД е постъпило искане за предприемане на действия за удължаване срока на разрешението за строеж, предвид обстоятелството, че от страна на дружеството са предприети действия за сключване на договор с изпълнител и строителен надзор за ремонтна дейност. От направената от Министерството на земеделието проверка в Община Монтана е установено, че срокът е удължен, но до настоящия момент не е постъпила информация за стартиране на ремонтно-възстановителни работи по съоръженията от избран от „Държавна консолидационна компания“ ЕАД изпълнител. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Заповядайте за реплика, господин Петров.
Уважаеми господин Министър, благодаря за изчерпателната информация и за предоставените данни. Доколкото разбирам, Министерството на земеделието е извършило и е предприело необходимите действия за възлагане на ремонта. Същият ремонт не е започнал, и то е сезирало съответните контролни органи до момента, но доколкото разбрах и Разрешението за строеж е изтекло на 24 април. [[Реплика.]] А, вече е удължено, извинявам се. Тогава единствената ми молба към Вас, господин Министър, като човек, който е роден в този град и от името на местната общественост, съдействайте ни пред съответните институции, въпреки че разбирам, че Вие сте направил необходимите от Вас действия, съдействайте ни, за да могат да извършат те действията, които са по закон. Очевидно, че контролните органи поне до момента не мога да ги убедя да започнат укрепителни дейности на язовирната стена, защото вчера някой добива злато, утре някой евентуално може да тръгне да добива други полезни изкопаеми или подземни горива, да увреди допълнително стената на язовира, в следствие на което евентуално да се случи наводнение, което би било евентуално пагубно за града. Затова благодаря за отговора, който дадохте, и пак Ви моля за съдействие в тази насока. Благодаря.
Благодаря, господин Петров. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Петров, мисля, че самият факт, че държавата е задържала хора и конфискувала, които незаконно се опитват да добиват злато, означава, че контролните органи работят. Не знаех, че такъв интерес има към този район – да се добива злато. Очевидно има къде държавата да придобие още приходи, когато концесионира подобно находище. Но това е друг въпрос. Въпросът е, че е създаден един изключително тежък нормативен хаос с цитираните вече решения на Министерския съвет, където се отнема възможността на собственика да извършва необходимите ремонтни дейности. Тук е отговаряно от вицепремиера Нинова на този въпрос. В Закона е цитирано, разбира се, и тя има правното основание да го твърди, че след извършването на тези ремонтни дейности от ДКК, съответно ДКК трябва да има възможността да си потърси и средствата от „Напоителни системи“. Както казах, заради грешни решения, за които вече прокуратурата е сезирана и, за съжаление, не работи и не разследва тези случаи – знаете колко случаи има на източване на средства от ремонти на язовири през ДКК, надявам се това нещо да се случи, да се задействат тези институции и да се потърси отговорност на лицата, защото това нещо отдавна е трябвало да бъде свършено. Вярвам, че сега под ръководството на Министерството на икономиката ще бъдат извършени необходимите действия и ДКК да извърши този ремонт, който е необходим. Вече взаимоотношенията между двете министерства ще бъдат изчистени, уточнени. Това го гарантирам. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Следващият въпрос е от народния представител Костадин Стойков относно увеличение на минималния осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводители. Имате думата, господин Стойков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Господин Министър, със Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. минималният осигурителен доход за регистрираните земеделски стопани и тютюнопроизводители се увеличи рязко от 420 лв. на 710 лв. Осигурителната вноска на земеделците се увеличи с над 100 лв. месечно. Получих стотици оплаквания от земеделски стопани, че осигуровките са непосилни за тях и че са принудени да се откажат, тоест ще преминат в сивия сектор. Всичко това се случва на фона на драстично увеличение на енергоносители, на торове, на препарати за третиране на растения, на храни за животни. При обсъждането на Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2022 г. обещахте – цитирам: „Ще разработим такива схеми, че държавата да покрива тези техни средства, които трябва да добавят към своите осигуровки.“ Въпросът ми към Вас, господин Министър, е: защо все още не са разработени такива схеми, при положение че новите осигурителни стойности вече са в сила и са дължими. Разработват ли се въобще и кога ще бъдат разработени? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойков. Имате думата, за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Стойков, Вие правилно засегнахте темата, че в момента всичко се е повишило – фуражи, енергоносители и така нататък, в резултат на една изключително тежка криза, каквато е войната в Украйна. Това засяга цял свят. Когато ние представихме Законопроекта за държавния бюджет, много правилно сте ме цитирали, че държавата е разработила необходимите механизми. Аз ще изброя няколко от тях. Друг е въпросът вече, че ние се намираме в чрезвичайна обстановка. Разбира се, ние работим по тази тема – актуализация на бюджета, да Ви представим допълнителни мерки. Бюджетът за държавни помощи за 2022 г. е насочен към земеделските стопани основно за справяне с последиците от създалата се сложна икономическа и геополитическа обстановка и за покриване на тези разходи. Навременната и ефективна държавна подкрепа има за цел да се компенсира част от увеличението на разходите на земеделските стопани за производство, да ги стабилизира икономически, за да могат да запазят пазарна устойчивост и съответно да покрият тези разходи, които Вие цитирахте. Такава е и целта на временната мярка за ликвидност, заявления за която се подават от периода в 21 април 2022 г. до 20 май 2022 г., като мярката е с бюджет в размер на 143 500 000 лв. Това са извънредни средства от държавния бюджет. Досега такива никога не са давани. Със Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване – да, Вие казахте, са увеличени. Мярката за подпомагане, освен наличен финансов ресурс, която цитирах, изисква и разработване на параметри и механизми за предоставяне на контрол, необходим при разходване на публичния ресурс. Финансов ресурс в размер на 5 млн. лв. допълнително е осигурен със Закона за държавния бюджет на Република България. Министерството на земеделието е в комуникация с Националния осигурителен институт с цел уточняване на потенциалния брой регистрирани земеделски стопани и тютюнопроизводители с подадена декларация образец № 1 „Данни за осигурено лице“ по Наредба № Н 13 от 2019 г. за съдържанието, сроковете, начина и реда за подаване и съхранение на данни от работодателите, осигурителите за осигурените при тях лица, както и от самоосигуряващите се лица от началото на годината до месец април включително. След идентифициране на кръга от бенефициери, осигуряващи се от 1 април 2022 г. до 31 декември 2022 г., Министерството ще предприеме необходимите действия за прилагане на помощта и осигуряване на подкрепа на микроземеделските стопани – говоря за тези 5 млн. лв. допълнително. Следва да се има предвид, че малките земеделски стопанства са приоритетни при формиране на държавната политика и определяне на подпомагането в областта на земеделието. Финансовата подкрепа е с основната цел стимулиране на доходоносно селскостопанско производство и равнопоставеност на пазара. Бюджетът за националните мерки за подкрепа за 2022 г. е в размер малко над 482 милиона – дотук. До края на годината предстоят плащания по различни финансови инструменти, чиято цел е да се запази производството и да има добра реализация на пазара за първична земеделска продукция. За периода 2023 – 2027 г. ще продължи прилагането на съществуващи държавни и минимални помощи от типа de minimis с фокус именно към малките и средните предприятия в сектора. За тази година сме осигурили максимума на бюджета с мярката de minimis. Това, което ще кажа, включително за периода 2023 – 2027 г., е, че ние представихме пред Министерския съвет, Министерството на финансите и Европейската комисия свой Стратегически план, или новата Оперативна програма за земеделие, където по първия стълб са предвидени 4,4 млрд. евро, по втория стълб – 3,5, общо 8 млрд. евро. От тях 60% са национално съфинансиране, като целта за първи път сега е 60% – досега винаги съфинансирането е било 15% . Тоест означава, че държавата е поела изключително огромен ангажимент към нашите земеделски стопани и с тези национални средства ние ще допълним техните нужди. Искрено се надявам обстановката да не ескалира предвид войната с цената на суровини, торове, препарати и така нататък, за да се усети действителният ефект от този стратегически план, защото това е една интервенция, която никога не е правена досега – 60% национално съфинансиране. Ние целим да компенсираме целия този недостиг, който те са имали през годините, и съответно да направим едно конкретно земеделско производство в България, каквото е в цяла Европа, и през годините не е постигнато, за съжаление. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Имате думата за реплика, ако желаете? Не. Продължаваме със следващия въпрос от народния представител Румен Христов относно предприемане на мерки за ограничаване вноса, разпространението и употребата на нелегални, забранени или фалшиви растителнозащитни продукти. Имате думат да развиете Вашия въпрос, господин Христов, в рамките на две минути.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, България трудно решава проблема с вноса, разпространението и употребата на нелегални, забранени или неразрешени и фалшиви растителнозащитни продукти. Използването на продукти за растителна защита с неясен произход и химически състав, или снети от употреба поради тяхната вредност за човешкия организъм, поставят пред сериозен риск българските граждани и особено децата, като консуматори на плодове, зеленчуци и други продукти, при чието производство се използват такива растителнозащитни продукти. За да се придобие по цялостна картина на наболелия и нерешен през годините проблем, Ви моля да ме информирате за установените количества за 2021 г. неразрешени растителнозащитни препарати на територията на страната, които са влезли в разпространение и употреба, в килограми или литри. Съгласно чл. 61, ал. 1 от Закона за растителна защита какви количества – пак в килограми или литри, продукти на растителна защита от паралелна търговия, са допуснати на пазара през 2021 г.? Колко броя проби от продуктите за растителна защита в съответствие с чл. 61, ал. 6 от Закона за растителна защита са взети през 2021 г.? Предвид на гореизложеното, уважаеми господин Министър, въпросът ми към Вас е: какви мерки предприема ръководеното от Вас Министерство на земеделието и храните за ограничаване на тази противозаконна практика за внос, разпространение и използване па вредни за здравето на българските консуматори растителнозащитни препарати.
