[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 4. rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte a 2022. július 11-ei hétre. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhették. Most a napirend előtti hozzászólások következnek. Elsőként Keresztes László Lóránt úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hosszú ideje a magyar közbeszédet meghatározó kérdések: a vízhiány, a szárazság, az aszály, vízfolyásaink alacsony vízszintje, alacsony vízállása, illetve több esetben sajnos a kisebb vízfolyások kiszáradása, és sokkolja a közvéleményt az elmúlt időszakban tavaink helyzete, tavaink vízszintje és bizony sok esetben kisebb tavak kiszáradása. Én azt gondolom, hogy ezen megdöbbentő jelenségek nyomán már nem lehet kétséges az senkinek, hogy milyen hatással van ránk az éghajlatváltozás, és bizony azzal is szembesülnünk kell, azt is látni kell, hogy akár a jelen kormányzatnak, akár a megelőző kormányzatoknak milyen súlyos felelőssége van abban, hogy erre a helyzetre igazából érdemi felkészítő lépéseket nem tettek. Én mai felszólalásomban, napirend előtt is a vizekről fogok beszélni, de némileg más megközelítésben, és reagálni szeretnék az elmúlt hetek, elmúlt napok aktualitásaira, illetve konkrétan Lázár János miniszternek az elmúlt időszakban és a múlt héten is tett kijelentéseire. Nagy tavaink csodálatos természeti kincset, természeti értéket jelentenek, de ezek részei a nemzeti büszkeségünknek is, legfontosabb nemzeti értékeink között vannak; gondolhatok itt akár a Balatonra vagy éppen a Fertő tóra. Látható, hogy ezek a nagy tavak is nagyon komoly veszélynek vannak kitéve, s e veszélyek egyik forrása összefüggésben van azzal, amiről már beszéltem, tehát így az éghajlatváltozással, a csapadékmennyiség csökkenésével, a csapadékeloszlással. De a veszélyek másik része bizony a mohó és gátlástalan gazdasági szereplők miatt leselkedik ezekre a tavakra, akik úgy gondolják, hogy bármit megtehetnek, úgy érzik, s úgy tapasztalják, egyébként tapasztalhatják is, hogy ők a törvények felett állnak, és gyakorlatilag mindent megtehetnek, és ehhez bizony nagyon sok esetben konkrét kormányzati támogatást, kormányzati felhatalmazást is kapnak. S láthatjuk, hogy vannak olyan esetek, amikor szembejön a valóság, szembejönnek gazdasági kényszerek, és akkor ezeket a politikai és gazdasági döntéseket pillanatnyi gazdasági érdekből felülírják, azokat a döntéseket, ahol egyébként a valódi közérdek, a nemzeti érdek soha nem kapott szerepet, ahol semmibe veszik a közösségi érdekeket, és ahol bizony kihagyták a környezeti szempontokat is. Az elmúlt hetekben Lázár Jánostól hallhattunk néhány olyan furcsa, mondhatjuk, hogy meglepő kijelentést, ami arra utal, hogy néminemű változást kíván a kormány politikájában eszközölni. Nem tudjuk, hogy csak Lázár János terveiről van szó, vagy egy kormányzati változás lennee ez, úgyhogy mondhatjuk, hogy ezen kijelentések egy része ebből a szempontból még enyhén biztatónak is tekinthető, de fontos utánajárni, hogy valójában milyen kormányzati szándékok állnak ezen kijelentések mögött; főleg beszélt Lázár János a kiemelt kormányzati, vagy kiemelt nemzetgazdasági beruházások szabályozási keretének a módosításáról. De ahhoz, hogy láthassuk, hogy valójában milyen súlya van ezeknek a kijelentéseknek, fontos megnézni, hogy mi a helyzet ma Magyarországon, tehát mi a magyar valóság ma. Láthatjuk azt, hogy Lázár Jánost a Balaton esetében megjelenő beruházásokról, környezetpusztító beruházásokról kérdezték, és akkor a törvényi védelemről, törvényi szabályozásokról beszélt, holott pontosan tudja, amikor egy ilyen nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás indul meg, az törvényen kívül helyezi ezeket, a törvények fölé helyezi ezeket a beruházásokat, és bizony itt már önmagában megdől az az érvelés, hogy van valamiféle törvényi védelem a Balaton esetében. De látható, hogy ma Magyarországon egy gazdasági szereplő megteheti azt és gondolok itt a Club Aliga beruházására , hogy korábban az önkormányzattal aláírt és letárgyalt megállapodás ellenére mindenféle közfunkciót kizár, nem ad lehetőséget közterületek, parti sétány, szabadstrand megépítésére, annak ellenére, hogy érvényes megállapodás van, azért, mert önök erre törvényi fölhatalmazást adtak nekik. Megtehetik azt, hogy szembemenve mindenféle építési előírással, akár 80 százalékos beépítés mellett döntenek, vagy 20-22 méteres épületszörnyeket építenek, de sajnos ma Magyarországon az a valóság, hogy a kormányhivatal kész környezetvédelmi engedélyt adni egy konkrét környezetpusztító, durva beavatkozásra. Tudjuk azt, hogy a balatoni magaspartok, így az aligai magaspart is egy rendkívül értékes formáció, egy több millió évvel ezelőtt kialakult formáció része, és itt megtörtént az, hogy a kormányhivatal engedélyt adott ezen csodálatos, egyedülálló természeti képződmény, és egyébként a nemzeti büszkeségünk részét képező képződmény pusztítására. Annak érdekében, hogy a beruházó nagyobb területeket tudjon kialakítani és értékesíteni, engedélyezték 210 ezer köbméter föld elhordását 700 méter hosszban, a falak 10-20 méteres visszavágását, ami óriási környezetpusztítás, és egyben teljes mértékben és végérvényesen megváltoztatná a Balaton látványát vagy a Balaton-part látványát a Balaton irányában, és Aliga fehér partjai végérvényesen eltűnnének. Ez egészen elképesztő, így a kérdéseim igazából arra vonatkoznak, hogy jól értettüke Lázár János szavait, hogy szembemennének ezekkel a gyalázatos környezetpusztító tervekkel, felülírnáke ezt a tarthatatlan gyakorlatot, hogy ilyen módon kiemelt beruházással a törvények felett állóvá teszik ezeket a gazdasági szereplőket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] s megmentike a balatoni magaspartot, megmentike az aligai magaspartot, és a helyi közösségek érdekében ezt a konkrét beruházást leállítják-e. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Csepreghy Nándor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt képviselő úr, köszönöm szépen a felvetését. Engedje meg, hogy részben megismételjem miniszter úr múlt héten elmondott szavait, amelyek arra vonatkoztak, és értelemszerűen ezt nemcsak mint országgyűlési képviselő, hanem mint a kormány felelős minisztere tette, hogy a kormány idén, az őszi ülésszakban tervez beterjeszteni egy, a magyar állam beruházási rendjéről szóló kerettörvényt az Országgyűlésnek, amit minden országgyűlési frakciónak lesz alkalma előzetesen megtárgyalni, megvitatni. A természeti kincseket is érintő beruházások kapcsán engedje meg, hogy felhívjam arra a figyelmét, hogy itt két szempontot kell mindenképp egymással összeegyeztetni, és a két szempont egységes érvényesülését kell a szabályoknak garantálniuk. Az egyik az, hogy a természeti kincsek megóvása és a teljes körű használhatósága, hozzáférhetősége garantálható kell legyen. A másik szempontrendszer pedig az, hogy a magyar embereknek lehetőségük legyen hozzáférni akár a tavakhoz, amiket ön is említett, vagy bármilyen más természeti kincshez, és csak olyan beruházások valósulhassanak meg, amelyek garantálják ennek a jognak a sérülhetetlenségét. Tehát a Balaton esetében is, ahogy az Alkotmánybíróság kimondta, minden olyan szempontot érvényesíteni kell, ami a közérdekre vonatkozik, tehát a hozzáférhetőséget biztosítani kell. [[13.10]] A képviselő asszony és az ön által most is említett balatonvilágosi beruházás kapcsán itt a képviselő úrral is egyeztettünk, Witzmann képviselő úrral, aki a térség országgyűlési képviselője, aki többek között közölte azt is velünk, hogy még a beruházás nem indult meg. A kormány itt is, ezen a fórumon is, egyéb fórumokon is azt fogja kérni a beruházótól, amit majd kötelezővé fog tenni minden beruházó számára a jövőben, amennyiben az Országgyűlés ezt a törvénytervezetet elfogadja, hogy a helyi közösségek érdekeit meghallgatva, a helyi közösségek véleményét kikérve és a helyi közösségek érdekeivel és véleményével szembemenően semmilyen beruházást ne valósítson meg. Tehát az új kerettörvény azt fogja garantálni, hogy bármilyen beruházás is történjen bármilyen természetvédelemhez kapcsolódó területen, akkor az csak úgy történhessen meg, hogy a helyileg ott lévő és demokratikus legimitációval rendelkező önkormányzati közösség véleménye ebben kikérésre kerül, a szempontjait akceptálni fogja, és a nemzeti kincsek nem sérülhetnek sem állagukban, sem pedig a hozzáférhetőségükben. Tehát azt gondolom, hogy ez egy megnyugtató szabályozás lehet, amire így előzőekben is szeretném kérni akkor a nyitottságukat, és azt szeretném kérni önöktől, hogy ne az általánosan elfogadott ellenzéki hozzáállással próbáljanak meg közelíteni ehhez a törvényhez, hanem valóban, ami az ön szavából kicsengett az imént, hogy fontosnak tartják ezeket a természeti értékeket, akkor ennek a garanciáit biztosító törvényt ősz elején legyenek kedvesek támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, a Párbeszéd részéről. Megadom a szót.
Kedves Polgártársak! Tisztelt Országgyűlés! A klímakatasztrófa ránk rúgta az ajtót. Szerintem már senkinek nem kell magyarázni a brutális aszályok és hőhullámok korában, hogy mit jelent, hogy megváltozik a Földünk éghajlata, és nem kell magyarázni, amikor látják az emberek a boltban az ezerforintos kenyeret. Nem kell többet magyarázni, hogy mit jelent a fenntarthatóság, és miért fontos az, hogy az erőforrásainkkal fenntartható módon bánjunk, amikor olyan durva energiaválság van, hogy a családok rezsiszámláját több mint ezermilliárd forinttal kell kipótolni adófizetői pénzekből, tehát mégiscsak megfizetik a magyar emberek az árát annak az elhibázott zöldpolitikának, elhibázott gazdaságpolitikának és elhibázott külpolitikának, amit az elmúlt években láttunk. Ökológiai válság van, pusztítják a természetes élőhelyeket, visszaszorítják az állatokat, és ezért nem meglepő, hogy egyre terjednek a zoonózisok, az állatról emberre és visszaterjedő betegségek, mint például a koronavírus, aminek a járványa Magyarországon több mint 50 ezer halottat eredményezett. Nem kell magyarázni, hogy mit jelent a környezetszennyezés, amely legfőbb oka a népbetegségeknek, a civilizációs betegségeknek, már ha ez civilizációnak mondható, amikor Magyarországon 13-14 ezer ember hal meg évente csak a légszennyezettség miatt, és nehéz már olyan embert találni, aki ne lenne allergiás valamire. És amikor arról beszélünk, hogy élelmiszerválság van, energiaválság van, népbetegségek vannak, vagy éppen járványok sújtják a magyar társadalmat, akkor mindig azt kell látnunk, hogy a legkiszolgáltatottabb rétegek és csoportok, a legalacsonyabb jövedelmű emberek szenvedik meg leghamarabb és leginkább ezeket a válságokat. És általában is, a globális kapitalizmus válsága és az a társadalmi válság, amit Magyarországon csak tovább súlyosbít a fideszes politikai vadkapitalizmus, egyszerre rongálja a demokrácia minőségét, veri szét a társadalom szövetét, zsákmányolja ki az embereket és a természetet. Ezért van szükség zöldfordulatra, ezért van szükség zöldpolitikára, ezért van szükség zöldjövőre és zöld-Magyarországra, és ezért van szükség a Párbeszédre. Kell a Párbeszéd egy szolidáris zöld-Magyarországért, annak érdekében, hogy végre fenntartható módon, a természettel és önmagunkkal a békét megtalálva tudjunk élni ebben az országban. A Párbeszéd a hétvégi kongresszusával egy korszakhatárhoz érkezett. Az elmúlt kilenc évben jelentős sikereket könyvelhettünk el. Karácsony Gergely és Szabó Timea vezetésével a Párbeszéd az ellenzéki összefogás motorjaként, az előválasztás projektjének végigvivőjeként és önkormányzati, nemzeti és nemzetek feletti szinten is a zöldpolitika képviselőjeként jelentősen formálta a közbeszédet és a közgondolkodást. De a következő időszakban nemcsak az összefogáson fogunk dolgozni, nemcsak az ellenzéki együttműködésen és a rendszer szétfeszítésén, hanem azon is, hogy ennek az együttműködésnek a keretein belül minél nagyobb teret nyerjen a zöldpolitika, minél erősebb legyen a zöldpólus. Két héttel ezelőtt a Párbeszéd, amelynek néhányszor megkérdőjelezik az önálló létét, közel 10 százalékos eredményt ért el egy választáson [[Rétvári Bence: Hohó!]] és nemcsak a zöldpolitika iránt elkötelezettek támogatják, hanem például sokan értékelik azt a feminista meggyőződést, a nők egyenlőségéért való kiállást, ami nemcsak szavakban mutatkozik meg, hanem abban is, hogy talán Magyarország történelmében először komoly parlamenti pártként többségben vannak a párt vezető testületében a nők. Én nagyon büszke vagyok arra, hogy egy női többségű elnökségben dolgozhatom a következő években Szabó Rebekával, a Párbeszéd női társelnökével közösen, és szeretném, hogy hamarosan egy női többségű zöldkormányban dolgozhassunk közösen. [[Rétvári Bence: Mi a véleményetek a jobbikos disznóvágásról?]] Ugyanígy nemcsak a természetben tartjuk sokra a sokszínűséget, hanem a társadalomban is. Ezért van az, hogy a Párbeszéd vállalja a kisebbségek képviseletét, vállalja kiemelt helyen a magyarországi cigányság képviseletét, a magyar romák képviseletét, és vállalja ugyanígy az LMBTQ-emberek képviseletét is. Számítunk rájuk, és ők is számíthatnak ránk, számíthatnak arra, hogy egy zöld-Magyarországon mindenkinek sokkal otthonosabb és boldogabb lesz az élete. És azt is tudjuk a budai győzelmeink óta, hogy ahol több a zöld, ott kevesebb a narancs. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP, a Párbeszéd és a Momentum soraiból.]]
Farkas Sándor államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő Úr! Ön zöldpolitikáról beszél, holott itt az élet számos területét előhozta felszólalásában. Bennem egy dolog nagyon megragadt és megütött, ez az ellenzék szétveszítése. Mit jelent az ellenzék szétfeszítése? [[Tordai Bence: A rendszer szétfeszítése!]] Ön nem egészen így fogalmazott. Itt mindannyian egymásra néztünk, hogy valami elindult akkor úgy, ahogy mi gondoltuk, hogy igen, szétfeszítik az ellenzéket? Várjuk ezt a pillanatot, habár szétestek maguk ezeken kívül is. Ökológiai válságról, környezeti szennyezésről mondott el néhány gondolatot. Szeretném önt megnyugtatni, hogy a magyar vidék, a magyar környezetvédelem, természetvédelem azért messze-messze magasabb szinten áll, mint ahogy önök ezt gondolják. Önök beszélnek róla, mi pedig ebben teszünk, tesszük a dolgunkat. Számtalan példát, felsorolni is nagyon nehéz lenne, hogy milyen olyan intézkedést, tevekénységet, beruházást valósítottunk meg, szabályozást, törvényt, amellyel a környezetpolitikánk, környezetvédelmünk, természetvédelmünk mind-mind erősebbé válik. Egy Kárpát-medencét nagyon nehéz összehasonlítani Európa számtalan más területével. A Kárpát-medencének van egy különleges adottsága, egy olyan klimatikus viszony, geológiailag is egy érdekesen kifejlődött olyan területe Európának, amelyre nagyon speciális szabályok és speciális dolgok léteznek. Ön emlékeztetett bennünket itt az elég széles körű megnyilatkozásában az allergiára. Szeretném jelezni, hogy ebben is rendkívüli módon előrehaladott programjaink vannak. Lassan következik a különböző allergén növények porzása, ami biztos, hogy számos nehézséget okoz. Erre már azért számos példát, nagyon sok jó ötletet, javaslatot és nem utolsósorban védekezési eszközt és védelmet nyújtó intézkedést tettünk, úgyhogy a nyár folyamán, habár a száraz idő kedvez ezeknek az allergén növényeknek a terjesztéséhez, de mégis azt kell mondanom, hogy biztonságban készülünk erre az időszakra. Tisztelt Képviselő Úr! Ön aszályról, környezeti szennyezésről, sok mindenről beszélt. Szeretném megnyugtatni, hogy a magyar kormányzat az elkövetkezendő hetekben, hónapokban nem arra vonatkoztatva, ami most kialakult aszály, mert erre nem lehet felkészülni bármilyen körülmények között sem, ki fog alakítani egy olyan vízgazdálkodási programot, amelynek jelentős része nem új dolog lesz, mivel Magyarországon a Tisza szabályozásától, a folyók szabályozásától kezdve nagyon sok olyan vízügyi beavatkozást végeztünk, amelynek nemcsak a folyószabályozás, hanem, ahogy az előbb is említettem, akár a Kárpát-medence mikroklímája megváltoztatásában is komoly szerepe lehet. Szeretnénk elérni azt, hogy olyan megoldásokat keressünk, amelyekkel a vízmegtartó képességünk, a talajvízszint lecsökkenését megelőzően már inkább a feltöltődésben gondolkodunk, itt különböző tározókban, netalántán még akár olyan művekben is, amelyek ma még talán idegennek tűnnek nagyon sok mindenki fülének. [[13.20]] De ez mind azért van, hogy élhető, biztonságos környezetet teremtsünk nemcsak a magunk számára, hanem az elkövetkezendő nemzedék számára is. S azt gondolom, hogy ebben közös felelősségünk van mindannyiunknak, akik ma itt a törvényhozásban, a Parlament épületében vagyunk. De ezek nem egy-két évre szóló feladatok, hanem hosszú távú, évekre, évtizedekre szóló feladataink vannak. Még egyszer mondom, megvannak az alapjaink, megvan a régi Vásárhelyi-terv, megvannak azok az elképzelések, amelyeket a mai kor és a megváltozott klimatikus viszonyok figyelembevételével kell majd kialakítanunk és alkalmaznunk. Ez egy teljesen más, mondhatnám úgy, hogy alföldi tájat fog jelenteni az elkövetkezendő évtizedekre. Ugyanilyen hatása volt anno a hetvenes években a kiskörei vízlépcső megépítésének, ami gyakorlatilag megváltoztatta a Jászság, kissé Hajdú, kissé Szolnok megye vízgazdálkodását, amelyet ma már látjuk részben újra kell gondolnunk, részben ki kell bővítenünk a Körösök, a Maros és a Duna-Tisza közi homokhátság vonatkozásában is. Egy átfogó tervvel fogunk előállni, amelyhez remélhetőleg önök is fognak csatlakozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra jelentkezett Toroczkai László, a Mi Hazánk frakcióvezetője. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ma már Magyarországon mindenki tapasztalja, mindenki láthatja azt, hogy hatalmas baj van, óriási krízis felé haladunk, és egyre inkább egyre terhesebbé válik az energiaválság, az élelmiszerválság, az infláció, a forint értékének a romlása. De a lényegről, az igazságról megint nagyon kevesen beszélnek, hiszen ennek a válságnak, ennek a krízisnek két fő oka, illetve okozója van: az egyik a globális folyamatok, a másik pedig a kormány elhibázott gazdaságpolitikája. A kormány nyilván elsősorban a globális okokra mutogat, a globális folyamatokról beszél, a balliberális ellenzék pedig nem fog a globális gazdáikkal szembemenni, tehát ők kizárólag csak a kormányzati hibákra mutatnak rá. Hál’ istennek, most már van egy harmadik oldal, egy harmadik opció, ez pedig a Mi Hazánk Mozgalom, így aztán el tudjuk mondani a teljes igazságot, tehát tudok beszélni mind a két okról, mind a két okozóról. Az Európai Unió vezetése, azok a brüsszeli bürokraták, akik azoknak a globális nagyvállalatoknak a tenyeréből falatoznak, amelyek részben haszonélvezői a jelenleg tartó rendkívül káros gazdasági folyamatoknak, folyamatosan zsarolják Magyarországot, ha bizonyos ideológiai kérdésekben Magyarország nem foglal állást, vagy ha nem csatlakozik ahhoz az akár genderpolitikához, akár mindenféle európai életellenes ideológiához, amelyet valamiért mindennél fontosabbnak tartanak Brüsszelben. Természetesen eddig is tudtuk azt, hogy amikor visszatartanak európai uniós pénzeket, amelyek Magyarországnak járnak hiszen Magyarország befizetője is az Európai Uniónak , akkor azoknak a globális nagyvállalatoknak, multi cégeknek, amelyek Magyarországot használják a saját profitjuk, helyenként pedig az extraprofitjuk növelésére, azt is tudniuk kell, hogy azok a pénzek nem ajándékok, hanem azok visszajárnak Magyarország számára. Tehát ezeknek a pénzeknek a visszatartásával egyrészt az Európai Unió vezetése zsarolja Magyarországot, és ezt is mondjuk ki. Ahogy az előbb említettem, ezt a kormány el szokta mondani, de a balliberális ellenzék, illetve oldal ezt nem mindig szokta kidomborítani. Viszont a kormány azt felejti el ehhez hozzátenni, hogy a korrupció mértéke Magyarországon kiemelkedő, ráadásul igencsak látványos és nagyon pofátlan módon szokott megvalósulni. Ez pedig a másik olyan ok, amiről szintén beszélnünk kell az elhibázott gazdaságpolitika mellett. Mit nevezek elhibázott gazdaságpolitikának? Azt, hogy azokat a pénzeket, amelyek eddig érkeztek, amiket az Európai Unió nem tartott vissza, a Fidesz nem arra fordította, hogy a magyar nemzetgazdaságot építse és megerősítse, hanem gyakorlatilag elherdálták, hiszen rengeteg olyan euró érkezett Magyarországra, amit teljesen fölösleges beruházásokra költöttek el, és rengeteg olyan euró érkezett és érkezik még jelenleg is Magyarországra, ami nem a magyarok érdekeit szolgálva kerül majd felhasználásra. A kérdés az, hogy most, amikor a magyar kormány látványosan behódolt és lefeküdt Brüsszel előtt, akkor mire számíthatunk. Hiszen a visszatartott pénzeket nyilvánvalóan szeretnék megkapni, mert óriási baj van, túlköltekezett Magyarország, nagy a költségvetési hiány, s ennek érdekében most a Fidesz szinte bármire hajlandó. Szeretnék arra válaszokat kapni, hogy mire hajlandó a magyar kormány, milyen engedményeket akar tenni, és mit keresett a Magyar Honvédség parancsnoka, Ruszin-Szendi Romulusz titokban Ukrajnában. Ez már része ennek a behódolásnak? Része annak a politikának, annak a szankciós politikának, amely romba fogja dönteni az európai gazdaságot? Csatlakozni akar ehhez mostantól Magyarország? Hiszen a kormány ilyen gesztusokat tesz, ráadásul olyan pénzekért, amelyek egy része hitel, már eleve uniós szinten is hitel, de Magyarország is hitelként fogja megkapni, és előre megjósolható, hogy ebből a pénzből megint nem a magyar nemzetgazdaságot fogják majd erősíteni, hiszen az úgynevezett energiafüggetlenség mondjuk ki valójában nem energiafüggetlenség, hanem az eddig könnyebben és talán olcsóbban hozzáférhető oroszországi energiahordozókról való leválást fogja szolgálni. Ez megint globalista érdekekről szól, és nem a magyar érdekekről. Ezekért a pénzekért akar a kormány ilyen engedményeket tenni? S vajon nem tartjae veszélyesnek a magyar kormány azt, hogy a Magyar Honvédség parancsnoka titokban Ukrajnában jár? Nem tudjuk, hogy milyen fegyvereket tanulmányozott, vagy egyáltalán miért volt ott. Várom a válaszukat, és remélem, hogy ebből majd kiderül. Mindenesetre rendkívül veszélyes játékot kezdett a kormány pusztán azért, hogy olyan pénzeket megkapjon, amit megint nem a magyar nemzetgazdaság megerősítésére fog majd költeni. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Érdekes felszólalásában a gazdaságpolitikai tényezőket, az Európai Unió zsarolását, illetve a hadseregparancsnoknak egy háborús tájékozódását összevonva vont le következtetéseket, olyan következtetéseket és abból eredően tett fel kérdéseket , amelyek nem fedik a valóságot. Mert mi is a valóság? Ami az elhibázott gazdaságpolitikát illeti, hiszen felszólalásának egy jelentős része ezzel foglalkozott: ha az elmúlt évekre tekintünk vissza, a koronavírus-járvány jelentős kihívás elé állította az országot, állította a magyar gazdaságot. Hogyan jött ki abból az ország? Úgy jött ki abból az ország, jelentős támogatásösztönzés és beruházásösztönzés révén, hogy átmeneti időre növekedett a munkanélküliség, néhány hónapra nőtt a munkanélküliek száma, majd egy éven belül visszaállt a Covid előtti létszámra, 27 százalékos beruházási növekményt mutatott föl, és a gazdasági növekedésünk az Európai Unióban kiemelkedő volt, hiszen 2021-ben, a Covid-járvány végére 7,1 százalékos növekedést tudtunk felmutatni. Ön azt állítja, hogy Magyarország ezeket a forrásokat, vagyis a gazdaságba tett pénztámogatásokat nem megfelelően, korrupciós módon használta föl. Kérdezem én önt, ha ez igaz lenne, akkor hogyan tudna teljesíteni a gazdaság, hogyan létezhetne az, hogy más európai uniós országokkal szemben a foglalkoztatottak száma még a legnehezebb időkben sem csökkent Magyarországon. Hogyan létezne az, hogy a hitelminősítő intézetek a Covid-járvány idején felminősítették Magyarországot? Hogyan létezne az, hogy a járvány idején nem csökkent az emberek jövedelme, sőt reáljövedelem-növekményt lehetett kimutatni, és nem csökkent a nyugdíjak reálértéke, vásárlóértéke sem? Ugyanekkor pedig Magyarország adósságállománya átmenetileg növekedett, hiszen a Covid-járványt követően rögtön újra és most is csökken a GDP-hez mért államadósság, és a költségvetési hiány mértéke sem kiemelkedő az Európai Unióban, hanem a középmezőnyben volt. [[13.30]] De beszélt ön a jelenlegi helyzetről is gazdaságpolitikai tekintetben. Itt azt szeretném elmondani, hogy az elemzésében nem kapott megfelelő hangsúlyt az, hogy jelenleg Európában háború van; háború van, amelynek a következményeit egész Európa, az egész világ viseli, és benne a kis nyitott gazdaság, Magyarország is. A legfőbb jellemzője ennek az energiaválság, az energiaárak, különösen a gázárnak a jelentős emelkedése, ami kihat az inflációra, sőt annak jelentős részét okozza, és így kihat sajnos az árak emelkedésére. Magyarországon nem gyűrűzik be a rezsiválság. Magyarországon a kormány célja amellett, hogy megvédje a munkahelyet, a családokat, a családtámogatási programot, nagyon fontos, hogy a családokat meg tudjuk védeni a rezsiárak emelkedésétől is. Ez komoly erőfeszítésébe kerül a költségvetésnek, komoly erőfeszítésébe kerül ebben igaza van az adófizetőknek is. Hiszen azzal, hogy Európában a legkevesebb rezsidíjat fizetik a családok, ennek nyilván a költségvetésben, az összpénzünkben nyilvánvalóan ára van. Én azt gondolom, a magyar kormány megteszi, ami a legfontosabb, meg kell védeni az országot, meg kell védeni [[Az elnök csenget.]] a családokat, a nyugdíjasokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az MSZP képviselőjének, Vajda Zoltánnak adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Igazán rendkívüli események történtek az elmúlt napokban Magyarországon. [[Rétvári Bence: A körzetedben pláne!]] Túlzás nélkül mondható rendkívülinek, mert nem igazán történik ilyen mindennap: a kormány tagjai igazat mondtak, és nem csupán igazat mondtak, de a saját propagandájukkal is szembementek, ráadásul nem is egy miniszter tett így. Varga Judit igazságügy-miniszter kimondta azt, amit mindenki tud, idézem: „Nagyon nagy megszorítások vannak a költségvetésben.” Erre hivatkozott a miniszter asszony az Országos Bírói Tanács ülésén, amikor azt próbálta megmagyarázni, miért nem tudják az igazságügyi alkalmazottak illetményét megemelni akkor, amikor már a Tescóval kell versenyeznie bérekben a magyar igazságszolgáltatásnak. Szerinte ismétlem a nagy megszorítások miatt nincs erre lehetőség. Sőt, megtudtuk tőle azt is, hogy nem a Ryanair, nem a baloldal, nem Soros, nem Brüsszel meg nem tudom, még ki vagy mi miatt nincsen lehetőség a pedagógusbér-emelkedésre, az igazságügyi és az egészségügyi bér emelkedésére, hanem Varga Mihály miatt, az igazságügy-miniszter szerint ugyanis Varga Mihály mond mindig nemet minden béremelési javaslatra. Tisztelt Országgyűlés! Ez nagymértékben leegyszerűsíti a béremelkedési problémákat. A kormánypárti képviselőtársak tessenek meggyőzni Varga Mihályt, és ezek szerint már tárgyalhatjuk is itt, a plenáris ülésen a pedagógusok, az ápolók, a köztisztviselők béremeléséről szóló javaslatokat. Kérem, ne is késlekedjenek, tárgyaljuk meg még a nyári ülésezési szünetünk előtt! Inkább erre hívjanak már össze egy rendkívüli ülést, semmint a gránitszilárdságú Alaptörvényük sokadik módosítására! Na de igazat mondott Navracsics Tibor és Nagy Márton is. Navracsics bevallotta, hogy az Európai Bizottságnak a burjánzó kormányzati korrupcióval van baja, nem pedig a gyermekvédelminek csúfolt törvényük elleni bosszú címén zárták el az uniós forrásokat. Nagy Márton pedig már egy újabb tabut, a recessziót emlegeti, és semmi jóval nem kecsegtet, pedig már megtippelni sem meri az áremelkedések végét. Tisztelt Képviselőtársaim! Napról napra világosabbá válik, hogy Magyarország gazdasági és pénzügyi helyzete katasztrofális irányba halad. Még egyszer felidézve a miniszter asszony szavait: nagyon nagy megszorítások vannak a költségvetésben, továbbá recesszió felé robog az ország, évtizedes csúcsokat dönt az infláció, a forint pedig lassan játékpénzzé válik. És ilyen helyzetben mit tesznek maguk, a kormány? Támadják azt a piaci céget, amely fizetésemelést mer adni a dolgozóinak, elfogadnak egy brutális megszorításokat tartalmazó, átláthatatlan és álomvilágba tartozó számokra épülő költségvetést. Ugyan ki hiszi azt el, hogy jövőre 375 forint körül lesz egy euró vagy alig 5 százalékos lesz az infláció? Ezzel szemben mit kellene csinálniuk? megmondom maguknak. Először is, valóban véget kell vetni a háborúnak, jól mondják, de a kormánynak az EU-val folytatott háborúját is be kell fejeznie; csatlakoznunk kell az Európai Ügyészséghez, átfogó antikorrupciós csomagot kell elfogadnunk, hogy le tudjuk hívni a nekünk járó uniós forrásokat. Másodszor, el kell fogadni a globális minimumadót, érthetetlen, hogy önök miért védik a multik extraprofitját. Harmadszor: elég a késlekedésből, minél hamarabb be kell vezetnünk az eurót, mert a Fidesznek hála, a családok vagyonát, pénzét felemészti az infláció és az MNB által leértékelt forint. Negyedszer: a megélhetési válság miatt növelni kell a jóléti kiadásokat. Elfogadhatatlan, hogy 2023-ra a GDP arányában kevesebbet terveznek költeni egészségügyre, oktatásra, nyugdíjakra, mint tette azt 2010-ben az ország egy pénzügyi válság közepén. Mert a számok nem hazudnak, mondom önöknek: az oktatásra 37 százalékkal, az egészségügyre 14 százalékkal, a nyugdíjakra 31 százalékkal kevesebbet fordítanak jövőre, mint tette azt 2010-ben a szocialista kormány. Ezért azt javaslom, hogy a kormány vonja vissza a költségvetés tervezetét, és készítsen egy újat, amely képes az inflációt kordában tartani, a növekedést ösztönözni és mind az euró bevezetését előkészíteni, mind a megélhetési válságot megfékezni. Tisztelt Országgyűlés! Ezekkel az intézkedésekkel és még egyszer egy új költségvetéssel valóban lehetne segíteni az ország gazdasági és pénzügyi helyzetén, mert amit most tesz a kormány, az nem a magyarokon segít, hanem pont akit önök szóban támadnak, Soros Györgyön és a hozzá hasonló befektetőkön, mert nekik önök miatt már 10 százalékos kamatot fizethetünk a magyar emberek pénzéből. Hát, ennyit a kormány háborúinak sikeréről! Köszönöm szépen, várom a válaszát, amiben remélem, hogy nem unalmas meg semmitmondó propagandafordulatok lesznek, nem fognak személyeskedni [[Rétvári Bence: Mert eddig ez nem az volt?!]] meg mindenféle választási eredményekre, akár a közelmúltbeli választásra [[Rétvári Bence: Fáj! Nagyon fáj! Az elnök csenget.]] hivatkozni. Tiszteljék meg a magyar embereket érdemi szakmai válasszal! Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Ön meg tisztelje meg azzal a válaszadót, hogy előre ne minősítse azt, amit hallani fog! Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból: Ajjaj!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Én nem akartam felhozni a választási eredményeket, tisztelt képviselő úr, de hogyha már [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] felhozta, akkor a fideszes jelöltek két helyen is kétharmad közeli eredménnyel győzték le az önök jelöltjeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ez nem személyeskedés, hanem tény. Említette az egészségügy és az oktatás kérdését. Csak a tények kedvéért: az egészségügyre ez a kormány a legutolsó baloldali kormányzati évhez képest 1470 milliárd forinttal költ többet, tehát többet; oktatásra 933 milliárd forinttal költünk többet, közel ezermilliárd forinttal többet, ez azért nagy különbség; és ez az a kormány, amelyik folyamatosan nagy hangsúlyt fektetett a béremelésekre. A nettó reálbérek 2010 óta, hogyha Tóth Bertalan képviselő úrnak is van ideje a beszélgetés közben, mert szerintem fontos, akkor elmondom neki is, hogy 70 százalékkal nőttek a mostani kormányzás alatt önöknek is volt egy hosszú kormányzati ciklusuk, tizen-egynéhány százalékkal nőttek akkor a nettó átlagbérek. Közel a háromszorosára nőtt a minimálbér, a szakmunkás-minimálbér is. Ebben az évben, miközben járvánnyal és háborús helyzettel is küzdünk, emelkedett a szociális ágazatban dolgozók bére, a kulturális ágazatban dolgozók bére, a tanárok és az óvónők is magasabb fizetést kaptak itt még további emelésekre van szükség, erről a miniszterelnök a napokban beszélt is , emelkedett az egyetemi oktatók bére, az ápolók béremelési programja is folytatódott, ez egy többlépcsős program, és folytatódik az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emelési programja, és azt még nem is említettem, hogy a hivatásos állomány tagjai, a rendvédelmi állomány tagjai hathavi fegyverpénzt is kaptak. Most, amikor megélhetési kérdésekről beszélünk, akkor három alapvető különbség van az önök válságkezelési gyakorlata, az önök javaslatai és a mostani jobboldali kormány megközelítése között. Először is, a baloldal eltörölné a rezsicsökkentést; másodszor: adókat emelnének, és megszorításokat akarnak bevezetni; és harmadszor: nyíltan nyíltan! lobbiznak azért, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó uniós forrásokat. Ami a rezsicsökkentést illeti, évek óta hatósági árakkal védjük a magyar családokat, ez havonta több tízezer forintos megtakarítást jelent nekik, és mindent megteszünk azért, hogy a mostani nehéz helyzetben is fenntartsuk a rezsicsökkentést. Ezzel szemben önök, a baloldal még a kampány alatt is egyértelművé tette, hogy ha tehetné, akkor eltörölné, úgy érveltek, hogy az árakat nem lehet megállítani a határon. Aztán lássuk a megszorításokat! Aki kicsit is ismeri az önök gazdaságpolitikáját [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] , az tudja, hogy az adóemelés vissza-visszatérő mániájuk. Emelnék a jövedelemadó-kulcsokat, emelnék a társasági adót, költségvetési módosítókat is benyújtottak. Ha jól hallottam, most ön azt kiabálta, hogy az egész hazugság. [[13.40]] Nézze meg, hogy milyen költségvetési módosítókat nyújtanak be! Nézze meg a konkrét javaslatokat, hogy a baloldal hogyan tett arra javaslatot, hogy a személyi jövedelemadó felső kulcsa akár 30 százalékos is legyen, hogyan tettek arra javaslatot, hogy a társasági adó sokkal magasabb legyen! Karácsony Gergely javaslata például 19 százalék a mostani 9 százalék helyett, ez azért nagy különbség. Szóval, ezek után azt mondani, nem állja meg a helyét azt mondani, hogy a baloldal adót akarna emelni, azért az meredek. Hogyha minket félrevezet, mi ezt megszoktuk, legalább a magyarokat ne próbálják meg félrevezetni. Arról egyébként itt nem is beszéltem, hogy a városokban élőket meg dugódíjjal sarcolnák, minthogyha nem lenne egyébként is épp elég teher a nyakukban. Hogy mi a helyzet az uniós pénzekkel? Emlékszünk arra, hogy hogyan indítottak nyílt kampányt azért, hogy ezeket ne kapjuk meg. Cseh Katalin tehát Cseh Katalin! azt mondta, hogy a problémás kormányoktól meg kell vonni a pénzosztás jogát. Azért a családi vállalkozásuk, gondolom, továbbra is tárt karokkal várja a milliárdokat. Egy egységes baloldali kampánynyilatkozatban pár héttel ezelőtt azt mondták, hogy ha a Fidesz győz, akkor majd nem jönnek az uniós pénzek. Tehát maguk is nagyon jól tudták [[Gelencsér Ferenc: És megjött? Derültség az MSZP és a Momentum soraiban.]] , hogy ez a bosszú egyik eszköze. Dobrev Klára egyenesen azon örömködött, hogy idézem végre olyan következmény lesz, ami igazán fájni fog Orbánnak. Ennyit a maguk hozzáállásáról. Ez a baloldali hozzáállás valójában nem a miniszterelnöknek fáj, hanem ha a baloldali politika megvalósulna, akkor az egész országnak fájna, hogyha megvalósítanák. Nem tudom, hogy vane jele a megszorításmániának ilyen körülmények között, de nyugodtan kirakhatják a kitűzőjükre. Úgy látszik ezek után, hogy akár kampány van, akár nincs kampány, akár békeidő van, akár háborús helyzet, akár konjunktúra, akár gazdasági nehézségek, van, ami nem változik, az, hogy a baloldal képtelen az ország érdekeit nézni. Én nagyon-nagyon sajnálom, hogy nem értették meg az április 3-ai választás fő tanulságát. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Momentum nevében Gelencsér Ferenc szólal fel. Megadom a szót.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon hivatalosan háborús és migrációs válsághelyzet van nem hivatalosan, a valóságban pedig forintválság, mégpedig történelmi léptékű forintválság. Elképesztő mértékben emelkednek az árak, és romlik a nemzeti valuta, ami minden család megélhetését súlyosan fenyegeti. Régi mondás, hogy a pénz mozgatja a világot, valójában ez ilyen formában nem igaz. A pénz önmagában semmit sem ér, a valódi érték a pénz mögött álló bizalom, a társadalmi konszenzus és a bizalom abban, hogy a pénzemért kapok valamit, amire szükségem van. Ebből adódóan a bizalom az, ami mozgatja a világot. Magyarország miniszterelnöke is tudja ezt, hiszen 2008-ban ellenzékben a következőket mondta: a forinttal nincsen nagyobb baj, a forinttal akkor lesz baj, hogyha nem tudjuk a bizalmi válságot megoldani. A miniszterelnök-csere a megoldása a forintválságnak. Ezzel a bizalmi helyzettel, amiben most a miniszterelnök és a kormánya van, nem lehet a forint esését megakadályozni. Tisztelt Képviselőtársaim! A miniszterelnök úrnak igaza volt 2008-ban, sajnos azonban képtelen volt megoldani a bizalmi válságot. Az önök kormányzása óta szabadesésben van a nemzeti valuta, játékpénzzé silányították a magyarok fizetőeszközét. A forint árfolyama 12 év alatt több mint 50 százalékot esett az euróhoz képest. Ez egy dolgot jelent: bizalomhiányt. Ez azt jelenti, hogy az üzleti világ és a piac nem bízik a magyar kormányban, nem tartják alkalmasnak arra, hogy kiszámíthatóan és stabilan kormányozzon. Ez a bizalmatlanság már ott tart, hogy az ötforintos érme értéke kevesebb, mint maga az anyag, amiből készült. Ha összeolvasztják a rezet, a nikkelt és a cinket, amiből készül az ötforintos, majd ráírják, hogy „forint”, kevesebbet ér, mint előtte. Ez az önök felelőssége, ez az önök hibája. A 2008-as állításaikkal szemben önök most azt állítják, hogy a forint gyengülésének az oka az Ukrajnában zajló orosz invázió. Ez nyilvánvalóan nem igaz. De ha igaz lenne, akkor mivel magyarázható az, hogy ezzel egy időben nem értéktelenedik el ugyanígy a cseh korona, a horvát kuna, a román lej vagy a lengyel złoty? azzal együtt, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy mindeközben ezekben az országokban sokkal alacsonyabb az alapkamat, mint itthon. A forintválság tehát valójában kormányválságot jelent, a megoldás gyors, halaszthatatlan lépéseket követel meg. Ha csak a háború lenne az oka a romló forintnak, akkor miért avatkozott be a kormány a gazdaságba az ársapkák rendszerén keresztül már a háborút megelőzően is? A háború nem segített az infláción, ez tény, de a forint rohamos gyengülése már tavaly nyáron megindult. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök is tudják, mi is tudjuk, mindenki tudja, hogy ezt a válságot, a forint válságát önök idézték elő, és az is evidens, hogy kétharmados felhatalmazással az önök felelőssége megoldani. A felelősség önöket terheli, a hazánk azonban közös, ebből adódóan az önök felelőtlen döntései mindannyiunk életére kihatnak. Kérem, kezdjenek el kormányozni, és próbálják meg helyreállítani azt a bizalmi válságot, amit előidéztek, mert csak így lehet megmenteni a forintot! Igazuk van abban, hogy az infláció elleni legfontosabb eszköz jelenleg a béke, azonban valójában önöknek kellene végre békét kötniük az Európai Unióval. Ha a kormány nem képes hazahozni a magyar emberek pénzét, akkor segíteni fogunk neki: benyújtjuk azokat a javaslatokat, amikre három éve próbáljuk felhívni a kormány figyelmét. A Magyar Nemzeti Bank kezdje el ellátni a legalapvetőbb feladatát, folytasson értelmezhető monetáris politikát! A bizalom helyreállítása érdekében váltsák le a Magyar Nemzeti Bank elnökét! Csökkentenünk kell hazánk energiakitettségét, szorosabb energetikai együttműködésre kell törekedni az Európai Unióval, az oroszoktól való energiafüggetlenedés érdekében. Egy globalizált világban a szuverenitás érvényesítése sokkal egyszerűbb, ha ezt egy 500 milliós közösség teszi, mint ha egy tízmilliós kis ország. Az energiafüggetlenség részeként engedélyezzék végre a szélerőművek építését, és hosszabbítsák meg Paks I. üzemidejét! Ha Rómában járnak, viselkedjenek úgy, mint a rómaiak! Kössenek végre békét az EU-val, vegyék magukra is érvényesnek a közösség szabályait, keleti nyitás helyett horgonyozzunk le Európában! Vegyék figyelembe a jogállamisági ajánlásokat, és csatlakozzunk az Európai Ügyészséghez! Ne idegenítsék el hazánkat Európától, ahova több mint ezer éve tartozunk vagy tartozni vágyunk! Tegyenek lépéseket az euró bevezetésére, hiszen globális bizonytalanság esetén mindig általános jelenség, hogy a biztonságosabb eszközökbe menekül a tőke, jellemzően a kemény valutákba, így az euróba is. Köszönöm. [[Taps a Momentum, az MSZP és a DK soraiban.]]
Ismét Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! vagy pártelnök úr, nem is tudom, most éppen minek választották meg önt. Gratulálok hozzá! De a felszólalásához nem; azért nem, mert olyan dolgokról beszél, ami önöknek az álma, a vágya. Önöknek az a vágya, hogy ne legyen bizalom az ország iránt. Önöknek az az álma, hogy a befektetők ne adjanak pénzt, ne jegyezzék le az államkötvényeket, és ezáltal az ország ne tudjon működni. Semmiféle bizalmi válságban nincs Magyarország, hiszen a devizakötvény kibocsátása az elmúlt időszakban is sikeres volt, és sikeres lesz a jövőben is. Igaz, hogy nehéz helyzetben van az ország, ezt természetesen ön a felszólalásában elfelejtette mondani. Bár a háborút említette, de azt nem említette, hogy ez a háború milyen hatással van Magyarországra, milyen hatással van egész Európára, milyen hatással van a magyar gazdaságra, a magyar költségvetésre. Olyan hatással van, hogy a hatásaitól meg kell védeni a magyar embereket, meg kell védeni a családokat, elsősorban attól, hogy elveszítsék a munkahelyüket. Akármilyen bajban van az ország, azt nem mondhatja, hogy az embereknek nincs munkája, és sorra elveszítik a munkahelyeiket, mert be kell zárni az üzemeket. Ezért küzdünk, hogy ez ne is következzen be. Ha ön reálisan nézné, hogy mi is a probléma Európában és elsősorban Európában, akkor azt is tudná, hogy az energiaválság a probléma. Az a probléma, hogy például a gáz vagy a villamos energia ára a többszörösére emelkedett, a négy-ötszörösére, és ez bizony a magyar vállalatokat, a magyar gazdaságot nagyon nehéz helyzet elé állítja. Mi ezt a küzdelmet vívjuk, és sikerrel vívjuk. De láthatja, hogy más országok Európában, például Németország, az a Németország, amelyik az export bajnoka, most külkereskedelmi mínuszt kell hogy elkönyveljen, azaz az importja meghaladta az exportot. [[13.50]] Németországban már sokkal nagyobb baj van, mint Magyarországon, és mi ettől szeretnénk megóvni az országot; attól, hogy bekövetkezzen a gazdasági növekedés visszaesése, hogy elvesszenek a munkahelyek, hogy a családoknak piaci áron kelljen rezsiköltséget fizetni, hogy a magyar nyugdíjasok nyugdíjának a vásárlóértéke ne tudjon megmaradni. Tisztelt Képviselő Úr! Ön másik válságról is beszélt, kormányválságról. Magyarországon nincs kormányválság. [[Kálmán Olga: Nincs kormány.]] Magyarországon önök álmodoznak arról, hogy kormányválság legyen. Attól, hogy a forint árfolyama, összehasonlítva a közép-európaiakkal, kicsit gyengébb [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban. Kálmán Olga: Kicsit gyengébb?! A világon a leggyengébb!]] , ez még nem azt jelenti... az infláció tekintetében Magyarország jobban áll, mint ezek az országok, az árfolyam tekintetében kicsit gyengébben áll. De ha megvizsgáltuk azt, hogy mennyi a gazdasági növekedés, a költségvetési hiány csökkenő, és az államadósság is csökken, akkor azt kell mondjuk, hogy a magyar költségvetés stabil, a magyar gazdaság állja a kihívások próbáját. Ön pedig ne vizionáljon bizalmatlanságot, és ne vizionáljon, ne vágyakozzon Magyarországon válságra! A kormány teszi a dolgát, a kormánynak az első dolga az, hogy a magyar embereket megvédje, és a magyar emberek megvédésében eddig, azt gondolom, Európában példát tudunk mutatni, és ezt a politikát fogjuk folytatni a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Jobbik nevében Z. Kárpát Dániel képviselő úr kért szót. Megadom. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A családok és a gyermeket nevelő családok védelme érdekében szólalok fel, de Tállai államtitkár urat hallva nekem kezd összeállni a kép. Ön azt találta mondani, hogy az infláció szempontjából akár még jobban is állunk, mint a környező országok egészen elképesztő! , és az önök költségvetési tervében 5,2 százalékos inflációval számolnak. Én nem tudom, hogy önök melyik filmet nézik, de amikor 5,2 százalékos inflációt vizionálnak, szeretném az önök mutatószámát egy kicsit megvilágítani. Ebben az inflációs mérési módszertanban, amikor mérik az árak változását, összeszednek egy nagy termékkosarat, és megnézik, hogy az emberek miket vásárolnak. Ebben a mérési kosárban a következők szerepelnek: CD lejátszására alkalmas hifitorony, tisztelt államtitkár úr; papírkötésű kéziszótár, kedves képviselőtársaim. Az írható DVD árváltozását is mérik, amikor arra jutnak egy költségvetésben, tehát nem egy esti beszélgetésben vagy egy kávézásban, hanem egy költségvetési tervezésnél, hogy önök szerint 5,2 százalék lesz a következő időszakban az infláció Magyarországon. Írható DVD, képviselőtársaim! Gondoljuk már végig, hogy hányan vesznek írható DVD-t Magyarországon, annak mennyire növekszik az ára, és ez mennyire tolja fel az inflációs mutatót. Egészen el vagyunk képedve tehát hogy 5,2 százalékkal tervezik a költségvetést, egyébként a forint/euró árfolyamot kicsivel 370 forint fölé lőtték be a jövő évi költségvetésben. Az a bajunk, hogy ennyire vehető komolyan az önök tervezése, és ezzel szemben igenis lehetne kedvezményezni azokat a magyarokat, akik nem írható DVD-t és nem papírkötésű kéziszótárat vesznek, hanem alapvető élelmiszert, pelenkát, bébiételt vagy éppen gyerekruhát. Mert ők egy uniós rekorder, brutális áfával szembesülnek, és mi nem kértünk számukra sokat. Először is megnéztük azt, hogy Magyarország Kormánya mennyivel több adót szed be a jövő évben a magyar emberektől, mint tette azt idén. Azt láttuk, hogy csak áfából több mint 1600 milliárddal többet szeretne beszedni. Azt mondják erre, hogy persze, mert nő a belső fogyasztás, mert milyen sok pénzük van a magyar embereknek, több lesz az áfa. Ezt nem fogadjuk el, de játsszunk el a gondolattal. Ennek az 1600 milliárdnak az egytizedét kértük el önöktől; tehát nem a már kasszában lévő, hanem a pluszban beszedett adó egytizedét, hogy támogassák a gyermeket nevelőket, a családosokat, és az áfát nullázzák le az alapvető élelmiszerek és a gyermeknevelési cikkek esetén. Nem mondhatják, hogy sokat kértünk. A pluszban beszedett elképesztő adótömeg egy részét kértük vissza, 10 százalékot. Önök előtt az utolsó lehetőség, hogy erről szavazzanak, mert bizottsági szinten elkaszálták, de nyilván a kikért módosító javaslatainkat még támogathatják. Hangsúlyozom, az alapvető élelmiszerek áfanullázása és a gyermeknevelési cikkek áfatartalmának lenullázása nem kegy az önök részéről, ez azt jelenti, hogy az adófizetőktől elvett pénzösszeg egy részét tessék visszacsoportosítani a gyermekeseknek, a családosoknak, a pályakezdőknek vagy azoknak, akik a szülőföldjükön szeretnének boldogulni, de kényszerből nem biztos, hogy ezt a következő időszakban meg tudnák tenni. Ugyanide sorolható a rendvédelmi illetményalap végre emelését célzó javaslatunk is. Itt is van egy utolsó lehetőségük támogatni ezt. Ugyanakkor van egy szimbolikus javaslatunk is, ez pedig a „férfiak 40”, az, amelynek értelmében 40 ledolgozott évet követően férfitársaink is legyenek jogosultak arra, hogy legalább a nem annyira bőkezű nyugdíjrendszer áldásaira szorítkozhassanak. A megint csak hivatkozott statisztikai adatok alapján néhány, egészségben eltöltött évre számíthat jó esetben egy magyar férfiember, miután a mostani nyugdíjkorhatárral szembesülve elvonulhatna pihenni. De a helyzet az, hogy a valóságban a legtöbben vagy halálukig dolgoznak, vagy meg sem tudják érni azt a korhatárt, amiről beszélünk. Nyilvánvaló módon egy szimbolikus javaslatról van szó. Idekapcsolódhat a „szülőtámogatási járadék” című javaslatunk is, amely a dolgozó gyermek már befizetett adójának szintén csak egy részét, de 10 százalékát a szülei nyugdíjának kiegészítésére fordíthatná. Nem kell hangsúlyoznom, hogy válságidőszakban a generációk közötti szolidaritásnak mennyire fontos szimbolikus gesztusa lehetne mindez. Arra szeretném tehát önöket kapacitálni, hogy ne az írható DVD árváltozását vizsgálják, ne a CD lejátszására képes hifitorony árváltozása alapján tervezzék meg a magyar családok életét. Jöjjön szembe a rögvalóság, éljék át azt a szégyent, hogy egy mezőgazdasági országban az alapvető élelmiszerek áfája hogy robbanhat ki még regionális szinten is ennyire durván, és végre ezen szimbolikus javaslataink támogatásával segítsék meg a magyar családokat! Nem könyöradományt kérek a számukra, a pluszban beszedett adótömeg nem olyan nagy részét, nagyságrendileg egytizedét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a felszólalását, rendkívül fontos az a téma, a magyar családok ügye, amelyet a felszólalásában említett, főképp azért is, mert ma van a népesedés világnapja. Amit nekünk, a polgári kormánynak ez a nap mond, az az, hogy a magyar családokat minden körülmények között megerősítsük, megvédjük, és a biztonságukat szavatoljuk. A magyar családok ugyanis békében és biztonságban szeretnének élni, a biztonság ma kiemelten fontos minden téren. Ezt a biztonságot kizárólag a polgári kormány tudja biztosítani a számukra. Önök hiába hangsúlyozzák, hogy áfacsökkentést akarnak, és a magyar családok oldalán állnak, miközben 2002-2010 között hagyták, hogy a magyar családok a devizahitelezés csapdájába essenek, amikor meg kellett volna őket menteni, akkor inkább a bankok oldalára álltak. 2010 után sem változtattak a politikájukon, csak a bankok helyett a külföldi energia- és közműszolgáltató cégek oldalára álltak. Ennek bizonyítéka, hogy 2012 óta folyamatosan támadják a rezsicsökkentést. 2022-ben, ennek a helyzetnek a legmélyére is eljutottak, hogy a hatalom megszerzése érdekében akár magyar családok gyerekeit is harcolni küldenék az orosz-ukrán háborúba. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban. Arató Gergely: Ez nem igaz!]] Továbbmegyek, képviselő úr: most a „férfiak 40” mellett kardoskodik, de a „Nők 40”-et annak idején nem támogatták. Mi ezzel szemben valódi segítséget akarunk nyújtani a családoknak, ahogy korábban megállítottuk, majd felszámoltuk a devizahitelezésbe fulladó családok adósságspirálját, úgy mutattunk most is tilos lámpát az árak növekedésének. Most stop van a benzinár-növekedésre, az alapvető élelmiszerek áremelkedésére [[Jakab Péter: Nyolcszázas kenyér!]] a kamatok emelésére hiába kiabál be , és biztosítjuk a háztartás [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] fenntartását a rezsi megfizethető szinten tartásával. Tisztelt Képviselő Úr! E Ház falai között már többször elmondtuk, hogy a javaslatával, aminek, isten lássa lelkemet, a jó szándékát nem vitatom, nem a magyar családokat segítené, hanem továbbra is a külföldi multikat támogatná. Amint azt ön is bizonyára tudja, az áfa mértékének csökkentése elsősorban a cégeknek kedvez, és nem a fogyasztóknak. A cégek ugyanis profitorientáltak, így a nyereség maximalizálására törekszenek. [[14.00]] A fizetendő áfa mértékének csökkentése ezért nem feltétlenül eredményezi, hogy a végfelhasználók, azaz a gyermeket nevelő családok jól járjanak, hanem az alapvetően a cégeknek teremt kedvezőbb helyzetet, illetve magasabb nyereséget. 2010 óta a polgári kormány nem ilyen adópolitikát követ [[Arató Gergely: Adóemelést.]] , a cél ugyanis, hogy az adórendszeren keresztül is minél jobban tudjuk támogatni a családokat. Ennek érdekében családbarát fordulatot, olyan adórendszert vezettünk be, amelynek az a lényege, hogy a családok a gyermeknevelésre a személyijövedelemadó-rendszerben elérhető kedvezmények által nagyobb összeget tudjanak fordítani, mint a balliberális családbüntető politika alatt. Ezt a költségvetést segíti, hogy ingyenesek a tankönyvek, kedvezményes gyermekétkeztetést vehetnek igénybe a családok, és 2010 óta háromszor több településen elérhető a bölcsődei hálózat is. Nekünk valóban a magyar családok az elsők, ezért is fordítunk 2010 óta minden évben az előző éveket meghaladó összegeket arra, hogy Magyarországon könnyebb legyen családot alapítani, gyermeket vállalni és nevelni, otthont teremteni. Magyarország és egyúttal Európa jövője múlik ugyanis azon, hogy hogyan védjük, hogyan támogatjuk a családokat. Ezért is mi olyan kiszámítható, stabil, komplex, célzott és rugalmas családtámogatási rendszert működtetünk és bővítünk, ami sokoldalúan védi és szolgálja a társadalom alapegységét, a családot. Ennek érdekében a Ház előtt lévő költségvetésben 2023-ban mintegy 3225 milliárd forint forrást biztosítunk a magyar családok támogatására. Ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a ’22-es költségvetésben szereplő támogatások összege, és pontosan három és félszerese a balliberális kormányokénak. Célunk a jövőben sem lesz más, mint hogy minden vágyott gyermek megszülethessen Magyarországon, a családok biztonságban, a saját otthonukban éljenek, a fiatalok itthon boldogulhassanak. Ha ehhez valóban hozzá szeretnének önök is járulni, segíteni szeretnének benne, akkor kérem, bizonyítsák ezt azzal, hogy megszavazzák a költségvetést. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a DK képviselője, Arató Gergely következik. Megkérem képviselő urat, hogy felszólalásában maradjon a házszabály keretei között. Parancsoljon!