Благодаря, господин Христов. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, знаете, че Българската агенция за безопасност на храните е компетентният държавен орган, който извършва официален контрол при производството, преопаковането, съхранението и употребата на продукти за растителна защита съгласно Закона за защита на растенията и подзаконовите нормативни актове. Основна цел на контрола е предлагането на пазара, съхранението, преопаковането и така нататък. Обхват на контрола са регламентираните обекти, в които се съхраняват, преопаковат и предлагат за продажба продуктите за растителна защита – складове, обекти за преопаковане на продукти за растителна защита, селскостопански аптеки и други обекти – магазини и други. Безспорен факт е, че през последните години се наблюдава и отчита изключително сериозен проблем, свързан с разпространението и употребата на неразрешени и/или фалшифицирани продукти за растителна защита на територията на държавите – членки на Европейския съюз, в това число и България. Отворените граници в рамките на Европейския съюз, както и фактът, че страната ни е външна граница на Общността, е предпоставка за нарастващо предлагане на пазара на неразрешени и/или фалшиви пестициди. Нелегално внесените продукти за растителна защита не са преминали през процедури по оценка на риска и разрешаване според изискванията на европейското законодателство и могат да съдържат непроверени, недекларирани върху опаковката, забранени и опасни за здравето активни вещества, за неутрализирането на които не може да бъде приложен подходящ антидот. Сериозността на проблема налага предприемане на спешни мерки за борба с фалшивите и неразрешени продукти за растителна защита. С цел противодействие срещу нелегалното разпространение на продуктите за растителна защита през 2021 г. БАБХ участва за четвърти път в международната операция SILVER AXE VI, организирана от Европол и насочена срещу нелегалното разпространение на неразрешени и фалшиви пестициди. В рамките на международната операция и извън нея БАБХ осъществява засилен контрол при вноса на продукти за растителна защита съвместно с Агенция „Митници“ на граничните контролно-пропускателни пунктове, а във вътрешността на страната съвместно с органите на МВР и ДАНС, когато е необходимо. Инспекторите по растителна защита от областните дирекции по безопасност на храните взимат контролна проба от продукти за растителна защита. Министерството на земеделието, храните и горите тогава е предприело инициатива срещу инкриминиране на нелегалния внос и употреба на неразрешени и/или фалшиви продукти за растителна защита, като със заповед на министъра през 2019 г. е била сформирана работна група за изменение на действащата към момента нормативна уредба и казусът е бил отнесен до Министерството на правосъдието. В резултат е бил подготвен Законопроект за изменение и допълнение на Наказателния кодекс от двете министерства и същият е бил внесен в Четиридесет и четвъртото народно събрание през 2021 г. Законодателният процес предстои да бъде стартиран отначало, включително процедурата по междуведомствено съгласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Наказателния кодекс, в който е включено предложението за Министерството на земеделието за допълнение на чл. 350а от НК за криминализиране на деянията, свързани с нелегален внос и разпространение в страната на неразрешени фалшиви продукти за растителна защита. В тази връзка е изпратено писмо на 14 април 2022 г. до Министерството на правосъдието, с което Министерството на земеделието поддържа своето предложение за допълнение на чл. 350а от НК. В допълнение – изготвен е проект за Наредба за условията и реда на употреба на продукти за растителна защита на основание чл. 104, ал. 1, т. 3, чл. 113 и чл. 114 от Закона за защита на растенията, който беше публикуван за обществени консултации, а в момента е в процедура по нотификация на Европейската комисия. Ако искате, в дупликата ще Ви цитирам и количествата, които са заловени през 2021 г., за което питате, или да Ви ги дам, както Вие прецените. Времето ми се изчерпа за отговора.
Мога да Ви дам още малко време.
С цел противодействие срещу нелегалното разпространение на продуктите за растителна защита през 2021 г. – вече го казах – БАБХ участва в операция SILVER AXE VI, организирана от Европол. В рамките на международната операция и извън нея БАБХ осъществява засилен контрол и в резултат бяха задържани 483 л и 160 кг незаконни продукти за растителна защита от инспектори на „Граничен контрол“ и на граничните пунктове; 3492 л и 122 кг незаконни продукти за растителна защита от инспектори по растителна защита съвместно с органите на ДАНС и МВР във вътрешността на страната; 10 220,348 кг незаконни продукти за растителна защита по данни на Агенция „Митници“, конфискувани по граничните контролно-пропускателни пунктове по митническото законодателство. За контрола на пазара, ако искате…
Може в дупликата, евентуално.
...защото имам още информация. Това са количествата, заловени в акцията SILVER AXE VI. Имам още информация, която е доста обширна.
Разбира се, не пречи, което не може в устния отговор да го дадете и писмено на господин Христов. Заповядайте, господин Христов, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, удовлетворен съм от отговора, който получих, най-вече заради това, че Вие поддържате идеята за въвеждане на по-строги мерки към онези, които злоупотребяват с разпространението на тези вредни растителнозащитни препарати за българските граждани и най-вече за децата. Аз разбирам, че тази борба е трудна от гледна точка на обстоятелството, че България е външна граница на Европейския съюз, основно вносът се осъществява от Турция. Знаем, че много голяма част от хората, които пътуват до тези пазари, често пъти внасят малки разфасовки – в шишета, дамаджани и така нататък, и не могат да бъдат хванати. Но залагането в Закона на по-строги санкции според мен би ограничило това разпространение и използване. Факт е, че голяма част от тях притежават по-високо активно вещество и са по-ефективни, от една страна, но от друга страна, са много по-вредни за гражданите и неслучайно те са забранени с директиви от Европейския съюз. Така че за мен това, което правите, е в правилна посока. Въпросът е да бъде извървян този път и законодателно да бъдат решени нещата. А задачата на БАБХ по отношение на граничния контрол е важна и аз се надявам, че Вие ще продължите да я осъществявате и в бъдеще.