Megkísérlem. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A múlt héten csúnyán szembejött a valóság a kormánnyal. A klímaválság és a szociális válság után sorban találkoztunk a gazdasági válságot jelző drámai adatokkal, a forint soha korábban nem tapasztalt mélységekbe zuhant, a költségvetésről brutális hiányadatok jöttek ki. Mindezek pőrén mutatták meg, hogy önök tönkretették az országot, és változásra van szükség. Legyen világos, hogy itt nem valamilyen elvont közgazdasági adatokról van szó, most családoknak kell lemondaniuk a hónapok óta tervezett nyaralásról az árfolyamok és az elszabadult árak miatt. Hónapokig terveztek, álmodoztak, ez most semmivé válik, mert a Fidesz tönkretette az országot. Egyre több idős ember teszi vissza az áruházak polcaira az árut, egyre kevesebbet vásárolnak, minden egyre drágább, mert a Fidesz tönkretette az országot. A pedagógus, a nővér, a tűzoltó, a szociális dolgozó, a munkás azt hallja, hogy neki nem jár béremelés, csak a miniszterelnöknek, mert nehéz a gazdasági helyzet. Hónapról hónapra nehezebb megélni egy tisztességes munkával megkeresett bérből, mert a Fidesz tönkretette az országot. És hogy említsek egy igazán szomorú példát: az önök megszorító politikájának egyik következményeként megszüntetik a felnőtt nadrágpelenka támogatását. Tudják, mit jelent ez? Ez önöknek csak egy csepp a tengerben, de azoknak, akik a legnehezebb helyzetben vannak, az idős családtagjukkal otthon lévő családoknak vagy akár a felnőtt gyereküket nevelő családoknak, ez azt jelenti, hogy választaniuk kell egy újabb, több tíz ezer forintos kiadás vagy az emberi méltóság között. És mindezt azért, mert a Fidesz tönkretette az országot. A válság oka és okozója Orbán Viktor, teljhatalma okán egyszemélyes felelős Magyarország válságáért. A Demokratikus Koalíció álláspontja szerint az Orbán-kormány és a rendszer által okozott válság felelőssége nem megosztható, a korlátlan hatalom nemcsak korlátlan korrupcióval jár, de korlátlan felelősséggel is. A kormány tehát tegye végre a dolgát, vagy ha képtelen eredményeket elérni, álljon félre! De persze a propaganda dübörög tovább, halljuk, háborús inflációt hazudnak, miközben az áremelkedések már jóval a háború előtt elkezdődtek. Nem kellett volna novemberben maximálni az üzemanyag árát és januárban néhány élelmiszerét, ha nem száguldott volna már az infláció a háború előtt is. Ez bizony nem háborús infláció, hanem orbáni infláció. Egyébként akkora a baj, hogy zavarukban néha már igazat is mondanak: Varga Judit elismerte, hogy a költségvetés megszorításokkal van tele, Matolcsy György ezermilliárdos adóemelésről beszélt, Fónagy János itt a Házban mondta el azt, hogy recesszió lesz, Nagy Márton pedig már a bérek csökkentésével is fenyegetett. De azt, hogy mekkora a baj, az is mutatja, hogy hirtelen föladták a Brüsszellel való kakaskodást. Annyira kell már a pénz, annyira rossz a helyzet, hogy akár még Magyarország uniós kötelezettségeinek teljesítésére is hajlandók érte. A hirtelen KDNP-s politikussá vált Navracsics Tibor elismerte, hogy nem is a gyermekvédelminek hazudott törvény, hanem a jogállam helyzete az, ami miatt nem jönnek az uniós források, és Gulyás miniszter úr rögtön be is nyújtott egy javaslatcsomagot, amely egyébként szintén beismerése annak, hogy nagyon komoly bajok vannak a közbeszerzéssel, és hogy nem vizsgálják ki a korrupciós ügyeket, hiszen nem kellene egyébként változást ígérniük. De legyen világos, hogy ez így kevés, ez csak pávatánc, ha ugyanis valóban tenni akarnának valamit azért, hogy csökkenjen a korrupció, hogy ne lopják el az uniós pénzeket, hogy elérhetővé váljanak az uniós források, akkor van egy nagyon egyszerű módja: támogassák az Európai Unióba… abban benne vagyunk, de támogassák az Európai Ügyészségbe való belépést is. Támogassák azt, hogy az Európai Ügyészség vizsgálhassa ki az európai uniós pénzek ellopásával kapcsolatos ügyeket Magyarországon is. Igen, az önök üzletei, rokonai és barátai ügyeit is, az önök oligarcháinak az ügyeit is. Mert ez a mód arra, hogy egyébként megnyíljanak az uniós források, az uniós pénzcsapok Magyarország számára. És ne jöjjenek azzal, hogy ez szuverenitási kérdés, mert Németország, Franciaország vagy Ausztria is büszke a szuverenitására, mégis fontosnak gondolja, hogy kivizsgálják az uniós pénzek ellopását, és csatlakoztak az Európai Ügyészséghez. Ezért határozati javaslatot nyújtunk be, és majd most elválik a tüdő a májtól, most szavazatukkal majd kinyilvánítják azt, hogy fontosabbnak tartjáke Magyarország érdekét, az uniós forrásokat, mint a saját és a barátaik zsebének a megtömését. És tudom, hogy a válaszoló államtitkár azzal fog jönni, hogy önök milyen jól kezelik a válságot, szemben a baloldali kormányokkal. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Érdemes emlékeztetni: 2018-19-ben 316 forint volt az euró/forint árfolyam… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját. Vitályos Eszter: Akkor volt válság?]]
Képviselő úr, lejárt az ideje! [[Taps az ellenzéki padsorokból.]] Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nem készültem összehasonlítással, de ha már így kedvet csinált hozzá: az önök válságkezelése alatt 7 százalékkal csökkent a gazdaság, tavaly 7 százalékkal nőtt. Ezek a tények. Amikor megélhetési kérdésekről beszélünk, akkor figyelembe kell vennünk az alapvető gazdasági körülményeket. Az egyik az említett 7 százalékos gazdasági növekedés, a másik az, hogy idén is jelentős gazdasági növekedésre számíthatunk minden nehézség ellenére. Sokatmondó tény, hogy az ipari termelés az elmúlt évhez képest 9 százalékkal bővült, és rekordszinten van a foglalkoztatottság. Mindezek ellenére nem tagadjuk el az európai gazdaság előtt álló nehézségeket. Az európai gazdaság egén sötét fellegek gyülekeznek, sőt a helyzet az, hogy már össze is gyűltek, és a bajok fő okozója, akármit is mondanak, a háború nyomán kibontakozó infláció, azon belül is az energiaárak megugrása. Tisztelt Képviselő Úr! Ha érdekli a válasz, mert az előbb eltagadta ezt a kérdést: ha csupán az európai tőzsdei árakat nézzük kérem, figyeljen! , ha csak azt vesszük figyelembe, akkor azt a megdöbbentő folyamatot látjuk, hogy a gáz ára másfél év alatt a hatszorosára, az áramé pedig az ötszörösére nőtt. Ezt ne tagadják el! Azt is látjuk, hogy minél közelebb van egy térség a háborús konfliktushoz, annál nagyobb az infláció réme. [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj, istenem!]] Értem én, hogy megpróbálják azt érzékeltetni, hogy az inflációs probléma csak Magyarországon jellemző, de akkor nézzük meg a tényeket: Szlovákiában 12,5; Lengyelországban 15,6; Csehországban 16; Észtországban 22 százalékos az infláció, nálunk ennél alacsonyabb. Lehet, hogy önök is nagyon jól tudják ezt, csak megpróbálják félrevezetni a közvéleményt. Ami az árfolyamokat illeti: a forintárfolyam ingadozását és az inflációt a háború és azon belül az energiaárak és a válságra adott európai válaszok okozzák. [[Dr. Vadai Ágnes: A béke.]] Ezért van az, hogy az euró gyengül a dollárhoz képest [[Derültség az ellenzék soraiban.]] mint ahogy az európai valuták gyengülnek, és ezzel együtt jár a forint mozgása is. [[Arató Gergely: Az euróhoz képest gyengül! Dr. Vadai Ágnes: Közgazdaságtan egyes!]] Úgyhogy az a helyzet áll elő, hogy gazdasági értelemben most nem a háborús agresszor, hanem Európa fizeti meg a háború árát, gazdasági értelemben Európa húzza a rövidebbet. [[14.10]] A kormánynak ilyen körülmények között cselekednie kellett, ezért döntöttünk az árstopokról, és ezért döntött a kormány arról, hogy ezeket fenntartja. Az élelmiszerárstopot, a kamatstopot, a hitelmoratóriumot, és amennyire csak lehet, amennyit csak lehet, megőrzünk a rezsicsökkentésből is, meg fogjuk védeni a rezsicsökkentést. Ha önöknek annyira fontos a magyarok megélhetése, akkor miért nem támogatták ezeket a döntéseket? Azt is tudjuk persze, hogy önök mit szeretnének. Megszorításokat [[Arató Gergely: Már megkaptuk enélkül is.]] és adóemelést, azt is mondhatnám, hogy megint. Még az adót is megadóztatnák. Tanulságosak a benyújtott módosító indítványaik. Nézze meg, ha esetleg nem tudná, hogy miket nyújtottak be! Megszámoltuk: ha ezek megvalósulnának, 3240 milliárd forintos adóemelést jelentenének az ország számára. Ez csaknem akkora összeg, mint amit családtámogatásokra, a Honvédelmi Alapra és a Rezsivédelmi Alapra fordítunk jövőre. Mi nem a családokat szeretnénk terhelni, hanem a megszerzett, a háború alatt megszerzett extraprofitot vesszük célba, ami azért óriási különbség. Ha pedig az energiaárakat nézzük, egy dolgot tegyünk most is egyértelművé: ha a baloldal kormányozna, akkor semmilyen, de semmilyen rezsicsökkentés nem lenne. Ha valaki számlálná azt, hogy hányszor támadták meg ezt az intézkedést, akkor az könnyen bekerülhetne a rekordok könyvébe. Aki nem hiszi, az nézze meg, hogy mit mondott erről a baloldal korábban: „nehéz megszüntetni; kevesebb vizet és áramot kell használni; magasabb árakkal kellene ösztönözni a lakosságot; egy hatalmas ’kész átverés’ show”, mondták róla, „népbutítás és fenntarthatatlan”, és azt is mondták az energiaárak korlátozásáról, hogy „igazságtalan, ostoba intézkedés”. Ami azt jelenti, egyet jelent, hogy ha tehetnék, akkor azonnal megszüntetnék. Egy magyar háztartás több tíz ezer forintot spórol meg havonta a rezsicsökkentéssel, ezt egy tollvonással elvennék önök. [[Dr. Vadai Ágnes: Drága az alma! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Ezer forint egy kiló kenyér!]] Úgyhogy az az érzésünk, hogy a baloldal 1995 óta retrórádiózik, és Bokros Lajostól Bajnai Gordonon át a mostani szereplőkig folyamatosan berakják a „nagy megszorítások” című számukat. Ebben áll a nagy baloldali gazdaságpolitika. Ez nemcsak lejárt lemez, hanem az április 3-ai választás alapján azt is tudjuk, azt is érezzük, hogy a magyarok nem szívesen hallgatják. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a KDNP frakcióvezetőjének, Simicskó István képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az orosz-ukrán háború végeláthatatlanul zajlik, megjósolni sem lehet, hogy még meddig, katonai értelemben sem, de ami talán legalább ennyire súlyos, gazdasági értelemben végképp nem tudjuk megmondani, hogy ennek a hatásai, káros folyamatai meddig tartanak még. Mindenki számára ez óriási kihívást jelent, és én azt hiszem, hogy alapvetően azok a kihívások, amelyek az energiaválságra, az élelmiszerválságra, gazdasági válságra, ipari válságra és egyáltalán az egész világválságra vonatkoznak, ebben ma tisztán látni nagyon-nagyon nehéz. Azt biztosan láthatjuk, hogy ennek két oka van: elsősorban a háború maga; azon túl pedig az az elhibázott brüsszeli szankciós politika, amellyel saját magunk helyzetét is megnehezítjük, és leginkább egész Európát nehézségek elé állítják. Azt is látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy 2022-re az energia és az energetika vált szinte a legfontosabb kérdéssé. Ez izgatja ma a világ közvéleményét és lakosságát leginkább, hogy a háborúnak és az elhibázott szankciós politikának milyen hatásai lesznek az energetikára, az energetikapolitikára és az energiaárakra. Magyarország folyamatosan a béke mellett állt ki, és ma is a békéért kiált, és a világ számos országa, akik józanul látják ezt a helyzetet, mindenki békét szeretne. Nyilván vannak, akik egyébként nem, vannak, akik fegyverszállítmányokkal, háborús uszítással, médiában való hangulatkeltéssel a háború mellett teszik le a voksukat, és hihetetlen erőszakos, háború melletti kiállásokról szónokolnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Brüsszelben azt látjuk és azt halljuk, hogy újabb és újabb szankciókban, embargókban gondolkodnak. A szankciókat jól láthatóan Oroszország hatékonyan kezeli és orvosolja. Egy biztos, hogy az eddigi tapasztalatok alapján láthatjuk, hogy Oroszországot háborús céljainak feladására nem fogja kényszeríteni a brüsszeli szankciós politika, sőt egyre inkább elmélyülő energiaválságot okozhat, élelmiszerválságot, és a háborús inflációt láthatjuk súlyosbító körülményekként. Úgy tűnik, hogy Európa ezzel a politikájával lassan helyet bérelhet a vesztes csapat kispadján. Vélelmezni lehet, hogy kik lesznek a háború nyertesei, vagy ki vagy kik lesznek a háború nyertesei. Egy biztos azonban, hogy Európa ezzel a hozzáállásával, ezzel a politikájával csak vesztes lehet, és ez nem öröm számunkra, hiszen mi is az Unió tagjai vagyunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Mire volt jó például az olajembargó? Charles Michel, az Európai Tanács elnöke a következőket nyilatkozta az embargó elrendelését követően: az Európai Unió ezzel a lehető legnagyobb nyomást gyakorolja Oroszországra az Ukrajna elleni háborújának befejezése érdekében. Ezzel szemben mi történt? Mit mutatnak a tények, tisztelt képviselőtársaim? Miután a Nyugatról kitiltott orosz olaj Ázsiában talált magának másik piacot, Oroszország rekordbevételt könyvelhetett el kőolajeladásokból. Ennyit Brüsszel bölcsességéről. Láthatjuk, most egy újabb eszement ötlet jött elő Brüsszelben, mégpedig a gázembargó. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt hiszem, hogy azt senki sem képviselheti itt hitelesen ebben a parlamentben és ebben a hazában, hogy a magyar családok fizessék meg ennek a háborúnak az árát. Nem lehet azt megengedni, hogy a magyar családok télen ne tudjanak fűteni gázzal, nem lehet, ezzel szemben tenni kell, hogy ne tudjanak éppen főzni. Én úgy látom, hogy Brüsszelben az a régi, jó módszer, mint a középkori orvoslásban, hogy mindenre mindig az érvágást javasolták, most, úgy tűnik, hogy szankció, szankció, szankció, ez lehet a megoldás. De látjuk, hogy nem ez a megoldás, ezért támogatjuk a kormányt abban a törekvésben, hogy továbbra is álljon ki a magyarok érdeke mellett, ne engedjen ezeknek az eszement ötleteknek Brüsszelben, hiszen látható, hogy a józanság, az érvek, a tények teljesen a magyar kormány álláspontját támasztják alá. Tisztelt Képviselőtársaim! Én bízom benne, hogy a baloldal is látja ezeknek az érveknek az igazát és a jelentőségét, bár látjuk, hogy a brüsszeli bürokratákat támogatja, és asszisztál a szankciós politikához. Mi, kereszténydemokraták nem így viszonyulunk ehhez, Magyarország biztonsága és a gazdaság biztonsága és energiabiztonsága is kulcsfontosságú. Ne hagyjuk, hogy az energiaárak elszálljanak, mindent tegyen meg továbbra is a magyar kormány a magyar családok érdekében, a rezsicsökkentés védelme érdekében! Ebben továbbra is számíthat a Kereszténydemokrata Néppárt támogatására. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Válaszadásra Szijjártó Péter miniszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió és az egész európai kontinens olyan kihívásokkal néz most szembe egy időben párhuzamosan, amely kihívások közül egy is bőven sok lenne. Az Ukrajnában zajló háború rendkívül komoly biztonsági fenyegetést jelent Európa számára. Ezt mi pontosan jól tudjuk, akiknek a szomszédjában zajlik a háború. Ám amikor biztonsági kihívásokról beszélünk, akkor mindezek alatt csak részben értjük a fizikai biztonsági kihívásokat. Az is éppen elég lenne, sőt sokkal több lenne, mint amire szükségünk van. Hanem itt van az energiabiztonságunkat és a gazdasági biztonságunkat érintő kihívás. Ezeket a kihívásokat egyszerre kezelni az Európai Uniónak jól láthatóan egyelőre nem sikerült. Azok a válaszok, amelyeket eddig adtunk, nem segítették egyrészt a háborús konfliktus megoldás irányába történő terelését, másrészt pedig Európa versenyképessége jelentős mértékben romlott az elmúlt időszakban. És ez sajnos igaz abszolút értékben, de még inkább igaz akkor, amikor megpróbáljuk az európai versenyképesség alakulását akár az amerikai, akár az ázsiai gazdaságok elmúlt időszakban nézett versenyképesség-változásához és alapvetően versenyképesség-javulásához mérni. Itt, Európában az energiaellátás biztonsága alapvetően megkérdőjeleződött már a háború előtti időszakban is. Emlékezzünk rá, a tavalyi esztendő végén merült fel először az a kérdés, hogy lesze elég energiahordozó. Ez volt az első olyan alkalom Európában, amikor az energiahordozók vásárlásakor nem az ár volt már elsősorban a kérdés, hanem az, hogy lesze elég energiahordozó. [[14.20]] Most sajnos szintén egy hasonlóan nehéz helyzetben vagyunk, tekintettel arra, hogy az Európába Oroszországból irányuló gázszállítások rendkívüli mértékben lecsökkentek, ráadásul a földgáz ára oly mértékben növekedik, hogy az az európai gazdaságokat gyakorlatilag térdre tudja kényszeríteni. Tisztelettel tájékoztatom frakcióvezető urat és az országgyűlési képviselőtársaimat, hogy a Magyarországra irányuló földgázszállítások a következőképpen alakultak az elmúlt napokban. A szállítás súlypontja egyértelműen áttevődik a déli szállítási útvonalra. Magyarországra egy nap mintegy 30 millió köbméternyi földgáz érkezik, ebből a 30 millió köbméternyi földgázból több mint a fele, több mint 16 millió köbméter a déli szállítási útvonalon, tehát Törökországon, Bulgárián és Szerbián keresztül érkezik meg Magyarországra. Emlékezzünk rá, micsoda támadásoknak voltunk kitéve akkor, amikor beruházásokat hajtottunk végre annak érdekében, hogy délről nagy mennyiségű földgáz érkezhessen Magyarországra. Most érdemes visszagondolni arra az időszakra és föltenni a kérdést; ha nem álltunk volna ellen a nyomásnak, és nem hajtottuk volna végre ezeket a beruházásokat, óriási bajban lennénk a földgázellátás tekintetében. Az Oroszországgal megkötött hosszú távú gázvásárlási megállapodás keretében a Magyarországra szerződésszerűen nominált mennyiségeknek naponta a 88-89 százaléka érkezik meg. Ez a csökkenés abból ered, hogy az Ausztrián keresztül érkező mennyiség az eredetileg nomináltnak a felére csökkent mintegy egy-másfél hónappal ezelőtt. Pontosan tudjuk az Oroszországból Nyugat-Európába irányuló földgázellátási rendszeren jelenleg előttünk álló kihívásokat. Tisztelettel tájékoztatom a frakcióvezető urat, hogy döntés született arról, hogy az MVM-nek, illetve az MSZKSZ-nek felhatalmazást adtunk arra, hogy még vegyen a hosszú távú szerződéseken felül is földgázt, annyit, amennyit fizikailag a fűtési szezon kezdetéig be tudunk tárolni a magyarországi földgáztárolókba. Végezetül pedig szeretném itt és most ismételten világossá tenni a frakcióvezető úrnak és a magyar Országgyűlésnek, hogy Magyarország Kormánya még csak tárgyalni sem hajlandó a gázembargó kérdéséről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Mai utolsó napirend előtti hozzászólásunkra Kósa Lajos képviselő úrnak adom meg a szót.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország és határai kettős nyomás alatt vannak, soha nem látott mértékben: egyszerre ér bennünket Ukrajna felől egy háború elől menekülő áradat ma már több mint 800 ezren keltek át Ukrajnából Magyarországra ukrán állampolgárok, akik a háború elől menekülnek , ugyanakkor a déli határainkon napról napra nő azok száma, akik megpróbálnak a határon erőszakos módon, illegálisan átkelni. Ez példátlan nyomást helyez ránk, és az Európai Uniótól semmilyen érdemleges segítséget nem kapunk. Elvileg az Európai Unió Ukrajnával a szavak szintjén, a politikai beszédek szintjén rendkívül szolidáris, de ha arról van szó, hogy azokat az államokat kell támogatni vagy azokat is, akik egyébként az ukrán-orosz háború elől menekülnek, hogy, hogy nem, bennünket az Európai Unió támogatása érdemben nem talál meg. És hát, fel sem merül, hogy egyébként a déli határon a magyar védekezés költségeit holott nemcsak Magyarországot, hanem az Európai Uniót védjük a schengeni egyezménynek megfelelően , ezt a tevékenységünket támogassák, ellenben minden támadást megkaptunk erről. A Frontex, az Unió erre szakosodott szervezete inkább hasonlít egy utazási irodára, aki prospektusokat osztogat a migránsok között, semmint hogy egyébként segítene a védekezésben. Paradox módon a legnagyobb segítséget valószínűleg az jelenti, teljesen akaratlanul, hogyha egy európai uniós ország nevezetesen Szlovénia úgy dönt, merthogy úgy döntött a szlovén kormány, hogy a Horvátország és Szlovénia közötti kerítést lebontja, mert az át fogja rendezni az útvonalakat. Ez annál is inkább fontos, mert látjuk: a délről Magyarország határát megközelítők nem együttműködőek, származásukat eltitkolják, dokumentumaikat elhajigálják, és egyébként korábban alkalmi fegyverekkel, most meg rendes éleslőfegyverrel rendelkezve támadják a rendőröket, a katonákat, az ott szolgálatot teljesítőket. Na, legutóbb Szerbiában volt halálos áldozatokkal járó lövöldözés a magyar határ mentén a különböző konkurens migráns- és embercsempészbandák között. Ebben a helyzetben nem tehetünk mást, mint hogy azt a kötelezettségünket maximálisan figyelembe véve, amely arról szól, hogy meg kell védenünk Magyarország területi épségét és a magyar emberek biztonságát, fokozzuk azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a déli határ védelmében kell tennünk. Ne felejtsük, a valóban a háború elől menekülők, ukrán oldalról jövők esetében zöldhatárátlépés vagy határsértés, főleg erőszakos cselekmény egyáltalán nincs. Egyáltalán nincs! Nem figyelembe véve azt egyébként, hogy milyen elképesztő kettős mércével mérte az Európai Unió a mi védekezésünket és a mások határkerítés-építését és egyéb védekezéseket, most éppen Finnország épít Oroszország és Finnország között olyan kerítést, ahol egyébként valószínűleg a medvék többen vannak, mint a valaha látott migránsok, de azt nagyon támogatják, az nagyon rendben van. Az osztrákok szárnya, amikor szárnyakat építettek mert nem kerítést építettek, hanem kaput szárnyakkal , az nagyon rendben volt, minket nem támogattak semmiben. Ezzel együtt rendkívül fontosnak tartja a Fidesz-frakció és messzemenőkig támogatja azt, hogy a védekezés érdekében hozzunk létre új határvadász-szervezeteket és -alakulatokat, az első lépésben 2200 fős, középtávon 4 ezer fős alakulatot, hogy segítsen a határ védelmében és biztosításában, mert ez a migrációs nyomás nem fog csökkenni, részben az élelmezési válság kibontakozásával, részben pedig azért, mert az Európai Unió továbbra is inkább bátorítja az illegális határátlépőket, mint hogy segítene a védekezésben. Támogatjuk tehát és a költségvetési törvényben is támogatni fogjuk azokat az intézkedéseket, amelyek az új határvadászegységek felállítására vonatkoznak. Magyarország megvédése kötelezettségünk. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra ismét Szijjártó Péter miniszter úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország valóban kettős nyomás alá került az elmúlt hónapokban. Az elmúlt években már sajnos hozzá kellett szoknunk ahhoz, hogy a déli határunk gyakorlatilag ostrom alá került, hiszen az ott szolgálatot teljesítő rendőröknek és katonáknak emberfeletti munkát kellett végezniük annak érdekében, hogy megvédjék Magyarországot és a magyar polgárokat az erőszakos betörési kísérletektől, ezért szerintem nem lehet elégszer köszönetünket nyilvánítani azoknak a rendőröknek és katonáknak, akik az elmúlt hét esztendőben a déli határon garantálták Magyarország és a magyar emberek megvédését. A számok drámaian alakulnak. Az idei esztendőben eddig 114 ezer illegális migráns megállítására kellett sort keríteni; 114 ezer. Ez napi szinten 597 illegális migráns megállítását jelenti úgy, hogy a tavalyi esztendőben ugyanebben az időszakban a 48 ezret sem érte el ez a szám. Tehát akkor 48 ezer sem volt ennyi idő alatt, most pedig már több mint 114 ezer illegális migráns próbált bejönni Magyarországra a törvényeink semmibevételével, a szuverenitásunk megsértésével, ráadásul erőszakos módon. A déli határon tapasztalt agresszió és erőszak teljesen új minőségi szintet lépett, hiszen a migránsokat felfegyverezték, mondhatnám azt is, hogy felfegyverkeztek, és ezeket a fegyvereket most már használják is, hol egymással szemben, hol pedig a magyar határt védő rendőröket és katonákat fenyegetik vele. [[Zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] [[14.30]] Ez elfogadhatatlan. Magyarországon ezeknek az embereknek semmi keresnivalójuk nincsen. Nem fogjuk beengedni őket, akárhogyan is akarja Brüsszel, vagy akárhogyan is nyomják őket ránk a Soros-féle NGO-k. Ráadásul az idei esztendőben már 861 embercsempésszel szemben kellett fellépni. A tavaly esztendőben ugyanennyi idő alatt ez a szám csak 445 volt. Tehát látszik, hogy a megengedő brüsszeli migrációs politika miatt virágzik az embercsempészeti biznisz. Márpedig ezt az üzleti modellt le kell törni, de ezt az üzleti modellt csak akkor lehet letörni, hogyha világossá tesszük, hogy Magyarországra és az Európai Unióba csak szabályosan, csak a törvényeink tiszteletben tartásával lehet bejönni. A 24. órában vagyunk, itt lenne az idő arra, hogy Brüsszel változtasson a migrációs politikáján. Közben pedig keletről az ott kitört háború miatt menedékkérők érkeznek. Az idei esztendőben, illetve februártól kezdődően 833 ezernél is több tehát 833 ezernél is több! menekültet fogadtunk itt, Magyarországon. Mindenkit beengedtünk, mindenkit befogadunk, mindenkit ellátunk, mindenki számára biztonságot nyújtunk természetesen, hiszen akik keletről, Ukrajnából érkeznek hozzánk, ők a háború elől menekülnek, az életükért futnak hova mennének, hogyha nem a szomszédba jönnének? Akik viszont délről érkeznek, ők békés és biztonságos országokon, van, hogy ezek tucatjain keresztül jönnek át. Ezek az emberek a határok megsértésével, erőszakosan, illegális módon érkeznek, tehát természetesen őket nem fogjuk beengedni. Tehát délről megállítunk minden illegális migránst, keletről pedig beengedjük a menekülteket. Szeretném jelezni, hogy mind a kettő európai feladat. Mind a kettő európai feladat! Természetesen mi meg fogunk felelni ezen kötelezettségünknek, de ez óriási erőfeszítéseket és óriási erőforrásokat igényel. 1,6 milliárd eurónál járnak a költségeink, és ebből az 1,6 milliárd euróból 2 százalékot kaptunk eddig Brüsszelből, ami nyilvánvalóan szégyen. De szeretném még egyszer világossá tenni, hogy akik hozzánk menekülnek Ukrajnából, számukra biztonságot adunk, de délről egyetlenegy illegális migránst sem fogunk beengedni, mint ahogy eddig sem tettük. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Varga Zoltán, DK; Hegedüs Andrea, DK; Sebők Éva, Momentum. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, LMP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Toroczkai László, Mi Hazánk; Molnár Zsolt, MSZP; Bedő Dávid, Momentum; Brenner Koloman, Jobbik; Komáromi Zoltán, DK; Földi László, KDNP; Hörcsik Richárd, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Dócs Dávid, Mi Hazánk.
Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 6. §-a szerint a képviselők a képviselői tevékenységgel összefüggő célra más csoportokat hozhatnak létre, amelyek nem minősülnek képviselőcsoportnak. Bejelentem, hogy Vejkey Imre, Latorcai János, Nacsa Lőrinc, Rétvári Bence, Süli János és Semjén Zsolt KDNP-képviselők, illetve Bartos Mónika, Bajkai István, Czunyiné dr. Bertalan Judit, Demeter Zoltán, Dunai Mónika, Kovács Zoltán, Mátrai Márta, Mészáros Lajos, Nyitrai Zsolt, Pesti Imre, Pajtók Gábor és Vigh László fideszes képviselők, valamint Ritter Imre nemzetiségi képviselő arról tájékoztatott, hogy megalakították a Magyar Parlamenti Imacsoportot, amely működésében, tevékenységében nem képviselői megbízatással rendelkező, azaz volt képviselők, illetve nemzetiségi szószólók is részt vesznek. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Ház! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló T/559. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. Kérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a sürgősségi javaslatot.
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. [[II. 24.]] országgyűlési határozat a továbbiakban határozati házszabály 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló T/559. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás a törvényjavaslat mielőbbi elfogadása miatt szükséges. Javasolom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára 2022. július 12-én, kedden, utolsó napirendi pontként kerüljön sor; módosító javaslat benyújtására 2022. július 12-én, kedden, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség; a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg, a Törvényalkotási bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A fentiekre tekintettel a határozati házszabály 15. § (4) bekezdése alapján kezdeményezem az Országgyűlés 2022. július 11-12-ei rendkívüli ülése napirendi javaslatának kiegészítését a jelzett törvényjavaslat általános vitájával annak érdekében, hogy a szóban forgó törvényjavaslat a 2022. július 18-ával kezdődő héten elfogadásra kerüljön. A napirendi javaslat módosítását a törvényjavaslat mielőbbi elfogadásához fűződő kiemelt kormányzati érdek indokolja.
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Kérdezem tehát a Házat, sürgős tárgyalásba veszike a T/559. számú előterjesztést az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 131 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül az előterjesztés sürgős tárgyalásba vételét elrendelte. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló T/583. számú előterjesztést. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő 3 órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára a 2022. július 12-én, kedden, első napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra 2022. július 12-én, kedden kerüljön sor. A határozati házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. A kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazata szükséges. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/583. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 131 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[14.40]] Az elfogadott döntésünknek megfelelően módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 40 percig van lehetőség. Tisztelt Ház! Most a napirend kiegészítésére tett javaslatról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. július 11-12-ei rendkívüli ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa egy tagjának választásával, valamint a Magyarország gazdasági érdekeinek védelmével ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról szóló politikai nyilatkozat hétfői tárgyalásával és keddi elfogadásával. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az iménti döntésünknek megfelelően a P/578. számú politikai nyilatkozathoz képviselői módosító javaslat a napirend elfogadását követő három órán belül nyújtható be, így erre 17 óra 41 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 41 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására, és kérem képviselőtársaimat, hogy rövid technikai szünet után engedjék a munkánkat folytatni. [[Rövid szünet. Nagy zaj.]] Kérem képviselőtársaimat, hogy kinn, a folyosón folytassák a beszélgetéseket! Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez. Megadom a szót.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! valaki, aki majd válaszol a nevében. Négy szóban össze tudom foglalni, hogy mit okozott az orbáni infláció, és mit okozott Magyarországnak az, hogy önök tönkretették a forintot: szakemberhiány, élelmiszerhiány, üzemanyaghiány és most már vízhiány. Nincs elég szakember, mert önök addig gyengítették a forintot a multik kedvéért, hogy egyre kevésbé éri meg Magyarországon dolgozni és forintban kapni a fizetést. Nem lesz elég élelmiszer sem a polcokon önök miatt, mert a gyenge forint miatt bevezetett hatósági áron egyre kevésbé éri meg élelmiszert árulni. Ugyanez a helyzet az üzemanyaggal. Azért van üzemanyaghiány hetente 500-700 benzinkútnál, még ha önök nem is beszélnek erről és hallgatnak, mert az önökkel összejátszó olajipari nagyvállalatoknak nem éri meg a gyenge forint miatt bevezetett hatósági áron kereskedni az üzemanyaggal. Hasonló a helyzet a vízzel is, még ha itt be is segített az önök szerint egyébként nem létező klímaváltozás. A vízhálózatokat az energiaárakra érvényes hatósági árak miatt évek óta nem fejlesztik, nem tartják karban, így több településen a nyári 37 fokos hőségben nem volt ivóvíz, nem lehetett öntözni, és az a rossz hírem van, hogy lesz még forró nyár és lesznek még ilyen forró nyári napok. Miközben önök azt hazudják nekünk, hogy mindenünk megvan, mindenki minket irigyel, Magyarországon minden a legnagyobb rendben van, hát, nagyon mást látunk, ha kinyitjuk a szemünket. A sokéves hazugságaik mára szakemberhiányt, élelmiszerhiányt, üzemanyaghiányt és vízhiányt okoztak. Ne kerteljünk: önök hiánygazdaságot csináltak Magyarországból. Leporolták a tervgazdálkodás évtizedekkel ezelőtti megbukott modelljét, hogy új köntösben adják elő. Mondhatnám, hogy Marx szerepében Orbán Viktort, Engels szerepében Matolcsy Györgyöt látjuk, de azt hiszem, ez eléggé igaztalan és sértő lenne Marxra is, Engelsre is. Az a helyzet, hogy amit látunk, az a kezdetektől fogva egy bukott, felújított változat, pontosan ugyanaz lesz a vége, mint az eredetinek. Tudják, önök egy csehovi világban élnek, ahol az igazságot elfedő hazugság csak akkor válik nyilvánvalóvá, amikor már nyakig ér a sár. Tizenkét éve azt csinálják, hogy a hazugságaikkal okozott károkat egy még nagyobb hazugsággal próbálják elfedni, hogy aztán amikor még nagyobb a baj, akkor még nagyobbat hazudjanak. Így görgetik maguk előtt az egyre nagyobb problémahalmazt, amivel nem mernek szembenézni, és aminek ez a vége. Kérdezem miniszter urat, miért csináltak hiánygazdaságot Magyarországból, miért tették tönkre a forintot, és miért tették tönkre közvetlenül a forint után a hazánkat is. Köszönöm. [[Taps a DK soraiból.]]
Fónagy János államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az, hogy ki hazudott a magyar közéletben és ki hazudik, természetesen arról lehet itt emelkedett vitát folytatni, bár meg kell mondanom, hogy önre is rosszul hatott a környezete, ön jobb volt, jobb volt, mint ez a megjegyzése. Azt, hogy ki hazudott, mi ketten nem fogjuk egymás viszonylatában eldönteni [[Kálmán Olga: De!]] azt eldöntötték a magyar választók. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] 2018-ban 2,5 millió szavazatot kaptak, idén áprilisban 1,9-et. De ne menjünk ilyen messze vissza! Az elmúlt hetekben időközi választások voltak az országban, Budaörstől kezdve Dunaújvároson át Budapestig, Erzsébetváros, Józsefváros, Belváros: számos, korábban baloldalinak tartott körzetben megbuktak az önök jelöltjei. Áprilisban döntöttek a magyar állampolgárok arról is, hogy hogyan akarnak élni. Az önök idejében, 2010-ben 3,7 millió ember dolgozott, ma 4,7 millió, egymillióval több ember dolgozik. A polgári kormányzás alatt folyamatosan növekedtek a bérek, a minimálbér 2010-ben 73 500 forint volt, ma 200 000 forint. Önök, a baloldal semmilyen intézkedést nem támogatott, nem szavazott meg, amely védte volna a magyar családokat. Nem támogatta a fiatalok szja-mentességét, a családok adó-visszatérítését. Nem szavazta meg a rezsicsökkentést, az árstopot, a kamatstopot vagy az üzemanyagárstopot, amelynek okán ma 67 százalékkal alacsonyabb az infláció. Sőt, önök a kampányban minden családokat védő intézkedést támadtak. 2010 előtt mindent elvettek és megemeltek, amit lehetett, a családokkal fizettették meg a válságok árát. 2002-ben és 2010-ben minden élelmiszer áfáját emelte a baloldal, ráadásul a legtöbb esetében duplájára növelték. Sokszor elmondtuk, de az ön hozzászólása után megint el kell mondani, hogy önök kétszeresére emelték a villamos energia, háromszorosára a földgáz árát. Elvették a 13. havi nyugdíjat is. Azt kell mondanom, hogy az ön hozzászólása alapján önök ma is ezt tennék. Folyamatosan támadják a kormányt egy olyan időszakban, amikor háborús gazdasági és háborús inflációs válság van. Azt, gondolom, önök sem vitatják, hogy a hazai infláció egy jelentős része, számítások szerint mintegy 80 százaléka külföldi hatások eredménye, a magyar gazdaság a jelen körülmények között is kiválóan teljesít. Önök sajnos azon dolgoznak ma is Brüsszelben, hogy Magyarország ne jusson hozzá a neki járó forrásokhoz, és ha önök lennének hatalmon, bizony minden szankciót támogattak volna, figyelmen kívül hagyva a magyar érdekeket. A magyar választók döntöttek az elmúlt időszakban, nem kérnek önökből többet. Köszönöm a figyelmet, köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[14.50]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae államtitkár úr válaszát.
Államtitkár úr, én is emlékszem még azokra az időkre, amikor ön nem lett volna hajlandó az ön elé tárt, tett papírról a hazugságokat felolvasni. De nem hibáztatom, tulajdonképpen ugyanazt csinálja, ami az elvárás öntől és a kollégáitól: hazudik, hazudnak, hazudnak, méghozzá folyamatosan, a szemünkbe. És ha önök azt gondolják, hogy tényleg a magyar fizetőeszköz nem a világon a leggyorsabban elértéktelenedő fizetőeszköz, ha velünk ezt el akarják hitetni, akkor megint mit csinálnak? Hazudnak! És nekem hazudhatnak a szemembe, a választók szemébe is naponta százszor, az igazságot akkor is látjuk, tapasztaljuk. Mi is járunk a boltba, mi is fizetünk, mi is bérből és fizetésből élünk. Nos, államtitkár úr, a szakemberhiány, az élelmiszerhiány, az üzemanyaghiány, a vízhiány már itt van a nyakunkon, és tudom én, hogy nehéz elismerni, ön is annak a kormánynak a tagja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , tudja, mire gondolok, amely kormány…
Ha jól értettem, akkor nem fogadta el a választ, ugye? [[Kálmán Olga: Nem fogadtam el a választ.]] Nehéz volt kibogozni a mondandójából. [[Kálmán Olga: Szerintem meg egyszerű volt.]] Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársakat, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor minden egyes interpelláció esetében. Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „A nagy vízkrízis” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Az elmúlt hetekben egyre több helyen alakult ki vízhiány, és sok helyen vezettek be emiatt vízkorlátozást. Solymár és térsége, az alföldi Túrkeve vagy jászsági Jászberény mellé felzárkózott több agglomerációs település is, és már Heves megye településeinek egy részét is figyelmeztették a vízhiány várható bekövetkezéséről. A minisztérium szerint csupán technológiai problémáról van szó jelentsen is az akármit , és emiatt alakulhatott ki ilyen helyzet, de ezt helyben, az a helyzet, máshogy látják az ott lakók. Az érintett településeken élők tisztában vannak ugyanis azzal, hogy a kialakuló vízhiányok a víziközmű-hálózatok fejlesztése, vagy éppen a karbantartásuk, javításuk teljes elmaradása miatt van. Sok kisvárosban, vidéki községben a víziközműrendszer 40-50 éve létesült, karbantartásuk a létrejöttük után esedékes lenne, illetve mondjuk úgy, hogy nem volt minden esetben megtartott, cserére, illetve beavatkozásra tart igényt ez a rendszer. Az elmúlt időszakban a víziközművagyont megszerző állami cégek azonban ezeket a karbantartásokat nem tették meg. Ezzel szemben sokan még emlékszünk arra, amikor az önkormányzatok ezt a feladatot jól, valódi tulajdonosi szemlélettel látták el még 2010 körül. Érkeztek a helyzet kezelésére sajnos unortodox válaszok is, illetve meglepő válaszok is. Így a víziközmű-hálózat állapotán túl Túrkevén a település polgármestere a rezsicsökkentést okolja a kialakult helyzetért, de megoldást vázolt fel Menczer Tamás államtitkár is, aki brüsszeli észjárással azt javasolta a solymáriaknak, fürödjenek kevesebbet, azaz csak a leglényegesebb esetben használják a vizet. Fontos mindezek után kijelenteni, hogy nem lehet csak az időjárást vagy éppen a fogyasztói igényeket okolni, hanem fontos látni, hogy az önkormányzatok jobb gazdái voltak ezeknek a víziközműcégeknek. Úgy tűnik, hiba volt tőlük ezt a közszolgáltatást elvonni, és a jelenlegi helyzet azonnali beavatkozást igényel a hálózat fenntartásának a hiányai miatt Mindezekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt: mikor akar beavatkozni a kormány a kialakult vízhiányok kezelésére, sőt azok megelőzésére? Mikor jön el az idő, hogy a katonák és a lajtos kocsik helyett a vízproblémák megoldására a teljes körű felújításra és fejlesztésre érkező dolgozókat fogják látni az emberek? Tervezie a kormány, hogy a településeknek a megfelelő finanszírozás átadása mellett végre visszaadják a víziközművagyont? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő úr! Az ön felszólalásával ellentétben szeretném kiemelni, hogy 2010-ben ezen a területen sem jó helyzetet örökölt a kormányzat, hiszen a rendszerváltás óta a vezeték-, illetve a műszaki felújítások sajnos nagyrészt elmaradtak, háttérbe szorultak. Az elmúlt években megtett intézkedések ellenére a víziközmű-ágazat számára jelenleg a hálózatok korszerűsítése jelenti az egyik legfontosabb feladatot. Tájékoztatom önt és az Országgyűlést, hogy 2018-2020 között a kormány a víziközművek rekonstrukcióját 4,5 milliárd forint, a hatékonyságnövelő fejlesztéseket pedig 2019-ben 3,5 milliárd forint támogatással segítette. Azt is szeretném kiemelni, hogy a kormány a nehéz gazdasági helyzet elkerülése érdekében a 2020. év végén a veszteséges önkormányzati tulajdonú víziközmű-szolgáltatók részére a tulajdonos önkormányzatokon keresztül közel 4 milliárd forint állami támogatást nyújtott. A világ nagy részén sajnos nem természetes a vízellátás biztonsága, valamint a jó minőségű ivóvíz, ezért mi, magyarok különösen is hálásak vagyunk azért, hogy számunkra Magyarországon teljesen természetes az a mozdulat, amellyel megnyitjuk a csapot, és iszunk egy pohár jó minőségű vizet. Öröm, hogy a magyar embereknek biztosított a tiszta ivóvíz. Természetesen nem mindegy, hogy ezzel a természeti kincsünkkel, a vízkészlettel hogyan bánunk. Szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarországnak van elegendő vize, a közműves ivóvíz-ellátottság elérhetősége pedig településeit tekintve hazánkban százszázalékos. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A kormány folyamatosan nyomon követi a víziközmű-szolgáltatási ágazatban aktuálisan felmerülő, kormányzati beavatkozást igénylő problémákat, ezek megoldása érdekében a szakmai szempontok alapján hoz döntést a szükséges intézkedésekről. Szeretném felhívni a figyelmet, hogy az adott víziközműrendszeren belüli probléma kezelése az ellátásért felelős feladatkörébe tartozik, aki a szolgáltatást a víziközmű-szolgáltatóval kötött szerződés alapján biztosítja. A vízgazdálkodásról szóló törvény szerint a települési önkormányzat feladata gondoskodni a közműves vízellátás körében a vízszolgáltatás korlátozására vonatkozó terv jóváhagyásáról és a vízfogyasztás rendjének megállapításáról. Így volt ez az ön által említett Jászberényben is, ahol a politikai pályáját egyébként az ön pártjában, a Jobbikban kezdő polgármester rendelte el a vízkorlátozást, miután a város önkormányzata jóváhagyta a Tiszamenti Regionális Vízművek Zrt. egységes vízkorlátozási tervét. Ami a képviselő úr által is említett Pest megyei térséget illeti, szeretném jelezni, hogy oda az elmúlt időszakban körülbelül 60 ezer ember költözött, így a rendkívüli hőségben a víziközmű-hálózat kapacitásigénye a vízrendszer határterhelését eredményezte. A szolgáltató tájékoztatása szerint az érintett településeken július 3-án megszűntek a problémák. Köszönet illeti a Magyar Honvédség és a katasztrófavédelem munkatársait, valamint Menczer Tamás képviselőtársunkat is, aki példásan kivette a részét az átmeneti vízhiánnyal küzdő települések segítéséből. Válaszom végén szeretnék köszönetet mondani a magyar vízügyi szakembereknek, akik lelkiismeretes munkát végeznek az év minden napján 0-24 órában az ország minden részén, és újból szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy Magyarországon van elegendő víz, a kormány és a vízügyi szakemberek természetesen azért dolgoznak, hogy ez a jövőben is így legyen, a jó minőségű ivóvíz továbbra is elérhető legyen mindenki számára, éljen bárhol az országban. Mint az elmondottak is mutatják, a kormány ismeri és kezeli a problémát, ezért kérem képviselő urat válaszom elfogadására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megkérdezem Lukács képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni a választ. Úgy tűnik, nemcsak a Duna vagy a Tisza vízszintje alacsony, de az érvek alátámasztottsága is, hogy miért jó az önök által javasolt megoldás arra, hogy egyáltalán kezelje az emberek vízkrízishelyzetét. Az is nyugodtan megállapítható, ha fogalmazhatunk így, hogy most önöknek sikerült egy intellektuális ínségszikrát villantani ebben az ügyben. Ugye, azt nem gondolja, államtitkár asszony, komolyan, borsodi képviselőként, hogy Magyarországon van olyan önkormányzat, amely jól és eredményesen tud küzdeni azokkal a víziközműcégekkel, akik az elmúlt években nem voltak hajlandók felújítást végezni, akik nagy unszolásra vagy sok unszolásra jönnek ki a hibát elhárítani, akikkel állandó harcban kell állni?! Ezt látjuk egyébként Túrkevén, ezt láttuk Jászberényben, sőt ezt látjuk az agglomerációs településeken is, hiába mondja azt, hogy a kiköltözések miatt van ez. Államtitkár asszony, az nem járja, hogy Magyarországon minden városban és minden faluban a vízhiány miatt katasztrófavédőket és honvédeket telepítsünk, tisztességes víziközmű-ellátásra van szükség. Itt már csak az a kérdés, önök partnerként számítanake az önkormányzatokra vagy nem. A választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a kultúráért és innovációért felelős miniszter úrhoz. Hajnal Miklós képviselő urat illeti a szó, akinek majd Vitályos Eszter államtitkár asszony fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt miniszter úr helyett tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Június végén derült ki, hogy Buda kevés színházainak egyike, az Átrium a csőd szélére sodródott. Az az Átrium, amely hétről hétre telt házas darabokat tűz a programjára, amely már egy évtizedes hagyománnyal bíró kulturális fellegvára nemcsak Budának, nemcsak a II. kerületnek, hanem évente nézők tízezreinek is. Azért került az Átrium a csőd szélére, mert hiába a telt házas előadások, a kulturális tao 2018-as megszüntetése óta elmaradt a színház kompenzálása. Míg a Nemzeti Színház minden egyes eladott színházjegyére a korábbi években több mint 70 ezer forint állami támogatás jutott, az Átrium színházjegyeire jelenleg ez 0, azaz nulla forint. Bár több önkormányzat is komoly erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy Magyarország egyik legnépszerűbb független színháza ne kényszerüljön a bezárásra így például pályázati alapokat hoznak létre a művészet támogatására , az önkormányzatok pénzügyi mozgástere mégiscsak nagyon korlátozott, és az önök kormánya ezt évről évre egyre jobban csorbítja. Az államnak pedig lenne pénze a független kultúra finanszírozására, ugyanis a közszolgálati médiára közel 109 milliárd forint, a Paks II. Zrt. tőkeemelésére 150 milliárd forint, kormányzati kommunikációs és konzultációs feladatokra 12 milliárd forint is jut a költségvetésben. Tehát látszik, hogy a kormánynak önmagában elvi problémája a magánszínházak állami támogatásával sincsen, hiszen bőkezűen támogatják például 300 millió forinttal a Karinthy Színházat, 200 millió forinttal a Játékszínt és 300 millió forinttal a Turay Ida Színházat is, az Átriumra viszont, mint már mondtam, nulla forint jut. Még azt a 17 millió forintot sem folyósították, amit már korábban megítéltek nekik. Sőt, a támogatói okirat aláírásáig sem jutottak, pedig a határidő már hetek óta lejárt. Mi abban hiszünk, hogy a kultúra finanszírozásáról politikailag független szakmai testületeknek kell dönteniük. Mi abban hiszünk, hogy a színházak a közösségeink és kultúránk szerves részei. A kormány nyilván másképp tekint a színházra, másképp tekint a kultúrára, mint mi. Nyilvánvaló, hogy a kormány kulturális vezérelve: aki nem marad csendben, annak nem jut pénz. Kérdezem tehát a miniszter úr helyett a miniszterhelyettes asszonyt, hogy mikor írják alá a támogatói okiratot, és mikor utalják el az Átriumnak a már megítélt 17 millió forintot. Mi indokolja ennek az aláírásnak és kifizetésnek a csúszását? Mikorra várható azoknak a tavaly beadott kérelmeknek az elbírálása, amelyek között az Átrium 255 millió forintos kérelme is szerepel? S végül: hogyan fogja a kulturális tao eltörlésének veszteseit, a tisztességes színházakat kompenzálni a kormány, amikor egyértelműen látszik, hogy ezzel csak az Átrium egymagában több száz millió forinttól esett el 2018 óta? Várom miniszterhelyettes asszony érdemi válaszait. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagy örömmel látom és hallom, hogy élénk érdeklődést mutatnak a magyar kultúra és közművelődés iránt. Ennek azért is kifejezetten örülök, mert a magyar kormány olyannyira elkötelezett a kultúra támogatásában, hogy önálló tárca alá rendezte az ágazatot. Ennek ellenére vehemens, ha úgy tetszik, már-már teátrális felszólalásában erős szavakat hallunk itt öntől kivéreztetésről, kulturális nézetkülönbségekről, független szakértőkről. Nos, tisztelt képviselő úr, akkor fogjuk tudni komolyan venni egymást, ha komolyan beszélgetünk a tényekről és sorra vesszük, amiket ön mondott. Kivéreztetésről beszélt. Az Átrium Színház és az önkormányzatok esetében ezt a szót használja de mit mondanak a számok? Hadd emlékeztessem önt, hogy 2018-tól kezdődően az Átrium Színház esetében a színházi tao, az előadó-művészeti többlettámogatás, az előadó-művészeti törvény végrehajtásából adódó működési és szakmaiprogram-támogatás, valamint a Nemzeti Kulturális Alap támogatásait összeszámolva közel 250 millió forint jutott az Átriumnak, természetesen a jegybevételeken, tehát a piaci működésén túl. Ez lenne a kivéreztetés egy magánszínház esetében, tisztelt képviselő úr? Szeretném felhívni a figyelmét arra is, hogy ez a kormány volt az, amelyik átvállalta az önkormányzatok teljes adósságállományát, még Budapestét is, sőt az ön által képviselt kerületét is, amelyek most többek között ezért tehetnek bőkezű ígéreteket az intézmények finanszírozására. Még egyszer megkérdezem, tisztelt képviselő úr: ez volna a kivéreztetés? Amikor kulturális nézetkülönbségekről beszél, akkor, azt hiszem, értjük, hogy mire gondol, hiszen nem szólalt fel ilyen vehemensem sem akkor, amikor a baloldali cikkek alatt a kommentelők jobboldali művészek családjának halálát kívánták, amikor István királyunk szent jobbjáról obszcén megjegyzéseket tettek, vagy amikor az augusztus 20-ai ünnepi megemlékezést gyalázták, de akkor rögtön szót emel, amikor egy világméretű háborús gazdasági válságban nem az önök által elvárt ütemben érkezik egy támogatás. Volt kitől ellesnie ezt a drámai műfajt, hiszen a padtársai közül volt, aki hangosan szidta a CSOK-ot, majd házat épített belőle, szidták a kínai vakcinát, majd elsőként beoltatták magukat, szidták a családtámogatási rendszert, majd kedvezményes autót vásároltak. Hát, képviselő úr, azt kell hogy mondjam, hogy önöknél tényleg színház az egész világ. Ön független szakértői döntést követel a támogatások kiosztását illetően, de ezek szerint nem tudja, hogyan működik a színházi támogatások rendszere. A minősítéssel nem rendelkező Budapest fővárosi színházi és táncművészeti szervezetek törvény szerinti 2022. évi szakmaiprogram-megvalósítási és működési támogatására kiírt pályázat kuratóriumának tagjait az elmúlt három évben Budapest főváros főpolgármestere jelölte ki és jelöli ki a jövőben is. Remélem, tudja, hogy hívják Budapest főpolgármesterét: Karácsony Gergelynek. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a közgazdasági diplomája mellé egy művelődésszervezői végzettséget is oda szeretne képzelni magának, legyen szíves és készüljön fel jobban, illetve ne essen abba a hibába, hogy beáll a padtársai sorába, akik vérmesen szapulják az állami támogatások rendszerét, majd felháborodnak, ha azok nem érkeznek a várt ütemben. Javaslom, hogy szorítkozzunk a tényekre, amelyek vitathatatlanul mutatják, hogy az Európai Unióban a bruttó hazai összterméknek átlagosan csupán a 0,4 százalékát fordítják kultúrára, míg nálunk 1,3 százalék jut erre a területre. Szemmel látható tehát, hogy a kormány elismeri és támogatja a kultúra minden formáját, amely hozzájárul hazánk jó hírének öregbítéséhez, a hagyományőrzéshez és az új generáció műveléséhez. Mi hiszünk abban, hogy az ezeréves magyar kultúra és annak minden szereplője támogatandó és értékes, és ami értékes, az fenn is marad. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Köszönöm szépen a szót. Kicsit meglepődtem államtitkár asszony érvelési logikáján, amikor arról beszélt, hogy az önálló tárca a kormány megbecsülését jelenti, hiszen akkor mit gondolnak most a pedagógusok, vagy mit gondolnak az egészségügyben dolgozók. Őket vajon mennyire becsüli meg ez a kormány? De nem akarok leragadni ennél a nevezzük így logikai bukfencnél, inkább csak a tényekre szorítkoznék, ahogy államtitkár asszony is mondta. A tény az, hogy nem kaptunk választ arra, hogy a 17 millió forintról szóló támogatási okiratot mikor írják alá, nem kaptunk választ arra, hogy a 255 millió forintos kérelemről mikor születik döntés, és nem kaptunk választ arra sem, hogy a színházak kompenzálása a 2018-as taoeltörlés óta hogyan lesz tervezve, egyáltalán számíthatnake erre a jövőben. Ez alapján nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselő asszonya, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János építési és beruházási miniszter kérésére Nagy Bálint államtitkár úr fog válaszolni. Tessék!
Tisztelt Ház! Az egészséges környezethez való jogért folytatott küzdelem hatalmas győzelmet aratott, az Alkotmánybíróság döntése ugyanis alaptörvény-ellenesnek nyilvánította annak a törvénynek néhány szakaszát, melyek lehetővé tették volna, hogy az egészséges környezethez való jogot biztosító törvényeket kormányrendelettel, sőt akár önkormányzati rendelettel is meg lehessen kerülni. A most elkaszált törvény a környezet védelmét szolgáló beépítési korlátozások alól adott volna felmentést olyan kiemelten fontos területek esetében, mint a balatoni partszakaszok. Örömmel üdvözlöm, hogy az MSZP által indított és a többi ellenzéki képviselő által támogatott kezdeményezésre ez a döntés született, és nem emelhetnek betonszörnyeket a Balaton partján. [[15.10]] De nem állhatunk meg félúton! Ha az Alkotmánybíróság szerint ezek az építkezések veszélyeztetik a természetet és az egészséges környezetet a Balaton-parton, akkor ez bizony az összes többi vízpartra is igaz, mert ne legyen kétségünk, ami a Balatonnál meghiúsul, az megvalósulhat máshol például a tatai Öreg-tó partján. Az Avalon Center Kft. 2020-ban hozta nyilvánosságra, hogy Tatán, az Öreg-tó partján épít gigaszállodát. Ez a beruházás viszont több szempontból védhetetlen. A hatályos ingatlanbesorolás szerint erősen vitatható, hogy beépíthetőe egyáltalán így a terület, az építkezés pedig olyan hatalmas méretű, amit egy ekkora telek be sem tud igazán fogadni. Bár a város kormánypárti polgármestere sokat tesz azért, hogy ezeket az akadályokat elgördítse az útból, a tény azért tény marad. Ezenfelül a tatai Öreg-tó partján Európában egyedülálló természeti élettér található, ezért a területet a hazai szabályozás és a legmagasabb nemzetközi egyezmények védik. Ezt a területet kívánják most lebetonozni. És mindezeken túlmenően a legfontosabb az itt élők és pihenni vágyók védelme, az emberek joga az egészséges környezethez, a csendhez, a nyugalomhoz. Nem véletlen, hogy azonnal erős tiltakozás indult a gigaberuházás ellen. A helyi lakosok azonnal hangot adtak a tiltakozásuknak a lehető legtöbb fórumon. Stop Avalon! néven civil szervezet alakult, amely 7400 tiltakozó aláírást gyűjtött össze mindössze két hét alatt. Még a Tata városát is magába foglaló választókerület kormánypárti országgyűlési képviselője is hangot adott nemtetszésének, nem támogatja a gigaberuházást. Tata polgármestere nem törődik ezzel, nem hallgatja meg az ott élő embereket, és nem veszi figyelembe a saját politikai közösségén belüli ellenzőt sem. Továbbra is támogatja a gigahotel-beruházást, vélhetően arra számít, hogy a témában kiírt helyi népszavazás az alacsony részvétel miatt érvénytelen lesz. Azt kérdezem a józan ész nevében és az Alkotmánybíróság döntésének fényében, a kormány miért nem ad lehetőséget arra, hogy a természetes vizek partjára ilyen könnyedén lehet természetromboló beruházásokat tervezni, tervezie a kormány, hogy az Alkotmánybíróság Balatonra vonatkozó döntésével összhangban olyan szabályt hozzon, amely kiterjesztve az összes tavunkra megakadályozza [[Az elnök csenget.]] a part 30 méteres sávjának beépítését? Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A válaszadásra Nagy Bálint helyett Csepreghy Nándor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen a szót. Engedje meg, képviselő asszony, hogy egyrészt megköszönjem az interpellációt, mert lehetőséget ad arra, hogy tiszta vizet öntsünk a pohárba. Minden irónia nélkül mondom, hogy azt gondolom, az ön célja sem volt más, mint hogy tisztázzuk ezt a helyzetet. Mindenekelőtt engedje meg, hogy megnyugtassam a képviselő asszonyt, hiszen a helyzet kísértetiesen hasonló ahhoz, amit Szabó Rebeka képviselő asszony felvetett a balatonvilágosi beruházás kapcsán, és meghallgathatott válaszként a múlt héten Lázár miniszter úrtól. Ahogy a balatonvilágosi beruházás esetében sem, úgy a tatai Öreg-tó partján sem történt még semmi, sem terv, sem engedély, sem az építők felvonulása, sem pedig kapavágás. Az ügy tehát jelen pillanatban hipotetikus, függetlenül attól, hogy mi a beruházóknak a szándéka. Mi azt gondoljuk, hogy helyes ezt a vitát lefolytatni a helyiekkel. Az Építési és Beruházási Minisztérium testtartása itt sem más, mint más ügyek esetében. Minden konkrét kérdésben és itt is az érdekel bennünket, hogy mit gondolnak a helyiek. Ahogy a múlt héten a balatoni ügy kapcsán Witzmann Mihály képviselő urat kérdeztük meg, most az ön által is említett Bencsik képviselő úrtól kértünk véleményt, aki az egyéni győzelmét követően itt az Országgyűlésben képviseli a helyieket. Álláspontunk, hogy a helyiek nélkül nem lehet semmit sem építeni, ezt fogja tükrözni az a törvényjavaslat is, amelyet ősszel az Országgyűlés elé szeretnénk terjeszteni. Ez a miniszter úr testtartása és ez a minisztérium testtartása is minden beruházási ügyben. Itt pedig, képviselő asszony, ez a helyzet; a helyzet, hogy vita van. A vita még azonban nem ott tart, hogy hány méterre lehet építeni a parttól, hanem a vita még ott tart, hogy kelle ez a beruházás, és amennyiben kell, és a beruházó és a helyiek meg tudnak egymással állapodni, akkor mekkora kell legyen ez a beruházás. Mivel a vita ma itt tart, képviselő asszony, ezért engedje meg, hogy a kormány nevében azt a választ adjam önnek, hogy várjuk meg ennek a vitának a végét, lássuk, mit mondanak a helyiek, kape a beruházó legitim helyi felhatalmazást arra, hogy bármilyen beruházást megvalósítson a tó partján, mit mond erről a helyi önkormányzat, és a kormány csak azt követően alakíthassa ki saját álláspontját, hogy a helyi emberek, a helyi önkormányzat véleményét ismeri. Ekkor fog kiderülni az, hogy a helyiek, illetve a beruházónak a véleménye egyáltalán egybecsenge egymással, vagy sem. Ha mindezek a viták lezárultak, akkor meg tudjuk mondani mint az építésügyért felelős minisztérium, hogy ebben az ügyben az ön által most feltett kormányzati álláspont miként és hogyan is néz ki, amit még egyszer mondom csak megerősíteni tudok abban a tekintetben, ami az ön kérdéséből is kihallik, hogy a helyiek véleményét tolmácsolva fogalmazta meg most a kérdését. Ezért azt kérem öntől, hogy addig legyen türelemmel, míg a helyiek között dűlőre nem jut ennek a vitának a kérdése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Csepreghy államtitkár úr. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Intenzív törpölésbe fogok, úgyhogy jelen pillanatban én szeretném látni, hogy pontosan mi történik. Én föltettem ezt a kérdést már korábban, és azt a választ kaptam, hogy támogatják a népszavazást. Pontosan tudja, hogy július hó 31e a nyár kellős közepe, tehát mindenféleképpen fontos lenne, hogy minél többen menjenek el szavazni. Tehát, tisztelettel, ahogy mondta, öntsünk tiszta vizet a pohárba! Én rendkívüli módon örülök annak, hogy hallgassuk meg őket, egyébként azért a 7400 támogató ajánlás, hogy ne legyen ilyen beruházás, ha négy hetük lett volna, akkor szerintem akár még a dupláját is össze tudták volna gyűjteni. Én tehát mindenféleképpen azt gondolom, hogy az én testtartásom támogató, már csak azért is, merthogy már az ott élőknek az egynegyede azt mondta, hogy köszönik szépen, ezt a beruházást nem kérik, és nyilvánvaló, hogy kormánypárti képviselőtársam is pontosan tudja, hiszen ott él, hogy ez nem volt egy jó ötlet. Legyen népszavazás, a helyi polgárok a közvetlen demokratikus eszközökkel éljenek, és én azt kérem, hogy álljon bele nyilvánosan a Fidesz, mondja azt az ott élőknek, hogy menjenek el, és szavazzanak, és akkor valóban esélyük lesz arra, mert elgondolkoztatott az [[Az elnök csenget.]] amit egyébként az államtitkár-kollégája mondott, aki azt mondta, hogy majd meglátjuk. Na de mi van akkor, hogyha nem érvényes a népszavazás? Na, ez a kérdés, ezért törpölök. [[Taps az MSZP és a DK soraiban.]]
A képviselő asszony tehát nem fogadja el a választ. [[Dr. Gurmai Zita nemet int.]] Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszter úrhoz. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A magyar mezőgazdaság a kiszámítható magyar jövő alapja. Így annak akadálymentessé tétele, minél hatékonyabb termelése nemzetgazdasági érdek, így a tapasztalható problémák mielőbbi megoldásra várnak. Az üzemanyagárak elszabadulásával a mezőgazdasági gépek üzemeltetése nem kifizetődő a kisgazdák vagy a kisgazdálkodók számára, akikre nem vonatkozik az árstop, mert nem tudnak traktoraikkal vagy mezőgazdasági gépeikkel beállni a benzinkutakra, így nekik az egyetlen megoldás, hogy tartályokban, kannákban hordják az üzemanyagot, hogy megtankolják gépeiket, de ezt már csak kedvezmény nélkül és mennyiségkorlátozással tudják megtenni és épp aratás idején. Nem vonatkozik rájuk sem az árstop, sem az 50 liternél több üzemanyag vételezésének a lehetősége, de van, ahol ez már csak 10-20 liter magánkutakon. Nem beszélve az erdészeti tevékenységet végzőkről, illetve a lakossági felhasználásról, ahol a kisgépekbe történő szállítóedénybe történő tankolás is árstop nélkül történik. Így az élelmiszer-előállítók, a kisgazdálkodók és a lakosság is rá van kényszerítve a normál és magasabb ár kifizetésére. A kisgazdálkodók, erdőgazdálkodók és az őstermelők akik a hátukon hordják a sokszor nem kifizetődő és nehéz megélhetést biztosító mezőgazdaság terheit nem rendelkeznek elegendő tőkével és technológiával ahhoz, hogy ilyen körülmények között is fenntartsák magukat. Arra kérjük a kormányt, hogy azok számára, akik aktívan foglalkoznak mezőgazdasággal, tehát őstermelők vagy vállalkozók, a tevékenységi körük mezőgazdasággal összefüggő, rendelkeznek mezőgazdasági végzettséggel vagy jogosítvánnyal s emellé egy erőgép forgalmi engedélyével is, azoknak tegyenek kedvezményeket, az államilag támogatott üzemanyag vételezhető mennyiségét pedig növeljék minimum 200 literre. Ezenfelül a kis- és középgazdálkodók a megnövekedett inputanyagok miatt kevésbé versenyképesek, ezért kérjük a kormányt, hogy számukra vetőmagvásárlási támogatás bevezetésével biztosítsák, hogy a földek meg legyenek művelve jövőre is, és el legyenek vetve. A legkisebb termelőknek is meg kell adni minden segítséget a saját és családjuk megélhetésének a biztosítása végett, valamint annak érdekében, hogy az előttünk álló, embert próbáló időszakot minél kevésbé nélkülözve tudja országunk átvészelni. [[15.20]] A betakarított terményeket pedig ne exportra küldjük, hanem a kormány garantálja azok felvásárlását, hogy a magyar boltok polcain legyenek újra megtalálhatóak. Eddig 7 ezer gazda nyújtott be az aszállyal kapcsolatban csaknem 230 ezer hektárra kárigényt, a kár pedig már most több mint 400 milliárd forint, ezért a kormánytól ennek a problémának az azonnali orvoslását kérjük. A kormány kommunikációja ellenére a kártérítésekből nem fog jóllakni a magyar nemzet, erre a helyzetre a vízgazdálkodás azonnali megoldása fog csak megoldást adni. A kérdésem tehát az, hogy milyen válságkezelési tervet készít erre a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kormány, mit fog tenni annak érdekében, hogy a magyar gazdák…
Köszönöm.
…jövőre is tudjanak élelmiszert letenni a nemzet asztalára. Köszönöm a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra kérem Farkas Sándor államtitkár urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar mezőgazdaságban már korábban is tapasztalt rendkívüli körülmények között is elmondhatjuk, hogy a mezőgazdaság helytállt ilyen időszakokban, és most is helytáll ebben a kritikus időszakban azokkal a kihívásokkal szemben, amelyeket tapasztalunk. A kihívásokról néhány gondolatot: ilyen kihívás a munkaerőhiány, a hosszan tartó szárazság, a nyári aszály és most újabban rendkívül magas inputárak, valamint megkerülhetetlenül az orosz-ukrán konfliktus következményei. Kijelenthető, hogy a magyar mezőgazdaság ellenálló, és kapacitásai révén sokszor elmondtuk már, most is elmondom, hangsúlyozom mintegy 20 millió embernek tudunk élelmiszert előállítani önerőből, szükség esetén pedig még akár a közös piaci és élelmiszer-gazdaságban kialakult külkereskedelmi csatornák igénybevételével a piacoknak is tudjuk biztosítani. A gabona, az olajos és fehérjenövények világpiaci és hazai árszintje 2021 óta emelkedik, ez jelenleg döntően befolyásolja a piaci helyzetet, és nem utolsósorban ez jelenti a háborús inflációt, hiszen a háború hatására a már eleve magas árszintek történelmi csúcsokra ugrottak. Jelen helyzetben sok múlik azon, hogy hogyan és milyen ütemben tudunk alkalmazkodni ágazataink ezen körülményeihez. Az alkalmazkodáshoz a kormány eddig is és ezután is mindig minden lehetséges eszközzel hozzájárul. Ön feltette az aszálykárral kapcsolatos kérdését is. Erre válaszolva, ami az aszály hatásait illeti: a most aratásra kerülő gabona összmennyisége a korábbi évek átlagánál szerényebb, de a hazai igényeket biztosan fedezni fogja. A vízhiány és az aszály a klímaváltozás velejárójaként várhatóan egyre nagyobb és gyakoribb kihívásokat támaszt a mezőgazdasági termelés elé. Megfelelő kezelésére a termelők és a kormányzat részéről is folyamatos erőfeszítésre van szükség, ezért Európa egyik legfejlettebb, több pilléren nyugvó mezőgazdasági kockázatkezelési rendszerét működtetjük. Valamint az öntözéses gazdálkodás terén is előreléptünk: 2019-ben megalkottuk az öntözéses gazdálkodásról szóló törvényt, ami az adminisztratív terhek csökkentésével, öntözési szolgalom bevezetésével és az öntözési közösségek szabályozásával, támogatásával komoly lehetőségeket nyújt. A 2016 óta elérhető pályázati kiírásokból több mint 47 milliárd forint értékben valósulhatnak meg öntözésfejlesztési beruházások. Itt csak megjegyezni szeretném, tisztelt képviselő úr, hogy az elkövetkezendő hónapokban nemcsak az aszálykárt, hanem a korábbi elképzeléseket figyelembe véve, jelentős részben az aszálykár mérséklésére, a klimatikus viszonyok megváltoztatására átfogó intézkedési csomagot, tervet fogunk készíteni, amely nem rövid távú, hosszú távú, nem egyéves, nem kétéves, hanem akár évtizedekre szóló kell hogy legyen, mert jelen helyzetben arra kell számítani, hogy a klimatikus viszonyok megváltozásával ez egy olyan tartós időszak lesz, amelyre feltétlenül fel kell készülni. Természetesen korábban is voltak már ilyen tervek, amelyek részben, csak részben valósultak meg, de ma úgy látjuk, úgy gondoljuk, hogy ezeket a lépéseket elengedhetetlenül meg kell tenni. Tisztelt Képviselő Úr! Az orosz-ukrán konfliktus kirobbanásával, majd az ukrán terménykiáramlás akadozásával ugrásszerűen megnőtt a kereslet a gabonakészletek iránt. A magas piaci árak mellett ez a körülmény vezetett oda, hogy a kormány március 6ai hatállyal kiviteli bejelentési kötelezettséget vezetett be búzára, durumbúzára, rozsra, árpára, zabra, kukoricára, szójababra és napraforgóra. Az intézkedés eredményes, naprakész rálátást biztosít a piacra az export akadályozása nélkül. Ugyanakkor a beavatkozás lehetőségét is megtartva Magyarország eddig egy bejelentés kapcsán sem élt, de adott esetben bármikor élhet az állami elővásárlási jogával. Tisztelt Képviselő Úr! Ön… [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Bocsánat, túlléptem a keretet, de akár szóban, a folyosón szívesen folytatom az önnel való beszélgetést. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ, vagy a folyosón folytatják. [[Derültség.]]
Tisztelt Elnök Úr! A folyosón okvetlenül folytatjuk ezt a megbeszélést. A választ pedig egyelőre nem tudom elfogadni, majd csak akkor, hogyha kézzelfogható és szemmel látható intézkedések is be fognak következni. Egy példát szeretnék felhozni. Én nem vagyok optimista, mint a miniszterhelyettes úr, hiszen a tavalyi árpamennyiséghez képest 30 százalékkal nőtt a bevetett területek száma, a tavalyi termésátlaghoz képest mégis 10 százalékkal csökkent az idei termés. Ez azt mutatja, hogy hiába növeltük egyharmadával a területeket, még így is csak mínusszal tudtunk kijönni az árpatermés okán. A homokhátság és az egész Alföld, de Kelet-Magyarország egyes részeit is az elsivatagosodás veszélye fenyegeti. Éppen ezért mi azt szeretnénk, hogyha a magyar tenger után nem lenne magyar sivatag is, ezért az öntözőrendszereket és a csatornahálózatot mielőbb feltétlen és muszáj újragondolnunk, hiszen hiába a 2019-ban elfogadott törvény, kevesebb az adminisztráció [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] de a víz is kevesebb, nincs miből öntözni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tehát nem fogadja el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszter úrhoz. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Amit elnök úr elmulasztott felolvasni, a kérdés címe az volt: „A Fidesz reggel, délben, este hazudik, amikor hónapok óta…” [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]]
Képviselő úr, nem vagyok köteles felolvasni, tehát nem mulasztottam el. Helyreigazítom! Folytassa!
Nem bíráltam az ülésvezetést, távol álljon tőlem, csak rögzítettem a tényt, hogy nem hangzott el a kérdés címe, ezért most elmondom az interpellációm címét. Tehát a kérdés az, hogy „A Fidesz reggel, délben, este hazudik, amikor hónapok óta mondja olcsónak a kiugróan drága orosz gázt? A hazugságok helyett átállnak végre a zöld energiapolitikára?” Tisztelt Államtitkár Asszony! Tehát akkor mégsem az olcsónak hazudott orosz gáz a rezsicsökkentés garanciája. A választási kampányban az egyik leggyakrabban ismételgetett állításuk, hogy addig működik a rezsicsökkentés, amíg Orbán Viktor a miniszterelnök, és az ő jóbarátja, Vlagyimir Putyin áron alul adja nekünk az orosz gázt. Mára kiderült, hogy ebből az állításból egyetlen szó sem igaz. Szakértők számításai szerint idén áprilisban egy 3 százalékos emelkedés után már ezer köbméterenként 934 euró volt a Magyarország által vásárolt orosz gáznak az átlagára, így az ebből származó összeg 16 százalékkal haladja meg az irányadó holland tőzsdei gázárfolyamot. Ez tehát egyértelműen cáfolja azt az állítást, hogy a hosszú távú magyar-orosz gázszerződés olyan fantasztikus biznisz lett volna, egyértelmű, hogy Putyinék még egy felárat is tesznek a magyar barátaiknak az egyébként is kiugró gázárra. Ez azt jelenti, hogy az MVM minden köbméter orosz földgáz megvásárlásán 300 forintot veszített. Ha ezt összeszorozzuk a magyar felhasználással, akkor az jön ki, hogy egyetlen hónap alatt több mint 100 milliárd forinttal kellett kipótolni az olcsó idézőjelesen olcsó lakossági orosz gázárat, amely a valóságban a világpiaci árnál is sokkal drágábban lett beszerezve. Tehát nem mondtak igazat, az lenne a minimális elvárás, hogy ezt bevallják, és legalább ugyanannyi műsorórában ismertessék a valóságot, mint ahogy a kampányban végighazudták ezt. A szomorú, hogy a bőséges extraprofit mellett ez azt is jelenti, hogy Magyarország, a magyar adófizetők finanszírozzák Putyin Ukrajna ellen indított háborúját. Tisztelt Államtitkár Asszony! Önök valóban végighazudták az egész választási kampányt a nem létező olcsó orosz gázra épített ígéretekkel? Ezek szerint a kormánynak akkor talán mégsem a háborús bűnös Putyinra kéne építenie, hanem a zöldenergiára, az energiahatékonyságra, az épületszigetelésre kéne tenni a tétjeit, hogyha valóban alacsony rezsiszámlát akar a magyaroknak? Kíváncsian várom a válaszát. [[Dr. Gurmai Zita tapsol.]] [[15.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is engedje meg, hogy azzal kezdjem, meggyőződésem, hogy a másikkal kapcsolatos személyeskedés és minden esetben a másik lehazugozása nem feltétlenül segíti a parlamenti együttműködést, és hogy egy ilyen nehéz háborús helyzetben a magyar emberek érdekét tartsuk szem előtt. Úgyhogy azt gondolom, hogy a magyar emberek sem ezt várják el tőlünk. Ezt mindenképpen szerettem volna kiemelni itt az elején. De térjünk a tartalmi kérdésekre! Az elmúlt másfél évben robbanásszerűen, az Eurostat jelentése szerint 40 százalékkal emelkedtek az energiaárak Európában. Az ukrajnai háború közvetlen gazdasági következményeként, valamint az Oroszországgal szemben életbe léptetett uniós szankciók hatásaként Európát az eddigi legkomolyabb energiaválság sújtja. A háború és a szankciók együtt odavezettek, hogy az egész világon ma Európa számára a legdrágább az energia, ami komoly válsághelyzetbe hozza az egész kontinenst. Bő egy év alatt hatszor többet kell fizetni a gázért és ötször többet kell fizetni az áramért. Németország a múlt hónapban gázellátási válsághelyzetet hirdetett, sőt a gazdasági és klímaügyi miniszter a szénerőművek mielőbbi beüzemelésére szólított fel. Arról a miniszterről van szó, aki a zöldek politikusaként egyébként korábban hangosan követelte a szénerőművek bezárását. Gondolom, őt azért nem fogják lehazugozni. A háború miatt lassan nem az a kérdés, mennyi az energiaár, hanem az, hogy egyáltalán lesze energia. Tehát ilyen kérdésekről kell hogy beszéljünk. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gázfelhasználás 85 százaléka Oroszországból érkezik. Ez nem valamiféle oroszbarátság, hanem hazánk földrajzi és infrastrukturális adottságai miatt van. Ha lemondanánk az orosz gázról, az beláthatatlan következményekkel bírna a magyar családokra és a magyar gazdaságra nézve. A kormány szerint azonban az energiabiztonság nem ideológiai kérdés, az ország és a gazdaság működéséhez, valamint az emberek számára megfizethető energia biztosításához szükségünk van az orosz gázra. 2010-ben az Európai Unióban bérükhöz viszonyítva a magyar családok fizették a legtöbbet a gázért és az áramért. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg egész Európában a magyar emberek fizetik a legkevesebbet az energiáért: a földgázért a legalacsonyabb, az áramért pedig a második legkedvezőbb árat. A benzinárstop biztosítja a 480 forintos literenkénti árat, amely a legolcsóbb az Európai Unióban, így a magyar embereknek nem kell a 800-900 vagy akár az 1000 forintot kifizetniük egy liter üzemanyagért. Rezsicsökkentés nélkül hazánkban is brutálisan nőne a közüzemi díjak ára. Elemzők szerint a havi rezsiszámla 22 ezer helyett 101 ezer forint lenne, ami havonta 79 ezer, éves szinten több mint 948 ezer forint. Ha azt nézzük, ez majdnem 1 millió forint, amely többletköltséget jelentene egy átlagos magyar háztartásnak. Gyakran elhangzó politikai vád, hogy a kormány nem elég zöld, nem támogatja a fenntartható fejlődést, a környezetbarát fejlesztéseket. Ezekkel szemben viszont az az igazság, hogy Magyarország gyorsabban halad az energia- és klímapolitikai célkitűzések teljesítésében. 2010-20 között 120 milliárd forinttal támogattuk a lakóépületek energiahatékonyságának fejlesztését; a ’21-ben meghirdetett lakossági napelemes és fűtési rendszerek pályázatára 40 ezer kérelem érkezett. Arra kérjük önt is és a baloldali frakciókat, hogy ne akarjanak rosszat a magyar családoknak, és támogassák a magyar kormányt abban, hogy segítse a magyar családokat ebben a nehéz helyzetben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Államtitkár Asszony! A magyar emberek először is tiszta és őszinte beszédet várnak el. Tulajdonképpen most a sorok között megkapták, ez az ön őszödi beszédének is minősülhet: azt mondta, hogy nem az számít, hogy mennyibe kerül a gáz, hanem az, hogy vane egyáltalán, és nem cáfolta azt, hogy Európa legdrágább gázárát fizetjük. A magyar emberek két csatornán fizetik meg ezt a brutálisan drága gázt. Igen, csak kisebb részt a rezsiszámlában, tehát lehet, hogy a sárga csekken nem olyan hatalmas összegek jönnek, de adó formájában bizony ugyanők fizetik ki. Tehát amikor azt mondtam, hogy havi szinten 100 milliárd forint a pluszköltsége ennek a magyar társadalom számára, éves szinten 1000 milliárdos pluszköltség, igen, lehet, hogy egy háztartásra vetítve ez akár 1 millió forintot is kitesz. És vajon ki fogja kifizetni ezt a nap végén? A magyar költségvetés. Honnan van pénze a költségvetésnek? A magyar adófizetőktől. Mire költhetné a költségvetés ezt a pénzt, hogyha nem kellene a brutálisan drága putyini gázt megfizetni? Akkor lehetne például bért emelni a közszférában, lehetne családi pótlékot emelni, és így tovább. A válaszát természetesen nem tudom elfogadni. [[Dr. Gurmai Zita tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter kérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Ma Magyarországon a közszférában dolgozók méltatlanul keveset keresnek. Az eleve alacsony állami fizetések emelése megtorpant, a közalkalmazotti bértáblához több éve hozzá sem nyúlt a kormány, csupán bérpótlékokkal toldozzák-foldozzák azt. A közalkalmazottak többségének jelentősen romlott a jövedelmi helyzete az elmúlt tíz évben, sokan a minimálbér környékén keresnek, miközben a minimálbér aránya az átlagbérhez képest nálunk a legrosszabb az Európai Unióban, csupán 35 százalék. Aki a közért, vagyis mindannyiunkért dolgozik, hogyan kereshet csupán annyit vagy alig többet, mint a minimálbér? A kormány azzal, hogy elbagatellizálja a közszférában dolgozók bérfelzárkóztatását, a minőségi közszolgáltatást veszélyezteti. Ha nem lesz változás, és maradnak az alacsony bérek, egyre több pedagógus, szociális dolgozó, rendőr és önkormányzati köztisztviselő lesz elégedetlen, pályaelhagyó, talán országelhagyó is. A zöldpolitika célja az emberek, családok, közösségek jóllétének javítása. De az életminőség csupán akkor fejlődik, ha minőségi közszolgáltatások segítik a magyar emberek életét. A minőségi közszolgáltatásokhoz pedig megfizetett és megbecsült munkavállalókra van szükség. A skandináv országokban a munkavállalók 25-30 százaléka közszolgálati alkalmazott. Nálunk ez az arány 20 százalék alatt van. Hiányoznak a munkavállalók, mert hiányzik a megfelelő szintű bérezés, a célzott képzések, a minőségi munkakörülmények. Sajnos ma Magyarországon az állam a legrosszabb munkáltató. Itthon a központi adminisztrációban dolgozók bére az ötödik legalacsonyabb az EU-ban, nyugatabbra kétszer-háromszor annyit keresnek. Ráadásul az infláció messze 10 százalék feletti, ami átlagosan egyhavi bért elvesz a közalkalmazottaktól. Az oktatás terén és a szociális szférában a bérek a legrosszabbak között vannak vásárlóerő-paritáson számolva. Szintén az Európai Uniót nézem. A pedagógusokat annyira becsüli a kormány, hogy egy pályakezdő tanár fizetése bruttó 312 ezer forint, ami osztrák kollégája fizetésének a töredéke, aki 2358 eurót, azaz közel 950 ezer forintot keres. A szociális dolgozók a napi megélhetésért küzdenek. Hogyan lehetséges, hogy egy diplomás szociális munkás idehaza bruttó 351 ezer forintot keres, közben osztrák kollégája 900 ezer forintnál is többet? Kérdezem a miniszter urat, illetve államtitkár asszonyt, valójában mennyit érnek a kormánynak a közszféra dolgozói. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy hiszem, hogy nincs köztünk véleménykülönbség abban, hogy a köz szolgálata az egyik legnemesebb feladat. A kormány az elmúlt években ezért a közszférában dolgozók anyagi megbecsülése érde-kében is jelentős lépéseket tett. 2010 óta az életpályaprogramok mellett jelentős illetményemelések is történtek, a kormány csak az idei béremelésekre 800 milliárd forintot fordított. A szociális területen, a bölcsődei és a kulturális szférában foglalkoztatottak 20-20 százalékos béremelésben részesültek 2022. január 1-jétől. A pedagógusok fizetése ’13-17 között átlagosan 50, ’20 júliusától 10, ’22 januárjától újabb 10 százalékkal nőtt. [[15.40]] Ahogy a kormány már tavaly ősszel és azóta is többször bejelentette, folytatni kívánja a pedagógusok béremelését. Az idén januári 10 százalékos emelést követően további két évben, tehát 2023-ban és 2024-ben is tervezünk 10-10 százalékos béremelést. A szakképzésben tanító több mint 32 ezer pedagógus bére 2020 júliusától átlagosan 30 százalékkal emelkedett. Megtörtént minden idők legnagyobb orvosifizetés-emelése. Az orvosok átlagbére 2010-2020 között mintegy 2,5-szeresére nőtt. A több évig tartó átfogó bérfejlesztési programnak megfelelően ez folytatódik, az ápolók pedig 2010 óta 72 százalékkal vihetnek többet haza. A rendvédelmi és honvédelmi alkalmazottak négy év alatt egységesen 35 százalékos illetményfejlesztésben részesültek, továbbá 2022 elején a hivatásos állomány tagjai hathavi úgynevezett fegyverpénzben részesültek, ezenfelül az idei évtől 10 százalékos illetményemelést kaptak. Fontos megemlíteni a garantált bérminimum növekedését is, amely 260 ezer forintra emelkedett. Az említett intézkedésekkel a szakmai és erkölcsi megbecsülésen túl a közfoglalkoztatottak munkájának anyagi megbecsülése is erősödik. 2010 óta a bruttó keresetek 2021-ig mintegy 117 százalékkal, a nettó keresetek 120 százalékot meghaladó mértékben emelkedtek, a családi adókedvezményt is figyelembe véve ez pedig 128 százalékot jelent. Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen nem gondoljuk, hogy összességében már elértük volna a kívánatos színvonalat, de az tagadhatatlan, hogy nagyobbat léptünk előre, mint bármikor a rendszerváltozás óta. Abban sincs vita közöttünk, hogy jó lenne a többszörösét biztosítani a közszféra dolgozóinak, de arra kérem önt, hogy ismerje el a már eddig megtett lépéseket és elért eredményeket is. Az ukrajnai háború és az arra adott európai válaszok miatt komoly infláció tombol Európa-szerte. A naponta változó energiaárak miatt jelenleg senki nem tudja megmondani, milyenek a gazdaság kilátásai. A kormány fő feladata az energiaellátás biztosítása, emellett pedig az, hogy megvédjük a családokat, a nyugdíjasokat és a teljes foglalkoztatást is. Arra szeretném kérni képviselő urat, hogy az elmondottak alapján fogadja el a válaszomat, illetve az LMP frakcióját pedig arra kérem, hogy a konstruktivitás jegyében támogassa a kormányt abban, hogy a háború okozta bizonytalan nemzetközi és európai gazdasági helyzetben megvédjük az eddigi eredményeinket, hiszen ez mindannyiunk érdeke, Magyarország érdeke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Köszönöm szépen a szót és a választ. Államtitkár asszony emlékeztetett, hogy milyen erőfeszítéseket sikerült tenni. A nagy erőfeszítések után egy kezdő pedagógus jelenleg nettó 207 ezer forintot keres, egy pályakezdő rendőr szintén 200 ezer forint környékén keres, egy szociális dolgozó még ennyit sem keres, 150-180 ezer forintot keres. Én nem tartom tehát ezeket kiemelt erőfeszítésnek. Említette, hogy köztünk nincs vita. Ahol én vitát látok, az mindenképpen a kormány egyébként és a kormány tagjai. Ugye, Nagy Márton miniszter arról beszélt egy hete, hogy a jelenlegi inflációs helyzetben nem szabad a béreket emelni, ebben a gyakorlatban az államnak kell az élen járnia, mármint a bérek nem emelésében. Szerencsére Gulyás Gergely miniszter kijavította őt néhány nappal később, hogy Nagy Márton álláspontja nem a kormány álláspontja, meg kell őrizni a bérek mértékét. Ha meg kell őrizni a bérek mértékét, akkor viszont hol van az inflációt kompenzáló 10-15-20 százalékos béremelés? Ez egyébként az MKKSZ követelése is. Nem tudom elfogadnia választ, amíg nem látom ezt a béremelést. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez. Barcza Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miért támadja a baloldal az árstopok meghosszabbítását? Háborús infláció van, amely csak akkor fog megszűnni, ha béke lesz, ezért nem a háború támogatásával, hanem békekötéssel lehet a legeredményesebben fellépni az infláció ellen. A háború gazdasági hatásaként hatalmas infláció van Európában és a világon, és drasztikusan emelkedtek az energiaárak, a termékek ára is nőtt, részben pedig a brüsszeli szankciók eredményeként is ez a folyamat megfigyelhető. A kormány legfontosabb célja, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne az emberekkel fizettessék meg a háború árát. Most a legfontosabb Magyarország békéjének és biztonságának a megőrzése, valamint az ország energiaellátásának a biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. A kormány a rezsicsökkentés megvédésével és az árstopokkal elérte azt, hogy 56 százalékkal alacsonyabb az infláció, mint ezek nélkül lenne, éppen ezért a háborús helyzetben indokolt az árstopok fenntartása, ezért az élelmiszer- és benzinárstop október 1-jéig, a hitelmoratórium és a kamatstop pedig december 31-ig meghosszabbításra kerül, melyhez a Fidesz-frakció minden támogatást megad a kormánynak. Elkötelezettek vagyunk abban, hogy továbbra is megvédjük a magyar embereket, és ezen keresztül megvédjük a magyar gazdaságot és az eddig elért eredményeinket. A baloldalon ismét az a fő téma, hogy hogyan lehet megadóztatni a magyar embereket, a magyar családokat. Egymást követték az elmúlt időszakban azok a nyilatkozatok, amelyekben a közlekedést korlátozó intézkedésekről beszélnek, Karácsony Gergely főpolgármester helyettesei például a dugódíj témájában. A baloldalon nem ismeretlenek az ilyenfajta törekvések, hiszen az elmúlt időszakban számos olyan kijelentést tettek, amelyek veszélyeztetik a rezsicsökkentést. Emlékezhetünk még a baloldal korábbi ötleteire, mondataira a rezsicsökkentéssel kapcsolatban, amelyek így hangoztak és most minden képviselőtársamat arra kérem, hogy jól figyeljen, idézni fogok, megdöbbentő idézet következik, amit Márki-Zay Péter, mondhatjuk, hogy a baloldal azóta letűnt hullócsillaga mondott: „Micsoda ostobaság volt annak idején így rezsit csökkenteni. Lehet rezsit csökkenteni, hogyne lehetne. Kevesebb vizet kell használni, kevesebb áramot kell használni, kevesebb gázt kell használni. Az a baj ezekkel a felelőtlen lépésekkel, mint a rezsicsökkentés is, hogy ezeket nagyon könnyű megígérni, megadni, és rendkívül nehéz megszüntetni.” Itt az idézet vége. A kormány azon döntéseit, amelyek a családok védelmét biztosítják, a baloldal mindvégig támadta. Érdemes lenne új megközelítést választaniuk, és a magyar érdek mellé állni. Az energiaellátás biztosítása és a rezsicsökkentés fenntartása továbbra is kiemelt célunk. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat, miért támadja a baloldal az árstopok meghosszabbítását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Lényegében azért támadja az ellenzék az árstopot, mert most már két évtizednyi visszatekintés lehetőséget ad arra, hogy egy baloldali gazdaságpolitikát és egy jobboldali gazdaságpolitikát összehasonlítsunk. Ezt az összehasonlítást a választók is megtették, amikor az elmúlt évek, immáron elmúlt több mint egy évtized országgyűlési választásai vagy akár a legutóbbi napok, hónapok helyi választásai során úgy döntöttek, ahogy döntöttek, és továbbra is támogatják a polgári kormány gazdasági intézkedéseit, azokat az intézkedéseket, amelyek megvédik az embereket, és megvédik a magyar gazdaságot. Ezek az intézkedések, a rezsicsökkentés, az árstopok mintegy 7-9 százalékponttal csökkentik a ma világszerte tapasztalható inflációt. Az árstopok nélkül 15 százalék lenne Magyarországon az infláció vagy efölötti. A kormány a jelenlegi háborús helyzetben indokoltnak tartja az árstopok fenntartását, ezért az élelmiszer- és benzinárstopot október 1-jéig, a hitelmoratóriumot és a kamatstopot december 31-éig meghosszabbította, ezzel további védelmet biztosít a családoknak. Ezen határidők lejártát megelőzően dönt a kormány majd arról, hogy továbbra is fennállnak azok a körülmények, amelyek az ezen időpontok utáni meghosszabbításra okot adnak. [[15.50]] A benzinárstoppal átlagosan 21 ezer forintot takarítanak meg a családok. A tavaly október közepi szinten rögzített hét alapvető élelmiszer legmagasabb áránál is jelentős megtakarítást könyvelhetnek be maguknak a magyar közösségek, a magyar családok. Ha az összehasonlítást az elején említettem, akkor szóvá kell tenni azt is, hogy bizony a baloldali kormányzás alatt többször előfordult, hogy csökkent az átlagnyugdíj, az átlagfizetés értéke. 2007-ben közel 5 százalékkal csökkent az átlagfizetés reálértéke, pedig akkor sem világválság, sem háború nem volt. A jobboldali kormány ezzel szemben csökkenti az adókat, lehetőség szerint emeli a béreket, nyugdíjprémiumot ad a nyugdíjasoknak, visszaadta a 13. havi nyugdíjat, fenntartja a rezsicsökkentést és az árstopot is. A baloldal semmilyen intézkedést nem támogatott, nem szavazott meg. Nem szavazta meg a rezsicsökkentést, nem szavazta meg a kamatstopot, ezen belül az üzemanyagárstopot, sőt a kampányban minden, a családokat védő intézkedést támadtak. Ahogy ön is a kérdésében névvel felemlítette, számos elemében támadták a rezsicsökkentést, a benzinárstopot, az élelmiszerárstopot. A baloldal belerángatta volna Magyarországot a háborúba; megszavazták volna az olaj és a gáz elzárását, és ezzel az egekbe emelték volna ezeknek az árát. 2010 előtt mindent elvettek, és megemelték, amit lehetett; a családok fizették meg akkor a válságok árát. Ma ez nem így van; úgy gondoljuk, hogy ezt nem a családokra kell ráterhelni. A jobboldali kormány cselekvési iránya és annak hatása alapvetően eltér a baloldali kormányokétól. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Fónagy államtitkár úr. Kérdezem Barcza államtitkár urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. Igen, az államtitkári választ elfogadom, és megdöbbentő volt azt itt is hallani, és azt gondolom, hogy a magyar embereknek és a társadalom minél nagyobb részének mindig újra el kell mondani, hogy bizony valóban nem szavazta meg a baloldal, az ellenzék ezeket a döntéseket; határozott véleményük van a rezsiárakkal és az energiapolitikával kapcsolatosan. Úgy képzelik el a rezsicsökkentést, hogy kevesebb vizet kell használni, kevesebbet kell fürödni, hogy így spóroljanak az emberek a rezsin. Eltörölnék a rezsicsökkentést, de mi ezt nem hagyjuk. Köszönetemet fejezem ki a magyar kormánynak azért, és továbbra is ezt kérjük, hogy a nehéz gazdasági helyzetben is az emberek érdeke legyen az első, és tartsuk meg a rezsicsökkentést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr, aki elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy azt a híradásokból is hallhattuk, július első hétvégéjén, szombaton hajnalban felfegyverkezett migránsok két csoportja támadt egymásra Szabadka közelében, a magyar-szerb határig húzódó makkhetesi erdőben. Az esetnek egy halálos áldozata is van, hat migráns pedig tűzfegyver okozta sérülésekkel került a szabadkai kórházba; közülük egy 16 éves lány a legsúlyosabb állapotban van. A tragédiával végződő esemény sajnos könnyen és nagyon gyorsan akár újra, rövid időn belül megtörténhet. Rendőrségi felvételen, továbbá az egyes közösségi oldalakra feltöltött videókban ugyanis egyértelműen látszik, hogy Horgosnál a határkerítés mellett éjszaka és nappal is több migráns lőfegyverrel a kezében sétálgat ide-oda szabadon, akár méteres puskákkal is. Amint arra Szijjártó Péter külügyminiszter úr is utalt Szabadkán tett látogatása alkalmával, a migrációs nyomás új veszélyességi szintre emelkedett. A migránsok egyre agresszívebbek, erőszakosabbak, már felfegyverkeznek és használják a fegyvereiket is. Az orosz–ukrán háború következtében a Közel-Keletet és Észak-Afrikát is súlyosan érintő globális élelmiszerválság miatt halmozottan fokozódó migrációs válság és a menekültválság egyszerre, egy időben terheli Magyarország déli és keleti határait. A háború elől már naponta több mint 10 ezer ember érkezik hazánkba kelet felől, miközben a déli határon feltartóztatott illegális migránsok száma az idei évben már meghaladta a 110 ezret. Mindeközben a migránsok Magyarországra jutását segítő embercsempészbandák szabályszerűen felosztották egymás közt a szerb-magyar határt a szerb oldalon, ahol területeiket akár véres leszámolások árán is védik egymással szemben. Az embercsempészek ráadásul a migránsok életét is gyakran veszélyeztetik, gondoljunk csak a zsúfolt autókban, teherautókon vagy kamionokban szállított szerencsétlen emberek tömegére, különösen a mostani rekkenő nyári hőségben, hiszen az embercsempészek az elhelyezési körülményekkel mit sem törődve csupán a mielőbbi célba juttatásra és a busás haszonra törekednek. Őket a már megtörtént vagy az előre látható tömegszerencsétlenségek nem riasztják vissza. A drasztikusan megromlott helyzet közepette határainkat rendőreink és katonáink továbbra is becsülettel és helytállással védik, bátorságukért őket kiemelt tisztelet és köszönet illeti. Tisztelt Államtitkár Úr! Tapasztalhatjuk, hogy a háború okozta globális válság hatására egy újabb népvándorlási hullám veszi most kezdetét. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat, hogyan tudjuk megvédeni hazánkat a drasztikusan fokozódó migrációs nyomással szemben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ez a határtól nem messze zajló lövöldözés, fegyveres konfliktus mindenki számára egyértelművé kellett hogy tegyen több mindent. Az egyik az, hogy az embercsempészés nem egy humanitárius tevékenység, hanem egy szervezett alvilági tevékenység, ahol alvilági módszerekkel próbálják ellenőrizni azokat a területeket, ahol megpróbálják százezerszámra ezeket az embereket az Európai Unióba csempészni, és semmilyen eszköztől nem riadnak vissza. A másik pedig, ami nyilván mindenki számára ezen esetből is nyilvánvaló kell hogy legyen, hogy ez a tendencia egyre fokozódni fog a következő hónapokban. Az, hogy az Európai Unió egy újabb nagy geopolitikai válságban van, és az orosz-ukrán háborúban elhibázott szankciós politikával, a saját ügyeivel van elfoglalva, ez az embercsempészek számára még nagyobb lehetőséget kínál, még inkább úgy gondolják, hogy érdemes a jövőben is ezt a tevékenységet folytatni, minél több embert illegálisan Európába hozni, mert ezzel Európa meggyengül, az európai hatóságok meggyengülnek, és ők még könnyebben, még nagyobb tömegeket tudnak idehozni, és még inkább fokozni fogják a tevékenységüket. A számok is ezt támasztják alá az elmúlt hónapokból, hiszen míg az év elején körülbelül 3 ezer volt hetente az illegális átlépést megkísérlők száma, addig ez most már több mint a kétszerese, 6500. Ha pedig a teljes számokat nézem, idén július 10-éig 114 945 fő próbált meg illegálisan Magyarország területére lépni, míg tavaly az egész évben 122 ezer, tehát lassan már ott leszünk idén július derekán, mint tavaly december végén voltunk. Az elfogott embercsempészek száma is megugrott, tavaly idáig 445-öt fogtak el, idén már 861-et, tehát az embercsempészek száma is megemelkedett. Jól látható tehát, hogy arra van szükség, hogy a magyar déli határt hosszú ideig, tartósan védjük meg, és ezt úgy tegyük meg, hogy ne a rendőrség kiképzett rendőrei teljesítsenek szolgálatot csak a déli határon, hanem határvadászegységeket állítsunk föl. Erről miniszterelnök úr is beszélt az elmúlt héten, hogy körülbelül 2200 fővel indulhat meg a határvadászegységek felállítása, de ez rugalmas erő kell hogy legyen, hogy egészen 4 ezer főig felmehessen. Nyilván a tisztek, a vezetők, a parancsnokok a rendőrség állományából kerülnek ki, akik irányítják ezt a tevékenységet, de itt a határon lévő hétköznapi feladatokba viszont a határvadászok is bevonhatók lesznek, hiszen az látható ezekből a számokból, hogy az ősz igencsak forró lesz a magyar déli határon. És azt is láthatjuk, hogy bármi történhet Európában, akár embercsempész bandák lövöldözése, akár az, hogy több száz esetben beszélhetünk arról, hogy rátámadnak a magyar rendőrökre, fegyvereket vesznek elő, a fegyverekből akár lőnek is, hogy megrongálják a határkerítést, hogy betörik a magyar rendőrautók szélvédőjét, hogy megrongálják a határkerítés berendezéseit, hogy agresszíven akár tárgyi eszközök ellen, de akár személy elleni, ottani határőrizetben részt vevő személyek elleni erőszakot is alkalmaznak, ez egyre inkább fokozódik, nemcsak a no-go zónákban, hanem itt a magyar déli határon. [[16.00]] Ez a kerítés, ez a határvédelem megvéd minket ettől a hatástól is, bár az Európai Unió a 600 milliárd forintnak, amit mi eddig határvédelemre fordítottunk, csak a töredékét fedezte, valahol 1,5 és 2 százalék között van az az arány, amit ők álltak, és 98 százaléknál több, amit mi fizettünk a közös európai határ védelme céljából. Azt is láthattuk, hogy nincs a baloldalnak most már olyan politikai csoportja, nincs a Gyurcsány-pártoknak olyan tagozata, amely ne tett volna már az elmúlt években migráció melletti és kerítésellenes állásfoglalást, amely egyértelművé teszi, hogy ők ebben az esetben is feladnák a magyar nemzeti álláspontot, és szabadon engednék a migrációt, azt a migrációt, ami láthatóan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ahogy Európában a saját védelmi képesség csökken, úgy ezt kihasználják, és egyre inkább növekszik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Megtisztelő válaszát köszönöm és elfogadom. Sajnos a tény az, hogy a migránsok céljaik elérése érdekében minden eddiginél agresszívabbak, most már, ahogy mondta államtitkár úr is, a fegyveres támadásoktól sem riadnak vissza, már nemcsak kövekkel, botokkal, csúzlikkal, üveggolyókkal, gázspraykkel és létrákkal felfegyverkezve, hanem lőfegyverekkel is járják a határkerítést. Az embercsempészbandák pedig minden igyekezetükkel azon vannak, hogy pénzéhségüket kielégítve csoportosan és szervezetten minél több illegális bevándorlót juttassanak hazánk területére. Rendőreink és katonáink munkájára hazánk egész területének közbiztonsága, illetve fegyveres védelme érdekében szükség van, ezért üdvözöljük miniszterelnök úrnak az önálló határvédelmi testület felállításáról szóló bejelentését és a határvadászszázadok felállítását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendre, azonnali kérdések következnek. Kordás László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak: „Ezt hogyan gondolja, Miniszter Úr?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Kordás László képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem győzik hangoztatni kormányzati oldalról, hogy milyen nehéz idők jönnek inflációval, növekvő adókkal, zuhanó forinttal, recesszióval. Én egy példán szeretném bemutatni azt, hogyan élik meg ezt a munkavállalók, és abból látszani fog, hogy elsősorban az ő számukra önök teszik nehézzé az életet. Közös sikerekről és magyar büszkeségről beszélt Áder János 2014-ben a csornai napelemgyár alapkőletételénél, ám ehelyett szégyen és szűnni nem akaró botránysorozat lett belőle. A 15 milliárdosra tervezett projekt 1 milliárd forintos állami támogatással és csaknem 2 milliárdos uniós támogatással valósult meg. A 2015 végére ígért beruházásból az épület másfél éves csúszással készült el. 2018-ban még mindig üresen állt. 2020-ban indult meg a termelés, ekkor már milliárdos veszteséggel. Közben az OLAF vizsgálatot indított, a kormány pedig államosította azt a céget, amely részben tulajdonolja ezt a vállalkozást, ez a Kartonpack Rt. Hiába érdeklődtek sokan, mi lett a beruházásra kapott közpénzzel, az ügyészség által nagy nehezen elrendelt nyomozást bűncselekmény hiányában lezárták. Hat éve szabálytalansági vizsgálat is indult, csak a minap zárult le, még nem emelkedett jogerőre. Mondhatnánk azt is, hogy tehát minden a megszokott módon zajlik, a támogatás elveszti közpénzjellegét, az árát pedig a dolgozókkal fizettetik meg. Őket ugyanis állásidőre küldték, mert a gyártás leállt, de a bérüket négy hónapja nem folyósítják. Más munkát így nem tudnak keresni, megélhetésük viszont nincsen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezért kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt: mikor kapják meg a csornai dolgozók a jogosan várt munkabérüket? Mikor fogják végre kifizetni azt a pénzt, amiért már megdolgoztak? Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy kifejezte aggodalmát a magyar dolgozó emberek helyzetével kapcsolatban. Arra viszont szeretném felhívni a figyelmét, hogy ön 2010 előtt a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium politikai államtitkáraként, valamint a Foglakoztatási és Szociális Hivatal főigazgatói tanácsadójaként tevékenykedett, ugyanakkor álláspontom szerint az akkori foglalkoztatáspolitika nem annyira nevezhető sikeresnek semmilyen szempontból. Szerencsére azóta, 2010 óta hatalmas eredményeket tudtunk elérni, egymillió munkahelyet hoztunk létre, a munkanélküliség arányát teljesen lecsökkentettük, a munkanélküliségi ráta 3,5 százalékra csökkent; volt, amikor 12 százalékos volt. A fiatalok közötti munkanélküliségi ráta pedig borzasztó volt 2010 előtt. Én azt gondolom, hogy ezeket az arányokat nagyon szépen meg tudtuk változtatni a következetes foglalkoztatáspolitikával. A kormány számára a magyar emberek, a magyar családok biztonsága az első. Az elmúlt tíz év munkájának köszönhetően soha annyian nem dolgoztak még Magyarországon, mint ma. A járványhelyzet után is ezt a helyzetet el tudtuk érni, hiszen a járványhelyzet alatt is az volt a kiemelt szempontunk, hogy a munkahelyeket meg tudjuk védeni, és ebben megadtunk minden segítséget. A konkrét ügyben az alábbiakról tudom a képviselő urat tájékoztatni. Július elején bejelentés érkezett a csornai napelemgyár ügyében, ami alapján a foglalkoztatásfelügyeleti hatóság múlt héten vizsgálatot kezdett meg a vállalkozásnál. A vizsgálat folyamatban van, a sikeres lefolytatásig ennyi információval tudok szolgálni. Amennyiben bebizonyosodik, hogy szükség lenne rá, többek között a Bérgarancia Alapból támogatás nyújtható a bérek fedezetéhez. Képviselő úr, arra kérem, támogassa a kormányt abban, hogy a magyar emberekért dolgozzunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kordás László képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Ma már talán senkinek nem újság, hogy önök ellopják a közpénzt, akár legyen az uniós, akár pedig hazai forrás. Gyakorlatilag nem nagyon válaszolt a kérdésemre. Négy hónapja nem kapják meg az ott dolgozó emberek a fizetésüket, és sem a kormány nem látszik cselekvőképesnek ebben az ügyben, sem pedig a munkaügyi ellenőrzés, amelynek ez dolga lenne. Az, hogy most négy hónap után elindítottak egy vizsgálatot, ez a négy hónappal ezelőtti bérekre ugyancsak nem tud vonatkozni, hiszen négy hónapja nem tudnak miből vásárolni ezek az emberek a boltokban, egy olyan súlyos inflációs időszak közepette, mint amit ma megélünk. Tehát még egyszer kérdezem, államtitkár asszonyt: mikor fogják megkapni ezek a dolgozók a jogosan járó bérüket? És fel szeretném hívni a figyelmét arra is, hogy ezek a dolgozók az internet segítségével várják államtitkár asszony válaszát, tehát vegye figyelembe ezt a tényt is, amikor a választ megadja. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra államtitkár asszonynak is lehetősége van.
Köszönöm szépen a hozzászólását képviselő úrnak. Egyszerűen azt nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy mikor érkezik egy ilyen ügyben bejelentés. És, ahogy kezdtem is a hozzászólásomat, ez a bejelentés júliusban érkezett hozzánk. Természetesen az eljárás a hivatalos úton elindult, és mi nem fogjuk hagyni a magyar családokat, magyar embereket a bajban, és ahogy azt más cégek esetében is tettük, mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy segíteni tudjuk őket. Kérem tisztelt képviselő urat, hogy ön is ezekben az intézkedésekben támogassa a kormányt, és ne a 2010 előtti gondolatok vezéreljék, hanem mindig a magyar emberekről legyen szó [[Kordás László: Négy hónappal ezelőtt!]] és ebben kérem a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr nem személyesen válaszol, távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a jelen lévő Z. Kárpát Dánielt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Tisztelettel, megvárnánk a miniszterelnök urat.
Megvárják. Köszönöm. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. [[16.10]] Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen, öné a szó, Z. Kárpát Dániel képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő költségvetés tervezetében egészen elképesztő, háromszázhetven-egynéhány forintos euróárfolyammal tervezi Magyarország Kormánya mind a családok támogatását, mind a gyermeket nevelők támogatását, de elfeledkezik a kormány beszélni egy olyan különadójáról, ami nem azokra a különadókra hasonlít, amikről az elmúlt hetekben tárgyaltunk. Ott elmondtuk, hogy egy, a bankokkal kötött paktumuk után talán nem is annyira meglepő, hogy a banki ágazati különadót, a tranzakciós illetéket engedik forintról forintra áthárítani az ügyfelekre, a magyar polgárokra, családosokra. De van ám még egy, a különadóval felérő tényező, ez pedig, államtitkár úr, az egészen elképesztően gyenge forint. Még egyszer mondom: önök jövő évre is csak háromszázhetven-egynéhány forintos eurót terveznek, miközben a valóságban ez már benézett a 416 alá is, és bár ebben szigorúan tilos ellendrukkernek lenni, mert az tényleg hazaárulással érne fel, de azért azt mondjuk el, hogy nincs olyan magyar család, amely ki tudná magát vonni az elképesztően gyenge forint hatásai alól. Mondták itt többször a parlamentben, hogy vegyünk magyar termékeket, én is azokat szoktam, amikor csak tehetem, de, államtitkár úr, a hazai termesztésű, adott esetben zöldség-gyümölcs esetén is, ha az azt megmunkáló gépet külföldről kell behozni, ha a permetszert külföldről kell behozni márpedig jellemzően ez a helyzet , ott is rárakódik az extrém gyenge forint hatása az árakra, a benzin meg a szállítandó termékek esetében a további árdrágító hatásokról nem is beszélve. Egészen elképesztően megugranak tehát a családok terhei, az infláció, a gyenge forint és a kiszáradt gazdasági környezet hármas hatásának köszönhetően, és ez egy olyan tragikus helyzet, államtitkár úr, amivel szemben védelmet lényegében nem nyújtottak. Az utóbbi időben az egy gyerekre jutó családi pótlék összegét már meghaladta az az átlagosan befizetendő áfa, amit az egy gyereket nevelő magyar állampolgár fizet be az államkasszába, tehát most már az egyik zsebbe tett összeg többszörösét veszik ki lassan a másik zsebből, főleg akkor, ha a gyenge forinttal nem kezdenek valamit. A kérdés adódik: mi a tervük a forintárfolyam rendbetételét illetően? [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány célja, hogy az eddig elért eredményeket megőrizzük. Vállaltuk, hogy a költségvetés stabilitásának fenntartása mellett megvédjük a családokat, a foglalkoztatás adta nyugdíjak vásárlóértékét, a rezsicsökkentést. Gondolom, ön sem vitatja, és a példáiból ez kitűnt, hogy a hazai inflációnak mintegy 80 százaléka külföldi hatások eredménye, a magyar gazdaság ilyen körülmények között is jól teljesít. Az Eurostat júniusi adatai szerint az euróövezeti Észtországban 22 százalékot, Litvániában 20,5, Lettországban 19 százalékot ér az infláció, de Belgiumban is 10,5 százalékra emelkedett, Németországban 8,2, Hollandiában 9,9 százalékra ugrott az áremelkedés mértéke. Régiós összevetésben is jól állunk, Szlovákiában 12,5, Bulgáriában szintén 13,5, ez májusi adat egyébként, Romániában 14,5 százalék, Lengyelországban 15,6. Nem vitatva tehát az európai és a világgazdasági helyzetet, úgy gondolom, hogy Magyarország ilyen körülmények között egy jó középmezőnyben van, és meggyőződésem, hogy ilyen körülmények között, az intézkedéseinket is figyelembe véve a magyar családok számíthatnak a kormányra. Bevezettük a négy árstop politikáját, ez mintegy 7-9 százalékkal csökkenti a vitán felül, ön által is jól körülírt inflációt. Ha ezek nem lennének, akkor az infláció mértéke ennél jóval magasabb lenne. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az államtitkár úr által hivatkozott inflációs adatok, mint ma már említettem, mérik az írható DVD árváltozását és a CD lejátszására képes hifitorony árváltozását is. Nézzék meg inkább az alapvető élelmiszerek drágulását, de még ezen fékezett habzáson mért infláció is februárban 8,3 százalék volt, márciusban 8,5 százalék, tehát szépen kúszott már a háborús időszak előtt is fölfelé, tehát egy eleve gyenge állapotú gazdaságra találtak rá a háborús problémák. Éppen ezért találom nagyon durvának azt, hogy a kormánynak semmiféle terve sincs a forintárfolyam kordában tartását illetően, márpedig az inflációs helyzettel ezek egymásra hatva egy negatív spirált indítanak be, ezért arra kapacitálom önöket, hogy írják át, ha kell, a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt. Legyen önöknek, és legyen a Magyar Nemzeti Banknak is árfolyamcélja, tehát végre fejezzék be a gyenge forinttal a multi cégek kedvezményezését, végre álljanak a magyar családok oldalára, mert egyértelmű, hogy most nagyon nagy szükséget szenvednek, és bőven lenne eszközük ezen változtatni. Adódik a kérdés, hogy mere a kormány erre az útra lépni, merie megvédeni a magyar forintot.