Благодаря, господин Христов. Ако искате в дупликата? Не, ще ги предадете писмено. Това всъщност беше последният въпрос към Вас, господин Министър. Благодаря Ви за участието в парламентарния контрол. Преминаваме към въпросите към заместник министър-председателя по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов. Първият въпрос е от народния представител Емил Георгиев относно изгаряне на употребявани гуми в цех в землището на село Сланотрън, община Видин. Заповядайте, господин Георгиев, да развиете Вашия въпрос.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер и министър на околната среда и водите, уважаеми колеги! През 2012 г. „Търговска и технологична компания“ АД започва изграждането в село Сланотрън, община Видин на инсталация за безотпадна преработка на отпадъчни автомобилни гуми с капацитет на преработка 20 хиляди тона годишно. Очевидно давайки си сметка, че местното население ще е против, инвеститорът се е снабдил с необходимите документи, без да дава гласност на намеренията си. Така или иначе с началото на строителството вече не може да се скрие, че в този плодороден земеделски край се изгражда инсталация, която ще замърсява почвата, водата и въздуха, което, естествено, доведе до множество протести, както и срещи в Министерството на околната среда и водите, в които и аз съм участвал. За съжаление, резултати от всички тези протести и срещи не последваха. Отговорните институции успокояваха местното население, че всичко ще бъде наред и че няма да има никакви проблеми, като ги препращаха към изготвен по поръчка на инвеститора доклад, според който доклад реализирането на инвестиционното предложение, забележете, ще има положителен ефект върху околната среда. Но от 2012 г. досега се натрупаха много доказателства, че между записаното в доклада и реално извършеното от инвеститора има огромна разлика, а съмненията, че фирмата изгаря нерегламентирано гуми, остават. След като инсталацията заработи основно нощем, започнаха да се носят изключително неприятни, задушливи миризми. Неведнъж кметът на село Сланотрън, както и местните жители подават сигнали на телефон 112, както и до Инспекцията в Монтана. Според отговорите предприятието не работи, а само прави експерименти и затова не подлежи на контрол. Като се има предвид, че инсталацията е изградена през 2012 г., това означава, че проби и експерименти се правят вече 10 години. Нещо повече, дворът на инсталацията периодично ту се пълни с гуми, които уж трябва да стоят на склад, ту гумите изчезват – очевидно се преработват. Моят въпрос, уважаеми господин Вицепремиер, е следният: независимо от позоваването на доклада за оценка на въздействието върху околната среда, защо, когато е очевидно, че предвидените мерки не се спазват, отговорните лица в Министерството на околната среда и водите не изпълняват задълженията си да контролират инвеститора и защо не се налагат санкции при очевидни нарушения? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Георгиев. Заповядайте за отговор, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Георгиев, Министерството на околната среда и водите осъществява контрол по спазването на екологичното законодателство на територията на страната чрез съответните регионални инспекции по околната среда и водите. В конкретния случай, който Вие визирате, това е РИОСВ – Монтана. Съгласно чл. 113, ал. 1, т. 1 от Закона за управление на отпадъците директорът на РИОСВ или упълномощено от него длъжностно лице упражнява контрол по спазване изискването за третиране на отпадъци и на условията по разрешителното, съответно по регистрационния документ за дейностите, свързани с образуване, събиране, включително разделното съхраняване, транспортиране и третиране на отпадъци на територията на съответната РИОСВ. За периода от разрешението на Дирекцията за национален строителен контрол – ДНСК, 7 юли 2015 г., за ползване на обекта до март месец 2019 г. в инсталацията са извършвани по документи единствено проби и изпитвания за привеждането ѝ в съответствие с технологичните параметри на работа. С писмо на оператора РИОСВ – Монтана, е уведомена за приключване на дейностите за проби и изпитвания на инсталацията и въвеждането ѝ в нормална експлоатация от месец април 2019 г., като за горепосочения период Инспекцията е получавала своевременно информация за извършване на тези проби и изпитвания. От месец април 2019-а до март 2022 г., всъщност вече април, защото по-рано беше готвен този отговор, въз основа на предписаното от РИОСВ – Монтана, операторът е изпълнявал стриктно изискването за предварително уведомление за работата по инсталацията. Операторът, както и Вие казахте, е „Търговска и технологична компания“ АД и притежава издадено от директора на РИОСВ – Монтана, разрешително за дейности с отпадъци от 14 май 2014 г. От разрешението за ползване на обекта през 2015 г. до настоящия момент РИОСВ – Монтана, няма информация и не е установила инсталацията да е работила нощно време, както и че се носи неприятна и задушлива миризма, което не съответства с това, което Вие казвате. При мен РИОСВ – Монтана, казва, че няма подаден нито един сигнал, с изключение на един такъв от Политически клуб „Екогласност“ от началото на 2019 г. Потвърждение за периода на работа на инсталацията са и представените ежемесечни и годишни доклади от въпросната компания за извършван непрекъснат мониторинг и контрол на техническите параметри, осъществяван с автоматизирана компютърна система. Всички извършени собствени от оператора и контролни от април 2019-а до юли 2020 г. и от лабораториите на Изпълнителната агенция по околна среда измервания на емисиите за вредни вещества, изпускани в атмосферата от инсталацията, не показват превишение на нормите за допустими емисии по всички законно определени показатели. С цел установяване на възможност за замърсяване на атмосферния въздух от работата на обекта в периодите 8 – 15 април 2019 г. и 11 – 18 ноември 2019 г., и от 27 януари до 3 февруари 2020 г. от мобилна и автоматична станция на регионалната лаборатория – Плевен, към Изпълнителната агенция по околна среда са извършвани измервания на параметрите и показателите, характеризиращи качеството на атмосферния въздух в района на село Сланотрън. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] При всички измервания не са установени отклонения. При извършената планова проверка на дружеството на 10 май 2022 г. се потвърждават констатациите за спазване на изискванията. Също така в хода на проведената в съответствие с разпоредбите на Наредбата за условията и реда за извършване на оценка на въздействието върху околната среда процедура по ОВОС, както и проведеното обществено обсъждане по доклада не са постъпвали становища, мнения и възражения. Предварително поставените мерки – само една минута още, заложени в доклада по оценка на въздействието върху околната среда, са изпълнени и на площадката е осигурено 24-часово видеонаблюдение с 10 камери. В Плана за контролната дейност на РИОСВ – Монтана, ежегодно се залага проверка на място. В заключение – по отношение заплащането на местните данъци и такси от тази компания компетентен орган е Националната агенция за приходите. Аз също имах някои съмнения за дейността и РИОСВ – Монтана, от тази седмица е с нов директор, така че се надявам да се подобри и контролът и ако наистина има нарушения, те да бъдат установявани и да бъдат предприемани необходимите мерки.
Благодаря, господин Вицепремиер. Заповядайте за реплика, господин Георгиев.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, информацията, с която аз разполагам, потвърждава, че за пореден път колегите от Регионалната инспекция в Монтана Ви заблуждават, и ще представя съответните доказателства. Според доклада за оценка на въздействието върху околната среда трябва да се изгради висок комин, който да отвежда вредните газове високо в атмосферата – страница 35. Всеки, който мине покрай инсталацията, може да се убеди, че такъв комин изобщо няма. Съгласно доклада, страница 44, следва да се създаде лесозащитен пояс около терена, който ще допринесе за по-бързото му приобщаване към околния ландшафт. Такъв пояс не е изграден. В доклада, изготвен през 2009 г., е записано, че технологията е безотпадна – страница 50, а през 2014 г. инвеститорът поиска разрешение да изгаря отпадъци. И не на последно място, на страница 9 от доклада е записано, че гумите за преработка ще се съхраняват в склад с площ 650 кв. м. Такъв склад няма, гумите са разхвърляни навсякъде из двора и няколко пъти при запалването се създаде опасност от пожари в района. Тази снимка [[показва я]] аз ще Ви я предам, уважаеми господин Вицепремиер, е направена на 25 април тази година. Забележете, говори се за склад 650 кв. м – тук на площ около 5 дка са разхвърляни хиляди гуми, хиляди гуми, които се изгарят основно през нощта. Уважаеми господин Вицепремиер, на мен ми е ясно, че Вие не носите отговорност за случващото се през последните 10 години, но с въпроса, който зададох, исках да Ви се обърне внимание върху нарушения, които се извършват в продължение на 10 години. Тази снимка [[показва я]] , уважаеми господин Вицепремиер, е доказателство за един крематориум, който с години замърсява околната среда, въздуха, почвата, замърсява около 2 хил. дка лозови насаждения, стотици декари с пшеница, слънчоглед, царевица, рапица и какви ли не още селскостопански продукти. Единственият изход от положението според мен, както настояват и хората в района – вероятно протестите ще продължават, е да бъде незабавно спряна дейността на този цех. Но аз Ви благодаря. Предлагам да назначите една комисия от Министерството на околната среда и водите [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , да включите и народни представители от Комисията по околната среда и водите, да отидем на място, без да се подават сигнали предварително, защото колегите Ви от Инспекцията в Монтана с години прикриваха дейността на този цех. Завършвайки, обръщам внимание на един въпрос, който скоро ще Ви поставим, надявам се, с колеги от други парламентарни групи, за това, което се случва в Белащица. Там две строителни компании продължават да извършват безумия. И най-накрая искам да Ви благодаря [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , защото Вие сте единственият министър, който обърна много сериозно внимание на изгарянето на отпадъците. Моите комплименти за това, което предприехте за ТЕЦ „Марица 3“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Георгиев, аз също, четейки отговора, който беше приготвен от РИОСВ – Монтана, се озадачих как е възможно толкова години предприятието да е правило само изпитания за включване в нормален капацитет на работа. Това ми подсказва, че вероятно има някакви процедурни неточности. Това, за което Вие обърнахте внимание и което ще подложа на много сериозна проверка, е изпълнението на доклада по оценка на въздействието върху околната среда и дали действително е изпълнен по отношение на комина, по отношение на складовото помещение и така нататък. Ако той не е изпълнен, ние имаме възможността да затворим това предприятие с принудителна административна мярка до отстраняване на нарушенията. Това смятам да направя, ако е такъв резултатът от проверката. Приветствам идеята Ви тя да е по-широка и да бъде изненадваща, така че ще се заема лично с този въпрос, ще ангажирам и новоназначения временно изпълняващ директор на Регионалната инспекция по околната среда и водите в Монтана с този въпрос, за да можем да гарантираме опазване на чистотата, опазване на околната среда в региона и здравето на хората. Благодаря Ви още веднъж и за сигнала.
Благодаря, господин Сандов. Следващият въпрос е от народния представител Димитър Николов относно реда и правилата за ползване на служебните автомобили от служителите в регионалните инспекции. Заповядайте, господин Николов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, дами и господа колеги народни представители! В началото правя уточнението, че ни най-малко нямам претенцията за експертиза по отношение екологията, околната среда и климатичните политики, въпреки че това се явява мой втори въпрос към Вас за тази година, господин Министър. Когато бе представена структурата на този Министерски съвет бях респектиран от факта, че имаме вицепремиер по отношение на климатичните изменения и политики, безспорно глобален проблем и може би най-голямото предизвикателство пред човечеството. Като човек, който идва от страната и местното самоуправление, винаги съм следвал принципа мисли глобално, действай регионално. Дали улица „Патриарх Евтимий“ 120 в град Трявна Ви говори нещо? Едва ли. И на мен също, докато не получих сигнал, че служебната кола на Регионалната инспекция по околната среда и водите във Велико Търново пребивава почти ежедневно на този адрес, и да не звуча голословно, ще Ви представя след малко и снимков материал, който ми бе предоставен от граждани. Какви са правилата и редът за ползване на служебните автомобили от ръководителите на регионални инспекции по околната среда и водите, ако превозните средства се ползват за лични нужди, извън преките им служебни ангажименти, това с Ваше знание и позволение ли се случва и коректно ли е обозначено от служителите на съответните регионални структури? Сигурен съм, че едва ли има престъпване на закона. Отделен въпрос е какъв модел на поведение задава ръководството на Регионалната инспекция по околната среда и водите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Николов. Имате думата за отговор, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Николов, Министерството на околната среда и водите осъществява контрол по спазване на екологичното законодателство на територията на страната чрез регионалните си поделения. Регионалните инспекции по околната среда и водите, които осигуряват провеждането на държавната политика по опазване на околната среда на регионално равнище, се представляват от директор и са оперативно самостоятелни териториални звена. Съгласно Правилника за устройството и дейността на Регионалната инспекция по околна среда и води управлението и стопанисването на собствеността на РИОСВ се осъществява от общата администрация на Инспекцията. В допълнение при получаване на сигнал с наличие за съмнения за злоупотреби съгласно правомощията си по чл. 46 от Закона за администрацията Инспекторатът към Министерството на околната среда и водите осъществява административен контрол върху дейността на второстепенните разпоредители с бюджет. Това е, което мога да отговоря, защото те действително са самостоятелни оперативни звена и това е редът за осъществяване на контрол. Ако имате сигнал, можете да се обърнете към Инспектората на МОСВ – в смисъл към мен, и аз да го разпоредя към Инспектората на МОСВ. Визираната от Вас във въпроса Ви улица в град Трявна, признавам, не съм наясно. Не знам какво имате предвид с това нещо. Може би, имате предвид че директорът на Регионалната инспекция по околна среда и води, която е във Велико Търново, живее в Трявна и е възможно този служебен автомобил да е бил там. Но ще проверим за това нещо – дали има нарушение на закона, в този смисъл. Иначе единственото, което допълнително мога да Ви кажа, е, че като вицепремиер по климатичните политики и основно, отговарящ в Плана за възстановяване и устойчивост за реформата за електрическа мобилност възнамерявам да направя така, че в България моторните превозни средства да намалят за сметка на електрическите пътни превозни средства. И за целта дори днес се надявам да можем да потвърдим едно решение, с което ние като Министерство на околната среда и водите да дадем и пример в това отношение, закупувайки, отваряйки обществена поръчка за закупуване на електромобили, първите, които да бъдат и за пример в това отношение. Благодаря.
Благодаря, господин Сандов. Заповядайте за реплика, господин Николов.
Уважаеми господин Вицепремиер, аз не твърдя, че има незаконосъобразност, но не съм убеден, че има и целесъобразност. Няма да изпадам в дребнавост какво струва месечно на бюджета този служебен транспорт на госпожа Мая Радева. Говорим обаче за иновативен подход в климатичните политики, а колата на ресорното министерство пътува всеки ден за един човек. Ако си позволя да перифразирам Сократ, ще кажа, че променяме света, променяйки себе си. Аз ще Ви подам сигнала, който получих от граждани и от съседи на госпожа Радева, с надеждата, че ще вземете съответните мерки. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Николов. Дуплика, господин Вицепремиер? Заповядайте.
Аз ще разгледам въпросния сигнал, но все пак трябва да кажа, че град Трявна попада в обхвата и територията на Регионалната инспекция по околната среда и води Велико Търново, така че не бих могъл просто по една снимка на превозно средство, намиращо се на територията, да предположа за какви нужди е било използвано. Но също така, както се казва, ако това е проблемът с опазването на околната среда във Велико Търново, ще сме много радостни. Така или иначе ще следим всичко да се спазва по закон, разбира се.
Благодаря, господин Сандов, и за участието Ви в днешния парламентарен контрол. Този въпрос беше плавен преход и към министъра на транспорта и съобщенията господин Николай Събев. Първият въпрос към него е от народния представител Христо Гаджев относно извършен полет от руски правителствен самолет в българското въздушно пространство. Господин Гаджев, заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, днес малко по-рано през деня научихме, че всички, които критикуват правителството, са путинисти. Значи и аз като един откровен путинист ще Ви задам въпрос: кой е разрешил полет на Руската федерация, на самолет на Руската федерация и на нейното правителство през територията на България? Сега малко ретроспекция. Мисля, че Вие бяхте първият министър на транспорта в Европейския съюз, който наложи санкции, или по-скоро забрана за полети на самолети, регистрирани в Руската федерация, през въздушното пространство на Република България. Малко по-късно се взе и общо европейско решение, където повечето авиокомпании, регистрирани в Руската федерация, беше забранено да летят над Европейския съюз. Това доведе до няколко случая – авиокомпании от Руската федерация да обикалят буквално цяла Европа, за да стигнат до другия край при хуманитарни мисии за евакуация на изгонени и обявени за персона нон грата дипломати от различни държави. Най-фрапантен беше примерът, когато за изгонени от Испания руски дипломати самолет на Руската федерация прелетя над 14 хил. км, заобикаляйки цяла Европа от север, за да може да кацне в Мадрид и да прибере изгонените дипломати. Сега на 24 април, Великден, впрочем, един правителствен самолет на Руската федерация прелетя неведнъж, а два пъти през въздушното пространство на Република България въпреки тези забрани, с маршрут Сочи – Белград, първо, на отиване и впоследствие на връщане следобед. Въпросът, който съм отправил към Вас е доста кратък и той е: кой е разрешил преминаването на въпросния полет през българското въздушно пространство? Между другото, имаше много информации в медиите за този полет. Как пропускането му се съотнася към издадената от Вас заповед и наложените от Европейския съюз санкции? Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Заместник-председател на Народното събрание! Уважаеми господин Гаджев, аз искам само да вметна, че забраната изключва разрешение за хуманитарни операции, каквото направихме веднага след забраната. В случая съгласно Регламент 334 от тази година, от 28 февруари, на въздушни превозвачи и въздухоплавателни средства от Руската федерация се забранява да извършват полети от, до и през територията на Европейския съюз. Чрез дерогация от тази забрана държавите членки могат да разрешат на въздухоплавателно средство да се приземи на територията на Съюза, да излети от нея или да прелети над нея, ако са констатирали, че това е необходимо за хуманитарни цели. Министерството на външните работи е номинираният от Република България компетентен орган, който може да разреши полет, попадащ в обхвата на Регламента и който съгласно националното законодателство издава разрешение за полети на държавни въздухоплавателни средства. В тази връзка Ви информирам, че изпълнението на полет RSD-086 на 14 април 2022 г. по маршрут Сочи, Русия – Белград, Сърбия – Москва, Русия е разрешена по дипломатически канали от Министерството на външните работи на Република България. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Събев. Заповядайте за реплика, господин Гаджев.
Уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители, господин Председател! Благодаря за отговора. Тоест стана ясно, че министърът на външните работи е разрешил полета, излитането и преминаването през авиопространството на Република България на въпросния самолет. Това означава, че тепърва предстои да питам как е установен хуманитарният статут на въпросния полет от госпожа Генчовска, тъй като пак ще дам пример. Редица подобни полети, ако е за извозване на дипломати, са извършвани от руски авиолинии от различни точки на Европейския съюз, като винаги, с изключение на този случай с България, те са заобикаляли Европейския съюз. Единствено само е разрешавано влизането им в самата страна, от която трябва да се натоварят. Мисля, че има такъв случай с Дания, има такъв случай и с Испания. Имайки предвид, че Сърбия не е страна, поне аз доколкото знам, изгонила руски дипломати или по някакъв начин въвела санкции към Руската федерация, ще ми е много любопитно да разбера вече от госпожа Генчовска какъв е този хуманитарен статут на този полет. Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Дуплика, господин Министър? Няма нужда. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Явор Божанков относно развитие на жп гара „Горна Оряховица“, интермодален терминал „Горна Оряховица“ и Русе. Заповядайте, господин Божанков, да развиете Вашия въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, несъмнено в световен план жп транспортът е приоритет, тъй като е зелен, тъй като е бърз, удобен, в регионален план също, тъй като хората от всяка една област на България биха били свободни да работят, пътуват и живеят във всяка част на България, ако имаха удобен и модерен жп транспорт. Ние приветстваме Вашите амбициозни планове за модернизация на железниците, но моят въпрос е свързан конкретно с гара „Горна Оряховица“, тъй като Горна Оряховица е железничарски град, с особено значение за цялата област Велико Търново и за развитието на региона. В програма „Транспортна свързаност 2021 – 2027“ се планират средства за изграждане на железопътен възел в Горна Оряховица на стойност около 125 млн. лв. Този възел включва пълно обновяване на жп линията, контактна мрежа, товарна и разпределителна гара и други дейности. В тази връзка, господин Министър, моля да отговорите: какви на този етап са конкретните планове за модернизация на Товарни и Пътнически превози в Горна Оряховица и как ще се финансират, на какъв етап е изграждането на интермодалния терминал в Горна Оряховица и осигурено ли е финансирането, какво предвижда Вашето министерство? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Божанков. Заповядайте, господин Събев, за отговор.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаеми господин Божанков, дами и господа народни представители! По повод интермодалните терминали – за изграждането на интермодален терминал в Русе е предвиден проект „Изграждане на интермодален терминал в Северен централен район на планиране България – Русе“, който е включен в одобрения вариант на Националния план за възстановяване и устойчивост с индикативна стойност от 51,78 млн. лв. За проекта има одобрени местоположение – идеен проект, и генерален план за развитие на интермодалния терминал, чието изготвяне беше финансирано по Оперативна програма „Транспорт“ от 2007-а до 2013 г. В момента тече подготовката на документация за провеждане на процедура за избор на изпълнител на обществена поръчка с предмет изработване на технически проект, работни чертежи и детайли и изграждане на интермодален терминал Северен централен район на планиране в България – Русе, както и консултантска услуга за оценка по съответствие на основните изисквания към строежите съгласно ЗУТ, извършване на строителен надзор и управление изпълнението на договора, изработване технически проект, работни чертежи и детайли за изграждане на интермодален терминал Северен централен район за планиране в България – Русе. Очакванията за обявяването на обществените поръчки са през август тази година. Предвидено е техническо проектиране и строителство да се извърши за срок от 26 месеца след подписания договор с избрания изпълнител. Относно изграждането на интермодален терминал в Горна Оряховица е предвиден проект „Техническа помощ за изграждане на интермодален терминал в района на Горна Оряховица“. Този проект е включен в предварителния списък на проектите за финансиране от Програма „Транспортна свързаност 2021 – 2027 г.“ В момента се изготвя документация за възлагане на обществена поръчка с предмет „Изработване на предпроектни проучвания, идеен проект, подготовка за учредителни процедури и документация за възлагане на инженеринг за проект „Интермодален терминал Горна Оряховица“, която ще бъде обявена, след като проектът за техническа помощ бъде одобрен за финансиране по Програма „Транспортна свързаност 2021 – 2027“. Това одобрение за финансиране очакваме да се случи през лятото на тази година. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Желаете ли реплика, господин Божанков? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Благодаря за изчерпателния отговор, господин Министър, който ни удовлетворява. Впечатляващ е напредъкът, предвид че железопътният сектор в България беше целенасочено разгромен, БДЖ беше нарочно водена към фалит години наред – заради какво и какви интереси можем да гадаем, но е факт, че и техническото състояние на Товарни превози, като започнем от железопътния състав: вагони, мотриси, стигнем до товарни кранове, стигнем до, ако щете, кадровия потенциал, целенасочено беше унищожена БДЖ и Товарни и Пътнически превози губеха все повече пазарен дял в интерес на някои компании, но със сигурност против интересите на българското общество. Така че при тази политика, която ГЕРБ води 12 години в сектора, съзнаваме, че не Ви е лесно, но посоката, в която вървите, е правилна. Благодарим.
Благодаря, господин Божанков. Желаете ли дуплика? Не. Господин Божанков, заповядайте за следващия въпрос, който е от Вас, относно концесия на летище Горна Оряховица и развитие на летище Щръклево.
Благодаря Ви, господин Председател. Една неточност, защото става въпрос конкретно за летището в Горна Оряховица, нямам въпроси по отношение на летището, което споменахте. Но конкретно летище Горна Оряховица е една тема, която наистина вълнува местната общност и с основание, защото многократно предишното правителство на Борисов обещаваше работеща концесия, логистика, транспортни превози, дори нискотарифни пътнически полети, въобще десетки са обещанията, стотици са статиите, които се изляха, но до ден днешен нищо не става. Старият концесионер очевидно за всички не си е спазвал програмата, не е правил нужните инвестиции – по какви причини и как му се е разминавало, това е дълга тема. Но в момента е важно местната общност да чуе какви са плановете на правителството и на ръководеното от Вас министерство за така важното и стратегическо за България, дори можем да кажем не само за Северна България, летище Горна Оряховица. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Божанков. Заповядайте, господин Министър за отговор.
Уважаеми господин председател на Народното събрание, уважаеми господин Божанков, дами и господа народни представители! Както вече имах възможността да отбележа, от страна на швейцарско търговско дружество е заявено намерение за придобиване на капиталово участие в концесионера на гражданско летище за обществено ползване Горна Оряховица. Това заявление е предмет на анализ за положително въздействие на подобна сделка върху концесията. В резултат на анализа ще е налице и яснота дали инвеститорът отговаря на първоначално заложените критерии в конкурсната документация, на които е отговаряло дружеството, чиито дялове иска да купи; доказателства, че са налице основания за сключени по чл. 60 от Закона за концесиите; доказателства относно начина за финансиране на тази дейност и не на последно място потвърждение, че потенциалният инвеститор ще изпълнява основните ангажименти на концесионера по концесионния договор, включително по отношение на допълнителните инвестиции, които би предложил. Тоест към този момент има заявено намерение, то се разглежда и ако не съответства, ще бъде отхвърлено. Информация за концесионния договор. Той е сключен на 11 април 2016 г. за срок от 35 години, като за срока на договора концесионерът трябва да извърши инвестиции в общ размер 32 млн. 100 хил. лв. без ДДС, до момента извършените такива са в размер на 5 млн. 969 хил. 499 лв. без ДДС. Отделно концесионните възнаграждения, предвидени в срока на договора, са в размер на 31 млн. 448 хил. 572 лв. без ДДС. Считано от месец юли 2020 г., въпреки изтичането на така предвидения по концесионния договор четиригодишен гратисен период, към днешна дата концесионерът е заплатил концесионни възнаграждения в размер на 111 хил. 222 лв. без ДДС. Тоест той е планирал да заплаща възнаграждения в размер на 31 милиона, към този момент имаме едни 111 хил. лв. Министерството на транспорта и съобщенията оценява изключително високо сериозния потенциал на летище Горна Оряховица за бъдещото развитие на региона, особено в светлината на инвестиционните планове за изграждане и на интермодален терминал. Ние разглеждаме Горна Оряховица като един сериозен транспортен възел, който има сериозен потенциал и трябва да бъде развит. Доказателство за привлекателността на летището е и проявеният интерес към него и от други потенциални инвеститори. В тази връзка целта на държавата като концедент е да осигури най-добрите възможности за развитие на летището като обект на публичната инфраструктура чрез най-добрия качествен и сигурен инвеститор. До този момент ние ще държим концесионерът стриктно да спазва и да следва ангажиментите си по договора за концесия. Ако има и други потенциални инвеститори и интереси, ние с удоволствие ще разгледаме техните намерения и заявления. В случая се придържаме основно към договора за концесия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика, господин Божанков.
Благодаря, господин Министър. На 30 милиона ангажимент за инвестиции и 100 хил. лв. концесионни такси можем да кажем само: хубава работа, ама гербаджийска! Явно така приключват намеренията на ГЕРБ, обещанията, десетките стотици статии какви нискотарифни полети, каргополети и всякакви полети тръгват. Явно летището и тази концесия се приземява заедно с ГЕРБ. Но логично е така да свършат нещата, предвид характера на онова управление. Все пак обаче трябва да гледаме напред и напред, бъдещето изглежда по-добро особено когато Министерството на транспорта има във Ваше лице министър, който очевидно знае как да си върши работата. Благодаря Ви за този отговор.
Благодаря. Желаете ли дуплика? Не. Колеги, моля да се придържаме към въпросите и отговорите, да избягваме нападки помежду си в рамките и на парламентарния контрол. Благодаря Ви, господин Събев, за участието в контрола. Преминаваме към въпросите към Даниел Лорер – министър на иновациите и растежа. Първият въпрос е от народния представител Николай Дренчев относно напредъка при изпълнение на „Рамково споразумение между Министерството на икономиката на Република България и Lockheed Martin Global INC относно програма за индустриално сътрудничество F-16 блок 70“. Заповядайте, господин Дренчев.
Господин Председател, господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители, както всички знаем преди две години беше сключен едномилиарден договор за отбрана, с който би трябвало да получим осем самолета и договорът беше на обща стойност 1 млрд. 256 млн. долара. Това всъщност не е договор, а комплект от седем договора, които обхващат най-различни елементи както по отношение на самолети, така и по отношение на въоръжение. В този комплект от седем договора, които е силно казано, че са договори поне по отношение на военната им част, защото там не е съвсем точно фиксирано какво ще получим, кога ще го получим и колко ще струва, но надявам се, че не такова е положението със седмия договор, който всъщност е сключен с Министерството на икономиката и представлява рамково споразумение между Министерството на икономиката на Република България и Локхийд Мартин относно Програма за индустриално сътрудничество. Това вероятно е някакъв остатък от така наречената Програма за офсет или точно индустриално сътрудничество. Министерството на икономиката впоследствие се раздели, част от функциите пое ръководеното от Вас министерство, господин Лорер, така че към Вас се отправя този въпрос, а той е именно: как се изпълнява рамковото споразумение между Министерството на икономиката на Република България и Локхийд? Как върви индустриалното сътрудничество? Очевидно е, че самолети скоро няма да видим, но може би ще видим нещо друго и се надявам Вие да ни зарадвате с някакви добри новини за нещо, което в крайна сметка България ще получи срещу тези 1 млрд. 256 млн. долара, които българските данъкоплатци са изплатили авансово на Lockheed Martin . Благодаря.
И аз благодаря, господин Дренчев. Заповядайте, господин Лорер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Дренчев, след приключване на процедурата по избор на актуализирания проект за инвестиционен разход от компетентните органи, Министерският съвет на Република България упълномощава със свое Решение № 399 от 10 юли 2019 г. министъра на икономиката да проведе разговори и да сключи рамково споразумение между Република България, в качеството на министър на икономиката тогава, и Lockheed Martin относно Програма за индустриално сътрудничество F-16 блок 70. Подписано е на 11 юли 2019 г. във Вашингтон и на 12 юли в София. Четиридесет и четвъртото народно събрание ратифицира законопроект за това рамково споразумение на 19 юли същата година. В Раздел VIII „Индустриално сътрудничество“ от одобрения проект за инвестиционни разходи е посочено, че най-важното за изграждане са национални способности за логистична поддръжка на тези самолети. Както знаете, рамковото споразумение съдържа клауза за конфиденциалност. Конкретна информация за него не може да бъде предоставена на трети страни без изричното предварително писмено съгласие на всички страни по споразумението. Съществено е да се отбележи, че прилагането на индустриално сътрудничество, съгласно действащите европейски норми, не може да бъде насочено към получаване на финансови компенсации под формата на обратни индиректни инвестиции в нашата икономика или други преки икономически ползи. Това е важно да се подчертае относно самия механизъм на индустриално сътрудничество. Индустриалното сътрудничество цели да увеличи способностите и създаването на нови такива, които са от първостепенно значение за отбраната на страната и националния ни интерес. Към момента няма причина, дори и след ковид кризата, които да предполагат, че ключовите способности няма да бъдат придобити, както е предвидено в рамковото споразумение. Тепърва предстоят обсъжданията между Министерството на отбраната и Министерството на иновациите и растежа, заедно с избраната компания Lockheed Martin относно координиран подход във връзка с изпълнението на програмата за индустриално сътрудничество. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Лорер. Заповядайте за реплика, господин Дренчев.
Господин Лорер, благодаря Ви за отговора, той е коректен. Разбира се, не мога да кажа, че ме удовлетворява, категорично не ме удовлетворява. Всеки в залата знае, че всъщност с тези разходи от 1 млрд. 256 милиона не бяха купени самолети, не бяха купени някакви бойни способности, а беше купена една индулгенция за продължаване на политическото бъдеще на министър Каракачанов и може би на други членове на тогава управляващия кабинет. Много се надявам, че със смяната на управлението все пак някаква възможност за получаване на способностите, които поне на хартия са обещани на армията ни, ще се случи. Не зная доколко е в състояние това правителство да го направи, но се надявам, че България в крайна сметка ще бъде в състояние да изиска от нашите контрагенти, колкото и да сме в позиция на малкия брат, нека така да го кажа, макар и след забавяне да получим това, от което Българската армия изключително много се нуждае. Както знаете, нашите самолети са с изтичащ ресурс, те не се поддържат, не се ремонтират, очакваме да дойдат нови самолети, които обаче не идват. Първо ще дойдат ракетите, обаче като нямаме самолети за тях, няма с какво да ги изстрелване, освен ако не ползваме някакви прашки или катапулти. Много се надявам, че в някакъв момент въобще и Министерството на отбраната, и Министерството на икономиката, доколкото е касателно и доколкото някакви логистични възможности, касаещи ремонти и поддръжка на самолетите F-16, ще бъдат придобити, така че поне това, което сме платили макар и на много висока цена, и това, което ни е обещано да дойде, защото наистина нашата авиация изнемогва, нашата армия изнемогва. Беше направен един огромен разход, който беше инвестиран само във Военновъздушните сили, в същото време и Военновъздушните сили не са получили нищо. Всички други аспекти на нашата отбрана също изостават и имат въпиеща нужда от средства, инвестиции, възможности и много се надявам да следите изкъсо изпълнението на този договор, така както аз го правя и ще го правя с идеята в крайна сметка българският интерес да бъде максимално защитен и Българската армия да изпълнява функциите, които са ѝ възложени, бих казал, които са ѝ заповядани от Конституцията. Благодаря.
И аз Ви благодаря. Дуплика? Заповядайте, господин Лорер.
Благодаря, господин Дренчев. Ние споделяме Вашата загриженост за състоянието на българските въоръжени сили. От изключителна важност особено в настоящия момент, когато липсата на способности у нас е явна, ние да работим активно за създаването на способности в Българската армия. По отношение на забавянето на самолетите, знаете, че американската страна е цитирала форсмажорни обстоятелства, свързани с пандемията, и не бива да има никакво съмнение, че българската страна ще търси неустойки, ако договорът не бъде изпълнен по търговски причини, за момента не считаме, че има такива. Другото нещо, което е важно да заявим пред българския парламент и българския избирател, както и господин министърът на отбраната Заков вече заяви, е, че парите не са разплатени на крайната фирма, а са в доверителна сметка, така че те следват изпълнението на програмата стъпка по стъпка. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лорер. Преминаваме на следващия въпрос към министър Даниел Лорер, който е от народните представители Йордан Цонев, Петър Чобанов и Байрам Байрам относно промени в устава на Българската банка за развитие. Заповядайте, господин Чобанов, да развиете въпроса си.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, в качеството Ви на принципал на Българската банка за развитие бихме искали да ни информирате за намеренията Ви относно дейността и управлението на кредитната политика на банката. Както е известно на всички сегашният министър-председател господин Кирил Петков в предишната си битност на министър на икономиката и принципал на банката инициира промяна на ръководния състав на банката и промéни в устава, касаещи кредитната политика на институцията с мотив, че банката не изпълнява заложените ѝ функции. В устава беше въведено ограничение за кредитиране до 5 млн. лв. Разбира се, това напоително в публичното пространство беше придружено от внушения, много от които само се опровергаха. Какво ни показват данните за състоянието на банката към края на първото тримесечие на 2022 г., ако го сравним с това на предходната година? Можем да забележим, че динамиката не е много позитивна по отношение на развитието. Имаме свиване на кредитния портфейл с над 350 млн. лв., при положение че в останалата част на банковата система през тези период кредитният портфейл се увеличава. Имаме свиване и на активите на банката като резултат от това, имаме свиване на депозитите, имаме спад в прихода от лихви, и то сериозен, имаме спад в оперативния доход на банката и това наистина не можем да отбележим като много позитивно развитие и поведение на основните показатели, свързано с новия стил на управление и с новия мениджмънт на банката. Затова логично възниква въпросът, тъй като информация за това беше разпространена и в публичното пространство, изготвяте ли в качеството си на принципал на Българската банка за развитие промени в устава на банката, а именно отпадане на кредитния таван от 5 млн. лв., включително въпросът касае и ако вече е изпратено писмо за подобна промяна към Българска народна банка? Благодаря.
Благодаря, господин Чобанов. Заповядайте, господи Лорер, за отговор.
Уважаеми господин Председател, скъпи народни представители! Уважаеми господин Цонев, Чобанов, Байрям! Краткият отговор е не. Не сме входирали молба за промяна на устава на банката, която да вдига тавана от 5 млн. лв. за кредитна експозиция. Това е краткият отговор. Малко по-пространният отговор на Вашето експозе по отношение на банката бих искал да припомня на всички тук защо Българската банка за развитие е в това състояние. Ние заварихме миналото лято банка, която не е изпълнявала законната си мисия. Мисията по закон на Банката за развитие е да подпомага малки и средни предприятия. Това е духът на законодателя. Именно в тази мисия новото ръководство иска да върне ролята на банката да подпомага българските малки и средни предприемачи там, където търговските банки не могат да го направят. Затова новата стратегия на банката се фокусира върху директни програми към малкия и среден бизнес у нас. Банката, която заварихме обаче, имаше над 1 милиард проблемни кредити. Въпросният 1 милиард проблеми кредити е причината банката да има такива огромни провизии – 8 от тях са особено големи, предвид банковата тайна ние не можем да говорим открито за тях, но те са в особено големи размери и бих си позволил да кажа, че някои от тях са особено проблемни. Това е наследството, с което работим, и с това ще превърнем тази банка в една успешна банка за българския малък и среден бизнес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лорер. Заповядайте за реплика, господин Чобанов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, разбира се, тези проблеми, които изложихте, са предмет на цялостна дискусия, и тук няма да можем да ги разрешим в рамките на времето, с което разполагаме – и по отношение на провизии, по отношение начина на провизиране, по отношение на каква е истинската мисия на банката и как трябва да се постигнат нейните цели. Обсъждането, което направихме в Комисията по бюджет и финанси – малко по-различен е широкият отговор на Вашия въпрос дори и краткият да е не. Малко по-различен е и от гледна точка на думите на господин Валентин Михов, председател на Надзорния съвет на банката, който каза, че така или иначе се обмисля и в момента се анализира възможността за вдигане на този таван на кредитите. Малко по-различен е и отговорът и от думите на Вашата заместничка госпожа Бонева, която заяви, че вече в Българската народна банка е изпратено подобно писмо, което засяга увеличаването на този лимит, когато се касае за синдикирани кредити, в които Българската банка за развитие участва. Разбира се, там знаем, че това може да се използва, не Ви обвинявам в това, но, ако се използва недобросъвестно, за заобикаляне на това ограничение, тъй като зависи с какъв процент точно ще участва Банката за развитие и в този синдикиран кредит. Освен това от нейните думи стана ясно, че при преструктуриране на кредита има известна възможност за заобикаляне на този кредитен лимит. Знаем, че преструктуриране на кредита може да стане бавно, може да стане и по-бързо, и то много скоро след самото отпускане на кредита. И затова също тук възникват някакви съмнения дали не се прави точно това с промяна на този кредитен таван, лимит, който сами си наложихте. Бяха поискани документите, които сте изпратили към БНБ от страна на Бюджетната комисия, доколкото съм информиран, те все още не са получени, а именно писмото и самите промени в устава, за да видим наистина за какво става въпрос. Тази политика и подобни промени по отношение на Банката за развитие са част от Вашето коалиционно споразумение и възниква въпросът доколко коалиционните Ви партньори също са наясно с евентуални подобни проблеми. Така възниква и един допълнителен въпрос: защо се получава това де факто разминаване с лозунгите за прозрачност и се отваря вратата за заобикаляне на наложеното от самите Вас ограничение, включително и чрез подобни промени? Дали заради лобистки интереси, дали заради този спад в основните показатели или като част от новата корпоративна стратегия на Банката. Благодаря.
Благодаря, господин Чобанов. Заповядайте за дуплика, господин Лорер.
Благодаря, господин Председател. Господин Чобанов, краткият отговор отново е не. Лобистки интереси в Банката за развитие няма. Единственият интерес там е интереса на българската икономика, и то тази, която законът ѝ е вменил, малките и средни предприятия. Единствената причина за поисканите промени в устава са съществуващите многомилионни над лимита експозиции на банката, които заварихме вече там. Когато БНБ върне своето одобрение, ние ще споделим в духа на прозрачност, с който работим, новия устав. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. С това изчерпахме въпросите към Даниел Лорер. Благодаря Ви за участието в днешния парламентарен контрол. Преминаваме на въпросите към Божидар Божанов, министър на електронното управление. Първият въпрос е от народния представител Димитър Николов относно сформирането на аналитично звено, което ще упражнява мониторинг върху съдържанието на медии и социални мрежи. Заповядайте, господин Николов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги народни представители! Живеем във време, в което фалшивите новини се очертават като обществен враг номер едно. И ако социалните медии са полето, то фалшивите новини са основния инструмент на хибридните войни. Едва ли ще е пресилено, ако кажем, че с фалшивите новини вече се съсипват човешки съдби и се убиват хора. Свидетели сме как в социалните медии се вихри безконтролна ненаказана търговия с влияние, компромати и внушения. Конвенционалните медии в същото време са принудени да реализират своята дейност в една фрагментирана, крайно замърсена, изпълнена с множество нелоялни практики среда. Множество са и сигналите тази година за кибератаки върху действащи информационни портали и посегателство върху интелектуалната собственост, върху социалните платформи. Пред постоянната Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред Вие анонсирахте сформирането на специално звено, аналитично, към Министерството, което ще се фокусира върху борбата с дезинформацията. Имаме Министерство на културата, което определено не желае да се занимава с доставчиците на медийни услуги, Съвет за електронни медии, който като че ли няма капацитета да обхване изцяло сектора, и Министерство на електронно управление, което не съм убеден, че притежава експертизата да го направи. Въпросът ми е следният: няма ли това звено да дублира дейността си със Съвета за електронни медии? Как ще координира действията с регулаторния орган и на каква професионална експертиза и законова уредба ще стъпи? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Николов. Заповядайте, господин Божанов, за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Нека да започна отговора си с едно уточнение, че в държавата няма орган, който изрично да е натоварен официално с политиката по защита от хибридни заплахи, в това число насочената дезинформация. Министерството на електронното управление по линия на две теми в портфолиото си, а именно „Информационното общество“ и „Киберсигурност“, все пак припознава тази тема, но стриктно в аналитичен ред, тоест борбата, грубо казано, не е при нас – при нас е анализът. За да пресека всякакви опити за фалшиво тълкуване, да отбележа, че се водим от един основен принцип и той е, че не трябва нито правителството, нито някоя голяма корпорация да решава кое е истина и кое не, нито да има правомощия да блокира нещо просто защото така е решила. Не трябва да създаваме и механизми за това поведение и затова не ги и създаваме, защото то много лесно може да бъде използвано в много грешна посока. Това, което знаем за механизма на разпространение на фалшивите новини и от наши наблюдения, и от експертни анализи, е следното. Определени субекти създават, финансират дезинформационно съдържание, поддържат фабрики в кавички от тролове и разпространяват това съдържание координирано в социалните мрежи. Тези тролове често са хора, работещи от вкъщи, заплаща им се на коментар или на публикувана статия и по команда споделят тези в кавички новини в определени групи, които са посочени от координиращия трол. Това от своя страна води до алгоритмично усилване на разпространението на тези публикации, защото троловете правят така, че да изглежда, че всъщност има обществен интерес към тях и съответно то бива показвано на повече хора. Същите тези тролове докладват пък легитимни гласове в обществото и в социалните мрежи конкретно, което води до тяхното блокиране. Тези кампании изкривяват публичния дискурс по ключови теми и налагат нуждата органите на изпълнителната власт да бъдат по високо информирани за това какво се случва именно в тези социални мрежи. За да вземаме по-информирани решения като органи на изпълнителната власт, имаме нужда от навременна, актуална и добре пресята информация. Звеното, което ще създадем, ще следи именно за това. То ще следи за наративи, за тенденции, ще изготвя доклади за различните органи на власт по техните сфери на политики, включително с данни за нивото на активност по дадена тема, за общия сантимент по дадена тема, за рисковете тази тема да е повдигната от координирано неавтентично поведение. Смятаме, че държавата има право да разполага с такава видимост върху темите, по които работи. Такава практика е налична и в много частни компании, така че ние не правим нещо нестандартно. Звеното обаче няма регулаторна функция, няма да иззема правомощия на Съвета за електронни медии. Ще споделяме докладите, които изготвяме, със Съвета за електронни медии, така че да подпомогнем тяхната дейност. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Николов, за реплика.
Благодаря Ви, господин Министър. Един по-скоро уточняващ въпрос: предвиден ли е конкретен бюджет за това звено? Силно се надяваме, че то няма да има характера на пълзяща цензура, и наистина Ви пожелавам успех в борбата с фалшивите новини, защото фабриките за фалшиви новини вече създават и фалшиви политически проекти с кратък срок на годност. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Заповядайте, господин Министър. Преди малко призовах за тона в рамките на парламентарния дебат, отново го правя.
Тъй като планираме за по голяма гъвкавост и възможност да привлечем добър аналитичен капацитет, да създадем първоначално звеното в „Информационно обслужване“, предвиждаме това да бъде част от нашата концепция за споделени услуги към администрацията във връзка с електронно управление и киберсигурност, и в случая хибридни заплахи. В този смисъл този бюджет ни е осигурен от бюджета на „Информационно обслужване“, като предлагайки тази услуга като споделена услуга на cost-plus model, каквито са нашите планове, ще обезпечим неговото кадрово попълване. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос към Божидар Божанов от народните представители Благовест Кирилов и Иван Петков относно проблеми в Персонализираната информационна система на Националната здравноосигурителна каса, ограничен достъп до лекарства за пациенти и блокирана отчетност на болници. Заповядайте, господин Кирилов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, получихме множество сигнали от граждани за забавено обслужване в аптеки, както и от лечебни заведения за забавяния на обработка на отчети и разплащания поради неработещата Персонализирана информационна система, или така наречената ПИС на НЗОК. Системата се поддържа от „Информационно обслужване“ АД и се намира в техните центрове за данни. Считаме, че тази ситуация създава риск за гарантиране на достъпа на граждани до медикаменти, както и за отчетността и разплащанията към договорните партньори на НЗОК. Моля да ни отговорите какви действия предприема „Информационно обслужване“ АД, за да гарантира сигурността на данните и работата без прекъсване на системите, както и съществува ли нужният капацитет за незабавна реакция в случай като гореизложения? Благодаря.
И аз Ви благодаря, господин Кирилов. Заповядайте, господин Божанов.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Кирилов, в момента, в който се случи инцидентът, веднага поисках да бъда информиран от „Информационно обслужване“ АД за детайлите относно инцидента. Попитах и за техния официален отговор във връзка с Вашето питане. Според тяхното въведение приложният софтуер, който работи в Националната здравноосигурителна каса, е на над 10 години, в някои случаи над 14. Една от мерките, които трябва да предприемем в най-близко бъдеще, е да подменим, подновим, освежим най малкото тези системи, които неизбежно с увеличаване на възрастта си създават и подобни проблеми. Друго нещо, което е важно да се отбележи – че системите на НЗОК работят върху изцяло нова инфраструктура. Тоест приложната част е стара, но работят върху нова инфраструктура, доставена от Oracle – Oracle Exadata Cloud at Customer, тоест тя все пак е в инфраструктурата на клиента. Инфраструктурата се управлява изцяло от екипа на Oracle и експертите на „Информационно обслужване“ нямат достъп до самата хардуерна инфраструктура, хипервайзора и други компоненти на консолидационната платформа за база данни. В договора е включена и поддръжка с доставчика Oracle. „Информационно обслужване“ осигурява общата поддръжка на системите на Националната здравноосигурителна каса. На база на статистическите данни за издадените и изпълнените рецепти в периода на инцидента можем да видим, че е нямало драстичен проблем с броя, тоест с това, което е било отпуснато. Действително вероятно е да има забавяне поради по-бавната работа на системата, но експерти от „Информационно обслужване“ са осигурили достъп до всички външни участници в системата, като са ограничили достъпа само за служителите на НЗОК и РЗОК. Детайлизирането на техническия проблем е станало в максимална спешност със създаване на инцидент в платформата на доставчика Oracle, където лично съм се запознал с пълните детайли и комуникацията между инженерите на „Информационно обслужване“ и инженерите на Oracle. Няма да занимавам народните представители с конфигурация на памет, със суапване на дисково пространство и така нататък детайли. Тук основният въпрос е как да направим така, че да не се случва това отново. Единият аспект го споменах – подновяване изобщо на приложния слой. Другото е да имаме по-често преглед на конфигурациите, на общото състояние на системите. Именно поради това следващата седмица имам среща с ръководството и с Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса, за да обсъдим параметрите на работа с „Информационно обслужване“ и как дори в тези по-усложнени обстоятелства да не допускаме отказ от услуга в такава важна система. Все пак в заключение искам да отбележа, че експертите в „Информационно обслужване“ при реакцията си на този инцидент са направили достатъчно много, за да намалят ефекта му. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Божанов. Заповядайте за реплика, господин Кирилов.
Благодаря, господин Председател. Благодаря за отговора, господин Министър. Но така и не станаха ясни всичките аспекти, особено от капацитета на „Информационно обслужване“ АД, да се справят с подобни проблеми. Нека да подчертая още повече важността на това да не позволяваме да има срив на важни системи. Виждаме какво се случи с „Български пощи“, така че темата е достатъчно важна. Тук ще си позволя да цитирам едно Ваше изказване от „Дигитална медицина“ – форума миналата седмица, където казвате, че този проблем е по-скоро неприятен шанс и стечение на обстоятелствата. Но ако един неприятен шанс води до това да имаме срив на критична система в държавата, няма как да го приемем като неприятен шанс. Освен това моля да имате предвид, че отговорностите на НЗОК като клиент са възложени всъщност на „Информационно обслужване“ АД с договор от 2019 г., с предмет на дейност „Изнесени дейности за управление на IT услуги в системата на НЗОК“. В случая смятам, че трябва да има по-обстоен преглед на обстоятелствата защо се е стигнало до срива в системата, как всъщност работи „Информационно обслужване“ по поддръжката на тези системи? Нека си зададем и въпроса: има ли истински капацитет, за да ги поддържа, или просто създаваме едно внушение, че всичко е окей, до момента, в който вече не е твърде късно? Смятам, че трябва да дадем отговор на тези въпроси. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Желаете ли дуплика? Заповядайте, господин Министър.
Това, с което мога да се ангажирам, е да Ви предоставя информацията за дискусията по инцидента с Oracle, ако вече не разполагате с нея, за да обсъдим в детайли поредицата от действия и какво „Информационно обслужване“ навреме е трябвало да свършат, и кое действително са свършили. Относно капацитета на „Информационно обслужване“ и конкретния инцидент, отново не смятам да влизам тук в описания на проблеми с конфигурация на паметта, каквато всъщност е една от причините, свързана и с бъг, регистриран, съществуващ бъг при доставчика на системата за база данни. Но по общия въпрос, да, действително трябва да видим има ли „Информационно обслужване“ капацитета да обслужи не само НЗОК, а всички свои клиенти в цялост, и то не гледайки ги по единично, защото за поединично „Информационно обслужване“ със сигурност има капацитет. Това, което правим и в момента – да планираме докъде да бъде разпростирането на „Информационно обслужване“ върху определени системи в държавата, които, искам да подчертая, са все пак ограничен брой. „Информационно обслужване“ не обслужва всичко в държавата. Тя обслужва определен кръг системи, определени с решение на Министерския съвет. Та дали наличният капацитет е достатъчен за това, или просто трябва да направим адекватна политика за разширяване на този капацитет, за да могат експертите, каквито там има, да отделят достатъчно време на тези системи? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. С това изчерпахме въпросите и към министъра на електронното управление Божидар Божанов. Изчерпахме и времетраенето на днешното заседание. Закривам заседанието. [[Народният представител Мюмюн Мюмюн иска процедура.]] Да закрием заседанието с една процедура по начина на водене.
Благодаря, господин Председател. Останах с впечатлението, че в и 15 ще закрием заседанието.
В и 12 е, защото имаше две декларации по шест минути.
Добре, много сте точен. Процедурата ми е по начина на водене, защото, господин Председател, ние очакваме с моя колега госпожа Кабак да зададем нашето питане към министъра на туризма. Питането ни е по отношение на предстоящия летен сезон. То е входирано април месец още. Бизнесът е притеснен, а ние чакаме министъра, за да си зададем въпроса и питането за предстоящия летен сезон. Не знам как ще бъде подредбата пак другата седмица? Дали ще успеем до предстоящия зимен сезон да си отправим питането за предстоящия летен сезон? Така че понякога, като подреждате министрите, защото не може да ме оборите, че това е на ротационен принцип – мога да Ви докажа, че не спазвате това – имайте предвид темата на въпроса. В края на краищата сезонът започна отдавна по нашето Черноморие и ние трябва да имаме отношение по това. Важно е. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, господин Мюмюн. Вашият въпрос действително е входиран на 8 април. Тук, разбира се, следва да се отбележи, че имахме и три поредни петъка, в които нямаше парламентарен контрол – Разпети петък, след това ваканция, а след това и 6 май. [[Реплика от народния представител Мюмюн Мюмюн.]] Миналата седмица не стигнахме до него. Доста време изгубихме, честно казано, от миналия парламентарен контрол. И сега не стигнахме до него, понеже той Ви се явява веднага след Александър Николов в днешната подредба. Предполагам, че за следващата седмица ще бъде нагоре в ротацията, така да го кажа, която аз не нагласявам ръчно, уверявам Ви, и се надявам, че ще преварим сезона с този въпрос. С това закривам днешното заседание. Господин Министър, нямаме време за Вас. Даже двама министри имаме в залата – двама неизказали се министри.
Мисълта ми е да знаете, че съм тук и движим нещата във връзка с откриването на сезона. Обаче проблемът не е при нас, да знаете.
Благодаря Ви. Следващото редовно заседание ще се проведе следващата сряда от 9,00 часа. Надявам се, ще изчерпаме максимално много въпроси и тогава. [[Звъни.]]