Köszönöm, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan tudja, hogy az elmúlt időszakban végrehajtott áfakulcscsökkentések hangsúlyosan érintették az élelmiszeripar azon területét, amit ön is az előbb felhozott, így a sertéshús, baromfihús, tojás, hal, tej, éttermi szolgáltatások áfáját jelentős mértékben csökkentettük. A Magyar Nemzeti Banknak egyébként határozott árfolyam-politikája van, ön is tudja, hogy tulajdonképpen a világ és Európa árait alapvetően ma az energia ára hajtja, az energia ára miatt, a magas ára miatt gyengült az euró a dollárhoz képest, és ez mozgatja a forintot is, és nem a belső intézkedések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András és Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urakat, hogy elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelettel megvárnánk miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Ki a felelős, Miniszter úr?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat kérte föl. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Hát, hogyne, elfogadom.
Elfogadja. Öné a szó, képviselő úr.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Én szinte napra pontosan egy hónappal ezelőtt kérdeztem a minisztérium akkori képviselőjét, hogy mi a helyzet az orosz kibertámadással. Esetleg az előző részek tartalmából, ha bárki lemaradt volna erről a történetről: 2012-ben az oroszok feltörték a magyar külügy rendszereit, ott voltak mindenhol, 2013-ban sikerült őket kirúgni, 2016-ban viszont visszamásztak. Három kérdésem volt a fényes tekintetű államtitkár úr felé, vagy nem tudom, hogy hogy kell most önöket szólítani, ez az ispánozás kicsit bekavar, bocsánat; szóval, az volt a kérdésem, hogy egyrészt szóltake az oroszoknak, hogy álljanak le. Másrészt: szóltake az EU-s és NATO-partnereknek, hogy gond van? Harmadrészt pedig: sikerülte az oroszokat kirúgni a szerverekről azóta? Én erre a kérdéssorozatomra nem kaptam választ, de nem adtam fel ilyen könnyen, 103 helyre írtam, nagykövetségeknek, minisztériumnak, cégeknek, hogy akkor mi ezzel a helyzet. A Külügyminisztérium megerősített abban, hogy ne aggódjak, minden oké, jelszót cseréltek, tűzfalat frissítettek, mindenféle jogosultságokat változtattak, tehát minden jó, és ez nagyon derék, csak pont azt nem tudtuk meg, ami a lényeg lenne, hogy ott vannake még az oroszok a szerveren. [[16.20]] Úgyhogy most szeretném kérni az államtitkár urat, hogy akkor válaszolja meg ezeket, hogy ki a felelős, mi a helyzet. Ott vannake az oroszok a szervereken? Ha igen, akkor kinek köszönhetjük, hogy ez még nem lett eltávolítva? Ha nem, akkor is, ki a felelős ebben, államtitkár úr? Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Többször volt már ezen ház falai között szó arról, hogy Magyarország földrajzi elhelyezkedése, geopolitikai elhelyezkedése okán kifejezetten nagy érdeklődésre tart számot mind nyugati, mind keleti irányból érkező megkeresések, befolyásolási kísérletek, különféle információszerzési irányzatok részéről. Szeretném hangsúlyozni, hogy nemcsak keletről, hanem nyugati irányból is, ez történelmi adottság és akként kell rá tekinteni. Miután ilyen geopolitikai helyzetben, ilyen geopolitikai szerepben vagyunk, miután történelmi örökség az, hogy Magyarország kulcsszereplőként van tekintve a régióban, és kifejezetten nagy az érdeklődés az iránt, hogy Magyarország milyen politikai döntéseket hoz, milyen gazdasági döntéseket hoz, ezért ennek megfelelő az ezen kísérletek, behatolási kísérletek, információszerzési próbálkozások elhárítását szolgáló, azok elhárítását szolgálni hivatott szervek vonatkozásában. Ezek a szervek megfelelő kapacitással és megfelelő képességekkel bírnak annak érdekében, hogy ezek a kísérletek ne legyenek sikeresek, illetve minél kevésbé legyenek azok. Hogyha a Külügyminisztérium azt detektálja, hogy bármilyen irányból hangsúlyozom, bármilyen irányból keletről, nyugatról, délről, északról történik olyan kísérlet, amely azt célozza, hogy illegális információszerzés vagy befolyásolás történjen a külügy rendszerén belül, akkor minden esetben haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket. Részben saját hatáskörben van erre jogosultsága, részben pedig és nagy részben pedig azon szervek értesítése révén, amelyek, mint ahogy említettem, arra hivatottak és arra vannak kiképezve és felszerelve, hogy ezeket a kísérleteket elhárítsák. Elhiheti a képviselő úr, hogy mindig, minden esetben a törvényeknek megfelelően és a magyar szuverenitás jegyében járunk el ezekben az esetekben, és a társszervek pedig kompetens módon ellátják feladataikat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Tompos képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! Én tisztában vagyok azzal bár csak még két hónapja vagyok képviselő, de tisztában vagyok azzal , hogy a magyar kormány egy háromnapos csincsillatetemet előbb fog partnerként kezelni, mint az ellenzék soraiból gyakorlatilag bárkit; de annyival tiszteljen már meg minket, hogy egy olyan esetben, amikor pártállástól függetlenül mindenkinek az adatait lenyúlták az oroszok ettől az országtól, akkor annyit mondjanak már el: biztonságban vannak önöknél a magyar vállalkozók, az Eximmel, a külüggyel, bárkivel kapcsolatba kerülő emberek, cégek, szervezetek adatai? Kirúgták végre az oroszokat a szerverekről? Ez egy eldöntendő kérdés. Ha nem, megértjük. Az IH-tól is kérdeztem, az AH-tól is kérdeztem, mindketten azt mondták, hogy ők nem adatkezelők, ezért fordulok önökhöz. Kérem, válaszoljon erre! Köszönöm. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Képviselő úr gyanúsan jólértesültnek láttatja magát, vagy valóban érdemi információkkal rendelkezik. Megköszönöm, hogyha ezeket megosztja velünk. Ugyanis én olyanról nem tudok, tisztelt képviselő úr, hogy pártállástól függetlenül mindenkinek az adatát lenyúlta volna bárki is a Külügyminisztérium vonatkozásában, és ez az előbb elhangzott öntől. Tehát az a kérésem, hogy ha beszélgetünk ezekről a kérdésekről, akkor ezt kellő komolysággal tegyük. Tehát azt állítani, hogy egy általános kibertámadás érte Magyarországot a külügy vonatkozásában, a legkevésbé sem felel meg a valóságnak. Azt tudom önnek ezen a fórumon megerősíteni, hogy bármilyen behatolási kísérlet történik a Külügyminisztérium rendszereibe, és ilyen kísérletek rendszeresen előfordulnak, hiszen még egyszer elmondtam, hogy különösen most, az orosz-ukrán háború folytán Magyarország geopolitikai szerepe felértékelődőben van, nyugatról, keletről, délről, mindenféle irányokból rendszeresen történnek ilyen kísérletetek. Ezek elhárításáért mindig mindent megteszünk, mind a Külügyminisztérium erre szakosodott részlege révén, mind pedig azon szolgálatok révén, amelyek a magyar adatot védeni hivatottak, és ezek az elhárítások rendszerint sikerrel járnak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Harangozó képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, avagy…
El! [[Derültség.]]
Elfogadja. Akkor nincs avagy. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Bár ha tudom, hogy bejön miniszter úr [[sic!]] , akkor a miniszterelnöknek címeztem volna a kérdésemet, hiszen miniszterelnök úr július 2-án a rendőrtisztavatáson elhangzott beszédében az alábbiakat is mondta. Közös munkánk eredményeként mára Magyarország Európa egyik legbiztonságosabb országává, Budapest pedig az egyik legbiztonságosabb fővárosává vált. Érdemes ezt megbecsülni, mert a következő évtizedekben egy ország rendezettsége és biztonsága lesz a legnagyobb előny a nemzetközi versenyben. A biztonság árfolyama folyamatosan emelkedik. A rend és a biztonság Magyarország legkeményebb valutája. Az tény és való, hogy a forint nem tudja magáról ezt elmondani, de, tisztelt államtitkár úr, hogyha a legkeményebb valuta a biztonság, akkor nem értem, hogy miért kell a kezemben tartanom egy Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság által elküldött havi fizetés kivonatát, amin a következő áll: plusz 199 061 forint. Első fizetés. Kiemelném, hogy szja-mentesen, nyelvvizsgával. Siralmas írja maga az érintett. És valóban, siralmas a helyzet, hiszen a rendőrképzésbe sem jelentkeznek a fiatalok. Míg ’17-ben 3528-an jelentkeztek szakközépiskolába, 2019-ben már csak 989-en, elvégezni pedig több mint 74 százalékkal kevesebben végezték el. Mindeközben önök bejelentik kapkodva, hogy határvadászegységeket fognak felállítani; szerződéses állománnyal, de pontosan nem is lehet tudni, hogy hogyan. Maximum három évre, bruttó 260 ezer forint fizetésért. Teszik ezt úgy, hogy a budapesti tömegközlekedésen a buszok hátulján nettó 434 ezer forintért próbálnak buszsofőröket találni, hogy ezt a munkát elvégezzék; önök bruttó 260 ezerért keresnek oda munkatársat. Kérdezném államtitkár urat: mikor becsülik meg végre a rendőri, a bv-s és a tűzoltószakmát? Mikor értik már meg, hogy minimum 30 százalékos azonnali béremelés nélkül ez a szakma össze fog omlani? Várom a válaszát. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Közösen voltunk ott ezen a tisztavatáson, és valóban büszkék lehetünk arra, amit ott a fiatalok is nyújtottak, és büszkék lehetünk a magyar rendőrség teljesítményére, hiszen 2010-ben, 2010 előtt senki sem gondolta az önök oldaláról, hogy sikerül azt megtenni, amit valóban a Fidesz-KDNP-kormánynak sikerült megtenni, hogy egyharmadára csökkent a bűncselekmények száma. Azt mondták, hogy ez elérhetetlen cél, mégis sikerült elérni az elmúlt 12 évben, és valóban, nemcsak mi mondjuk ezt, nemcsak a statisztikákban mutatkozik meg ez, nemcsak magyar emberek mondják, hanem amikor itt járnak külföldi sztárok Hollywoodból, máshonnan idejönnek forgatni, elmondják, hogy számukra teljesen furcsa élmény, hogy Budapesten éjszaka ki lehet sétálni, hogy lányok egyedül tudnak járni éjszaka a budapesti utcákon, mert ezt sem Amerikában, sem Európában sok városban nem tapasztalják meg. Köszönet illet valóban minden rendőrt, hogy ilyen állapotokat tudtunk létrehozni, hogy még a külföldről ideérkezőknek is az egyik első mondata az, hogy micsoda biztonságban élünk Budapesten, és ezt mi is tapasztalhatjuk, hogy tényleg, azért a harmadára eső bűncselekményszám igencsak magas. [[Sic!]] Ha megnézi ön, ez nem véletlen, hiszen míg az utolsó baloldali költségvetésben 449 milliárd forint jutott a rendvédelem feladataira, most 966 milliárd forint jut. Ez jóval több mint a kétszerese a korábbi összegnek. Ebből a többletráfordításból sikerült több mindent elérni, meg persze a szigorú büntető jogszabályoknak is köszönhetően indult ez 2015-ben, amikor ’19-ig 50 százalékos illetményfejlesztés volt, van teljesítményjuttatás évi 8 milliárd forint értékben, lakhatási támogatás 2,8 milliárd forint értékben, amiből lakásvásárlásra fordítható 20 millió forint, vagy lakásbővítésre, -korszerűsítésre 5 millió forint, hitelkiváltó 20 millió forint. De vannak egyéb támogatások is, amelyek mind-mind a rendőröket illetik, illetőleg nemcsak 10 százalékos béremelés volt most, hanem hathavi fegyverpénzt is megkaptak a rendőreink pontosan azért, hogy elismerjük az ő munkájukat, amit az országban is és az országhatáron is végeznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Harangozó képviselő úrnak. [[16.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, az a sikerpropaganda, amit most elmondott, pont az teszi teljesen súlytalanná, hiteltelenné és hazuggá a miniszterelnök szavait. Tessék már megérteni, hogy ennyi pénzből nem tudják még a meglévő állományt sem megtartani! Csak július 1-je óta, az első néhány napban tudjuk hivatalosan 300 rendőr adta be a leszerelési papírját. 260 bruttóért valamilyen szerződéses határvadászokkal nem fog sikerülni. 2016-ban nyújtottuk be ide a parlamentnek a javaslatot, hogy legyen a rendőrségen belül önálló határrendészeti egység 12 ezer fővel. Önök leszavazták, ön is leszavazta. És tessék megérteni, hogy ez a dolog csak akkor fog működni, ha most és azonnal minimum 30 százalékos béremelést adnak legalább a végrehajtó állománynak, különben nemhogy új határvadászegységek nem lesznek itt ősszel, hanem a meglévő állomány is szét fog darabokra hullani. Kérem, hogy értsék ezt meg, és lépjenek végre. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bízom benne, hogy legalább ekkora szenvedéllyel érvelt akkor, amikor a baloldal elvett egyhavi bért minden közszférában dolgozótól, így a rendőröktől is, hogy nem lehet megtenni. De úgy látszik, ott nem hallgatták meg az ön érveit, tisztelt képviselő úr, és önök elvettek a rendőröktől, a tűzoltóknak meg a túlórapénzét sem fizették ki. Ebben a helyzetben volt a magyar rendőrség 2010-ben. Akkor volt a rendőrség hivatásos állománya 33 450 fő, most pedig 36 790 fő. Ön arról beszélt, hogy a járvány miatti felmondási moratórium után 300 fő nyújtotta be a felmondását. Ha megnézi, hogy hány hónapos időtartam után, egy 36 ezer fős szervezetnél, ez az 1 százalék közötti [[sic!]] fluktuáció nem hiszem, hogy olyan kirívóan magasnak mondható. De ettől függetlenül azzal természetesen a kormány mindig egyetértett, hogy a rendőrök munkáját meg kell becsülni; meg kell becsülni össztársadalmi szinten, és meg kell becsülni természetesen anyagi szinten is. Mi megmutattuk, hogy hogyan tudtunk bért emelni, önök meg azt mutatták meg 2010 előtt, hogy hogyan csökkentették a rendőrök bérét. A kettő között óriási a különbség nemcsak számban, hanem előjelében is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselője, alelnök asszony azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, alelnök asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom miniszterelnök úr személyes válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselője, alelnök asszony azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Dúró Dóra a fejével jelzi, hogy igen. Öné a szó, alelnök asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ukrajna az Európai Tanács döntésének értelmében az Európai Unió tagjelöltjévé válhatott mindenféle feltétel teljesítése nélkül. Arról az államról beszélünk, amely egy törvényben betiltotta az orosz zenét, az orosz nyelvet, az orosz könyveket. A kultúra megsemmisítésének ilyetén szándékával eddig csak a tálibok által uralt területeken találkozhattunk. Ehhez hasonló kollektív megbélyegzést alkalmaz egyébként az egész nyugati világ a sport területén, amikor is a nemzetközi sportszövetségek rendre büntetik az orosz sportolókat a kollektív bűnösség elve alapján. De nekünk, magyaroknak talán mégis az fáj a leginkább, hogy egy olyan államról van szó, amely a kárpátaljai magyarok jogait is évtizedek óta sárba tiporja. Erre mit tesz a magyar kormány? Beáll a sorba, és Orbán Viktor is megszavazza, hogy Ukrajna az Európai Unió tagjelölt országa legyen. Önök ahelyett tették ezt, államtitkár úr, hogy felhívták volna a nemzetközi közvélemény figyelmét mindezekre, amelyekről az imént beszéltem, ehelyett egy soviniszta állam tagjelöltségét szavazták meg. Azt, hogy az Európai Unió kettős mércét alkalmaz, már megszokhattuk, hiszen például Magyarországgal szemben is nyakra-főre indítják a jogállamisági eljárásokat, de Ukrajnának minden jogsértése felett szemet hunytak ebben az esetben is. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy miért nem léptek fel határozottabban a kárpátaljai magyarok érdekében a nemzetközi fórumokon, illetve miért nem tiltakoznak az Európai Unió kettős mércéje ellen ebben az esetben is. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Asszony! Mást sem csinál a magyar kormány Ukrajna és Kárpátalja vonatkozásában nyolc éve, mint kiáll minden nemzetközi fórumon a lehető legerősebb hangnemben a kárpátaljai magyarság megcsorbított jogainak visszaállítása érdekében. 2014-ben indult el az a folyamat az ukrajnai forradalommal, amely ahhoz vezetett, hogy Ukrajnában drasztikus módon korlátozták, korlátozni kezdték a kisebbségi jogok érvényesítését. Nyilvánvalóan ebbe beleesett a magyar kisebbség is. Felháborító jogsérelmeket szenvedett el ez a nemzeti közösségünk, és ennek megfelelően, miután külpolitikánk sarokpontja és vezérelve a külhoni magyarság jogainak megőrzése és életfeltételeinek javítása, a magyar kormány rendszerint, még egyszer, minden adandó alkalommal a leghatározottabb hangnemben közölte elvárásait Ukrajna iránt ebben a vonatkozásában, és hívta fel a nemzetközi partnerek figyelmét mindezen jogsértések orvoslásának a szükségességére. 2022 elején azonban egy drámai fordulat állt be a világpolitikában Ukrajna vonatkozásában, Ukrajna-központúsággal, nevezetesen: kitört az orosz-ukrán fegyveres konfliktus, ami a mi mozgásterünket is egy egészen más dimenzióba helyezte, és a prioritásokat is átrendezte. Jelenleg a legfontosabb feladata Magyarországnak Ukrajna vonatkozásában az idemenekülők megóvása és a kárpátaljai magyarok biztonságának a szavatolása, ezért születtek olyan döntések például a fegyverszállítások vonatkozásában, de sorolhatnék további intézkedéseket is, amelyekről lerí, hogy elsődlegesen a kárpátaljai magyar közösség szempontjai szerint kerültek meghatározásra. Tehát azzal vádolni a kormányt, hogy nem tesz meg mindent a kárpátaljai magyar kisebbség érdekében, azt gondolom, hogy időszerűtlen. A kárpátaljai kisebbség a legfontosabb szempont, amely szerint Ukrajna politikáját meghatározza a kormány. Most háború van, most az elsődleges feladatunk nekünk is, mint az egész nemzetközi közösségnek, az, hogy a béke érdekében minden nemzetközi erőfeszítést elvégezzünk, és ha egyszer beáll a béke, akkor majd elővesszük azokat az ügyeket, amelyeket nem sikerült a háború sajnálatos kitöréséig elrendezni Ukrajnával. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége alelnök asszonynak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Egy konkrét kérdést tettem fel egy konkrét esettel kapcsolatban, nevezetesen: Ukrajna tagjelölti státuszának a megszavazásával kapcsolatban, amelyet önök úgy tettek meg, hogy önök is tudják, az Európai Unió is tudja, és Ukrajna is tudja, hogy Ukrajna úgy vált tagjelöltté, hogy bevallottan nem teljesíti például a kisebbségvédelemben azokat a feltételeket, amelyek szükségesek lennének ahhoz, hogy valaki tagjelöltté váljon. Akkor minek vannak ezek a feltételek? Ráadásul rendkívül veszélyes kinyitni ezt a lehetőséget, hogy bárki tagjelöltté, urambocsá, később akár taggá váljon úgy, hogy az Európai Unió szemet huny afölött, hogy például a magyar kisebbséget évtizedek óta jogi terrorban tartja ez a soviniszta állam. Nem igaz, államtitkár úr, hogy önök mindent megtettek. Önök ismételten elszalasztottak egy lehetőséget a kárpátaljai magyarok védelmének érdekében. Én azt remélem, hogy többet ez nem fog előfordulni. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is. [[Novák Előd: Nem kötelező!]]
Tisztelt Alelnök Asszony! Miután, ahogyan említettem az iménti válaszomban, Magyarország, a magyar kormány Kárpátalja-politikáját az ukrajnai magyar kisebbség helyzete határozza meg, ebben a vonatkozásban is az ő érdekük mentén döntöttünk. Nekünk az a meggyőződésünk, hogy a tagjelölti státusz megadása Ukrajnának szolgálja a kárpátaljai magyarság érdekeit is, a végveszélybe került kárpátaljai magyarság érdekeit is. [[16.40]] Ezenfelül, amikor ön az ukránok által elkövetett kulturális bűnökről beszél, akkor azért tegyük hozzá, hogy Ukrajna ellen egy, az ukrán nemzet identitását megsemmisíteni célzó háború zajlik. Tehát azt gondolom, legyünk egy kicsit kiegyensúlyozottabbak, és az ukránokkal szemben korrektebbek ebben a vonatkozásban is. S még egyszer, a háború írja felül a prioritásokat, a jelenlegi prioritás a béke mielőbbi helyreállása, helyreállítása, az ehhez való hozzájárulásunk, és utána vesszük elő a kétségtelenül függőben maradt, elvarratlan kérdéseket, amelyek nélkül Magyarország nem fogja tudni támogatni Ukrajna európai uniós csatlakozását. Tagjelölti státuszról beszélünk, és a teljes tagság elnyeréséig Ukrajna előtt még egy kínos, nagyon hosszú és nagyon keserves út áll, amelyben minden feltétel teljesítéséhez ragaszkodni fogunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
El.
Elfogadja. Öné a szó, Szabó Timea képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr, a sajtóból tudtuk meg néhány nappal ezelőtt, hogy idén július 1-jétől a TENA Slip hagyományos felnőtt-nadrágpelenkák kikerültek a tb-támogatotti körből. Ezt a nadrágpelenkát, ezt a felnőttpelenkát lehet, hogy most ezen kacag, mert nagyon viccesnek találja idős, demens betegek és veleszületett fogyatékossággal élő betegek használják leginkább. A KSH számításai szerint ez 300 ezer embert érint ma Magyarországon, ha az időseket is és a fogyatékkal élőket is számoljuk. Tudjuk, az, hogy kikerülnek a 30 százalékos támogatotti körből, azt jelenti, hogy alsó hangon havi 15 ezer forinttal nő meg ezeknek a legkiszolgáltatottabb embereknek a havi költsége akkor, amikor a kenyér ára 40 százalékkal emelkedett az elmúlt évben, amikor az infláció miatt folyamatosan drágul az élet, és ezek az emberek, akikért senki, de önök aztán a legkevésbé sem szólalnak fel és nem tesznek semmit, egyre jobban szenvednek. Mondja meg nekem, miniszter úr, mekkora az az összeg, amit spórol a kormány ezen, ami ezeket a fogyatékkal élő embereket és az idős, demens, mozgásképtelen embereket még inkább a szegénységbe taszítja, még inkább arra kényszeríti, hogy napról napra kelljen összekapirgálniuk azt a pénzt, hogy túléljék a hónapot. Mennyit spórol ezen a kormány? S tervezie a kormány azt, hogy segít ennek a több százezer embernek? Magyarul, várhatjuke azt, hogy visszakerül a tb-támogatotti körbe ez a kör, ez a felnőtt-nadrágpelenka? Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Asszony! A miniszterelnök úrnak feltett kérdésekben ellátott helyettesítés során hasonlóan nehéz helyzetbe, hogy egy adott pelenkatípusnak a tb-támogatás alóli kikerüléséről kelljen azonnali kérdés formájában reagálnom, még nem kerültem. Köszönöm szépen, hogy erre felhívta a figyelmünket. Utána fogok nézni, hogy miért került ki ebből a körből, vane bármi oka annak, akár helyettesítő termék, akár más, ami miatt ez nem okoz ilyen sérelmet, és ha ilyen sérelmet okoz, mint ahogyan ön elmondja, akkor hogyan kerülhet vissza. [[Taps az MSZP és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak.
Köszönöm. Azért hadd segítsek egy picit a miniszter úrnak. Egyrészről azért tettük fel miniszterelnök úrnak a kérdést, mert az nem derül ki a Közlönyből, hogy ki hozta ezt a döntést. Nem tudjuk, hogy a pénzügyminiszter, a belügyminiszter vagy melyik szerv hozta ezt a döntést. Az biztos, hogy több százezer embert érint, s még egyszer mondom, a legkiszolgáltatottabbakat. Örülök, hogy ön nyitottan áll ehhez a kérdéshez, de azt azért értse meg, hogy ez nemcsak néhány százezer embert érint, hanem ha összességében a családokat nézzük ezekkel az emberekkel általában otthonápolók foglalkoznak , akkor ez akár az 1 millió embert is elérheti, akik, mondjuk, nettó 130 ezer forintot kapnak havonta a kormánytól. Egy 15 ezer forintos ilyen drágulást nem tudnak kifizetni, nem tudnak túlélni, pláne akkor, amikor a miniszterelnök úr fizetése 3,5 millió forintra emelkedett az elmúlt hónapban. Amikor motorversenyre, MotoGP-re a kormány 30 milliárdot költ, amikor emelte a titkosszolgálatok költségvetését és a kormányzati kommunikáció költségvetését 30 milliárddal, akkor ne a legkiszolgáltatottabbakon spóroljanak. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége a miniszter úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Frakcióvezető asszony, azt értem, hogy a kötelezőt el kell mondani minden felszólalásban, így ebben is, de ott már vannak ténybeli hibák és tévedések, például a MotoGP-vel kapcsolatos állítása nem felel meg a valóságnak. De ami a kérdés lényegét illeti: miután csak találgatni tudnék, ezért jobb, ha utánanézek. A tb-támogatotti körről szakmai döntés szokott születni minden esetben, nem pedig politikai, éppen ezért akkor szokott valami kikerülni, hogyha azt vagy a gyártó kéri, mert nem tud eleget gyártani, vagy pedig ha van olyan helyettesítő termék, ami kisebb tb-támogatás mellett megoldható. Tehát utána kell néznem, és ezt követően tudok önnek válaszolni a kérdésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal és Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urakat, hogy elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Köszönöm, elnök úr. Megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Keresztes László képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az elmúlt hetekben kiemelten sok figyelem jutott arra, hogy milyen borzalmas állapotban van a magyar víziközműrendszer. Több településen, több országrészben is hosszabb-rövidebb időre ivóvízhiány lépett fel. Azzal, hogy milyen állapotban van a rendszer és milyen súlyos problémákkal küzd, a kormány pontosan tisztában van, hiszen a szakmai szervezetek mellett az önkormányzati szövetségek, például a Megyei Jogú Városok Szövetsége szinte évente hívja fel erre a figyelmet, pontos információkat átadva a kormány számára, hogy milyen súlyos baj elé nézünk. Elmondhatjuk, hogy a víziközműszektor Magyarországon gyakorlatilag az összeomlás szélére került, s annak ellenére, hogy ez a helyzet alakult ki, a kormány évek óta elmulasztja a cselekvést, hogy ilyen finoman fogalmazzam meg a jelenlegi helyzetet. S azt tudjuk mondani, hogy ha nem lép a kormány érdemben, akkor középtávon össze fog omlani Magyarországon az ivóvízellátás, és össze fog omlani a vízbázisok védelme. Államtitkár Asszony! 2012 óta megduplázódott a meghibásodások száma a víziközműrendszerben, mára bőven 80 százalék fölött van a kockázatos besorolású vízműrendszerek aránya, tehát értelemszerűen 20 százalék alatt a megfelelő minősítésű rendszerek aránya. 22 százalék a hálózati veszteség, tehát miközben látjuk, hogy adott esetben vízhiány alakul ki az ország több pontján, a megtermelt ivóvíz 22 százaléka felhasználás nélkül elfolyik a rossz csővezetékek miatt. A közműcégek közül többen a gazdasági összeomlás szélén vannak, szakemberhiánnyal küzdenek, egyszerűen esélyük sincs, hogy a megfelelő megelőző karbantartó és pótlási munkákat elvégezzék, ezért a probléma hatványozottan növekszik. Én 2020-ban kérdeztem egy azonnali kérdés formájában a miniszterelnök urat, aki elismerte, hogy ezermilliárdos forráshiány van a rendszerben középtávon. Ehhez képest azt látjuk, tisztelt államtitkár asszony s ez egy mai vitában is elhangzott , hogy önök éves szinten 4-5 milliárd forintot szánnak a víziközmű-karbantartási munkára, miközben körülbelül 200-300 milliárd forintra lenne szükség. Tisztelt államtitkár asszony, ha megnézzük a jövő évi költségvetés számait, akkor azt látjuk, hogy a kormány azt a döntést hozta meg, hogy ezzel az alapvető rendszerproblémával nem kíván megküzdeni. Köszönöm előre is a válaszát. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett a jó minőségű ivóvíz-szolgáltatás fejlesztése és korszerűsítése mellett. A közműves ivóvíz-ellátottság százszázalékos hazánkban. 2020-ban országos szinten a háztartások 82, közel 83 százaléka, a városokban 90 százaléka, a községekben mintegy 62,5 százaléka rácsatlakozott a szennyvízgyűjtő hálózatra. [[16.50]] Az elmúlt időszakban a Technológiai és Ipari Minisztérium az ágazat szereplőinek bevonásával elkészítette a nemzeti víziközmű-közszolgáltatási stratégiát, amelynek célja rövid és hosszú távú megoldásokat nyújtani a teljes víziközműszektort érintő kihívásokra. Míg 2010-ben közel 400 szervezet biztosította Magyarországon az ivóvíz-szolgáltatást és szennyvízelvezetést, -kezelést, ez az integrációs folyamatok eredményeként 2020-ra 40-re csökkent. Ezzel megvalósul a méretgazdaságosság, nő az ellátásbiztonság és a szolgáltatások egységes színvonala. 2020-ban megalakult a Nemzeti Vízművek Zrt. A nehéz gazdasági helyzetbe kerülő önkormányzatok és a tulajdonukban álló víziközmű-szolgáltatók számára 2021. június 13-ától lehetővé vált, hogy önkéntes módon részt vegyenek egy, a Nemzeti Vízművek Zrt. által koordinált integrációs folyamatban, ezzel lehetőség nyílt mindenütt a folyamatos ellátás zavartalan biztosítására, valamint az adott rendszerek hosszú távú üzemeltetésére. Fontos siker a lakossági terhek csökkentése érdekében végrehajtott rezsicsökkentés. 2013. július 1-je óta nem nőttek a lakosság víziközmű-használattal kapcsolatos terhei. Számszerűsítve ez a lakossági felhasználóknak hozzávetőlegesen 120 milliárd forint megtakarítást jelentett. [[Az elnök csenget.]] Kérem a képviselő úr támogatását a víziközmű további fejlesztésével kapcsolatban.
Köszönöm, államtitkár asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Keresztes képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Évek óta nagy támogatója vagyok annak, hogy végre megkapják a víziközműcégek, méltán megkapják az önkormányzatok azokat a forrásokat, amelyek ismétlem ahhoz kellenek, hogy ne omoljon össze az ivóvízellátás Magyarországon, tisztelt államtitkár asszony. Azzal teljes mértékben egyetértünk, hogy ez a fontos közművagyon nemzeti kézben kell hogy legyen, tehát alapvetően állami és önkormányzati kézben, ugyanakkor az nagyon nem jó tendencia, hogy ilyen módon gyakorlatilag egy zsarolással be akarják kényszeríteni az önkormányzatokat, hogy a vízműközművagyont átadják állami fenntartásba. Nem ez a megoldás, hiszen itt a pontos tervezéshez, a jó karbantartási ütemezéshez kell a helyi felelősségvállalás, a helyi ütemezés, tehát alapvetően az a cél, hogy az önkormányzatok tudják fenntartani a víziközműveket, ehhez ugyanakkor a forrásokat a központi költségvetésből biztosítani kell. A kérdésem arra vonatkozik, tisztelt államtitkár asszony, hogy pontosan milyen ütemezéssel és milyen forrásból fogja a kormány azt az éves szinten több száz milliárdot biztosítani, ami ahhoz kell, hogy Magyarországon a legfontosabb közszolgáltatás, tehát az egészséges ivóvízellátás és a vízbázisok védelme, a szennyvízelvezetés fenntartható legyen. Remélem, hogy konkrét választ is kapok erre a kérdésemre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége az államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a kormány ahogy ma már egyébként egyszer elmondtam a gazdasági ellehetetlenülés elkerülése érdekében 2020. év végén a veszteséges önkormányzati tulajdonú víziközmű-szolgáltatók részére egyébként a tulajdonos önkormányzatokon keresztül közel 4 milliárd forint állami támogatást nyújtott. 2010-ben a magyar kormány nem éppen egy jó állapotban lévő víziközmű-hálózatot örökölt meg, 2018 és ’20 között a kormány a víziközművek rekonstrukcióját 4,5 milliárd forint, a hatékonyságnövelő fejlesztéseket pedig 2019-ben 3,5 milliárd forint támogatással segítette. Ezeket a fejlesztéseket nyilván tovább kell folytatni. S ezúton is szeretnék még egyszer köszönetet mondani a magyar vízügyi szakembereknek a lelkiismeretes munkájukért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Illés Boglárka, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Napjainkban a baloldal végeláthatatlan ámokfutásának vagyunk tanúi, sokan nemcsak tanúi, de elszenvedői is. Egy újabb példa erre a főpolgármester azon terve, hogy a fővárosi lakótelepeken birkalegelőket akar kialakíttatni. Karácsony Gergelyék ezen hajmeresztő ötletüket arra alapozzák, hogy egy francia nagyvárosban, Lyonban ezt már húsz évvel ezelőtt megvalósították. A birkás történet egyelőre csak egy szokásos értelmetlen baloldali elképzelés, ami viszont a 600 forintos parkolási díjat illeti, az ma már valóság. Karácsony nem tágít az autósok ellen indított, megválasztása után kezdett háborújától. Emlékezzünk a főpolgármester úr gőgös üzenetére a budapesti dugókban veszteglőknek: szálljon ki a kocsiból, és menjen gyalog! A baloldal szokásához híven bort iszik és vizet prédikál, tekintettel arra, hogy Karácsony Gergely előszeretettel szabálytalankodik a buszsávban hivatali autójával, amelyről több kamerafelvétel is napvilágot látott. Ne feledkezzünk meg Karácsony Gergely azon abszurd döntéséről sem, melyben városszerte indokolatlan mennyiségű kerékpársávot festett fel, ellehetetlenítve a közlekedést, az autósokban keltett feszültségről nem is beszélve. Ki ne bosszankodna a dugóban araszolva az üres biciklisávok mellett, amit munkaidőben leginkább a biciklisfutárok használnak. A múlt héten a dugóban 40 fokban aszalódó autósoknak a Fidelitasszal vizet osztottunk hát, egy Karácsony-szimpatizánst sem találtunk köztük. De nem is csoda, hogy sokan már azt is megbánták, hogy rá szavaztak, hiszen miközben Karácsony Gergely reggel 10 órakor még saját konyhájában büszkén szürcsölgeti a tejeskávéját, mindannyiunk számára érthetővé válik: Karácsonynak bejutni a munkahelyére nem kardinális kérdés, azonban nekünk, budapesti embereknek, tanulóknak, dolgozóknak, családanyáknak és családapáknak ez bizony létkérdés. Tisztelt Miniszter Úr! Magyarország jelenleg fontosabb problémákkal néz szembe [[Az elnök csenget.]] , mint hogy birkalegelőkké váljanak a lakótelepek területei. Létrehoztuk a Rezsivédelmi Alapot, küzdünk a háború okozta inflációval, a háborús gazdasági válsággal, az áremelkedéssel, és mindeközben segítjük azokat, akik a háború szörnyűségei elől nálunk keresnek menedéket.
Köszönöm szépen…
Kérdezem, szükségese, hogy Budapest birkalegelővé váljon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! A helyzet sajnos elkeserítő Budapesten, mert valóban, miközben a városnak bevallottan ezernyi gondja, baja, nehézsége van, ezek nem kis részét a jelenlegi fővárosi vezetés saját maga állította elő, addig Bardóczi Sándor budapesti főtájépítész nem a Ludas Matyinak, hanem egy elvileg nem vicclapnak azt nyilatkozza, hogy „Budapesten gyilkos vita megy a pesti alsó rakpart autómentesítéséről, míg például Lyon ezen húsz éve túlesett, az emberek birtokba vették a partot, a lakótelepeken pedig birkákkal legeltetnek. Elképzeli ugyanezt Budapesten?” teszi fel a kérdést. Mi nem szeretnénk ezt Budapesten elképzelni. Eleve úgy gondoljuk, hogy bizonyos köztisztségek betöltésénél előzetes megfontolásokat az alkalmasságra vonatkozóan érdemes érvényesíteni; nem tudom, hogy aki ilyen interjút ad, az feltétlenül alkalmase arra, hogy Budapesten főtájépítész legyen. De az biztos, hogy egyelőre a budapestiek azt kénytelenek megtapasztalni a jelenlegi fővárosi vezetés két és fél éves tevékenységét követően, hogy sem közlekedni és haladni, sem parkolni Budapesten nem lehet, egy önmagát zöldként azonosító budapesti vezetés olyan dugókat okozott a városban, ami miatt a környezetszennyezés is nyilvánvalóan a többszörösére nőtt. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Berki Sándor váltja fel.) Azt is látjuk, hogy koncepció, ész és értelem nélkül határoznak meg biciklisávokat. Természetesen a biciklistáknak egy nagyváros életében megvan a helyük, még valószínűleg az is igaz, hogy ez a hely egyre meghatározóbb és egyre fontosabb, de hogy itt józan átgondolás nélkül történt a biciklisávok kijelölése, arra a Nagykörút példája a legjobb. A rakpartok nélkül pedig mint azt most is megtapasztaljuk a budai oldalon Budapest közlekedése leáll, és semmilyen körülmények között nem tudja [[Az elnök csenget.]] a jelenlegi budapesti közlekedés elbírni azt, hogyha nincsenek rakpartok. Úgyhogy koncepciótlanságot látunk. Azt reméljük, hogy a főpolgármester úr is rájön arra, hogy mások másként is szeretnének élni [[Az elnök ismét csenget.]] a fővárosban, mint ő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak.
Köszönöm a válaszát, miniszter úr. Sajnos azt látjuk, hogy ez történik, hogyha nem az értelmet, hanem az elméletet kívánják a gyakorlatba ültetni, ezúttal nem hiperpasszívan, hanem hiperaktívan, és nagyon bízom benne, hogy az álproblémák gyártása helyett a valós problémákkal kezd el foglalkozni a fővárosi vezetés. Amennyiben a fővárosi vezetés és Karácsony Gergely nem fog jobb belátásra térni vagy nem lehet őt jobb belátásra bírni, akkor én nagyon bízom benne, hogy 2024-ben a választópolgárok majd segítik ezt a döntést. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége a miniszter úrnak.
Mi addig is néhány jótanácsot szívesen adnánk, például a főváros hogy valami maradandót is alkosson befejezhetné a Biodómot, hiszen ott ráadásul azoknak a kísérletezgetéseknek is megfelelő terepet tudnak találni, amelyeket itt most a lakótelepen szeretnének megvalósítani. [[17.00]] Szintén jó lenne, hogyha az óránként 600 forintos parkolásidíj-ötleteket mérsékelnék, mert ugyan az idei infláció az egész világon kétségtelenül az elmúlt 40 év legmagasabb inflációja lesz, de ez nem 50 százalékos lesz, hanem 10 százalék körüli. Örülnénk annak is, hogyha letennének a dugódíjnak a már sokszor kudarcba fulladt ötletéről, és legalább amíg még ők vezetik a fővárost, nem nehezítenék tovább a budapestiek életét, különösen a közlekedés területén. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm szépen.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Vejkey képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Nehéz szavakat találni arra a gyalázatra, amelyre a baloldal szánta magát. A mostani ügy is fényesen bizonyítja, az ellenzék 2022-ben is az őszödi beszédmondó mocsarában tengődik, és még ma is csak a Gyurcsány Ferenc által már 2006-ban lediktált kisokosból tanul moralitást. Varju László képviselő úr olyan nemtelen támadást intézett Böjte Csaba atya ellen, mely még a baloldalhoz is méltatlan, hiszen a gyermekek fájdalmából és szenvedéséből akar politikai tőkét kovácsolni. Mint ahogy annak idején Gyurcsány Ferenc a saját felelősségét és a saját hazugságainak ódiumát igyekezett szétkenni, most Varju képviselő úr is megpróbálta egy munkavállaló bűnös cselekményét összefüggésbe hozni Böjte Csaba atyával. Ne feledjék, arról a Böjte Csaba atyáról van szó, aki évtizedek óta mutat példát mindannyiunknak szolgálatból, törődésből és hitből. Arról a Böjte Csaba atyáról van szó, aki még az 1980-as években lépett be a ferences rend kötelékébe, amikor a ma már idézőjelesen demokratikus melldöngetésből világbajnok baloldalnak még lázálmában sem jutott eszébe, hogy egyszer a Parlament falai között más vélemények is elhangozhatnak. Ne feledjék, Csaba testvér az életét tette föl az elesettek, a szegények és az árvák segítésére. Egy rendkívül nagy munkabírású ember, aki próbál segíteni mindenkin, aki hozzá fordul, és ebben nagyon sok kolléga, jó szándékú, önkéntes támogató is segíti őt. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, miért támadja a baloldal Böjte Csabát. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Vádak és gyalázkodás hangzott el, főleg Varju Lászlónak a szavaiból. Vádak és gyalázkodás Böjte Csabával szemben, a Dévai Szent Ferenc Alapítvánnyal szemben és a kormánnyal, illetve a Fidesz-KDNP-vel szemben is. Ilyeneket mondott: önök a gyermekrontók pártja, a Fidesz újból a gyermekbántalmazó szövetségesüknek falaz, a kormányoldal a gyermekmegrontókat védi. Teljes gyalázkodás, és azt kell mondanom, mindenképp ízléstelen ez a dolog, mint ahogy ez az ízléstelenség nem áll messze sajnos a baloldaltól. Hiszen ha belegondolunk abba, hogy néhány évvel ezelőtt, amikor a Hableány katasztrófája volt itt a Dunán, közel háromtucatnyian vesztették életüket, akkor Szabó Timea orbánozott, és mindenféle hazug állításokat mondott. Ugyanígy nem állt távol tőlük az ízléstelen politizálás akár Márki-Zay Péter részéről, akár a baloldal részéről a Covid-járvány alatt, amikor különböző mondatok hangzottak el, hogy milyen kár, hogy csak ennyi a beteg, milyen kár, hogy csak ennyien halnak meg, illetve arra is utalás történt, hogy a Fidesz nem nagyon fog nyerni, hiszen az időskorú magyar lakosságot megtizedelte a Covid, és ők nagyrészt a Fideszre szavaznak. Sajnos, ami elhangzott, az a gyalázat nem veszi figyelembe, hogy Böjte Csaba testvér már akkor gyermekeket mentett a ’90-es évek előtt, amikor Gyurcsány Ferenc barátai, rokonai, ismerősei még Ceauşescuval paroláztak [[Derültség a DK soraiban.]] Nem veszi figyelembe ez a társaság, akik most jól mulatnak ezen, hogy Csaba testvér több mint hatezer gyermeket nevelt fel a közösségével, 26 bentlakásos intézményt tart fenn, 46 napközi otthonos ellátást, és egyébként hat évvel ezelőtt ő maga fordult a hatóságokhoz ezen ügyben, aminek a végeredménye most meglett. Ezután merik azok, akik itt röhögnek, itt nevetgélnek [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] gyalázkodnak, őt bántani, ízléstelen módon támadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm válaszát. Ami történt, arra nem lehet szavakat találni. A bűnösnek el kell nyernie méltó büntetését, de feltétlenül kívánatos lenne, hogy a közbeszédből a hasonló aljas megnyilvánulások lassan kikopjanak. Amikor Varju képviselő úr a kormánypártokat és ezzel tulajdonképpen minket is gyermekrontónak nevezett, akkor különféle érzelmek váltakoztak bennem. Először dühös indulat, mert egy piti hazugságról, egy piti csúsztatásról van szó, aztán az értetlenség töltött el, amikor Varju úr logikáját próbáltam magamévá tenni, hogy vajon ezek után, Gréczy Zsolt képviselőtársunk elhíresült fényképeire gondolva nekem is ki kéne térnem Varju úr kézfogása elől. Végül a sajnálat, a szánakozás lett az úr, hiszen szörnyű dolognak tartom, hogy 2022-ben a baloldalnak már annyi erkölcsi tartása sincs, annyira Gyurcsány Ferenc zsebében van az ellenzék, hogy egy ilyen lehetetlen nyilatkozattól való tisztességes elhatárolódásra sincs már ereje. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Soltész államtitkár úrnak.
Képviselő Úr! A legszomorúbb az volt, amikor most az ellenzéki, baloldali képviselőket néztem: jókat szórakoztak a mondatain, ahelyett, hogy azzal foglalkoznának, hogy vane következménye annak, ami náluk történik. Mondjuk, 2003-ban volt egy MSZP-n belüli erőszak. Volt következménye, uraim? Nem volt! [[Gy. Németh Erzsébet: Kaleta! Fohsz Tivadar!]] Adott esetben Gréczy Zsoltnak volt következménye? [[Sebián-Petrovszki László: Kaletáról beszélj!]] Először tagadta, lemondott, majd utána újra itt ül a parlamentben. [[Gy. Németh Erzsébet: Minden pert megnyert!]] Ugyanez történik most is: mást megvádolnak, a hatóságok meghozzák a teljesen jogos ítéletet, majd pedig a döntést, majd pedig egy olyan embert, illetve egy olyan közösséget vádolnak, meg, akik szerte a világban kivívták mindenkinek a tiszteletét, és nemcsak a tiszteletét, hanem a támogatását is. Éppen ezért Böjte Csaba ránk továbbra is számíthat, a gyermekek, akiket mentettek, továbbra is számíthatnak ránk a jövőben. Köszönöm felvetését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Soltész államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra: kérdések következnek. Elsőként Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! A miniszterelnök szerint nagyon nehéz idők jönnek; Varga Judit úgy fogalmazott, hogy a költségvetésben nagyon nagy megszorítások vannak. Kivételesen mind a ketten igazat mondtak, csak az a kérdés, hogy akkor miért hajtogatták a költségvetés vitájában, hogy itt megszorításról szó nincs. A megszorítás egyik eszköze az infláció, amit a szegények adójának is szoktak nevezni; adóztatják is önök a szegényeket tisztességgel, irgalom nélkül, főleg az élelmiszerekkel. Hogy csak néhány friss adatot mondjunk, de mindennap újabb és újabb adat kerül napvilágra: a zöldpaprika, a margarin, a csirkecomb májusban másfélszer annyiba került, mint tavaly, a kenyér, a disznózsír, a sajt, a tojás egyharmadával volt drágább. Folytathatnám, de minek is aki bemegy a boltba, az pontosan látja, hogy mi történik. Hiába hazudják önök, a drágulás oka nem a háború, hanem részint az a különadó, amelyet önök vetettek ki a vállalkozásokra, azok pedig ezt továbbhárítják a fogyasztókra, részint pedig a forintnak a zuhanása. Ez utóbbira is hadd hozzak adatokat! 2010-ben, amikor önök átvették a kormányzást, akkor egy euró 267 forintot ért megnéztük pontosan , a múlt héten már 417-et. [[17.10]] De ez sem a háború miatt van, hiszen már 2012-ben, alig két év kormányzás után elérték a 310 forintos euró/forint árfolyamot, majd utána néhány év stagnálás után, 2019-ben újra nekiállt, száguldott és így emelkedett a mostani szintre. Mondják erre is, hogy hát, a háború miatt az elmúlt egypár hónapban, de a környező valuták, a lengyel złoty, a román lej és sorolhatnám, semmilyen ilyen jelt nem mutatnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez, ami történik, nem háborús infláció, ez orbáni infláció, önök csinálják ezt, önök csinálják a forint elértéktelenítésével. A kérdésem az, hogy mit remélnek, meddig csinálhatják ezt büntetlenül. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Régi igazság, hogy a nap nem azért kel fel, mert a kakas kukorékol. Ön is pontosan tudja, hogy háború van, a háború hajtja az energiaárakat [[Sebián-Petrovszki László: Nem igaz!]] , az energiaárak meghajtják az egész világon az inflációt, ráadásul a dollár erősödik az euróval szemben, ergo ez mozgatja a forintot. Európa és Magyarország határainál háború van, ön is pontosan tudja. A háború és a brüsszeli szankciók gazdasági válságot, háborús inflációt, áremelkedést, bizonytalanságot hoznak egész Európában. Ön is tudja, hogy ennek csak a béke tud véget vetni. Ezért szorgalmazzuk a béke mielőbbi rendezését és az újabb brüsszeli szankciók elkerülését. Ami az adatait illeti: az Eurostat legfrissebb adatai szerint Észtországban 22 százalék, Litvániában 20,5, Lettországban 19 százalékot ért el az infláció, a szomszédainknál, Szlovákiában 12,5, Bulgáriában 13,5, Romániában 14,5, Lengyelországban 15,6, sőt Csehországban már 16 százalék. Képviselő úr, ön szerint ezekben az országokban is mi hajtjuk felfelé az inflációt? Kérem, higgye el nekem, nem azért kel fel a nap, mert a kakas kukorékol. Fordítva van. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bencze János, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Mindenki, aki a mezőgazdaságból él, és lenéz a földre vagy felnéz az égre, meg tudja jósolni a jövőt, hogy mi fog történni, képletesen szólva, a saját gazdaságának a jövőjét. Ha Kelet-Magyarországon lenézünk a földre, kiégett talajt látunk, ha felnézünk az égre, felhőtlen kék eget látunk, és a jövőkép igen szomorú. Kisebb mennyiségű termés, kisebb jövedelem, és a befektetett munka ugyanannyi. Ha megkérdezzük, hogy mit tudunk tenni, ki tud tenni azért, hogy ez ne így legyen, hogy a gazdákat segítsük, nagyon egyszerű a válasz: a kormány kétharmaddal, és az elsődleges dolog az aszálykárenyhítés. Azonnali segítség kell a gazdáknak. Ahogy hallottam, ezt meg is fogják kapni. Viszont a kérdés második fele, hogy a jövőben mit tudunk tenni, sokkal komplikáltabb és összetettebb, ugyanis a föld nem hazudik. Hiába fogjuk kitenni a táblákat, hogy a magyar mezőgazdaság jobban teljesít, a magyar föld jobban teljesít, nem fog működni az éghajlatváltozás következtében. Az éghajlatváltozásról már több évtizede tudunk, és tennünk kellene ellene Magyarországon. Azt szeretném megkérdezni, hogy mit kíván tenni a kormány azért, hogy az éghajlatváltozás hátrányait kiküszöböljük, hogy mi lesz a vízvisszatartással, és mi történt eddig, mi történt a Vásárhelyi-tervvel, mi történt az oda beleinvesztált milliókkal, és hogy ebből ki részesült. Ez azért fontos, mert Magyarországról köztudottan több víz folyik ki, mint amennyi befolyik, és azt a vizet meg kell tartanunk. A kérdésem nagyon egyszerű, miniszter úr: mit kíván tenni a magyar kormány azért, hogy Magyarországon tisztességes vízvisszatartás, vízmegtartás legyen, és ezáltal működjön a mezőgazdaságunk? Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ön az előre írásban leadott kérdésének más címet adott, mint amit most szóban megkérdezett. Ettől eltekintve megpróbálok erre válaszolni, ha megengedi. [[Bencze János: Köszönöm.]] Legelőször is arról, hogy mit tett a kormány az aszálykárosult gazdákért, néhány gondolatot engedjen meg. Most a június 4-ei határidőig mintegy 322 ezer hektárra adtak be kárenyhítésre aszálykárjelentést, és mi szeretnénk az agrárkárenyhítési rendszerben ezeknek a gazdáknak megfelelő módon segíteni. Ugyanakkor szeretném felhívni a magyar gazdatársadalomnak és önnek is a figyelmét arra, hogy nem mindig a segítséget kell várni. Vannak szituációk, vannak krízishelyzetek, amikor elkerülhetetlen, de egy tervszerűen gondolkodó gazdatársadalomban a mezőgazdasági biztosítási rendszerben is gondolkodni kell, mert önmagában az nem megoldás, hogy én csak várom, ha valami kár ér, és majd az állam kisegít. Nekem is mint termelőnek, gazdának is van felelősségem abban, hogyan tudom megtervezni a gazdasági folyamatokat. Csak szeretném erre felhívni a figyelmet, mert rendkívül fontos, igaz, az elmúlt időszakban egyre nagyobb számban kötnek biztosítást a gazdák is, de ezt még jobban erősítenünk kell, és erre fel kell hívnunk a figyelmet. A mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszerünk is beindult, bevált már, és ebben már az elmúlt évben is komoly jövedelempótlásra volt lehetőség. A 2019-es öntözésfejlesztés volt a szóbeli kérdése az írásbeli kérdéshez képest, szeretném a képviselő urat tájékoztatni, hogy nagyon sok intézkedés, nagyon sok lépés, nagyon sok beruházás volt már a magyar mezőgazdaságban, a magyar vidéken öntözésfejlesztés vonatkozásában, ezek részben összehangoltak, részben helyi jelentőségűek. Ezek nem állhatnak meg. Éppen ezért az elkövetkezendő hónapokban nagyon komoly munkát fordítunk arra, hogy ismételten elővegyük nemcsak a régi terveket, hanem a régi használatos csatornákat, azoknak a felújítására vonatkozó lehetőségeket, és őszre egy új öntézési tervvel fogunk a rendelkezésükre állni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lőcsei Lajos, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak. Öné a szó, Lőcsei képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az emberek minőségi és egészséges élelmiszerekkel nagy mennyiségben történő ellátása lesz a következő évek egyik legfontosabb kihívása. Az élelmiszer-ellátás és az élelmiszer-önrendelkezés stratégiai és biztonságpolitikai kérdés. Feltételezem, hogy miniszter úr is egyetért az előbb említett állításokkal, és abban sem térhet el a véleményünk, hogy a mezőgazdaság kitüntetett szerepének megfelelően a szakmai utánpótlás képzését is megfelelő színvonalon kell biztosítani. A miniszter úr nemrég a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem évzáróján úgy fogalmazott idézem -: „A magyar agrárium számára nélkülözhetetlen, hogy a mezőgazdaságban és az élelmiszeriparban a világra nyitott, innovatív, modern tudással felvértezett szakemberek dolgozzanak, akik stratégiai gondolkodás mentén jövőorientáltan élnek a lehetőségekkel, és képesek használni a modern digitális eszközöket.” A mezőgazdaságban várható kihívások és miniszter úr által hangoztatott elképzelések a szakképzésről arra mutatnak, hogy a szakemberek képzését meg kell erősíteni. A 2023-as költségvetésből mégis az olvasható ki, hogy mintegy 1,4 milliárd forint összegű forrást terveznek elvonni a mezőgazdasági középfokú szakoktatás intézményeitől az előző évi költségvetéshez képest. Az érintettek persze még nem tudnak semmit a megvalósítás módjáról. Kérdezem tehát miniszter urat, milyen hatással lesz a fent említett forrásmegvonás a mezőgazdasági szakoktatásokra, tervezike egyes iskolák összevonását, esetleges megszüntetését a fent említett forrásmegvonás hatására. Várom miniszter úr érdemi válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Lőcsei képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretnék az ön által felvázolt 1,4 milliárd forintos összegre megfelelő módon reagálni, már csak azért is, mert ez nem elvonás. Szeretném tájékoztatni önt, hogy az elmúlt időszakban a ceglédi, karcagi, törökszentmiklósi iskola a református egyház részére, míg a tokaji iskola a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére került átadásra, és a forrásátcsoportosítás kötelezettségéből fakadóan az iskolákhoz szükséges forrásokat át kell adni. Tehát ezzel nem csökkent az Agrárminisztérium támogatása a szakoktatás felé, hanem ezek az iskolák kapták meg folytatólagosan ezt az összeget. [[17.20]] Igaz, hogy ez már nem szerepel a 2023-as költségvetésben, de ezek az iskolák sincsenek már a mi agrárképzési centrumaink között. Szeretném megerősíteni azt, amire ön is utalt, hogy az elkövetkezendő időszakban nemcsak a környezetvédelmi, természetvédelmi, klimatikus viszonyok kihívására kell reagálni, hanem azokat az új technológiákat is el kell sajátítani minden egyes gazdának, fiatal gazdának, aki ezt a szakmát választja, ezt az utat, ezt az életpályát, ezt az életmódot választja. Éppen ezért az Agrárminisztérium nagyon sokat fordít arra, hogy az új agrárszakképzési centrumok révén ezek a centrumok az új oktatási feltételeknek, az új lehetőségeknek, az új technikáknak, technológiáknak megfelelően tudják biztosítani azt, hogy igen, ezek a diákok a legmodernebb, a XXI. században alkalmazott legmodernebb technikák, technológiák alkalmazására is képesek legyenek. Tisztelt képviselő úr, azért szeretném erre a figyelmét felhívni, hogy ez az elvonás visszatérve az eredeti kérdésére nem elvonás, ez csak átcsoportosítás azon iskolákra, amelyeknek nem mi vagyunk a fenntartói, ugyanakkor ez az összeg továbbra is rendelkezésre áll, és megteszünk mindent annak érdekében, hogy ezekben az iskolákban valóban a kor kihívásainak megfelelő szakképzés történjen, azért, hogy biztonságos élelmiszer-előállító legyen Magyarország számára továbbra is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Jobbikos képviselőtársam hasonló kérdést tett fel önnek, csak a válasz arról szólt, hogy az önök szakmai tudása mellé olyan ellenállhatatlan báj és kecsesség párosul, hogy így válhattak mára élő legendává. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Csakhogy ez kevés. Az a helyzet, hogy 12 éve önök kormányoznak. 12 év kormányzása alatt önök ódákat zengtek arról, hogy itt aztán öntözőcsatorna-hálózatok egész sorát fogják kiépíteni, a gazdák az öntözéses technológiára való átálláshoz minden támogatást meg fognak kapni, s az imént említett válaszban azt hallhattuk, hogy majd most elő fogják venni a régi terveket, és majd akkor megnézik, hogy mit is tehetnek. Én tisztában vagyok vele, hogy önöknél, ha elhangzik az a szó, hogy víz, akkor általában az Adrián ringatózó luxusjacht képe jelenik meg. Azt is elhiszem, hogy a víz hallatára eszükbe jut, mondjuk, még néhány lenyúlható telek a Balaton partján, mondjuk, egy kis einstand a Velencei-tónál vagy a Fertő tónál, de aszály van, károkat szenvednek a gazdák, szükség lenne a segítségre, és Tiborc panaszát nem nagyon hallják meg a fideszes nagyurak. Mondjuk, nem az a Tiborcz, akire éppen én gondolok, ő meghallja, de köszönjük szépen, ő a párjával együtt stabilan áll a mi lábunkon meg a választók lábain. Éppen ezért kérdezem, hogy mit tesz a kormány az aszály által sújtott gazdák megsegítése érdekében. Milyen öntözőrendszer és csatornarendszer kiépítését támogatták az elmúlt 12 évben? Ehhez mennyi EU-s támogatás érkezett? S ha nem támogatták, akkor azt miért nem tették? Ha építettek, támogatták, akkor a gazdák miért nem tudják azt használni? Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Lehet, hogy önnek a víz azt jelenti, amit ön mondott, nekem a víz az életet jelenti, és minden magyar gazdának a víz az életet jelenti. Ezért határozottan visszautasítom ezeket a jelzőket, amelyekkel bennünket ilyen irányban megtámadott, már csak azért is, mert ez azt jelenti, hogy önök, akik itt a fővárosban és a panel között élnek, önöknek fogalmuk nincs arról [[Komjáthi Imre: Edelény!]] , mi az, hogy mezőgazdaság, mi az, hogy vízgazdálkodás, mi az, hogy öntözéses, meliorációs tevékenység. Én nagyon sajnálom, képviselő úr, hogy önnek erről kevés fogalma van. Éppen ezért veszem azt a bátorságot, hogy önnek is felajánlom azt, mint ahogy a korábbi Mi Hazánk-os képviselő úrnak, hogy nagyon szívesen beszélgetek önnel a folyosón egy kicsit a szakmáról, hogy legyen fogalma arról, hogy mit jelentenek ezek a kifejezések. Úgy, mint gyakorló gazda merem önnek ezt mondani, és ilyenkor rendkívüli módon, nagyon türtőztetnem kell magamat, hogy ne úgy válaszoljak, mint ahogy ön kérdezett, mert én nem teszem meg önnek ezt a szívességet. Én megmaradok a szakmai múltamnál, megmaradok az önnek való tisztességes válasznál, de az ilyen kérdésekre nem tudok válaszolni, és nem is kívánok. Annyit azért elmondok önnek, tisztelt képviselő úr, hogy a statisztikánk szerint 178 ezer hektáron van vízjogi engedély. Ezt nem használja ki minden gazda, részben azért, mert nincsenek meg a feltételei, illetve nem olyan kultúrát vetett, nem olyan kultúrával foglalkozik, amit éppen ma még esetleg öntözni lehet. Ezenkívül szeretném önnek elmondani, hogy 2024-ig, ahogy terveztük, az elkövetkezendő években mintegy 100-130 ezer hektár területen fogunk új öntözőterületeket kialakítani, s ez várhatóan sajnos nagyon magas szám mintegy 25 százalékos növekedést jelent, akkor, amikor én teljesen tisztában vagyok, és már akkor a szakmában, a mezőgazdaságban, az öntözésben éltem, amikor a hetvenes évek végén 350-370 ezer hektáron volt öntözés Magyarországon. Vissza kell jutnunk minimum arra a szintre, de 2030-ig legalább 400 ezer hektárra kell megnövelni ezt a területet. Megvan a lehetőségünk, meglesz a forrásunk ehhez, és kérem a türelmét, hogy ebben értsem velem egyet, hogy ez egy szakmai kérdés és nem politikai. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszter úrnak. A kérdésre miniszter úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter kérésére Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Novák Előd képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az előre leadott kérdésem címe: „Miért egy LMBTQ-propagandista rendezi minden idők legdrágább magyar filmjét?” Örülhetnénk, hogy a sokéves kormányzati mulasztást pótolva, szorgalmazásunk nyomán is végre lesznek történelmi magyar filmek, köztük egy Petőfi-film több mint 6 milliárd forintos állami támogatásból, de annak rendezője az a Lóth Balázs, aki LMBTQ-propagandát folytatott egy tévésorozatban szintén rendezőként. Idézem: „A 200 első randi tévétörténelmet ír az LMBTQ-témában” így szól a címe a cikknek, mely részleteket is elárul a homoszexuális propagandáról, ami a cikk szerint „végre pozitív irányba formálhatja a tévénézők látásmódját is”. Szerintem viszont a devianciák népszerűsítése nagyon rossz irány. Minő érdekesség, Lóth Balázs eltitkolja a Nemzeti Filmintézet oldalán, hogy ebben részt vett, hiányzik a filmográfiájából, de a port.hu nem felejt, ott megtaláljuk a bűnjelet. Miért ilyen személyre bízzák minden idők legdrágább magyar filmjét, államtitkár úr? Mellesleg a rendező felesége, Lóth-Szabó Anita Facebook-profilképe jelenleg is egy szivárványos LMBTQ-propaganda. Régóta követeljük, hogy készüljenek végre a magyar történelem dicső időszakait bemutató, nagy költségvetésű játékfilmek. A jelenlegi kormányzatnak e téren komoly elmaradása, adóssága van. Az Egri csillagok 1968-as forgatása óta eltelt bő fél évszázadban nem készült talán csak majd most készülnek olyan nagyszabású játékfilmek, melyekre szükség volna, történelmünk különböző dicső epizódjairól. Az állami filmpolitika a történelmi tematikákban inkább csak a bűntudatkeltést támogatta. Ezzel szemben a Mi Hazánk Mozgalom erősítené a nemzeti öntudatot, a hazánkhoz való kötődést azzal is, hogy tudatosan olyan időszakokat, szereplőket állítana a középpontba például egy Rongyos Gárdáról vagy a pozsonyi csatáról készíthető játék-, illetve akciófilm által , amelyek nemzeti büszkeségünket is erősítenék. De ezt nem egy LMBTQ-propagandistára kéne bízni. Elismeri ezt? Várom válaszát és érdemi intézkedését. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő úr, hogy azzal kezdjem, hogy a magyar filmtámogatási rendszer évek óta sikeresen működik, amelyet jó pár rangos nemzetközi elismerés is igazol. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az egyes támogatások megítéléséről szakmai alapon szakmai testületek döntenek. Nem rendezők, hanem produkciók pályáznak támogatásért. Ez azt is jelenti, hogy a támogatás mértéke és a támogatás ténye az adott pályázat egészének minőségén, értékteremtő voltán és finanszírozásának kiszámíthatóságán múlik, nem csupán a minden bizonnyal népes számú alkotócsapat egyes tagjain. Abban, hogy ki milyen megfontolások alapján teszi közzé szakmai életútját, nem tudok állást foglalni, de azt gondolom, hogy a kormánynak ez nem is feladata. Ugyanakkor kérdését megvizsgálva a filmintézetes szakemberek azt a tájékoztatást adták, hogy nem az említett rendező volt a kizárólagos alkotója a szóban forgó tévésorozatnak, hanem az öt alkalmazott rendező egyike volt, de ez talán nem a leglényegesebb kérdés. Ha ön azt mondja, hogy nagy szükség van jeles történelmi eseményeinket bemutató alkotásokra, akkor én ezzel egyetértek, de ennek a törekvésnek szerintem az egyes eredményeiről ön is gyakran olvashat. [[17.30]] Amint az az alkotóművészetben már lenni szokott, sokféle elvárás fogalmazódik meg a művekkel kapcsolatban, ettől függetlenül szerintem a Szürke senkik, az Örök tél vagy éppen az Apró mesék művek sokféle elvárásnak tudtak együttesen megfelelni. Reményeink szerint a közeljövőben is számos olyan film lesz látható a mozikban, amelyek a magyar történelem dicsőséges pillanatait dolgozzák fel, és nem a bűntudatot. Említhetném az Attiláról készült filmet Vidnyánszky Attila rendezésében, az Aranybulláról szóló alkotást vagy éppen a Hunyadi-sorozatot, és az ön által említett alkotás célja is az, hogy méltó emléket állítson az 1848-49-es eseményeknek. A kormány dolga az, hogy megfelelő támogatási keretet biztosítson annak érdekében, hogy minél több magas színvonalú alkotás legyen történelmi témákról is. A többi az alkotókon múlik. Abban pedig, hogy mit gondolunk az LMBTQ-propagandáról, a népszavazás ügyében kifejtett álláspontunk az irányadó. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Magyarország a klímaválság hatásait tekintve Európa egyik legsérülékenyebb országa, és ez sehol sem annyira nyilvánvaló, mint a mára tragikus szintet elért vízhiányban. Évről évre egyre hosszabbak az aszályos időszakok, csökken a csapadék mennyisége, és az egyre ritkábban, de akkor hirtelen lezúduló csapadék lett a jellemző. Ideje belátni, hogy ez nem egy átmeneti balszerencse, hanem a klímaválság hatása, és ez évről évre romló tendenciát mutat. Száradnak a tavaink, kiszáradnak a folyóink, süllyed a talajvízszint. Ma Magyarországon olyan mértékű vízhiány van, amely az élőhelyek mellett már az élelmiszer-ellátást is fenyegeti. Idén az aszály következtében az Alföldön egyes gabonafajták esetében a szokásos termés csupán harmada vagy negyede várható, mindez ráadásul az orosz agresszió miatt égbe szökő üzemanyag- és műtrágyaköltségek mellett a gazdálkodók helyzetét nagyon nehézzé teszi. A megoldás nem a csatornaépítés és nem csupán az öntözés erőltetett növelése, épp ahogyan az előbb elhangzott. Ugyanis itt az ideje az árvízzel való ijesztgetés helyett a mezőgazdaságban is megbecsülni és megtartani a csapadékvizet, és erre ösztönözni a gazdákat is. Az elmúlt évtizedekben megszokott vízgazdálkodási megoldások már nem működnek, át kell állnunk fenntarthatóságra épülő vízgazdálkodásra, ami a táj élő alrendszereiben, a talajban, a növényzetben tárolja a vizet. Valódi kormányzati elköteleződés és megfelelő forrásallokáció nélkül nem fogjuk tudni orvosolni ezt a problémát. A vízpótlásra elfecsérelt milliárdok helyett átfogó, több ágazatot magában foglaló tájgazdálkodási és fenntartható vízgazdálkodási stratégiára és azonnali cselekvésre lenne szükség, ami szakít a vizek mesterséges levezetésével. Ezért kérem, szíveskedjen tájékoztatni, hogy mikor tesz végre a kormány hazánk elsivatagosodása ellen, és mikor kezd fenntartható, a vizet a tájban megtartó vízgazdálkodásba. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Az írásban feltett kérdésében szeretnék legelőször néhány pontosítást tenni. Először is, Magyarországon nincs veszélyben az élelmiszer-ellátás, az aszály ellenére sem. Másodszor, nem egyedi eset a Kárpát-medence. Ha nézi a híreket, olvassa az újságot, Észak-Olaszországban, Dél-Franciaországban hasonlóan kritikus helyzet van. Tehát nem csak magyar jelenségről beszélünk. [[Szabó Rebeka: A klímaválság nem magyar jelenség, így van!]] A harmadik megjegyzésem pedig, hogy a fenntartható vízgazdálkodáshoz, megkérdezem öntől, mire van szükség. [[Szabó Rebeka: Most nem válaszolhatok.]] Tudom, nem válaszolhat. De én megválaszolom: vízre, kedves képviselő asszony. Víz nélkül nincsen semmi. Beszélhetnek önök a fenntartható gazdálkodásról, a talajban való visszatartásról, olyan növényfajták genetikájának a meghatározásában, amely kevesebb vízzel gazdálkodik. Erről mind lehet beszélni, de az alapvető kérdés az, hogy vane víz. Jelen pillanatban nemcsak a Kárpát-medencében, hanem az egész kelet-európai síkságon sincs elég víz, erről beszélünk. Éppen ezért szeretném a tisztelt képviselő asszony figyelmét felhívni arra, hogy azokat az elképzeléseket, amelyeket az ősszel be fogunk terjeszteni, részben a kormányzat részéről, legyen szíves támogatni. Csak megjegyzésképpen mondom, hogy az elkészült tározóknak a vize, mintegy 5 millió köbméter, nem sok sajnos, de 2400 hektár területnek az öntözésére elég, és arra törekszünk, hogy minél inkább gravitációs úton kerüljenek ezek a vízmennyiségek, vízkapacitások a megfelelő termőhelyekre, mert ezek jelentik azt az olcsóbb vagy aránylag hatékony gazdálkodási lehetőséget, amellyel ezek a növények, ezek a gazdák, gazdálkodók megfelelő biztonságos élelmiszert tudnak előállítani. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Bakos Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Budapest lakosai az ezredforduló óta szenvedik meg az autós dugókat a mindennapjaikban. A helyzet évről évre rosszabb lesz, hiszen az autók száma egyre csak növekszik, miközben a levegő minősége romlik, aminek komoly egészségügyi kockázatai vannak az itt élők számára. Felelős döntéshozóként nem lehet más a válaszunk: forgalomcsillapítás szükséges Budapesten, hogy fővárosunk élhetőbb legyen. Érthetetlen, hogy a kormány miért nem képes felelősen gondolkodni erről a roppant súlyos ügyről. Ma Budapesten az autóktól nem lehet haladni. A dugóhoz való hatalmi viszonyulás nemcsak szemléletbeli kérdés, de gazdasági is, amit mérni lehet. Az EU-ban továbbra is Magyarország közlekedése az egyik legzsúfoltabb. A dugóban elvesztegetett órák száma egyre nő, ez jelenleg évi 42 óra sofőrönként évente. Ez rengeteg feleslegesen elfüstölt benzint és kiesett munkaidőt jelent minden egyes közlekedőnek. A dugót az emberek a pénzükkel, az idejükkel, és tegyük hozzá, az egészségükkel fizetik meg. Budapesten évente 2 ezer ember hal meg idő előtt a légszennyezés által okozott betegségekben. A kormány azonban nemcsak nem vesz tudomást erről, hanem az összes megoldási javaslatot lesöpri. Ilyen például a dugódíj, amivel több városban is sikerült csökkenteni az autóforgalmat. De ilyen lenne a klímabérlet is, amivel 5 ezer forintért lehetne közösségi közlekedéssel utazni az egész országban, ezáltal többen választanák az autózás helyett a tömegközlekedést. A dugódíj és a klímabérlet együtt élhetőbb városokat, tisztább levegőt eredményezne, ezáltal csökkennének a gazdasági és egészségügyi károk is. Akinek a munkája vagy élethelyzete miatt még így is szüksége lenne az autóhasználatra, az pedig végre tudna haladni, időt, energiát és benzint spórolva. Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor fog megérkezni a kormány a XXI. századba, és mikor vezeti be a dugódíjat és a klímabérletet? Mit tesz a kormány a közlekedésimód-váltás érdekében? Meddig kell még a budapesti embereknek szmogban, zajban, autótengerben élniük? Mikor látják be, hogy a mai állapot nem tartható fenn a végtelenségig? Köszönöm a válaszát. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, Bakos Bernadett képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Asszony! Utolsó kérdésére válaszolhatnám azt is, hogy addig kell ezt elviselni, amíg Gyurcsány Ferenc helytartója, Karácsony Gergely a főpolgármester. Addig kell ezt elviselni. Egyébként érdeklődéssel hallgattam a napirend előtti párbeszédes felszólalást, akik próbálták lenyúlni az önök témáját. Önökön is látszott egyébként, a kicsi, de annál erősebb frakción, hogy csak néztek a szemükkel, hogy milyen zöldprogrammal jött elő hirtelen a Párbeszéd, és most az a helyzet, hogy önök próbálják egymást túllicitálni, és a budapestieknek sem jó, az agglomerációból érkezőknek sem jó, és senkinek sem jó az a helyzet, amit kialakítottak. Miért nem? Ugyanis az a sok-sok… sok-sok? Inkább úgy mondanám, a néhány, de mégis átgondolatlan beruházás, amely elindult a fővárosban, annyira szervezetlen, hogy mit okoz: dugót. A dugó mit okoz? Szmogot. Ki ezért a felelős? Szerintem azok, akik a fővárost vezetik. De továbbmehetünk: értelmetlen és felelőtlen sávmegszüntetések. Mit okoz? Dugót. Végig kell menni a körúton, a Kiskörúton. Mi a következménye? Szmog. Ki a felelős? A főváros vezetése. Ugyanez, amikor a pesti alsó rakpartot le akarják zárni, ilyen terveket dédelgetnek, a dugódíj mellett, a 600 forintra fölemelt parkolási díj mellett. Mit fog az is okozni? Azt, hogy föl fogják terelni az alsó rakpartról a forgalmat a felső városrészekre vagy a belső városrészekre. Mit fog okozni? Hatalmas nagy dugókat, a hatalmas nagy forgalom pedig újabb szmogot fog okozni. [[17.40]] Tehát amikor önök azt kérdezik és keresik a megoldást, hogy mit lehetne ebben a fővárosban tenni, azt biztos, hogy nem, hogy megsarcolják az autósokat, azt biztos, hogy nem, hogy dugódíjat vezetnek be, hanem észszerűen kellene gazdálkodni. De úgy látom, nem akarom önt megbántani, nem önre vonatkoztatom a válaszomat, képtelenek elgondolkodni ezen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a főváros vezetése, Gyurcsány Ferenc és a többiek, Karácsony Gergőig bezárólag. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Tünde, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszter úrnak. Szabó Tünde képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tudjuk jól, hogy július 3-án egy látványos záróeseménnyel ért véget a 19. FINA vizes-világbajnokság Budapesten. A vizes-vb-t rövid időn belül másodjára fogadhattuk. Eredetileg Fukuoka rendezte volna a 2021-es világeseményt, ám azt a koronavírus miatt 2022-re kellett halasztani, majd a japán város visszalépett a rendezéstől, és 2017 után ismét mi fogadhattuk ezt a nagy eseményt. Nyugodtan kijelenthetjük, hogy Milák Kristóf világcsúcsa mellett egy másik világrekord is született Magyarország részéről, hiszen az eseményt példátlanul rövid időn belül kellett megrendezni, azaz négy hónap állt rendelkezésünkre a felkészülésre. A „Make history” szlogen a rendezés szempontjából mindenképp teljesült, és ezért óriási köszönet illeti a szervezőket és a szervezőbizottság vezetőjétől kezdve a végső lebonyolításban rendelkező és segédkező önkéntesekig. És mi nagyon büszkék lehetünk sportolóinkra is. Gratulálunk az érmekhez és a helyezésekhez. Magyarország öt éremmel a 10. helyezést érte el a szimbolikus éremtáblázaton, ami előzetesen is nagyon fontos volt, és a várakozásokhoz mérten is nagyon jó eredménynek mondható. A vizessportágakat tömörítő nemzetközi szövetség elnöke kifejezetten hálás, amiért ismét mi vállaltuk be ezt a rendkívül nagy eseményt, sőt a FINA elnöke úgy nyilatkozott, hogy a valaha volt legjobb vizes-vb-t rendezte meg Magyarország. Ezúton tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy hogyan értékeli a 2022-es vizes-világbajnokságot, és mennyire volt sikeres az extrém rövid idő alatt lebonyolított szervezés. Mekkora stáb, hány szervező, mennyi önkéntes vett részt a rendezvény lebonyolításában? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Milyen sportdiplomáciai jelentősége van a magyar rendezésnek? Köszönöm szépen előre is megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Schmidt Ádám államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Feltett kérdésére az alábbi választ tudom adni. A budapesti világbajnokság záróeseményén a nemzetközi úszószövetség, a FINA elnöke, Husszein al-Musszalam úr azt mondta, hogy ez volt minden idők legsikeresebb világbajnoksága. Azt gondolom, ez mindannyiunk számára hatalmas elismerés és büszkeség. Legutóbb tőle ezt 2017-ben hallhattuk, szintén a budapesti világbajnokságot követően, úgyhogy minden bizonnyal igaz lehet, hogy Budapestnél csak Budapest tud jobb világbajnokságot rendezni. Azt gondolom, ezért sokaknak jár köszönet, de ahogy képviselő asszony is kiemelte, a szervezőbizottságnak mindenképpen. A világbajnokság szlogenje volt a csináljunk történelmet, „make history”, és a világbajnokságot követő záró sajtótájékoztatón mi ezt már úgy használtuk, hogy „made history”, vagyis hogy történelmet írtunk, és azt gondolom, hogy köszönet jár a 47 főből álló szervezőbizottságnak, az ő munkájukat segítő mintegy 400 főnek, aki szervezőként vett ebben részt és több mint ezer önkéntesnek. A másik, talán legfontosabb hozadéka ennek a hazai rendezésű világbajnokságnak a sportdiplomáciai sikerünk, ugyanis a világbajnokság ideje alatt tartott elnökségi ülést és kongresszust a nemzetközi úszószövetség, ahol döntöttek arról, hogy a testületek milyen összetételben kerüljenek megválasztásra. Hat sportági testületből öt testületben kapott honfitársunk bizalmat, ami példaértékű és történelmi siker, és azt gondolom, ebből is kiemelkedik, soha nem volt még ilyen, hogy két elnöki széket is honfitársunk kapott meg. Ha megengedik, a nevüket is megemlíteném: dr. Molnár Tamás a technikai bizottság elnöke, háromszoros olimpiai bajnokunk és dr. Kemény Dénes pedig az edzői bizottság elnöke. Innen is gratulálunk nekik, és sok sikert kívánunk a munkájukhoz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Schmidt Ádám államtitkár úr. Az utolsó kérdés: Gréczy Zsolt, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak. Öné a szó, Gréczy képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A forint teljes összeomlásával, az orbáni inflációval és a brutális orbáni megszorítócsomaggal mára odajutottunk, hogy egy év alatt legalább 30 százalékkal emelkedtek az élelmiszerek árai. A DK éppen ezért követelte azt, hogy az év végéig csökkentsék nulla százalékra az alapvető élelmiszerek áfáját, hogy megfékezzük ezt az élelmiszer-drágulást. Korábban önök is követeltek egyébként áfacsökkentést, úgyhogy ez az önök számára bizonyára nem egy új hír. Önök erre akkor nemet mondtak, és nyilvánvalóvá tették, hogy szó sem lehet semmilyen adócsökkentésről; önök igényt tartanak a rekorddrága élelmiszerek után beszedett rekordmagas adóbevételre is. Egyszerű a képlet: ha egy termék a boltban száz forintba kerül, abból az állam 27 százalékos áfakulcs mellett 27 forintot keres, 200 forintnál pedig már 54-et. Ez történik most is. Miközben az emberek egyre nehezebben tudják kifizetni a bevásárlást, önöknél egyre több áfabevétel landol. Minél drágábban vásárolunk, minél rosszabb a magyar embereknek és családoknak, annál jobb az Orbán-kormánynak, hiszen a családok szenvedésén óriási áfabevételre lehet szert tenni. Az mostanra világos, hogy önök szerint az embereknek és a családoknak kell megfizetniük az elhibázott orbáni gazdaságpolitika árát. Önök többször is elszólták magukat: egyszer azt mondták el, hogy extraprofitként tekintenek az emberek megtakarításaira, legutóbb pedig Varga Judit miniszter ismerte be, hogy szó szerint idézem nagyon nagy megszorítások vannak. Köszönjük szépen, mi ezt eddig is tudtuk, de ezt beismerő vallomásnak tekintjük. Egy kérdés mégis maradt, kérdezem hát államtitkár urat: mennyi pénzt keresett a magyar állam az élelmiszer-dráguláson, mennyivel nőttek az áfabevételek, amióta aranyáron van az élelmiszer? Ha úgy tetszik, mekkora az extraprofit, amit az állam az élelmiszer-dráguláson keresett? Köszönöm szépen, várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Így megközelíteni egy kérdést, hogy az áfabevételen az állam keres, az eleve visszataszító. Ha megengedi, akkor mondok önnek néhány olyan példát, amikor a kormány, az Országgyűlés az elmúlt időszakban csökkentette az áfát, lemondott áfabevételről annak érdekében, hogy az élelmiszer ára olcsóbb legyen. ’14-ben az élő és félsertésnél 5 százalék, a sertéshúsnál ’16-ban 5 százalék, a baromfihúsnál ’17-ben, a friss tejnél 2017-ben, az éttermi vendéglátásnál a helyben készített italnál 5 százalék, az ESL és az UHT tejnél és tejtermékeknél 2019-től 5 százalékos áfakulcs a 18, illetve a 27 százalék helyett. Amikor ezeket a döntéseket hozta a kormány, lemondott áfabevételről annak érdekében, hogy az embereknek jobb legyen. De most a gazdasági nehézségek, a magasabb infláció idején az üzemanyagárstop mit jelent? Azt, hogy nem engedi, hogy magas legyen az üzemanyagok ára a magyar állampolgároknak, áfabevételről mond le az önök megközelítése és logikája szerint. Vagy az élelmiszerárstop mit jelent? Hogy megállítják az élelmiszer árát, hogy ne legyen magas, ez kevesebb áfabevételt jelent. Vagy a rezsiköltségek megállítása mit jelent? Azt jelenti, hogy alacsony a rezsidíj, és a lakosság így a rezsivel együtt kevesebb áfát fizet. Vagy mondok önnek két példát, amikor az áfabevételből az emberek kaptak vissza: ez év februárjában az adó-visszatérítést és a 13. havi nyugdíjat. Tisztelt Képviselő Úr! Ezeknél a döntéseknél a kormány szándékosan lemondott adóbevételről. Az inflációt nem a kormány csinálja, és nem a kormány dönti el, hogy magasabb árakon történik az élelmiszerek értékesítése. Köszönöm szépen. [[17.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A kérdések sorát is lezártuk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/119. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. július 7-én megtárgyalta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/119. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 35 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot 2013 őszén tárgyalta és fogadta el az Országgyűlés. Már az eredeti törvényjavaslat is egy úgynevezett vegyes típusú megállapodás volt, melynek értelmében az Európai Unió valamennyi tagállamának ratifikációjára szükség volt annak elfogadásához. A megállapodás életbelépése ugyanis mindkét régió piacának megnyitását eredményezte. További cél volt a gazdasági integráció erősítése Közép-Amerikában, valamint a kétoldalú kereskedelmi forgalom növelése. A megállapodás három pilléren alapult: politikai párbeszéd, együttműködés, valamint kereskedelem. Látható tehát, hogy az eredeti cél nem csak az egyszerű kereskedelmi megállapodás volt, hiszen az az egyes pillérek között kölcsönös feltételrendszert, illetve összefüggéseket alakított ki. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával szintén a 2012 júniusában aláírt megállapodás szerződő felévé válhasson. Ezért az mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen az előterjesztőnek. Megkérdezem Magyar Levente államtitkár urat, most vagy később kíván majd szólni. [[Magyar Levente: Később.]] Köszönöm szépen. Jelzi, hogy majd később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Nem érkezik jelzés.]] Mivel nem látok jelentkezőt, ezért a nem létező vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! Most kérdezem meg a külügyi államtitkár urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy ez egy ritka szép pillanata annak a külpolitikai kérdésekben fennálló össznemzeti konszenzusnak, amely ugyan kevés területet jellemez, de az ilyen jellegű kérdéseknél rendre megerősítést nyer. Köszönöm a frakciók belátását ez egy technikai jellegű kérdés , hogy nem támasztottak problémát, ugyanis nekünk kötelezettségszegési eljárással kellene szembenéznünk, ha ez a jegyzőkönyv nem kerülne törvény útján kihirdetésre. Ezért köszönöm a konstruktivitást, remélem, hogy a következő bármely témában, a külpolitikai, külgazdasági világhoz kapcsolódó kérdésben, amely majd idekerül, hasonló egyetértés alakulhat majd ki, hiszen régi törekvése a magyar politikának, hogy a külpolitika alapvetően konszenzuson alapuló fő irányvonalak mentén szerveződjön. Erre egy jó példa a mai eset. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most pedig soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/287. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. július 7-én tartott ülésén megtárgyalta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/287. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 39 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Mind Katar, mind az Európai Unió tagállamai részes felei a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. december 7-én, Chicagóban aláírásra megnyitott egyezménynek. Az előttünk fekvő törvényjavaslat pedig elősegíti az országaink közötti politikai és gazdasági kapcsolatok szorosabbra fűzését. Megjegyzendő, hogy hatékony légi közlekedési megállapodás hiányában nem biztosított a kereskedelem, a beruházások, az idegenforgalom fejlesztése, valamint a társadalmi-gazdasági együttműködések előmozdítása. A megállapodás életbelépésével emellett biztosított lesz a légitársaságok számára a méltányos és egyenlő versenyfeltételeken alapuló nemzetközi rendszer kiépülése is. Manapság a légi közlekedés alapvető feltétele a legmagasabb fokú biztonság, gondolva itt a személy- és vagyonbiztonságra, valamint az olyan események kiküszöbölésére, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország és Katar között fennálló politikai kapcsolatok barátiak és kiegyensúlyozottak, amit kiválóan bizonyít az is, hogy a közelmúltban a magyar miniszterelnök, a volt köztársasági elnök, illetve az Országgyűlés elnöke is látogatást tett közel-keleti partnerünknél. Ki kell emelnünk azt is, hogy az elmúlt években számos kétoldalú egyezményt kötöttünk gazdasági, kulturális és energetikai területeken Katarral. Az elmondottak is azt példázzák tehát, hogy az Öböl térségében Katar kulcsfontosságú partnere Magyarországnak. Éppen ezért az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztők nevében jelen lévő Koncz Zsófia államtitkár asszonyt, kíváne most szólni. Jelzi, hogy nem. Vagy jelezte, hogy igen? [[Dr. Koncz Zsófia: Igen.]] Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Csak szerettem volna megköszönni képviselő úrnak a hozzászólását, illetve a bizottságnak a támogatását. A törvény részletes vitája során csak apróbb technikai módosításra került sor. Az indítvány céljáról már beszéltünk, és ahogy képviselő úr is elmondta, a felek célja, hogy javítsák a légi járatok üzemeltetésének feltételeit, és előmozdítsák a méltányos és egyenlő versenyfeltételeken alapuló nemzetközi légi közlekedési rendszer kialakítását. Kérem önöket, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Jelzem államtitkár asszonynak, amennyiben a vita végén élni kíván a felszólalás lehetőségével, akkor 14 perc 20 másodperc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Államtitkár asszony, kíváne szólni? [[Dr. Koncz Zsófia nemet int.]] Nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Bejelentem, hogy a következő napirendi pontunkra nem tudunk rátérni, amíg a TAB ülése tart. Kérem Jakab alelnök urat, foglaljon itt helyet, és várjuk meg a Törvényalkotási Bizottság ülésének végét, utána folytatjuk munkánkat. Addig egy nagyon rövid szünetet rendelünk el. [[Szünet: 18.00-18.36]] (Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Berki Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország gazdasági érdekeinek védelmével ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. A Gazdasági Bizottság által előterjesztett javaslat P/578. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként megadom a szót Bánki Erik úrnak, a Gazdasági Bizottság elnökének, a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat előterjesztőjének. Mielőtt megadnám a szót, elnök úr, tájékoztatom, hogy a nyitóbeszédre, a vita közbeni felszólalására és a viszonválasz elmondására összesen 20 perces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, elnök úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő politikai nyilatkozat azért szerepel a tisztelt Ház asztalán, mert az Európai Parlament a múlt hét csütörtökén, azaz július 6-án egy olyan állásfoglalást fogadott el a globális adóügyi megállapodást aláásó nemzeti vétókról, melyben azon túl, hogy felszólítja Magyarországot arra, hogy haladéktalanul vessen véget a globális adóügyi megállapodás Tanácsban való blokkolásának, az uniós alapszerződésekben foglalt egyhangú döntéshozatali szabályok megkerülését vetíti előre. Továbbá összekapcsolja Magyarország globális minimumadót ellenző álláspontját a magyar helyreállítási terv jóváhagyásának kérdésével. A globális minimumadó elfogadása véleményünk szerint olyan többletterhet róna a magyarországi vállalkozásokra, ráadásul több ezer ilyen vállalkozást érintene, amely álláspontom szerint nemcsak a magyarországi nagyvállalatokat, hanem egész Európát versenyhátrányba sodorná. A háború okozta különösen érzékeny gazdasági helyzetben véleményünk szerint ez egyszerűen elfogadhatatlan. Az Országgyűlés a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló 24/2022. [[VI. 21.]] számú országgyűlési határozatában egyértelművé tette, hogy ellenzi a vonatkozó tanácsi irányelv elfogadását. Az Európai Parlament, meggyőződésünk szerint hatásköreinek jelentős túllépésével arra kényszerítené Magyarországot, hogy adja fel saját nemzetének képviseletét, a magyarok képviseletét. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ahogy a kormány eddig is, úgy most is és ezután is a magyar emberek pártján áll, és minden olyan kérdésben, amely Magyarországot, a magyar embereket, a magyar emberek életét hátrányosan érinti, bele fog állni minden vitába ugyanúgy, ahogy eddig is tette, legyen bárkinek bármilyen érdeke emögött. Tisztelt Országgyűlés! A globális minimumadóval kapcsolatban az Egyesült Államok is nyomást akar gyakorolni Magyarországra azzal, hogy felmondta a hazánkkal 43 éve megkötött, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt. Az ok egyértelmű: Magyarország ellenáll a globális minimumadó bevezetésének és az azzal járó adóemelésnek. Európa gazdaságának véleményünk szerint ma hosszú távú háborús inflációs környezetben úgy kellene működnie, hogy lehetőséget adjunk az európai vállalkozásoknak arra, hogy meg tudják őrizni munkahelyek százezreit, és olyan gazdasági eredményt és teljesítményt tudjanak nyújtani, amelynek köszönhetően az európai államok az előttünk álló, várhatóan egészen mély és intenzív válság ellenére is tudják biztosítani a nemzeti össztermelés emelkedését vagy legalábbis szinten tartását. Mi, magyarok sokat dolgoztunk azért, hogy nálunk legyenek Európa legalacsonyabb adói. A globális minimumadó bevezetése azt jelentené, hogy a magyarországi termelő vállalatok társaságiadó-terhelése tulajdonképpen a duplájára emelkedne. Ez Magyarországon munkahelyek tízezreit sodorná veszélybe. Mindezek alapján, bármekkora is legyen rajtunk a nyomás, természetesen nem támogatjuk a globális minimumadó 2023. január 1-jével történő bevezetését, nem kockáztatjuk a magyarok tízezreinek munkahelyeit, az adóügyi szakmai konzultációkat pedig amerikai republikánus barátainkkal folytatni fogjuk. Fontos megjegyeznünk, hogy Magyarország továbbra is az Európai Unió és a magyar gazdaság versenyképességét tartja elsődlegesnek, tehát nem értünk egyet olyan adóemeléssel, amely jelentősen megnehezítené a helyi nemzeti vállalkozások adóterhét, márpedig a globális minimumadó javaslata európai szinten ezt jelentené. Magyarország eddig is együttműködő partner volt az adóügyi kapcsolatokban, és a kormány továbbra is arra törekszik, hogy a felmerülő kérdéseket az adott tagállamokkal személyesen, egyenként megoldja. A globális minimumadó viszont egy, a versenyképességet rontó lépés lenne, ami veszélyeztetné a munkahelyeket, és több olyan ország van, amely velünk együtt ennek a bevezetésében óriási kockázatokat lát. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, a jelenlegi háborús helyzetben Európa gazdasági stabilitását nem az egész Európát versenyhátrányba sodró javaslatok elutasítása miatti megbélyegzés, hanem a béke mielőbbi helyreállítása mozdíthatja elő. Most gazdasági növekedésre, adócsökkentésre, beruházásösztönzésre van szükség, mert csak így tudjuk megvédeni a munkahelyeket. Az elhangzottak ismeretében javaslom az Európai Parlament 2022. július 6-án született állásfoglalásában foglalt politikai nyomásgyakorlás egyértelmű és határozott visszautasítását. Ezért arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az Országgyűlés Gazdasági Bizottsága által benyújtott politikai nyilatkozatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tájékoztatom, elnök úr, hogy 15 perc időkerete maradt a további vita során. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván szólni. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vitában való felszólalásaira összességében 10 perc időkeret áll rendelkezésre. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem fogom kihasználni az időkeretet, csak szeretném jelezni önöknek, hogy a kormány támogatja a politikai nyilatkozat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Földesi Gyula képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. július 11-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország gazdasági érdekeinek védelmével ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról szóló P/578. számú politikai nyilatkozatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[18.40]] Tisztelt Országgyűlés! A politikai nyilatkozat szerint egész Európát versenyhátrányba sodorná a globális minimumadó elfogadása, valamint komoly többletterhet jelentene a magyar vállalkozásokra nézve, tekintve, hogy ez a 15 százalékos globális minimumadó arra kényszerítené Magyarországot, hogy duplázza meg a vállalkozásokat terhelő adókat, ami jelenleg 7,5 százalék. Ez a jelenlegi háborús helyzetben meglátásunk szerint teljes mértékben elfogadhatatlan. Az Országgyűlés a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló 24/2022. [[VI. 21.]] országgyűlési határozatában világosan kimondta, hogy ellenzi a vonatkozó tanácsi irányelvtervezet elfogadását. Az Európai Parlament hatásköre egyértelmű túlterjeszkedésével azt próbálja ráerőszakolni Magyarországra, hogy a saját gazdasági érdekeinek képviseletét adja fel. Az Egyesült Államok szintén nyomást akar gyakorolni Magyarországra, így felmondta a hazánkkal 43 éve megkötött, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodást, melynek egyértelműen az az indoka, hogy Magyarország ellenáll a globális minimumadó bevezetésének. Európa gazdaságának ma hosszú távú háborús inflációs környezetben kell működnie. Ha ezen körülmények között a termelővállalatok adóterhei tovább növekednének, annak beláthatatlan következményei lennének. Az energiaárak elszabadulása miatt az európai versenyképesség már most romokban van, a globális minimumadó bevezetése pedig csak tovább rontaná a helyzetet. Bármekkora is rajtunk a nyomás, természetesen nem támogatjuk a globális minimumadó európai bevezetését, hiszen nem kockáztathatjuk ezzel több tízezer magyar honfitársunk munkahelyét. Jelenleg a legfontosabb feladatunk a gazdasági növekedés előmozdítása, az adócsökkentés, valamint a beruházások ösztönzése, mert csak így tudjuk megvédeni a munkahelyeket. Mindezekre tekintettel javaslom a politikai nyomásgyakorlás visszautasítását, a politikai nyilatkozat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság kisebbségi előadót nem állított. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 10-10 perc időkeret áll rendelkezésükre. A vita közben a kétperces hozzászólásokat bele kell számítani az időkeretbe. Tisztelt Országgyűlés! Most az írásban előre bejelentett felszólalások következnek. Megadom a szót Győri Enikő képviselő asszonynak, európai parlamenti képviselő, Fidesz-KDNP. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Itthon lenni mindig jó, e falak közt szót kapni pedig megtisztelő. Köszönöm a frakciómnak, hogy egy múlt heti európai parlamenti határozat nyomán EP-képviselőként én lehetek ma a vezérszónok. Az elmúlt egy évben európai parlamenti munkám egyik központi témája volt a nemzetközi vállalati adórendszer reformja, illetve az uniós adópolitika koordinációja. Az EP több alkalommal nekigyürkőzött, hogy eszmecserét folytasson a kérdésben. Bizony, kedves képviselőtársak, nem volt könnyű megélni, hogy a brüsszeli tisztelt ház, ahol jelenleg relatív baloldali többség dominál, fittyet hány a rendkívüli gazdasági helyzetre, állandóan adót akar emelni, valamint a szerződésekkel szembemenve uniós szintű adóharmonizációt követel. Nézzük is, milyen az a nemzetközi gazdasági környezet, amikor ezt teszi! Az Unió éppen csak elkezdte összeszedni magát a koronavírus-járvány okozta gazdasági válságból. A Bizottság idén februárban közzétett gazdasági előrejelzése 2022-re 4 százalékost, 23-ra már gyengébb, 2,8 százalékos növekedést jelzett, 23-ra pedig csak 1,9 százalékos inflációt várt. A közvetlen szomszédunkban azonban kitört egy háború, ráadásul egy olyan háború, amelynek mélyreható és súlyos gazdasági, előbb-utóbb pedig társadalmi következményei egyre markánsabban érezhetők. A lassuló, idén már csak 2,4 százalékosra becsült uniós gazdasági növekedés növekvő inflációval párosul. Ez utóbbi az eurózónában rekordot döntő 8,6 százalék volt júniusban, bár ez csak az átlag, hiszen például balti barátunk, Észtország lakosai 22 százalékos inflációval néznek szembe. Ennek, illetve az ellátóláncokban fennálló zavarok miatt az oroszlánrészét az elszabadult energiaárak teszik ki. Sajnos, a már egy éve növekvő energiaáraknak az EU gyógymód helyett inkább mérget injekciózott be az elhibázott szankciós politikával. Amerika belehajszolta Európát a szankciókba, ő maga egyébként egyre óvatosabb. Az uniós tagállamok elkezdtek vészhelyzeti terveket gyártani, de annak felismerésére még nem voltak képesek, hogy a szankciókkal saját magukat lőtték lábon, az agresszor Oroszország pedig továbbra is jól keres átirányított energiahordozó-exportján. Mindezekre a problémákra Magyarország többször rámutatott. Álláspontunk egyértelmű, újabb szankciók helyett tűzszünetre és békére lenne szükség. Ez lenne az egyetlen hatásos fegyver az infláció és a válság ellen. Emellett fontos lenne a gazdaság stabilizálására, a növekedést segítő és munkahelyteremtő beruházások támogatására koncentrálni. Adóemelés és a tagállamok közötti feszültségkeltés helyett erre volna szükség. A baloldal azonban mindig ezt az adóemelési, kudarcos receptet veszi elő. Tavaly június óta a múlt héten Strasbourgban elfogadott szöveg a hetedik olyan európai parlamenti határozat, amely az adók növelését és az adópolitika uniós hatáskörbe emelését sürgeti. Emellett épp az elmúlt egy év alatt négyszer vitázott a parlament a globális minimumadóról. Teszi ezt úgy, hogy különösebb hatásköre nincsen adópolitikában. Természetesen emellett Magyarország sorozatos pellengérre állítása szintén mint már egy séma megjelenik. Meglepetés nincs ebben, megszoktuk. [[18.50]] Jól illik ebbe a baloldali forgatókönyvbe a múlt heti plenárison elfogadott állásfoglalás. Elmondhatjuk, hogy ez nem más, mint a baloldali nyomásgyakorlás csúcsra járatása. Egy határozatban sikerül lándzsát törni az adóemelés mellett, miközben belefért egy legfőbb tagállami szuverenitást képező nemzeti hatáskör, azaz az adópolitika jogalapjának támadása, egy szerződésekben rögzített jog elvitatása egy tagállamtól, és még Magyarország ismételt célkeresztbe állítása is úgy, hogy közben az EP össze nem tartozó dolgokat köt össze. Mindez tehát nagyon súlyos kérdéseket vet fel. Nézzük az elsőt! Ez az adóemelés, mert nálunk a minimumadó bevezetése egyértelműen ezt jelentené egy drámai gazdasági helyzetben. Az Európai Parlamentben a versenyképesség mára szitokszóvá vált. Azt tapasztalom a mindennapjaim során, hogy erről egyre kevesebbet lehet beszélni, mindig más, a versenyképességet pontosan ütő dolgokra akarnak hangsúlyt fektetni a képviselők. Hogy kapcsolódik össze a versenyképesség és a globális minimumadó? Három ponttal támasztanám alá. Az első, hogy a tavaly októberi OECD-megállapodás óta drasztikusan megváltozott a helyzet. Beszéltem az előbb az elszálló inflációról, a csorbuló ellátási láncokról. Kármentés helyett ezekkel kellene foglalkozni, nem pedig adókat emelni. Másodszor, a globális minimumadó egy kétpilléres csomag része. Az első pillér, amely eredetileg a nagy techcégek megadóztatását célozta, sehol nem tart. Ezt maga az OECD főtitkára nyilatkozta májusban. Úgy tűnik, hogy csak a termelővállalatokat veszik célkeresztbe. Kérdezem, hogy ez miért jó nekünk. Nem véletlenül volt szó csomagról, tehát hogy egyszerre kell a globális minimumadót és a nagy techcégek megadóztatását tető alá hozni. Addig tudtuk támogatni a globális minimumadót, amíg volt esély arra, hogy a techóriások sem ússzák meg az adófizetést. Mára azonban ez kétségessé vált. Harmadszor, szemellenzővel rohanunk előre, mivel azt mihamarabb be akarjuk vezetni, a nemzetközi partnereink Amerikában és Ázsiában pedig nem serénykednek azt végrehajtani. Az elhamarkodott döntéssel tehát az európai cégeket egyértelműen versenyhátrányba hoznánk. Ezt Magyarország sok alkalommal elmondta, és mi emellett tíz éve sikeresen adót csökkentünk, tehát nem szeretnénk egy olyan politika mellett felsorakozni, amelyik ezzel ellentétes. De nézzük a versenyképességen túlmutató egyéb érzékeny kérdéseket! Az adópolitikában alkalmazott egyhangúság bármilyen formájú kikerülésére tett próbálkozás ellentétes a szerződésekkel. Az adópolitika nemzeti hatáskör, a nemzeti szuverenitás egyik pillére, emiatt hozzák ott a döntéseket konszenzussal. Ennek az EP általi megkérdőjelezése nemcsak a szerződések szellemével, hanem a betűjével is szembemegy. Nincs közös fiskális politika! Az adódöntésekért önök, nemzeti parlamenti képviselők viselik a felelősséget. Az EP tehát egy olyan kérdésben vindikál magának döntési jogot, amelyért nem felelős. Tehát ez a felelőtlen, értelmetlen hatalomhajhászásnak a politikája. Úgy tűnik, a baloldalnak ez nem okoz problémát, márpedig ez a tisztes politikacsinálás alapfeltétele. Harmadszor, a nemzeti vétó a szerződésekben biztosított joga minden tagállamnak. Az egyhangú döntéshozatalt azért találták ki az alapító atyák, hogy minden tagállam érdekei azonos súllyal érvényesülhessenek a szuverenitás szempontjából kiemelkedően fontos kérdésekben. Ne lehessen tehát olyan döntést hozni, amely egy tagállamot nagyon súlyosan, hátrányosan érint. Egyes tagállamoknak a szerződésekben biztosított jogát vitatni tehát a kettős mércének a legnyilvánvalóbb példája. Ennek a jognak egy uniós intézmény általi megtámadása pedig súlyos jogállamisági kérdéseket vet fel. Én nem emlékszem, hogy az Európai Parlament határozatban támadta volna, mondjuk, Franciaországot, mert blokkolja az uniós cégeket egyébként helyzetbe hozó szabadkereskedelmi megállapodásokat, vagy Bulgáriát, amiért nem engedi, hogy elkezdődjenek a csatlakozási tárgyalások Észak-Macedóniával. És most csak két példát említettem. Negyedszer, az Európai Parlament állásfoglalása nem átall a globális minimumadóról szóló tárgyalásokban a lojális együttműködésnek Magyarország általi megsértésével vádaskodni, miközben pontosan ő maga teszi ezt. Az elfogadott határozat arra céloz, hogy Magyarország sérti a lojális együttműködés elvét, hiszen blokkolja a történelminek mondott megállapodást. Ezzel szemben az adópolitikát vitató szövegben az Európai Parlament az, amelyik egy árukapcsolást csinált, azt mondja, hogy a Bizottság semmiképp ne hagyja jóvá a magyar helyreállítási és ellenálló-képességi tervet. Kérdezem, hogy akkor most a lojális együttműködést mi nem valósítjuk meg, vagy az Európai Parlament. Tisztelt Képviselőtársaim! Jól látszik tehát, hogy nincs az EP-ben nyitottság a józan észre, ahogy a szankciók tekintetében sem volt. Magyarország nem ideológiai érveket sorakoztat fel, hanem gyakorlatiakat. Nem akarjuk duplázni a vállalkozások terheit, nem akarjuk veszélyeztetni ahogy az előbb hallottuk az európai versenyképességet. Ez gazdasági öngyilkosság volna. Magyarország mintha egy célkeresztet rajzolt volna a fejére, most már nincs olyan hét, hogy az Európai Parlament bizottsági vagy plenáris szinten ne találna ki ellenünk valamilyen támadást. Amerika azzal fenyegetőzik, hogy felmondja a ’79-es, kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt. Én csak azt szeretném mondani, hogy 2010-ben született ennek egy olyan változata, amely pontosan az amerikaiak által most felvetett aggályokat kezeli. Jó lenne, ha azokat nemcsak Magyarország – ugye, mi megtettük, ratifikáltuk , hanem az amerikaiak is megvalósítanák. Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy háborús helyzetben az összetartás és az egység erősítése lenne a legfontosabb feladat. A parlamenti határozatot kezeljük, ahogy eddig, egy rossz epizódként, nem kell különösebb jelentőséget tulajdonítani neki, nyomásgyakorlás volt, van és lesz. De a józan megállapodás alatti megegyezésre van még idő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dávid Ferenc képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben az egész Európai Unió, 26 tagállam, nagyjából 450 millió európai polgár politikai képviselete támogatja a globális multiadót, az Orbán-kormány az egyetlen, amely a nagyvállalatok oldalára állt. Amikor Orbán Viktor ebben az ügyben megszólal, valójában a legnagyobb nemzetközi óriásvállalatok hangját halljuk. Nem akarnak adót fizetni, ezért találtak maguknak valakit, aki pénzért és befolyásért bármire hajlandó. Miről is szól a globális minimumadó? Arról, hogy a legnagyobb és leggazdagabb nemzetközi óriásvállalatok ne tudják magukat kihúzni az adózás alól, és ne érje meg nekik adóparadicsomokba menekülni. Ott fizessenek adót, ahol a nyereségük keletkezett, ne vigyék ki a profitot érdemi adózás nélkül azokból az országokból, ahol megkeresték. A Fidesz a vétóval és ezzel az országgyűlési határozattervezettel azt segíti, hogy a multik mindenhonnan kivihessék a profitot, Magyarországról is. A Fidesz és a multik gyümölcsöző kapcsolata nem ma kezdődött. A Fidesz 12 éve a multik érdekeit szolgálja, 2010 óta például azért gyengíti a forintot, hogy a multik euróban számolva évről évre kevesebb pénzért dolgoztassák itthon a magyar munkavállalókat. Ennek a következménye az orbáni infláció, amit azért nevezünk így, mert maga az Orbán-rendszer és annak multibarát működése az oka. Meg lehet nézni, mennyire éri meg a magyar családoknak, ha egy kormány a multikat képviseli, be lehet menni egy boltba, és meg lehet nézni, hova vezetett az évtizedes forintgyengítés. Ne tévedjünk, a multik most is nagyon jól járnak az orbáni inflációval. Mivel leginkább euróalapon fizetnek béreket Magyarországon, jelenleg is egyre kevesebb pénzért tudják dolgoztatni a magyarokat hónapról hónapra. Amikor mi azt olvassuk, hogy újabb történelmi mélyponton a forint, a multinacionális cégek vezetői és topmenedzserei kinyitnak egy pezsgőt. A végelgyengülés felé közelítő forint és az orbáni infláció is a multibarát politika termékei, és ez így van már most is, függetlenül a multiadótól. A Fidesz évek óta olyan milliárdos állami támogatásokat ad a multiknak, amikről a magyar vállalkozások álmodni sem mernek. A Fidesz a multinacionális cégek kedvéért fogadta el a rabszolgatörvényt is, ami teljesen kiszolgáltatta a magyar munkavállalókat a multinacionális vállalkozásoknak. A magyar vétó és az orbáni multibarátság már eddig is komoly károkat okozott, elég csak az Egyesült Államok által felmondott ’79-es egyezményre gondolni. A Magyarországon működő amerikai multinacionális cégek jól jártak, hiszen 9 százalékos adót kell fizetniük, az Egyesült Államokban működő magyar vállalkozások pedig rosszul jártak, hiszen ott 21 százalékos társasági adót kell fizetniük. Miközben az EU-ban a Fidesz foggal-körömmel védi a multik érdekeit és nem akarja megadóztatni őket, itthon egy brutális orbáni megszorító csomaggal adóztatja a magyar vállalkozásokat és családokat. A magyarokat megszorítással sújtják, miközben a multikat minden fronton támogatják. Ez a Fidesz jelenlegi politikája. A Demokratikus Koalíció szerint a globális multiadó nemcsak európai érdek, hanem kifejezetten magyar érdek is. Ma a multik óriási előnyben vannak a magyar vállalkozásokkal szemben, hiszen megtehetik, hogy egy adóparadicsomban jegyeztessék be magukat, miközben a magyarok fizetnek és fizetnek. [[19.00]] A multiadó éppen ezt teszi lehetetlenné, és legalább az adózásban egyenlő feltételeket teremtene. Önök nemcsak az európai érdekekkel állnak szemben, hanem a magyar érdekkel is. Jelenleg nemcsak gazdaságilag, hanem politikailag is vesztes meccset folytat az Orbán-kormány. Nem volt még elég az EU-val való háborúzásból? A 400 forint feletti euró még mindig nem elég magas ár önöknek? Annak, hogy önök nem tudnak mit kezdeni a történelmi mélyponton lévő forinttal, az egyik oka az, hogy nem kapjuk meg a kormányzati korrupció miatt felfüggesztett uniós pénzeket. Hiányzik az európai pénz és hiányzik az európai bizalom Magyarországról, ebben a helyzetben pedig különösen felelőtlen a multik érdekeiért csatázni az Európai Unióval. Ki tudja, talán az 500 forintos eurót is sikerül elérniük, ha folytatják, amit eddig csináltak. Még megjegyezném azt, hogy véleményünk szerint rendkívüli módon rontja Magyarország tárgyalási pozícióját, hogy újból kardot ránt az Európai Unióval. Szeretném arra is felhívni a figyelmet, hogy Magyarország most már az Egyesült Államokat is hadba hívja. Hova fog vezetni ez az út, hogy fog elszigetelődni Magyarország? És az a célkereszt, amiről a képviselő asszony beszélt, az tényleg rá fog égni a magyarok arcára, a magyarok homlokára. Ez rendkívül rossz folyamat, ezért azzal fejezném be hozzászólásomat, hogy a Demokratikus Koalíció ezt az országgyűlési határozatot természetesen semmilyen körülmények közt nem támogatja. Köszönöm a figyelmet és a türelmet. [[Taps az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Valahogy nem lepődtem meg a baloldal álláspontján, amikor elmondták, hogy a politikai nyilatkozatot nem fogják támogatni. De ezen túl azért engedje meg, Dávid képviselő úr, hogy néhány ponton kritikát fogalmazzak meg az ön által elmondottakkal kapcsolatban. Ön azt mondja, hogy a globális minimumadót azért kell megszavaznia Magyarországnak, azért kell támogatnia, mert 26 másik európai uniós tagország is támogatja. Most az a helyzet, hogy ebből a logikából kiindulva akkor ön ezek szerint azt mondja: amit sok másik ország támogat, azt Magyarországnak is támogatnia kell, függetlenül attól, hogy az jó nekünk vagy nem jó. Ez a politika a 2010 előtti baloldali politika, amely fittyet hányt arra, hogy mi a magyar nemzeti érdek, egyetlenegy célja volt: hogy megfeleljen, mindenféleképpen megfeleljen jó tanulóként a brüsszeli elvtársaknak. Ezt a politikát zártuk le, mert ez a politika Magyarország kudarcához és csődjéhez vezetett. És kérdezem, tisztelt képviselő úr, hogy ha nem képviseli valaki a magyar nemzeti érdeket, merthogy Magyarország nem ezt teszi, hanem beáll a sorba, akkor mégis ki fogja azt képviselni. Ezért tehát ezt a logikát nem tudjuk elfogadni, hogy csak azért fogadjunk el valamit, mert a többi ország is elfogadja. Itt a képviselő asszony konkrét példákat is mondott, hogy vannak olyan országok, amelyek ugyanígy tesznek, hogyha a saját nemzeti érdekük érdekében járnak el. Csak őket nem támadják, bennünket meg igen ez a kettős mérce. Ön beszélt itt inflációról, de az önnek nem tűnt föl, hogy az összes európai uniós országban, sőt az Amerikai Egyesült Államokban, tehát lehet mondani, a világon mindenhol infláció van, és sok országban, európai uniós országban és Amerikában is a magyarországit meghaladó mértékű infláció van, ez nem tűnt föl önnek? Tehát akkor ezek szerint azért is Magyarország miniszterelnöke lenne felelős? Úgy látszik, akkor nagyon befolyásos a magyar miniszterelnök, hiszen az országhatárokon túlnyúlik a képessége és a befolyása. Most ön azt mondja, hogy mi a multik nagy barátjai vagyunk. Ez igencsak komikus, és van egy diszkrét bája, amikor mindezt Gyurcsány Ferenc pártjától halljuk. Mert hogyha volt valaki, aki lefeküdt a multiknak kérdés nélkül, azok pont önök voltak. Önök, amikor például a teljes energiaszektort kiszolgáltatták a multiknak, még nyereséget is garantáltak nekik piacgazdaságban ilyet még korábban nem lehetett látni, önök ezt is megcsinálták. Mi pedig korrekt megállapodást kötöttünk a Magyarországon működő multikkal, azt mondtuk, hogy ha idejönnek, a magyaroknak munkát adnak, termelnek, akkor szívesen látjuk őket, de hogyha szükség van rá, akkor bevonjuk őket, akár egyébként nagyobb mértékben is a közös teherviselésbe. Erről szólt az a banki különadó, amit önök annak idején támadtak, merthogy önök álltak a multik oldalára akkor is, és erről szól a mostani extraprofit-különadó is. Én tehát azt gondolom, hogy a multikkal való kapcsolat ügyében jobb, hogyha Gyurcsány Ferenc pártja inkább csöndben marad. Na most, az Európai Parlament állásfoglalásával, amiről végül is a politikai nyilatkozat szól, az a helyzet, hogy ahogy a képviselő asszony is elmondta itt valójában két probléma kapcsolódik össze: az egyik az európai, brüsszeli föderalisták nyomásgyakorlása, a másik pedig a globális minimumadó kérdése. Azt láthatjuk, hogy Európában nagyjából úgy áll a helyzet, hogy azok, akik nemzetek Európájában gondolkodnak, azok azt mondják, hogy lehet, hogy az európai együttműködésből visszább kéne lépni kettőt, merthogy amikor egyébként kevesebb volt az együttműködés kevesebb területen, akkor az Európai Unió sikeresebb volt. A föderalisták viszont nem erre a következtetésre jutnak, hanem ők azt mondják, hogy előre kell lépni, és nem kettőt, hanem négyet. Az biztos, hogy az a helyzet, amiben ma az Európai Unió, illetve az európai együttműködés van, az senkinek nem megfelelő, de ezeket a vitákat, legalábbis korábban, Európában kulturáltan folytatták le, ma pedig az látszik, hogy a föderalisták nem hajlandóak elfogadni, hogy van más vélemény a sajátjukon kívül, és egyszerűen aki nem akar beállni a sorba, azt meg akarják büntetni. Erről szól az Európai Parlament állásfoglalása. És ezzel az európai parlamenti állásfoglalással sajnos az Európai Parlament ismét, sokadszorra bizonyította, hogy az európai intézmények közül a legfelelőtlenebb intézmény. Nekünk volt, van gyakorlati tapasztalatunk, milyen az, amikor olyan képviselők jegyeznek fontos jelentéseket, gondolok itt például Tavares úrra, akinek egyébként, akinek a pártjának semmilyen társadalmi támogatottsága nem volt már a saját országában, tulajdonképpen meg is szűnt a pártja, és ezek az emberek beülnek a brüsszeli buborékba, és onnan próbálnak bennünket leckéztetni, és zsarolnak, össze nem tartozó ügyeket kapcsolnak össze, és evvel zsarolnak. Hát milyen dolog az, amikor arra utalgatnak, konkrétan ki is mondják, hogy ha Magyarország nem hajlandó beállni a sorba, akkor az uniós forrásokat Magyarországnak nem szabad kifizetni, azokat el kell venni? Hát ön szerint ez a jó megoldás? És ön szerint ezt el kell fogadnunk, ez a helyes? Én nem hiszem. És az már csak hab a tortán, hogy ahogy egyébként a gyermekvédelem ügyében, számos más esetben is megtapasztaltuk azt, hogy az Európai Parlament olyan dolgokba szól bele, amelyeknél semmi hatásköre nincsen. Az Európai Bizottság a gyermekvédelmi törvény ügyében akar, akart is, és meg is tette, kötelezettségszegési eljárást indítani úgy, hogy ehhez semmi köze nincsen. Most is az Európai Parlament olyan dologba akar beleszólni az adózás kérdése nemzeti hatáskör , amihez semmi köze nincsen. Itt tehát semmi mást nem látunk, mint a föderalisták nyomásgyakorlását, aminek ellen kell álljunk. A másik pedig a globális minimumadó. Itt is elmondtuk, korábban is a vitában, hogy egy olyan adó ügyében akar előrerohanni Európa, amelynek a létezése teljesen bizonytalan. Már a vitában is utaltam arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok éppen félidős választásra készül, a republikánusok, akik most úgy néz ki, hogy meg fogják szerezni a törvényhozásban a többséget, egyértelművé tették, hogy a globális minimumadót nem fogják támogatni. Tehát józan ésszel is arra a következtetésre kell jussunk, hogy ha a legnagyobb gazdaságban, a világ egyik legnagyobb gazdaságában Kína mellett, az Amerikai Egyesült Államokban van egy ilyen nagy fokú bizonytalanság, akkor legalábbis várunk hónapokat, meglátjuk, hogy ott mi lesz, és majd utána elgondolkozunk, hogy ezt az adót egyáltalán be akarjuke vezetni. Nem, Európa előrerohan. Arról már nem is beszélve, hogy persze azt is tudomásul kell venni, hogy az Európai Unió legtöbb tagországának a globális minimumadó nem fáj, azért nem fáj, mert a globális minimumadó mértékét meghaladó társaságiadó-szintek vannak a legtöbb országban. De nálunk nem. És ez versenyelőny Magyarország számára. [[19.10]] Amikor önök a globális minimumadót támogatják, és ezt a politikai nyilatkozatot támadják, akkor ezzel azt akarják megtenni, hogy Magyarországnak ezt a fontos versenyelőnyét megszüntetik, ez szembemegy a magyar nemzeti érdekkel; nem tudom, hogy ezt szándékosan teszik-e. Summa summarum, a globális minimumadó gyorsított bevezetéséhez semmilyen európai és magyar érdek nem fűződik. Ezért mi továbbra is azt gondoljuk, hogy ezt nem kell támogatni, annak ellenére sem, hogy az Európai Parlament most ebben az ügyben meg akar bennünket zsarolni. Azt is nagyon fontosnak tartjuk a Fidesz-KDNP részéről, hogy ha egy ilyen, egyáltalán nem burkolt nyomásgyakorlás zajlik Magyarország ellen, akkor egyébként a magyar parlamentben adjunk hangot annak, hogy ezzel nem értünk egyet. Mi nem egy olyan Európai Unióhoz csatlakoztunk, ahol a vitákat ilyen zsarolásokkal intézik el. Mi úgy gondoltuk, hogy a vitákat lehet asztal mellett, kulturáltan elintézni; vitával, de nem zsarolással. Ezért ezt a politikai nyilatkozatot a KDNP biztosan támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azért ezt nem gondoltam volna, tehát hogy a multi cégek érdekvédelme mentén ennyire kemény kirohanásokat látunk kormányzati részről, ez egészen elképesztő. Én a 2010 környéki időszakban tüntetésen szegeztem beszédemben többször a 2010 előtti, általam nem rajongott gazdaságpolitikát folytató kormányoknak azt, hogy túl sok vissza nem térítendő támogatást biztosítanak multi cégeknek, túl nagy versenyelőnyt biztosítanak a magyar mkkv-k kárára, a multik számára. Ahhoz képest, azóta persze volt infláció, ezt számoljuk bele a képletbe, de egy munkahelyre vetítve háromszor annyi vissza nem térítendő támogatást biztosítottak az egymást követő Orbán-kormányok a multi cégek számára, mint azok, akiket én 2010 előtt joggal kritizáltam ennek egy része miatt. Tehát egészen elképesztő, hogy a kormányzati színeváltásoktól függetlenül Magyarországon folyamatosan ezeket a cégeket kényeztetik, és elfeledkeznek a munkahelyek kétharmadát biztosító mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokról. Ők miért nem kapnak vissza nem térítendő támogatást? Tehát amikor Hollik képviselőtársam nemzeti érdekről beszél, magyarázza meg nekem, képviselőtársam, miért triplázták meg önök a multi cégek támogatását. Miért tűrik meg önök, hogy nagy nyugat-európai autógyártó cégek, ha minden kapott kedvezményüket, mindenüket figyelembe vesszük, van, hogy 1 százalék alatti adóterhelést vállalnak Magyarországon? Mi ez, ha nem a nemzeti érdek lábbal tiprása, amit önök művelnek ebben a kérdésben?! Az is elképesztő, amit ma a TAB ülésén műveltek; kettő napirendi pont volt, telefonon keresztül követtem a vitát. Egyrészt a katásokba, tehát a magyar vállalkozókba szállnak bele páros lábbal, az ő bőrükön akarnak költségeket megtakarítani. Még egyszer mondom, a magyar munkahelyek kétharmadát biztosító kisvállalkozókat nyirbálják meg, ezenközben küzdenek az igazi stratégiai partnereik, a nyugat-európai autógyártók és multi cégek látványos adómentességéért. Nyilvánvalóan ez egy közgazdasági vita, évtizedekkel ezelőtt kimondták, hogy adórendszerrel csak rövid távon lehet versenyképességi csatákat megnyerni, de az a versenypotenciál, amiben az Orbán-kormány hisz, az engem felháborít, és egy gyarmati státuszra emlékeztet. Önök három dologgal versenyeznek: a brutálisan alacsony magyar bérekkel, elképesztő, a régió szintjén is alacsony magyar bérekkel, azzal, hogy tudatosan rugalmasan tartják a munka törvénykönyvét, és ez ügyben még reklámozzák is hazánkat különböző egzotikus tájakon, harmadsorban pedig a forint tudatos gyengítésével. Az az egészen elképesztő, képviselőtársam, hogy ha megnézzük, hogy mennyi vissza nem térítendő támogatást adnak a multiknak, ez több száz milliárdos szint évente, ha megnézzük, hogy mennyit kaszálnak ezek a cégek csak a tudatosan gyenge forinton, körülbelül a tízszeresét annak, amit most a kedvezményes adóparadicsomi adókulccsal szavatolni szeretnének számukra. Nem igaz, hazugság, hogy az idejövő multi cégeknél az a legfontosabb döntési faktor, hogy hány százalék adót kell fizetni. Nem igaz! Nincs ilyen versenyképességi előnye Magyarországnak. Ez egy töredékfaktor, lehet, hogy az első öt vagy hat tényezőnek az egyike. Az biztos, hogy a kiszámítható jogrendszer, az infrastrukturális feltételek legalább ennyire számítanak, de leginkább az csábítja adott esetben a nem annyira jóhiszemű cégeket, hogy önök gyarmati szintű bérszínvonallal kiszolgáltatják ezeknek a cégeknek a minőségi munkát végző magyar munkaerőt. Én átolvastam az önök stratégiai szerződéseit. Tudják, mit nem találtam benne? Két dolgot; ha nemzeti kormány lennének, mind a kettő szerepelt volna benne. Az egyik a munkavállalói érdekvédelem szavatolása a külföldi hálózatokkal szemben, bármi áron. Most, amikor szervezetten importálják a harmadik világból a munkavállalókat, Vietnámból, Kazahsztánból, Mongóliából hoznak munkaerőt, akkor nem kellene garantálni azt, hogy ezzel nem lehet letörni a magyar munkavállaló bérét, és nem lehet őt rosszabb munkakörülmények közé szorítani, mint alapállapotban? Ez nem szerepel a stratégiai szerződéseikben, hiányzik belőle. A másik, ami hiányzik, az pedig a magyar bérek lassú közelítése nem a nyugat-európai átlaghoz, nem akarunk akkorát álmodni, az európai átlaghoz, amiben lehet, hogy Bulgária meg Koszovó is benne van statisztikailag. Csak ehhez szeretnénk a termelékenység által megengedett módon közelíteni. De önök ezt nem kötötték ki a stratégiai partnereiknek, nincs benne egyetlen szerződésben sem. Ha Hollik képviselőtársam átküld nekem egy ilyet, akkor álljunk ki a sajtó elé, és én majd nyilvánosan megkövetem, de nem fog tudni ilyet átküldeni. A helyzet az, hogy van önöknek egy stratégiai partnere, a munkaerő-kölcsönző cég, amelyik az említett harmadik világbeli dolgozókat szervezetten, tízezrével telepíti be Magyarországra. Képviselőtársam, hol van itt a nemzeti érdek? Egészen elképesztőnek tartom az indoklást. Nézzük akkor azokat a pontokat, ahol egyetértünk! Ha Magyarországot szuverenitástranszfer fenyegetné, tehát az, hogy a kezünkből örökre ki kell adni jogköröket, engem az irritálna. Én mindig hátrébb lépek egy kicsit, amikor valami nemzetközi egységben akarják eldönteni a hazámról azt, hogy hogyan viselkedjen vagy ne viselkedjen egy helyzetben. Engem ez bánt; no de két hete lefolytattuk ezt a vitát. Ha önök komolyan gondolnák a közteherviselést, akkor két hét alatt miért nem nyújtották be azt a javaslatot, amely a multi cégeket legalább elindítja a közteherviselés felé? Nem azt akartuk, hogy adóztassák őket két hét alatt szénné, nem akarunk mi bántani senkit. Csak arányaiban fizessenek annyi adót, mint az a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozás, amelyik nem tudja elkerülni az adófizetési kötelezettséget, nem tudja a portfólióját úgy játszogatni, nem tudja adózatlanul kicsalni a profitját Magyarországról, merthogy ebben az országban működik, fizet adót, viszi a hátán a nemzetgazdaságot, szeretném még egyszer hangsúlyozni. Kedves Képviselőtársaim! Kikről beszélünk itt? A 300 milliárd feletti bevételű cégekről. Kiket védenek önök? Önök 300 milliárd bevétel fölötti cégeket védenek, nem a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozásokat. Önök nagy megakonszerneket védenek most. Ha ránéznek a magyar költségvetésre, az áfabevételi várakozás 7000 milliárd, a társaságiadó-bevételi várakozás kevesebb mint 800 milliárd. Ott a szakadék! Ott a bevételi oldalon az a hiány, amiből finanszírozni lehetne egy bérlakásprogramot, a családi kártya konstrukcióját, a szülőtámogatási járadékot, hadd ne soroljam. Rengeteg dolog forrása hiányzik a költségvetésből, azért, mert önök adóparadicsomi állapotokat biztosítanak teljesen indokolatlan módon multi cégek számára, és még a vissza nem térítendő támogatásaikat sem állítják le. Ha megnézzük az általam annyira nem rajongott versenyképességi rangsort de önök most hivatkoztak ma erre, tehát nekem muszáj volt rákeresnem , a versenyképességi rangsor elején találunk olyan országokat, ahol a társasági adó adott esetben két-két és félszer akkora, mint a magyarországi nézzék meg például Finnországot , mégsem okoz ez semmiféle versenyképességi, kiábrándító hátrányt számukra, egész egyszerűen mert olyan a közeg, és mert megkövetelik a közteherviselést. Megint keressünk egyezési pontot! Ha az a kérdés, hogy irritále engem, ha mondjuk, hightechcégek vagy olyan multik kimaradnak ebből a szórásból, amelyek az első pillérben szóba kerültek, igen, irritál. Én azt szeretném, hogy a 137 érintett országban egy napon, egy pillanatban kerüljön ez az adóminimum olyan szintre, csak a nagyvállalkozások számára, ami bevételt produkál az én hazám számára. Tessék akkor ezért szabadságharcolni! Végre itt egy értelmes szabadságharc brüsszeli fronton! De én azt látom, hogy ez valahogy elvesztette a céljellegét. Tehát a politikai nyilatkozatok, az irányelvekkel való fantomküzdelmek közepette én nem látom azt, és nem tartom hitelesnek, hogy önök közteherviselést szeretnének megvalósítani Magyarországon, mert ezt önálló hatáskörben akár az elmúlt két hétben is el tudták volna indítani. Ha kiszámolják azt, hogy mennyi társaságiadó-bevétel hiányzik a multik részéről 2010 óta, egy több ezer milliárdos összeghez fognak jutni. Oda fognak jutni, hogy a szülőföldön boldogulás teljes programját lakhatási programostul, a családtámogatás kiszélesítésével együtt megvalósíthatták volna, nem kellett volna kényszerből kivándorolni ennyi embernek ebből az országból. Az az óriási problémám, hogy önök végig sem gondolták ezt most megint háborúzni akarnak egy jót. De itt lehetne értelmes célért háborúzni, itt lehetne azt mondani, hogy akkor a 137 országban egy időpontban történjen meg a normális szintű minimumadó bevezetése, és kizárólag a 300 milliárd bevételt meghaladó cégek esetében. [[19.20]] De én nem ezt látom. A TAB mai ülésén azt láttam, hogy költségeket akarnak megfogni mindenáron, mindenhonnan, tehát le akarják faragni a kiadásokat. Ezt teszik, mondjuk, a katások jövője árán, hiszen nekik most, augusztusban kéne akkor egy könyvelőt találni. Ha az önök tervét vesszük figyelembe, akkor lehet, hogy még a kata terheinek a duplázása is kevesebb kiadást jelentene ezeknek az embereknek, mint a plusz adminisztratív terhekhez, még egyszer mondom, könyvelőt találni augusztusban, áttervezni szeptember 1jéig az egész életüket. Tehát ez egy ilyen páros lábas becsúszás teljesen értelmetlen módon, abszolút kontraproduktív az egész. Ezzel szemben az önök multi szövetségeseit bármi áron védeni kívánják. A német autógyártók prospektusaitól függ a magyar gazdaság. A magyar GDP-adat attól függ, hogy önök ezt a félgyarmati sorba taszított nemzetgazdaságot milyen nemzetközi ajánlatokkal találják meg. Egészen elképesztő kitettség, kiszolgáltatottság mindez. Lehet róla vitatkozni, hogy jóe így. Szerintem nem, de az egész biztos, hogy a nemzeti érdeket nem az képviseli, hogyha fenntartjuk ezt a beteges állapotot, hogy multi cégek hálózataitól függ Magyarország teljesítménye, és ennek egyenes következménye az alacsony bérszínvonal, a munkavállalói kiszolgáltatottság, a kivándorlási kényszer, a lakhatási probléma hiánya. És a demográfia napján meg kell említenünk a vágyott gyermekek vállalásának vagy annak egy részének elmaradását, és ez az igazi tragédia ebben a folyamatábrában. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Hollik István: Támogatjátok, vagy sem?]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. A helyzet az, tisztelt képviselőtársaim, hogy azt hiszem, a leghazugabb, legálságosabb politikai nyilatkozat fekszik előttünk. Én értem képviselőtársaimat, lehet ezen mosolyogni, de szerintem itt most mindenkinek zokognia kellene. Önök autonómiára hivatkoznak, a magyar kisvállalkozások védelmére hivatkoznak, miközben semmi másról nem szól ez a politikai nyilatkozat, mint hogy gyakorlatilag megpróbálják a multinacionális cégeknek továbbra is biztosítani az adóelkerülést. Szeretném egyértelművé tenni a tisztelt Ház számára, bár valószínűleg képviselőtársaim ezt pontosan tudják, hogy a minimumadó olyan cégekre vonatkozik, amelyek egyrészt több országban is működnek, másrészt és ez egy nagyon fontos feltétel legalább 750 millió eurós konszolidált árbevétellel rendelkeznek. Ez 300 milliárd forint; nem 300 millió, hanem 300 milliárd forintos éves bevétel! Az ilyen méretű cégeknek próbálják bármi áron biztosítani az adóelkerülést. És hogy én adóelkerülésről beszélek, az nem véletlen van, képviselőtársaim. A korábbi törvények vitájában már elmondtam, hogy ha megnézzük a Magyarországon működő legnagyobb cégek adófizetési működését, akkor azt fogjuk tapasztalni, hogy a MOL-nak magasabb volt az adózás utáni nyeresége, mint az adózás előtti. Ha megnézzük, akkor a Richter Gedeonnak 0,03 százalékos adófizetési aránya van. Csak szeretném jelezni, hogy a takarítónő 15 százalékos személyi jövedelemadót fizet. Ehhez képest ehhez még hozzáadódik a fogyasztási típusú adóknak a befizetése. Ebből tudjuk, hogy jövő évben várhatóan 7000-7100 milliárd forintos bevétele lesz az államnak, de önök mindent megtesznek annak érdekében, hogy a multinacionális cégek nemhogy 9 százalékos társasági adót kell hogy fizessenek, hanem még azt se. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Ház! A helyzet az, hogy ez egy gyakorlatilag politikai nyilatkozatba csomagolt sajtóközlemény. Ezt a színvonalat sikerült önöknek előállítani azért, kizárólag azért, mert önök nem tudnak senkivel együttműködni, és a nemzet érdekét próbálják meg úgy bemutatni, mint a multinacionális cégek érdekét. Meggyőződésem, és nagyon-nagyon csodálkoznék, hogyha ennek az ellenkezőjéről meg lehetne győzni engem, hogy a nemzetnek az az érdeke, hogy ne csak az itt dolgozó kis- és középvállalkozások, ne csak az itt élő magánszemélyek dobják össze adóforintjaikkal a közös ügyeink költségét, hanem ebben igenis vegyenek részt a multinacionális cégek. Jelen pillanatban nem vesznek részt. A Richter Gedeon 140 milliárd fölötti nyeresége után egy fél pesti lakás árát fizeti be társasági adóként. [[Hollik István: Ez egy magyar cég!]] Igen, egy magyar cég, Hollik képviselőtársamnak válaszolva, aki bekiabálta, hogy ez egy magyar cég. Magyar cég, én pedig egy magyar ember vagyok, és a takarítónő, aki személyi jövedelemadót fizet, ő egy magyar honpolgár, honfitársunk, és ő is adót fizet, lényegesen magasabb arányban, én is adót fizetek, míg a Richter Gedeon pedig nem fizeti ugyanezt az adót. Arányaiban biztosan nem, hiszen ha a 140 milliárd forintnak megnéznénk, hogy mennyi a 9 százaléka, akkor észrevennénk, hogy itt tízmilliárdokat kellene befizetnie a költségvetésbe, ehelyett 38 millió forintot fizetett be társasági adóként. Nem véletlen van az, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy míg a különböző forgalmi típusú adókból, a személyi jövedelemadókból körülbelül 13 000 milliárd forintot a magánszemélyek és a kis- és közepes vállalkozások dobnak össze, addig a társasági adókból nem egész 800 milliárd forintot, tehát 13 000 és 800 az arány, ez a közteherviselésben való részvétel aránya. Én azt gondolom, hogy ha önök komolyan gondolnák, amit a Gazdasági Bizottság elnöke mondott, hogy önök a magyar társadalmat, a magyar nemzetet képviselik, akkor ez a politikai nyilatkozat nem lehetne előttünk, mert a magyar nemzetnek ugyanúgy érdeke az, hogy a multinacionális cégek részt vegyenek az adófizetésben, mint ahogy azt gondolom, az is teljesen természetes, hogy a magánszemélyek, a honfitársaink is részt vesznek az adófizetésben, és közösen dobjuk össze a közös költségeinket. Ebből lehetne fizetni pedagógusbér-emelést, ebből lehetne fizetni oly sok mindent, ami ma nincs megfizetve. Tisztelt Ház! Én azt gondolom, hogy ennél felháborítóbb anyag nem nagyon volt a Ház színe előtt a választások óta, és én nem gondolom azt, hogy ez így marad, mert akárhonnan is nézzük és én azt gondolom, hogy ezt kell meghallani , ez nem a Fidesz-KDNP nyilatkozata. Ez elsősorban a német nagytőke sajtóközleménye, mert önök semmi mást nem tesznek, mint kiszolgálják ezt a nagytőkés rendszert. Jelen pillanatban nem követelnek semmit a nagytőkétől, csak adnak. Igazándiból, ha már a 9 százalékot befizetnék, már akkor is beljebb lennénk, de gyakorlatilag azt lehet látni, hogy Európában egyedülálló módon csak nálunk 9 százalék a társasági adó mértéke. Ehhez képest még az Egyesült Államokban is 20 százalék fölött van ez a társasági adó. Tehát gyakorlatilag önök azt képviselik, hogy ezek a cégek nehogy véletlen adófizetési kötelezettség alá kerüljenek, mert akkor még a végén kiesnek a pikszisből, tisztelt hölgyeim és uraim. Kiesnek a pikszisből és akkor mi lesz, ugye? Ez a probléma. Egyszer végre szeretném megérni ebben a Házban, hogy a Fidesz-KDNP-szövetség a magyar társadalom érdekeit képviseli! Szeretném azt látni, hogy végre… [[Derültség a Fidesz soraiból. Bánki Erik: Mi mást csinálnánk?]] És ezen lehet mosolyogni, de szerintem sírniuk kellene. Répássy Róbert államtitkár úr is mosolyog, pedig azt gondolom, hogy bőven kifejtette a kormány álláspontját, nem is tudom, mennyi ideig tartott. Öt másodpercig? Talán hat? [[Dr. Répássy Róbert: Sírni kellene valóban!]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy egyetlenegy kérésünk van: ne akadályozzák meg, hogy a multinacionális cégek 300 milliárd forintos bevétel fölött adót fizessenek a hazánkban! Én azt gondolom, hogy a politikai nyilatkozatról mindent elmond, ami elhangzott itt, és tényleg hogy mennyire ez egy ilyen képmutató papírlobogtatás, amit önök ide behoztak, arról azt gondolom, hogy mindent elmond, hogy ha meg lesz szavazva, mi történik, illetve ha nem lesz megszavazva, mi történik másképp. [[19.30]] És nem történik semmi sem másképp. Ez a politikai nyilatkozat semmilyen módon nem fog befolyásolni semmit. A helyzet az, hogy nagyon jól hangzik, de egyetlenegy kérdést engedjenek meg a végén. Azután, hogy az Egyesült Államok felmondta a ’79-es megállapodást, amely a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozott, mondják meg nekem, mi fog történni azokkal az érinett honfitársainkkal, akiknek ezután majd többletadóterhe keletkezik? [[Dr. Répássy Róbert: Kik azok?]] Tehát azt gondolom, önök összekeverik az autonómiát, mert az autonómia, higgyék el, tisztelt fideszes képviselőtársaim, nem egyenlő a multinacionális cégek kritikátlan kiszolgálásával. Nem egyenlő. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az írásban előre jelentkezett képviselők felszólalásainak végére értünk, most a normál időkeretben jelentkezett képviselők felszólalásai következnek. Megadom a szót Toroczkai László képviselő úrnak, frakcióvezetőnek, Mi Hazánk-képviselőcsoport. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt, hogy az Európai Unió teljesen antidemokratikusan működik, régóta tudjuk. Nem tudom, emlékezneke arra, hogy 2008-ban a lisszaboni szerződést hogyan sikerült elfogadtatni az ír néppel Írországban, hányszor futottak neki a népszavazásnak. Ugye, addig népszavaztatnak az Európai Unióban, ameddig nem dönt úgy a nép, ahogy azt az Európai Unió valódi vezetői szeretnék. Úgyhogy ennek megfelelően az Európai Unió pótalkotmánya, a lisszaboni szerződés is az egyik ilyen első lépés volt az Európai Unióban abba az irányba, hogy megfosszák az európai népeket a valódi döntéshozataltól, addig népszavaztatták az íreket, ameddig végül úgy döntöttek az írek, ahogy azt szerették volna az Unió valódi, néha láthatatlan vezetői. Tehát azt, hogy az Unióban hogyan működik a döntéshozatal, nagyon régóta tudjuk, és ebből a szempontból valóban rendkívül aggasztó és aggályos, hogy most próbálják az egyhangú döntést is megszüntetni, hiszen nyilvánvaló, hogy ebbe az irányba tesznek most már lépéseket Brüsszelben. Ezzel nyíltan is kimondják, hogy az európai egyesült államok megteremtése egy cél, mint ahogy itt is a DK ezt hivatalosan, legalább a programjában felvállalja. Azt is elmondják, hogy ennek az európai egyesült államoknak a működtetése antidemokratikus folyamat lesz, és nem az európai népek tudnak dönteni majd az őket érintő ügyekről. Ebbe tökéletesen illeszkedik az, amit most a globális minimumadóval kapcsolatban látunk. Elvileg megkérdezik az európaiakat arról, hogy akarunke globális minimumadót, aztán amikor valaki azt mondja, jelesül Magyarországon a Fidesz-KDNP, illetve a Mi Hazánk Mozgalom, hogy köszönjük szépen, mi ebből így, ebben a formában nem kérünk, akkor azt mondják, hogy nincs demokrácia. Tehát valamilyen erővel, erőszakkal, zsarolással, fenyegetéssel megpróbálják Magyarországot is rávenni arra, hogy fogadjuk el a globális minimumadót. Ezért két mondatot muszáj mondanom arról, hogy miért nem jó ebben a formájában a globális minimumadó. A Mi Hazánk Mozgalom ugyanis nem azért támogatta a magyar vétót, amiért a Fidesz-KDNP. A mi problémánk az volt, hogy eltűnt az első pillér. Vannak az egyenlők között egyenlőbbek, azok a globális techcégek, amelyek mindenki felett állnak. Láthattuk, hogy az Amerikai Egyesült Államok hivatalban lévő elnökét is képesek voltak eltüntetni a virtuális térből, képesek letiltani politikusokat. Nyilván, mondjuk, a Facebookon ezt a beszédet sem lehet közvetíteni, hiszen azonnal önök is tiltást kapnak, legyen akár egy államtitkár vagy bárki, aki közvetítené a mostani felszólalásomat, mert valahol a Szilícium-völgyben néhány disznófejű nagyúr úgy döntött, hogy Magyarországon bizonyos parlamenti pártok képviselői, függetlenül attól, hogy hány százezer magyar ember szavazatával, az ő képviseletükben vagyunk itt a parlamentben, ő azt eldöntheti, hogy én nem szólalhatok fel. Tehát nyilvánvalóan olyan antidemokratikus erőkkel állunk szemben, akik az Európai Uniót egyfajta gyarmatként kezelik. Maga ez a globális minimumadó is erről szól. Ezért került ki az első pillér, és ezért nem támogatja a Mi Hazánk Mozgalom. Viszont mi azt is elmondtuk a Fidesz-KDNP-vel ellentétben, hogy abban az esetben, ha visszakerül az első pillér, akkor tudjuk támogatni, hiszen a Fidesz-KDNP döntésében az is benne volt, hogy ezzel csábítani akarják ide, és ezt nem is szokták egyébként titkolni, itt most a vita folyamán is kiderült, a multinacionális cégeket Magyarországra. A Mi Hazánk Mozgalom ezzel szemben azt mondja, hogy nem szeretnénk több multit Magyarországon, és nem támogatjuk, hogy az elmúlt 12 évben a Fidesz-KDNP kormányzása ugyanazt tette, mint korábban a balliberálisok, tehát kiemelten, a magyar vállalkozásoknál is jobban, nagyobb mértékben támogatta a multinacionális cégeket. Azt is ki kell mondanunk, hogy a globális minimumadó mindezzel együtt amerikai érdekeket szolgál. Még csak nem is európai uniós érdekeket szolgál, hanem az Amerikai Egyesült Államok érdekeit szolgálja. Az 1979-es, a kettős adózásról szóló megállapodás felmondása az amerikaiak részéről világosan rámutat erre, hogy itt van egyfajta belvita az amerikai politika, az amerikai kormány, illetve az amerikai gyökerű globális nagy cégek között. Valószínűleg ezért került ki az első pillér, tehát azok a globális techcégek, nagyrészt szintén amerikai gyökerű techcégek, akik nagyobb hatalommal rendelkeznek, mint a kormányok, hiszen ahogy azt láthattuk Donald Trump esetében is, befolyásolhatják akár a választásokat is. Tehát itt egy amerikai érdekről van szó. Nagyon fontos, hogy ezt is kidomborítsuk és ezt is elmondjuk. Az amerikaiak ebből a szempontból, ebből az aspektusból világosan rámutatnak most arra, hogy maga az európai egyesült államok nem lenne az Amerikai Egyesült Államokkal egyenértékű birodalom, hanem a gyarmata lenne, az Amerikai Egyesült Államokban pedig a kormány felett álló erők is vannak, részben láthatatlan erők, akik a döntéseket befolyásolják az Egyesült Államokban. Hogy ez mennyire így van, arra megint egy nagyon jó eklatáns példa lehet Manuel Barroso példája, az Európai Bizottság korábbi, igencsak hosszú ideig az uralmat gyakorló elnöke. Jelenleg nyugdíj-kiegészítést kap az egyik ilyen amerikai gyökerű globális vállalattól, a Goldman Sachstól, és jelenleg még csak nem is ügyvezető elnök, hanem csak úgy kapott egy elnöki pozíciót, munkát nem kell érte végeznie, de megkapja azt a, hogy mondjam, nyugdíj-kiegészítést, amit valószínűleg az Európai Bizottság elnökeként már előre ledolgozott ezeknek a globális nagyuraknak és egyben az Amerikai Egyesült Államoknak a képviseletével. Tehát így működik az Európai Unió. Ezért a Mi Hazánk Mozgalom támogatja ezt a politikai nyilatkozatot és meg tudjuk szavazni, de a legnagyobb problémánk az előterjesztővel van, mert jelenleg a Fidesz-KDNP, illetve a magyar kormány éppen lefekszik ennek a rendszernek, éppen lefekszik ennek az Európai Uniónak. Miután elrontotta az elmúlt 12 év gazdaságpolitikáját, az óriási pénzhiány, illetve a folyamatos zsarolás után, a forinttal kapcsolatos nyilvánvaló spekuláció kivédése érdekében most szinte bármire hajlandó. Nagyon reméljük, bár ma már napirend előtt kérdeztem a kormányt, de nem kaptam választ a kérdésemre, hogy a Magyar Honvédség parancsnokának titkos ukrajnai látogatása már nem része ennek a lefekvésnek, mert akkor ez egy nagyon veszélyes játszma, amit a magyar kormány elindított annak érdekében, hogy az egyébként teljesen jogellenesen, vérlázítón visszatartott uniós pénzeket Magyarország megkapja. Tehát bízunk abban, hogy ez a lefekvés nem jut el egészen odáig, hogy Magyarországot is belesodorják egy olyan háborúba, amely Magyarországnak és a magyar embereknek semmiféleképpen nem érdeke. Tehát maga a politikai nyilatkozat ebből a szempontból rendben van. Az, hogy a kormány most mégis enged a zsarolásnak, lefekszik és feladja a magyar érdekeket, az viszont nincs rendben. Köszönöm. [[Novák Előd tapsol.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kedves Kollégák! Önök először támogatták ezt a globális minimumadót, most meg valamiért nemrég kifaroltak belőle. A pontos okokat, hogy akkor miért támogatták, most meg miért faroltak ki, továbbra sem teljesen értem, de az tény, hogy önök mégsem akarják magasabb adófizetésre rávenni a globális multihálózatok ismeretlen tulajdonosait. Ellenben nekiestek például most a katázóknak, mondván, hogy nem fizetnek elég adót, meg sokan visszaélnek a lehetőséggel. A globális minimumadón egyébként nem kellene fennakadniuk, különösen nem annak fényében, hogy például az egyik nagy kedvencük, az Audi, tudják, aminek a jobb hátsó ülésén szoktak önök pöffeszkedni [[Zaj a kormánypárti oldalról. Dr. Répássy Róbert: Az még az MSZP volt! Az Gyurcsány volt! Nyitrai Zsolt: Tájékozódj!]] , szóval, az Audi még a 9 százalékos társasági adót sem fizeti meg. Á, megjött egy gyurcsányos mondat is, az államtitkár úr érdemben szól hozzá a felszólalásomhoz. Várom majd a válaszát. [[19.40]] Szóval, az Audi, amely szerintem önöknek elég nagy kedvence lehet, mert mondjuk, az elmúlt öt évben évente átlagosan alig valamivel több mint 0,5 százalékot fizetett, nem 9-et, 0,5 százalékot fizetett, mondjuk, 4 milliárdot fizetett a 61 milliárd helyett. Önök valami nemzeti érdekről beszélnek. Nem lenne nemzeti érdek, mondjuk, az Audit megadóztatni, miközben, még egyszer mondom, a katásokat szénné szívatják, felnégyelik, tönkreteszik most ezzel a javaslatukkal, amit tesznek? Ezúton is szeretném jelezni, ha esetleg még nem tudnák, hogy holnap 10 órakor, itt, az Országházunk előtt lesz egy tüntetés, ahol maguk ellen tüntetnek majd a katások. Na mindegy, szóval, most meg előállnak ezzel a pártpolitikai… szerintem ez egy lózunggyűjtemény, amelyről nekem egyébként egy második világháborús anekdota jut eszembe, amikor Magyarország hadat üzent az USA-nak. Úgy van az anekdota elmondom önöknek, hogy mindnyájan tudjuk jól , hogy Magyarország nagykövete állítólag persze ez csak egy anekdota bement a washingtoni külügyminisztériumba, átadta a hadüzenetet, majd mondom, állítólag mert ez csak anekdota persze a következő beszélgetés zajlott le közöttük: Mi az önök államformája? Királyság. És ki a királyuk? Nincs királyunk, hanem kormányzónk van. Ki a kormányzó? Vitéz Horthy Miklós tengernagy. És van önöknek tengerük? Na, az nincs. Értem. Van az USA-val szemben területi követelésük? Nincs. Van valamilyen országgal szemben területi követelésük? Igen. Ausztriával, Csehszlovákiával, Romániával. Értem. És azokkal szemben is hadat viselnek? Nem, ők a szövetségeseink. Hát, így szólt az anekdota, persze csak anekdota. Az USA, emlékeim szerint most nem néztem az elmúlt pár órában még a híreket, de emlékeim szerint azért még a szövetségesünk, de az önök logikájával szerintem akkor érdemes lenne megint, üzenjenek hadat önök az USA-nak, még akkor is, ha ez a fércmunka, ez a nyilatkozat, amit itt látunk azért mondom, hogy fércmunka, mert például a mai gazdasági bizottsági ülésen még nyelvtani hibákat, helyesírási hibákat kellett benne javítanunk, egy kapkodva összerakott fércmunka , szóval, mutassák már meg, hogy kinek nagyobb az ereje jó?! Szóval, az van, hogy megint működik ez a kényszerpálya, amit önök csinálnak, amelynek alapját a maguk miniszterelnöke rakta le még az első kormányzása idején. Tudják, ez a kényszerpálya arról szól, hogy önök mindig az ellenkezőjét teszik, mindig az ellenkezőjét mondják annak, amit mások, amit akár a többség képvisel. Tudják, akkor is feketét mondanak, ha tudják, hogy az fehér. Emlékeznek a mondására, nem? Ha támadják a kisvasutat, akkor meg kell hosszabbítani Bicskéig, és ha akkor is támadják, akkor majd Lovasberényig. Szóval, most megint ez van szerintem, hogy önök bejelentették, hogy valamiért mégsem támogatják a minimumadót. Egy útszéli zsarolást próbáltak ezzel tenni, majd most, amikor önökre omlik minden, és rájönnek, hogy az EU-s pénzek nélkül hatalmas baj lesz, akkor elindulnak, és megpróbálnak kifarolni most ebből. Én így értelmezem ezt a papírfecnit, amit kaptunk. De a korábbi álláspontot valahogyan mégis fenn kell önöknek tartani, ezért írnak egy ilyen óvatoskodó izét, egy ilyen kínos vergődést. Szóval, én azt mondom, amit önök szoktak mondani nem? Ha valaki férfi, akkor legyen férfi! Gyerünk, álljanak bele kötésig! Magyar ember, ne hagyják magukat! Mi ez az „anyámasszony katonája” hozzáállás, kedves kollégák? Természetesen nem kell mindig, mindenben egyetérteni a szövetségeseinkkel, így az EU-val sem. Magyarország függő helyzete ugyanis tény. Ennél azonban szerintem önöknek sokkal okosabban kellene eljárni, mert még azt a kevés hitelüket is elvesztik, ami esetleg maradt. Ennek így semmi értelme. Még egy kocsmai kakaskodásnak sem jó, amit tesznek, ahogyan szokták mondani, nem férfias. Gyerünk, essenek neki még jobban az EU-nak, és ne csak az EU-nak essenek neki kimaradt az USA ebből a papírból , essenek neki az USA-nak is, gyerünk! Magyarország többet érdemel, előre menjenek, ne hátra! Hajrá, Magyarország! Hajrá, magyarok! Így tegyék ezt! Köszönöm szépen. [[Dr. Szűcs Lajos: Hol marad a vastaps?]]
Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásra megadom a szót Hollik István képviselő úrnak a rendelkezésre álló időkeret mértékéig. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Sok mindent megtudtunk ebben a vitában, de azt nem tudtuk meg, hogy a Jobbik támogatjae ezt a politikai nyilatkozatot vagy sem. Nem véletlenül nem beszélt erről Z. Kárpát Dániel, neki is kínos, hogy be kell állnia az európai egyesült államokat vizionáló Gyurcsány Ferenc pártja mellé, és ezt a politikai nyilatkozatot elutasítania. Nem tudtuk meg, hogy mi a véleményük az Európai Unióban tapasztalható politikai nyomásgyakorlásról, erről egy szót nem mondtak a vitában. Azt sem tudták elmondani, hogy miért akarnak a legnagyobb európai gazdasági és energiaválság közepette [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] adót emelni. Jó lenne, ha erről is beszéltek volna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Dávid Ferenc képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport, kettő percben.
Köszönöm a lehetőséget, én is rövid leszek, és Hollik képviselő úr megjegyzésére fogok reagálni. Ön valószínűleg félreértett engem, amikor arról beszéltem, hogy 26 állam és egy meg nem. De megfordíthatjuk a dolgot, tehát attól, hogy 26-an vannak, attól még lehet igazuk. Ön úgy mondta, hogy nem kell azt elítélni, ha egyvalaki kiáll a véleményéért, akkor az nem feltétlenül rossz szándékú és nem feltétlenül vétó. De akkor megfordítom. Nem tudja elképzelni, hogy 26 európai ország, mondjuk, olyanok is, akik egyébként Magyarország körül vannak, és hasonló gazdasági körülmények közt vannak, azok esetleg egyébként jól gondolnak valamit? Félreértés ne essék, úgy látom, hogy meggyőzni nem tudom, csak a véleménycsere legyen objektív, és az nem lenne hátrány, ha így lenne. A másik, amit szeretnék önnel még megosztani, hogy nem tudom, mennyire emlékszik rá, amikor Magyarországon 2016-ig, 2017 fordulójáig 19 százalék volt a társasági adó, és ezt követően szállították le a 19 százalékos társasági adót 10 százalékra, majd 9re. A 10 százalékból a kis- és középvállalkozások 1 százalékot kaptak, a nagyvállalkozók, ahol 500 millió forintos nyereségalap-adó volt, ott 19-ről vitték le 9-re. Tehát amikor képviselőtársaim azt nehezményezik, hogy az adópolitikában nem a kicsiket, nem a tömeget, nem a mikro- és kisvállalkozásokat támogatják, akkor ebben benne van az, hogy 2017-ben ez megtörtént, ezt nyugodtan ellenőrizze le, képviselő úr, ez így történt. És amit én nem igazán értek még, a költségvetéssel való összekapcsolása a dolognak. Tehát ebből az adóból Magyarországnak költségvetési bevétele lenne. Önök is pontosan tudják, hogy ez a mostani költségvetés egy kifeszített költségvetés, és ebben a kifeszített költségvetésben lemondani arról, hogy ez az adó befolyjon, én ezt egy fölösleges luxusnak tartom. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És befejezésül, még ha a képviselő úrnak mondhatnám, hogy ön azt mondta a vétóval kapcsolatban szerettem volna mondani , hogy a Gazdasági Bizottság ülésén talán elnök úr még emlékszik rá nekem volt egy olyan propozícióm, és itt is volt legutóbb a minimáladónál, hogy ne vétózzunk, hanem halasszuk el a döntést, és önök erre nem voltak hajlandók, pedig szerintem ez megfelelhetett volna. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Ön azt mondta, hogy bizonytalan helyzet van, idézte az amerikai helyzetet, hogy lehetséges, hogy változhat az erőviszony az Egyesült Államokban. Erre mi azt javasoltuk, hogy akkor halasztani kell. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Most én kérdezem meg: azért, mert kisebbségből tettünk egy halasztási javaslatot, azt le kell nyomni? Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Bánki Erik elnök urat, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Tájékoztatom, elnök úr, 15 perces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden szeretném csak összefoglalni a vitában elhangzottakat, hiszen nagyjából ugyanazt hallottuk, mint az országgyűlési határozati javaslat elfogadásakor legutóbb a parlamentben, az ellenzék álláspontja gyakorlatilag jottányit sem változott. Külön szeretném megköszönni Győri Enikő képviselőtársamnak, az Európai Parlament képviselőjének, hogy tartotta olyan fontosnak a mai napirendet, hogy eljöjjön ide. Szomorúan látom, hogy az ellenzéki oldalról egyetlenegy európai parlamenti képviselő sem gondolta, hogy fontos lehet egy olyan nemzeti parlamenti vitában való részvétel, ahol éppen egy olyan állásfoglalás elfogadására készülünk, amely az Európai Parlament, egyébként szerintünk hatáskörén bőven túllépő döntésével Magyarországot próbálja egy tisztességtelen nyomásgyakorlással kedvezőtlen pozícióba hozni. De ez nem meglepő, hiszen, aki nézi az európai politikát, az látja, hogy a baloldali képviselők az Európai Parlamentben folyamatosan Magyarország érdekeivel szemben szavaznak, jottányit sem érdekli őket az, hogy az európai emberek szempontjából az adott európai parlamenti döntés hasznos vagy káros, sőt úgy látom, hogy sokkal szívesebben szavaznak meg olyan döntéseket, amelyek kifejezetten károsak Magyarország, illetve a magyar nemzet számára. [[19.50]] Azt is köszönöm képviselő asszonynak, hogy kiemelte azt a lényeges kérdést, amelyet már az országgyűlési határozati javaslat vitájában is, illetve most, az expozéban is elmondtam, miszerint teljesen felesleges előrerohannunk Hollik képviselőtársam is ugyanezt mondta, a képviselő úrral is teljesen egyetértek , teljesen fölösleges előrerohannunk, és egy olyan, önmagunkat, Európát tekintve korlátozó és adóemelő intézkedést meghozni, amikor tudjuk azt, hogy sem Ázsia, sem az Egyesült Államok nem támogatja ezt a kérdést. Az országgyűlési határozati javaslat parlamenti vitájában idéztem öt vagy hat amerikai kongresszusi képviselőt, illetve szenátort, kivétel nélkül republikánusokat, akik kerek perec megmondták, hogy ők semmilyen körülmények között nem támogatnak egy olyan intézkedést, amely a globális minimumadó elfogadására vonatkozik. Tekintettel arra, ahogy ezt Hollik képviselő úr is említette a felszólalásában, hogy novemberben választások lesznek, és az előrejelzések alapján a kongresszusban republikánus többség jöhet, ez pontosan előrevetíti azt, hogy az Amerikai Egyesült Államok nem fog támogatni semmilyen ilyen javaslatot. Nem értem, hogy ilyen körülmények között hova rohan az Európai Parlament. Miért erőltet egy olyan döntést, egy olyan irányelv elfogadását, ami egészen nyilvánvalóan hátrányt okoz nekünk? Hiszen, ahogy elhangzott a korábbi felszólalásokban is már, a technológiai óriásvállalatok megadóztatásának kérdését egészen biztos nem tudja január 1-jéig megoldani az OECD, hiszen olyan késésben és csúszásban vannak, érdekes mód éppen az Egyesült Államok blokkolása miatt, amire már most jelezték, hogy ’24. január 1-je előtt elképzelhetetlen, hogy döntésre tudják vinni a dolgot. Tehát részben egyébként ezen a ponton egyetértve Dávid Ferenc képviselőtársammal, a Gazdasági Bizottság alelnökével, valóban egy ’24-es bevezetésről majd lehet, hogy tudunk beszélni, de most teljesen értelmetlennek tartjuk. Azért nem fogadtuk el a módosító javaslatát korábban sem, mert azt gondoljuk, hogy egy határozott és kemény állásfoglalásra van szükség, aminek az a jelentősége, hogy így a magyar kormány európai tárgyalási pozícióit tudjuk javítani, hiszen van egy olyan parlamenti döntés a miniszterelnök mögött, amely erősíti az álláspontját, megerősíti, hogy a magyar embereknek, a magyar parlamentnek teljesen más álláspontja van, mint ez esetben a másik 26 európai uniós országnak. Azt gondolom, hogy nemcsak, hogy helyes, hanem elvárható a magyar parlamenttől, hogy minden olyan kérdésben megnyilatkozzon, amit tisztességtelennek és Magyarországgal szemben nemtelennek tart. Ez az európai parlamenti döntés, amely múlt csütörtökön megszületett, abszolút kimeríti ezt a kategóriát, úgyhogy én a Gazdasági Bizottság ülésén is örömmel képviseltem azt az álláspontot, hogy a bizottság nyújtson be egy politikai állásfoglalást, és arra kérem képviselőtársaimat, hogy ezt támogassák. Az ellenzéki felszólalásokat nem is szedném külön, mert gyakorlatilag mindannyian azon a tévpályán és azon a politikai retorikán vannak, miszerint mi a multinacionális vállalatok érdekeit képviseljük. Sőt, Csárdi Antal képviselő úr egészen odáig ment, hogy felszólított minket, hogy végre Magyarország érdekeit képviseljük ezek között a falak között [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , amivel egy elég erős derültséget tudott kiváltani a kormánypárti képviselőkből, hiszen mi mindannyian, én például 24 éve, amióta ebben a parlamentben vagyok, minden esetben a magyar emberek, a magyar társadalom érdekeit képviselő döntéseket tudtam csak támogatni, és ez most sincs másként. Mi vagyunk az a nemzeti kormány, aki 2010 óta minden egyes döntésében a magyar emberek érdekeit képviseli, akik nemzeti konzultációt indítunk, hogy tudjuk meg, hogy mit gondol a magyar társadalom, akik hajlandóak vagyunk akár az Európai Bizottsággal vagy az Európai Parlamenttel szemben is a magyarok álláspontját képviselni, akkor is, amikor nemtelen támadások százait zúdítják ránk. Azt gondoljuk, hogy minket a magyar emberek ezért választottak. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kell messze menni. Négyszer nyertünk kétharmaddal. Több mint 3 millió magyar ember szavazott ránk a legutóbbi választásokon. Ez nem véletlen. Ilyen támogatást csak olyan pártok tudnak szerezni, a Fidesz és a KDNP, akik következetesen a magyar emberek érdekeit képviselik, a magyar vállalkozások érdekeit képviselik. Ez a mostani javaslatunk sem szól másról. Ez Magyarország, a magyarországi vállalkozások érdekeit képviseli, hiszen azt gondolom, hogy ha fölöslegesen előrerohanunk ennek az európai uniós irányelvnek az elfogadásával, azzal kifejezetten kárt fogunk okozni a hazai vállalkozások, a hazai munkahelyeket fenntartó vállalkozások és így a magyar emberek számára is. Ezért is arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm elnök úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a honvédelmi adatkezelésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/211. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. július 7-én tartott ülésén megtárgyalta a honvédelmi adatkezelésről szóló T/211. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat egy újabb lépés hazánk védelmi és biztonsági struktúrájának megújításában. A struktúra megújításának célja, hogy egy egységes, a jelenkor biztonsági kihívásaira hatékonyabb reagálást lehetővé tevő jogszabályi környezet jöhessen létre. A reform az Alaptörvény kilencedik módosításával vette kezdetét még 2020-ban. Azóta pedig számtalan új vagy jelentősen megújított jogszabályt fogadtunk el a folyamat részeként itt a tisztelt Házban. Tisztelt Képviselőtársaim! A honvédelmi adatkezelésekről szóló törvényjavaslat a tavaly elfogadott új honvédelmi törvényhez illeszkedik, és nagyrészt a jelenleg hatályos honvédségi adatkezelési törvényre épül. Új adatkezelést tehát nem generál, a honvédelmi adatkezelés szabályait viszont egy logikusabb, áttekinthetőbb rendszerbe szervezi. A benyújtott javaslat megfelelően lehatárolja az adatkezelői, adatszolgáltatói köröket és felelősségeket. Továbbá korrigálja a jelenlegi szabályozás alkalmazása során felmerült kisebb hibákat. Szeretném megjegyezni, hogy a Törvényalkotási Bizottság egy viszonylag terjedelmesnek mondható, ám döntően jogtechnikai, nyelvhelyeségi és jogszabályi koherencia megteremtését szolgáló pontosításokból álló módosító javaslatot fogadott el a benyújtott tervezethez. Érdemi kiegészítésként említeném meg a fegyveres katonai szolgálatot nem vállaló személyekkel kapcsolatos adatkezelés lehetőségének megteremtését, a hadkötelezettség érintetti körének pontosabb, életkor alapján történő lehatárolását, valamint néhány adatkezelésiidőtartam-pontosítást. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi, háborútól és válságoktól sújtott nemzetközi környezetben rendkívül időszerű a védelmi és biztonsági rendszerünk mielőbbi megújítása. Az új struktúra jogszabályi elemei eredetileg 2023. július 1-jén léptek volna hatályba, a folyamatot azonban szükséges felgyorsítani. Az új céldátum 2022. november 1-je, amelyhez már a jelen javaslat is alkalmazkodik. Fontos hangsúlyozni, hogy Magyarország biztonsága múlik az említett reform sikerén. Mindezekre tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni a vita e szakaszában. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Honvédelmi és Rendészeti Bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A honvédelmi adatkezelésekről szóló törvényjavaslat nem tágít. Sajnos a 35 oldalas törvényalkotási bizottsági összegző módosító javaslat után is azt láthatjuk, hogy szinte az egész társadalomról nyilvántartanák azt, hogy beoltattae magát a koronavírus ellen vagy pedig nem. Hiszen van egy súlyos mondat a törvényjavaslatban: „A hadkötelezettség bevezetésének biztosítása, valamint az önkéntes tartalékos állomány toborzásának céljából a kiképzetlen hadkötelesekről békeidőszakban és különleges jogrendben nyilvántartást kell vezetni.” És itt szerepel a felsorolásban a védőoltás felvételére vonatkozó információ. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem azon szeretnék rugózni, hogy ez a védőoltás valójában mennyire véd a koronavírus ellen bár megtehetném, de lehet, hogy nem volna ez most sportszerű , viszont azt mindenképp szóvá kell tegyem, hogy lényegében alkalmatlannak minősítik katonai szolgálatra azokat akiknek hadkötelezettsége sem lesz ezáltal , akik nem vettek fel védőoltást. [[20.00]] Miközben az Alaptörvény szerint minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére, azt látjuk, hogy egy ilyen kibúvóval egyébként kvázi lehetőséget is adnak az alkotmányos kötelezettség negligálására, de kérdésként merül fel, hogy biztos, hogy jó ötlet volte már eddig is fizetés nélküli szabadságra küldeni azokat a katonákat és rendőröket, akik nem adatták be az oltást, különös tekintettel arra a létszámhiányra, amit persze titkosítanak 2016 óta, de konkrét számok nélkül is köztudomású. Vajon Ukrajnában sem viselhet egyenruhát az, aki nem oltatta be magát? Sajnos nem kaptunk még erre választ. Sőt, tapasztalatunk szerint, bár a törvényjavaslat, úgy tűnik, nem néz szembe a valósággal, és nem írják le azt a gyakorlatot, miszerint politikai világnézetet is nyilvántartanak a honvédségnél, hiszen számos alkalommal a nemzeti elköteleződése miatt, nemzeti radikális szervezetekben való közreműködése miatt, például a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalomhoz való kötődése miatt érhetett több személyt a honvédség részéről elutasítás, még akár egy önkéntes tartalékos honvédségi szolgálat esetében is. Rendkívül fájó, hogy ezzel még mindig nem szakítanak, több évtizeddel az állítólagos rendszerváltás után sem. És tekintettel erre a permanens veszélyhelyzetre, amit itt folyton a nyakunkra erőltetnek különböző rendkívüli jogrendek keretében, és a permanens létszámhiányra tekintettel, nem volnae jó felvenni azokat a nemzeti érzelmű fiatalokat is a honvédség kötelékébe, akik önként jelentkeznének egyébként, de valójában nemzeti radikális kötődésük miatt elhajtották őket? Vajon egyébként Ukrajnában is elhajtják a radikálisabb hazafiakat, amikor katonának jelentkeznek? És csodálkoznak ezek után, hogy a Magyar Gárda és hasonló szervezetek erősödnek meg, miután a honvédség tárt karok helyett két lábbal rugdossa ki a szervezetből a nemzeti elkötelezettségű fiatalokat? Szembe kellene végre nézni ezzel, és jó lenne, hogyha a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvény őszintébben tükrözné a valóságot, és ilyen értelemben nem törvénytelenül folytatnák azt a gyakorlatot, amelyet persze tagadnak, de az előző honvédelmi miniszternek is konkrét példákat kínáltunk fel annak megvizsgálására, hogy miért utasították el a nemzeti elkötelezettsége miatt az egyébként alkalmas, honvédségi önkéntes, tartalékos honvédségi vagy akár szerződéses, akár hivatásos honvédségi szolgálatra jelentkezőket is a honvédség állományából. És miközben az Alaptörvény szerint minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére, az állam nem biztosítja az ehhez szükséges alapkiképzést, úgy általánosságban, és különös tekintettel azoknak sem, akik pedig jelentkeznének a honvédség kötelékébe, de mondjuk, nemzeti radikális kötődésük miatt vagy akár oltatlanságuk miatt alkalmatlannak minősíttetnek, pedig háborús helyzetben most is besoroznák a hatályos szabályok szerint azokat is, akik soha nem voltak katonák, és így nekik a túlélési esélyeik is kisebbek lennének. Mondjuk ki, a honvédség jelenlegi állapotában Magyarország védelme nem biztosított, hiszen a korábban kétségkívül több sebből vérző sorkatonai szolgálat megszüntetése komoly csapás volt hazánk önvédelmi erejére, mivel feladatrendszerének ellátói nem kerültek teljes mértékben pótlásra. A NATO-tagságunk függetlenségünk feladásával jár, leginkább amerikai érdekeket szolgál. Más NATO-tagállammal szemben nem nyújt nekünk védelmet a szövetség, gondoljunk csak a görög-török konfliktusra, és mondjuk ki azt is, hogy szerződéses kötelezettségünk elvileg csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de a titkos ukrajnai magyar honvédségi látogatás is azt támasztja alá, amit az eddigi kormányaink túlbuzgósága is, hogy több külföldi szolgálatban, megszállásban, például Afganisztánban, Irakban vettünk részt; a hadiipari fejlesztéseink is ezt a szempontot tartották szem előtt a haza védelme helyett, gondoljunk csak a Gripenek légi utántöltésére, miközben egy tankkal berepülhetik az egész Kárpát-medencét, míg például a szükséges magyarországi hadgyakorlatokra nem jutott elég pénz. Tisztelt Államtitkár Úr! Itt a 35 oldalas törvényalkotási bizottsági összegző módosító javaslatból több dolgot is hiányolok, amire pedig itt felhívtam a figyelmet, azonban az elvi, méltányossági és jogtechnikai szempontokat is figyelmen kívül hagyták, pedig felhívtam a figyelmet például a veterán katona definíciójára. Illő tisztelettel akkor kezdjük ezzel az egyik konkrét kritikát, hiszen az, hogy veterán katona az, aki a honvédségből [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] méltó módon vált ki, és erkölcsileg feddhetetlen, az, azt gondolom, egy olyan szűkítő korlátozás, ami ugyanúgy nem elfogadható, mint a többi módosító indítványunk figyelmen kívül hagyása. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Nehéz helyzetben vagyunk mindannyian, hiszen a szomszédban háború dúl, és több hazai és nemzetközi szakértő is egyöntetűen úgy nyilatkozott, hogy ebben az évtizedben a biztonsági kockázatok jelentős mértékben növekedhetnek az egész világban. Nekünk pedig egyértelműen csak az lehet a célunk, hogy megvédjük Magyarország békéjét és biztonságát, és ennek a folyamatnak az egyik építőkockája vagy fogaskereke ez a javaslat, amely most előttünk fekszik, amely ugyan technikainak tűnik, ámde rendkívül fontos, és amelynek van egy előzménye, amely egy alaptörvény-módosítás a védelmi és biztonsági feladatok tekintetében. Ez hozta magával több területnek a felülvizsgálatát, és ilyen módon a katonai-honvédelmi adatkezeléssel összefüggő jogszabály felülvizsgálata is szükségessé vált. Erre ad egy választ a kormány részéről ez a jogszabály. Az, amit javasol az előterjesztő, egyértelműen átláthatóbbá, logikusabbá, egyértelműbbé teszi az adatkezelést az állampolgárok, az önkéntes tartalékos állomány tekintetében. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt gondolom, hogy lépést kell tartani a korral minden területen, így napjainkban a honvédelem területén pedig különösen meg kell tennünk ezt. Szintén célja az előterjesztésnek az adatvesztés elkerülése. Én azt javaslom tisztelt képviselőtársaimnak, a magyar Országgyűlésnek, hogy támogassák ezt a javaslatot. A TAB valóban megfogalmazott több felvetést, de azok megítélésem szerint elsősorban technikai jellegűek voltak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Egyúttal megkérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni a fennmaradt időkeret terhére. [[Jelzésre:]] Ügyrendben jelentkezett Novák Előd képviselő úr. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném azt javasolni, hogy valamelyik párt adjon át időt a saját időkeretéből a Mi Hazánk Mozgalom frakciójának, annál is inkább, mert egyedüli képviselőként jelentkeztem az összegző módosító javaslat vitájára. Egy 35 oldalas törvényalkotási bizottsági módosító javaslat fekszik előttünk, és mivel egyedüli képviselőként jelentkeztem, és volna még bőven mondandóm, és a legtöbb frakció hozzá sem kíván szólni, ezért arra kérem föl [[Dr. Szűcs Lajos: Ez nem ügyrendi!]] legalább a jelen lévő frakciók képviselőit, amennyiben frakcióvezető-helyettesként nyilvánvalóan van erre joguk, hogy legyenek szívesek az időkeretükből a bajtársi szolidaritás jegyében a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvény vitájához egy kis időkeretet átadni. Köszönöm szépen.
Képviselő úr, a felszólalása nem ügyrendi hozzászólás volt. Egyúttal jelzem, hogy egyetlen jelentkezőt sem látok, aki át szeretne adni a saját időkeretéből a Mi Hazánk Mozgalom frakciója részére időt, ezért az előterjesztőt kérdezem meg, hogy kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Vargha Tamás államtitkár úr jelzi, hogy kíván, ezért megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a képviselőtársaimnak a hozzászólásait, amelyekkel támogatták ezt a törvényjavaslatot. Két dolgot szeretnék elmondani. Létezik az alapkiképzés rendszere a Magyar Honvédségben, és ez éppen most, júliusban nagyon is időszerű, hiszen augusztus 15-éig lehet jelentkezni arra az önkéntes katonai szolgálatra, amely hat hónap időtartamú, és amelyből két hónap alapkiképzés és négy hónap szakkiképzés, és az önkéntes szolgálatra jelentkező vagy az önkéntes szolgálatot teljesítő újabb 6 hónappal meghosszabbíthatja. [[20.10]] Ez önkéntes, de természetesen fizetség is jár érte, két hónapig a minimálbér, és a szakkiképzés idején a szakmunkás-bérminimum jár ellenszolgáltatásként ezért a szolgálatért. Augusztus 15-éig lehet rá jelentkezni, és várjuk a magyar fiatalok jelentkezését a magyarországi toborzóirodákban. Még egy gondolat: ma itt a Házban több vitában is elhangzott egy bizonyos titkos ukrajnai látogatás rémképe. Azért rémkép ez, mert hogyan lehetne titkos egy látogatás, amely a Magyar Honvédség Facebookján szerepel, és teljesen nyilvános Ruszin-Szendi Romulusz altábornagy úr látogatása, amit Ukrajnában tett az ukrán vezérkari főnök meghívására. Tehát semmilyen titkos látogatásról szó nem volt. Köszönöm szépen a támogatást, és bízom benne, hogy az Országgyűlés támogatni fogja ezt a javaslatunkat. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a későbbi ülésünkön kerül sor. Soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/152. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetésitörvény-javaslat részletes vitáját a bizottságok lefolytatták. A Költségvetési Bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/152/457. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata T/152/456. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/152/444., 445. és 447-455., 457-460. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási Bizottság szerepkörében eljáró Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslata T/152/462. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/152/463. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési Bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetem önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Megadom a szót Szűcs Lajosnak, a Költségvetési Bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2023. évi központi költségvetés törvényjavaslata van előttünk, aminek általános vitája június 22e és 24e között 30 órás időkeretben lezajlott. A költségvetési törvényt a Költségvetési Bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága is megtárgyalta, és lefolytatta a részletes vitát. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. Tisztelt Ház! Azoknál a bizottságoknál, ahol különvéleményként csak a határozati házszabálynak való megfelelést írta le a bizottság, ott csak a bizottság nevét és ezt a megfelelést fogom önöknek elmondani. Viszont a tárgyaló bizottságok jelentős része véleményt is megfogalmazott, ezeket mind el fogom önöknek mondani. Először a Költségvetési Bizottsággal kezdem. A kormány a választásokon erős felhatalmazást kapott arra vonatkozóan, hogy az emberek mit szeretnének látni az új kormánytól, ugyanis tavasszal az emberek a béke és a biztonság mellett tették le voksukat. Ennek tudatában a kormány a jövőt illetően két fő prioritást fogalmazott meg: a rezsivédelem és a honvédelem. A kormány számára a családok ezekben a mostani rendkívüli időkben is rendkívül fontosak, ezért továbbra is támogatni kell a gyermekvállalást és a gyermeknevelést. 2023-ban a költségvetés közel 3225 milliárd forint forrást biztosít a családok támogatására. Ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint 2022-ben. A költségvetésben idén és jövőre is megvan a fedezet a nyugellátások reálértékének a megőrzésére. Az erre a célra fordítható források összege jövőre megközelíti a 4900 milliárd forintot. A 2023. évi költségvetés több mint 370 milliárd forintot különít el a teljes 13. havi nyugdíj kifizetésére. A 13. havi ellátás mellett 2023-ban is fennmarad a nyugdíjprémium intézménye, hogy az idős emberek is részesüljenek a gazdasági növekedés eredményeiből. A kormány a 2023. évben 4,1 százalékos nemzetiössztermék-növekedéssel számolva 24,9 milliárd forintot helyezett céltartalékba a nyugdíjprémium kifizetésére. A kormánynak továbbra is célja a magas foglalkoztatás fenntartása, hiszen ahogy mondani szoktuk, ha munka van, minden van. Elmondhatjuk, hogy 2010-hez képest létrejött az egymillió új munkahely, de a nagyobb gazdasági növekedés érdekében fontos a további munkahelyek létrejöttének segítése is. Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, az állam pedig támogatja a munkahelyteremtő, a hatékonyságot, a magasabb hazai hozzáadott értéket teremtő vállalati beruházásokat. A gazdaság várható teljesítményével összhangban a bruttó és a nettó átlagkeresetek 10 százalék felett bővülhetnek. Elmondhatjuk, hogy szinte minden terület több forrásból gazdálkodhat 2023-ban az idei évhez képest. Az eddig elmondottakon túl oktatásra 200 milliárddal, egészségügyre 100 milliárddal fordít többet a kormány, a rendvédelmi kiadások pedig jövőre meghaladják a 965 milliárd forintot, ami 2010-hez képest mintegy 517 milliárd forintos, tehát több mint kétszeres növekedést jelent. A jövő évi költségvetéssel megvédjük az eddig elért eredményeket, gondoskodunk a rezsicsökkentés védelméről, az ország és a magyar családok biztonságáról. A Rezsivédelmi és Honvédelmi Alap pedig lehetővé teszi, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát, hanem a háborún extraprofitot elérő vállalatok. A Külügyi Bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium 2023. évi költségvetésében a külképviseleti hálózat működésére 103 milliárd forint áll rendelkezésre. A minisztérium jövőre is folytatja az exportfejlesztésen és a beruházásösztönzésen nyugvó külgazdasági tevékenységét, a munkahelyteremtésben és a technológiai transzferben kulcsszerepet játszó beruházásösztönzési előirányzatra nem kevesebb mint 130 milliárd forint áll rendelkezésre. Mindemellett minden egyes határon túli területen folytatódnak a szomszédos országokban élő magyarság életkörülményeinek javítását és ezáltal a szülőföldön való megmaradását segítő gazdaság- és infrastruktúra-fejlesztési programok. A tárca költségvetésében új elemként jelenik meg a nagy sikerű, külföldön is széles körben ismert „Hungary Helps” program, a Stipendium Hungaricum keretében pedig 3,9 milliárd forint elkülönített forrás áll rendelkezésre, kifejezetten az orosz-ukrán háború miatt menekülni kényszerült ukrajnai felsőoktatási hallgatók tanulmányainak támogatására. Összegzésképpen megállapítható, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetése biztosítja, hogy a tárca sikeresen birkózzon meg feladataival és a szomszédunkban dúló háború következményével, és sikeresen hozzájárul a központi költségvetés átfogó céljainak megvalósításához. A Fenntartható Fejlődés Bizottságának véleménye. A fenntartható fejlődés három alappillére: a társadalmi, a gazdasági stabilitás biztosítása, továbbá a természeti erőforrások tartalmas használatának biztosítása. [[20.20]] Az egészséges környezethez való jog az Alaptörvény által biztosított. Ennek érvényesítéséhez és az életminőség javításához elengedhetetlen a természeti erőforrások fenntartható használata, a természeti örökség védelme és a környezeti minőség rehabilitációja, amelynek érdekében a 2023. évi költségvetés e faladatokra több mint 3 milliárd forintot biztosít. A földi erőforrások megóvása szempontjából kiemelten fontos a szemléletformálás. Továbbá az is fontos, hogy a környezeti problémákra és azok megoldására irányuló kutatások is megfelelő támogatásban részesüljenek. A 2023. évi költségvetés összességében több mint 170 milliárd forintot különít el a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapba. A jelenlegi háborús helyzetben nagy figyelmet fordítanak az országok vezetői az energiaellátás megfelelő biztosítására. A nemzeti energiapolitika célja a biztonságos, környezetileg is fenntartható, továbbá megfizethető energiatermelés, ezzel együtt az energiafelhasználás hatékonyságának javítása, továbbá az ország energiafüggőségének csökkentése. A 2023. évi költségvetési előirányzat keretein belül erre a célra 81 milliárd forint biztosítását javasolja a kormány. Ahogy a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia körlevelében olvasható: „A környezet megóvása több mint a jelen és a jövő generációk méltó életkörülményeinek biztosítása, hiszen az ember Istennel, az emberekkel és a teremtett világgal való kapcsolata egységet alkot. A természeti környezet megóvása nem más, mint a közjó, vagyis az emberi méltóság védelme és előmozdítása.” A Gazdasági Bizottság véleménye: jelenleg a magyar kormány szinte az egyetlen egész Európában, amely nem szankciókról és háborúról beszél, hanem arról, hogy békére van szükség. A legfontosabb cél, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. Az elhúzódó orosz-ukrán háború és a brüsszeli energia- és szankciós politika miatt most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása, a rezsicsökkentés védelme és a haderőfejlesztés. A költségvetés ezért Rezsivédelmi és Honvédelmi Alapot is tartalmaz. Az alapok bevétele 2023-ban közel 1450 milliárd forint, ami az extraprofit-különadókból és egyéb bevételekből származik. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjat az Európai Unióban. Az a cél, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára. Ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, amelyre a kormány 670 milliárd forintot fordít. A Honvédelmi Alap pedig megteremti a további honvédelmi fejlesztések forrásait, valamint megerősíti hazánk fizikai biztonságát. Az alap kerete 2023-ban 842 milliárd forintot tesz ki, míg az összes honvédelmi kiadás eléri a nemzeti össztermék 2 százalékát. Nemcsak a háború, hanem a migráció miatt is szükség van a biztonság további megerősítésére. A háború okozta gazdasági válság újabb migrációs hullámokat indít el Európa felé. Magyarország eddig is csak magára számíthatott a határok védelmében. A kormányzati intézkedéseknek és a koronavírus-járvány utáni gazdasági újraindításnak köszönhetően a növekedés elérte a járvány előtti szintet, sőt 2021-ben rekordot döntött a magyar gazdasági növekedés. Az a cél, hogy a növekedés jövőre is folytatódjon, a háború és annak gazdasági hatásai azonban lassíthatják ezt, ezért 2023-ban 4,1 százalékos növekedéssel számolunk. A gazdasági növekedés fenntartásához további gazdaságfejlesztési intézkedéseket hoz a kormány. Ezek célja a magas foglalkoztatás és a reálbér-növekedés fenntartása, valamint a termelőkapacitást bővítő beruházások, amelyek révén tovább bővülhet az export és Magyarország világpiaci részesedése. Az elmúlt években rekordmagasságba emelkedő beruházási ráta 2021-ben is magas szinten maradt, a következő években értéke még tovább, 2023-ban 28 százalékra emelkedhet. A Nemzetbiztonsági Bizottság véleménye: összességében a Nemzetbiztonsági Bizottság a szolgálatok támogatására 16 milliárd forintos emelkedést mutatott ki a költségvetésben. Ezzel először fogja meghaladni a 100 milliárd forintot a titkosszolgálatok költségvetése. A katonai és polgári szolgálatok 2023-as költségvetési támogatása megteremti a pénzügyi hátterét annak, hogy a fokozódó veszélyek ellenére Magyarország nemzeti szuverenitását megvédjük. A Honvédelmi, a Népjóléti, a Kulturális, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága, valamint az Igazságügyi Bizottság is megállapította a jogszabályoknak való megfelelését a költségvetési javaslatoknak. A Mezőgazdasági Bizottság véleménye következik. A 2023. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat XII. fejezete az Agrárminisztériumról szól, ebben 220 milliárd forint előirányzat szerepel. Így az Agrárminisztérium összességében 10 milliárd forinttal magasabb költségvetési keretből gazdálkodhat, mint 2022-ben. Az Agrárminisztérium költségvetési keretét három fő feladatellátási jogcímre lehet elkülöníteni. Az első az intézményekkel történő feladatellátás, amire a 2023. év költségvetésében 81 milliárd forint fog rendelkezésre állni. Többek között idetartozik az Agrárminisztérium igazgatásához szükséges fedezet, hogy az agrárminiszter úr, valamint a tárca el tudja látni a feladat- és hatáskörének ellátásához szükséges hivatali feladatokat. Továbbá ebből a keretből fedezik a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt, a ménesgazdaságokat, a mezőgazdasági középfokú szakoktatás intézményeit, a Magyar Mezőgazdasági Múzeum és Könyvtárat, a Nemzeti Földügyi Központot, valamint a nemzetipark-igazgatóságokat. A második a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő feladatellátás, amelyben 120,4 milliárd forint áll rendelkezésre. Ez a tavalyi évhez képest 3,3 milliárd forintos növekedést jelent. A harmadik nagyobb halmaz a központi kezelésű előirányzatokkal történő feladatellátás, amelyre 2023-ban 18,6 milliárd forint áll rendelkezésre, ez 5,6 milliárd forinttal magasabb. Végezetül, a keleti szomszédságunkban dúló orosz-ukrán háború következtében kialakult élelmiszerhiány mint például a gabona, olajos magvak tekintetében ellátásunk bizonytalan lesz. Jelentős exportképességgel rendelkezünk, így ebben a háborús, feszült időszakban pozíciónkat a jövő évi költségvetés megtartja, sőt erősíti is. Megállapítható, hogy a magyar mezőgazdaság számára a további jó működéshez minden szükséges fedezet rendelkezésre áll. A Nemzeti Összetartozás Bizottságának véleménye: 2010 óta tízszeresére növekedtek a nemzetpolitikai célú összkormányzati források. Mára ez meghaladja a 100 milliárd forintot is. Az új kormányzati struktúrában alapvetően két helyen kezelnek nemzetpolitikai kérdéseket. Így a Miniszterelnökség és a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeteinél találjuk az idevonatkozó forrásokat. Fontos megjegyezni azonban, hogy a tárcák közötti feladatátcsoportosítások ellenére is biztosítva lesz minden rendszerszintűvé vált nemzetpolitikai program és támogatás folyamatossága a jövő évben is. A Vállalkozásfejlesztési Bizottság véleménye: a magyar kormány vállalta, hogy az elhúzódó háborús környezetben is megvédi a munkahelyeket, a nyugdíjakat, a családokat és a rezsicsökkentést. Ennek forrásait a 2023-as költségvetés biztosítja. [[20.30]] Annak érdekében, hogy a háború okozta többletköltségektől megvédjük a magyar családokat, a kormány rendkívüli árstopintézkedéseket vezetett be, amelyek fékezik az árnövekedést egyes kijelölt termékek esetén. Ebben a helyzetben kulcsfontosságú a családok vásárlóerejének fenntartása, amelyet a kormányzat családvédelmi intézkedésein úgymint a gyermekesek személyijövedelemadó-visszatérítése, a legalább négy gyermeket nevelő nők személyijövedelemadó-mentessége, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, valamint a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentessége keresztül biztosít. A bizottság részéről üdvözlendő, hogy a költségvetésitörvény-javaslat alapján az elkövetkező években is meghatározóak lesznek a termelőkapacitásokat bővítő beruházások, valamint a hatékonyságot javító technológiai fejlesztések. A válság ellenére is kiemelkedően magas, a 27 százalékot meghaladó beruházási ráta tovább emelkedhet, köszönhetően a hazai gazdaság tőkevonzó képességének, a vonzó vállalati környezetnek, valamint a versenyképes adórendszernek. Összességében, a háztartások fogyasztása 4,3 százalékkal bővülhet 2023-ban. 4 százalék körüli éves gazdasági növekedés mellett a költségvetés azzal számol, hogy 2023-ban folytatódik a költségvetési hiány csökkentése és az államadósság mérséklődése. Az Európai Ügyek Bizottságának véleménye: az uniós források tekintetében összességében mintegy 2589 milliárd forint jut Magyarországra jövőre mind a költségvetésben megjelenő beruházási és strukturális alapok, egyéb uniós programok, mind a költségvetésen kívüli közvetlen agrártámogatások révén. Mélyen tisztelt Elnök Asszony! Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 30 perces időkeretben. Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, kedves elnök asszony. Én csupán három frakció egy bizottsághoz beérkezett véleményét fogom a kollégámhoz hasonlóan egyszerűen felolvasni, gazdálkodva az önök idejével. Én a hozzám beérkezett Párbeszéd-frakciónak, LMP-frakciónak, majd ezt követően a Momentum-frakciónak a véleményét fogom szó szerint felolvasni. S még annyira is gazdálkodom az önök idejével, hogy a saját frakcióm, az MSZP véleményét pedig majd a frakciókörben fogom elmondani. Elsőként a Párbeszéd képviselőcsoportjához tartozó bizottsági tag kisebbségi véleményét szeretném önöknek elmondani. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a költségvetésnek a története legalább harminc évre nyúlik vissza, ugyanis ez a költségvetés az elmúlt harminc év, és ebből is az elmúlt tíz év elhibázott magyar gazdaságpolitikájának a folytatása. Ez a költségvetés bűzlik attól a gazdaságpolitikától, amelynek az eredménye, hogy a rendszerváltás vesztesei egyre lejjebb kerülnek, a nyertesei pedig egyre jobb módban élnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Engem anyukám nevelt fel, egyedül, szociális munkásként a gyermekvédelemben dolgozva. Én tudom, milyen a hó végén zsíros kenyeret enni, ha nem jut más. Az én családom a rendszerváltás veszteseinek családja volt, és az, hogy most itt vagyok, nem a magyar normális, nem az önök politikai elitjének köszönhetem, hanem a munka mellett leginkább a szerencsének. Miközben önök nemzetállamot kiáltanak, szuverenitásért harcolnak névleg, és a külföldi tőkét ostorozzák, aközben ebből a költségvetésből is pontosan látszik, hogy a nemzetállamot csak politikai érdekeik, a saját elitjük érdeke szerint és nem a nemzet egészére használják, hogy a szuverenitás önöknek nem a nép, hanem saját hatalmuk szuverenitását jelenti, és a nagytőkével is csak akkor harcolnak, ha ez hatalmi érdekük, és nem akkor, amikor a nép érdeke. Önök nem a népet akarják előrejuttatni, hanem új főispánokat, új oligarchákat kitermelni. Önök semmiben sem tanultak a 2010 előtti magyar gazdaság hibáiból, és semmilyen koncepciójuk sincsen arra, hogy húzzák ki a válságok sorából az országot. Önök az elmúlt tíz év globális gazdasági növekedésének szerencselovagjai, és ismerjük el, a hatalommágia legügyesebb használói. Ha megnézzük a jövő évi költségvetést, azt láthatjuk, hogy folytatják a sort: fizessenek a dolgozók. Mi viszont azt mondjuk ehelyett, hogy fizessenek a gazdagok. Nekünk elfogadhatatlan, hogy önök az áfából, az szja-ból, a jövedéki adóból akarják betömni a költségvetés lyukait, amit, igen, a háború mellett, de mégis a hatalmuk érdekében folytatott korrupt kormányzásuk és a hatalmuk megszerzéséért kiöntött, gazdaságpolitikailag teljesen irracionális osztogatásuk okozott. Önök egy olyan adópolitikát folytatnak, amely kiszolgálja az önök ki nem mondott varázsszava, a „fizessenek a dolgozók!” igényeit. Önök a nagy cégek társasági adóját 9 százalékra csökkentették, és hagyják, hogy a legnagyobb cégek még ennél is kevesebb adót fizessenek a trükközéssel. Az Audinak az elmúlt öt évben 60 milliárdot kellett volna fizetnie, ehelyett 3,9 milliárd társasági adót fizetett be. És mi a jussuk? Még egy kis támogatás 8,5 milliárd, a kétszerese az elmúlt ötéves adófizetésüknek, hogy létrehozzanak ötszáz olyan munkahelyet, amelyet majd a nemsokára bezárandó munkahelyek munkásai fognak megtölteni. Önök 17 millió forintot adnak egy új munkahelyre az Audinak, három évre előre kifizetik a bérköltségeket. Nyilván az Audi még így is hoz az országnak valamennyit. De mennyit visz ki? Mennyit hagynak, hogy kivigyenek? Mennyit hagynak önök a gazdagoknál, miközben elvesznek a néptől? Önök a világbajnok 27 százalékos áfa és az infláció pörgetésével, a gyenge forinttal próbálják betömni a költségvetés lyukait. Miközben ezzel 2000 milliárdot gombolnak le a dolgozókról, aközben 650 milliárdot szednek be csupán a különadókból, aminek nagy része olyan fogyasztástípusú adó, amiről pontosan tudják, tovább fogják hárítani a cégek a népre. Akkor önök kinek az oldalán állnak? Ki fogja megfizetni? Önök elinflálják a fizetéseket, és miközben Orbán fizetését, a miniszterek fizetését megemelik, abban reménykednek, hogy majd a multik a gyenge forint miatt emelnek a náluk dolgozók fizetésén. Ezzel nőhet majd az átlagbér és az önök ehhez kötött fizetése, de közben a rendőrök, a pedagógusok, az ápolók, a tűzoltók, a szociális dolgozók, a kulturális dolgozók fizetésének a reálértéke csökkenni fog. Mindeközben pedig növelik az idénymunka… kiterjesztik a leginkább a szegényebbeket érintő chipsadót, és várhatóan növelik a most katások nagy részének adóterheit. Önök azt a politikát folytatják, amely növeli a különbségeket ebben az országban, hogy önök is megértsék: főispán és a nemzet napszámosai között. Miközben önök közös teherviselésről hazudoznak, aközben nem kapnak adót a kaszinók, nem kapnak adót Mészáros, Garancsi és Tiborcz cégei. Aközben nincs megoldás a lakhatási válságra, nincs megoldás az egyre felfelé száguldó élelmiszerárakra, nincs megoldás a kibontakozó szociális válságra, önök még mindig egy olyan perverz újraelosztást folytatnak, amelyben a gazdagabbak kétszer annyi támogatást kapnak az államtól, mint a bajbajutottak. Ez nem egy közösség, ez nem egy nemzet, hanem a saját hatalmuk táplálásának a költségvetése. Ez a költségvetés annak a rendszerváltás utáni gazdaságpolitikának a folytatása, amit a német iparkamara májusi jelentése ír le legjobban. A német cégek szerint alacsonyak az adók, a fizetések, és gyenge a munkajog Magyarországon, bár a szakképzettség javult, de nem a magyar oktatási rendszer javult meg, hanem önök elképesztő ütemben hozzák be a külföldi munkavállalókat. Ellenben hátráltatja a versenyképességet a jogállami biztonság hiánya és a korrupció. Ez az önök Magyarországa. Öt éve még csak 8 milliót, ma ott tartunk, hogy 17 millió forintot fizetnek egy munkahely teremtésére. Három évre előre kifizetik a dolgozók bérét a nagy cégeknek. Ebből a magyar cégek is tudnának sikeresek lenni. Az a pénz pedig, amit odaadnak direkt támogatásban, odaadnak adókedvezményben, odaadnak be nem fizetett adóban a multiknak, hiányzik a magyar középvállalkozásoktól, hiányzik az oktatásból, hiányzik az egészségügyből, hiányzik ebből a költségvetésből. Az a pénz, amiből a saját hatalmukat, oligarcháikat fizetik, hiányzik a tanárok, a tűzoltók, a szociális munkások, a rendőrök, a kultúrában dolgozók fizetéséből. Önök válságról válságra egyre durvábban építik le az államot, egyre több pénzt folyatnak ki az országból, egyre több pénzt folyatnak ki az államtól a saját zsebükbe, és egyre kevesebbet hagynak a magyar népnél, a magyar gazdaság fejlődésében. Márpedig a válságok egyre gyorsabban jönnek. A kapitalizmus egyként használja fel az emberi és természeti erőforrásokat, egyre újabb és újabb területeket hódít meg. Látjuk, hogy a szíriai természeti viszonyok átalakulása hogyan járult hozzá a polgárháborúhoz és ezzel a menekültválsághoz, látjuk hogyan fog ehhez az elsivatagosodás még inkább hozzájárulni világszerte. Látjuk azt, hogy a nagy járványok a természet erőforrásai kiaknázásának a következményei, és sejthetően lesz még a Covidhoz hasonló járvány. [[20.40]] Láthatjuk, hogy miként megy a harc a vízért, a termőföldért, az élelmiszerért, a ritkafémekért, hogyan követel újraelosztást az akkumulátorgyártás, az elektromos autók piaca. Ebben a helyzetben amit önök csinálnak, hogy egy válságról válságra bukdácsoló modellre építik Magyarországot; hogy törekedni sem törekednek egy erős államigazgatásra, hatóságokra, a népbe, a tudásba, az egészségügybe, a környezetünk megvédésébe rakott forrásokra; egy ilyen válságból válságba tartó időszakban ez zsákutcás politizálás. Egy olyan erős magyar államra kéne törekedni, ami nem a hatalmasokat, nem a főispánokat, nem az oligarchákat, hanem a népet védi meg. Pedig ez a szuverenitás valójában, a népszuverenitás. Ez a költségvetés az orbáni megszorítások költségvetése, a kamumodernizációra épülő neoliberális, államellenes, a szükségleteket semmibe sem vevő költségvetés. Még van visszaút. Még megadóztathatják a kaszinóikat, Mészárost; még hozhatnak egy tiszteséges vagyonadót; még kezelhetik a megélhetési, a lakhatási, az élelmiszerválság problémáit; még önök is lecserélhetik a drapériát a „fizessenek a dolgozók”-ról a „fizessenek a gazdagok”-ra. Még elkezdhetnek egy új gazdasági modellt építeni, ami tudásra és tehetségre, esélyteremtésre és boldogulásra, a munka helyett a megélhetésre, az emberi erőforrás helyett az emberi boldogságra épül. De ennek az az alapja, hogy ne a dolgozók, hanem a gazdagok fizessenek. Még nyithatnak egy új lapot a magyar gazdaság történetében, amely a tőkét a teljes társadalom hasznára használja; amely a középvállalkozásokat erősíti; amely olyan vállalkozásokat erősít, amelyek nem viszik ki vagy nem herdálják el a tőkét; amely világszínvonalú, de legalább Európában releváns vállalkozásokat, cégeket tud létrehozni; amely irányt mutathat akár 20-30 évre a magyar gazdaságnak. De ilyet nem látunk, az orbáni megszorításokat látjuk. Azt látjuk, hogy önök főispánokat neveznek ki, és a napszámosok adóját emelik. Ez szerintem mindent elmond. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi pontosan ezért csak a károkat tudjuk enyhíteni, amit önök okoznak; önök okoznak Budapestnek, Ferencvárosnak és Józsefvárosnak. Azokat az elvonásokat és ígéreteket tudjuk csupán rendezni, amikkel önök tartoznak a budapestieknek, Józsefvárosnak és Ferencvárosnak. Kérem, ahogy mindenhol a világon van, támogassák a budapesti közösségi közlekedést annyival, amennyit a főváros is belerak, hiszen ezt a közösségi közlekedést nem csupán a budapestiek, hanem minden magyar állampolgár használja; a számítások szerint a budapesti és a nem budapesti használók aránya egyébként egyenlő is. Kérjük, hogy a helyi közutak fenntartását végző települési önkormányzatok részesülhessenek a gépjárművek tulajdonosai által fizetett közteherből, biztosítva ezzel a gépjármű-tulajdonosok számára nyújtandó jó minőségű közszolgáltatás forrását. Kérjük, hogy a helyi önkormányzatok szolidaritási hozzájárulása a 2019. évi szinten maradjon, amelynek érdekében a módosító javaslat szó szerint veszi át a 2019. évi központi költségvetés idevágó szabályait és előirányzatát. Ne vegyenek el újabb 20 milliárdot a fővárostól! Kérjük, adják oda a Lánchídra megítélt 6 milliárd forintot. Nincs joguk Budapest kisemmizéséhez, és nem is érdekük, hiszen Budapest nélkül nincs Magyarország, ahogy Magyarország nélkül nincs Budapest. Támogassák, hogy a főváros által kialakított szolidaritási alap állami forrásból plusz 300 millió forintot okozzon. A megélhetési válság, amit önök tovább fognak erősíteni, óriási problémákat okoz. A fővárosi szolidaritási alap ezeket a problémákat próbálja orvosolni, a szegényeknek és a szegénység okozta problémákat. Az én választókerületemben, ahol az ország legtöbb szociális ellátórendszere van, az önök által a hiányzó szociális munkát jelentő pénztől kivéreztetett jelenlegi hajléktalanellátó rendszer egyként okoz nehézséget a hajléktalan embereknek és a helyi lakosoknak. Kérem, támogassák azt, és kiemelten kérem Kocsis Mátét, ő is támogassa azt, hogy több pénz jusson a hajléktalan emberek és a józsefvárosiak közös problémáinak megoldására. Kérem, támogassák azt is, hogy legalább 300 millió forint érkezzen Józsefvárosba energetikai beruházásokra; nyilván egy országos programra lenne szükség a társasházak és a panelházak felújítására, ami csökkentené a rezsit, az energiafüggőségünket, és a bolygónak is jó lenne, de mivel ilyet nem látunk, kérem, legalább ebben a kerületben segítsenek. A lakhatási válság óriási probléma, és semmilyen támogatást nem kapnak erre az önkormányzatok. Kérem, segítsenek abban, hogy 800 használhatóvá tehető, üresen álló józsefvárosi lakás felújítható legyen, és most rossz lakhatási körülmények között élő dolgozók és családok birtokba vehessék. Erre az önkormányzatnak az önök elvonásai miatt nincs pénze, cselekedjenek hát! Illetve azt kérjük mi, józsefvárosiak, tartsák meg azokat az ígéreteket, amiket a Fidesz VIII. kerületi politikusai, Kocsis Máté frakcióvezető úr és Sára Botond jövendő főispán állami költségvetési pénzből ígértek. Kérem, támogassák 500 millió forinttal a helyi rendőrség megerősítését, hiszen az önök által felügyelt helyi rendőrségnek már alig van járőre a leszerelések miatt. A Horváth Mihály tér, a Népszínház utca, az Orczy tér, a Harminckettesek tere felújításának támogatását is kérjük. A kerületi játszóterek felújítása, társasház-felújítás, továbbá a nyilvános vécék és a kerületi zöldterületek megnyitása és megújítása is elengedhetetlen. Azt is kérjük továbbá, hogy a József Attila lakótelepen támogassák végre a Dési Huber Művelődési Ház felújítását, hogy színvonalasabb körülmények között tudjanak megvalósulni végre a nyugdíjas- és gyerekprogramok. Nem látjuk a költségvetésben a Diákváros I. ütemét. Pedig ezt nem csupán a fővárossal kötött szerződésben ígérték meg, hanem az atlétikai stadion kapcsán Baranyi Krisztinával kötött szerződésben is. Legalább a 4 ezer kollégiumi férőhely épüljön meg a gyerekeinknek, és ne valami magánfejlesztő kezébe kerüljön ez, hanem jusson a nehezebb helyzetből érkező pesti és vidéki fiataloknak is! Végezetül pedig azt kérjük a ferencvárosiak nevében, támogassák a városrehabilitációt. Ha nem is úgy, mint korábban, de két ház felújítását legalább segítsék Ferencvárosban, az egyiket pedig úgy, hogy ne csupán a lakhatási válságot enyhítse, hanem akadálymentes építéssel a rokkant emberek életkörülményeinek javításában is érjünk el eredményt. Nem sok, amit kérünk. Egy oligarchájuk egy hónapban többet kap ennél. Mi alázatosan a főispán uraktól csupán ennyit kérünk a népnek, egy élhetőbb Budapestet és a Budapesttől elvont források visszaadását. Az előbbiekben tehát Jámbor Andrásnak, a Párbeszéd képviselőjének a kisebbségi véleményét adtam elő, amit a Költségvetési Bizottsághoz csatolt. Most pedig az LMP képviselőcsoportjához tartozó bizottsági tagnak a képviselői, bocsánat, kisebbségi véleményét fogom elmondani. Idén több egymást érő, súlyos válság idején kell elfogadni az ország következő évi költségvetését. Egy új, veszélyekkel teli időszak kezdetén állunk, és ennek a költségvetésnek azt kéne bizonyítania, hogy a kormány felismerte ezeket, és felkészítette rá az országot. Sajnos az előttünk álló tervezet alapján kijelenthetjük, hogy ez nincs így. A kormány tagadja a változást, a válságokat. Az egész költségvetés arra épül, hogy jövőre minden visszatér a normál kerékvágásba. Nem fog visszatérni. A kormány a jövő helyett mégis a múltba tekint. Márpedig minden ilyen nagy átrendeződésnek azok az országok lesznek a nyertesei, amelyek leggyorsabban felismerik, hogy milyen lesz az új világ, és ennek megfelelően változtatnak, megfelelő választ adnak a válságokra. Az LMP szerint a gazdasági válságra és az elszabadult inflációra a megoldás: közszolgálati béremelés és a gazdag cégek és emberek nagyobb hozzájárulása. Egy válság mindig többletterhet jelent egy társadalomnak, az pedig szinte teljes egészében a kormány hatásköre, hogy ki viselje a többletterheket. A jelenlegi neoliberális kormány úgy döntött, Magyarország egy ilyen válság közepén is a külföldi nagyvállalatok adóparadicsoma maradjon. Ugyanakkor tétlenül és tehetetlenül szemléli, hogy a közalkalmazottak egyhavi bérét már elvitte az infláció. Ennek nem kell így lennie, ezek a kormány döntéseinek a következményei. Sajnos a neoliberális Orbán-kormány 12 éve azon dolgozik, hogy extraprofitot biztosítson az idejövő külföldi nagyvállalatoknak, és nem mellesleg a saját oligarcháinak közpénzből. Eközben a saját munkavállalóival rendkívül mostohán bánik, alulfizeti őket, és most is tízezrek kirúgására készül. Az ország érdeke viszont az volna, hogy a közszolgálati dolgozóknak először biztosítsák az inflációkövető béremelést, majd teljes bérrendezést kell végrehajtani a közszférában: egységesíteni a bértáblákat, a megemelt minimálbérhez, a garantált bérminimumhoz és az e felett 30 százalékkal meghatározott diplomás-bérminimumhoz kötni, biztosítva a rendes életpályamodelleket is. Ennek fedezetét pedig úgy lehet megteremteni, hogy a multinacionális cégek és a hazai nagyvállalatok rendes profitadót fizetnének. A mai 9 százalék helyett az újra bevezetett felső kulccsal adóznának, amit 25 százalékra emelnénk ez Európában egy átlagosnak mondható társaságiadó-szint. [[20.50]] Ugyanígy több hozzájárulást várnánk a gazdag emberektől nagyvagyoni adó formájában és a kiemelkedő jövedelműektől a jövedelemadó progresszívvá tétele formájában. Az energiaválság is itt van a nyakunkon, erre a megoldás az energiafüggetlenség. A kormány görcsös ragaszkodása az orosz fosszilis energiahordozókhoz országunk érdeke ellen való, és rengeteg áldozattal jár feleslegesen. Nem megoldás a nyugati vagy más olaj- és gázimport sem. A megoldás a valódi energiafüggetlenség: energiafogyasztásunk, főleg gázfogyasztásunk csökkentése az épületállomány korszerűsítésével, és a megújuló energiák, a szél, a nap, a geotermikus energia sokkal nagyobb kihasználása. Ezt is segítenie kellene a költségvetésnek, ahogy azt is, hogy a közlekedés energiahasználata csökkenjen azzal, hogy tömegek váltsanak az autózásról tömegközlekedésre, például egy országos klímabérlet segítségével. Az élelmiszerválságra a megoldás az élelmiszer-önrendelkezés, azaz önellátás. Az exportra nyersanyagot termelő, ennek érdekében a talajt, a vizeket és a környezetet kizsákmányoló nagybirtokok helyett egy talaj- és vízmegtartó, a családi gazdaságokra és szövetkezetekre épülő tájgazdálkodás tudja biztosítani az élelmiszer-ellátás biztonságát, hogy mindenkinek jusson egészséges, megfizethető élelmiszer, függetlenül az úgynevezett világpiac viharaitól. Nem megoldás az állami földek további elkótyavetyélése, nemzeti kincsünk, a termőföld kiárusítása, ezt el kell utasítanunk. Végül a klíma- és ökológiai válságra az első, legsürgetőbb válasz kell hogy legyen a zöldterületi moratórium. A Fidesz szemében a zöldfelület is csupáncsak egy újabb pénzszerzési lehetőség. Az erdő, a tó, a természet csak díszlet egy újabb hotelhez vagy turisztikai beruházáshoz, amiből azután a gazdasági hátország tömheti a zsebeit, pedig természeti környezetünk épsége a túlélésünk záloga. Ezért zöldterületi moratóriumot hirdetnénk a pusztítások megállításához. Az ezekhez szükséges kisajátításokhoz például a nagy tavak parti sávjai költségvetési források kellenek, amit „a szennyező fizet” elv alapján megnövelt zöldadók és termékdíjak fedezhetnének. Összefoglalva: ez a költségvetés nem megoldani akarja Magyarország problémáit, hanem elfedni azokat. A mi álláspontunk szerint egy olyan büdzsére lett volna szükség, amelyik igazságosabbá, önellátóbbá és fenntarthatóbbá teszi hazánkat. A kormány által benyújtott javaslat erre nem alkalmas, ezért támogatni nem tudjuk, javítani megkíséreljük módosító indítványainkkal. Eddig tartott tehát, az LMP képviselőjének, Bakos Bernadettnek a bizottságban ő a delegált tag a kisebbségi véleményét olvastam föl. Most pedig akkor, egyelőre végezetül mert az MSZP álláspontját, ahogy jeleztem, majd annál a hozzászólásnál fogom felolvasni , a Momentum képviselőcsoportjához tartozó bizottsági tagnak a kisebbségi véleményét mondom el önöknek. A kormány költségvetése az elszegényedés költségvetése, amely nem bántja a Fidesz szent teheneit, de bántja az emberek pénztárcáját, amely veszteséges iparágakra is kivet extraprofitadót, míg az elmúlt évtizedben közpénzmilliárdokból tollasodó oligarcháktól, a Mészáros- és Szíjj László-féle nemzeti tőkésektől, illetve a gigászi adókedvezményekkel jutalmazott külföldi multiktól semmilyen extra hozzájárulást nem vár. Akinek van, annak adatik, akinek nincs, attól még az is elvétetik, amije van juthat eszünkbe a bibliai vers. De nemcsak a bevételek tervezésénél, hanem a kiadásoknál is ez az igazságtalan kormányzati szemlélet uralkodik, mert a hiperinfláció szorításában, egy háborúval a szomszédban továbbra is százmilliárdokat költ a kormányzat kommunikációra, illetve olyan, alapjaiban vitatott óriásberuházásokra, mint például a Paks II.-projekt, amelyet továbbra is a háborús bűnök sorát elkövető, atomerőműveket lövető oroszokkal kívánnak megvalósítani. Rendkívül aggasztó, hogy a katonákon kívül Roszatom-szakemberek jelentek meg a zaporizzsjai és a csernobili atomerőműben. Erre nem volt korábban példa, és alapvető nukleáris biztonsági elveket sért. Amikor látom, hogy két orosz atomerőmű főmérnöke bemegy a zaporizzsjai telephelyre, és megpróbálja átvenni az üzemeltetés iranyítását, akkor nagyon rossz érzéseim támadnak. Ezek a cselekmények abszolút elfogadhatatlanok. Ha a nukleáris biztonsági kérdéseket nem sikerül megnyugtatóan rendezni, akkor igazándiból Oroszország, pontosabban a Roszatom maga alatt vágja a fát, kiírja magát a nemzetközi nukleáris szakmából. Ha a dolgok így mennek tovább, Európában senki sem fogja megengedni, hogy egyetlen, Oroszországból beszállított erőművi berendezés, de akár számítógép, informatikai vagy irányítástechnikai eszköz beépüljön egy atomerőműbe mondta nemrég Aszódi Attila, a paksi bővítés korábbi kormánybiztosa. Egy ilyen helyzetben mégis 150 milliárd forintos tőkeemelést kap a projekt. A kormányzati költségvetésben a nehézségek ellenére lenne tér arra, hogy megvédjük a magyar családokat az infláció drámai elszegényítő hatásaitól. A kormányzatnak munkaadóként is példát kellene mutatnia, hogy megvédi a saját munkavállalóinak az életszínvonalát. A mintegy 600 ezer közszolgálatban dolgozó mégis hiába vár érdemi béremelésre terveket, ilyenek nincsenek a jövő évi költségvetésben. A pedagógusok helyzete különösen kritikus, hiszen fél éve sztrájkban vannak egy azonnali, 45 százalékos béremelési követeléssel, amely a szakértők szerint abszolút indokolt lépték, ha meg akarják állítani a pedagógushiány egyre gyorsuló növekedését és visszaállítani a pedagógushivatás anyagi megbecsülését. Mégis, a kormányzat mindössze 10 százalékos béremelést ígér jövőre, azt is uniós forrásból. Ilyen infláció mellett ezt maximum szinten tartásnak lehet nevezni. Ezt az emelést a hajukra kenhetik a pedagógusok. Hát nem fontos a gyermekeink jövője a kormánypártoknak? Hát nem fontos, hogy lesze elég tanár az iskolákban, lesze elég óvónő az óvodákban? De hasonló a helyzet a kórházi szakdolgozók esetében is, akik végignézték az orvosok érdemi béremelését az utóbbi években, miközben nekik csak morzsák jutottak. Ma már az a helyzet, hogy egyre több esetben orvosok végeznek szakdolgozói munkát, mert ott nagyobb a betöltetlen álláshelyek száma. És akkor nem beszéltünk a rendőrökről, ahol egyetlen hét alatt háromszázan szereltek le az állományból, amint megnyílt erre a lehetőség, míg korábban sokan inkább beléptek csak azért pártokba, hogy kiprovokálják a távozásukat a veszélyhelyzeti felmondási tilalom alatt. De a tűzoltók és a katasztrófavédelmi dolgozók esetében is akkora a létszámhiány és a demoralizáltság, hogy az már az ellátásbiztonságot veszélyezteti. De nem szabad megfeledkeznünk az önkormányzati, kormányhivatali dolgozókról, a szociális és kulturális szektor dolgozóiról, a bölcsődei dolgozókról, akikről kevesebbet beszélünk, de a kereseti kilátásaik ugyanolyan siralmasak. Novák Katalin korábban röhejesnek nevezte ezeket a közszolgálati fizetéseket, szerintem inkább fájdalmas és megalázó. Hiába kaptak némi emelést, fegyverpénzt a választási kampányban, ez nem elég arra, hogy megvédje őket az áremelkedés harásaitól, és változtasson a közszférában való munkavállalás negatív társadalmi megítélésén, javítson az egyre súlyosbodó létszámhiányon, és valódi megbecsültséget biztosítson azoknak, akik vállán nyugszik a biztonságunk, a gyermekeink jövője és mindannyiunk egészsége. A közszféra dolgozói mellett a rászorulókat is nagyon nehéz helyzetbe hozza a költségvetés, hiszen a családi pótlék, a szociális juttatások összege állandó marad, míg az árak a csillagos egekben. De hiányoljuk a zöldértékeink hangsúlyos védelmét is és a klímaválság elleni küzdelemben tett érdemi lépéseket. Energetikai fejlesztésekre, megújuló energiaforrások elterjesztésére és a környezetbarát közlekedési módok fejlesztésére nincsen elegendő forrás, ezt a hanyagságot unokáink is bánni fogják. Nekünk jövővédő költségvetésre van szükségünk, amely válságos időkben is megóvja a magyar emberek jólétét, és biztosítja, hogy magyar családok szülőhazájukban és ne külföldön tervezzék a jövőjüket. Ehhez arra kell költenünk az adófizetők pénzét, ahol a legjobb helye van: kórházakra, iskolákra, munkahelyekre és környezetünk védelmére. A kormány költségvetése nem ilyen, így a Momentum Mozgalom frakciója nem tudja támogatni. Tóth Endrének Momentum-frakció a bizottsági kisebbségi véleményét adtam elő. Köszönöm szépen a türelmüket, befejeztem a hozzászólást.
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy a vita ezen szakaszában kíváne felszólalni. [[Banai Péter Benő jelzi, hogy nem kíván szólni.]] Jelzi, hogy nem kíván szólni. Az államtitkár úrnak mindösszesen 30 perces időkeret áll majd rendelkezésére a vita közben felszólalásokra, illetve a zárszó elmondására. Tisztelt Országgyűlés! Most a Nemzetiségi Bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalására kerül sor ötperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre bizottsági elnök úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon, képviselő úr! [[21.00]]
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága a 2022. július 1jei ülésén nyújtotta be a bizottság által kidolgozott, költségvetési többletforrást nem igénylő módosító javaslatot. A módosító javaslataink jogtechnikai okokból végül formálisan nem a Nemzetiségi Bizottság módosítójaként, hanem a Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslatában kerültek benyújtásra és a Költségvetési Bizottság által a 2022. július 7-ei ülésen elfogadásra. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága részéről a jelen nehéz gazdasági helyzetet, országunk biztonságát figyelembe véve és szem előtt tartva költségvetési többletforrást igénylő módosító javaslatot nem terjesztettünk be. Ugyanakkor szeretném kihangsúlyozni, hogy ezen, költségvetési többletforrást igénylő módosító javaslatokról nem mondtunk le, továbbra is napirenden kívánjuk ezeket tartani, hiszen szükségességük és indokoltságuk nem kérdőjelezhető meg. Két ilyen módosító igényt emelnék ki: az egyik az intézményfenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatok fajlagos működési támogatási összegének jelentős emelése. Ezen a területen egyrészt összeállítunk egy részletes számszaki anyagot, ami tételesen kimutatja az intézményfenntartással járó többletfeladatokat, -költségeket. Másrészt a kulturális államtitkársággal felülvizsgáljuk a MÁK "kulturális intézményfenntartó hnö-k" nyilvántartást, mivel jelenleg részben téves adatokat tartalmaz, nem alkalmas a kulturális intézményt fenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatok egyértelmű meghatározására. A másik, be nem nyújtott módosítási igényünk a települési önkormányzatok által a helyi nemzetiségi önkormányzatok részére végzett, törvény által előírt pénzügyi, számviteli, belső ellenőrzési, egyéb feladatok normatív támogatására vonatkozó módosító indítványunk. Ugyanakkor egyrészt már megkaptuk a Belügyminisztériumtól a helyi nemzetiségi önkormányzatokra, a közös hivatallal rendelkező és az önálló hivatalokkal rendelkező településekre vonatkozó teljes körű adatállományt, mely első vizsgálataink alapján alkalmas arra, hogy ezt a területet is átfogóan, teljeskörűen lehessen elemezni, vizsgálni, és a megnyugtató megoldásra akár alternatív javaslatokat is kidolgozni. Másrészt úgyszintén össze fogunk állítani egy tételes, részletes anyagot a települési önkormányzati hivatalok által a törvényben előírtak szerint a hnö-k részére végzendő munkákról és ezek tényleges költségeiről. A kidolgozott módosító javaslatokat mindenkivel le fogjuk egyeztetni, és az első lehetséges alkalommal módosító indítványként be kívánjuk nyújtani. Ehhez kérem majd minden érintett segítségét, közreműködését. Tisztelt Ház! A magyar Országgyűlés 1993. július 7-én, 29 évvel és négy nappal ezelőtt fogadta el a „Nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól” szóló 1993. évi LXXVII. törvényt, melynek alapján az első települési kisebbségi önkormányzati választásokra 1994. december 11-én került sor. Bízom benne, hogy az előbbiekben felsorolt problémákat mihamarabb sikeresen orvosolni tudjuk a kormány és a magyar Országgyűlés hathatós támogatásával és a kisebbségi, ma már nemzetiségi önkormányzati rendszer 30 éves fennállását méltó módon tudjuk jövőre megünnepelni egy biztonságos, stabil Magyarországon. Ebben a reményben és felszólalásom zárásaként engedjék meg, hogy jelezzem: a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága a T/152. számú, a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Nehéz időben és nehéz környezetben készült el hazánk következő évi költségvetésének tervezete. A koronavírus-járvány még mindig nem ért véget teljesen, a szomszédban háború dúl, a brüsszeli szankciók tovább erősítik a háborúk árait. Háborús infláció van a világban. Mi, a Fidesz-KDNP képviselői azt mondjuk, hogy a legfontosabb Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, az ország energiaellátásának biztosítása, valamint az, hogy a háború költségeit ne a magyar emberekkel, ne a magyar családokkal fizettessék meg. Tisztelt Országgyűlés! Mi 2010-ben, amikor megkaptuk a kormányzás lehetőségét és felelősségét, több társadalmi csoporttal is szövetséget kötöttünk. Ilyenek például a gyermeket nevelő családok. 2010 előtt a Gyurcsány-Bajnai baloldali kormányok szétverték a családtámogatások rendszerét, Orbán Viktor és a Fidesz-KDNP pedig azt mondta, hogy a magyarság jövőbeni megmaradásának záloga a magyar család, a magyar gyermek, ezért ösztönözni kell a gyermekvállalást, és meg kell adni a lehetőségekhez képest minden támogatást a magyar családoknak. Tisztelt Országgyűlés! Egy másik fontos társadalmi csoport, akikkel szövetséget kötöttünk, a nyugdíjasok, az idős honfitársaink. Több mint kétmillió nyugdíjas él hazánkban, erkölcsi és anyagi megbecsülésük folyamatos, köszönettel tartozunk nekik. Míg 2010-ben egy átlagnyugdíj 97 ezer forint volt, addig 2022 januárjában ez 163 ezer forintra nőtt. A nyugdíjasok több mint kétszer kaptak nyugdíjprémiumot, nagyobb ünnepek előtt a felkészülést segítve mindig Erzsébet-utalványt kaptak Magyarország Kormányától, és visszaadtuk a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat is. Ígéretet tettünk arra, hogy megvédjük a családtámogatások rendszerét, hogy megvédjük a nyugdíjakat, a munkahelyeket és a rezsicsökkentést. Ha már rezsicsökkentés, és ennek egy komoly költségvetési vonzata van, ezt ezen a ponton ki kell mondani és meg kell állni, mert ha nem lenne rezsivédelem Magyarországon, akkor az áram ára háromszoros, a földgáz ára öt és félszeres lenne napjainkban. Ezen a ponton emlékezzünk meg a benzinárstopról is. Magyarországon nálunk ezekben a napokban 480 forint a benzin, Európa legolcsóbbja. 50 literes tankolásnál 12 ezer forint megtakarítást jelent ez egy családnak egy gépjármű esetében. Tisztelt Országgyűlés! Ilyen helyzetben kellett tehát a költségvetést készíteni, a költségvetés tervezetét az asztalra tennie az előterjesztőnek. Nem könnyű dolog, de valahol mégis az, mert ha világosak a kormány prioritásai, márpedig azok világosak, akkor meg lehet találni még ilyen nehéz helyzetben is a költségvetés fő tartópilléreit, fő súlypontjait. Ebben a helyzetben ez a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. 2023-ban például jóval több pénzt fordítunk Magyarország, hazánk és a magyar családok biztonságára. A költségvetés kiemelt területe a biztonság. Fontos, hogy Magyarország képes legyen megvédeni a polgárait, ehhez katona és modern haderő kell. Több pénzt kapnak a családok is 2023-ban, tisztelt Országgyűlés, 450 milliárd forinttal többet, mint idén, 2010-hez képest pedig három és félszer többet, mint annak idején a Gyurcsány-Bajnai-kormány utolsó költségvetésében. 2023-ban több mint 120 százalékkal fordít többet a kormány az egészségügyre, mint 2010-ben. Ezúton is köszönjük az egészségügyi dolgozók áldozatos munkáját. Ez a költségvetés tehát a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt. A magyar családok fizetik a legkevesebb rezsiköltséget az Európai Unióban, ezt is el kell mondani, ha már erről a költségvetésről beszélünk, szakmai vitát folytatunk. A költségvetés tervezete igyekszik igazságos lenni, hiszen a háborús időszakban extraprofithoz jutó cégektől ezek a bankok, biztosítók, nagykereskedelmi láncok, energiacégek, telekommunikációs cégek, illetve légitársaságok veszi el ezt az extra jövedelmet, és ebből védi a rezsit, illetve a magyar hazát. [[21.10]] Tisztelt Országgyűlés! A következő évi költségvetés egyébként több területen előrelép az ideihez képest, ezért is javaslom önöknek, hogy ebben a nehéz helyzetben fogadjuk el ezt a költségvetést, hiszen így is az előterjesztő egyértelműen arra törekedett, hogy a kormány számára és a kormánytöbbséget alkotó két párt, a Fidesz és a KDNP számára fontos területeket mint a munkahelyek megvédése, a családvédelem, a rezsicsökkentés egyértelműen támogatja, védi, őrzi az értékeivel, és ezeken a területeken előrébb lép, mint az idei évi költségvetés. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Banai Péter Benő tapsol.]]
A következő, írásban előre bejelentett felszólaló Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az év legfontosabb törvényjavaslatához, a költségvetéshez benyújtott 437 módosító javaslatra 6 percet kapott a Mi Hazánk Mozgalom. A 437 módosító javaslatból 437-et nyújtottak be ellenzéki képviselők, kormánypártiak egyetlenegyet sem. Ők azok, akik a folyosón szoktak nekünk panaszkodni, hogy milyen jó nekünk, ellenzékieknek, mert mi felszólalhatunk például a szűkebb pátriánk érdekében, az általunk fontosnak tartott területek érdekében, lobbizhatunk, témává tehetjük, és a tematizációnak köszönhetően előbb-utóbb azért történhet valami. Ezt tapasztaltam például a legutóbbi költségvetés vitájában, amiben még részt vehettem 2016-ban, a mandátumomról való lemondásom előtt, hiszen bár leszavazták a főváros legnépesebb kerülete legnagyobb templomának felújítását célzó költségvetés-módosító javaslatomat, de nem telt el talán két hónap sem, hogy Lázár János egy kormányinfón állt elő és jelentette be, hogy a kormány támogatja az újbudai Szent Imre-templom felújítását. Szóval, láttunk már ilyeneket, és ha már ilyen folyosói kormánypárti elszólásokról beszélek, akkor hadd mondjam, hogy ők úgy szokták említeni az itt a vitát mindig rendre végigülő Banai Péter Benő államháztartásért felelős államtitkár urat, hogy csak el ne üsse a villamos, mert akkor Magyarországnak nem lesz költségvetése. No, hát ők nagyon lojálisan és nagyon tisztelettudóan fogalmaztak, én kevésbé, mert azt gondolom, hogy még ha ne adja isten, hogy elütné a villamos, költségvetésünk akkor is lenne, hiszen a multinacionális cégek, úgy tűnik, hogy tudnak költségvetést írni. Mi legalábbis azt tapasztaljuk, hogy ezt a költségvetést szinte tollba mondták, és nagyon fájó, hogy miközben nemzeti együttműködés rendszeréről beszélnek, a költségvetéshez benyújtott 437 ellenzéki módosító javaslatból egyetlenegyet sem támogattak. Még egyébként pikáns módon azt az egybetűs helyesírási javításomat is leszavazták, ami persze vitathatatlan, hiszen egy MTA-s linkkel indokoltam ennek az egybetűs módosításnak a szükségességét, de az, hogy olvasatlanul is leszavazták vagy nem egészen olvasatlanul, hiszen később sajátjukként benyújtva ama 12 kormány által támogatott módosító javaslat egyike lett, amit végül sajátjukként, úgymond bizottsági módosító javaslatként mégiscsak elfogadtak. Államtitkár úr, miért ilyen kisstílűek? És most széttárhatná a kezét, hogy ezt a bizottság szavazta meg, csak az a helyzet, hogy mind a 437-nél ott szerepel az a mondás, hogy a kormány képviselője nem támogatja, tehát a kormány nem támogatja. Legalább megtehetnék azt, hogy egyszer azt mondják, hogy de ez nem fordítja fel az egész költségvetést, ez egy jó javaslat, mi támogatjuk, de a fideszes többség azt leszavazta. De még csak ezt sem teszik meg. Tehát nem látom itt sajnos azt a pártatlanságot, amit egy ilyen esetben szerintem elvárhatnánk, főleg ha nemzeti együttműködés rendszerének definiálják magukat. A Mi Hazánk Mozgalom számos konstruktív javaslatot megfogalmazott, melyek nem is rengették volna meg a költségvetést, így a demográfiai világnapon ma hadd említsem meg például, hogy indítványoztuk autópályánként egy játszótér építését benzinkutaknál. Talán így a nyaralások idején ezt sokan átérzik, hogy milyen fontos, hiszen a kisgyermekesek hosszabb utazásainak megkönnyítése érdekében célszerű volna legalább autópályánként egy családbarát pihenőhely építése, ahol megállhatnak például tízóraizni is. A játszóterek állami építését meg lehetne pályáztatni benzinkutak számára is, így az állami forrás is kiegészíthető volna piaci pénzekkel. Hiszen az üzemanyagtöltő állomások is érdekeltek lehetnek, hogy nívósabb környezetbe kerüljön a jellemzően étkezési, vásárlási lehetőséget is biztosító megállóhely, ezáltal több szolgáltatást is biztosítva. Miért ellenzik az autópályánként legalább egy játszótér építését benzinkutaknál? Nos, az idő rövidsége miatt tehát nem tudom kifejteni a több tucat módosító javaslatunk melletti érveinket, de azt gondolom, hogy az ilyen költségvetést nem egészen megrengető javaslatainkat elfogadhatnák, még ha az Országgyűlés várhatóan holnap nem is fogja megszavazni azt a három javaslatunkat, melyet plenáris szavazásra azért kikérhettünk, hiszen egy frakciónak erre van lehetősége. Nekünk ezen három választás közül az egyik az, hogy a nemzeti koronavírusoltóanyag-gyárra előirányzott mintegy 19 milliárd forintot csoportosítsuk át bölcsődei férőhelyek bővítésére, bölcsődék fejlesztésére. Ezt is szükségesnek tartom itt a demográfia világnapján, ha kifejteni nem is, de legalább címszavakban ismertetni. Miként azt is, hogy a pedagógusok bérének 25 százalékos emelését indítványozzuk, és erről is szavazni fog holnap az Országgyűlés. Vélhetően ugyanúgy olvasatlanul le fogják szavazni, ahogy a 437 módosító javaslat mindegyikét. De mégis szükségesnek tartottuk harmadikként a kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatos feladatokból, a 12 milliárd forintból átcsoportosítani pusztán 2 milliárdot egy nagyon szerény javaslatként a 2036-os olimpia megpályázásának előkészületére. Szimbolikus dolog, hogy valami végre elinduljon. És zárásként hadd említsem meg egy nagyon szerény javaslatunkat, a kiskunmajsai 1956-os Múzeum támogatását, hiszen a Pongrátz Gergely által alapított múzeum állami támogatása érdekében országgyűlési képviselőként 2010-től évekig nyújtottunk be költségvetési módosító javaslatot, mindig leszavazták azt. Végül 2015-ben a honvédség felújította, de működési támogatást nem adtak, azt csak a Kiskunmajsa önkormányzatával kötött együttműködési megállapodással sikerült úgy-ahogy biztosítani, de miután fideszes többségűvé vált az önkormányzat 2019-ben, felmondták ezt a megállapodást, hazánk egyetlen 1956-os múzeumának állami támogatását. Kérem azért, hogy legalább sajátjukként terjesszenek be, ha idén nem is, akkor legalább a jövő évi vagy az azt követő költségvetéshez egy ilyen szerény módosító javaslatot, hogy megvalósulhasson az ország egyetlen ’56-os múzeumának állami támogatása. Kérem, hogy ha a többi módosító javaslatunkat le is szavazták, egy-kettőt azért fontoljanak meg. Köszönöm szépen.
Most Vajda Zoltán képviselő úr következik, az MSZP képviselőcsoportjának felszólalója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Akkor most kifejteném az MSZP frakciójának az álláspontját a költségvetésről. A kormány által benyújtott, Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat korai, de minimum problémás és különösképp átláthatatlan. Ezt a véleményt osztja a Költségvetési Tanács is, igaz, a tanács sokkal-sokkal árnyaltabban fogalmazta ezt meg. A büdzsé tervezete nem átlátható, kockázatokkal terhelt, hurráoptimista. Nemzetközi elemzések, legutóbb az Open Budget Survey bár erről beszélt az államtitkár úr, de azért fölolvasom, ne haragudjon, bár azóta utánanéztem, és önnek részben igaza van egyébként, de mivel ez a véleményünk, hadd olvassam föl még mutatta ki azt, hogy az Európai Unióban a magyar költségvetés a legkevésbé átlátható, már nemhogy Szlovákia vagy Románia előzött le minket, hanem Szerbia is. Jelenleg nagyjából Tunéziával vagyunk egy szinten. A kockázatok pedig pont a hurráoptimizmusból fakadnak, nehezen hihető ugyanis, nemcsak nekünk, képviselőknek, de a piacoknak és a magyar családoknak is, hogy jövőre alig 5 százalék lesz az éves infláció, és 380 alá erősödik az euró-forint árfolyam, illetve 340 körüli szintre zuhan az amerikai dollár. A Költségvetési Tanács szerint is kisebb csodának számító csillagállásnak kell összejönnie a világban ahhoz, hogy reális legyen egy 4,1 százalékos GDP-emelkedés. A tanács emellett sürgette a kormányt, hogy állapodjon meg az Európai Bizottsággal, mert a hazánknak járó 40 milliárd euróra Magyarországnak nagyobb szüksége van, mint eddig bármikor, és ennek elmaradása kockázatával sem számol kellő mértékben a törvényjavaslat. Emellett a dokumentumból kiolvasható, hogy a Pénzügyminisztérium igencsak összecsapott formában nyújtotta be a tervezetet a tanácsnak, mert majd tucatnyi alkalommal hiányolták a részletes adatokat, az egyes számok alátámasztását, indoklását. Ami a tartalmát illeti, jól látszik, hogy a kormány egyáltalán nem magán kezdte a spórolást, mint ahogy az új különadók bevezetésénél bejelentette. Ehhez érdemes kicsit nagyobb távlatot is figyelembe venni, vagyis azt, ahol a Fidesz átvette a kormányzást és ahol jövőre folytatni szeretné. Ennek elemzése során levonható a konklúzió, hogy az állam saját magára sokkal többet fordít, gazdasági funkciókra is jelentősen többet szán, amit elsősorban a jóléti funkciók visszavágásával valósít meg. [[21.20]] A jóléti kiadásokon belül is minden szegmens esetében visszavágták a kiadásokat, hiszen a GDP arányában mind oktatásra, mind egészségügyre, mind nyugdíjakra kevesebbet fordítanak jövőre, mint tette ezt 2010-ig Magyarország. Összefoglalóan megállapítható, hogy a brutális mértékű megszorítások mellett a kormány a bizonytalanság költségvetését nyújtotta be az Országgyűlésnek: a létbizonytalanság költségvetését. A tervezés alapját képező számokat, például az 5,2 százalékos inflációt, a 377 forintos eurót a kormánypártok sem hiszik már el. De az egyértelműen látszik, hogy arányaiban megint kevesebb pénz lesz az oktatási, egészségügyi és szociális kiadásokra, mert az Orbán-kormány most elveszi azt a családosoktól, fiataloktól, nyugdíjasoktól, amit kegyként osztogatott tavaly novembertől idén februárig. Sokkal több adót szed be, ahogyan nőnek az árak. Közben azonban tény, hogy osztogat is, osztogat a kegyeltjeinek és azoknak, akiknek sok van, és akiket nagyvonalúan megkímél a különadóktól. Hiába gazdagodott Mészáros Lőrinc egyetlen év alatt 60 milliárd forinttal. Mindezekre tekintettel az MSZP a 2023. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadását nem támogatja. Köszönöm szépen.
Felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője, ő következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Bocsánat, hogy újra szót kérek, de muszáj vagyok reagálni a Mi Hazánk képviselőjének, illetve a Magyar Szocialista Párt képviselőjének a költségvetéssel kapcsolatos véleményére. A Mi Hazánk-os kolléga azt monda, hogy ezt a költségvetés-tervezetet akár egy multi cég is mondhatta volna tollba. Tisztelt képviselőtársam, ön melyik multi cégre gondol? Bankra, biztosítóra, nagykereskedelmi láncra, energiacégre, telekommunikációs cégre vagy légitársaságra, akik az extraprofitból hozzá kell hogy járuljanak a magyarországi rezsivédelemhez, illetve a haza megvédéséhez. Én nem gondolom, hogy hitelesen a Fideszt és a KDNP-t, a kormánypártokat lehet multicég-barátsággal vádolni. Természetesen szövetségeseink és együttműködő partnerek, de a baloldal volt az mindig, az ellenzéki pártok talán a Mi Hazánk nem, de a baloldal teljesen egyértelműen a rendszerváltoztatás óta, amikor az volt a kérdés, hogy az emberek mellé álljon a közélet, vagy mondjuk a bankokat, multi cégeket vagy Brüsszelt kell választani, akkor a baloldal az emberekkel szemben mindig a multi cégeket, Brüsszelt és a bankokat választotta. A Fidesz-KDNP amellett egyébként, hogy komoly együttműködő partnerként tekint ezekre a társaságokra, cégekre, mindig az emberek mellé áll, és azt gondolom, hogy ez a mostani költségvetés is ebbe az irányba mutat. Magyarországon fizetik a polgárok a legkevesebbet a benzinért Európában. Magyarországon fizetik a legkevesebbet a családok a rezsivel kapcsolatban. Gondolom, ezek is olyan intézkedések és döntések, amelyek nem a multi cégek mellett, hanem az emberek mellett teszik le a voksot, és nemcsak szavakban, hanem a tettek, intézkedések tekintetében is. A Magyar Szocialista Párt képviselőjének: hangsúlyozta, hogy infláció van. Tegyük hozzá, hogy ez az infláció háborús infláció [[Varga Zoltán: Orbáni!]] ; nemcsak Magyarországon van ez, hanem gyakorlatilag globálisan bekövetkezett ez a háborús infláció, amelynek egyébként az egyetlen ellenszere az azonnali béketárgyalások, fegyverszünet és az azt követő béketárgyalás. Úgy látom, hogy erről csak mi beszélünk, csak Orbán Viktor beszél az Európai Unióban, mert mindenki más a szankciókat emlegeti. Azt említettük már itt, a magyar Országgyűlésben, hogy ezek a szankciók csak súlyosbítják a háború kárait, tehát ahogy a háborús inflációt leküzdjük, mindenképpen fegyverszünetre és azt követően pedig béketárgyalásokra van szükség, tisztelt képviselőtársaim. Köszönöm a figyelmet. [[Banai Péter Benő tapsol.]]
Felszólalásra következik Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Nyitrai Zsolt mondanivalójára szeretnék reagálni. Kérem és nem ön az első kormánypárti képviselő, akit erre kérek , sőt felszólítom, hogy ne merészeljen családbarát államról beszélni! Sem a költségvetés, sem a jelenlegi helyzet nem családbarát. Ennek egyszerű oka van: nem létezik olyan, hogy családbarát anélkül, hogy anyabarát lenne. Az az állapot, amikor két hónapon belül a negyedik szülészet kapcsolja le a villanyt az országban, a komlói, a mohácsi, a szolnoki után most már a mezőtúri is, ott nem beszélhetünk családbarátságról. Ott leghamarabb lábon kihordott államcsődről tudunk beszélni. [[Sic!]] És akkor még csak a bezárt szülészetekről beszélek. Az, hogy hosszú-hosszú évek után, mindazon történetek után, amelyeket láttunk, hallottunk, amelyeket önöknek is ismerniük kell, ha családbarátságról mernek beszélni, ha családokkal kötött szövetségről mernek beszélni és ez elképesztően szemtelen dolog, hogy ezt megengedik maguknak , a szülészeti erőszak még mindig ott van, amihez hozzá sem nyúlnak, el sem hajlandóak ismerni. Az a költségvetés, ami most előttünk van, azt mutatja, hogy a következő évben sem javul a helyzet, nem számíthatunk arra, hogy a bezárt vagy takaréklángra lecsavart szülészetek érdemben újra fognak nyitni. Nem számíthatunk arra, hogy a szülészeti erőszak ellen végre hatékony fellépés lesz vagy egyáltalán bármilyen fellépés lesz. Úgyhogy nagyon kérem önöket, hogy fogják vissza magukat, és ne merjenek soha többet családbarátságról vagy a családokkal kötött szövetségről beszélni, mert képmutatás, mert aljas, és mert a magyar családok szemen köpése. Köszönöm szépen. [[Vajda Zoltán tapsol.]]
Felszólalásra következik Vajda Zoltán képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én is mondhatnám, hogy elnézést kérek, hogy ismét hozzászólok, de két kollégának a hozzászólása miatt is hozzászólnék. Az egyik egy érdemi, a másik csak egy formai dolog lenne. Nyitrai kollégának: van ez a kifejezés, hogy háborús infláció. Ezt megtanulta, a Rogán-Habony művek legyártotta önöknek, és hallom, hogy másfél-két hete ezt a szövegkörnyezetet használják. Csak jelzem önnek, hogy miért nem igaz, amit ön mond. Két dolog miatt, próbálom lassan mondani, hogy ön értelmezhesse. Az egyik, amiért bizonyosan nem lehet háborús inflációra fogni, ha a háború előtt kezdődött el az infláció, kolléga. Tehát bőven a háború kitörése előtt Magyarország esetében elkezdett növekedni az infláció az első állítás, amivel cáfolom. A második állítás, amivel cáfolom az ön Rogán-Habony művektől vett politikai lózung kifejezését, ez pedig borzasztó egyszerű. Hogyha tényként mondhatjuk azt, hogy a forint árfolyama zuhan jobban, mint mondjuk, más régiós pénzek árfolyama, márpedig a forint gyengülése evidens módon, ha nem is egy az egy arányban, de egyértelműen beépül az inflációba, akkor már csak ezért sem lehet kizárólag háborús inflációról beszélni. Ha ön esetleg úgy mondaná, hogy a háború is részben hozzájárul az elszabadult inflációhoz, akkor már nem is szóltam volna hozzá ehhez, de ön a háborús inflációt mondja, ami azt jelzi, mint hogyha önöknek semmi közük nem lenne hozzá, pedig korábban kezdődött, mint a háború ez az egyik érv , a másik pedig, hogy a forint zuhan, míg más uniós pénzek nem zuhannak, és ez beépül az inflációba. A másik kolléga, akinek a hozzászólására nagyon röviden reagálnék, az Novák Előd kolléga. Én nagyon meglepődnék, hogy ha az én választóim azzal bíztak volna meg engem vagy azzal küldtek volna be a magyar Országgyűlésbe, hogy a Mi Hazánk vehemens támadásaitól megvédjem a Fidesz-kormányt. Olyan nagyon nagy vehemens támadásokat nem is nagyon látok a Mi Hazánktól a kormány irányába, de biztos, hogy ezzel nem bíztak meg. Azzal pedig konkrétan biztos nem, hogy ha Novák Előd kritizálja a pénzügyi államtitkár urat, akkor én megvédjem. Államtitkár úr megvédi magát, biztos, hogy nem kell őt védenem, csak ez a példa, amit mondott a kolléga, hogy egy helyesírási hibával kapcsolatosan az államtitkár úr azt nyilatkozta volna, hogy ezt nem támogatja a kormány, ugye, ami volt a példa, ezt csak jelzem, hogy ott voltam a bizottsági ülésen, mert én vezettem le. Minden olyan módosítóról tudtunk külön-külön beszélni, amelynek a képviselője ott volt a bizottsági ülésen. Én Mi Hazánk-os kollégát nem láttam, ezért csomagban volt erről tárgyalás. Ha méltóztattak volna eljönni a bizottsági ülésünkre, akkor a helyesírási hibáról is tudtunk volna külön nyilatkozni. Szóval, államtitkár urat biztosan semmilyen módon nekem nem feladatom megvédeni, de azzal kritizálni, hogy ő egyébként tételesen szerintem nem jó módon, mert nagyon más, amit mi gondolunk meglepődnék, hogyha sok dologban egyetértenénk, mondjuk, egy költségvetés vonatkozásában , de hogy legalábbis nem szakmai válaszokat mondana az általa helyesnek gondolt módon tételesen, ez biztos helytelen. Csak ezt gondoltam, hogy még elmondom, és a maradék tíz másodpercet itt hagyom a Háznak. Köszönöm szépen.
Nyitrai Zsolt képviselő úr kért ismételten szót, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Elnézést, hogy újra szót kérek, de az előttem szóló két kolléga gondolataira szeretnék röviden reagálni. A Momentum képviselője azt mondja, hogy ez a költségvetés nem családbarát. Én itt mondom, az ország nyilvánossága előtt, hogy ez a költségvetés-tervezet igenis családbarát költségvetés. Önnek pedig azt ajánlom figyelmébe, hogy kicsit lapozzon vissza az időben, vagy akár beszélgessen az ön mellett most épp nem ülő országgyűlési képviselőkkel, de azokkal, akikkel egy listán, egy szövetségben indult, a Magyar Szocialista Párt képviselőivel, a DK-val, Gyurcsány Ferenc katonáival. [[Vajda Zoltán nevet.]] [[21.30]] Merthogy ők szerintem minden idők legrosszabb költségvetéseit rakták össze, az ön szövetséges partnerei. Annak idején a családok tekintetében is szétverték a családtámogatások rendszerét Magyarországon, míg most elmondhatjuk, hogy 2023-ban, tehát a következő esztendőben 450 milliárd forinttal többel tudjuk támogatni a családokat, mint idén. 2010-hez képest, tehát az önök által beterjesztett utolsó költségvetéshez képest pedig 3,5-szeres ez a típusú növekmény és növekedés. Az elmúlt 12 évben, azt lehet mondani, folyamatosan növekedett a családok támogatása, míg az önök idejében ez folyamatosan csökkent. Ezek tények, tisztelt képviselőtársam. Az egészségügyet is érintette. Szintén azt mondom, hogy ott nézzen kicsit körbe. A 2023-as költségvetés tervezetében 120 százalékkal több forrással támogatja a magyar állam az egészségügyet, mint az önök utolsó, 2010-es költségvetésének időszakában, amikor is az egészségügyet nagyon nehéz helyzetbe hozták, sőt mindenkitől pénzt akartak kérni, de egy szociális népszavazás keretében a magyar polgárok erről is elmondták a véleményüket. Ami pedig a háborús inflációt illeti, így van, képviselőtársamnak annyiban igaza van, hogy háborús infláció van nemcsak Magyarországon, hanem a világban és a térségben. Azt azért el kell mondani, hogy ha körbenézünk a térségben, és megnézzük az infláció mértékét, akkor a környező országokban, illetve ha kicsit szélesebb a kitekintésünk, az egész térségben Magyarországnál mindenhol magasabb ez az infláció. Ez persze minket nem vigasztal, de azért szerintem ezt mindenképpen érdemes figyelembe venni, amikor a háborús inflációval kapcsolatos kijelentéseinket megtesszük. Köszönöm szépen a figyelmet.
Sebők Éva képviselő asszony következik, Momentum. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én nem fogok a második felszólalásért elnézést kérni, mert azért vagyok itt. Nyitrai úr, az első dolog, hogy énnekem 2010-ban nem volt költségvetésem, én 2010-ben 21 éves voltam, és a SZIN-en csapattam Kiscsillagra, úgyhogy kérem, hogy azt nekem ne. Én azt szeretném öntől kérni, hogy vizsgálja meg, hogy miért nem kedveli ön az anyákat, vagy mit ártottak önnek a magyar anyák, hogy olcsó gyurcsányozással próbálja megmagyarázni, hogy önöknek miért nem fontos az és ezt Selmeczi Gabriellától már megkérdeztem , hogy amikor egy szülés zajlik, akkor hány vadidegen nyúlkál bele az éppen szülő nőnek a hüvelyébe, csak úgy random, mert arra járt, és úgy gondolta, hogy ő csak belenyúlkál, vagy hogy önöknek miért nem fontos az, hogy teljesen indokolatlanul könyökölnek az anyák hasába a magyar szülészeten. Önöknek miért nem fontos az, hogy kézzel tágítják a magyar anyákat a szülészeteken? Önöknek miért nem fontos az, hogy fenyegetik a magyar anyákat a szülészeteken? Önöknek miért nem fontos az, hogy a mai napig még a legszegényebb lányoknak is igyekeznek a baráti köreik összedobni a hálapénzt? Önöknek miért nem fontos az, hogy 60-90 kilométereket kell az anyáknak egy szüléshez utazni? Miért gondolják azt, hogy ezt olcsó, semmit érő gyurcsányozással meg lehet válaszolni? Ezt ne nekem válaszolja meg! Nem tudom, forduljon szakemberhez, vagy keressen egy régi cimborát, barátot, akivel át tudja beszélni, hogy mi okozza önben ennek a fixációnak a kialakulását. Csak annyit kérek, hogy ezt ne a magyar anyákon vezesse le. Köszönöm szépen.
Vajda Zoltán képviselő úr, parancsoljon, 6 másodpercre!
Konkrétan 6 másodpercem van, úgyhogy Nyitrai kollégának mondom, hogy ha kitart amellett, hogy háborús infláció, akkor hívjuk úgy, hogy Orbán miatt zuhanó magyar forintárfolyam, vagy Fidesz miatt tönkretett magyar forint, vagy valami ilyesmit tudok mondani. Ha ön ezt a kifejezést használja, akkor én meg ezt fogom használni. Köszönöm szépen, hogy ezt elmondhattam önnek.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeret terhére kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy válaszolni kíván. 30 perce van államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy összegezzem az elmúlt hetek költségvetési vitáját, és reagáljak ennek keretében a ma este elhangzottakra is. Az elmúlt hetekben elhangzottakat, az elhúzódó orosz-ukrán háború miatti információkat összegezve, azt gondolom, megállapíthatjuk, hogy a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. A kormány a lehetőségeket figyelembe véve számolt a háború és a szankciók hatásával, a magas energiaárakkal, az inflációs nyomással, az európai gazdaság lassulásával és a világgazdasági környezet bizonytalanságával, így a 2023-as költségvetés a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Középpontjában az eddig elért eredmények védelme, a magyar családok biztonságának megőrzése és hazánk gazdaságának növekedési pályán tartása áll. A mai vitában olyan kifejezéseket hallhattunk a kisebbségi vélemények részeként, mely értelmében az önök előtt lévő törvényjavaslat elhibázott gazdaságpolitikát mutat, bukdácsoló modellről szól, az orbáni megszorításokat tartalmazza ez a költségvetés, és pénzeket von vissza a családoktól. Nagyon sajnálom, hogy az elmúlt hetek vitái ellenére ezen állítások nem kerültek ki a hozzászólásokból, és ezen állítások ténybeli alátámasztását ma sem hallhattuk meg. Ami az elhibázott gazdaságpolitikát, bukdácsoló modellt illeti, én három számot hadd mondjak. Az elmúlt években, bő tíz évben körülbelül egymillióval több munkahely jött létre. Ez az első fontos szám. A második fontos szám az, hogy az elmúlt kilenc évben, a 2013-as növekedési fordulat óta a nettó átlagbérek több mint 8,2 százalékkal növekedtek, amikor is az átlagos infláció 2,1 százalék volt, tehát ismétlem, 8 százalék fölötti átlagos nettó béremelkedés volt a 2 százalékot némileg meghaladó inflációhoz képest. A harmadik szám, ami azt a gazdaságpolitikát jellemzi, ami tükröződik a jövő évi törvényjavaslatban is, az, hogy 2013 óta minden egyes évben a magyar gazdaság bővülése meghaladta az Európai Unió átlagát. Azzal számolunk, és számos, kormánytól független intézet azzal számol szintén, hogy 2023-ban is ez lehet a helyzet, vagyis a magyar gazdaság növekedése nagyobb lehet, mint az európai uniós átlag. Tisztelt Országgyűlés! Az imént elmondottakhoz mérten engedjék meg, hogy szóljak azokról a módosító javaslatokról, amelyekről most este is szó volt, és amelyeknek megvitatása az összes bizottságban megtörtént. Az összegző módosító javaslat tárgyalása kapcsán fontos kiemelni, hogy a kormány által támogatott javaslatok olyan módosításokat tartalmaznak, melyek támogatják a válságálló magyar gazdaság építését, miközben nem veszélyeztetik sem a kitűzött hiánycélt, sem az államadósság csökkentését. A költségvetéshez benyújtott ellenzéki módosító indítványokat e szempontoknak megfelelően egytől egyig áttekintettük, ahogy azt Vajda Zoltán elnök úr is mondta. Novák Előd képviselő úr hozzászólása kapcsán tényszerűen el kell mondjam, hogy a bizottsági ülésen jegyzőkönyvben is lekövethető módon elmondtam, hogy a képviselő úrnak, illetőleg a Mi Hazánk Mozgalom ezen javaslattevőjének igaza volt, amikor egy helyesírási hibát fedeztek fel. El is mondtam, hogy tartalmilag egyetértek a módosító javaslattal, mindössze a tisztelt Országgyűlés munkáját akartuk megkönnyíteni azzal, hogy számos más technikai módosítással együtt a kormány által támogatott javaslatra mondtunk igent, és nem okoztunk koherenciazavart két azonos célra benyújtott javaslat támogatásával. Összességében ugyanakkor az ellenzéki módosító javaslatok több ezer milliárd forinttal borítanák fel a költségvetést. Most is elhangzott a kisebbségi javaslatok között, hogy igen, van általános adóemelési javaslat, a társasági adónál is, a személyi jövedelemadónál is. A mi meggyőződésünk, hogy a magyar gazdaságpolitika bő 30 évére visszatekintve ezek voltak azok a javaslatok, amelyek nem előrevitték a magyar gazdaságot, hanem hátrahúzták. [[21.40]] Kérem, nézzük meg a statisztikákat, én említettem 2013 óta, nézzük meg, hogy 2002-2010 között az a gazdaságpolitika, amelyet az ellenzéki módosító javaslatokban a baloldali padsorokból megkaptunk, azok eredményre vezetteke vagy sem. Ezen ellenzéki, baloldali javaslatok mintegy 3240 milliárd forintos adóemelést jelentenek. Ez valóban többletteher lenne a magyar családoknak, szemben mindazzal, amit a kormányzat által benyújtott javaslat tartalmaz. Ezek között az ellenzéki javaslatok között szerepel a karbonadó, amely 200 milliárd forintos terhet jelentene, illetve a társasági adó emelése is, amely több mint 2360 milliárd forinttal növelné a vállalkozások terheit. A költségvetési tartalékokat 1953 milliárd forinttal csökkentenék a javaslatok, amivel az 1230 milliárd forint összegű, több helyen szereplő tartalékok több mint másfélszeresét költenék el. Néhány példát említve: az ellenzéki módosítók egy része a munkahelyteremtést ösztönző beruházások csökkentését indítványozta, miközben nincs tekintettel szerződésből eredő kötelezettségekre sem, vagy figyelmen kívül hagyta a hatályos államháztartási szabályokat, így a jogszabályi előírások szerint meghatározott mértékű tartalékot csökkentenék vagy többszörösen elköltenék, illetve, ahogy említettem, újabb adók bevezetésére, adóemelésekre tesznek kísérletet. A többszörös túlköltekezések pedig értelemszerűen a költségvetési egyensúlyt borítanák fel. Most, amikor háborúról beszélünk, stabilitásról beszélünk, akkor, azt gondolom, felelőtlenség olyan indítványokat beadni, amelyek az államháztartási hiányt jelentősen növelnék, és az államadósság növekedéséről szólnának. Néhány konkrétumot is hadd mondjak! Az indítványok, ha nem találkoznak azzal az adósságcsökkentési követelménnyel, amelyet az Alaptörvény lefektet, és amelyet a Költségvetési Tanács az eredeti tervezetben elérhetőnek lát, akkor bizony azt veszélyeztetik, hogy a költségvetésitörvény-javaslat egésze nem kerül elfogadásra, vagyis a kiadási növekményeket ellentételezni kell vagy más sorokon történő kiadáscsökkentéssel, vagy bevételnöveléssel. Ez egyben hitelességi kérdés is, és mindamellett forrásmegjelölés nélkül is érkeztek módosító indítványok. Ezek tehát, ahogy említettem, a hiányt növelnék meg, ami veszélyeztetné az említett adósságcsökkentést és növelné hazánk gazdasági sérülékenységét. Ezekre a szempontokra a Költségvetési Tanács is felhívta a figyelmet. Elképzelhető, hogy a tanácsnak voltak olyan megállapításai, amelyek a hozzá eljutott tervezetben még nem szerepeltek, ezekre a Költségvetési Tanács felé egytől egyig reagáltunk még a költségvetésitörvény-javaslat benyújtása előtt, és Vajda Zoltán elnök úrnak a figyelmét arra is felhívom, hogy a Költségvetési Tanács, csakúgy, mint az Állami Számvevőszék, a költségvetésitörvény-javaslatot összességében megalapozottnak, hitelesnek és végrehajthatónak minősítette. A költségvetés biztonsági tartalékait a Költségvetési Tanács is sokszor kiemelte. Ezen tartalékokat az államháztartásról szóló törvény szerint kell megképezni, azok az elháríthatatlan folyamatok finanszírozására szolgálnak. A „Rendkívüli kormányzati intézkedések” nevű tartalék-előirányzat összege nem lehet alacsonyabb, mint a kiadási főösszeg fél százaléka; a jelenlegi 170 milliárd forintos tartalék megfelel ennek a kötelezettségnek. Az ellenzéki módosító javaslatok például ezt a tartalékot is jelentősen csökkentenék vagy kinulláznák. Voltak olyan módosítások, amelyek a közszolgálati hozzájárulás összegének csökkentését kezdeményezték, holott az adott előirányzat a médiatörvény 4. számú mellékletében konkrétan meghatározott számítási metódus alkalmazásával kerül megállapításra, így amennyiben az előirányzatnál alacsonyabb összeget rögzítenénk, az ellentmondana a médiatörvénynek. A módosítások egy része a kiemelt beruházások forrásainak átcsoportosítását tartalmazta, például a vasúti fejlesztések és a Paks II.-beruházás kapcsán. A vasúti fejlesztések előirányzat gazdaságfejlesztési célú vasútfejlesztési projektek, illetve a törvényben kihirdetett nemzetközi megállapodáson alapuló, szerződéses kötelezettség alapján megvalósuló Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére szolgáló projekt fedezetét biztosítják, így annak csökkentése vagy elvonása az eredeti célok ellehetetlenülésével járna. A Paks II.-nek szánt összeg tartalmazza az új atomerőművi blokkok beruházásainak kiadásait is, amely egy nemzetközi szerződés teljesítését jelenti. A beruházás ütemezése a szerződés alapján a két fél egyeztetésén alapul, a költségvetési fedezet csökkentése nem hátráltathatja az energiaellátás szempontjából jelentős projekt megvalósulását. Szóba került most is, hogy a Paks II.-projekt mennyire szolgálja Magyarország energiahatékonyságát, illetőleg mennyire tekinthető egy olyan projektnek, ami egyoldalú függőséget jelent. Amikor a Lehet Más a Politika szószólói energiahatékonyságról vagy szén-dioxid-kibocsátási kvóta csökkentéséről beszélnek, akkor meg kéne említeni véleményem szerint, hogy a Paks II.-projektnek köszönhetően éves szinten 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátása válik elkerülhetővé. Ami pedig a most elhangzott orosz kitettséget jelenti, azért hadd mondjam el, hogy az Egyesült Államok számos atomreaktora orosz nukleáris fűtőanyaggal működik. Ami pedig a magyarországi Paks II.-projektet illeti, itt a reaktor lenne orosz szállítású, a turbina és a generátor amerikai-francia együttműködésben GE-Alstom kerülne szállításra, és az irányítástechnika pedig a francia-német Framatome-Siemens konzorciumtól kerülne beszállításra. Ennyit a tényszerű, egyoldalú orosz technika és az oroszfüggőség kapcsán. Az új adók bevezetésére és az adóemelésre tett ellenzéki javaslatok közül kiemelném a társasági adó kulcsának emelésére tett javaslatot. Az adóelméleti szakirodalom szerint a legnagyobb gazdaságtorzító hatással a vállalati nyereségeket terhelő adók járnak. Általánosságban elmondható, hogy a nyereségadók elsősorban a beruházások visszafogása révén gátolják a termelékenység növekedését, hiszen a fogyasztási adókkal szemben az adózott jövedelem befektetésével keletkező hozamokat ismételten megadóztatják. Én azt gondolom, hogy a 2010 előtt látott társaságiadó-rendszernek is köszönhető az, hogy olyan alacsony volt a foglalkoztatási rendszer. Számos adórendszerbeli elemzés azt mutatta, hogy a két nagy, gazdasági növekedéshez hozzájáruló tényező, a munka és a tőke tekintetében az adórendszer bizony torz volt, ami összességében azt eredményezte, hogy alacsony volt a foglalkoztatás, és a gazdasági növekedésünk sem volt olyan, ami fölzárkózást jelentett volna az Európai Unió magországaihoz. Az a társaságiadó-rendszer és a kis- és közepes vállalkozásoknak elérhető új adóformák gondolok itt például a kivára vagy a valóban egyéni vállalkozóként működő, megújítandó katára azt biztosítják, hogy a vállalkozások merjenek beruházni, merjenek működni, és ez az adórendszer szolgálta azt az eredményt, ami most a bő tíz évvel ezelőttihez képest egymillióval több munkahelyet és a bérek tartós növekedését eredményezte. Ami a további elhangzottakat illeti, engedjék meg, hogy szóljak arról, hogy milyen módosító szándékokat támogatott a kormányzat. A kormány által támogatott javaslatok az ellenzéki indítványokkal szemben véleményünk szerint úgy ösztönzik a gazdasági növekedés fenntartását, hogy közben biztosítják a rezsivédelemhez és a honvédelemhez szükséges fedezetet, és nem veszélyeztetik sem a kitűzött hiánycélt, sem az államadósság csökkentését, sem a jogszabályokból és szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítését. Ezek az indítványok, ahogyan azt Nyitrai Zsolt képviselő úr pontosan bemutatta, az államadósság csökkentése, a hiány szintjének csökkentése és a gazdasági növekedés fenntartása mellett számos területen többletek biztosítását teszik lehetővé. Nem tudom értelmezni a most elhangzott kisebbségi észrevételek közül azt, amelyik szerint az önök előtt lévő javaslat önkormányzati elvonásokat tartalmazna. Ha módosító indítványokról szólok, akkor hadd hívjam föl a tisztelt Országgyűlés figyelmét, hogy a Költségvetési Bizottság által beadott módosító indítvány nemcsak technikai, helyesírási hibákat, esetleges félreértéseket küszöböl ki, hanem például az önkormányzatok számára többletforrásokat biztosít körülbelül 7 milliárd forint értékben köznevelési, egyes szociális gyermekjóléti feladatokra és gyermekétkeztetési feladatokra. Azt pláne nem tudom értelmezni, hogy ellenzéki oldalról arra biztatják a kormányzatot és a kormánypárti képviselőket, hogy Budapest számára pluszforrást biztosítsunk fővárosi szolidaritási alapra. Azért furcsa ez a dolog, mert amikor arról van szó, hogy szolidaritás címén Budapestnek befizetést kellene teljesíteni, melyből a rosszabb anyagi helyzetű önkormányzatok feladatait finanszírozzuk, akkor viszont elutasítás a válasz az ellenzéki padsorokból. [[21.50]] Ezért tehát azon túl, hogy az önök előtt lévő összegző módosító javaslat alapján az önkormányzatok támogatása növekszik, arra is felhívom a figyelmet, hogy minden önkormányzatnak a saját adóerő-képessége alapján kell hozzájárulni vagy nem kell hozzájárulni más önkormányzatok kiadásainak finanszírozásához. Ha valaki az önkormányzatok anyagi mozgásterét szeretné bővíteni, akkor, azt gondolom, célszerű támogatni az elmúlt évek gazdaságpolitikáját, hiszen az önkormányzatok legfőbb adóbevétele, az iparűzésiadó-bevétel épp a gazdasági növekedés miatt emelkedett jelentős mértékben. 2014-ben és 2019-ben, a Covid előtti utolsó évben az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele 50 százalékkal növekedett, Budapesté 60 százalékkal. Tehát ha ennek a gazdaságpolitikának volt haszonélvezője, kedvezményezettje, az véleményem szerint, tényadatok alapján például Budapest volt. Tisztelt Országgyűlés! Összegezve, a 2023-as költségvetésitörvény-javaslat és a kormány által támogatott módosító javaslatok is azt tükrözik, hogy a kormány értékalapú politikája 2010 óta változatlan, azaz munkaalapú társadalmat épít, tehát támogatja a munkahelyek megőrzését és az újak létrehozását, továbbra is kiemelt cél a magas foglalkoztatás, a 2010-hez képest létrejött 1 millió új munkahely megőrzése, valamint újabb munkahelyek létrejöttének elősegítése. Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, az állam pedig támogatja a munkahelyteremtő és a hatékonyságot, magasabb hazai hozzáadott értéket teremtő vállalati beruházásokat. A gazdaság várható teljesítményével összhangban a bruttó és a nettó átlagkeresetek 10 százalék felett bővülhetnek. A törvényjavaslat kapcsán most is elhangzott, hogy a közszférában dolgozók bére nem emelkedik kellő mértékben. Hadd hívjam fel a tisztelt Országgyűlés figyelmét a törvényjavaslat azon számaira, amik tényszerűen bemutatják, hogy a közszférában 2021-ben nagyobb mértékben emelkedtek az átlagos bérek, mint a nemzetgazdaság egészében. Ez a helyzet igaz az idei évre is. Ne feledkezzünk el arról, hogy több területen 10, illetve 20 százalékos béremelések voltak, és ne feledkezzünk el arról sem, hogy jövőre például az orvosok béremelésénél is számolhatunk azzal, hogy a közszférában lesznek olyan területek, ahol a bér növekszik. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Természetesen ennek a béremelésnek lépést kell tartania a gazdaság teljesítményével, a költségvetés teherviselő képességével, de ismétlem, pont olyan területek hangzottak el a ma esti vitában is pedagógusok, ápolók, orvosok, szociális terület , ahol az idei évben is érdemi béremelések valósultak meg, és amelyek megőrzésére háborús viszonyok mellett is törekszik a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat. Szándékunk az, hogy Magyarország jövőbeni gazdasági pozícióit a teljesítmény emelésével, a beruházások, az innováció és a területileg is kiegyensúlyozott növekedés támogatásával érjük el. Kiemelt figyelem irányul a családok megerősítésére, az időskorúak megbecsülésére, és a gyermeknevelés támogatására. Sebők Éva képviselő asszony hozzászólása, amelyben úgy fogalmazott, hogy ne merészelje a kormányzat, illetőleg a kormánypártok anyabarátnak nevezni a gazdaságpolitikájukat engedjék meg, hogy azért vitatkozzam a megállapításaival. Úgy fogalmazott képviselő asszony, hogy képmutatás jellemzi a kormányzatot. Szabad azt mondani, hivatalos kormányzati álláspont nélkül, de azért hadd hívjam fel arra a figyelmet, hogy ha a képviselő asszony fontosnak tartja a családok támogatását, az anyabarát megközelítést, akkor az életbarát megközelítést is tartsa fontosnak. Az Európai Parlament elfogadott egy olyan dokumentumot néhány nappal ezelőtt, amely azt tartalmazza, hogy az összes uniós tagállamnak támogatnia kellene a hozzáférést a biztonságos abortuszhoz, és az egészségügyi dolgozók sem vallási, sem lelkiismereti okokra hivatkozva nem tagadhatják meg az abortuszt. Itt azért, amikor a családbarát jelzőket kritizálja a képviselő asszony, akkor felhívnám a figyelmét az életbarátságra, az élet támogatására, arra, hogy ezt az említett európai parlamenti kezdeményezést két momentumos képviselő támogatta. Tehát ismétlem, először is az élet fontosságát tartsuk szem előtt. Ami pedig a családtámogatást illeti, az a szándékunk, hogy minden család, aki gyermekvállalás mellett dönt, az ne elszegényedéssel találkozzon, hanem anyagi lehetőségei bővüljenek. Számos feladat van még e tekintetben előttünk, de azt gondolom, hogy az Európában GDP-arányosan kimagasló családtámogatások azt mutatják, hogy a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a kívánt gyermekek megszülessenek. Messze vagyunk még, sokszor mondtuk, attól, hogy a 2,1-es minimális termékenységi arányszámot, reprodukciós számot elérjük, de ismétlem, ahhoz az egyéni döntéshez, hogy egy család gyermek mellett dönte vagy sem, az anyagi támogatást háborús környezetben is, jövőre is igyekszünk biztosítani. Az alapértékek tehát változatlanok 2023-ban is: családok támogatása, otthonteremtés, 13. havi nyugdíj kifizetése, munkahelyteremtés és számos folyamatban lévő beruházás további finanszírozása. Minden körülmények között, legyen az koronavírus-járvány okozta válság vagy az orosz-ukrán háború, a kormány a magyar emberek érdekeit teszi az első helyre, szemben azzal, ami elhangzott, hogy bizonyos multinacionális cégek kottájából játszanánk. Vannak ilyen felvetések is, de azért a cégek ezt jellemzően erősen visszautasítják. Ebben az instabil környezetben is cél a magyar családok biztonságának megőrzése, valamint az, hogy az új világgazdasági korszak nyertesei közé tartozzon Magyarország. Ha bizonytalanságot mondtam, akkor azzal tényszerűen egyet kell értsek, hogy háborús környezetben nehezebb a költségvetési tervezés. Az erre vonatkozó kritikákat, legyen szó akár gazdasági növekedésről, akár inflációról, árfolyamról, azzal tudom illetni, hogy igen, a költségvetésben, a mindenkori költségvetésben vannak kockázatok. Azt gondolom, hogy egy támpontot jelenthet a vállalkozások számára az, hogy ha már most tudják, hogy milyen adókörnyezettel számolhatnak, és a korai költségvetés pedig erősítheti ezt a biztonságérzetet. Épp a magyar gazdaságtörténetből tudjuk azt, hogy egy kései, akár december végi költségvetési törvény elfogadása önmagában nem garantálja azt, hogy megalapozottabbak legyenek a költségvetés számai. Ismétlem, látjuk azt a magyar gazdaságtörténetből, hogy számos, december végén elfogadott, aztán teljesen megalapozatlannak bizonyult költségvetést fogadott el az Országgyűlés, és látunk az elmúlt évekből olyan tavaszi költségvetéseket, amelyek a főbb gazdaságpolitikai célokat illetően kiállták az idők próbáját. Az előttünk lévő kihívásokra, kockázatokra pedig a költségvetésitörvény-javaslat, bízom benne, hogy elegendő tartalékot tartalmaz. Tisztelt Ház! Mindezekre tekintettel kérem, hogy a költségvetéshez benyújtott összegző módosító javaslatot támogatni, és majd a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslatot támogatni szíveskedjenek. Megköszönöm az elmúlt hetek munkáját, azt, hogy támogató és kritikai észrevételeikkel emelték ki azokat a pontokat, amelyek választ adnak a gazdaságpolitikai kihívásokra, azokat a pontokat, ahol még a kormányzatnak feladata van. Abban bízom, hogy ezt a törvényjavaslatot az Országgyűlés el fogja fogadni. Abban bízom, hogy talán az elmúlt hetek vitája néhány ellenzéki képviselőt is meggyőzött arról, hogy érdemes ezt a költségvetést támogatni, és ha ellenzéki támogató szavazatok lesznek, akkor azt gondolom, hogy érdemes olyan párbeszédet folytatni, ami adott esetben módosító javaslatok támogatását is a jövőben lehetővé teszi, de ilyen szempontból a bizalomra, azt gondolom, az elmúlt évek alapján talán a kormányzat is rászolgálhatott. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Nyitrai Zsolt tapsol.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Hosszú napon vagyunk túl, a költségvetéssel zártuk, és én valahol itt is folytatnám, hiszen a költségvetés az, ami Debrecent és az összes önkormányzatot is érinti, és sajnos Debrecen megint az, ami ismét szomorú hír kapcsán kapott kétes hírnevet. Debrecenről ugyanis a legnagyobb hírportálokon olvashattuk, hogy kiszáradt Debrecen utolsó jóléti tava, a Vekeri-tó. [[22.00]] Valószínűleg sokan olvasták ezt a hírt, és már a képek is egészen megdöbbentőek voltak, maga a valóság, hogy ha valaki pedig oda elmegy, akkor az egyenesen mellbevágó. Az egykori mólók, a kiszáradt tóban lévő szigetre vezető híd torzói alatt a repedezett szikes talaj jelzi azt, hogy itt valaha, nem is olyan régen még víz hullámzott. Ma a forró, száraz nyári szél legfeljebb a volt mederben lévő száraz port kapja föl. Tudni kell, aki nem ismeri Debrecent és környékét, hogy a Vekeri-tó volt az utolsó úgynevezett jóléti tó a Debrecen környéki tavakból, ami meghalt és kiszáradt. Debrecen keleti és délkeleti részén az úgynevezett Fancsikai-tórendszer már évekkel ezelőtt elpusztult, a nyugaton lévő úgynevezett Macsi-Balcsit pedig, ahol hatalmas felületű természetes vízben fürödhettek a debreceniek, lezárták, ugyanúgy, ahogy a Látóképi-tavakat is elzárták a debreceni közforgalom elől. És hát, Debrecenben makacsul tartja magát a hír, hogy NER-közeli kézbe kerültek ezek a nyugati tavak, akiknek bizony büdös a sima debreceni honpolgár jelenléte. Évtizedekkel ezelőtt Debrecen vezetői és politikusai még a keleti országrész egyik romantikus és új kirándulóközpontját vizionálták, álmodták meg ide Debrecenbe a tavakkal, szállodákkal és árnyas sétányokkal az erdőkben. Ma, ahogy az előbb is mondtam, legfeljebb a hőség és a szúnyogok a lakói és látogatói a tavak kiszáradt medrének. Persze most mondhatják sokan, akik ismerik a debreceni történetet, hogy miről is beszélek, hiszen nemcsak elfogadásra került, de kiemelt kormányzati beruházás is lett az úgynevezett Civaqua-program, amely hivatott lenne különben arra, hogy a Tisza vizét Debrecenbe vezetve megoldja ezt a jelenlegi áldatlan állapotot. Ebben valószínűleg igazuk is lehetne, azonban a hangzatos politikai melldöngetésen, a kormányzati propagandaszövegelésen kívül az égvilágon bizony semmi nem történik ezzel a programmal. Ebből így azt a megdöbbentő következtetést szűrhetjük le mi, debreceniek, hogy jobb esetben is évtizedes elkészülésre számíthatunk, ha egyáltalán számíthatunk. Közben persze fokozott ütemben folyik a város környéki termőföldek és a zöldterület pusztítása és lebetonozása, pusztul az évszázados debreceni Nagyerdő, benne a kocsányos tölgyesek is, hiszen nagymértékben és drasztikusan csökken a környéken a talajvíz mértéke. Debrecent fojtogatja az egészségügyi határérték közelében állandósult szállópor-koncentráció is. A térkő és a betonozott felületek térhódítása a zöldterületek kárára nyáron már-már elviselhetetlen hőmérséklet-növekedéssel jár, úgynevezett hőszigetek alakulnak ki a városban, aminek beláthatatlan következményei lehetnek. És hát, mit látunk mi, debreceniek? Hogy nagy valószínűség szerint most az utolsó pillanatokat lopja szét és baltázza el éppen az orbáni kurzus akár itt Debrecen környékén is. Pedig hát, ha valaki fellapoz bármilyen újságot, bármilyen hírt, ahol éghajlatkutatók beszélnek a Kárpát-medencéről vagy akár Debrecen környékéről, akkor a Kárpát-medencét kifejezetten kiemelten veszélyeztetettnek minősítik, ahol a csökkenő csapadékhiány és az egyre növekvő átlaghőmérséklet miatt gyors elsivatagosodás várható, ami Debrecen környékére különösen rossz fényt vet, hiszen Debrecen egy katlanban fekszik, a természetes vizek pedig, köszönhetően az orbáni kleptokráciának, még akár hosszú évtizedekig elkerülik vagy elkerülhetik Debrecen városát. A tavaink eltűntek, elpusztultak, most éppen betonozzák a Debrecen környéki legjobb földeket, hogy oda akkumulátorgyárakat vagy autógyárakat telepítsenek. Ennek nagyon nem lesz jó vége. Mi, debreceniek úgy látjuk, hogy ez az Orbán-kormány bűne, de valójában Debrecen tragédiája, és ez a legnagyobb baj. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Hegedüs Andrea és Sebők Éva tapsol.]]
Köszönöm, Varga Zoltán képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea, a DK képviselő asszonya. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A borsodi nyugdíjasok többségének különleges élete van. Nem rendelkeznek 14-15 darab dohánybolttal, hanem egyszerűen nyugdíjasok, akik egy életet ledolgoztak a gyermekeikért, unokáikért, családjukért. Ők olyan luxusnyugdíjasok, akik egyedi, speciális járművel közlekednek, nem jachtra vagy helikopterre gondolok, hanem amit két keréken húznak maguk után, és már félig sem tudják feltölteni élelmiszerrel, zöldséggel, gyümölccsel. Választaniuk kell, hogy kenyeret vagy gyógyszert visznek haza. Önöknek az elmúlt 12 évben az önös gazdagodásukon járt az eszük, csak és kizárólag a kampányban jutott eszükbe adni valamicskét ennek a korosztálynak. Előtte nem gondoltak rájuk. Amikor állandóan visszamutogatnak az időben a 13. havi nyugdíj miatt, akkor önök miért nem cselekedtek, hiszen lehetőségük volt rá 2010-ben és 2010-től? Vártak 12 évig. Miért nem adtak folyamatosan 13. havi vagy akár 14. havi nyugdíjat minden évben? A szelektív memóriájuk is kiváló, mert anno önök nem szavazták meg a 13. havi nyugdíjat. Tudják egyáltalán, hogy milyen a mai világban spórolni? Dehogy! Hiszen amikor egy egykori fideszes alpolgármestere Miskolcnak, később országgyűlési, szégyenteljes honatyája azt nyilatkozta, hogy biztosan meg lehet élni 47 ezer forintból, biztosan meg lehet élni 47 ezer forintból igen, azt hiszem, igen. Honnan is tudják, amikor önök még a szégyenfoltot szerzett politikusaikat is felfelé buktatják? De térjünk vissza a mai világba! Egy hónappal megcsúszva ugyan, de megkapják az évközi nyugdíjemelést a szépkorúak. A vármegyék nagyurai ne várjanak vivátozást ezért az alamizsnáért. Közel 122 ezer öregségi nyugdíjas él megyénkben, és az átlagnyugdíjuk alig éri el a 148 ezer forintot. Ez aztán a luxusnyugdíj! Jöhet a megérdemelt pihenés, mehetnek az Adriára vagy éppen a francia Riviérára. A luxusnak számító lecsó vagy ma már a kuriózum bundás kenyér mellett már jó, ha a kenyér hagymával vagy az egykor a Hyppolit, a lakáj című film slágere marad, hagymát hagymával fognak fogyasztani. Nyaralás? Marad a lakás előtti kiskert megművelése. Minden négyzetmétert felosztanak a leleményes kisnyugdíjasok Miskolcon. A panelépületek előtti pici közterületi virágoskertekben már kapor-, paradicsom-, hagyma-, paprikaágyások sorakoznak a virágok között. És ha azt nézzük, hogy ez a kormány mennyire adakozó, akkor tévedünk. Az orbáni megszorító csomagot úgy kompenzálják, hogy átlagnyugdíj esetén összesen mintegy 42 ezer forint pluszt kapnak júliusban, januárig visszamenőleges korrekciós emeléssel. Mit is jelent ez a valóságban? Aki tavaly 40 év után nyugdíjba vonult, annál ez 5200 forint. És ha felszorozzuk, akkor ez 30-32 ezer forint. Talán ha egy négyórás pluszmunkát bevállal a nyugdíjas, akkor elmehet nyaralni a Miskolc melletti Mályi-tóhoz, Csorba-tóhoz vagy a nyéki tavakhoz. De lehet, hogy már az is luxus. A megélhetésük forog kockán a nagymamáknak és a nagyapáknak. Olyan szintű a drágulás, hogy a gyümölcsöt eddig imádó ismerős házaspár, ha nehezen is, de lemondott róla. Egy kilogramm barack 1800 forint. A napokban egyébként egy kisboltban előttem állt egy idős nyugdíjas néni, és 10 dekagramm felvágottat vásárolt, szalámit vásárolt, és az utolsó pillanatban három karikát visszatetetett. Hol élünk? A megoldás: az élelmiszerek áfáját nulla százalékra kell csökkenteni. 8,9 százalékos emelés fontos az idősek számára, de főleg a magasabb nyugdíjból élők számára jelentős ez az összeg. A legalacsonyabb nyugdíj esetén mindez csak pár ezer forintos bevétel havi bontásban. A lassan a Holdig elérő infláció miatt az élelmiszerárak elérik a 40 százalékot, a nyugdíjak elszakadtak a valóságtól. Ezért a Demokratikus Koalíció azt követeli, hogy a kormány adjon egyszeri 100 ezer forintos támogatást a nyugdíjasoknak az infláció miatt. Lassan be kell látni, hogy itt az időseken már az ima sem segít, pedig 270 ezer magyar szegény nyugdíjas többször mondja el naponta a rózsafüzért, méghozzá morzsolva, hogy „mindennapi kenyerünket add meg nekünk ma”, és egy kis gyümölcsöt, zöldséget, kenyeret küldj, istenem, plusz gyógyszert. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Varga Zoltán tapsol.]] [[22.10]]
Köszönöm, Hegedüs Andrea képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sebők Éva, a Momentum képviselő asszonya. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Én egy hete, két hete a saját felszólalásom közepén kivonultam, miután a felszólalásom megszólítottja úgy gondolta, hogy inkább Nacsa képviselőtársunkkal beszélget, miközben rám kellett volna figyelni. Most is közel állok a kivonuláshoz. Én szeretném kérni a Fidesz, a KDNP, a Mi Hazánk, sőt nagyjából, azt kell mondanom, hogy a Párbeszéden kívül minden párt képviselőjét, hogy iszonyatosan szégyellje magát. A videón nem fog látszódni, ami most erről a felszólalásról készül, de az egész patkóban egyedül vagyok egyedül, teljesen egyedül, egyetlen másik pártnak sincsen itt most jelenleg képviselője. Akkor elmondom a felszólalásomat, de körülbelül ennyire lehetnek kíváncsiak. Elsősorban én itt a kormánypárti képviselők felelősségét szeretném megemlíteni, mert nekik kutya kötelességük lenne legalább egy-egy ügyeletest benn tartani, aki végighallgatja azt, amit mondani fogok. Szégyelljék magukat, de átkozottul szégyelljék magukat! Miért is kértem felszólalási lehetőséget? Én 2018-ban éppen telekocsiban utaztam, amikor az egyik párttársam megkeresett. Egy vitára készült, pont Dúró Dóra képviselőtársunkkal, és kérdezett egy kicsit a magyar családtámogatási rendszerről. Én akkor a beszélgetés során a következő mondatot mondtam el, nyilván sok más dolog mellett: attól félek, pár év múlva tele lesz az ország CSOK-károsultakkal. Minden jel arra mutat, hogy ez a szörnyű jóslat nagyon rövid időn belül valóra válhat. Tekintettel arra, hogy a CSOK esetén a büntetőkamat a jegybanki alapkamat ötszöröse, ezért ma egy tízmilliós igénybe vett CSOK után akár közel 40 millió forintot is vissza kellhet fizetni. Ennek oka egyszerű: a jegybanki alapkamat az utóbbi hetekben drasztikusan megnőtt, jelenleg 7,75 százalék, miközben év elején még csak 2,9 százalék volt, a CSOK bevezetésének környékén pedig mindössze 1,2 százalék volt, sőt volt egy olyan pont azokban az időkben, amikor 0,9 százalék. Ezeknek a szülőknek, akik a CSOK-ot felvették vállalt, de még nem született gyermek után, ha másképp alakul az életük, az esetek többségében nem lesz választásuk a gyermekvállalást illetően, bárhogy is alakuljon, hiszen a CSOK-on lévő büntetőkamat annyira magas, hogy a magyar családok elsöprő többségének esélye sem lenne vállalni a visszafizetést, beszorulnak egy kényszerhelyzetbe. Ez különösen veszélyes azokban az esetekben, ahol a házastárs bántalmazóvá válik. A CSOK büntetőkamattal történő visszafizetése egy újabb olyan dolog, amivel a bántalmazó az áldozatot zsarolni tudja, és egy újabb olyan akadály, ami ellehetetleníti az áldozat kilépését a bántalmazó helyzetből. Ami azt illeti, 40 millió újabb akadály. A kormány hibájából tehát a családok úgynevezett támogatásán mára lényegében uzsorakamat van, növeli a családon belüli erőszak áldozatainak a kiszolgáltatottságát. A családokra ez a családtámogatási forma komoly veszélyt jelent. Kérdezem én: vajon terveze a kormány tenni valamit? A Momentum véleménye szerint csak józan paraszti észre és politikai szándékra lenne szükség ahhoz, hogy az állam által kirótt uzsorakamat végre plafont kapjon, és a józan ész keretei közé szoruljon vissza. Ahhoz is csak józan paraszti észre és politikai szándékra lenne szükség, hogy végre megtörténjen az egyértelmű jogalkotás, amely megvédi a családon belüli erőszak áldozatait, hiszen számukra a CSOK a jelenlegi formájában nem jelent mást, mint hogy a kormány maga adja a pillangókést a bántalmazó kezébe, a kormány maga segít az áldozatot beszorítani egy sarokba, hogy esélye se legyen menekülni. Még egyszer szeretném hangsúlyozni: szégyelljék magukat! Köszönöm szépen.
Köszönöm, Sebők Éva képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok!