[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Köszöntöm képviselőtársaimat és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 15. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Szabó Sándor jegyzők lesznek segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Ezt követően, 12 óra 35 perctől kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirendi utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal frakcióvezető-helyettes úr, az LMP részéről: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Parancsoljon, megadom a szót.
Tisztelt Alelnök Asszony! Tisztelt Ház! A múlt heti napirend előtti felszólalásomban arra kértem a kormányt, hogy legyen bátor, és merje megkérdezni a magyarokat, hogy akarnake Magyarországból akkumulátorgyarmatot csinálni. Menczer Tamás külgazdasági és külügyminisztériumi államtitkár úr válaszában erre azt mondta, hogy partigyilkos vagyok. Tisztázzuk, hogy jól értem-e: az önök álláspontja szerint az a partigyilkos, aki a kormánnyal ellentétben szeretné népszavazáson megkérdezni a magyar emberek véleményét az akkumulátorstratégiáról, vagy bárhogy is nevezzem. Jól érteme, hogy az a partigyilkos, aki meg akarja védeni a termőföldeket? Jól érteme, hogy partigyilkos az, aki a kormánnyal ellentétben megérti, hogy mit jelent hazánknak az akkumulátorgyártás szempontjából a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer? És jól érteme, hogy az önök olvasatában a demokratikus működés egyenlő a partigyilkolással? Tisztelt Ház! Azt már mindenki pontosan tudja és érti, hogy a kormány gyáva megkérdezni a magyar embereket. Nézegettek, mérlegeltek: az egyik serpenyőben ott volt a nemzeti érdek, a másikban a nemzetközi multinacionális cégeknek az anyagi érdekei. Végül önök a magyar termőföldek, a levegőnk és vizeink védelme helyett a külföldi, multinacionális cégek érdekei mellett tették le a voksukat. Múlt hét hétfőn az ülésteremben maga Orbán Viktor is elszólta magát: Keresztes László Lóránt azonnali kérdésére azt válaszolta a miniszterelnök úr szó szerint: „Ezek a gyárak adót fizetnek. De ha a gyárak mégsem fizetnének adót, abban az esetben az ott dolgozó emberek mindenképpen fizetnek járulékot és adót is.” A helyzet az, hogy miniszterelnök úr fején találta a szöget: ezek a gyárak annyi támogatást kapnak a magyar államtól pénzben, a beruházó helyett az állam által elvégzett beruházásokban, adókedvezményekben, hogy szinte nem is fizetnek adót valóban. Ha hozzátesszük, hogy zömében távol-keleti munkásokkal képzelik el a gyártást, akkor nem nehéz kiszámolni, hogy az üzemek nem csupán a környezetünket teszik tönkre, de végeredményben anyagi hasznot sem hoznak hazánknak. Ez a kormányzati hozzáállás gazdasági zsákutca, ugyanis egy felelős kormányzatnak arra kellene törekednie, hogy minőségi munkahelyek létrehozásával itthon tartsa a fiataljainkat, illetve azokat, akik kimentek már hazánkból, mert nem találták meg a számításukat, hazacsábítsa. A kormány felelőssége súlyos, tisztelt Ház, hiszen mintegy félmillió fiatal él és dolgozik külföldön. Ők azért voltak kénytelenek elhagyni hazájukat, mert a kormány nem teremtett olyan gazdasági környezetet számukra, ami biztosítaná nekik a nyugodt megélhetést és a biztos jövőt. Komolyan azt gondolják, hogy itthon lehet tartani a tehetséges fiataljainkat azzal az ígérettel, hogy nézzétek csak, itt ez a szuper akkumulátorgyár, lehet menni a gépsorra, és ha pluszműszakot vállalsz, és a hétvégén is dolgozol, akkor és csak akkor majd kicsit jobban keresel, mint az átlagbér, ami, tegyük hozzá, az utolsó helyen van az európai összevetésben. Szinte látom lelki szemeim előtt, ahogy a Londonban, Berlinben és más nyugat-európai városokban élő magyar fiatalok izgatottan ütik be a Google-ba az „akkumulátorgyár, állásajánlat” címszót. De abban szerintem megállapodhatunk, hogy ez nem fogja hazavonzani honfitársainkat. A kormánynak ahelyett, hogy tíz- és százmilliárdokkal támogatja a külföldi gyárak idetelepítését, arra kellene helyeznie a hangsúlyt, hogy támogassa a magyar kis- és középvállalkozásokat adókedvezménnyel, állami támogatásokkal, kutatás-fejlesztési támogatásokkal, mert ez megteremtheti azt a gazdasági környezetet, amelynek eredményeképpen a ma külföldön szerencsét próbáló honfitársaink itthon maradhatnának. Ezzel el lehetne érni azt, hogy a fiataloknak ne kelljen elköltözniük, sőt lehetőség szerint akár hazaköltözzenek. Na, most akkor ki a partigyilkos, tisztelt képviselőtársaim? Legyen önökben annyit tisztesség, hogy például a magyar parlament hozzon döntést, írjon ki népszavazást, legyenek bátrak megkérdezni a magyar nép véleményét! Köszönöm szépen. [[Taps az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A következő a helyzet. Az akkumulátorgyártással kapcsolatban már volt lehetőségünk többször itt, a Parlament falain belül egyeztetni. Azt gondolom, a téma fontos is ezzel kapcsolatban, ezt a témát mindenképpen körül kell járni, és ugyanúgy, mint minden beruházás esetében Magyarországon, a legszigorúbb környezetvédelmi szabályoknak meg kell felelni, ezzel teljes mértékben egyetértünk. Ami furcsaságot ad az egész helyzetnek amit már szintén elmondtam, de mivel úgy látom, hogy az LMP most nagyon erőteljesen viszi ezt a témát, ki kell hogy emeljem , az az, hogy pár évvel ezelőtt gyakorlatilag még teljes egyetértés volt abban, hogy az elektromos autókra át kell térni, és az akkumulátorgyártás egy fontos dolog, még azért is közös sajtótájékoztatón tiltakoztak, hogy nem Dunaújvárosban épül meg egy nagyon nagy volumenű akkumulátorgyár, és még lehetne számos idézetet hozni ezzel kapcsolatban. [[Az egymással szót váltó Csárdi Antal és Szabó Timea felé:]] Azt nagyon szeretem, amikor kérdeznek a kormány képviselőjétől, és utána ezt nem tudják végighallgatni, szerintem ez egy nagyon udvariatlan dolog. Próbáljuk már meg a másikat meghallgatni, mert én tényleg így állok önökhöz, szerintem ez fontos a jövő szempontjából is. Ha komoly kérdésekről beszélünk, nem egymással beszélgetünk, legalább az a személy, aki a kérdező. Szerintem ezt tegye meg a felszólalóval, mert én úgy gondolom, hogy ez a minimum ebben a Házban. [[Szabó Timea és Csárdi Antal közbeszól.]] Tovább szeretnék azzal kapcsolatban is megfogalmazni álláspontot, hogy itt felmerült például a hulladék kérdése. Önök többször ezzel kapcsolatban gyakorlatilag téves információkat hangoztatnak. Itt 2006 óta van egy gyakorlat, ami azt mondja, hogy az akkumulátorból keletkező hulladék visszavételéről és kezeléséről az köteles gondoskodni, aki az akkumulátort először forgalomba hozta. [[Csárdi Antal: Ez a gyár!]] Gyakorlatilag önök ezzel kapcsolatban olyan információkat próbálnak elhinteni, amelyek a valóságot nem fedik, és alapvetően más irányt mutatnak. [[Szabó Timea közbeszól.]] Itt az új technológia… még mindig úgy érzem, hogy párhuzamos kommunikáció zajlik, de legalább örülök annak, hogy nagy érdeklődésre tart számot a felszólalásom. Ugye, abban is egyetértünk, biztos, önök is tudnak róla, hogy 2035-től gyakorlatilag nulla kibocsátású új gépjárműveket lehet majd az uniós piacon forgalomba hozni. Abban is biztos egyetért, vagy remélem, bár néha bizonytalan vagyok, hogy az egy hatalmas eredmény, hogy Magyarországon egymillió munkahelyet létre tudtunk hozni, ez egy hihetetlen dolog. [[11.10]] És az, amikor ezt bejelentettük… [[Szabó Timeához fordulva:]] Örülök, képviselő asszony, azt látom, hogy ez különösen nem tetszik önnek. Tehát amikor ezt bejelentettük, akkor gyakorlatilag nem éppen egy támogató hozzáállás volt érezhető az ellenzék oldaláról, és szerintem ez egy fontos dolog. Az is fontos dolog, hogy több százezer magyar ember dolgozik a járműiparban, és azt is látni kell, hogy egy verseny folyik azért, hogy az akkumulátorgyártásban ki vesz részt. És ezeket látni kell, mert ebben a versenyben nagyon-nagyon rossz lenne lemaradni, hiszen rengeteg magyar családnak ad biztos megélhetést a járműipar. [[Csárdi Antalhoz és Szabó Timeához fordulva:]] És akárhogy próbálják elbagatellizálni azt, amit mondok, ha nevetnek rajta, azzal szerintem pont a magyar embereket, illetve azokat sértik meg, akik talán ezen a területen dolgoznak. Ezzel kapcsolatban néhány dolgot szeretnék kiemelni. Frans Timmermans, aki elvileg a zöldmegállapodásért felelős uniós biztos, elektromosakkumulátor-gyártásra szólította fel az Európai Uniót. Ma Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Nagy-Britanniában, Olaszországban, Svédországban, Spanyolországban működnek akkumulátorgyárak, várhatóan a 27 tagállam felében lesz kifejezetten lítiumionos akkumulátorokat gyártó üzem. Csak Németországban várhatóan 14 akkumulátorgyár lesz, Ciprust és Máltát kivéve pedig minden ország valamilyen módon termelőként részt fog venni ebben az értékláncban. Azt gondolom, nagyon jól mutatja, hogy a szomszédos országaink is, Lengyelország is, Szlovákia is próbál részt venni ebben a versenyben, hogy a Porsche nemrég bejelentette, hogy körülbelül egymilliárd euró értékű akkumulátorgyárat létesít Szlovákiában. Lengyelországban 2022 végén már 60 olyan vállalat működött, amely közvetlenül részt vett a lítiumionos akkumulátorok gyártásában. Az LMP-től szeretnék egy idézettel zárni: „A Lehet Más a Politika az elektromos autók, a megújuló energia, a zöldfordulat, az okoseszközök és az okosvárosok korszakának a nyerteseivé akarja tenni a magyar embereket.” Kérem képviselő urat, hogy térjenek vissza erre a vonalra. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Timea frakcióvezető asszony, a Párbeszéd részéről: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap a Göd-ÉRT Egyesület egy tüntetést szervezett: „Biztonságot a gödieknek, korlátokat az akkugyáraknak!” címmel. A tüntetés helyszíne egy játszótér volt, amely a lakóházak és a Samsung akkumulátorgyára között helyezkedett el. Ez a távolság körülbelül 50 méter volt. Ha most itt megnézzük, mondjuk, faltól falig a parlament üléstermét, egy picit nagyobb volt a távolság, mint itt. Azért külföldön, Németországban, Lengyelországban, az Egyesült Államokban, Franciaországban ilyen sehol nincsen. Gyakorlatilag az emberek szájába telepít Magyarországon a Fidesz-kormány mérgező akkumulátorgyárakat. Elmondták a felszólalók, hogy a gödi gyerekeket például rendszeresen orvoshoz kell vinni, mert állandó a zaj, a mély morajlás, a zúgás, ezért súlyos idegrendszeri károsodást szenvednek ott a helyben élő gyerekek. Az ott élők ingatlanjai elértéktelenednek, tönkremennek, az emberek elveszítik az otthonaikat. Önök tönkreteszik a magyar emberek életét ezzel az akkumulátorgyár-rémálommal. Mérgezik az ivóvizeket, a talajt, tönkreteszik a legjobb minőségű termőföldeket. Balesetek tömegei voltak a gödi gyárban és tűzesetek, sőt haláleset is előfordult már. Na, ennyire figyelnek önök az úgynevezett környezetvédelmi szabályok betartására. Itt előszeretettel mondják azt, hogy milyen sok munkahelyet teremt az akkumulátorgyártás. Pont a gödi gyár volt az, amelynek a saját vezetése elismerte, hogy több mint a fele az ott dolgozóknak külföldi vendégmunkás kínaiak, vietnámiak, malájok, ukránok , ez több mint 3 ezer embert jelent csak Gödön. Önök állandóan az ellenzéket vádolták meg azzal, hogy mi bevándorlópártiak vagyunk, miközben Orbán Viktor mondta el nemrég, hogy 500 ezer külföldi vendégmunkásra számítanak az akkumulátorgyártás kapcsán Magyarországon. 500 ezer ez Magyarország lakosságának az 5 százaléka! Úgy telepítenek be egyes településekre több száz kínai, vietnámi vendégmunkást, hogy nem készítik fel a helyi lakosságot, a bevándorló munkásokat sem készítik fel, ezzel súlyos konfliktusokat fognak okozni országszerte ezeken a helyeken. A Párbeszéd-Zöldek finoman szólva sem vádolható meg külföldi-ellenességgel, de amit önök ezzel a bevándorláspolitikával terveznek, az tönkre fogja tenni a magyar lakosságot. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Igen, nézzenek utána, hogy mondtae ezt Orbán Viktor vagy nem, és próbálják meg ezt megcáfolni. A Fidesz lázálma gyakorlatilag egy Rákosi-idők 2.0 időszakot fog elhozni Magyarországra. Amit önök csinálnak, az pontosan Rákosi Mátyás rémálma. [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Ő volt az, aki elképzelte, hogy Magyarországból a vas és acél országa leszünk, csak már akkor sem voltak meg azok az alapanyagok, amelyek szükségesek voltak. Ugyanígy vagyunk most mi az akkumulátorgyártással is: se vizünk nincsen, se áramunk nincsen, se munkaerőnk nincsen az akkumulátorgyártáshoz, mégis ezt erőltetik. Pontosan ugyanaz történik, mint az ötvenes években. Milyen ipar az, amelyik úgy akar versenyképes lenni, hogy semmije nincs meg hozzá? Önök itt, Koncz Zsófia is majd, a kormány részéről a válaszadó el fogja megint mondani azt, hogy a verseny a legfontosabb, hogy mi legyünk az elsők. De hogy lehetünk elsők valamiben, amihez semmink nincsen meg? Ez egy totális rémálom. Önök azt mondják, majd azt fogják mondani megint a válaszban, hogy mi nem vagyunk zöldek, de ennek semmi köze a környezetvédelemhez, ennek semmi köze a zöldhöz. Ez, amit önök az akkumulátorgyártással csinálnak, ez egy nettó hazaárulás, tisztelt képviselőtársaim. Pont azt csinálják ismételten, mint ami az ötvenes években zajlott, kiszolgáltatják hazánkat az orosz gázimportnak, hogy soha ne tudjunk elszakadni az orosz befolyástól. Orbán Viktor jelentette be, hogy az akkugyártáshoz még három gázerőművet kell építeni, amihez majd a gázt Oroszországból fogjuk ideszállítani. Aztán szintén a Rákosi-időket idézi, ahogy elhallgattatják itt az embereket. Ha önök annyira biztosak, hogy olyan jó ez az akkugyártás, akkor miért nem engedélyezik a népszavazási kezdeményezéseket? Miért kaszálnak el minden népszavazási kezdeményezést? A Mikepércsi Anyák a Környezetért civil szervezet kezdeményezett egy ilyen népszavazást Debrecenben. Tudják, hogy a helyi választási bizottság, a fideszes, mivel utasította el? Hogy az akkugyárépítés tilalma sérti azok jogát, akik profitot remélnek tőle, az önök jogát. Csak önöknek jó az akkumulátorgyártás, a magyar embereknek nem. A Párbeszéd-Zöldek ismét felszólítja a kormányt, hogy álljon el a Rákosi-módszerektől, és álljon el attól, hogy Magyarországot kiárusítja kínai és orosz érdekeknek. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Talán azzal szeretném kezdeni, hogy azon semmiféleképpen nem gondolkoztunk, hogy külföldi-ellenességgel lennének vádolhatók. Ebben egészen biztos lehet, ön ezt most itt kiemelte. Azt gondolom, hogy ha az ember politikával foglalkozik, akkor az egy nagyon fontos dolog, hogy mindig a nemzeti érdeket vegye első számú prioritásként. Ezt szeretném javasolni a Párbeszéd frakciójának is itt a Házon belül, illetve az európai uniós színtéren, illetve nemzetközi viszonylatban is. Mi azt szeretnénk, hogy mindig a magyar emberek mellett foglaljanak állást, és ha kell, akkor tényleg, nehezebb körülmények között is, amikor talán ezzel az álláspontunkkal nem vagyunk olyan sokan, akkor is kiállnának emellett. Ezt szerettem volna mindenféle szempontból kiemelni. Itt az akkumulátorgyártással kapcsolatos környezeti szempontokat emelte ki. Azt még mindig nem látom egészen világosan, hogy arra mit tudnak mondani, hogy a türingiai CATL-gyár környezetvédelmi engedélyét a zöldpárti miniszter adta át ünnepélyes keretek között, kiemelve, hogy rekordidő alatt bonyolították le az engedélyezési eljárásokat, mivel a gyár fontos hozzájárulás a környezetileg fenntartható mobilitáshoz. Ugyebár, mi is szeretnénk elérni a környezetvédelmi, klímavédelmi céljainkat, a klímapolitikai céljainkat, és azt gondolom, hogy ebben a Házban eddig ebben egyetértés volt, valamilyen oknál fogva egy ponton gyakorlatilag az önök részéről 180 fokos fordulat állt be. [[11.20]] Már arról is beszéltünk, hogy fontosak a környezetvédelmi szabályok, és valóban a legszigorúbb környezetvédelmi szabályokat kell betartani. A legalaposabb hatósági engedélyezési eljárások egyike a környezeti hatásvizsgálati eljárás és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárás együttes kezelése, azaz az összevont eljárás. Ez garantálja, hogy a beruházásnak a lehető legszigorúbb környezetvédelmi feltételeknek kell megfelelnie. A debreceni CATL akkumulátorgyár esetében ez a legszigorúbb eljárás került lefolytatásra. A kiadott engedélyben a környezeti elemek, így például a talaj, a levegő, a természet, a víz védelme, valamint a zajvédelem érdekében számos kötelezettséget írt elő a beruházó számára a Hajdú-Bihar Vármegyei Kormányhivatal. A környezetvédelmi hatóság az engedélyt 2023. február 13-án adta ki, a döntés 2023. február 18-án vált véglegessé. A dokumentum a nyilvánosság számára elérhető a kormányhivatal honlapján. Azt követően, hogy a gyár megkapta a környezetvédelmi engedélyt, be kell tartania az abban foglaltakat, és ezt a környezetvédelmi hatóság rendszeresen ellenőrzi. Emellett a gyárnak önellenőrzés útján független laborral kell biztosítania az engedélyben foglalt határértékek betartását. Ez az ellenőrzés a jogszabály szerint legalább évente kell hogy megtörténjen. De a másik akkumulátorgyárnál Debrecenben havonta ellenőrzik az emissziót, az immissziót pedig félévente. Ezeket a szabályokat mi nagyon komolyan vizsgáljuk. Itt alapvetően az európai uniós szabályoknak is teljes mértékben meg kell felelni, és nagyon szigorú környezetvédelmi szabályokat tartunk be az építkezés során. Képviselő asszony megemlítette a kiegyenlítő energiát. Önök folyamatosan a megújuló energia kapcsán próbálnak felszólalni, de ezt is gyakorlatilag úgy teszik, mintha figyelmen kívül hagynák azt, hogy az időjárásfüggő megújuló energia felhasználásánál nagyon fontos szerepet tölt be a kiegyenlítő energia helyzete. Ezzel kapcsolatban fontos az a fejlemény, hogy mi a kiegyenlítő energia érdekében új blokkokat fogunk építeni. Szerintem, ha az önök javaslatait végrehajtaná a magyar kormány, akkor a magyar energiaellátás teljesen felborulna, a magyar családoknak nem lenne kiszámítható és megfizethető az energia. Azt gondolom, jó lenne, ha ezeket egy csomagban kezelnék, hiszen a nukleáris energia ellen szólalnak fel, közben pedig a kiegyenlítő energiával hiszen új blokkokat építünk Tiszaújvárosban és Visontán kapcsolatban is ellentétes információkat adnak meg. Szeretném arra kérni képviselő asszonyt, hogy ha energiapolitika, energetika kapcsán felszólal, akkor mindig vegye figyelembe azt, hogy ha valamit mondanak, annak bizony súlyos következményei vannak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Apáti István frakcióvezető-helyettes úr, a Mi Hazánk részéről: „Változtassák meg a halálos ítélettel egyenlő ügyeleti rendszert!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Egy konkrét, részben a választókerületemhez kapcsolódó esettanulmány keretében szeretném bemutatni, hogy március 1-jétől hogyan nem működik vagy milyen tragikusan működik Magyarországon az ügyeleti ellátás. Amiről beszélni fogok, az nemcsak Csengersima, Szamostatárfalva, Szamosbecs, Szamosangyalos, Komlódtótfalu, Csenger, Csengerújfalu, Ura, Pátyod, Porcsalma és Tyukod településekre és ezenkívül még 15, a Fehérgyarmati járáshoz tartozó településre vonatkozik, hanem túlzás nélkül kijelenthetem, hogy országos problémával állunk szemben. 2023. február 28-áig ebben az ellátotti körzetben a hét 168 órájából 168 órán keresztül biztosított volt a háziorvosi ellátással és az ügyeleti ellátással együtt az orvosi ellátás és az orvosi felügyelet. Március 1-jétől a helyzet a következőre változott: reggel 8 órától 16 óráig van háziorvosi ellátás a munkanapokon, 16 órától 22 óráig van ügyelet, 22 órától másnap reggel 8 óráig pedig egyetlenegy mentőautó látja el 26 település 30 ezer betegét vagy 30 ezer állampolgárát. Hétvégén még rosszabb a helyzet, hétvégén, munkaszüneti napokon és ünnepnapokon 8 órától 14 óráig áll rendelkezésre ügyelet, 14 órától másnap reggel 8 óráig pedig semmi nincs, ennek az egy mentőautónak a kivételével. Nem nehéz kiszámolni, hogy ez azt jelenti, hogy a hét 168 órájából mindössze 86 órán keresztül biztosított az ellátás, ami azt jelenti, hogy a hét több mint 51 százaléka esetében semmilyen ellátás nincs az egy mentőautón kívül egy ekkora ellátotti körzetben. Nem nehéz tehát belátni, hogy ezen sürgősen, de nemhogy sürgősen, hanem azonnal változtatni kell. Hogy miért pont a csengeri ellátotti körzetet hoztam szóba? Nemcsak azért, mert van bennem egy természetes elfogultság a szülővárosom iránt, hanem azért, tisztelt hölgyeim és uraim, mert itt a legjobból sikerült elérni a legrosszabbat. Ugyanis az igaz, hogy ebben a körzetben a háziorvosi kategóriában négy üres álláshely van, de az ügyeleti rendszerre nyolc orvos írta alá az ellátási szerződést. Nyolc orvossal áll a Csengeri járás most is szerződéses jogviszonyban, s ebből a nyolc orvosból hat a járás területén, kettő a Fehérgyarmati járás területén lakik, tehát földrajzilag közel laknak mind a nyolcan, és gond nélkül ki tudják adni a 24 órás vagy a 168 órából a 168 órának megfelelő ellátást. Érhetetlen, hogy miért robbantották szét azt, ami hosszú éveken keresztül viszonylag precízen működött. Február 28-áig volt orvosi ügyeleti autó, március 1-je óta már az sincs. A másik nagy probléma pedig a mentőellátás kérdése, amit itt is fel kell hozni. Biztos vagyok benne, hogy amit a mentőellátás kapcsán mondani fogok, az szintén az ország valamennyi vagy majdnem vala-mennyi járására, illetve ellátotti körzetére igaz. Kettő darab mentőautó van összesen, de általában csak egy tud szolgálatot teljesíteni. Alapvető betegrögzítő eszközök, húzósínek, a törött végtagok rögzítéséhez szükséges vákuumágyak, betegfigyelő monitorok hiányoznak. Közel egy évtizedesek a defibrillátorok. Azt mondják meg nekem, hogy egy ilyen elidősödő társadalom mellett, ilyen egészségügyi állapotban lévő közösségek mellett ilyen ügyeleti rendszerben, ilyen mentőellátás mellett hogyan lehet bármilyen érdemi javulást várni? Úgyhogy arra kérem önöket nagy tisztelettel a kompromisszumkeresés jegyében, hogy az ügyeleti rendszeren változtassanak, állítsák vissza az eredeti állapotot. In integrum restitutióval kell élni ebben az esetben. Nagyon egyszerű, hiszen a megfelelő szakszemélyzet ehhez ilyen szerencsés helyzetben vagyunk rendelkezésre áll. Nem kell tenni semmit, csak hagyni a szatmári embereket megszervezni a saját életüket, és ehhez egy minimális segítséget nyújtani. A mentőellátás keretében viszont azonnali segítségre számít a körzet, egyrészt a két mentőautó profi felszerelése érdekében, másrészt pedig a harminc éve ígérgetett rohamkocsi biztosítása érdekében, hiszen 26 település 30 ezer ellátottja minimum megérdemel ennyit. A legközelebbi rohammentő és a legközelebbi fekvőbeteg-ellátás a 35 kilométerre található Mátészalkán és Fehérgyarmaton lelhető föl. Annyit szeretnék önöknek mondani plusz egy extra érvként, hogy egy picit az empátia, a politikai empátia ha létezik ilyen egyáltalán jegyében gondolják végig, hogy ha annak idején az MSZP-SZDSZ-kormányok alakítottak volna ki ilyen ellátási rendszert, ilyen ügyeleti rendszert és ilyen mentőellátást, akkor önöknek vajon mi lett volna erre a reakciójuk ellenzékből. Hát, valószínűleg országos tüntetéssorozatokat szerveztek volna, és ordenáré hazaárulást meg egyebeket kiáltottak volna. Nem kérünk mást, csak egyrészt az eredeti állapot helyreállítását, és azt, amit ez a térség már nagyon régóta megérdemel: fejlesztést és minimum egy rohammentő-ellátást. Köszönöm szépen, és várom államtitkár úr mellébeszélésektől mentes, érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy pontról pontra cáfoljam az ön által elmondottakat, és most a változatosság kedvéért hátulról előrefelé cáfolom mindazt, amit ön elmondott. Először is, ami a mentőszolgálatot és a felszerelést illeti: húzósín- és medenceövcsere történt két-három éven belül mindkét autón. Ez az állítása tehát nem volt valós. [[Dr. Apáti István: Nem igaz, mert csak papíron történt!]] Kicserélésre került a lélegeztetéshez szükséges Ambu-ballon. Tehát ez az állítása sem valós. Az orvosi táska és a defibrillátor szintén kicserélésre került. És ha megnézni, országosan 2010-2011 környékén nyolc év körül, illetve nyolc év fölött volt a mentőautók átlagéletkora, most pedig öt év környékén van a mentők átlagéletkora. Tehát helyben a felszereltség, országosan pedig és helyben is az autók átlagéletkora csökkent, ezáltal biztonságosabb az ellátás. [[11.30]] Ami az ügyeleti rendszert illeti, miért kellett foglalkozni az ügyeleti rendszerrel? Talán ön is találkozott sokakkal az elmúlt években, és még az Orvosi Kamara leveleiben és kommünikéiben is előfordult, hogy ők is szeretnék, hogyha az ügyeleti rendszer biztonságosabbá válna, ugyanis ahány ház, annyi szokás, ahány település, annyiféle megoldás volt, ahol a háziorvos látta el, volt, ahol kft. látta el ezt a feladatot; volt, ahol jól működött, és felvették a telefont, volt, ahol nem vették fel a telefont, az egyiket felvették, a másikat nem vették fel; volt, ahol orvosi végzettségű személy volt a telefonvonal végén, volt, ahol egy sima adminisztratív munkakört betöltő embert értek el a vonal végén, úgyhogy nagyon-nagyon heterogén volt, és az esetek nagy részében nagyon sok panasz volt azzal kapcsolatban, hogy nem, nem működik elég jól ügyeleti időben az ellátás. Mi történt azóta? A rendszert ön is ismertette, hogy hétköznaponként 8-tól 16 óráig van a normál háziorvosi ellátás, utána pedig háziorvosi ügyelet, és hétvégén is 8 és 14 óra között háziorvosi ügyelet van, az ezen túlmenő időszakokban, tehát éjszaka és hétvégén a délutántól az éjszakai órákig pedig a mentőszolgálat biztosítja az egészségügyi ellátást. Ha megnézzük az adatokat, a számokat, mert ön nyilvánvalóan sok mindenről beszélt, hogy a rendszert kvázi ilyen akadémikus jelleggel, messziről nézve, absztrakt módon, mit tart benne rossznak, de nézzük meg, hogy valóban hogyan működik! Hát, a mentőszolgálatnak a számait ha megnézzük ugyanis ez a rendszer most már úgy működik, hogy minden egyes eseményt naplóz, erről megvannak a statisztikai adatok, ezért ezeket pontosan meg tudjuk nézni; azért is megtehetjük ezt, mert nem harmincféle telefonszámot kell most már hívni ezekben a megyékben, hanem van a 1830-as szám, így mindenki tudja, hogy ha nagy baj van, akkor a 112-t hívja, ha kis baj van, akkor a 1830-at hívja, nem kell böngészni a számokat, nem megy ezzel el idő, hogy valaki fölmegy a netre, akkor én most melyik településen vagyok vagy melyik településnek melyik részén vagyok, ott melyik szolgáltatóval szerződött le az önkormányzat, annak mi a telefonszáma, a honlapon lévő három telefonszámból melyik telefonszámot veszik fel, melyiket nem veszik fel; egy darab négyjegyű telefonszám van, a 1830, és azt lehet hívni , azt mondhatjuk, hogy semmifajta panaszt nem tudott ön sem idézni, hogy a 1830-as számon valaki ne kapna segítséget, mondjuk, ne vennék fel neki a telefont. Tehát az első korábbi problémát, hogy nem érik el az ügyeletet, szerencsére az elmúlt hónapokban sikerült kiiktatni, hiszen az egész baloldal folyamatos össztüze alatt van az új ügyeleti rendszer, de egyetlenegy ügyet sem, egyetlenegy helyzetet sem tudtak mondani, amikor a 1830-as szám ne válaszolt volna; ugyanolyan komoly feltételeknek megfelelő telefonközpont ez, mint a 112-es általános segélyhívó szám. Összességében április közepéig az új ügyeleti rendszerben 22 363 betegnek nyújtottak segítséget, 43 telephelyen volt háziorvosi ügyelet, ezeken hétköznap 16 és 22 óra között, hétvégén 8-14 óra között 13 490 betegnek nyújtottak segítséget; hétköznapi éjszakai ügyeletben, tehát este 10-től hajnali vagy reggeli 8-ig sürgősségi ügyeletben 1561 beteget láttak el, hétvégén pedig 14 órától, tehát délutántól az éjszakáig, hajnali 8-ig a sürgősségi ügyeletek 7312 beteget láttak el, képviselő úr, az adatok szerint. A mentőknek is van egy hétfokozatú besorolása, és a hétfokozatú besorolás szerint egyértelműen a legtöbb bejelentés 0., 1., 2. és 3. szintű kórképek esetén történt, az előbb említett 22 ezer ellátott esetből 32 volt 4., 5. és 6. fokozatú, tehát olyanok, akik valóban gyorsabb segítségre, gyorsabb ellátásra szorultak. Ön sem tudott olyat mondani, és más sem mondott olyat, akihez ne ment volna ki az ügyelet, mert ha visszaszorozza ezeket a számokat, ez azt jelenti, hogy az ügyeletben egy orvosnak óránként egy beteget kell ellátni. Nem igaz az a vád, hogy ez egy alultervezett vagy a betegeket nem segítő rendszer lenne, hiszen ha orvosonként és óránként egy beteget kell ellátni, ott sem torlódás, sem halasztott beavatkozás nem lehet. Vannak a sürgősségi ügyeletnek külön autói, a média [[Az elnök csenget.]] nyilvánossága előtt is bemutattuk külön sofőr van, elektronikus útvezérlés, hátul egy külön szekrény , amivel kiviszik az orvost oda, ahova kell, és ott el tudja látni a beteget. Konkrét panasz nem érkezett, tisztelt képviselő úr, ön sem tudott egyetlenegy konkrét esetet sem mondani. Köszönöm szépen. [[Dr. Apáti István: Legközelebb majd hozok! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bencze János, a Jobbik képviselője: „Hajlandóake megvédeni a magyar gazdálkodókat?” címmel. Ön a szó.
Tisztelt elnök asszony, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Pörögnek az események, és hál’ istennek, egy kicsit lehet módosítani a hozzászólásomon, tehát történt lépés Magyarországon, ezt el kell hogy ismerjük, hiszen az ukrán gabonára behozatali tilalmat rendeltek el, ezt gazdatársakkal át is néztük, elolvastuk, hogy mi a helyzet, és tény és való, hogy 2023. június 31-áig Ukrajnából gabonatermékeket, többek között mellette még cukrot tilos behozni az országba. A gazdák egy üzenetet közvetítenek. Először is köszönik, egy apró módosítást javasolnak ezek, hogy érdemi legyen a védelem: egy darab számot kéretik kicserélni ebben, a „2023”-nál a „3”-ast egy „6”-osra, a 2026. június 30-ával tökéletesen meg lesznek elégedve, és meg vannak védve az ukrán gabonával szemben. Miért is mondom ezt? Köztudott, hogy az aratás kezdete a néphagyomány szerint Péter-Pál, június 29., tehát istenigazából, ha ehhez megyünk, egy napot nyertek a magyar gazdák. Van egy őszinte félelmük, amit tolmácsolnom kell: az ukrán fél feltölti a tárolóit a határ menti területeken ukrán oldalon, és 30-a után ezt a terménymennyiséget ráborítja az országra. Az tehát a kérés, hogy tegyenek meg mindent azért, hogy ez minél hosszabb ideig tartson, hogy tényleges védelmet élvezzenek a magyar gazdák. Van a magyar gazdáknak még egy kérése önökhöz: kérdéses, hogy az, ami eddig bejött az országba, amivel köztudottan dugig vannak a silók, ugyanis akinek volt esze, lehetősége és kapcsolata, az televásárolta magát ukrán gabonával, szeretnék tudni, hogy mi történik a tárolókban lévő gabonával, szigorú vizsgálatokat kérnek rá, a már behozottra, hogy mit hoztak be. Ugyanis ott vannak a szlovák eredmények és a mérési eredmények, van olyan termék, amelyben ezerszeres mennyiségű, ezerszeres, a megadott értékhez képest ezerszeres nagysággal lépte túl a növényvédő szer a határértéket erre nyugodtan kimondhatjuk, hogy mérgező és egészségkárosító. Szeretnénk tudni, hogy kerülte ilyen az országba. Továbbá azt kérdik a magyar gazdák önöktől és itt összecsengenek a vélemények politikától függetlenül , kik azok a cégek Magyarországon, akik ezt az irgalmatlan mennyiségű, nem megfelelő minőségű, sok esetben szabályosan mérgező terméket ráöntötték az országra. Szeretnék nyilvánosan látni ezeknek a cégeknek a névsorát behozott mennyiség szerint. És azt is kérik a gazdák, amit egyszer már elmondtunk, és ez a kérés továbbra is fennáll és a Jobbik-Konzervatívok kitartanak mellette, mert a magyar mezőgazdaságot meg kell védeni , hogy sújtsák ez a cégeket extraprofitadóval, amiből a magyar gazdatársadalmat kárpótolják. Mert tudomásul kell venni, hogy az elmúlt hét hónapban, ugyanis már hét hónappal ezelőtt jeleztem, hogy probléma van ezekkel a termékekkel; és nem csak én jeleztem, ez sok fórumról beérkezett önökhöz, már akkor jelezték, hogy problémákat fog okozni, hogy kárpótolni tudják ezeket a gazdákat az elmúlt hét hónapban elszenvedett károkért. És hogy mik ezek a károk? Hát, például nézzük meg, hogy árpára, aminek két hónap múlva lesz az aratása, milyen lekötések vannak, milyen árakon kötik le most az árpának a felvásárlási árát az ukrán gabonafélék miatt! A tavalyinak körülbelül a feléért, úgyhogy nekünk mindenféle európai uniós normát be kell tartanunk, a mezőgazdáinknak, ha tetszik, ha nem, amíg az ukránok ehhez képest semmit nem tartanak be. És ez a gabona már ráömlött az országra, ezek a termékek már itt vannak. Van még egy kérés, és ez a méhésztársadalom kérése sokan tudják, hogy én méhészkedem is, méhészként érkeztem a parlamentbe; ha az egyik felét meghallották a magyar gazdálkodók társadalmának, miért nem hallották meg a méhészek kérését, az Ukrajna területéről beérkező méz legalább ekkora problémát okoz , arra kérik tisztelettel a kormányt, hogy a mézre is terjessze ki ezeket a szankciókat, hogy a magyar méhészek is védelmet élvezhessenek, mert a méznél is ugyanaz a helyzet, mint a gabonaféléknél és a mezőgazdaságban: az ukrán kollégák szabadon, feltétel nélkül termelnek, nekünk mindenféle uniós feltételt be kell tartani, és ez minden, csak nem egyenlő verseny. Ez egyfajta szabadpiaci verseny, amiben igen erős hátrányokat élvezünk. Úgyhogy köszönöm szépen, ennyi lenne a kérésünk, remélem, meghallgatásra talál. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A kormány nevében Farkas Sándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Az ön által felvetett kérdésre szinte ön is megadta a válaszokat. Azokkal a pluszkérdésekkel, amelyeket ön felvetett most, ebben a pillanatban, azokkal az Agrárminisztérium is foglalkozik, nemcsak a mézkérdéssel, hanem az összes többi bejövő, akár olajos magok és egyéb termékek vonatkozásában. De el kell hogy mondjam önnek, hogy gyakorlatilag ez a helyzet már csak hogy mindenki megértse, mert mi, akik az agráriumban élünk, mi ezt konkrétan tudjuk, hogy miről van szó, de a széles magyar társadalom nem biztos hogy minden esetben tudja, hogy a helyzet akkor alakult ki, és úgy alakult ki, hogy az Ukrajnából a Fekete-tengeren keresztül afrikai országokba juttatandó, mondhatnám azt, hogy szolidaritási folyosón juttatandó áruk jelentős része nem a tengeri útvonalon jut el Afrikába egyáltalán hogy eljute Afrikába, az a kérdés , hanem ezeknek az áruknak a jelentős része a szárazföldön, Magyarországon, Szlovákián, Lengyelországon, Bulgárián és Románián keresztül indult el, és ez a gabonamennyiség elárasztotta ezeket az országokat, így bennünket is, és nemcsak bennünket, hanem ennek egy jelentős része továbbment más európai uniós országokba is. [[11.40]] Azt is tudni kell, hogy ez a döntés, ami most megszületett a napokban, tegnapelőtt, arra szolgál, hogy megvédjük a magyar gazdákat, a magyar mezőgazdaságot, mivel az ön által felvetett gondolatokkal teljesen egyetértve ezek az áruk, amik Magyarországra jöttek, más termesztési körülmények között vannak megtermelve ha fogalmazhatok így , tehát nem olyan szigorú növényegészségügyi feltételekkel kerülnek előállításra, mint akár nálunk vagy Európa más országaiban. Sokkal lazábbak, sokkal egyszerűbbek, így gyakorlatilag az előállítási költségük is jóval olcsóbb, sokkal alacsonyabb áron tudják megtermelni, illetve a gazdaságméreteket is ide lehetne még sorolni. Tehát bizonytalan eredetű termékek jönnek be, ezt a Nébih és más hatóságok is megvizsgálják. Számtalan esetben, most a napokban már, amikor ez a kérdés felvetődött, a múlt hét során, hogy vizsgáljuk ezeknek a termékeknek a beltartalmi értékeit, illetve a különböző szermaradványokat, valóban találtak olyan magas hatóanyag-tartalmat, ami egészségre is ártalmas lehet. Éppen ezért ezeket a termékeket ki kell vonni a forgalomból, és várhatóan meg kell semmisíteni. Tehát ebben, amit ön kér, hogy jelöljük meg azokat a vállalkozásokat, cégeket, el fogunk jutni mindenkihez, ahol ilyen tételek vannak, és ezeket be fogjuk vizsgálni. Ugyanakkor azt is el kell mondanom, hogy ebben volt egy kezdeményezés. A kelet-európai mezőgazdasági miniszterek vagy mondhatom így: ennek az észak-dél tengelynek Lengyelországtól Bulgáriáig a mezőgazdasági miniszterei már leültek egy alkalommal még januárban, hogy próbáljuk valamilyen módon nemcsak megakadályozni, hanem megfelelő kárpótlást adni azoknak a termelőknek, akiknek beragadt a gabonájuk, ha fogalmazhatok így. Ez elutasításra került, ugyanakkor érdekes módon Lengyelország, Románia és Bulgária kapott nevetségesen, mondom 53 millió eurót, ami, ha szétosztjuk, az jelentéktelen összeg a három ország agrártermelői számára. Bennünket ebből kihagytak, éppen ezért miniszterelnök úr egy újabb tárgyalássorozatot kezdeményezett, és várjuk ennek is az eredményét. Sajnos, ebben nem jutottunk előrébb, és egyértelmű számunkra, hogy a magyar mezőgazdasági termelőket meg kell védenünk mindenáron, pont azért, hogy ilyen eset többet ne fordulhasson elő, és hogy a magyar termelők az áruikkal nemcsak a gabonára vonatkoztatva, hanem olajos növényre, mézre és lehetne sorolni azokat az árucikkeket, amik exportként kerülnek Magyarországra, ezeket vagy olyan minőségi ellenőrzéssel, vagy pedig amíg az európai uniós Brüsszel nem hoz olyan védelmi intézkedést, ami számunkra elfogadható, akkor akár a határidőt is ki lehet tolni. Szeretnénk elérni azt, hogy most június 30-áig, Péter-Pálig ezekben a kérdésekben talán előrébb jutunk Brüsszellel. Ha nem, akkor további szankciók fognak életben maradni a magyar gazdák érdekében. A magyar gazdákat a magyar kormány teljes mértékben védi és támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP részéről: „Biztonságot minden magyar dolgozónak!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét a magyar dolgozó emberek érdekében szólalok fel a tisztelt Házban. Elhangzott az a szó, hogy „empátia”, ezért én empátiát kérek most önöktől a magyar dolgozóknak. Amikor önök a vasárnapi ebéd után megisznak egy pohár bort, és leülnek kicsit szunyókálni a tévé előtt, akkor a magyar dolgozó megpuszilja a szeretteit, fogja a táskáját, és elmegy gürizni a gyárba. Amikor önök karácsonykor díszítik a fát szeretteikkel, akkor az én egykori kollégáim ugyanúgy tisztességgel végzik a munkájukat. Tisztelt Képviselőtársaim! és itt főleg a kormánypártiakra gondolok. Önök nincsenek vele tisztában, vagy nem akarják tudni, hogy önök egyetlenegy gombnyomással dolgozó magyar emberek tízezreit, százezreit ítélték életfogytiglani munkára, amikor eltörölték a korengedményes és korkedvezményes nyugdíjat. Jó néhány volt kollégám már 57 éves korában, 40 év munka után elmehetett volna nyugdíjba, és élvezhette volna a jól megérdemelt pihenést, de önök ezt a lehetőséget elvették tőlük. Tisztelt Képviselőtársaim! Valódi biztonságra van szüksége a magyar dolgozóknak a születés pillanatától egészen addig, amíg a Jóisten el nem szólít minket, hogy ne arról kelljen egy dolgozó életének szólnia, hogy betegre túlórázza magát, hogy aztán 40 évesen feldobja a bakancsot, ott hagyja a családot egy szakajtónyi adóssággal, és lehet, hogy még a temetését is hitelből kell majd intéznie. Merthogy nem azért élünk, hogy dolgozzunk, hanem azért dolgozunk, hogy éljünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök és a liberális önszabályzó piacban hívő politikustársaim tudják azt, hogy nem létezik emberarcú kapitalizmus. A tőke a nagyobb haszon érdekében megpróbálja csökkenteni a kiadásait, és legkevésbé a saját hasznán akar spórolni, saját hasznának terhére, és leginkább a munkavállalókon akar spórolni. A mindenkori kormányoknak ezért kötelessége és feladata, hogy a munkavállalókat megvédje attól, hogy a tőke az ő kárukra spóroljon. Fékekre és ellensúlyokra van szükség a munka világában is. Inkább a dolgozó emberek létbiztonsága legyen nagyobb, mint a tőke haszna. Tisztelt Képviselőtársaim! Nincsenek kétségeim afelől, hogy petíciók ide, aláírásgyűjtések oda, sajnos az akkumulátorgyárakat meg fogják építeni. Éppen ezért itt a remek alkalom, hogy önök bebizonyítsák, hogy valóban a magyar dolgozók érdekeit többre tartják a hazai és nemzetközi nagytőke érdekeinél. Garanciákat akarunk a dolgozó magyar embereknek. A kormány tekintse stratégiai partnernek a magyar dolgozó embereket. Éppen ezért azt kérem Szijjártó Péter miniszter úrtól, hogy mielőbb üljön tárgyalóasztalhoz a szakszervezetekkel, és kössenek stratégiai megállapodást végre velük is, ne csak a munkáltatókkal. Ebben legyenek munkavédelmi és munkaügyi garanciák, garantálják, hogy a heti munkaidőkeret semmilyen körülmények között ne haladhassa meg a 48 órát. A túlórák száma az évi 250 óránál csak akkor lehessen több, ha azt kollektív szerződés engedi meg. Rögzítsék, hogy csak kollektív szerződéssel rendelkező munkahelyeken lehessen engedélyt adni a kormánynak harmadik országból érkező munkavállalók foglalkoztatására. Rögzítsék, hogy csak az a munkáltató jellemezhető rendezett munkaügyi kapcsolatokkal, amely biztosítja a munkavállalók szakszervezet-alapításához és ahhoz való csatlakozásához fűződő jogát. A megállapodásban szerepeljen, hogy két évig ne részesülhessenek hazai vagy európai uniós költségvetési támogatásból azon munkáltatók, akik szándékosan és súlyosan megszegik a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeit. Erősítsék meg és bővítsék az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség hatósági ellenőreinek számát! Védjék meg a magyar dolgozók érdekeit, a hazai és a nemzetközi nagytőke érdekei helyett! Biztonságot minden magyar dolgozónak, közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr válaszol. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz és a KDNP 1998-tól folyamatosan a teljes foglalkoztatottság elérésén és a munkaalapú gazdaság kiépítésén dolgozik. A foglalkoztatottak száma már több mint fél éve 4,7 millió fő körül alakul, ami egymillióval több, mint 2010-ben. A munkanélküliségi ráta pedig az Európai Unió átlaga alatt van. 2010-ben 11 százalékos volt Magyarországon a munkanélküliség, 2023-ban, idén februárban ez 3,6 százalék volt, ami a nemzetközi szokvány szerint gyakorlatilag a teljes foglalkoztatottságot jelenti. Az eddigi legjobb, 2022. márciusi adatokhoz képest mintegy 7 ezerrel csökkent az álláskereső regiszterben lévők száma. Ez 2010 óta 400 ezer fővel csökkent. [[11.50]] A kormány célja, mint említettem, a teljes foglalkoztatottság, a munkahelyek számának további növelése. A kormány elsősorban a magyar lakosság gazdasági aktivitásának növelésével, az inaktívak munkaerőpiacra történő bevonásával tervezi az egyébként ma egyre inkább jelentkező munkaerőigényt kielégíteni. A tavaly decemberben indított vállalkozások munkaerő-támogatása és a munkatapasztalat-szerzést elősegítő támogatások érdemben segítik az új munkahelyek és az azok betöltésére alkalmas munkaerő létrejöttét. A programokra már 12 ezer álláskereső foglalkoztatására érkezett be kérelem, mintegy 12 milliárd forint értékben. A programnak köszönhetően egyébként eddig mintegy 9 ezren álltak munkába. A kormány támogatja az országon belüli mobilitást az utazási-lakhatási támogatással, a munkábajárási kedvezménnyel. Célunk az, hogy aki képes és tud, az a munka világában találjon megélhetést. 2023 januárjában folytatódott a bérek emelkedése. Egy év alatt 16,1 százalékkal emelkedtek a bruttó keresetek, 2010-hez képest az átlagos keresetek 2,6-szeresükre növekedtek. Az infláció letörése és a családok vé-delme érdekében eddig mintegy húsz intézkedést hozott a kormány, amelyből tíz kifejezetten a vállalkozásokat és a munkahelyeket védi. 220 milliárd forintos kerettel támogatjuk az energiaintenzív vállalkozásokat; meghirdettük a Széchenyi-kártya-programot, amelynek keretében a magyar kisvállalkozók 5 százalékos kamattal juthatnak kedvező hitelhez. Ez idén 290 milliárd forint. Meghirdettük a Gyármentő programot és a Gyármentő garancia- és hitelprogramot. A nagyvállalatok számára 230 milliárd forintos energiahatékonysági programot, 200 milliárdos hitelprogramot indítottunk. Meghirdettük a Baross Gábor újraiparosítási hitelprogramot. Kiterjesztettük a kamatstopot a kis- és a középvállalkozások hiteleire, ez mintegy 2000 milliárd forintnyi hitelt és 60 ezer vállalkozást érint. Agrárhitel-törlesztési moratóriumot hirdettünk; turisztikai akciótervet hirdettünk; megemeltük a munkába járás támogatásának mértékét, és munkaerő-támogatási programot hirdettünk a 25 év alatti, illetve a 25 év feletti álláskeresők részére. Tisztelt Képviselő Úr! Utoljára, de nem utolsóként szeretném itt felemlíteni, hogy gyakorlatilag 2010-2011 óta Magyarországon az anyagi jellegű szolgáltatások körében, így az energia területén és a közösségi közlekedés területén munkabéke van. [[Arató Gergely: Betiltottátok a sztrájkot, azért!]] Ez több százezer munkavállaló. Említette képviselő úr, hogy nem vagyunk tisztában azzal, hogy mit jelent munkába menni. Jelentem, én közel két évtizedig dolgoztam három műszakos munkahelyeken, van fogalmam arról, hogy mit jelent, amikor reggel fújnak, és fel kell kelni reggel háromnegyed négykor. Ugyancsak van fogalmam arról, hogy annak idején az ön által most felhozott korkedvezményes nyugdíjak elsősorban a melegüzemi dolgozókra, a föld alatti munkát végzőkre vonatkoztak, a kollektív szerződés vonatkozó mellékleteiben ezek szabályozása részletesen megtörtént. Kétségtelen, hogy ma is vannak olyan munkahelyek, ahol ennek a kérdése napirenden van, ezek folyamatosan tárgyát képezik a tárgyalásoknak; gondolok itt a mozdonyvezetőkre, az autóbusz-vezetőkre, a hideg vagy meleg munkahelyeken dolgozókra, és a többi. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ha megengedi, elnök asszony, még egy dolog. A szakszervezetekkel folyamatosan kapcsolatban vagyunk, mind az egyedi szervezetekkel, mind azok szervezeteivel. Köszönöm a türelmét, elnök asszony. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A Momentum képviselőcsoportjából Szabó Szabolcs képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Aktuális ügyeinkről” címmel, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Egészen döbbenetes dolog történt a múlt héten. A putyini Oroszország nagykövetségének volt képe olyan közleményt kiadni, amelyben az ’56-os szabadságharcosokra hivatkozva fejezték ki aktuális felháborodásukat. Annak a putyini Oroszországnak a nagykövetségéről beszélünk, amelyik egyértelmű kontinuitást mutat a sztálinista KGB-s Oroszországgal. Putyin pont ugyanaz, mint ami Sztálin, Berija, Malenkov, Zsukov, Hruscsov, Molotov, Kaganovics és a társai voltak [[Nacsa Lőrinc: A haverjaid?]] ahol Anna Politkovszkaját simán lelövik az utcán, mint egy kutyát; ahol ellenzéki képviselőket lelőnek az utcán vagy megmérgeznek a repülőn; ahol sima, egyszerű állampolgárokat visznek be a börtönbe, mert a gyerekük rajzol valamit az óvodában, vagy éppen beszélgetnek egy kávézóban egymás között ez pont ugyanazt jelenti, ezek pont ugyanazok. [[Arató Gerely: Nézz körül a padsorodban először!]] Arról a putyini Oroszországról beszélünk ráadásul, amelyik minden nemzetközi egyezményt megsértve lerohant egy szomszédos szuverén országot. Én magyarként azt várnám el a magyar külügyminisztertől és Külügyminisztériumtól, hogy egy ilyen arcátlan orosz közlemény után rendelje be magához az orosz nagykövetet, és két hétre küldje haza, hogy egy kicsit tanulmányozza a mi közös történelmünket: olvasson 1849-ről, ’45-ről, ’56-ról; mert lehet, hogy újdonságot mondok, de én úgy emlékszem, hogy ’56-ban a mi szabadságharcos hőseink, elődeink az elnyomó oroszok ellen harcoltak, az én választókerületemben ráadásul a legintenzívebben: Csepel a legtovább tartott ki; Soroksáron a Juta-dombnál a legnagyobb győzelmet értük el a szovjet-orosz megszállókkal szemben. És esetleg elküldeném még az orosz nagykövetet, hogy nézzen szét az orosz közgyűjteményekben, például Szentpétervárott, Moszkvában, Szergijed Poszadban vagy Nyizsnyij Novgorodban, ahol ezek által a hullarablók által elrabolt magyar műkincsek vannak, ugyanis ott vannak a mai napig, és nem adták őket vissza. Egészen elképesztő módon azonban nem ez történt az arcátlan orosz közlemény után. Szijjártó nemhogy berendelte volna a nagykövetet, hanem elment Moszkvába a közös bizniszről tárgyalni. Önök egészen pontosan ezt hogyan képzelték? Ez hogyan szolgálja a magyar érdeket? Hol van itt a nemzeti büszkeség, hol van itt az ’56-os hőseinkkel szemben tanúsított tisztelet? De szóba hozhatnám egyébként azt is, hogy mennyiben volt magyar érdek az orosz kémbank idehozatala. És az meg aztán tényleg egészen elképesztő, hogy a magyar kormány által kinevezett igazgatótanácsi tag, aki nem mellesleg D8-as fedőnéven állambiztonsági operatív tiszt volt, még bemegy az önök fideszes propagandamédiájába, és siránkozik amiatt, hogy jaj, most mi lesz. Én egészen fiatal voltam még a rendszerváltozáskor, konkrétan 11 éves, de el nem tudom azt képzelni, hogy az itt ülő fideszes-KDNP-s képviselők többsége, aki akkor már vagy fiatal felnőtt, vagy már egy kicsit idősebb, középkorú volt, nem háborodott volna föl elképesztő módon, és nem küldött volna el mindenkit melegebb éghajlatra, ha az történik, hogy az orosz nagykövet kiad egy ilyen közleményt, vagy arról hall, hogy 33 év múlva esetleg majd ilyen közleményt ad ki az orosz nagykövetség. Vagy nem háborodtak volna föl amiatt, és jogosan, hogy egy egykori állambiztonsági operatív tiszt védi az önök álláspontját az önök médiájában. Úgyhogy csak azt tudom javasolni, hogy a magyar érdekeket képviseljék, ugyanis azt gondolom, hogy az a helyes magyar álláspont és az a helyes álláspont, amit én itt most elmondtam, hogy ez egy arcátlan orosz közlemény volt. Éppen ezért képviseljék ezt, és nem mellesleg kezdjék el visszaépíteni a bizalmat a szövetségeseinkkel és barátainkkal szemben, ugyanis Lengyelország, Románia, Szlovákia, Észtország, Lettország, Litvánia, Svédország, Finnország, Románia, Horvátország, az Egyesült Államok, Németország, Franciaország, és sorolhatnám a NATO- és EU-tagokat, ők a barátaink és a szövetségeseink; a putyini Oroszország nekünk ellenségünk, mert mint említettem, pont ugyanazt a KGB-s Oroszországot képviselik, amit annak idején Sztálin, Berija, Zsukov és a többiek. Tartsuk magunkat közösen ehhez mi, magyarok! Magukat is tartsák ehhez! [[Taps a DK és az MSZP padsoraiból.]]
A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönjük a történelmi kitekintést. Talán érdemes még néhány motívum erejéig elidőzni emellett. Magyarország és Oroszország, Magyarország és a Szovjetunió múltjának minden terhes pontjával tisztában van mindenki, aki magyar iskolában végzett és magyar történelmet tanult. [[12.00]] Pontosan tudjuk azt, hogy Oroszország Közép-Európára az évszázadok során mifajta hatalmi fenyegetést jelentett. Magyarország csak az elmúlt 200 évben négyszer szembesült orosz megszállással, illetve orosz megszállási kísérletekkel. A ’49-es szabadságharc eltiprásában a cári orosz csapatok jeleskedtek ’49 nyarától. Az első világháború idején az Osztrák-Magyar Monarchia és benne a magyar csapatok élet-halál harcot vívtak a cári orosz csapatokkal Galíciában, amelyek több ízben is betörtek Magyarország területére. Nagyon sokan emlékezhetnek ma még Magyarországon személyesen is az 1944-45-ös szovjet megszállás brutalitására, és ahogyan említette képviselő úr, 1956 pedig egyenesen sokunk számára egy politikai- és nemzetiidentitás-képző alapkő. Ugyanakkor, tisztelt képviselő úr, elsikkadt azon, talán nem mellékes momentum mellett, hogy a XX. század második felében a ma élő generációnak egy jelentős része fizikailag is elszenvedte a szovjet imperializmusnak minden brutalitását és következményét. Ez azért volt lehetséges, mert volt Magyarországon egy, ezt az imperialista szovjet jelenlétet feltétel nélkül, készségesen és előzékenyen kiszolgáló magyar kollaboráns osztály, amit egy kommunista, majd MSZMP-nek nevezett párt fémjelzett, egy olyan rezsim révén, amelyik készséggel közbenjárt magyarok millióinak az elnyomásában. És ön, tisztelt képviselő úr, ennek a hatalomnak a politikai örököseivel indult a legutóbbi országgyűlési választásokon. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Nacsa Lőrinc: A plakátokon ott volt. Szabó Szabolcs: 11 éves voltam, te szerencsétlen!]] Maga politikai szövetségben ül azokkal az emberekkel, akik részben, tevőlegesen irányító hatalmi pozícióból kiszolgálták ezt, a magyarok millióinak szenvedését hozó bűnös rezsimet. Ön miről beszél? [[Szabó Szabolcs: Hatéves voltam.]] Ön miről beszél? Ön miről beszél? Ön közösséget vállal, személyes közösséget vállal azokkal az emberekkel, akik ennek az orosz-szovjet imperializmusnak a kiszolgálásában élen jártak, képviselő úr. Azt gondolom, hogy ez végtelenül álságos. [[Vitályos Eszter: Így van! Szabó Szabolcs: Szánalmas!]] Ami a jelenlegi viszonyokat illeti, képviselő úr, ha abból indulunk ki, hogy 50 éve, 70 éve, 100 éve, 200 éve Magyarország ki ellen kellett hogy megvédje a függetlenségét, hogy a magyarság kikkel került konfliktusba az utóbbi évszázadokban, és ez alapján hozzuk meg a napi döntéseinket, és alakítjuk a diplomáciánkat, Magyarország nagyon kevés országgal legalábbis ebben a zavaros múltú közép-európai régióban fog tudni kialakítani egy konstruktív és jövőbe mutató viszonyt. Hiszen alig van olyan ország, olyan nép, amellyel a magyarságnak történelme során ne lett volna kisebb-nagyobb konfliktusa. Kétségkívül az orosz nép azok közé tartozik, amelynek az aktuális, a mindig aktuális államhatalma veszélyt jelentett a magyar szuverenitásra. Ez egy terhes múlt, de egy történelmi múlt. Mi pedig abból indulunk ki, hogy nekünk ma van felelősségünk aziránt, hogy Magyarország egy prosperáló energiabiztonsággal, fizikai biztonsággal, katonai biztonsággal maximálisan védett hely legyen. Magyarországnak az ön retorikájával szemben nincsenek ellenségei, Magyarországnak nem ellensége jelenleg egyetlen ország sem, mindenkivel a legjobb viszony kialakítására törekszünk. Képviselő úr, én azt kérem, hogy figyelje azt, amit a magyar kormány a béke érdekében tett az utóbbi hónapokban, az utóbbi több mint egy évben, figyelje azokat a programokat, amiket a béke érdekében teszünk, és ezek, ha alaposan megvizsgálja, maximális összhangban vannak azzal a retorikánkkal és azokkal a lépésekkel, amelyekkel Magyarország biztonságát még egyszer: fizikai, energiabiztonságát védjük, és amelynek jegyében minden körülöttünk lévő nagyhatalommal, köztük Oroszországgal is egy konstruktív, pragmatikus, korrekt viszonyra törekszünk. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök asszony. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Ház! Sokkal kevésbé tisztelt fideszes és KDNP-s képviselőtársaim és kormánytagok! [[Rétvári Bence: A stílus az ember!]] Mit tettek a hazánkkal, mit tettek a magyar gazdasággal és a forinttal? Hogyan voltak képesek ezt tenni a magyar emberekkel és a magyar családokkal?! Kiló kenyér ezer forintért, egy tejföl 800 forintért, egy csirkemellsonka 900 forintért? Luxuscikk a trappista sajt meg a vaj? Tudom, képviselő úr, hogy fáj az igazság, de attól még nem kell kiabálni. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] 2023-ban Európa közepén milyen kormány tesz ilyet a saját népével?! Milyen miniszterelnök az, aki inkább az egész országot tönkreteszi, ha ez az ára annak, hogy hatalmon maradjon? A válasz az, hogy olyan, mint önök, olyan, mint az Orbán-kormány. Az Orbán-kormány tette ezt, az Orbán-kormány felelőtlen forintgyengítése és kiszámíthatatlan gazdaságpolitikája hozta létre az Európai Unió legnagyobb inflációját, amelyik ráadásul tartósnak bizonyult. Az Orbán-kormány szabadította rá Magyarországra ezt a gazdasági lidércnyomást, amit orbáni inflációnak nevezünk. Az Orbán-kormány politikája emeli naponta az árakat a boltokban, az Orbán-kormány vérezteti ki ezekben a hónapokban a magyar családok tartalékait. Önök duplázták meg mindössze két év alatt az élelmiszerek árait, ami olyan egyedi az egész kontinensen, hogy még a háború sújtotta Ukrajnában sem történt ilyen a tömegsírok és a szétbombázott épületek között. Ennek semmi köze nincs a háborúhoz, se a szankciókhoz, amiket önök egyébként megszavaztak Brüsszelben. Ennek egy dologhoz van köze: ahhoz, hogy Orbán Viktor mennyire szereti a hatalmat. Hát, ennyire! Ennyire szereti Orbán a hatalmat, neki nem drága a kenyér, nem drága a sajt, nem drága a vaj, nem drága a tejföl. Neki nem drága, hogy ennyiért vásárolunk a boltokban, mert neki semmi sem drága, amíg mi, magyarok fizetjük a számláját. Tisztelt Képviselők! Nem a tejföl vagy a trappista sajt a luxus, hanem az Orbán-kormány. Az önök kormányzása kerül nekünk ennyibe. Márpedig a magyarok nem engedhetik meg maguknak ezt a luxust, hogy önök maradjanak hatalmon. Nem engedhetjük meg magunknak azt a luxust, hogy az Orbán-rendszer maradjon, mert idénre már 5 százalékkal csökkentek a reálbérek, ami azt jelenti, hogy aki kapott fizetésemelést, annak is ennyivel kevesebbet ér a pénze. Persze, ez alól kivétel maga Orbán Viktor, aki jó előre több mint kétszeresére emelte a saját fizetését. Nem véletlenül mondja azt az árnyékkormány, hogy Magyarországon is be kell vezetni az európai minimálbért azok után, hogy ezt az Európai Unióban Dobrev Klára vezetésével kiharcoltuk. Mi, magyarok nem engedhetjük meg azt a luxust, hogy az Orbán-rendszer és az orbáni infláció maradjon, mert a nyugdíjak már a januári nyugdíjkorrekció óta is jelentősen vesztettek az értékükből. Nem véletlenül mondja azt az árnyékkormány, hogy be kell vezetni a negyedévente történő nyugdíjkorrekciót, mert inkább a nyugdíjasok költsék a pénzüket a hónap végén, mint hogy az államnak hitelezzenek. Mi magyarok nem engedhetjük meg magunknak azt a luxust, hogy maradjon az Orbán-rendszer és az orbáni infláció, mert a szegények már a jövedelmük több mint egyharmadát költik élelmiszerre. Nem véletlen az, hogy az egész Európai Unióban Magyarországon zuhant egy év alatt legjobban a kiskereskedelmi üzletek forgalma. Igen, vannak magyarok, akik korgó gyomorral fekszenek le esténként, mert nem győzik kifizetni az orbáni infláció megemelte élelmiszerárakat. Még a KSH szerint is 43 százalékos élelmiszer-drágulás volt Magyarországon, miközben az Európai Unió nagy részében most már egy számjegyű az infláció. Még Matolcsy György is megmondta önöknek, hogy ez lesz, ez világos bizonyíték arra, hogy amíg marad az Orbán-rendszer, maradni fog az orbáni infláció is. Elmondták ma is a parlamentben, hogy húsz intézkedést hoztak az infláció ellen. És mi az eredmény? Az, hogy beragadt az infláció 25 százalék fölött. Hát, gratulálok! Inkább ne intézkedjenek többet, mert nagyon sokba fog ez nekünk kerülni. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy valóban önök úgy harcolnak az infláció ellen, hogy az égadta világon semmit nem csinálnak, tovább szórják a pénzt, és reménykednek abban, hogy egyszer majd jobb lesz. [[Vitályos Eszter: Na, ülj le, most már elég volt!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mennyibe kerüljön egy kiló kenyér, hogy Orbán Viktornak fontosabb legyen a haza, mint a hatalom? 2000 forintos kenyérnél már le fog mondani? A 3000 ezer forintos kenyeret is megvárja és vele az éhséglázadásokat? Egy biztos: kormányzóképes alternatíva már most is van, amelyik be tudja gyógyítani a sebeket. A Dobrev Klára vezette árnyékkormány Magyarország egyetlen reménye arra, hogy magunk mögött tudjuk hagyni az orbáni inflációt, és újra megfizethető legyen a bevásárlás. Mi fogjuk eltakarítani azokat a romokat, amelyeket az Orbán-rendszer hagy a magyarokra. Vissza se nézzenek, felkészültünk a feladatra! Lesz európai minimálbér, lesz értékálló nyugdíj, leszünk még európai Magyarország, és fogunk európai jólétben élni. Köszönöm szépen. [[Vitályos Eszter: Csak akkor nem ti fogtok kormányozni! Taps a DK soraiból.]] [[12.10]]
A kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! [[Dr. Répássy Róbert Arató Gergelynek: Ez volt a Szabad Nép vezércikke!]] Hát, nézzük, milyen ez a kormányzóképes alternatíva! Ha megengedi, először azt az időszakot hoznám ide, amikor önök tehettek arról, hogy válságot kezeljenek, amikor önök hozták a döntéseket az országban; magyarul, önök kormányoztak, 2008-2009-ben. Következmények: fizetésképtelenné válik Magyarország; csak az Európai Unió és a Világbank segítsé-gével ússzuk meg azt, hogy Magyarországon lehessen nyugdíjakat és fizetéseket fizetni. 12 százalék a munkanélküliség, 600-700 ezer embernek az önök válságkezelése következtében nincs munkája. Az államadósság 80 százalék fölé kúszik. Magyarországon soha nem volt ekkora nagy az államadósság, mint az önök válságkezelése idején. A nyugdíjak reálértéke csökken, a nyugdíjasok pórul járnak, elveszik a 13. havi nyugdíjat; igazából akkor volt a megélhetéssel problémájuk a nyugdíjasoknak. [[Arató Gergely: Most nincs! Most minden rendben van!]] Nem tudják a jövedelmeket… A reáljövedelmek értéke csökken. A költségvetési hiány az egekben, Magyarország csődben. Ekkor következik a kormányváltás. De mielőtt erre rátérnénk [[Arató Gergely: A 2024-es fordulat!]] , nézzük, hogy mit tesznek önök válság idején, amikor az országban, Magyarországon önök nem dönthetnek, mert nincsenek a parlamentben többségben, nem alkotnak kormányt. Az első: önök támogatják a szankciót, fennhangon. [[Kálmán Olga közbeszól.]] Az Európai Unió által kitalált és az európai uniós országokra ráerőszakolt szankciót támogatják. Magyarországon a szankciót az emberek 97 százaléka, az önök szavazói sem támogatják. [[Kálmán Olga: Miért szavaztátok meg? Vitályos Eszter: Hagyjuk már ezt a hazug dumát! Kálmán Olga: Ez az igazság. Vitályos Eszter: Persze! Persze!]] Ha önök lennének kormányon, ez a szankció most azt jelentené, hogy Magyarország nem kap olajat és nem kap gázt. Magyarországon már nem működne a gazdaság, nem lenne benzin, és ki tudja, mi még. [[Közbeszólások a DK padsoraiban.]] Kérdezem én: ezért a tettükért vajon hány dollárt kapott a baloldal? Hány dollárt kaptak önök? [[Arató Gergely: Kevesebb rubelt, mint ti! Vitályos Eszter: Persze, megbizonyosodott róla.]] Aztán nézzük tovább az önök szerepét abban, hogy most Magyarország nem jut hozzá az európai uniós forrásokhoz! Gyurcsány Ferenc nyilatkozza: „Ott voltunk, dolgoztunk. Igen, mi csináltuk azt, hogy Magyarország, a magyar nép, a magyar gazdaság, a magyar állam ne kapja meg az európai uniós forrásokat.” [[Kálmán Olga: Mármint hogy ti! Egy őszinte mondat!]] Több ezer milliárd forint hiányzik most a magyar háztartásokból, a magyar gazdaságból. Elismerte Gyurcsány Ferenc, hogy ők csinálták? Válság van, nem tudnak Magyarországon dönteni. Mit tesznek Brüsszelben? Mit tesznek az Európai Unióban? A magyar embereket próbálják meg tönkretenni; persze, azt mondják, hogy ez a kormányváltásért van; a valóságos következmény az, hogy nem működött az önök idején a gazdaság, de szerencsére a kormány ezeket a forrásokat tudja pótolni. Kérdezem én: ezért a tevékenységükért hány dollárt kaptak a megbízóiktól, hogy tegyék tönkre Magyarországot? [[Derültség, közbeszólások a DK padsoraiban. Kálmán Olga: Gyenge!]] Aztán kérdezem én, hogy a forint elleni spekulációban vajon volte önöknek szerepük. [[Arató Gergely: Szijjártót kérdezd! Vitályos Eszter: Volt, volt! Volt bizony!]] Vajon egyszer, egy riportban, félgőzös állapotában Gyurcsány Ferenc be fogja ismerni, hogy igen, mi egyeztettünk azért, hogy a forintot megtámadjuk, hogy a forintot tönkretegyük, és a legnehezebb időben a legmagasabb legyen a forint árfolyama? És kérdezem én, hogy ez a háromféle tevékenység, amit országon kívül tesznek, az Európai Unióban és máshol a világban, ez a jelenlegi inflációra, tisztelt képviselő úr, milyen hatással volt: óriási hatással. De egyébként mi a valóság? [[Arató Gergely: Matolcsyval beszélgess néha legalább!]] 2022-ben a GDP 4,6 százalékkal növekedik, 2023-ban 1,5 százalékot szeretnénk elérni. A munkanélküliek száma nem csökken [[sic!]] , a foglalkoztatás aránya ma az Európai Unióban az egyik legnagyobb 2010-hez képest. Megőriztük a nyugdíjak reálértékét, és 2,6 százalékkal növekedett a reáljövedelem 2022-ben. A beruházási ráta 28,5 százalék; háború idején, a háború évében az Európai Unióban a legmagasabb. Tisztelt Képviselő Úr! Ha önök így kezeltek volna válságot, ez az ország most sokkal jobb állapotban lenne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Arató Gergely: Tizenhárom éve ti vagytok kormányon!]]
A KDNP képviselőcsoportja nevében napirend előtti felszólalásra jelentkezett Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr: „Isten hozta a Szentatyát!” címmel. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Mint az a tisztelt Ház előtt is jól ismert, Ferenc pápa 2023. április 28-án háromnapos, hivatalos látogatásra hazánkba érkezik. Persze, minden államfői látogatás fontos, de a pápa látogatása mindezek közül sajátosan kiemelkedik. A történelemben birodalmak emelkedtek fel és hanyatlottak le, buktak el és tűntek el, de a római pápa tekintélye töretlen, aminek végső alapja az, hogy a mindenkori pápa Szent Péter küldetésének folytatója, akire Krisztus bízta rá egyháza vezetését, akitől háromszor hallotta: „Legeltesd juhaimat!” Ferenc pápa különleges gesztusa, hogy harmadszor látogat meg minket, magyarokat. Eljött Csíksomlyóra, meglátogatva Isten erdélyi népét; majd az Eu-charisztikus Kongresszusra Budapestre; és most, háromnapos apostoli útra, hivatalos látogatásra Magyarországra. Jól ismert, hogy hivatalos látogatást pápaként először II. János Pál pápa tett Magyarországon, 1991-ben. Akkor, a rendszerváltoztatás idején üzenete, hogy „Ne féljetek!”, az erőt, a hitet és a reményt jelentette. Második hivatalos útja 1996-ban az egyházi intézményrendszer kiépítését és felvirágoztatását biztosította. Itt szeretnék újra kiállni lengyel testvéreink mellett, amikor a nagy és szent pápát érik nemtelen támadások, azt a pápát, akinek mi, közép-európaiak vér nélkül megkapott szabadságunkat köszönhetjük. Ferenc pápa látogatásának fókuszában az ifjúság, az egyházi iskolák és egyetemek diákjai állnak. Mindennek megalapozása Szent II. János Pál pápa második magyarországi látogatásán történt. Erre a fundamentumra épül Ferenc pápa mostani találkozása a Sportarénában a fiatalokkal és tanáraikkal és a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen a professzorokkal és hallgatókkal. Érdemes idézni az Ex Corde Ecclesiae-ből: Az egyház szívéből született katolikus egyetem abba a hagyományfolyamba tartozik, amely visszavezethető az egyetem, mint egyetem eredetéhez. Minden katolikus egyetem, mint egyetem, olyan tudományos közösség, amely szigorúan és kritikusan segíti elő az emberi méltóság és kulturális örökség védelmét és fejlődését, kutatással, oktatással és egyéb tevékenységekkel, melyeket a helyi, nemzeti és nemzetközi közösségeknek nyújt. Rendelkezik azzal az intézményi autonómiával, amely hatékony működéséhez szükséges. Hozzátehetjük ehhez az egyházi közoktatás tekintetében, hogy - különösen az utóbbi esztendőkben - az egyházi közoktatási intézmények száma többszörösére nőtt az egyház szolgálata, a magyar állampolgárok - diákok és szüleik - szabad intézményválasztása és az állam általi egyenlő finanszírozásának köszönhetően. A szentatya látogatásának hivatalos szimbóluma a Lánchíd. A híd utal a pápák latin címére pontifex maximus , amely I. Damasus pápánál jelenik meg, és Nagy Szent Gergellyel lett használatos. Pontifex, azaz pons facere, szó szerint hídépítő, a legnagyobb hídépítő. Nyilvánvaló a szimbólum: az oktatás tekintetében híd a generációk között, a szolidaritás tekintetében híd az emberek és a társadalmi csoportok között. A Lánchíd Budapesten összeköti a Duna nyugati és keleti partját, szimbolikusan a Nyugatot és a Keletet. Szent Istvánnal Magyarország a Nyugat elválaszthatatlan része lett; de értjük és nem tagadjuk meg a Keletet. Tisztelt Ház! Itt és most ez a híd a béke hídjára utal. Kiegyezni szerencsés esetben a politikai bölcsesség tud a józan ész alapján. Kiengesztelődni csak a szív és a lélek tud. [[Moraj és közbeszólások a DK padsoraiban.]] Ferenc pápa az élet és a béke embere. Adja Isten, hogy a jó mag, amit most Magyarországon is elvet, a mi és a világ szívében jó földre hulljon, kicsírázzon, kivirágozzon, és jó gyümölcsét megteremje! Isten hozta szentatyánkat! Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Vadai Ágnes: Őt igen!]] [[12.20]]
A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Tisztelt Ház! Úgy szól a régi mondás, hogy minden út Rómába vezet, és azt láthatjuk, hogy a római pápának, Ferenc pápának viszont a legtöbb útja a magyarokhoz, Magyarországra vezet, hiszen valóban, 2019-ben Csíksomlyón látogatta meg a magyarok egyik legtöbbször látogatott zarándokhelyét, 2021-ben itt volt a Nemzetközi Eu-charisztikus Kongresszuson, pedig nem mindegyiken volt jelen a szentatya, idén pedig apostoli útra érkezik ide, Magyarországra. [[Dr. Vadai Ágnes: A katolikus egyházon belüli pedofíliát, azt kérdezzétek meg!]] Azt hiszem, nem csak a katolikus emberek számára fontos ez a látogatás. A pápa különösen figyel arra, hogy ne csak a katolikusok felé vigyen üzenetet akkor, amikor egy-egy országba érkezik, és nemcsak a keresztény hívők, nemcsak katolikusok, protestánsok, ortodoxok számára, hanem minden jóérzésű ember számára szerintem fontos esemény egy pápalátogatás, és nekünk, magyaroknak különös büszkeség, hogy valóban többedszerre látogat meg minket a szentatya. Magyarország az első olyan ország, ahova többedszerre is eljut és el is jön a szentatya, azt hiszem, ez is méltán tölthet el minket büszkeséggel. Már az első magyarországi pápalátogatásnak is a béke volt a legfőbb üzenete, amikor 1052-ben IX. Leó Pozsony vára alatt próbálta összebékíteni I. Andrást és III. Henriket. A rendszerváltás után a hidegháború végét jelezte számunkra az, amikor II. János Pál pápa megérkezett, egyfajta felszabadultságérzést hozott 40 év kommunista elnyomás után, és 1996-ban pedig szintén büszkék lehettünk arra, hogy a millenniumát ünneplő ezeréves pannonhalmi főapátsági ünnepségsorozatra is ellátogatott a szentatya. De korábban jártak pápák Magyarországon még nem pápai kinevezésük vagy megválasztásuk előtt. Így például, amikor az Eucharisztikus Kongresszus volt 1938-ban, Pacelli bíboros, a későbbi XII. Piusz és Montini érsek, a későbbi VI. Pál itt volt Magyarországon. Az 1800-as évek végén itt volt Roncalli, aki később XI. Piusz lett [[sic!]] , illetőleg XXIII. János pápának is két korábbi magyarországi útja volt még nem pápaként. Karol Wojtyłaként II. János Pál pedig meglátogatta az itteni közösséget, tehát krakkói érsekként ő is járt Magyarországon, még mielőtt pápa lett volna. Azt is tudjuk, hogy egy pápai látogatás sok és alapos előkészületet igényel, éppen ezért 2022-ben kormányhatározatban jelölte ki a kormány Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettest a látogatás előkészítésével. Nyilván hatalmas az érdeklődés nemcsak Magyarország területén belül, hanem határon túl is a pápai látogatás iránt, éppen ezért a rendvédelmi szervek és a kormányzati szervek megfelelően felkészültek erre a látogatásra. Minden minisztérium, minden államtitkárság érintettségének megfelelően elvégezte a technikai előkészületet, a rendőrség, a TEK és a mentőszolgálat már hónapok óta azon dolgozik, hogy zavartalan legyen a szentatya látogatása. Természetesen erre az alkalomra elkíséri a Svájci Gárda és a vatikánvárosi csendőrség is a szentatyát, itt lesznek az ő parancsnokaik is, de most nem a díszes svájci gárdista egyenruhában, hanem inkább csak sötét öltönyben fognak a pápa biztonságára ügyelni A MÁV, a Volán és a GYSEV díjmentes utazást biztosít mindenkinek, aki szeretne a szentatyával találkozni. A történelem során az emberek hónapokat szántak arra, hogy Rómába menjenek, meglátogassák Vatikánvárost, találkozhassanak a szentatyával, és megújulhasson a lelkük. Nekünk ez most megadatik két hét múlva, hogy idejön a pápa, és részesei lehetünk. Mások egész életükben készültek arra, hogy ilyen zarándoklatot megtegyenek. Mi szerencsések vagyunk, hogy ide jön, Budapestre jön, és már nem először a Papp László Sportarénában a fiatalokkal, a Kossuth téren pedig szentmisén minden jó szándékú magyar emberrel szívesen találkozik a pápa, és ennek az előkészületeit minden magyar hatóság meg is tette. A pápalátogatás szimbólumáról miniszterelnök-helyettes úr már beszélt, jelmondata: Krisztus a jövőnk. Hetek, hónapok óta imádkozzuk minden szentmise végén a pápalátogatásra készülő imát: „Ő a mi biztos jövőnk, azért jött, hogy életünk legyen békében és önzetlen szeretetben.” Ezért fontos számunkra, minden vallásos ember számára a pápalátogatás. A NEK után elmondta, hogy megérintette őt a magyarság, megérintette az ökumenizmus, amit Magyarországon tapasztalt, az ökológiai tudatosság és a családszeretet, amiről azt mondta, hogy a magyar szabályozás hasonlít a francia törvényhez, de fejlettebb, és elmondta, hogy a vallásos érzés ennek a nemzetnek, a gyökereihez olyannyira kötődő nemzetnek élete, életadó nedve. Ezáltal ő is megérezte, hogy a magyarság és a kereszténység mennyire összefonódott az elmúlt időszakban. A pápa nem fél aktuális üzeneteket is megfogalmazni. Saját béketervet is kidolgozott a minket és a mindennapjainkat is meghatározó orosz-ukrán háború kapcsán, ahol elmondta, hogy mindkét félnek fel kellene hagynia a másik támadásával, tárgyalóasztalhoz kell ülni, és megvitatni az álláspontokat, a konfliktusban részt vevő feleket nem láthatják el fegyverekkel más országok. Azt mondta, amit Magyarország is mond: legyen tűzszünet és legyen béke! Bízunk benne, hogy innen Budapestről is az egész világnak üzen. Ezekben a napokban biztos, hogy a világ minden részének a figyelme Budapestre, Magyarországra fog összpontosulni. Engedjék meg, hogy a pápalátogatásra írt „Magyar fohász” című dalnak pár sorával zárjam a felszólalásomat: „Állj mellénk, te is oltalmazd országunk, szent atyánk, te vagy a béke a háború idején.” Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz részéről: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Ház! Jól ismerjük a magyar emberek álláspontját a háború kérdésében: a magyarok minél előbb békét akarnak. Ez egy teljesen logikus, mondhatni, az egyetlen logikus álláspont. Ha meg akarjuk állítani a vérontást, a rombolást, akkor ahhoz legelőször is tűzszünet kell, majd béke kell [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , és mindenkinek, akinek számottevő hatása van a háború menetére, azon kellene dolgoznia, hogy minél előbb béke legyen, nem azon, hogy a háború minél tovább tartson. Abból pedig, hogy a magyar emberek nem támogatják a háborút, egyenesen következik, hogy a magyar kormány sem támogatja. Sajnos azonban tudomásul kell vennünk, hogy nem mindenki van ezen az állásponton. Az Egyesült Államok demokrata kormánya például, amelynek a nyugati világból a legnagyobb hatása van a háborúra, a folytatása mellett van. Tény, hogy teljesen más képet mutat egy háború akkor, ha egy szomszédos országban zajlik, és mást, ha 6-7 ezer kilométernyire. Az amerikaiaknak a hírek szerint nagyjából egy tucat professzionális katonája van Ukrajnában, ehhez képest Kárpátaljáról nap mint nap viszik el az embereket, arról nem is beszélve, hogy a mi gazdaságunkat komoly kihívások elé állítja a háború, az övék még profitál is belőle. Az tehát, hogy az amerikaiak álláspontja más, teljesen érthető, hiszen a saját érdekeiket követik. A baj az, hogy a saját érdekeiket ránk akarják erőltetni, és a magyar emberek véleményét figyelmen kívül hagyva, bele akarnak minket kényszeríteni a háborúba. A magyar emberek akarata azonban egyértelmű, ezért mi nem fogjuk engedni, hogy belerángassanak minket a konfliktusba, nem fogunk fegyvert szállítani, és kitartunk a béke pártján. Tisztelt Ház! Sajnos az európai vezetés nagy része is a háború pártján van, a közép-európaiak különféle okok miatt, a nyugatiak nagy része az amerikaiak miatt. Van egy erős és egyre általánosabb brüsszeli nézet, amely szerint az európai külpolitika-csinálást egyszerűen csak ki kell szervezni Amerikába. A legfontosabb és jelentős kivétel ez alól talán a francia elnök, aki azt a hagyományt követi, hogy Európának nem másokat kell utánoznia, hanem a saját érdekeiből kell kiindulnia. Sajnos bármilyen nagy ország is Franciaország, ez a nézet ma Európában nem meghatározó. Tisztelt Ház! Magyarország megbízható és elkötelezett tagja a NATO-nak, minden onnan származó kötelezettségnek eleget teszünk. [[Dr. Vadai Ágnes: Magyarország igen, de a magyar kormány nem!]] Azon tagországok közé tartozunk, akik minél előbb eleget fognak tenni a 2 százalékos katonai kiadás követelményének. A mi megközelítésünkben a NATO egy kizárólagos védelmi szövetség, és nem keveredhet közvetlen támadó jellegű konfliktusba semmilyen külső erővel. Éppen ezért elvárjuk a NATO-tól, hogy tartózkodjon minden olyan kijelentéstől, állásfoglalástól, gesztustól, amely félreértésre adhat okot. Magyarország a NATO-n belül is egy, a nemzeti érdek és a szövetségesi kötelesség talaján álló politikát folytat. Tisztelt Országgyűlés! Az tehát valamelyest érthető, hogy vannak országok, amelyek a háború pártján állnak, mert mások a szempontjaik, vagy mert a közvélemény megosztott és különböző erős vélemények ütköznek egymással, de arra, hogy valaki a saját országában az egyértelműen uralkodó állásponttal, az emberek elsöprő akaratával szembehelyezkedjen, csak a magyar baloldal képes. A nemzetközi kapcsolatokban fontos a belső egység, ezért mi újra és újra kísérletet tettünk arra, hogy meggyőzzük a baloldalt, hogy ne a háború pártján, hanem a béke, a biztonság és a magyar emberek pártján álljon; mind ez idáig eredménytelenül. Legutóbb egy határozati javaslatot terjesztettünk az Országgyűlés elé, amely megerősítette, hogy Magyarország nem akar és nem is fog részt venni ebben a háborúban, nem szállít fegyvert, és arra szólítja fel a nemzetközi közösséget, hogy a háború támogatása helyett a tűzszünetet előidéző és békét eredményező tárgyalásokra mozgósítsa inkább az energiáit. [[12.30]] Kértük a baloldalt, hogy támogassák ezt a javaslatot, csatlakozzanak a béketáborhoz, de nem voltak rá hajlandók, helyette megpróbálták mindenféle trükkökkel kifacsarni a szöveget. Ez azért van, mert a baloldalnak nem a magyar emberek képviselete a fontos, hanem hogy külföldről a zsold megérkezzen, hogy a dollárok megérkezzenek, azt pedig, úgy gondolják, így tudják bebiztosítani. Én mégis az remélem, hogy egyszer talán majd belátják, hogy nem lehet a végtelenségig szembemenni a magyar emberekkel, és ellenük politizálni. Addig, ameddig a baloldal háborúpárti, mi, a nemzeti oldal, a magyar emberek oldalán, a béke pártján állunk. [[Kálmán Olga: És Putyin oldalán!]] Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
A korány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. A háború ügyében sajnos változatlanul az a helyzet, hogy sokkal több az állásfoglalás arra, hogy fokozzák a haditevékenységet, és jóval kevesebb arra, hogy meginduljanak a béketárgyalások. Egyre több ország, zömében európai ország egyre több fegyvert küld, összhangban az Európai Parlament állásfoglalásával. Tényleg nem túlzás azt mondani, hogy egyáltalán nem kizárható, hogy ez a konfliktus világháborúvá szélesedik. Aki kicsit is figyeli a közélet történéseit, azt láthatja, hogy mintha szintet lépne a Magyarországra nehezedő nyomásgyakorlás, és ez a nyomásgyakorlás egyes esetekben már a szövetségeseinktől is érezhető. A szövetségesi viszony a mi értelmezésünkben azt jelenti, hogy az alapvető célokban, értékekben egyetértünk, de lehetnek ügyek időről időre, ahol bizony véleménykülönbség alakulhat ki közöttünk, és sajnos a háború és a fegyverküldések ügye ilyen lehet. Nem túlzó az a kérésünk, hogy amikor a háborús konfliktusban való fokozottabb szerepvállalásra vagy éppen további szankciókra kérnek minket, akkor vegyék figyelembe Magyarország speciális helyzetét és történelmi tapasztalatait. Mi nagyon jól tudjuk, hogy milyen a történelem fenyegetettségében élni. A történelmünkből azt is jól tudjuk, hogy mit jelent a szabadságért és a függetlenségért harcolni. Azt is jól tudjuk, hogy milyen az orosz, illetve a szovjet elnyomás. A pesti utcákon is megtapasztaltuk, és azt is tudjuk, hogy milyen az, amikor a fejünk fölött hozott döntésekkel sorolnak minket szovjet érdekszférába. Azt is jól tudjuk, hogy milyen adottságaink vannak, többek között egy jelentős energetikai kiszolgáltatottságunk, egy több mint 80 százalékos orosz gáztól való függőségünk, amelyet a XX. századból örököltünk, és amelyet nem lehet egyik napról a másikra leépíteni. Tudunk még valamit, amit mintha sokan nem tudnának a határainkon kívül, vagy legalábbis nem akarnák figyelembe venni, azt, hogy Ukrajnában több százezer magyar él. Ők már részei a háborúnak. Nem ők akarták, hogy így legyen, de már részei. Közülük sokan elhagyták a szülőföldjüket, sokakat besoroztak, és a fronton vannak, és sajnos nem kevesen már az életüket is adták. Magyarok már adták életüket ebben a háborúban. Ez az, amit sok fegyverküldést szorgalmazó ország nem mondhat el magáról. Ők a szerencsések. Más dolog több ezer kilométerről szemlélni a háborút és követelni bizonyos dolgokat, más pár száz kilométerről, és megint más a légiriadó fenyegetettségében. Tisztelt Ház! Az elmúlt 13 évben megszokhattuk a kioktatásokat, a minősítéseket és a nyomásgyakorlást is. Sohasem engedtünk ennek, és helyesen tettük azért, mert a legfontosabb kérdésekben mindig az ország érdekei és a választók akarata az irányadó, márpedig ők azt üzenik, és ezt üzenték tavaly áprilisban is, hogy nem akarnak háborút. Jöjjenek ellenünk akármilyen eszközökkel, akármilyen nyomásgyakorlással, mi ezután is ezt tekintjük irányadónak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Jakab Péter, független; Barkóczi Balázs, DK; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK; Bodó Sándor, Fidesz; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Ander Balázs, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 34 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Még mindig így gondolja?” címmel. Sebián-Petrovszki László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Pár napja megtudtuk, hogy minden ígéretük ellenére 1 százalékot sem csökkent az infláció februárról márciusra. Ez még a gazdasági szakértők elvárásaitól is jócskán elmarad, és egyre valószínűbb, hogy nem sikerül elérni a korábban megígért, egy számjegyű inflációs célt az év végére. Ha ez nem lenne elég, egyes gazdasági elemzők már arról beszélnek, hogy a márciusi adatok alapján nem biztos, hogy láttuk már az orbáni infláció csúcsát, még ezután jön a java. Önök az év elején megígérték, hogy decemberre egy számjegyű lesz az infláció, azonban ahhoz már most érdemi javulásnak kéne látszódnia. Nem gondoljae, államtitkár úr, hogy elég nevetséges Brüsszelre és a szankciókra mutogatni, miközben Európa jelentős részében már most is egy számjegyű infláció van, egy számjegyű a drágulás? Még a háborúval sújtott Ukrajnában is alacsonyabb az infláció, mint Magyarországon, még ott is kevésbé drágulnak az élelmiszerek, mint nálunk. Miniszter úr, államtitkár úr, meddig kell még emelkedniük az áraknak, hogy belássák, hogy baj van és tegyenek is valamit? Kétség sem férhet hozzá, az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt vagyunk ekkora bajban, az orbáni inflációért önök felelősek. Önök miatt már az alapvető élelmiszereket sem merik a kosárba rakni az emberek, mert félnek, hogy mi vár rájuk a kasszánál. Látszik, hogy mostanra teljesen elvesztették a kontrollt az ország felett, és amíg Önök vannak hatalmon, nem is lesz itt semmi változás, addig velünk marad az orbáni infláció és a történelmi élelmiszer-drágulás. Kérdezem ezért államtitkár urat, a márciusi adatok fényében még mindig fenntartjáke, hogy év végére 1 százalékos lesz az infláció, mikorra várható, hogy végre tesznek is valamit, és csökkenni fog a drágulás. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Momentum soraiból.]]
A válaszra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szomszédban zajló háború és az arra válaszul meghozott szankciók gazdasági válságot, háborús inflációt, áremelkedést és bizonytalanságot hoztak egész Európába. Gondolom, ezt ön sem tagadja. A kormány célja, hogy ’23 végére egy számjegyűre csökkentse a szankciós inflációt. Minden jóslása ellenére jó úton haladunk. Ahogy előzetesen jeleztük, januárban tetőzött az infláció, és a januári-februári trendfordulót követően megindult egy mérsékelt, de trendszerűen megfigyelhető csökkenés. (A jegyzői székben Szabó Sándort dr. Vadai Ágnes váltja fel.) A kormányzat várakozásaival teljesen összhangban van a márciusi inflációs adat. A számok mutatják, hogy a javulás mérsékelt, de folyamatos és trendszerű. Továbbra is a legfontosabb feladatunk, hogy ebben a helyzetben megvédjük a családokat, a nyugdíjasokat, a teljes foglalkoztatottságot és a rezsicsökkentést az átlagfogyasztás erejéig. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Képviselő Úr! Új fogyasztóvédelmi lépések is jöttek. Létrejön egy fogyasztóvédelmi adatbázis, amely segíti a lakosságot, hogy a legjobb áron tudja megvásárolni a termékeket. Ennek eredményeként az áruházak egymásra licitálva jelentik meg az árcsökkentéseket, amelyek egyre inkább megjelennek az adatokban is. Ennek köszönhetően márciusban tovább mérséklődött az élelmiszerárak növekedése. A kormány mintegy húsz intézkedést hozott eddig az árak megfékezése és a gazdaság megvédése érdekében. Ezeket mi itt időről időre felsoroljuk. A szankciós infláció letörésének érdekében egyeztettünk a nagyobb terméktanácsokkal az elmúlt napokban, konzultálunk és konzultáltunk a kiskereskedelmi láncok képviselőivel, hogy mind hatékonyabban léphessünk fel az infláció ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Folytatjuk munkánkat. Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Ki vállalja a Kormány részéről a politikai felelősségét a Békés megyei emberek életének veszélyeztetéséért?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó. [[12.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Minisztérium! Először 2022 júliusában jelezték nekem a Békés megyei választók, hogy hónapok óta nem lehet tűzifát kapni a megye árusító pontjain. A megkeresések eredményeképpen telefonos felmérést végeztünk el, amely igazolta a választópolgárok hiány kapcsán támasztott aggodalmát. A kormány 2022 szeptemberében bejelentette a hatósági áras tűzifaprogram bevezetését. Ezt követően haladéktalanul regisztráltunk a szegedi és a gyulai pontokon. Először 2022. október 10-én volt alkalmam felszólalni a parlamentben azzal kapcsolatban, hogy hatalmas probléma áll fenn, ugyanis tűzifahiány van. Akkor államtitkár úr meglehetősen agresszívan válaszolt, kigúnyolt, majd rám küldte a propagandát. Mindenesetre én 2022. október 24-én interpelláció keretében ismételten felhívtam a figyelmet, amire azt válaszolta Farkas Sándor államtitkár úr, hogy „múlt hét végétől” úton van a fa, ami azonban azóta sem érkezett meg. 2022 novemberétől kezdődően csaknem minden egyes munkanap megküldtük a minisztériumnak, hogy a hőmérséklet fagypont alá csökkent, de még mindig nincs fa az árusító pontokon. Több mint hatvan alkalommal figyelmeztettük a minisztériumot. Fa a mai napig nem érkezett. Először 2023. március 24-én kaptunk visszajelzést, ott is csak Szegedről, hogy az előlegszámla kiállításához szükségük van még adatra. Fát ugyanakkor ott sem ígértek. Gyuláról azóta sincs reakció. Mindeközben a Belügyminisztérium államtitkára, Rétvári Bence nagyon kényelmesen azt állítja, hogy nem tudják, hogy hány kihűléses haláleset történt Békés megyében az elmúlt fűtési szezonban. Ki vállalja a kormány részéről a politikai felelősséget a Békés megyei emberek életének veszélyeztetése miatt? Köszönöm. [[Szórványos taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm kitartó érdeklődését a tűzifaprogrammal kapcsolatban. Ezek alapján ön az ellenzéki összefogásnak nem azt az irányvonalát követi, amely szerint elpusztítjuk a magyar erdőket, hiszen még tüntetést is szerveztek ennek megakadályozására. Úgy látszik, akkor ettől reméltek politikai hasznot, most pedig azt kérik számon, hogy miért nincs elég tűzifa. Remélem, ön is érzi, hogy nem könnyű követni néhány hónapon belül ezt a 180 fokos fordulatot a témában. A szociális tűzifa-, tüzelőanyag-program pont azokért a nehéz helyzetű emberekért vállal felelősséget, akikre ön hivatkozik. Az idei szezonban több mint 200 ezer köbméter fához jutottak ebben a programban az önkormányzatok és rajtuk keresztül a leginkább rászorulók. A tűzifaprogram nem a szociálisan rászorulók részére teremtett lehetőséget kedvezményes vásárlásra. Az ország erdeinek közel fele magántulajdonban van, az onnan kikerülő faanyag bárki számára szabadon hozzáférhető a piac által meghatározott áron. Az Agrárminisztériumhoz az egész program megvalósításával kapcsolatban nagyságrendileg kevesebb panasz érkezett, mint ahányszor ön megkeresett; és minden konkrét esetet meg is tudtunk oldani. Ez számomra azt mutatja, hogy a program elérte célját és országszerte működik. Az sajnos el nem hallgatható tapasztalat, hogy sokan vannak, akik regisztráltak, de végül nem fizették be a vételárat, nem szállították el a rendelkezésre álló fát, vagy akár fatüzelésre alkalmas eszközzel sem rendelkeznek. Volt olyan térség és időszak, ahol ez az arány elérte az igénylések 70 százalékát. [[Sebők Éva közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Asszony! A címbeli kérdésére pedig csak annyit mondhatok, hogy a felelősség azoké, akik a jelenlegi energiaválságot, illetve a háborús helyzetet okozták. Magyarország Kormánya az elhibázott brüsszeli szankciós politika ellenére segíti a magyar emberek megélhetését, többek között a rezsicsökkentéssel, illetve a tűzifaprogram során igényelhető kedvező árú tűzifával. [[Sebők Éva: Ami nincs!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Mi várható a távfűtéses panellakásoknál?” címmel. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Gulyás Gergely miniszter úr bejelentette, hogy terv van már rá, de kormánydöntés még nincs, hogy a távfűtéses lakásokban egyedileg is szabályozhatóvá tegyék az energiafogyasztást. Ez tulajdonképpen a tavalyi tájékoztatás megerősítése, mely szerint a kormány fel kívánja gyorsítani a távfűtéses lakások egyedi mérővel történő ellátását. Magyarországon a távhővel ellátott lakások száma körülbelül 670 ezer. Ebből egy tavalyi évi felmérés szerint 134 ezer olyan lakás van, ahol épületen belül az egyes lakásokra jutó távhő nem szabályozható az egyedi igények szerint. Ez azonban nem véletlenül alakult így, hiszen 2010 előtt még olyan, a költségvetésből támogatott panelprogramok folytak, amelyek az egyedi mérők felszerelése mellett nyílászárócserét, hőszigetelést, fűtési rendszerek korszerűsítését is támogatták, amelyet önök 2010-ben teljes egészében megszüntettek. Éppen ezért nem véletlen, hogy a magyarországi panellakások jó része még mindig energetikai nagyfelújításra vár, amire hatalmas szükség is volna ilyen energiaárak mellett. Csupán az egyedi mérők felszerelésének támogatása viszont arra utal, hogy a távfűtéses lakásokkal valamit tervez a kormány, de hogy mit és mikor, azt nem lehet pontosan tudni. Az egyedi mérők felszerelésének iránya talán arra utalhat, hogy a távfűtési díjszabás is átalakításra kerülhet a közeljövőben. Mivel közel kétmillió ember él távhős lakásokban, ebből egyébként Szegeden több mint 50 ezren, így azt gondolom, hogy alapvető elvárás az érintettek tekintetében, hogy a kormányzat tájékoztassa őket a leendő döntésekről. Mindezek miatt kérdezem, hogy mikorra kívánják megvalósítani, hogy minden távfűtéses lakás egyedi mérős legyen, ki fogja ennek a költségeit állni; a gáz és az áram díjszabásához hasonlóan átlagfogyasztásos rendszerre foge áttérni a távfűtés a jövőben, ha igen, akkor mikortól lehet erre számítani; és mikor indítanak végre újabb, átfogó energetikai felújítást támogató panelprogramokat. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, tisztelt Ház, Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldali pártok hajlamosak azt a látszatot kelteni, mintha a panelprogram valamifajta baloldali vívmány lenne, de a történeti hűség kedvéért szeretném jelezni, hogy az iparosított technológiával készült panellakások felújításának támogatását az első Orbán-kormány indította el, és éves rendszerességgel jelentek meg pályázatok. 2002 után az MSZP-SZDSZ-kormányok az erre szánt források összegét is csökkentették, valamint 2010 előtt sok kritika érte a pályázati konstrukciókat, mivel nem mérték fel pontosan, hogy a társasházaknak milyen típusú felújításokra és beruházásokra lett volna igényük, illetve rendelkezneke az önerőhöz szükséges forrással. Az elmúlt időszakban a képviselő úr által kérdezett témában voltak pályázatok. Több, panelépületeket érintő pályázati kiírás jelent meg. A teljesség igénye nélkül: a kormány többek között támogatást biztosított a távfűtéssel ellátott társasházak és lakásszövetkezetek energiahatékonysági korszerűsítéséhez, az okos-költségmegosztók telepítéséhez, a radiátorok cseréjéhez. Azt gondolom, hogy a jelenlegi európai energiaválság és szankciós infláció idején nagyon komoly eredmény az, hogy a kormány rezsivédelmi intézkedéseinek köszönhetően egész évben a magyar emberek számára változatlan marad a gáz, az áram és a távhő ára. Az Energiaügyi Minisztérium intézkedése nyomán a gázalapú szolgáltatóknál januártól lényegében megfeleződtek az intézmények távhődíjai. A friss kormánydöntés az ellátásbiztonsági szempontok érvényesítésén túl ősztől még alacsonyabb szintre szoríthatja az árakat a nem lakossági fogyasztóknál is. Arra szeretném kérni képviselő urat mert az a tervünk, hogy átfogó energetikai programot indítsunk az uniós források jelentős részéből , hogy ebben támogassa a kormány álláspontját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mi az oka annak, hogy egyre drágább nálunk a benzin a környező országokhoz képest?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lantos Csaba energiaügyi miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Másfél évvel ezelőtt kértem miniszterelnök urat arra, hogy a magyar kormány azonnal kezdeményezzen tárgyalásokat az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy az üzemanyagok áfája kedvezményes áfakörbe kerülhessen és csökkenthetővé váljon ezáltal. [[12.50]] Nem történt azóta sem egyetlenegy lépés sem ebben a témában. Eljutottunk oda, hogy elmondhatjuk, az összes környékbeli országban olcsóbb az üzemanyag, mint Magyarországon. Még Ausztriát is meg kell hogy említsük, még Ausztriában is olcsóbb, úgy, hogy egyébként, ha a béreket nézzük, akkor Ausztriában jóval magasabbak a bérek, sokszorosa a magyar béreknek. És ne felejtsük el itt megemlíteni a MOL-t, amely egyébként az olcsó olaj vásárlását követően, azt drágán eladva a tavalyi évben rekordnyereségre, évi 628 milliárd forintos rekordnyereségre tett szert. Államtitkár asszony, amennyiben a benzin és az üzemanyag drága, akkor az élet drága. Az elmúlt egy évben kilőtt az infláció, kilőtt az élelmiszer-infláció, önök eltörölték a rezsicsökkentést, és még számos olyan dolgot és programot lehetne mondani, ami egyébként minden magyar emberre negatívan hatott a mindennapjaiban, a mindennapi életében. Európában sehol nem lépi át az élelmiszer-infláció a 30 százalékot, Magyarországon több mint 42 százalék. Az eurózóna országainak zömében egy számjegyű az infláció, nálunk 25 százalék. És, kérem, ne fogjanak mindent a háborúra, mert nyilvánvalóan nem segít a gazdasági folyamatok tekintetében a háború, de Ukrajnában, ahol valójában háború van, ott alacsonyabb az infláció, mint Magyarországon. A Jobbik-Konzervatívok ezért újra arra kéri a magyar kormányt, hogy haladéktalanul kezdeményezzenek tárgyalásokat az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy az üzemanyagok ára csökkenhessen az áfa csökkentésével, mert ez nemcsak az autósok, hanem minden magyar embernek is az érdeke. És kérjük, hogy a ne a MOL-lal, hanem a magyar emberekkel kössenek stratégiai partnerséget. [[Egy hang a Jobbik soraiból: Így van. Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor a kormány bevezette a benzinárstopot, a baloldal tiltakozott ellene; amikor pedig annak kivezetéséről döntött, az ellen is tiltakoztak. Azt gondolom, hogy egy picit ezen a folyamaton nehéz eligazodni. Ősszel már volt lehetőségem arra, hogy egy üzemanyaggal kapcsolatos interpellációjára válaszoljak, és akkor is felhívtam képviselő úr figyelmét arra, hogy amennyiben miniszterelnök úrnak nem sikerült volna elérnie, hogy az orosz kőolaj elleni szankciók Magyarországra ne vonatkozzanak, most komoly ellátási gondjaink lennének; akkor most nem arról beszélnénk, hogy mennyibe kerül az üzemanyag, hanem könnyen lehet, arról beszélnénk, hogy nincs elegendő üzemanyag az országban. És úgy gondolom, az is segítene, ha a szankciók kapcsán az önök pártja nem a szankciók bevezetését sürgetné. Azt is ki kell emelni, hogy Magyarország energiaszegény, importnak kitett ország, így a magas energiaárak befolyásolják az üzemanyagárakat. Az elhibázott szankciók nemzetközi energiaválságot okoztak, történelmi magasságba emelték az üzemanyag- és energiaárakat. [[Egy hang a Jobbik soraiból: Ti okoztátok!]] A kormány a benzinárstop fenntartásával 13 hónapon át garantálta Európa legalacsonyabb üzemanyagárait a magyar családoknak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Erre 2022 decemberéig volt lehetőségünk, azonban az uniós szankciós kőolaj-politika hatálybalépése miatt az üzemanyag-biztonság tovább már nem volt fenntartható, ezért a kormány az árstop megszüntetéséről döntött. Vagyis azóta szankciós benzinárak vannak érvényben Európában és Magyarországon. Hallom, hogy sűrűn fogalmaznak meg megjegyzéseket ezzel kapcsolatban. Tényleg újból kiemelném, hogy az önök pártelnöke az Európai Parlamentben újabb szankciók bevezetését sürgette. Ezt szerintem nem szabad elfelejteni. [[Dr. Lukács László György: Fogadok, azt is megszavazná...]] Tájékoztatom, hogy az európai uniós áfairányelv-szabályozás értelmében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az üzemanyagként szolgáló energiahordozókra nem lehet kedvezményes adómértéket kivetni. Kérjük képviselő urat, hogy a jövőben a Rezsivédelmi Alapban biztosított, a magyar családoknak jutó támogatásokhoz járuljon hozzá. És azt is nagyon sajnálom, hogy nem szavazták meg az ezzel kapcsolatos költségvetés-módosítást sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Letesze a kormány arról a szándékáról, hogy megsarcolja a kutakat?” címmel. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Múlt heti interpellációmra adott válaszában azt állította, hogy a mezőgazdaságban tapasztalható problémák terén én valótlanságokat állítottam. Nem szokásom valótlan dolgokat állítani, éppen ezért egy újabb problémával szeretnék előhozakodni. Mint ismeretes, Magyarországon még mindig több százezer ember megélhetését és a mezőgazdasági termelékenység hatékonyságát biztosítják a kutak. Ezeket a kutakat már évekkel ezelőtt is megpróbálta a magyar kormány összeíratni és reméljük, hogy az a sarc, ami ezután szokott következni, csak a mi fantáziánkban él, és ez soha nem fog valósággá válni. Ámbátor a mezőgazdasági célú kutak esetén szükséges megemlíteni, ha nem is lesz megadóztatva még rövid távon sem, de ezeknek a kutaknak a bevizsgálása, ezeknek a kutaknak az engedélyeztetési eljárása is óriási terhet és hatalmas kiadásokat jelent a gazdálkodók esetében. Egy homokhátságról történő megkeresés útján szeretném a példámat idehozni, hiszen tudjuk, hogy a homokhátságon a víz különösen nagy kincs, és annak gyakorlatilag a kinyerése így is komoly költségekbe kerül, nem szükséges még további költségekkel növelni ezt. Éppen ezért, azt gondolom, hogy egy olyan kertészet kapcsán, ahol a megemelkedett energiaárak így is veszélyeztetik a gazdasági tevékenységüket, nem hiányzik további ilyen megnövekedett teher számukra. Egy kút bevizsgálása itt a homokhátságon teljesen mindegy, hogy 75 méter vagy 100 méter mély több mint 2 millió forintot is elérhet darabonként. Ennél a kertészetnél, ahonnan az információimat kaptam, több mint tíz ilyen kút van, éppen ezért ez az összeg egész egyszerűen kigazdálkodhatatlan, kifizethetetlen egy ilyen gazdálkodó esetében. Éppen ezért a kérdésem az lenne tisztelt államtitkár úrhoz, hogy letesze a kormány arról a szándékáról, hogy tovább sarcolja a magyar embereket, a magyar vidéket, és letesze arról a szándékáról, hogy a kutakat ilyen összegű bejelentési kötelezettséggel lássa el. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy én is egy személyes példával jöjjek elő. Akkor, amikor aktív mezőgazdászként, kertészként éltem az életemet, több mint huszonévvel ezelőtt, én az első kertészetemben megfúrattam az első kutat, engedélyeztetve, kivitelezve, akkor az a kút 1,8 millió forintba került. Ezt csak így volt szabad akkor is. De aki nem tartja be a törvényt és nem jogkövető, sajnos vannak esetek, amikor nem jól jár, ezt tudomásul kell venni. Jogkövetőnek kell lenni ebben az országban! Most nem az 50 métert el nem érő kutakra tette fel ezt a kérdést, hanem az 50 méternél mélyebb kutakra, amelyek már egyéb vízrétegeket, vízbázisokat, vízkészleteket érintenek, amiről kevés ismeretünk van. Na most, engedje meg, hogy ezeket a kutakat… mezőgazdasági célú kutakról beszélünk. Aki mezőgazdasággal foglalkozik, akár állattenyésztő telep, bármi, a növénytermesztésben ezeket a kutakat csak legális módon, vízjogi engedéllyel lehet 50 éve működtetni. Ebben semmi újdonság nincs, csak most ezt felkaptuk. [[Dr. Apáti István: Ne kerüljön ennyibe!]] Ugyanakkor szeretném megjegyezni, hogy az 50 métert el nem érő kutaknak a könnyítése meglesz, és nem fogunk se vízórát felszerelni rá, se semmi különleges. Erről éppen a miniszterelnök, azt hiszem, hogy a múlt héten vagy az azelőtti időszakban már egyszer szólt. Szeretnénk könnyíteni ezt a történetet. De még egyszer mondom gyakorló mezőgazdászként, fogadjuk azt el a környezetünk védelme érdekében, a vízbázisaink védelme érdekében, hogy azok a rétegek… már nem a kerti kis locsolás történetről szól, hanem az valóban gazdasági tevékenység, komoly gazdasági tevékenység. Azt, hogy sajnos a homokhátságon ez a helyzet előfordult, én rendkívüli módon sajnálom, és ismerem ezt a történetet, de ebben azért szerintem majd egy kompromisszumra kell törekedni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Megérie a kormánynak egy közepes vidéki stadion egyetlen széksorának árát, hogy 8600 magyar gyerek családjában gyertya helyett villannyal világíthassanak?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[13.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Magyarországon milliók élnek energiaszegénységben. A Fidesz-kormánynak az elmúlt 13 évben ezt a helyzetet nemhogy megoldania, de kezelnie sem sikerült. Jelenleg 600 ezer háztartásban nem tudnak vezetékes energiát használni a fűtéshez, ez körülbelül 1,8 millió embert jelent, minden ötödik magyart; s nem a harmadik világban, hanem Magyarországon, a NER 14. évében. De van egy még mélyebb bugyor is: 10 ezer hazai háztartásban nincs vezetékes áram. Több mint 8600 magyar gyerek nő fel olyan helyen, ahol este gyertyát kell gyújtani, ha látni akarják a házi feladatot, a tányért vagy egymás arcát. Pedig gyertyával fűteni nemcsak egészségkárosító, de iszonyú drága is. Egy egyszobás szükséglakást kivilágítani gyertyával többe kerül, mint Orbánék hatvanpusztai kastélyának a könyvtárépületét villanyfénybe borítani. A megoldás, ahogy a Fényhozók Alapítvány évek óta zajló programja megmutatta, meglehetősen egyszerű. Kell hozzá egy alsó polcos napelem és egy kiérdemesült akkumulátor, mondjuk, egy használt gépkocsiaksi, s néhány tízezer forint mindez lakásonként. Mi, a Párbeszéd-Zöldek megelégeltük a kormány 13 éves semmittevését, ezért azt vállaltuk, hogy lefutjuk az Ultrabalatont, 211 kilométert, és ezt összekapcsoljuk egy közösségi adománygyűjtéssel. A link ott van egyébként az élő videó alatt. Szeretnénk támogatni az alapítványt abban, hogy minél több családhoz tudják elvinni a fényt. És szeretnénk, ha ez a példa ragadós lenne, s nemcsak jó szándékú internetezők, hanem esetleg a kormánypárti többség is csatlakozna hozzá. Ezért kérdezem államtitkár asszonyt, miniszterhelyettes asszonyt, hogy a kormánynak megérie egy közepes stadion egyetlen széksorának árát az, hogy 8600 gyermek családjába elvigye a vezetékes villanyt, elvigye a fényt. Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, már hallhattuk képviselő úrtól is, Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön egy nagyon-nagyon fontos kérdést vetett fel azzal kapcsolatban, hogy mit tettünk az elmúlt időszakban annak érdekében, hogy olyan családoknak, olyan embereknek segítsünk, amely családok súlyos anyagi és szociális helyzetben vannak. Az Eurostat adatai szerint 2015-21 között az uniós átlagnál nagyobb mértékben, közel 60 százalékkal csökkent Magyarországon a súlyos anyagi és szociális nélkülözésben élők aránya. A szegénységgel vagy társadalmi kirekesztettséggel veszélyeztetett 18 éven aluliak aránya 2010-ben az Európai Unióban 27,3 százalék, Magyarországon 38,7 százalék volt. Hihetetlen! Az elmúlt egy évtizedben az Unióban ez 4,1 százalékkal, 23,2 százalékra, Magyarországon pedig 21 százalékkal, 17,7 százalékra, vagyis az uniós szint alá csökkent. Azt gondolom, hogy ez óriási eredmény. S ha azt nézzük, hogy 2010-ben hogyan vettük át a kormányzást és milyen helyzet volt a munkahelyeket tekintve, hogy devizahitelek voltak, kilátástalanok voltak a magyar családok, szerintem ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés. Mi a magyar családokat rezsivédelemmel támogatjuk. Gyakorlatilag 4000 milliárd forinttal növekedett meg a tavalyi évben az ország energiakiadása, a Rezsivédelmi Alapban pedig arra tettünk vállalást, hogy a rezsivédelmet most is fenntartjuk a magyar családok számára. Ez havonta 181 ezer forint. Ha belegondolunk, hogy fél év alatt mit jelent ez: nagyjából 1 millió, több mint 1 millió forintot. Ezzel tudtuk segíteni a magyar családokat. Képviselő úrnak volt egy olyan megfogalmazása, hogy el tudná képzelni azt, hogy a lakossági piaci árakat rá lehetne engedni a lakosságra. Azt gondolom, hogy ez nem jó irány, és azt gondolom, hogy a magyar családokat minden körülmények között támogatni kell. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „A rezsinövelés hatására végre indul épületszigetelési program?” címmel. Tájékoztatom önt, képviselő úr, hogy a téma szerint hatáskörrel rendelkező Energiaügyi Minisztérium miniszterhelyettese, Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! A rezsicsökkentés átalakítása családok ezreit hozta nehéz helyzetbe, az átlagfogyasztás fölötti szintre vonatkozó hétszeres gázár brutális emelést jelent. Sokan nem azért fogyasztanak többet az átlagosnál, mert luxusszínvonalon élnek, hanem azért, mert nincs leszigetelve a házuk, elszökik a meleg az ablakokon és elavult a fűtés. Az olyan nagyobb háztartások is bajba kerültek, ahol több generáció él együtt. Azzal egyetértünk, hogy a rezsicsökkentéshez hozzá kellett nyúlni, mert sem pénzügyi, sem környezeti szempontból nem volt fenntartható. Úgy azonban nagyon nehéz mérsékelni a klímaváltozást, ha 1300 milliárd forint közpénzzel támogatják a fosszilis energiát. A rezsicsökkentés a pazarlást ösztönözte, de nem segítette az energiahatékonysági beruházásokat. Az viszont érthetetlen, hogy miért marad ki továbbra is a szociális szempont, miért hagyják az út szélén a rászorulókat. Miért támogatják a felső tízezer átlag alatti fogyasztását, miközben az elavult házakban élő szegényebbek fizethetik a hétszeres árat. Hol van itt a szociálpolitika? A valódi, fenntartható rezsicsökkentés csak az épületek mélyfelújításával érhető el. A szigeteléssel, a nyílászárók és a fűtési rendszerek cseréjével az épületek energiaigényét és rezsiköltségét legalább a felére lehetne mérsékelni. Évi 130 ezer lakás felújításával 420 ezer tonna szén-dioxid kibocsátását lehetne elkerülni, és sokkal jobb lenne a településeink levegője is. A kormány eddig csak nagyon korlátozottan támogatta az épületszigetelést. Legalább most, a rezsinövelés hatására indule átfogó mélyfelújítási program, ami a gyermekteleneket és a rászoruló családokat is eléri? Várom válaszát, köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném kiemelni, hogy a magyar kormány hihetetlenül nagy erőfeszítéseket tesz azért, hogy Magyarországon továbbra is megfizethető legyen az energia. Az átlagfogyasztásig fenntartott rezsivédelemmel az Európai Unió legalacsonyabb áram- és gázárait tudjuk garantálni. Az előbb már kifejtettem, hogy ez milyen nagy anyagi segítséget jelent a családoknak, 181 ezer forintot havonta. Ön megemlítette az energiafelhasználás mértékét is. Ezzel kapcsolatban szeretnék kiemelni két adatot. Fontos megemlíteni, hogy az elmúlt hónapban a megelőző év azonos időszakához képest 25,8 százalékkal kevesebb földgázt használt fel az ország. Márciusban tovább folytatódott az áramfogyasztás 11 hónapja tartó csökkenése, melynek mértéke ezúttal 7,9 százalékos volt. Ebből a kormány is kivette a részét, és magán kezdte a spórolást: szeptembertől márciusig közel felére csökkentette egyes központi állami hivatalok földgázfogyasztását. Ezt csak arra való tekintettel mondom el, hogy képviselő úr itt a fogyasztás mértékére utalt. Azt gondolom, hogy ezeket az adatokat ilyenkor érdemes kiemelni. A korszerűsítésekkel, felújításokkal kapcsolatban hadd emeljem ki azt, hogy az otthonfelújítási támogatás keretében több mint 300 ezer család nyert támogatást az elmúlt időszakban. Ennek közel a fele energiahatékonysággal kapcsolatos beruházásra került felhasználásra. Emellett pedig folytatódik a lakossági napelemes rendszerek kiépítését és fűtés-korszerűsítését segítő program is, melynek egynegyedét kifejezetten fűtés-korszerűsítésre fordítják. Azt gondolom, hogy ezek a programok nagy segítséget nyújtanak a magyar családoknak. Kérem, hogy ezt képviselő úr is fogadja el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gyopáros Alpár képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Hogy halad az M83-as gyorsforgalmú út építése és mikor várható az átadása a közlekedők számára?” címmel. Gyopáros Alpár képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Győr és Pápa között egy hosszú évtizedek óta várt és az ezen a szakaszon sajnálatosan nagy számban elkönyvelt balesetek miatt nagyon is fontos kormányzati beruházás zajlik éppen: a kétszer kétsávos 83-as gyorsforgalmi út építése, amely az egész régió számára hatalmas előnyt kínál, sőt a Győr és a Balaton között közlekedőknek is óriási segítséget jelent majd. Jelentősége nemcsak közlekedésbiztonsági, kényelmi és baleset-megelőzési szempontból óriási, hanem gazdasági szempontból is vonzóvá teszi a kisebb településeket, falvakat a vállalkozások számára. [[13.10]] Saját tapasztalatból mondhatom, hogy a választókörzetemet ugyanilyen mértékben érintő M85-ös és M86-os gyorsforgalmi utak elkészülte immáron teljesen új perspektívát jelent, és egészen más életszínvonalat biztosít a környező településen élőknek is. Egy ilyen fejlesztés új lendületet ad a falvaknak, a vállalkozásoknak és az egész régiónak is. A Rábaköz lehetőségei ugrásszerűen nőttek meg az említett két gyorsforgalmi út átadásával, ezért nagy várakozás övezi a 83-as út átadását is Győr és Pápa között. Biztos vagyok benne, hogy a Téten és környező településeken élők, ezen települések az elmúlt időszakban a „Magyar falu” program keretében felmutatható fejlődésnek, a 83-as út elkészültének és a nemzeti kormány vidékbarát politikájának köszönhetően még látványosabb fejlődés előtt állnak. A 83-as egyes szakaszai már teljesen elkészültek, ezt látjuk saját szemünkkel, a munka folyamatosan halad, impozáns. Napi szinten kapok ugyanakkor kérdéseket a környező településen élőktől, az emberektől; a helyiek izgatottan várják a fejleményeket, és hogy birtokba vehessék az új, biztonságos útszakaszt. Kérdezem ezért a tisztelt államtitkár urat, hogy mikorra várható a 83-as gyorsforgalmi útszakasz elkészülte és átadása a közlekedők számára. Köszönöm válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Ágh Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Szeretnénk megköszönni a kérdését. Szeretném kiemelni, hogy a magyar kormány számára kiemelten fontos a régió és Győr-Moson-Sopron vármegye fejlesztése, a 83-as számú főút építése is ennek a munkának az egyik ékes példája. Mielőtt rátérnék a kérdésének a megválaszolására, engedje meg, hogy pár számadattal bemutassam, hogy mit tett a kormány 2010 óta Győr-Moson-Sopron vármegyéért. 2010 óta több mint 231 kilométer új utat vagy útfejlesztést valósított meg a kormány a megyében, összesen 513 milliárd forint értékben. Ezen beruházások közül kiemelkedik az ön választókerületét érintő és ön által említett M86-os, illetve az M85-ös megépítése, amely valóban hozzájárult a térségben élők életszínvonalának a növekedéséhez, a mobilitás elősegítéséhez. A vármegyében kilenc beruházás áll tervezés alatt, összesen 1,49 milliárd forint értékben. Ezen felül pedig a 83-as főút kétsávosítását beszámítva négy kivitelezés alatt álló beruházás építése zajlik közel 200 milliárd forint értékben. Habár a háború és a szankciós infláció sok, az országban zajló beruházást hátráltat, a 83-as számú főút kapcsán jó hírekkel tudok szolgálni. A 83-as számú főút összesen több mint 100 milliárdos értékben valósul meg 33,7 kilométer hosszúságban. A beruházás műszaki készültsége jelenleg 74 százalékos, a kivitelezés befejezésére a tervek szerint még ez év őszén sor kerül, a hatósági eljárások lefolytatásával pedig várhatóan még ez év végéig átadásra kerül a 83-as számú főút kétszer kétsávosra való fejlesztése. Az új útszakaszon pedig a 110 kilométer/óra megengedett sebességnek köszönhetően a mostani 55 perces utazási idő körülbelül 20 perccel csökken Pápa és Győr között, illetve várhatóan megszűnik a torlódás Győrben. Bízunk abban, hogy a hátralévő időszakban a beruházást semmilyen hátráltató körülmény nem érinti. Köszönöm a kérdését, és kérem, fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Miként biztosítható a Rezsivédelmi Alap fenntartása?” címmel. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó, parancsoljon, képviselő úr! Megvárjuk, míg felteszi a mikrofont, nyugodtan! Kérem szépen majd az időt ennek megfelelően…
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhúzódó háború és az elhibázott brüsszeli szankciók okozta energiaválságra és elszabaduló inflációra reagálva döntött úgy még a tavalyi évben a kormány, hogy az idei évi költségvetés tervezetét a rezsivédelem költségvetéseként terjeszti az Országgyűlés elé. Annak érdekében, hogy a szankciós energiaválság káros következményei a lehető legkevésbé terheljék a magyar fogyasztókat, az így elfogadott költségvetésen belül Rezsivédelmi Alap került létrehozásra 670 milliárd forintos kerettel, melynek fő bevételi forrásait az extraprofit-különadók képezték, illetve képezik. A tavalyi év végére az egyre tovább húzódó háború hatására a gazdasági körülmények még drasztikusabban leromlottak, így szükségessé vált a költségvetés ennek megfelelő kiigazítása és ezzel együtt a Rezsivédelmi Alap megerősítése. A kormány ezért úgy döntött, megnégyszerezi az alap keretét, és ennek megfelelő költségvetésitörvény-módosító javaslatot terjeszt az Országgyűlés elé, melyet az Országgyűlés március végén el is fogadott. A lakosság védett áron történő energiaellátása kiemelten fontos e válságos környezetben, mikor Európában mindenütt az egekben vannak az energiaárak, és a végletekig elszabadult az infláció. Ebben a helyzetben egész Európában egyedülálló módon döntött úgy a magyar kormány, hogy az átlagfogyasztásig nem hárítja át a megnövekedett energiaárakat az emberekre. A 2013 óta fenntartott rezsivédelmi rendszernek köszönhetően ma is a magyar családok fizetik a legalacsonyabb energiaárakat az Unióban. Létfontosságúnak tartjuk, hogy a kormány az elmúlt évekhez képest hasonlóan a továbbiakban is védelmet tudjon nyújtani mindannyiunk számára a drasztikus és kiszámíthatatlan világpiaci energiaárak emelkedésével szemben, ezáltal is biztosítva a családok anyagi biztonságát és energiaellátását. Mindezek alapján kérdezem, miként biztosítható a Rezsivédelmi Alap fenntartása.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor tavaly az idei költségvetésről tárgyalt az Országgyűlés, bíztunk abban, hogy mihamarabb béke lesz, és hogy a háború nem követel ennyi áldozatot. Magyarország Kormánya azóta is következetesen a béke pártján áll és gyakorlatilag Európán belül egyelőre sajnos ketten vagyunk a Vatikánnal. A háború gyökeresen megváltoztatta a gazdasági körülményeket. Gyorsan kellett cselekedni, mert a háborúra adott uniós válaszok az egekbe emelték az energiaárakat. A szankciós infláció negyven éve nem látott rekordokat döntöget egész Európában, a magyarok zsebéből 2022-ben 4000 milliárd forintot vett ki. A legfrissebb adatok szerint márciusban is a magyarok fizették a legalacsonyabb áram- és gázárakat Európában. Áramért a magyarországi rezsicsökkentett árnak Bukarestben majdnem a dupláját, Pozsonyban és Varsóban több mint a kétszeresét, Bécsben több mint a háromszorosát, Prágában több mint a négyszeresét fizették; földgázért Zágrábban a kétszeresét; Pozsonyban, Bukarestben és Varsóban több mint a kétszeresét, Szófiában több mint a háromszorosát, Ljubljanában több mint a négyszeresét, Prágában több mint a hatszorosát, Bécsben több mint a hétszeresét fizették az emberek. Az MVM szerint az augusztustól február végéig kiadott lakossági áramszámlák 65 és a gázszámlák 80 százaléka kizárólag rezsicsökkentett tételeket tartalmazott; vagyis a magyar háztartások jelentős része, átlagosan háromnegyede nem lépte túl az átlagfogyasztási értéket. A kormány elvonja a jelenlegi helyzetben extraprofitot termelő iparágak és nagyvállalatok megnövekedett hasznát, és azt a Rezsivédelmi Alapba utalja. Ezúton is szeretném megköszönni a képviselő úrnak és a KDNP-frakciónak azt, hogy támogatta a 2023. évi költségvetés módosítását, amely a Rezsivédelmi Alap összegét 2600 milliárd forintra emelte, ezzel is tudjuk védeni a magyar családokat a jelenlegi helyzetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Barkóczi Balázs képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Elveik tiltjáke, hogy szakmai feladatokról ahhoz értőket is megkérdezzenek?” címmel. Barkóczi Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Egy négyezer pedagógus bevonásával készült reprezentatív felmérés szerint nincs túl nagy sikere a közalkalmazotti státusz megszüntetéséről, illetve az önök által titokban tesztelt teljesítményértékelésről szóló elképzeléseiknek, ezek tetszési indexe a pedagógusok körében mindössze 7-8 százalék; ezt nyugodtan nevezhetjük elégtelennek. És kérem, tisztelt államtitkár úr, ne mondja azt, hogy csak azok elégedetlenek, akik nem felelnek meg a teljesítményértékelésnek, hiszen ön sem gondolhatja, hogy a pedagógusoknak legfeljebb a 8 százaléka alkalmas a pályára. Államtitkár Úr! Bár önök azt ígérték, hogy egyénre szabható, az iskolák és a tanárok helyzetét figyelembe vevő szakmai értékelési rendszert dolgoznak ki, de úgy tűnik, hogy egyetlen központi rendszerről van szó, minimális mozgástérrel. Egyéni fejlesztési tervekről nincs szó, az iskola alig szólhat bele a pontozásba, annak nagy része ugyanis központilag meghatározott szempontok alapján zajlik, köztük olyanokkal is, amelyek a tanárok hatáskörén kívül esnek; ha ugyanis egyáltalán nincs vagy csak nagyon kevés a tablet egy iskolában, akkor nem várható el a pedagógustól, hogy azt rutinszerűen használja, illetve hogyha csak a pedagógusok 10 százalékának a továbbképzésére van pénz, akkor a többi hogyan felelne meg ezeknek a követelményeknek? [[13.20]] Ráadásul egyes követelményeknek, így a diákok hiányzásának, az öltözködésnek vagy a nemzeti elköteleződésnek semmi köze a pedagógusok kompetenciájához. Szerintem önt ezt ugyanolyan jól tudja, mint én, ezért is titkolják, hogy mely intézményekben tesztelik ezt a teljesítményértékelési rendszert. Államtitkár Úr! Nem gondolták úgy, hogy egy közoktatási szakmai feladatot egy rendőr tábornok, egy jogász és egy olyan történelemtanár mellett, aki iskolában soha nem tanított, néhány közoktatási szakértővel is meg kellett volna beszélni? Államtitkár Úr! Jelenleg 16 ezer pedagógus és 14 ezer nevelési-oktatási munkát közvetlenül segítő munkatárs, azaz 30 ezer ember hiányzik a rendszerből, és már 4 ezren mondták azt, hogy nem írják alá az új szerződésüket, ha életbe lép a státusztörvény ez 34 ezer. Ezek után már csak egy kérdésem maradt: hány ezer embert akarnak még elüldözni az iskolákból és az országból? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Félrecímezte a felszólalását. Azt, hogy el lehet innen menni, az önök miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc mondta [[Barkóczi Balázs: Ez nem válasz!]] , és az önök miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc volt az, aki 15 ezer pedagógust elbocsátott Magyarországon. Tehát ezeket a szavakat visszaküldöm önnek, és beszélje meg a pártelnökével! Ami a teljesítményértékelési rendszert illeti: a tankönyveket is úgy fejlesztettük ki, hogy először három évig kipróbáltuk az iskolákban, utána véglegesítettük, és nem teszünk mást a teljesítményértékelésnél sem; először egy szűkebb körben nézzük meg, hogyan működik, ott a tanároknak, diákoknak hogyan vált be a tankönyv, itt pedig a minősítési rendszer hogyan szolgálja azt a célt, amit mi szeretnénk: a minőségibb oktatást, hogy akik többet teljesítenek, jobban teljesítenek, azoknak magasabb fizetése legyen. Ezért indítottuk el ezt pár tucatnyi iskolában, és valóban szeretnénk utána, ha megvan a kipróbálás eredménye, szélesebb körben is bevezetni. Több része van ennek. Az egyik része az, hogy a pedagógus maga mondhatja meg az igazgatónak, hogy a következő egy évben ő mit tart fontosnak a saját osztályában, mit tart fontosnak a saját tantárgyában, az iskolában mit szeretne elérni; és ha eléri azt, amit önmagának kitűz célként az igazgatóval közös megbeszélésen, amibe nyilván bevonhatják a szakmai munkaközösség vezetőjét is, akkor ez már az ő fizetését emelni fogja. Másrészről vannak olyan általános, objektív szempontok, amelyek sok iskolában használhatók, de mindegyik az iskola kereteire szabva; mert van olyan iskola, ahol az a teljesítmény lesz jobban a fókuszban, amelyik a leszakadók segítésével foglalkozik, a felzárkózási program hogyan megy, és van, ahol a tehetséggondozás, hogy ki hány versenyen indul. Mindenhol objektív az óraszám: 22, 24 vagy 26 órát tanít egy tanár? A 24 órát tanító nyilván keressen többet, mint a 22 órát tanító, a 26 órát tanító pedig mind a kettőnél keressen többet, tehát aki több órát szán a diákokra, magasabb fizetést kapjon, és aki a tanórán kívül is többet foglalkozik a gyerekekkel, ő is magasabb fizetést kapjon. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Erről szól az a javaslat, amelyet a pedagógusokkal való egyeztetésben munkáltunk ki, és amelyet önök támadnak itt a parlamentben is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Támogatjae a fideszes kormány a szabadtéri színházakat?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik-Konzervatívok számára a kultúra nemzeti alap, hiszen mi tudjuk és hittel valljuk, hogy a helyi közösségek számára a kultúra az egyik legfontosabb olyan kötőanyag, amely a magyar társadalmat egyben tartja. A kulturális szféra rettenetesen nehéz időszakon van túl, egyrészt a koronavírus-járvány miatti lezárások miatt. Ebben az időszakban egyébként már kialakult a kőszínházak és a szabadtéri színházak között egy jó együttműködés, ugyanis a színművészek nagyon széles köre számára csak a szabadtéri színpadok adtak aztán fellépési lehetőséget. Ráadásul az elmúlt télen a fideszes rezsiemelés és az önkormányzatoktól elvont adóbevételek miatt nagyon sok településen bezártak átmenetileg a kulturális intézmények, és gyakorlatilag itt az előadások is szüneteltek nagyrészt. Ráadásul az előadó-művészeti szervezetek számára kiírt egyedi pályázatok közül nincs olyan, amely kimondottan a szabadtéri színházak számára volna dedikálva. Itt már a Szabadtéri Színházak Szövetségének elnöke is jelezte, hogy ugyan programokra lehet már pályázni, de a nyári rendezvényeket, amelyek itt vannak már a nyakunkon, még nem lehet jól megtervezni. Itt a szabadtéri színházakról talán érdemes annyit elmondani, hogy egész Európában párját ritkító kínálata van hazánkban a szabadtéri előadásoknak, ráadásul ezeket, ahogy mondtam, a helyi közösségek számára kiemelkedően fontos fesztiválokkal és más előadásokkal együtt szokták üzemeltetni. Nagyon fontos szerepük van a kulturális turizmus fellendítésében és a helyi közösségi élet megszervezésében. Ezért is kérdezem tehát a tisztelt államtitkár asszonyt, hogy szándékozike a jelenlegi fideszes kormány a támogatási rendszert úgy módosítani, hogy megfelelő segítséget kapjanak a szabadtéri színházak is. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ a kormány részéről Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésére a rövid válaszom az, hogy igen, a kormány támogatja a szabadtéri színházakat. Azt kell hogy mondjam, biztató számomra, hogyha sok nincs is, de egy közös kiindulópontunk talán van, amikor is azt mondja ön, hogy a kultúra az önök pártja számára is nemzeti alap. A kulturális kormányzat abból a kodályi hitvallásból indul ki, miszerint a kultúrát nem lehet örökölni, az elődök kultúrája egykettőre elpárolog, ha minden nemzedék újra meg újra meg nem szerzi magának. Mi azon dolgozunk a kulturális kormányzattal, hogy a kultúrát akadálymentesítsük, azaz mindenki egyenlően hozzáférhessen a kulturális programokhoz, a kulturális szolgáltatásokhoz attól függetlenül, hogy az ország mely szegletében él. Ebben az érték- és közösségteremtésben rendkívül fontos szerepet vállalnak a szabadtéri színházak is. Abban is egyetértünk, tisztelt képviselő úr, hogy a pandémia rendkívül nehéz helyzet elé állította a kulturális szféra valamennyi szereplőjét; nem véletlen, hogy 2018-ban az ágazat teljes bevételének megközelítőleg a 70 százaléka állami támogatásból származott, ez az összeg 2021-re felment 80 százalék fölé. Szeretném felhívni a figyelmét arra, képviselő úr, hogy megjelent az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő honlapján a minősítéssel nem rendelkező szabadtéri színházak szakmai programjainak a megvalósítására egy 170 millió forintos keretösszegű pályázat, továbbá az ön állításával ellentétben, a nyilvántartásban szereplő szabadtéri színházaknak lehetőségük van az előadó-művészeti szervezetek számára 4 milliárd forintos keretösszeggel kiírt pályázaton is részt venni. Lehet, hogy célzottan nem ez a feltétel szerepelt a pályázatban, nem voltak nevesítve, de ugyanúgy tudnak rá pályázni, ahogy a többiek. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Hangsúlyozom tehát, hogy a pályázati kiírás alapján a szabadtéri színházak ennek a kiírásnak az összes elemére, az összes kategóriájára tudnak pályázni, és benyújthatták ezeket a projektjavaslatokat a megadott határidőig, április 14-éig. Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszernek: „Felnőtt hozzátartozók egésznapos ápolásáért miért nem jár a minimálbér?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A KSH adatai szerint 2021-ben 74 ezer rászoruló élt ápolást-gondozást nyújtó bentlakásos intézményekben, emellett 53 ezer családtag ápolta otthon tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos családtagját. Szakértők szerint valójában tízszer több, mintegy félmillió otthonápolóról beszélhetünk Magyarországon, azonban a szigorú és korlátozó szabályok miatt legfeljebb 13 százalékuk jogosult az ápolási díj valamilyen formájára. Az állam számára az otthonápolás olcsóbb és kényelmesebb, ezzel helyettesíti az intézményrendszer fejlesztését, ráadásul a szociális törvény tavaly őszi módosításával tovább szűkítették az állam felelősségét a szociális ellátás területén. Természetesen üdvözlendő, hogy 2019. január 1-jétől a gyermeküket otthon ápolók számára bevezették a gyermekek otthongondozási díját, vagyis a gyodot, melynek összege 2022-től a mindenkori minimálbérhez igazodik. Több mint 30 ezren azonban felnőtt hozzátartozóik egész napos gondozásáért évtizedek óta méltatlanul alacsony összegű ápolási díjban részesülnek. Az otthonápolók kétharmada idén a beteg állapotától függően havi bruttó 45 ezer és 82 ezer forint közötti ápolási díjat kap, ami a minimálbér 20-35 százalékát teszi ki. [[13.30]] A kormányzásuk 13 éve alatt az ápolási díj alapösszege mindössze 60 százalékkal nőtt, amit szinte teljes egészében elvitt az infláció. Az otthonápolók szegénységbe vannak taszítva, mert a 24 órás szolgálat miatt nem tudnak munkát végezni, lelkileg, fizikailag és anyagilag is kimerültek. A civil kezdeményezéseik kérdéseit tolmácsolva kérem államtitkár úr szíves válaszát azzal kapcsolatban, hogy miért tesznek diszkriminatív különbséget a szeretteiket ápolók között. Az ápolási díj összege miért nem éri el a minimálbért? Miért nem lehet nyugdíj mellett ápolási díjban részesülni? Az otthonápolást végzők jogviszonya miért nem minősül munkaviszonynak. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, mindannyian egyetértünk abban, hogy akik a gyereküket vagy más hozzátartozójukat otthon ápolják, mert nyilván annak a személynek is az a legjobb, ha otthon van, hiszen mindenki a családi környezetben szeret a leginkább lenni, és ez akkora időbeli megterhelést is jelent, hogy az illető nem tud mellette munkát vállalni, akkor fontos, hogy ezeknek a juttatásoknak, a gyermekek otthongondozási díjának, az ápolási díjnak emelkedjen az összege. Amikor mi elkezdtük a kormányzásunkat, sőt annak már a derekán 15 milliárd forint volt, amit az állam akkor erre fordított, az elfogadott ’23-as költségvetésben nem 15, hanem 91 milliárd forint szerepel most már erre a célra, azért, mert fokozatosan bővítettük a körét is azoknak, akik ilyenre jogosultak, új kategóriákat hoztunk létre. Létrehoztuk például az alap- és az emelt összeg mellett a kiemelt összegű ápolási díjat, egyértelművé tettük, hogy egészségbiztosítási jogviszonynak is számít, a nyugdíjidőkbe is beszámít, tehát mintha teljes mértékben munkavégzés is lenne, tehát ezekbe a társadalombiztosítási ellátásokba beleszámít. Nyilván, mivel valakinek így a munkaidejének egy része biztosan kiesik, ezért aki legalább húsz éve otthon ápolja a gyermekét, annak számára nyugdíj-kiegészítést is biztosítunk. Majd pedig 2018-ban döntöttünk arról, hogy bevezettük a gyermekek otthongondozási díját, így aki 2010-ben otthon ápolta a gyermekét, súlyos állapotú gyermekét, 37 ezer forintot kapott, most pedig 232 ezer forintot kap ugyanez a személy, tehát ez egy jelentős emelkedés volt az elmúlt évek során. De sajnos, amikor erről szavaztunk, akkor az ön frakciótársai, akik azok közül már akkor is képviselők voltak, igaz, egy másik párt formációjában, de éppen azzal foglalatoskodtak, hogy Latorcai elnök úr elől elfoglalják a pulpitust a parlamentben és nem azzal, hogy megszavazzák ezt a javaslatot. Nem, nem szavazták meg önök, mert éppen akkor szirénáztak meg szelfizgettek, és nem volt annyira fontos a Mi Hazánk akkori országgyűlési képviselőinek, amikor még jobbikos képviselők voltak, hogy támogassák ezt a javaslatot. Jobb lett volna, ha akkor támogatják a gyermekek otthongondozási díját és a 30 százalékos ápolásidíj-emelést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mikor?” címmel. Dávid Ferenc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Elnök Úr! Ha valaki Nagy Márton gazdasági nyilatkozatából tájékozódna, azt gondolhatná, hogy működik az infláció elleni vakcina, és érdemben sikerült leszorítaniuk a drágulást. Azonban februárról márciusra 1 százalékot sem csökkent az orbáni infláció, vagyis nem értem, mire annyira büszkék. A tartósan 25 százalék feletti átlagos inflációra vagy a 40 százalék feletti élelmiszerár-emelkedésre? Továbbmegyek, még csak számokra sincs nagyon szükség: elég bemenni a boltokba, hogy lássuk, nincs itt semmiféle infláció elleni vakcina, az orbáni infláció még mindig fékezhetetlenül tombol. Megannyi család és nyugdíjas szembesülhet vele nap mint nap, hogy mit intézett nekik a híresen családbarát kormány: egyre nehezebb a bevásárlás, lassan a kenyér luxuscikknek számít, és már azt sem engedhetik meg maguknak, amit egy évvel ezelőtt még igen. Ennek ellenére önök mégsem tesznek semmit az emberek megsegítésére. A nyugdíjak elértéktelenedtek, a fizetések emelése nem ellensúlyozza az áremelkedéseket. Attól, hogy önök javulásról beszélnek, és hergelik az embereket, se olcsóbbak nem lesznek az élelmiszerek, se több pénze nem lesz a magyaroknak. Az árnyékkormány szerint igazi segítségre van szükség, az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésére, negyedévenkénti nyugdíjkorrekcióra és a kereskedelmet terhelő extraadók eltörlésére. A gazdasági-társadalmi válságot önök okozták, és amíg önök vannak kormányon, az orbáni infláció is velünk van. De legalább tegyenek úgy, mintha érdekelné önöket a magyarok sorsa! Ezért mára az árnyékkormány maradt Magyarország egyetlen reménye arra, hogy újra megfizethető legyen a bolti bevásárlás. Kérdezem: mikorra várhatják a magyar családok és nyugdíjasok, hogy végre valódi segítséget kapjanak az orbáni inflációval szemben? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szomszédban zajló háború és az arra meghozott szankciók gazdasági válságot, háborús inflációt, áremelkedést és bizonytalanságot hoztak egész Európában. A kormány célja, hogy ’23 végére egy számjegyűre csökkentse a szankciós inflációt. Jó úton haladunk, meggyőződésünk szerint januárban tetőzött az infláció, a januári-februári trendfordulót követően pedig megindult a mérséklődés. [[Egy hang a Jobbik soraiból: Wow!]] Az élelmiszerárak decemberben 44,8 százalékkal emelkedtek, januárban ez 44, februárban 43,3, márciusra 42,6-ra mérséklődött. Csökkent a háztartási energia inflációja is, a decemberi 55,5 százalékot követően januárban 52,4, februárban 49, márciusban 43,1. Hasonlót látunk az üzemanyagok esetében is: januárban 26,3, márciusban 23 százalék volt a drágulás lassan, de trendszerűen, láthatóan csökken. A legfontosabb feladatunk, hogy a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben továbbra is megvédjük a családokat, a nyugdíjasokat, a teljes foglalkoztatottságot és a rezsicsökkentést az átlagfogyasztás erejéig. Az áruházak egyébként egymásra licitálva jelentik be az árcsökkenéseket a fogyasztóvédelmi lépések és a fogyasztóvédelmi adatbázis következtében. Hangsúlyozni szeretném, hogy az infláció nem csökken, hanem azt csökkentjük. A kormány eddig mintegy húsz intézkedést hozott, amelynek hatását az előbb említett számsorok meggyőzően önön kívül mindenki mást meggyőzően bizonyítják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „A taxisoknak csak megszületni volt nehéz?” címmel. Lukács László György képviselő urat, frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A gazdasági válság, az Orbán-infláció, a magas benzinár mindenkit nehéz helyzetbe hozott, a kis- és középvállalkozások bevételei is folyamatosan csökkentek, sokuk hónapról hónapra él. Kivéve a taxisok, ők nemhogy a túlélésre játszanak, mint más vállalkozások, de még kifejezetten nyertesei az elmúlt időszaknak. Ők voltak ugyanis azok, akik a kommunista stílusú üzemanyagár-sapka részbeni eltörlése idején is olcsón tankolhattak. Ők lettek a kivételezettek a katajogviszony pofátlan és villámgyors szűkítésekor, de ők voltak azok, akik az ügyes érdekérvényesítésnek, valójában a zsarolásuknak köszönhetően 50 százalékos díjemelést tudtak kicsikarni a döntéshozóktól. Az emberek egyre többen teszik fel a kérdést Budapest-szerte: a taxisoknak csak megszületni volt nehéz? És megalapozottan, hiszen a velük szemben tett engedményeknek se szeri, se száma. A lakosság mindeközben verseny híján egyre drágábban tud taxizni, köszönhetően annak, hogy a kormány ügyesen kiszorította a konkurensnek számító, innovatív és modern fuvarmegosztással foglalkozó vállalkozásokat, például az Ubert. Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik-Konzervatívok fontosnak tartja a vállalkozások kiemelt segítését, ami számukra alacsony adókat, egyszerű adminisztrációt és a tisztességes boldogulást biztosít. De mindezek mellett abban is elkötelezettek vagyunk, hogy a vállalkozások versenyző módon működjenek, ne lehessen a verseny kizárásával vagy korlátozásával, zsarolással a szolgáltatásokat a végtelenségig drágítani. A jelenlegi taxisszabályozás álláspontunk szerint egyoldalú, a lakosság felé pedig igazságtalan. Egy normális országban egy ilyen szabályozás meg sem születhetett volna. Mindezekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat: miért kivételez látványosan a jelenlegi fideszes kormány a taxisokkal a lakosok kárára, és mikor lesz már ennek vége? Miért tartja fontosabbnak a taxisok támogatását a jelenlegi fideszes kormány, mint más vállalkozásokét? Tervezike a taxisokra vonatkozó szabályok módosítását? És végső soron: miért és meddig hagyja a jelenlegi fideszes kormány, hogy a taxisok zsarolással emeltessék a díjaikat? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[13.40]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A választ Nagy Bálint államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A leghatározottabban visszautasítom azokat a vádakat, amelyeket ön most itt a kérdésében előadott, ugyanis a kormány semmilyen szinten nem tesz különbséget a magyar kis- és középvállalkozások között azok támogatása tekintetében, sőt mindent megteszünk annak érdekében, hogy a vállalkozások ebben a nehéz világgazdasági helyzetben is tudjanak ne csak működni, de jól működni, legyen szó akár taxis vállalkozásokról vagy akár bármilyen más vállalkozásról. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az, hogy eddig 20 olyan intézkedést hozott a kormány, ami a szankciós infláció letörésére, a családok, a vállalkozások, a munkahelyek védelmére szolgál. Kiterjesztettük a kamatstopot a kis- és középvállalkozások hiteleire, több száz milliárd forintos kerettel támogatjuk az energiaintenzív vállalkozásokat, meghirdettük a gyármentő programot, a Széchenyi-Kártya-programot, és még sorolhatnám. Mindezek után az a vád, hogy a kormány különbséget tenne az egyes vállalkozások között, semmiképpen sem igaz. A személytaxi-szolgáltatás végzésére vonatkozó szabályok tekintetében a legfrissebb szabályozás 2022. október 19-én jelent meg egy kormányrendelet formájában. Ebben a rendeletben többek között megteremtettük a jogszabályi feltételeit annak, hogy a taxiszolgáltatók bekapcsolódhassanak a közlekedési közszolgáltatásba. De a rendelet számos szigorítást is tartalmaz. Szigorítottuk a taxisengedélyek kiadásának a számát, hogy a nem megbízható vállalkozásokat hatékonyan ki lehessen szűrni a piacról, vagy például szigorítottuk a taxisfuvar-szervezők működésének a feltételeit is. Ami az Ubert illeti: ha az a kérdés, hogy mikor térhet vissza az Uber Magyarországra, azt a választ tudom önnek adni, hogy a kormány részéről bármikor. A kormány soha nem tiltotta ki ezt a szolgáltatást, annyit kért csupán a kormány, hogy azokat a fogyasztóvédelmi, színvonalbeli és elsősorban közlekedésbiztonsági szabályokat, amiket a taxisoktól is megkövetelünk, ők is legyenek kedvesek betartani. Ismételten megkérem tehát tisztelt képviselő urat, hogy ne próbálja a kormányt téves információk politikai szlogenként történő felhasználásával rossz színben feltüntetni, és kérem, igyekezzen tartózkodni attól, hogy különbséget tesz a magyar vállalkozások között. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának következő felszólalója Komáromi Zoltán képviselő úr, aki kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hajlandóake érdemben foglalkozni az egészségüggyel, vagy megvárják, míg végleg összeomlik?” címmel. Komáromi Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tizenhárom évük volt arra, hogy bizonyítsák: önöknek valóban fontos a magyar emberek, élete, egészsége, jóléte, amit propagandájuk a mi pénzünkből naponta a képünkbe is tol. Ehelyett mind sötétebb fellegek tornyosulnak az egészségügy egén. Ajkán be kellett zárni, majd lakossági tiltakozás miatt végre megnyitották a sürgősségi osztályt. Szolnokon, Tatabányán, Kalocsán, Mosonmagyaróváron, Mohácson, Szentesen a kórházak szülészeti, illetve gyermekosztályain tarthatatlanok az állapotok. Sátoraljaújhely polgármestere a múlt héten segélykiáltással felérő nyilatkozatot tett a kórházuk működőképességének fenntartását követelve. 2009-hez képest 4,5-szeresére nőtt a betöltetlen háziorvosi, 8-szorosára a betöltetlen házi gyermekorvosi körzetek száma. 13 ezerről 112 ezerre nőtt az ezekben lakó gyerekek száma. 37 százalékra nőtt a 65 éven felüli háziorvosok aránya, ami bármikor fenntarthatatlanná teszi a rendszert. Drámaian fokozódik a gyógyszerhiány, mintegy 1500-féle gyógyszert hiába keresnek a betegek a patikákban. A háztartásoknak idén körülbelül 85 százalékkal kell többet költeniük gyógyszerre, mint 13 éve. A születéskor várható élettartam 2021-ben alacsonyabb volt, mint 2010-ben. Államtitkár Úr! Fel kellene ébredni végre, és el kellene kezdeni kormányozni. Javul attól a magyar emberek egészsége, hogy megkísérlik 30 óra alatt kinyírni az Orvosi Kamarát? nem sikerült; vagy hogy visszamutogatnak a 16 évvel ezelőtti kormányzatra, amelynek idején egyébként jobbak voltak az egészségügyi mutatók, mint ma? Nem! Mára az árnyékkormány maradt Magyarország egyetlen reménye, hogy az egészség ügyét ne egy nyugalmazott rendőrtábornok irányítsa, államtitkárainak dilettantizmusával kísérve, hanem segítségül híva azokat az egészségügy talpra állításában érdekelt szakembereket, akikkel ez a kormány mindeddig nem állt szóba, hogy visszarántsák a szakadék legszéléről az egészségügyünket. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön felszólalásának bármelyik mondata ékes bizonyíték a DK egész retorikájára. Tehát hogy hogyan próbálja a saját kiválóságát bizonyítani, egy adatot próbált hozni, mert más adatot nem nagyon tudott hozni: a születéskor várható élettartam. Ez 2010-ben 74 év volt, majd 2019-re 76 évre emelkedett. A világ minden országában a járvány miatt sajnos ebben egy visszaesés volt. Ezért ön kiválasztotta azt az évet, amikor a világ minden országában járvány volt, és mindenhol a várható élettartam csökkent, és ezzel próbálta meg összehasonlítani, hogy önöknek egy járvány nélküli évben a járványmutatói jobbak voltak, mint egy világjárvány sújtotta esztendőben. Ennyit tud a DK, és ön azt mondta, hogy önöknél 74,3 év volt a várható élettartam… akkor 74,1; de az előtte lévő évben, amikor nem volt járvány, és az a normális szám, amit érdemes figyelembe venni, ez 76,1 év volt. Ennyit tudnak önök, tisztelt képviselő úr, megpróbálják így bemutatni a helyzetet, hátha ebben valamivel előrébb tudnak jutni. De nem, tisztelt képviselő úr, a kormányzásunk alatt, hála istennek, két esztendővel nőtt a várható élettartam. Sajnos, hogy volt közben egy járvány, aminek voltak következményei. Ez azért is történhetett meg, mert 1600 milliárd forinttal többet fordítunk az egészségügyre, mint önök. Azért is történhetett meg, mert önök legalizálni akarták a hálapénzt, ezzel szemben mi kivezettük a hálapénzt, nem véletlenül azért, mert két és félszeresére emeltük az orvosok bérét. Amikor önök voltak kormányon, egy háziorvosi praxisnak a bevétele 860 ezer forint volt, most 3 millió 87 ezer. Bevezettünk azóta szűrővizsgálatokat, vastag- és végbélszűrést, a HPV-oltást ingyenessé tettük, mindenki számára felkínáltuk. Ezzel szemben önök a választási kampányban milyen egészségügyi programot mondtak? Hogy bezárják a kórházak felét. László Imre is, ön is erről beszélt; hogy fizetőssé teszik újra az egészségügyet. Itt, a parlamentben is megerősítette Gyurcsány Ferenc, és önök azóta is, hogy visszahoznák a vizitdíjat és a kórházi napidíjat. Na, ebből az emberek már nem kértek, és a jövőben sem fognak kérni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Hajlandóe támogatni a kormány a tudás szélesebb körű terjedését?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésre a miniszterelnök megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter úr megbízásából és felkérésére Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik-Konzervatívok közössége a „Mentsük meg a könyveket!” programjának kidolgozásakor azzal szembesült, hogy míg a könyvek amúgy nagyon helyesen 5 százalékos áfakulccsal adóznak, az e-könyvek esetében a szoftverekre jellemző 27 százalékos kulccsal találkozunk. Ez a könyvkiadók területén komoly problémákat okoz, számos kiadó nehézséget és sok esetben ráfizetést szenved el az e-könyvek kiadása terén, hiszen ezek jogdíjainak beszerzése is fajlagosan sokkal magasabb költséggel járhat, mint a hagyományos engedélyek, és azt látjuk, hogy ebből kifolyólag a papíralapú kiadványok sokszor igen alacsony példányszámban kerülnek forgalomba, sőt gyakran kikerülik a tipikus könyvesbolti forgalmazást, így még kevesebb emberhez juthat el a tudás. Ha viszont az e-könyvek is olyan adókulccsal kerülhetnének kiadásra, mint hagyományos társaik, ez az idézőjeles piaci zavar megszűnne, a könyvek által közvetített tudás pedig még szélesebb körben terjedhet, s kapna egy esélyt, hogy megőrizze legalább az eddigi pozícióját a kizárólag internetes információterjesztéssel szemben. Látható, hogy óriási nehézségekkel szembesültek ezek a könyvkiadók az utóbbi években, a példányszámok zuhanása már-már megállíthatatlannak tűnt, éppen ezért az ő pozícióik megőrzésének az egyik útja lehet, ha tudják bővíteni a portfóliójukat, és ha az e-könyvek kiadása rentábilisabbá válik. Az pedig már filozófiai kérdés, hogy az ilyen nehéz helyzetben lévő könyvkiadók tevékenysége után akare a magyar kormány magasabb adóbevételt realizálni, akare 27 százalékos áfakulcsból, ha úgy tetszik, extraprofitot szerezni olyan esetekben, amikor kis- vagy közepes méretű könyvkiadók a létükért küzdenek. [[13.50]] A mi javaslatunk nem igényel tetemes költségvetési forrást, ám annál inkább szimbolikus erejű. Adódik a kérdés: a kormány nyitotte a magyar tudás szélesebb körben való terjedésének, terjesztésének támogatására? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön előszeretettel javasol áfacsökkentéseket itt a parlamentben, nemcsak ebben a témában, hanem több más témában is. Hozzáteszem, hogy ez egy természetes ellenzéki viselkedésmód, hogy a parlamentnek azt javasoljuk, hogy csökkentse az adókat. Azonban hogyha megvizsgáljuk az ön és pártjának a szerepvállalását azokban az esetekben a parlamentben, amikor adócsökkentésről, áfacsökkentésről szavazunk, akkor az önök tevékenysége eléggé álságos. Álságos, mert utoljára 2016-ban szavaztak meg áfacsökkentést itt a parlamentben, akkor a sertéshús áfája kapcsán, ezt támogatták. Aztán 2017-18-19-ben is volt áfacsökkentési javaslat a parlamentben, ezek, mondjuk, alapvető élelmiszerek voltak, nem az e-könyvről szóltak, de azt önök már nem tudták támogatni. Tehát önök egyszer támogatják az áfacsökkentést, egyszer nem támogatják. Én megértem, hogy javaslattal élnek. Örülök annak, hogy elmondta, hogy a nyomtatott könyvek, a napilapok és az időszakos kiadványok kedvezményes áfakulcsban adóznak, és valóban úgy van, hogy az e-könyv esetében ez nem így van. Ezt a kormány annak idején mérlegelte, és megállapította, hogy a nyomtatott könyvek gyártása, raktározása és terjesztése az elektronikus könyvekénél jóval összetettebb és költségesebb feladat, és ezért kapott a nyomtatott könyv kedvezményes áfakulcsot, míg az elektronikus könyvek előállítása és kereskedelme kevésbé erőforrás-igényes, így még a magasabb áfatartalom mellett is jóval kedvezőbb az áruk. Ezért született az a döntés, hogy az e-könyvek maradnak a nem kedvezményes áfakulcs kategóriában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mikor fejezik végre be a magyar munkavállalók olcsó kiárusítását?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az orbáni infláció adatai elrettentő képet mutatnak, azok még a háború dúlta Ukrajnáénál is rosszabbak egyébként. Az év első három hónapjában a tavalyi esztendő azonos időszakához képest 25 százalék feletti pénzromlást mértek. A trendfordulót nem látjuk, tehát iszonyatos sebességgel ég el a magyarok megkeresett vagy megtakarított pénze. Mondjuk, honfitársaink bő kétharmada ez utóbbival, a megtakarítással sajnos gyakorlatilag nem rendelkezik. Hadd legyek már annyira nacionalista, hogy szíven üssön az Eurostat 2021-es adata, miszerint már Romániában is többet fogyasztanak, tehát jobban élnek, mint nálunk. Hogy a világ top 10-es élelmiszerár-drágulási csoportjába kerülést eredményező abszurd produkció, tehát az, hogy egy kiváló agrár- és élelmiszeripari adottságokkal rendelkező országban csaknem 50 százalékos élelmiszerár-robbanást sikerült elérni, miként ront a képen, abba jobb bele sem gondolni. Sok oka van annak, hogy idáig jutottunk. Az egyik a jelenlegi fideszes kormány által vallott szociopata, neoliberális dogma, ami hazánk versenyképességét az olcsó munkaerőben, a magyar emberek kizsákmányolásában látja. Tavaly nálunk adókkal és járulékokkal együtt 10,7 euró volt egy órányi átlagos munkaerőköltség, Szlovákiában ezzel szemben ez 15,6 euró volt, ennyivel keresnek többet, ennyivel költhetnek többet a humántőkeképző-rendszerekre is. Az alacsony magyar bérek viszont kis nyugdíjakat, valamint leépülő egészségügyet, oktatásügyet, illetve gyenge belső felvevőpiacot jelentenek, ez pedig megpecsételi a zömmel belföldre termelő hazai kisvállalkozók sorsát. Márpedig a Jobbik-Konzervatívok közössége hisz abban, hogy egy normális országban az anyagi függetlenséggel rendelkező, magabíró polgárság adja a társadalom gerincét. Kérdezem tehát: hogyan lesz év végére egy számjegyű a magyar emberek pénzét felzabáló orbáni infláció? Mikor hagynak végre fel a magyar munkavállalókat olcsón kiárusító, Latin-Amerikába, illetve a fenébe való politikával? Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A háború és a szankciók okozta nehéz helyzetben a kormány eddig mintegy 20 intézkedést hozott az árak megfékezése, a családok, a nyugdíjasok és a gazdaság megvédése érdekében. Az infláció tehát nem csökken, hanem csökkentjük. ’23 januárjában tetőzött az infláció, majd állításával ellentétesen a februári trendfordulót követően megindult a mérséklődés. A trend jó, de abban egyetértünk, hogy ennek ütemét gyorsítani kell. A cél az, hogy ’23 végére egy számjegyűre csökkenjen az infláció. Az élelmiszer-drágulással szembeni versenyhatósági fellépés is elősegíti a fogyasztói árak csökkenését; az élelmiszerárak éllovas alapon decemberben még 48,8 százalékkal emelkedtek ez januárban 44, februárban 43,3, márciusban pedig 42,6 százalékra csökkent. A trend tehát egyértelmű, az ütemet valóban gyorsítani kell. [[Dr. Brenner Koloman: Ez nem trendforduló!]] A kormány továbbra is a teljes foglalkoztatás elérésén és a munkaalapú gazdaság kiépítésén dolgozik. 2010-ben 11 százalékos volt a munkanélküliség; ’23-ban ez 3,6 százalék, ami minden nemzetközi statisztika szerint gyakorlatilag teljes foglalkoztatottságot jelent. ’23 januárjában folytatódott a bérek emelkedése; egy év alatt 16,1 százalékkal emelkedtek a bruttó keresetek; 2010-hez képest az átlagos kereset a 2,6-szorosára növekedett. Az intézkedések működnek, Európában csak Magyarországon és Bulgáriában növekedtek a reálbérek. Magyarországon a befektetők alapvetően már nem az olcsó, hanem a képzett és megbízható munkaerőt keresik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most az azonnali kérdések órája következik. Tisztelt Ház! Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője, az Országgyűlés alelnöke, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek: „Miért nem történik semmi a Teréz- és Erzsébetvárosban elkövetett választási csalások ügyében?” címmel. Tisztelt Alelnök Úr! Legfőbb ügyész úr távolléte miatt Ibolya Tibor legfőbbügyész-helyettes urat jogosította fel a válaszadásra. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Oláh Lajos: Igen.]] Nagyon szépen köszönöm, hogy jelzi alelnök úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Oláh Lajos alelnök urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Ügyészség! 2018-ban lehettünk szemtanúi annak a szégyenletes eseménynek, amikor is választási csalás történt Teréz- és Erzsébetvárosban. Legalább 341, sorrendiségében is azonos ajánló szerepelt eltérő aláírással a Fidesz és a Lendülettel Magyarországért! párt jelöltjének az ívein. Ezen túlmenően a Fidesz listáján legalább 9 esetben elhunyt vagy már a körzetben nem lakó személy adatai is megtalálhatóak voltak, és ezek közül többen a kamupárt aláíróiként is szerepeltek. Még egyszer mondom: több olyan halott volt, aki a Fidesz ajánlóíveit és a Lendülettel párt ajánlóíveit is aláírta. A 2022. évi választás alkalmával ismét választási csalás történhetett, ugyanis a Fidesz és három kamupárt a választás elveit, tisztaságát is megszegve kísérletet tett a választás eredményének befolyásolására, amely kapcsán újabb feljelentések történtek. Ugyanekkor a fővárosi választási bizottság és a helyi választási bizottság is tett ilyen lépést a nyomozó hatóság felé, mindamellett több állampolgár is jelezte, hogy személyesen is feljelentést tesz a nyomozó hatóságnál, mivel az először biztosított elektronikus hozzáférés során észlelte, hogy olyan szervezet is megjelölte ajánlóként, akit nem támogatott. Hatalmas felháborodás övezte a történteket, és csak néhány adatot hadd mondjak! A Fidesz- és a Thürmer-listákon 127 ember neve egyezett; 56 név esetében azonosak voltak az adatok, eltérő aláírásokkal, tisztelt ügyészség! [[14.00]] A Fidesz- és a Gattyán-listákon minimum 26 egyező nevű ember szerepelt eltérő aláírással, a Fidesz listáján minimum négy elhunyt szerepelt, míg a Gődény-lista rengeteg elhunyt adatával volt tele, s több áthúzott, de leadott íven ábécésorrendben szerepeltek ezek a nevek. Csaltak és lebuktak. Kérdezem: miért nem történt semmi a Teréz- és Erzsébetvárosban elkövetett választási csalások ügyében? Miért hagyták annyiban az ügyet? Történtek egyáltalán kihallgatások a helyi pártok vezetőivel, jelöltjeivel, kamupártokkal? Kérdezem az ügyészséget: hány olyan embert hallgattak meg, akinek a neve több íven szerepelt, eltérő aláírásokkal? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. A válaszra megadom a szót Ibolya Tibor legfőbbügyész-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Képviselő Úr! Pozitív fejleményekről tudok beszámolni a kérdésével kapcsolatban. Ahogy ön is itt az előbb elmondta, tavaly márciusban három ügyben rendelt el nyomozást a Budapesti Rendőr-főkapitányság. Két ügyben határozott előrelépés történt, illetve mind a három ügyben határozott előrelépés történt, de az egyik ügyben még nem történt gyanúsítotti kihallgatás. Egy ügyben tavaly december 7-én gyanúsítotti kihallgatás történt, a nyomozó hatóság az eljárást vádemelési javaslattal április 12-én megküldte a Budapesti VI. és VII. Kerületi Ügyészségnek. Biztosíthatom a képviselő urat, hogy a rendelkezésünkre álló 30 napon belül állást fogunk foglalni az eljárás mikénti befejezésével kapcsolatban. És van még egy ügy: ebben az ügyben is tavaly december 7-én gyanúsítotti kihallgatás történt, ebben az ügyben a nyomozás úgynevezett iratismertetési, iratátadási szakban jár, ami azt jelenti, hogy nagyon rövid időn belül itt is a nyomozó hatóság át fogja adni az ügy iratait az ügyészségnek; ugyanígy, ahogy az előző ügyben, ebben az ügyben is a rendelkezésünkre álló 30 napon belül döntést fogunk hozni az ügy mikénti befejezését illetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, legfőbbügyész-helyettes úr. Egyperces viszonválaszra alelnök urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Meg fogjuk nézni ezeket a fejleményeket, amiket az ügyészség itt elénk tárt. Kíváncsian várjuk. Sajnos azt látjuk, hogy ami ’18-ban történt, öt évvel ezelőtt, abban semmilyen fejlemény nincs, annak a parlamenti ciklusnak úgy lett vége, tisztelt ügyészség, hogy semmilyen eljárás nem történt. Lehet, hogy olyan ült a Fidesz sorai között, és olyan szavazott, aki választási csalást követett el. Eljárást kellett volna indítani vele szemben, és lehet, hogy végig szavazott kétharmados törvényekkel kapcsolatosan is. Ezért én arra buzdítok mindenkit, hogy próbáljuk már ezeket az ügyeket komolyan venni, ha fontos a demokrácia, és egy választási csalást ne öt évvel később vizsgáljunk meg. Ha ezekben az ügyekben gyorsabban fejlemény van, annak csak örülök meg fogom nézni , amennyiben nem, akkor itt a parlament keretei között folytatjuk ezt a beszélgetést. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a legfőbbügyész-helyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! 2018-as ügyekkel kapcsolatosan önnek nem tudok itt most részletes tájékoztatást adni; amennyiben ezekkel az ügyekkel kapcsolatosan kérdése van, akkor nyugodtan forduljon írásban a legfőbb ügyész úrhoz, részletes tájékoztatást fog kapni. A 2020-2022-es ügyekkel kapcsolatban pedig úgy gondolom, hogy nem beszélhetünk az eljárás elhúzódásáról, hiszen a nyomozás elrendelését követően gyakorlatilag kevesebb mint egy éven belül, tíz hónapon belül gyanúsításokra került sor, és ahogy az előbb elmondtam, az ügyekben nagy valószínűséggel vádemelés fog történni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, legfőbbügyész-helyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf képviselő urak, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Momentum-frakció soron következő kérdését feltenni kívánó képviselője következik, azaz Bedő Dávid képviselő úr, aki azonnali kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Kérem, válaszoljon, Miniszter Úr!” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Nagy Bálint államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt… [[Jelzésre:]] Ágh Péter államtitkár urat illeti majd a szó, amennyiben képviselő úr elfogadja válaszadásra. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, jelzi képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét, és én bocsánatot kérek, mert épp a takarásból még azt hittem, a megelőző, szemben lévő államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Visszaállítja az órát, ha megkérem? [[Rétvári Bence: Vissza van állítva.]]
Természetesen.
Köszönöm szépen. Pár hete derült ki, hogy 12 magyar kastélyt szeretnének magánkézbe adni. 12 olyan kastélyt, amelyet az elmúlt években újítottak fel, közel 35 milliárd forint értékben, és amelyek összértéke meghaladhatja a több száz milliárd forintot is. De nem elég, hogy nemzeti kulturális értékeket akarnak magánkézbe adni, mindezt teljesen ingyen tennék. Ezt maguk privatizációnak nevezik, pedig erre van egy sokkal egyszerűbb és közérthetőbb szó: lopás. Ugyanis a nemzeti vagyon ilyen módú elherdálása nem más, mint az ország kifosztása. Biztos vagyok benne, hogy majd elmondja, hogy a brüsszeli elhibázott szankciós politika miatt nem tudják fenntartani ezeket a kulturális értékeket, ezért kénytelenek szétosztogatni. Meg hogy majd jobb gazdái lesznek a magáncégek ezeknek az épületeknek. De a valóság az, hogy az elmúlt 13 év bebizonyította, hogy minden ilyen kamuindok mögött az áll, hogy hogyan tudják a saját köreiket gazdagítani. Persze, a történet itt még nem ér véget. Nem elég, hogy ismét százmilliárdokat készülnek elajándékozni, a törvénytervezet még a parlament elé sem került, de az érintett kastélyok munkavállalóit már el is kezdték kirúgni. Egypár napja jártam Füzérradványon és Edelényben, és érdekes módon mindkét kastélynál létszámleépítés van. A füzérradványi kastélyból 12 embert, az edelényi kastélyból pedig 20 embert raknak az utcára. Az országos kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó állami cégtől nemrég jött a hír, hogy összesen 168 embert rúgnak ki. Vajon ezek közül mennyi olyan van, aki az érintett 12 kastélyban dolgozik? Államtitkár úr, mondja el az igazat! Azért rúgnak ki ennyi embert, mert már tudják előre, hogy nem lesz rájuk szüksége az új tulajdonosoknak? Adjon egyértelmű választ: miért ajándékoznak el ingyen magyar kastélyokat, és hány embert terveznek kirúgni az érintett 12 kastélyból? Köszönöm. [[Tordai Bence és dr. Harangozó Tamás tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Ágh Péter államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Őszintén szólva, nagyon hogy mondjam? – aggályosnak tartom, hogy vannak olyan baloldali képviselők, akik a nemzeti értékeink megőrzése kapcsán aggódnak és gondolkodnak, hiszen ha visszatekintünk a 2010 előtti időszakra, akkor pontosan ők voltak azok [[Tordai Bence: Személyesen Bedő Dávid?]] , akik mindent megtettek azért, hogy a 2015 előtti kormányzás alatt tudatosan gyengítsék a nemzeti kultúrát. Rengeteg épített nemzeti örökséget és műemléket hagytak leromlani, az állapotuk akkor tovább romlott, a felújítások pedig elmaradtak. A nemzeti kormány ehhez képest fontosnak tartotta, hogy lépésről lépésre megmentse azt az örökséget, amelyet az elődeink ránk hagytak. Tulajdonképpen az elmúlt évek kastély- és várfelújításai ebbe a programba illeszkedtek. Ennek ellenére természetesen még vannak olyan műemlékek, amelyek megmentése érdekében majd a jövőben további lépésekre lesz szükség. Az örökségvédelem és a műemlékvédelem tehát kiemelten fontos a magyar kormány számára. Azt gondolom, hogy ugyanakkor érdemes lefolytatni vitát arról, hogy hogyan, milyen formában fognak tudni felújításra kerülni a műemlékeink. Emellett pedig azt is érdemes megnézni, hogy milyen módon lehet további forrásokat bevonni azért, hogy a műemlékeink tartósan a magyar emberek számára elérhetővé váljanak. Az Építési és Közlekedési Minisztérium tulajdonképpen ebben keresi a megoldást, erről folytat párbeszédet, ezzel kapcsolatban készítettek az érintettek koncepciókat. Ezt a célt szolgálja tehát ez a bizonyos koncepció, amelynek a keretében azt keressük, hogy miként lehet a magántőkét úgy bevonni, hogy az hozzájáruljon az érintett épületeknek a tartós fennmaradásához. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bedő Dávid képviselő urat illeti a szó. [[14.10]]
Köszönöm szépen. Megint, szokás szerint mellébeszél! Semmilyen kérdésemre nem válaszol! Ön 2010-ről kezdett el hablatyolni, miközben én 2010-ben 18 éves voltam! 18! Semmi közöm nem volt az akkori kormányokhoz az égvilágon. [[Rétvári Bence: Egy listán indulsz velük! Gyurcsány szekerét tolod!]] De mégis rólam beszél. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Hogyha valóban fontos lenne önöknek a műemlékvédelem, akkor nem 12 darab frissen felújított kastélyt adnának oda, teljesen ingyen, magánkézbe! Van egy csomó lerohadt kastély az országban! Miért nem azokat ajándékozzák el? [[Rétvári Bence: Hogy beszél? Hogy beszél? Leromlott, úgy kell mondani.]] De továbbra sem válaszolt a kérdésemre! Egy nagyon egyértelmű számot várok öntől. Nekem az volt a kérdésem, hogy hány embert rúgnak ki az érintett 12 kastélyból. Összesen 168 embert rúgnak ki a NÖF-től; hány ember ezek közül az, aki a 12 érintett kastélytól kerül elbocsátásra? Egy számot várok öntől államtitkár úr, semmi mást! Köszönöm. [[Tordai Bence tapsol. Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Ágh Péter államtitkár urat is, parancsoljon!
Értem a képviselő úr hevességét. Kordont bontani önt már láttuk, illetve az ön párttársait. Tessék megnyugodni! Azt gondolom, hogy mindannyiunk közös feladata az, hogy a nemzeti örökségünk megfelelő módon megőrzésre kerüljön. Ebben a helyzetben, azt gondolom, kiemelt cél az, hogy ehhez megtaláljuk a megfelelő partnereket, és méltó módon meg tudjuk őrizni a közös örökségünket. Ennek keretében ahogy elmondtam keressük azt, hogy milyen módon lehet a legjobb módon a kastélyokat fenntartani, és hogyha szétnézünk az európai példák között, akkor azt láthatjuk, hogy különböző megoldások vannak; Csehországban például visszakerültek a kastélyok az eredeti tulajdonosokhoz. Nem ördögtől való gondolat tehát az, hogy ne az állam működtesse az ilyen ingatlanokat. Találjuk meg azokat a szereplőket, akikkel együttműködve ezeket az örökségeket a jövő nemzedékeinek is át tudjuk adni! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Sokadszorra az M9-ről” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Ágh Péter államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Harangozó Tamás szólásra emelkedik és bólint.]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! 2003-ban adták át a Szent László hidat és azt a néhány tíz kilométeres szakaszt az M9-es autóútról. Húsz éve várja Szekszárd, Dombóvár, Bonyhád és a túloldalon Bács-Kiskun megye, hogy ez az M9-es út, ahogy megígérték, megépüljön. Néhány évvel ezelőtt szinte hideg vízként érte az ott élő embereket, hogy a kormány újabb nyomvonalat jelölt ki, és nagyon úgy tűnt, hogy az M9-es autóút nem Szekszárd térségében fog megépülni. Többször kérdeztem a kormány tagjait. Gulyás Gergely elismerte az alternatív útvonal létezését, de azt ígérte itt, ezen ház falai között, hogy olyan döntést fog hozni a kormány, amelynek Szekszárd és térsége nem lesz vesztese. Nyilvánvalóan arra gondolhatott miniszter úr, hogy a két nyomvonal egyszerre fog megépülni. Azt is elismerte a miniszter úr, hogy a kormány erről még nem döntött. Ehhez képest 2022 márciusában, a választási kampány hevületében Horváth István, Szekszárd fideszes országgyűlési képviselője a következőt írta ki a Facebookjára: „Az M9-es autópálya Szekszárdot érintő nyomvonalon épül meg. Minden ezzel ellentétes híresztelés valótlanság, politikai zavarkeltés a baloldali politikusok részéről. Előre megyünk, nem hátra.” Kérdezném hát államtitkár urat: eltelt ismét egy év; se híre, se hamva sem kormánydöntésnek, sem a Közlönyben bármilyen döntésnek, hogy merre is megy most akkor Szekszárd térsége. Hol van az a kormánydöntés, amely kijelölte az M9-est? Mikor épül meg az M9-es Szekszárd-Dombóvár szakasza és a Bács megyei szakasz; vagy úgy is kérdezhetném, hogy megépüle egyáltalán ez a szakasz, vagy a fideszes képviselők közül a mohácsi lobbi győzött, és Szekszárd és Tolna megye térsége pedig vesztett, ismét. Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban. Dr. Brenner Koloman: Nekik Mohács kell!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Ágh Péter államtitkár úrnak, parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Elöljáróban el szeretném mondani, hogy egy út építésével, azt gondolom, hogy mindig az ország nyer, és az ország polgárai a haszonélvezői ennek; attól függetlenül, hogy hol élnek. Elöljáróban azt is el szeretném mondani, hogy ha a kormány tevékenységére rátekint, akkor azt láthatja, hogy az útépítések tekintetében a mobilitás ilyen való elősegítése érdekében rendkívül elkötelezett tevékenységet folytatott. Magyarországon a legtöbb gyorsforgalmi út, a legtöbb autópálya és a legtöbb útfelújítás a jelenlegi kormány hivatali ideje alatt valósult meg, ami, azt gondolom, nagyon komoly változást hozott el az elmúlt 12 évben. A kormány tehát prioritásként kezeli a közúti közlekedés fejlesztését. Kiemelt szándéka továbbra is a közúti közlekedés színvonalának folyamatos javítása. Ennek keretében történt meg a megyei jogú városok bekötése a négysávos utak rendszerébe. Tovább folytatjuk azt a munkát, amelynek kere-tében az autópályákat az országhatárig el kívánjuk vezetni a nemzetközi gyorsforgalmi úthálózatba, és emellett fontosnak tartjuk a technológiai, ipari központok elérhetőségének a javítását, a meglévő úthálózat fejlesztését, az elkerülő utak építését. Budapest és környéke tranzitforgalom alóli tehermentesítése mindannyiunk közös érdeke, ennek pedig fontos eleme a folyamatban lévő M0-M9 közötti gyűrű közlekedésfejlesztési tervének kidolgozása és annak mielőbbi megvalósítása. Az M9 nyomvonalának vonatkozásában a cél az, hogy a nyugati-déli-keleti országrészt is felölelő közúti gyűrű alakulhasson ki. Tájékoztatom a képviselő urat, hogy az M9-es út 51. és 54., valamint 54. és 53. számú főút közötti szakaszát érintő előkészítési feladatok keretében környezeti hatástanulmány készítésére, valamint környezetvédelmi engedélyek kiadására került sor. A környezetvédelmi engedély kiadásával a nyomvonal kijelöltnek tekinthető. Ez a nyomvonal biztosítja az M9-es Szeged felé való kapcsolatát, illetve akár a Szerbia felé való leágazást is, így egy elválási csomópont kialakításával akár mindkét irány is kiszolgálható. Ugyanakkor a dunántúli nyomvonal kapcsán vizsgálatok, szakértői egyeztetések folyamatban vannak még. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! Még egyszer idézem, jó? „Az M9-es autópálya Szekszárdot érintő nyomvonalon épül meg. Minden ezzel ellentétes híresztelés valótlanság, politikai zavarkeltés a baloldali politikusok részéről.” Én nem tudtam, hogy ön baloldali politikus, tisztelt államtitkár úr, de amit itt válaszként hallottunk, az még zavarkeltésből is 5-ös, minimum. Tehát legyen kedves, egyszerűen, magyarul kimondani: döntött a kormány az M9-es szekszárdi nyomvonala mellett vagy nem döntött? Azért nem döntött, mert máshol épül meg, vagy azért, mert még mindig nem tudtak döntést hozni? A környezetvédelmi engedély, tisztelt államtitkár úr, meg a nyomvonal-kijelölés évtizedek óta, vagy egy évtizede biztos megtörtént már ezen a nyomvonalon. Már régészeti feltárások is történtek. Egy nem történik: a kormány döntése és az út megépítése. Legyen kedves egyszerűen igennel vagy nemmel válaszolni: szekszárdi nyomvonalon épül meg a Szegedet összekötő M9-es út vagy nem szekszárdi nyomvonalon? Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is, parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Az M9-es út egy nagyon nagyszabású koncepció, amely számos projektelemből áll. Tulajdonképpen a Dunántúlt összeköti az Alfölddel, és nyilvánvalóan ebből kifolyólag egy nagyon komoly előkészítésre van szükség, ugyanakkor nagyon komoly forrásokra is van szükség annak érdekében, hogy ez az építkezés meg tudjon valósulni. És ezért fontos elmondani azt, hogy a háború és az elhibázott szankciós politika ahogy nagyon sok fejlesztésre, úgy erre is rányomja a bélyegét. Viszont amint rendeződik a gazdasági helyzet, és amint rendelkezésre állnak azok a szükséges források, amelyek az ilyen jellegű új beruházásoknak az elindításához szükségesek, akkor a kormány minden további intézkedést meg fog tenni a fejlesztések megvalósítása érdekében. Addig is tisztelettel arra kérem képviselő urat, hogy Magyarország számára azok a források, amelyek szükségesek, rendelkezésre álljanak, hogy brüsszeli elvbarátait is támogassa arra vonatkozóan, hogy a hazánk számára kedvező döntés szülessen Brüsszelben. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Brenner Koloman képviselő úr és Lukács László György frakcióvezető úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Jobbik-frakció soron következő azonnali kérdése és a kérdés feltevője következik. [[14.20]] Ennek megfelelően Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Kérem, engedjenek meg néhány észrevételt a készülődő pedagógus-státustörvénnyel kapcsolatosan, illetve tucatnyi konkrét kérdést. Először is, a Jobbik-Konzervatívok közössége számára egyáltalán nem ördögtől való egy hivatásrendi törvény, feltéve, ha az nem rontja, hanem javítja a pedagóguspálya presztízsét. Aztán a tanári fizetésemelést egy ilyen törvényhez kötni valótlan dolog, hiszen ezt bármikor megtehetnék. Illetve a harmadik: Brüsszelre mutogatni, és onnét várni a pedagógusbérek rendezését, a fizetésemelést, ez nem Klebelsberghez illő dolog, hiszen Klebelsberg ezeregyedik alkalommal is el fogjuk mondani, most is elmondom egy trianoni katasztrófát követően nem Párizsban kilincselt, hanem nemzeti erőforrásokat teremtett elő, és abból virágoztatta fel a hazai oktatásügyet. De akkor nézzük a konkrét kérdéseket! Miniszterhelyettes úr, véleménye szerint hogyan fogja befolyásolni a pedagóguspálya vonzerejét, ha a próbaidő akár duplája is lehet a mostaninak, ha a felmentési idő szabályainak változása miatt a nyugdíjba menők háromhavi illetménytől elesnek, ha a jubileumi jutalom még szűkmarkúbb lesz, ha lemondás esetén még fél évre röghöz köthetnék a dolgozót, ha a rendkívüli felmentés szabályait a tervezet szerint módosítják, azaz szigorítják, ha bármikor többórás ingázásra kényszeríthetik a tanárokat, ha a rendelkezésre állási és a napi munkaidő 25-50 százalékkal nőhet, ha a vasárnapi munkavégzés is elrendelhető lesz, ha a továbbképzési kötelezettséget a 60 éves kollégákra is kiterjesztik, és előírható lesz számukra új diploma megszerzése, ha a nevelőtestület autonómiája annyira lecsökken, hogy már csak a házirend ügyében dönthetnek, ha óraadókból állhat majd egy-egy tantestület fele vagy még nagyobb hányada, ha az érdekérvényesítést és a sztrájkjogot gyakorlatilag teljesen lehetetlenné teszik? Várom valóban érdemi válaszait. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Március 2-án hoztuk nyilvánosságra azt a törvénytervezetet, amelyik még messze nincs a parlament előtt, tehát csak egy nyilvánosságban zajló vita folyik róla. Tettük ezt március elején, utána több héten keresztül a szakszervezetekkel, a köznevelés-stratégiai kerekasztallal, az Országos Köznevelési Tanáccsal, a Pedagógus Karral több körben, több szervezettel egyeztettünk, és egyeztetünk is, hiszen ebben a fázisban vagyunk. Immár másfél hónapja tart az egyeztetés, és majd az egyeztetések eredményeként jön létre ennek a törvényjavaslatnak a végső szövege, amit, ha a kormány úgy dönt, akkor benyújt a parlament elé. Tehát itt egy messze-messze megelőző fázisban vagyunk. Ez a javaslat valóban két fontos irányt is felölel. Az egyik irány a pedagógusbér-emelés, egy nagyon nagy léptékű pedagógusbér-emelés, olyan léptékű, amilyen korábban nem volt Magyarországon, és mellette pedig a bérezésben, a bérezés elveiben is egy új elv, amelyik nem a végzettség szintje tehát hogy főiskola vagy egyetem és az életévek száma, tehát a pályán eltöltött évek száma alapján, hanem teljesítmény alapján teljesítménybérként nagyobb részt adva a bérből a teljesítményszempontoknak kíván egy újfajta bértáblát is létrehozni. Azt hiszem, mindenki számára ez egy ideális időpillanat lenne, hogy amikor mindenkinek nő a fizetése, mert mindenkinek nőni fog radikálisabb mértékben a pedagógusok fizetése, akkor legyen egy új elv is benne, hogy akik többet dolgoznak, nagyobb teljesítményt tesznek le az asztalra, az ő esetükben még nagyobb arányú legyen az emelés, illetőleg azt a mindenki által fontosnak tartott kérdést is tudja orvosolni, hogy a pályakezdőknek is nagyobb mértékben emelkedhessen a fizetése. Hiszen az előző életpálya adottságaiból kiindulva, akik régebb óta dolgoztak, a nyugdíjhoz közelebb álltak, csak nekik lehetett magasabb a fizetésük, most arra törekszünk, hogy a fiatalabbaknak is magasabb legyen, hogy ne morzsolódjanak le, hiszen sokan jelentkeznek továbbra is tanárnak, el is végzik az egyetemet, de utána nem ezt a pályát választják, vagy öt éven belül sokan elhagyják ezt a pályát. Ezért kell radikálisabban emelni az ő fizetésüket. Az ön által említett kifogások [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] egy jó része egyébként olyan szabály, amit a munka törvénykönyvéből emel át az új törvény, de innen fogom folytatni az egy percemben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Államtitkár Úr! A szakszervezetekkel történő egyeztetésről beszélt, a szakszervezetek ezt hiányolják, legalábbis az érdemi részét; a látszategyeztetés nem egyeztetés. Ami itt, előttünk fekszik, az tulajdonképpen nem más, mint hogy a tanítás mint értelmiségi hivatás lehetetlenné válik, azért, mert cseléddé degradálják a pedagógusokat. Fizetésemelésről beszél, nagyon helyesen, isten adja, hogy ez így történjen, de mellette ott van számos olyan negatívum, ami ezt a fizetésemelést gyakorlatilag mintegy zárójelbe teszi. Jelezni szeretném, hogy jelen állás szerint több mint 4500 fő jelezte, hogy ezt nem fogják aláírni, otthagyják ezt a pályát. És ha a mostani pedagógushiányhoz ezt a 4500-as létszámot ami csak a jéghegy csúcsa hozzátesszük, akkor ki kell mondani, hogy ez egy merénylet a magyar oktatás, a magyar versenyképesség és a magyar jövő ellen ebben a formájában. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem, ha a pedagógusok egy önálló törvényt kapnak, amelyben a jogállásukat egy önálló törvény rendezi, és nem be van sűrítve sok más nagyon fontos, de más típusú, közszolgálatot ellátó közalkalmazott közé orvos, ápoló, gondozó, kulturális dolgozó , hanem egy önálló ágazati törvényük van, az szerintem a megbecsülés egyik része. A másik része, hogy a teljesítményt akarjuk megbecsülni. Önök ezt elutasítják, én nem tudom, hogy miért. Mert józan ésszel azt elutasítani, hogy aki többet tesz a gyerekekért, az több fizetést kapjon, aki a gyerekekkel 22 órát foglalkozik, az kap egy fizetést, aki 26-ot, az magasabbat. Aki kevesebbet foglalkozik a leszakadó gyerekekkel, kap majd egy fizetést, de aki sokat foglalkozik a leszakadó gyerekekkel, százezer forintokkal többet kereshet. Aki nem viszi versenyre a gyerekeit, kap egyfajta fizetést, de aki elviszi a tehetséges gyerekeket versenyre, százezer forintokkal többet kereshet. Aki elviszi a gyerekeket többféle kirándulásra, vagy interaktívabban mutatja be nekik a tananyagokat, százezer forintokkal többet kereshet. Ebben önöknek mi a sértő? Ebben önöknek mi az elfogadhatatlan? Szerintem, ha valami a gyerekek érdeke, az az, hogy a jó tanáraikat, akik többet adnak neki, jobban becsüljük meg, és százezrekkel többet keressenek. Ez a törvény erről szól. [[Ander Balázs: Ez nem csak erről szól! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Miért részesülnek a 3 gyermeket felnevelt nők 20%-kal alacsonyabb nyugdíjban, mint gyermektelen kortársaik?” címmel. Mivel Matolcsy György elnök úr jelen van, akit nagy tisztelettel köszöntök, így személyesen teheti föl a kérdést. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Jegybankelnök Úr! Gratulálok az MNB tavaly májusi 144 pontos vitairatához! Bár jobb lett volna már a választási kampány időszakában szembesíteni a társadalmat Magyarország tragikus gazdasági helyzetével, de nem akarok telhetetlennek tűnni, hiszen így is ön a legbátrabban nyilatkozó állami vezető Magyarországon. Hadd emeljem ki e 144 pontból a legfájóbbat! A harmadik gyermek után járó családi adóalap-kedvezmény havi összege már csak feleannyit ér az átlagbérhez viszonyítva, mint a bevezetésekor. Ezt bizony ki kell mondani, miként azt is, hogy évente 15-20 ezerrel több, azaz nagyságrendileg 110 ezer újszülött kellene a szükséges demográfiai fordulat eléréséhez ezt állapította meg az önök jelentése. Ennek érdekében több pontot is javasoltam, ami sajnos a kormányzat figyelmét, úgy tűnik, mégis elkerülte. Ezért szeretnék különös tekintettel arra rávilágítani, hogy még mindig szegénységi kockázatot jelent nagycsaládosnak lenni, nagyobbat, mint például nyugdíjasnak. Ez az én megállapításom, illetve a Mi Hazánk Mozgalomé. Viszont önök is megállapították azt, hogy három gyermek felnevelése még a bőkezű hazai családtámogatási rendszerben is jelentős többletköltség, hiszen például három gyermek felnevelése 86 millió forintba kerül átlagosan az önök számításai szerint, míg az állami pénzügyi támogatás csak 54 millió forint a 86 millió forinttal szemben. És ezek után különösen komoly társadalmi igazságtalanság, azt gondolom, az, amit szintén megállapítanak, fájóan, de mégiscsak helyesen, hogy a három gyermeket felnevelt nők 20 százalékkal alacsonyabb induló nyugdíjban részesülnek, mint gyermektelen kortársaik, sőt a két gyermeket felnevelt nők is 15 százalékkal kisebb nyugdíjat kapnak. Miért? Meddig tűrhetjük ezt, és hogyan tudjuk a kormányzat figyelmét ráirányítani ezekre az ordító társadalmi igazságtalanságokra? Köszönöm érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót a válaszra Matolcsy György elnök úrnak. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó. [[14.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Magyar Nemzeti Bank három dokumentummal próbálta és próbálja folyamatosan Magyarország fenntartható felzárkózását segíteni. Az elsőt 2016-ban publikáltuk Versenyképesség és növekedés , 2019-ben publikáltuk a 330 pontos vitairatot, és ahogy képviselő úr helyesen és köszönöm az elismerést megemlíti, 2022-ben publikáltuk a 114 pontos javaslatunkat a fenntartható felzárkózásról és egyensúlyról, a növekedési pályára való visszatérésről. Így van, a fenntartható felzárkózáshoz lényeges, nélkülözhetetlen az egészség és demográfia. Minden nemzetközi siker azt mondja, hogy minden nemzeti gazdasági siker bővülő népességen, gyarapodó népességen és emelkedő termelékenységen alapszik. Enélkül nincs sikeres gazdasági felzárkózás. Magyarország jól indult el 2010-ben. Megindult egy demográfiai fordulat. Ez igen jelentős volt, mert 1,23 százalékos termékenységi rátáról felmentünk 2021-re 1,59 százalékra. Az út majdnem felét megtettük, de csak a felét tettük meg, és 2016 óta a dinamikánk csökken. Azt gondolom, teljesen világos, hogy nem elégedhetünk meg azzal, hogy a demográfiai mélyponton született 88 ezer gyerekhez hasonlóan múlt évben csak 88 ezer gyerek született meg. Egy új demográfia 2.0 programra van szükség, és ezt célozza a vitairatunk. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyperces viszonválaszra Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Jegybankelnök Úr! Köszönöm őszinte és konstruktív szavait, gondolatait. A Mi Hazánk Mozgalom is a konstruktív ellenzékiség jegyében kíván rávilágítani az olyan, akár kormányzati programokra, elfeledett javaslatokra, amelyek változást hozhatnának, ha úgy tetszik, radikális változást. Ezt szorgalmazza egyébként a Mi Hazánk „Virradat” programja is. Hadd ajánljam ebből figyelmükbe az inflációkövető családtámogatásokat, hogy a nyugdíjakhoz hasonlóan legalább törvényben garantáljuk, hogy a családtámogatások legyenek inflációkövetők a kiszámítható és tervezhető jövő érdekében. A lehető legkisebb mértékűre kellene csökkenteni a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfáját is úgy, hogy törvényben garantáljuk az ebből következő árcsökkenést is. Végezetül pedig a főállású szülőség bevezetése mellett is szeretnék síkra szállni megfelelő garanciákkal, tehát például iskolai végzettséggel, a korábbi tartós munkaviszonnyal, büntetlen előélettel , hogy garanciáját adjuk annak, hogy aki főállásban szeretne igazán nagy családot alapítani és nevelni tisztességgel, akkor ahhoz megadja az állam a szükséges támogatást, mert az a 28 500 forint, ami most egy főállású szülőnek jár, rendkívül méltatlan. Kérem a kormányzatot és a jegybankelnököt is, hogy ezekre a problémákra továbbra is nyitottságot mutatni szíveskedjen. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Matolcsy György elnök urat is. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértek azzal, hogy minden gondolatot ide kell tenni az asztalra. Még egyszer: bővülő népesség nélkül nem lesz magyar gazdasági siker, és ha nincs gazdasági siker, nemzeti siker sem lesz. De lehet, mert nagyon sok jó gondolat van, nagyon sok olyan változtatás lehetséges a demográfiai politikánkban, amely az előző sikerhez hasonlóan megnöveli a gyermekvállalási kedvet, és bővíti Magyarország népességét. Egyetértek azzal, hogy nem igazságos és ezért nem fenntartható , hogy a kétgyermekes édesanyák nyugdíja 15 százalékkal alacsonyabb, a háromgyermekeseké pedig 20 százalékkal alacsonyabb az átlagnyugdíjnál. Ezt orvosolni kell. Nagyon sok technikai lehetőség van az orvoslásra. A lényeg az, hogy egy új demográfia 2.0-ás kormányzati programra van szükség. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Biztos ismeri azt a történetet Pistikéről, aki kibomlott cipőfűzővel száll fel a biciklire, és amikor a barátai figyelmeztetik, hogy ennek nem lesz jó vége, akkor magabiztosan heherészik, majd amikor rátekeredik a láncra a cipőfűző, és elesik, akkor meg azt mondja a srácoknak, hogy kuss, én így szállok le a bicikliről. Önök elég rendszeresen eljátsszák ezt a történetet; utoljára az orosz kémbank ügyében, amikor mi, a Párbeszéd-Zöldek részéről, de az összes ellenzéki párt részéről már réges-régen szóltunk, hogy talán ideje volna kiszállni ebből a rettentően kínossá váló, politikailag fenntarthatatlan és gazdaságilag értelmetlen intézményből [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Gyurcsány is kínos?]] Ugyanez a helyzet a Paks II. beruházással kapcsolatban. Jávor Benedek és a Párbeszéd-Zöldek, amikor kilenc éve elkezdték ezt a projektet, már akkor mondtuk, hogy nem lesz ennek jó vége. Egyébként 2023-at írunk, azt az évet, amikor Orbán Viktor szerint ez a Paks II., legalábbis az első blokkja elkezdi a termelést, ehhez képest még az engedélyeket sem sikerült megszerezni. Tehát ennyit arról, hogy kinek van igaza. Most, hogy megszülettek azok a szankciók is, amelyek már a Roszatom leánycégeit tiltják ki Európából, talán végre egyértelművé válik önöknek is, hogy miről beszélünk. Ehhez képest az ön minisztere még gyorsan elszaladt Moszkvába, és egy kicsit kárment, na nem Magyarország, hanem a Roszatom számára. Ha jól értelmezzük a híreket, akkor egy olyan szerződésmódosítást készítenek elő, amely minden tekintetben az orosz félnek kedvez, és a magyar adófizetők vállára helyezi a pluszterheket és a pluszfelelősséget. Szeretném kérdezni elsőként, hogy jól értjüke, hogy tényleg sokkal drágább lesz, minden kockázatot a magyar fél visel, és minden egyéb tekintetben is a Roszatom kedvére módosítják a szerződést. De a jó hír az, hogy ez persze nem fog megvalósulni, ezért is kérdezzük ideiglenes jelleggel, hogy ugyanúgy titkosítani akarjáke a szerződéseket, mint tették korábban, amit aztán Jávor Benedek perelt ki önökből. Meddig húzzák a végjátékot, mikor ismerik be, hogy megbukott ez a projekt, és mikor állnak át egy fenntartható energiapolitikára, ahogy ezt a Párbeszéd-Zöldek javasolta, és Jávor Benedek tíz pontban összefoglalta, hogy önöknek mit kellene tenniük? Kíváncsian várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mielőtt megadnám Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár úrnak a szót, tisztelt képviselő úr, úgy gondolom, hogy köznevelés szempontjából én ezt a viccet az ön helyében nem így mondtam volna el, nem ebben a szóösszetételben, de hát ízlések és pofonok különböznek egymástól, ezt tudjuk. Most adom meg a szót Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. [[Közbeszólások: Nem halljuk!]]
Kérem bekapcsolni államtitkár úr gépét és az időt visszaállítani. Parancsoljon!
Megvan, elkezdett világítani, köszönöm. A viccet nem Pistikével, hanem egy bizonyos kis állattal ismertem, de a lényegen nem változtat, értem annak a konklúzióját. Ugyanakkor azt el kell mondanom, képviselő úr, hogy egy radikálisan megváltozott nemzetközi viszonyrendszerben, egy új geopolitikai helyzetben teljesen természetes, hogy átértékelődnek olyan döntések, amelyek korábban értelmesnek és előremutatónak bizonyultak. A bank ügye, azt gondolom, ezek közé tartozik. Ez a pénzintézet Budapestet választotta székhelyéül, ami egy komoly megtiszteltetés volt az ország számára, hiszen az egyetlen nemzetközi pénzintézet volt, amely Budapestre költöztette a székhelyét. Szeretném arra tisztelettel emlékeztetni képviselő urat és a mostani lépéseket kritizálókat, hogy ez nem egy magyar-orosz együttműködés keretében futó projekt volt, hanem számos közép-kelet-európai országot, NATO- és európai uniós partnereinket magába foglaló projektnek indult, és minden esélye megvolt annak, hogy ez sikeres legyen. A háború kirobbanása óta többen elhagyták a bankot. Nem mindenki zárta még le ezt a folyamatot a NATO- és EU-szövetségeseink közül, tehát még csak azt se lehet mondani, hogy Magyarország utoljára hagyná el a bankot. Ugyanakkor Magyarország mint az intézetnek székhelyet adó ország nyilvánvalóan érdekelt volt abban, hogy minél később kerüljön sor arra a lépésre, amely elkerülhetetlenül bekövetkezett az utóbbi hetekben, mely szerint a bank érdemi működése ellehetetlenült. [[14.40]] Azt kérem, hogy a külső körülményekre való tekintettel ezt ebben a kontextusban értelmezzük. Ami pedig Paksot illeti: éppen az ön által elmondott legfőbb szempont, a fenntartható energiatermelés és az ország biztonságos energiaellátása szempontjából tartjuk kulcsfontosságúnak megtenni azokat a korrekciókat a szerződéses viszonyrendszerben az oroszokkal, amelyek a legnagyobb eséllyel biztosítják azt, hogy ez az erőmű megépüljön a tervezett határidőre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Miniszterhelyettes úr, amikor azt mondja, hogy korábban értelmesnek és előremutatónak bizonyultak ezek a projektek, akkor azt értem Paks II.-re is. Önök még 2014-ben talán úgy gondolták, hogy ez értelmes és előremutató, s ha jól értem, most már önök sem gondolják, hogy értelmes vagy előremutató lenne. S ha megint csak jól értem, akkor mind a két ügyre vonatkozik ez a „minél később kerüljön sor erre a lépésre”, értsd: az elkerülhetetlen lépés megtételére. Azt nem értem, hogy miért jó húzni az időt és halogatni az elkerülhetetlent. Ugyanezt csinálják a finn, illetve a svéd NATO-csatlakozás ratifikációjával. Pontosan tudja mindenki, hogy alá fogják írni, de még egy kicsit rontják a nemzetközi pozíciójukat. Ugyanezt csinálták az orosz kémbank ügyével, és most ugyanezt Paks II. ügyével. Miért nem lehet időben meghozni a megfelelő döntéseket? Amit mondott, hogy a tervezett határidőre elkészüljön Paks II., annak nyilván semmi esélye nincs, hiszen a tervezett határidő 2023 volt, de a most tervezett 2030-at is már maga az energiaügyi miniszter módosította szóban 2032-re; a szerződésben még nem ez szerepel. Szeretném kérdezni, mikor veszik végre elő a bátorságukat és mondják ki, hogy a Paks II. bővítési projekt megbukott.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Képviselő úr olyan szavakat adott a számba, amelyeket nem mondtam. A Beruházási Bank és Paks II. helyzete alapvetően különbözik, hiszen a Beruházási Bankra vonatkozóan az Egyesült Államok konkrét szankciókat jelentett be a múlt héten, és ezzel nyilvánvalóan egy olyan légüres térbe lökte a pénzintézetet, hogy az abban való további részvételből Magyarországnak semmilyen gazdasági haszna nem származik, így a kilépés most az értelmes lépés, ezért is döntöttünk emellett. Paks más helyzetben van. A paksi beruházásban részt vevő orosz cégek közvetlenül nincsenek szankcionálva. Tehát Paks nem került olyan helyzetbe, mint a Beruházási Bank. Minden jogi feltétele adott annak, hogy ez a projekt tovább menjen. Az, hogy a szankciók és az egész háborús kontextus egy rendkívül nehéz helyzetet eredményez minden olyan együttműködés vonatkozásában, amelyben orosz gazdasági szereplők érintettek, ez evidencia. Mi mindent megteszünk annak érdekében, hogy az erőmű, ami legnagyobb eséllyel ebben a konstellációban tud megépülni Magyarországon, a 2030-as évekre meg tudjon épülni, és az ehhez szükséges feltételeket továbbra is megteremtjük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Ezért most az LMP-frakció soron következő azonnali kérdése fog elhangozni. Tisztelt Ház! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Meddig tartják pozícióban a korrupt fővégrehajtót?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, most végre nemcsak írásban, hanem élőszóban is meg tudom kérdezni a minisztériumot, államtitkár urat, hogyan történhet az meg, hogy Schadl György, a végrehajtói maffia egyik fontos embere továbbra is, még a mai napon is a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet. Tudjuk azt, hogy az ügyészség szerint az ön elődje, Völner Pál már 2018-ban korrupciós kapcsolatot alakított ki a Bírósági Végrehajtói Kar elnökével, és Schadl György tekintélyes mennyiségű kenőpénzt adott neki, s Völner Pál az ügyészség szerint ennek a kenőpénznek a fejében, felhasználva a befolyását és a kapcsolatait, kiszolgálta Schadl György szándékait. Schadl György 2021 novembere óta előzetesben van, és azt látjuk, hogy a Magyar Bírósági Végrehajtói Karnak esze ágában sincs őt visszahívni, ami miatt ön a sajnálkozását fejezte ki. De az egyértelmű, hogy ez a pozíció nem szimbolikus, hiszen a hatályos törvények szerint a kinevezett végrehajtóknak a Végrehajtói Kar elnöke előtt kell esküt tenni. Ön is elismerte, tisztelt államtitkár úr, hogy nem elfogadható az a jogszabályi környezet, miszerint egy hivatásától eltiltott végrehajtó továbbra is a kar elnöke lehet, a minisztérium mégsem kezdeményezett törvénymódosítást, holott egyértelmű, hogy rosszak a törvények. A kérdésem az, tisztelt államtitkár úr, hogy miért tartják pozícióban a korrupt fővégrehajtót. Ez világos politikai döntés, azt láthatjuk, de mi a minisztérium álláspontja ennek kapcsán? Miért nem nyújtott be olyan irányú törvényjavaslatot a minisztérium, ami által le lehetne váltani ebben a helyzetben Schadl Györgyöt? Én amiatt, hogy a minisztérium nem végezte el a feladatát, két alkalommal terjesztettem be egy módosító javaslatot, amit önök elkaszáltak, nem támogattak. Én harmadik alkalommal is beterjesztettem ezt a törvényjavaslatot, amivel le lehetne váltani a korrupt fővégrehajtót. A minisztérium támogatjae ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását? Köszönöm szépen előre is a választ.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is említette, eddig egészen pontosan négy alkalommal kérdezte meg ugyanezt írásban: K/253. szám alatt, K/515. szám alatt, K/1514. szám alatt és K/2315. szám alatt. Képviselő úr, sem a helyzet, sem a válaszaink nem változtak. Azt viszont szeretném leszögezni, hogy nem jó helyre címezi ezt a kérdését, mert sem a kormánynak, sem a kormány tagjainak semmilyen hatásköre nincs abban, hogy kit választ meg a Végrehajtói Kar az elnökéül. Ön írásban pontosan megkapta azt a hivatkozást, amely a végrehajtási törvényben található, hogy tudniillik a Végrehajtói Kar végrehajtó tagjai kétharmados többséggel bármikor visszahívhatják az elnököt. Erre a legutolsó közgyűlésükön valóban nem került sor, ami 2022-ben volt. A Végrehajtói Kar a következő alkalommal nyilván ismét megteheti, hogy visszahívja az elnökét. S még arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy a végrehajtási szervezet feletti felügyeletet nem a kormány vagy nem az Igazságügyi Minisztérium, hanem a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága látja el, ami azt jelenti, hogy ha bármilyen törvénysértést észlel vagy ön, vagy bárki, vagy a hatóság a Végrehajtói Kar működésével kapcsolatban, akkor ebben egyedül a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának van joga intézkedni, olyannyira, hogy akár a Végrehajtói Kar közgyűlését is összehívhatják, amennyiben törvénysértés történne. Tehát többszörösen nem megfelelő helyre címezi ezt a kérdését. Semmilyen érdekünk nem fűződik hozzá, hogy egy büntetőeljárás alatt álló személy vezesse továbbra is a Végrehajtói Kart. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Ugyanakkor az igazságügyi miniszter az igazságügyért való felelőssége keretében feladatául kapta, hogy előkészítse a bírósági végrehajtással kapcsolatos és a bírósági végrehajtói szervekre vonatkozó jogszabályokat is. Az a kérdésem, hogy a minisztérium szerint törvényesen működneke most azok a végrehajtók, akik nem Schadl György előtt tettek esküt. Tehát önök látnake törvénytelenséget? Az önök megítélése szerint előfordulhate, hogy ma Magyarországon úgy működnek végrehajtók, hogy az törvénytelen, ugyanis nyilvánvalóan nem börtönben tettek esküt, bár ez szimbolizálná ezt a rendszert, de ez nyilván elképzelhetetlen és elfogadhatatlan. Nem érzike, hogy az igazságügyi miniszter asszonynak ebben a helyzetben lépéskényszere van, és felelőssége is van, hogy kezdeményezze a jogszabályok módosítását? Nem gondolja azt, hogy mulasztást követ el a miniszter asszony, hogy nem kezdeményezi ilyen módon ezeknek a törvényeknek a módosítását? S attól függetlenül, hogy azóta volt egy törvénymódosítás, és valóban Rogán Antal fennhatósága alá került a végrehajtás rendszere, azért azt szeretném megkérdezni, hogy az Igazságügyi Minisztérium mint minisztérium támogatjae azt, hogy egy olyan törvénymódosítást fogadjon el az Országgyűlés, ami által le lehet váltani azt az embert, akit a bíróság szerint is lehet a legkorruptabb magyar végrehajtónak nevezni. Köszönöm szépen elnök úr türelmét.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Répássy Róbert államtitkár, miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon! [[14.50]]
Tisztelt Képviselő Úr! Az írásbeli válaszaimban szerepelt, hogy a végrehajtási törvény 230. §-a szerint a végrehajtó működésével kapcsolatban felmerült törvényességi kérdésről az adott, a végrehajtó illetékességi helye szerinti törvényszék dönthet, tehát ez egy bírósági hatáskör, hogy törvényesen működike egy végrehajtó, vagy sem, ez nem a kormány hatásköre először is. Másodszor pedig: korábban is jeleztük önnek, hogy amennyiben az Országgyűlés házelnök által kijelölt bizottsága az Országgyűlés házelnök által kijelölt bizottsága tárgysorozatba veszi az ön törvényjavaslatát, akkor az Igazságügyi Minisztérium vagy pontosabban, a kormány természetesen ki fogja fejteni az álláspontját. Eddig ez nem történt meg. Úgy gondolom, hogy ha megtörténik a tárgysorozatba vétel ha megtörténik a tárgysorozatba vétel! , akkor számíthat rá, hogy a kormány álláspontját ki fogjuk fejteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nagy Csaba képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszernek: „Kiárusított nemzeti érdek?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Nagy Csaba jelzésére:]] Köszönöm szépen, a képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nagy Csaba képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ahogy az már mindenki számára ismeretes, Gyurcsány Ferenc és pártja itthon és Brüsszelben is minden erejével azon dolgozik, hogy Magyarország ne kapja meg a nekünk jogosan járó uniós pénzeket. Akár meg is lepődhetnénk ezen, de ugyan miért tennénk? Gyurcsány és pártja, ahogy máskor is, most is Magyarország, a magyar emberek és a nemzeti érdekek ellen munkálkodik. Ezért fizetik őket külföldi megrendelőik, ezért gurítják nekik a dollárokat a tengerentúlról. A bukott miniszterelnök saját magát leplezte le ismét, amikor is Facebook-bejegyzésében elismerte, hogy Brüsszelben azon fondorkodnak, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó uniós forrásokat. Engedjék meg, hogy idézzek néhány sort a posztban leírtakból: „Ezért szembemegyünk Orbán kormányával. Ahol és ahogyan tudunk, nyomást gyakorlunk rá. Hogy felszabaduljon a haza. Igen, dolgoztunk azért, hogy az Európai Unió olyan feltételeket támasszon, amelyek lebontják, de legalábbis meggyengítik Orbán korrupt, önkényre épülő világát. Az az ember csak az erőből ért. Akkor azt kell alkalmazni.” Gyurcsány Ferenc szavai antidemokratikusak, botrányosak és elfogadhatatlanok. Gyurcsány egy rádióinterjúban arról beszélt, hogy Brüsszelnek és persze a dollárbaloldalnak is az a célja, hogy a törvényesen, kétharmados többséggel megválasztott magyar kormányt megbuktassák. Nem túlzás, ha úgy fogalmazunk, hogy ez teljes leleplezés. Brüsszel újabb és újabb feltételeket talált és talál ki ahhoz, hogy hazánk megkapja a nekünk jogosan járó pénzeket. Hiába teljesítettük mind a 17 feltételt, folyamatosan újakat találnak ki, most már ahogy kiderült Gyurcsány Ferenccel karöltve. Tisztelt Államtitkár Úr! Rendkívül elszomorító, hogy a Gyurcsány Ferenc vezette dollárbaloldal milyen erkölcstelen játékot játszik Brüsszelben a guruló dollárokért cserébe. Az elmondottak fényében kérdezem az államtitkár urat: a dollárbaloldal tényleg mindent megtesz annak érdekében, hogy Magyarországot és a magyar embereket a lehető leghátrányosabb helyzetbe hozzák? Vajon milyen további feltételekről egyeztet Brüsszel és a dollárbaloldal? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban felháborító, ahogy a Gyurcsány Ferenc vezette dollárbaloldal Magyarország, a magyar emberek, a magyar vállalkozások ellen dolgozik, és az elmúlt hetek fejleményei alapján már érthető, hogy miért mondta Gyurcsány Ferenc március 15-én azt, hogy a kormány nem fog tudni megállapodni az EU-val, ezért nagyon-nagyon valószínű, hogy nem lesz EU-s pénz idén és utána sem. Ugyancsak március 15-én hallhattuk a következőket Gyurcsány Ferenctől: „Hazafiak vagyunk. Mi azt gondoljuk, hogy a hazafiak a jövőről beszélnek.” Viszont álláspontom szerint nem hazafiaknak, hanem politikai értelemben vett hazaárulóknak kell hívni az olyan embereket, akik aktívan tesznek azért, hogy saját szülőhazájuk és honfitársaik hátrányos helyzetbe kerüljenek. Mindezek mögött végső soron az áll, hogy a dollárbaloldal nem tudja elfogadni a 2022-es választásokon a választók által hozott döntést, és nem fogadják be azokat a gondolatokat, amik építenék a hazát, inkább a rombolásban érdekeltek. A magyarországi baloldal vezetője, Gyurcsány Ferenc a képviselő úr által is hivatkozott rádióinterjújában egyértelműen elismerte, hogy Magyarország ellen dolgozik, ő és minden baloldali képviselő, a Momentumtól kezdve a Jobbikon [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] , a Párbeszéden, az LMP-n és az MSZP-n át egészen a Demokratikus Koalícióig, legyen az e Ház falai között vagy éppen Brüsszelben. Tisztelt Országgyűlés! A kormány minden magyar ember mellett áll [[Dr. Vadai Ágnes a képviselői helyéről: Dehogy!]] míg a baloldal kettős játékot játszik [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogy!]] de, de, képviselő asszony [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogy áll minden magyar mellett!]] hiszen miközben sürgetik az uniós források [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] hazahozatalát [[Dr. Vadai Ágnes: Meg Orbán mellett!]] addig Brüsszelben mindent elkövetnek [[Dr. Vadai Ágnes: Meg Tiborcz mellett, azok mellett áll! Az elnök csenget.]] önök és képviselőtársaik, hogy ne jusson hozzá az ország azokhoz a forrásokhoz [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Dr. Vadai Ágnes: Összevissza hazudik az államtitkár úr!]] amelyek járnak. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ám biztosak lehetnek abban, hogy nem hagyjuk, hogy Gyurcsány Ferenc terve megvalósuljon [[Dr. Vadai Ágnes: Összevissza hazudik az államtitkár úr!]] nem fogjuk hagyni, hogy a nekünk járó források [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] végül a dollárbaloldal finanszírozói kezében kössenek ki. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Ne tessék hazudni!]]
Kedves jegyző asszony, megkérem, fáradjon vissza mellém [[Dr. Vadai Ágnes: Mindjárt! De valakinek reagálnia kell!]] fáradjon ide mellém, mert addig nem megyünk tovább, drága [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] mert… [[Dr. Vadai Ágnes: De valakinek meg kell állítania a sok hazugságot, elnök úr! Dr. Vadai Ágnes elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti Nagy Csaba képviselő urat is. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a válaszát. Gyurcsány egészen megdöbbentő nyíltsággal beszél arról, hogy a baloldal azért dolgozik külföldön és itthon is, hogy ne kapja meg hazánk a neki járó uniós forrásokat. A bukott miniszterelnök azt is elárulta, hogy Brüsszelnek az ilyen-olyan jogi ügyeskedéseknek hada [[Barkóczi Balázs közbeszól.]] csak csomagolás, csak idézem „bele van öltöztetve egy ilyen jogi köntösbe”. Köszönjük Gyurcsány Ferencnek, hogy elmagyarázta, miről is van szó: mindez tehát csupán egy jogi köntös, ebbe öltözteti be Brüsszel a zsarolását, és céljuk pedig az, hogy a kormányt megbuktassák. A napnál is világosabb, hogy Gyurcsány Ferenc személyes ambíciói egybeesnek Brüsszellel és a dollárokat idegurítók szándékával. A magyar kormány megbuktatásán dolgoznak, hogy a Gyurcsány-Dobrev házaspár hatalomra kerülését követően kiárusítsák, felkínálják hazánkat az önálló nemzeteket eltörölni kívánó [[Barkóczi Balázs: Nem kéne annyit lopni, akkor jönne a pénz!]] brüsszeli bürokratáknak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Gyurcsány Ferenc legutóbb nemcsak azt árulta el, hogy a nemzetközi baloldallal összefogva el akarják lehetetleníteni a megválasztott kormányt, hanem húsvétkor, a kereszténység legnagyobb ünnepén azt sem átallotta nyilatkozni, mintegy szemen köpve a keresztény értékeinket, hogy ő Jézus Krisztus hallgassák meg a rádióban! [[Barkóczi Balázs felnevet.]] Veszélyes és nem nevetséges nyilatkozat ez [[Barkóczi Balázs: Ez már paranoia!]] mert senki nem hasonlíthatja magát a Megváltóhoz [[Barkóczi Balázs közbeszól.]] , arra pedig emlékezzünk, hogy sajnos Gyurcsány Ferencnek egyszer már megadatott, hogy kiélje az országon messianisztikus elképzeléseit, szemkilövetés és megnyomorított életek kísérték az útját. A magyarok már többször kinyilvánították, hogy ezekből nem kérnek többet, mert nem engedhető meg, hogy Gyurcsány Ferenc újra vezesse az országot, és nem engedhető meg, hogy a baloldali útra, az adósságok és a megszorítások útjára, a dollárbaloldal külföldi finanszírozói által vágyott útra lépjen az ország. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Miért nem a saját háza táján sepreget a korrupciós botrányba fulladt Brüsszel?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. [[Nacsa Lőrinc jelzésére:]] Köszönöm, hogy jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten értesülhettünk arról, hogy kiengedték luxusbörtönéből a brüsszeli korrupciós botrány egyik főszereplőjét, Dobrev Klára és Ujhelyi István kollégáját, Eva Kailit. Az Európai Parlament exalelnöke elektronikus nyomkövetővel történő megfigyelés mellett házi őrizetbe került, utolsóként a botrány főkolomposainak sorában, miután a szintén gyanúsított Pierre Antonio Panzeri volt olasz szocialista EP-képviselőt, Andrea Cozzolino olasz EP-képviselőt és a belga Mark Tarabella szocialista EP-képviselőt, valamint Kaili élettársát is már korábban házi őrizetbe helyezték. A vád ellenük korrupció, pénzmosás és bűnszervezetben való részvétel, de az egész vesztegetési ügynek már legalább 60 érintettje is lehet. Brüsszel tehát úszik a rendszerszintű baloldali korrupcióban, de ahelyett, hogy a saját háza táján tenne rendet, azzal van elfoglalva, hogy mint nemrég kiderült Gyurcsányék hathatós segítségével, a jogállamiság álcája mögé rejtőzve Magyarországot támadja és leckéztesse kizárólag azért, mert nem állunk be a háborúpártiak sorába, nem szállítunk fegyvert, nem támogatjuk a káros szankciókat, nemet mondunk az illegális migrációra, és nemet mondunk a gyermekeket célzó genderpropagandára is. [[15.00]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Képmutató és álságos, ahogy Magyarországot egzecíroztatják, miközben éppen ők maguk azok, akik semmibe veszik a jog uralmának és a jogállamiságnak a legalapvetőbb körülményeit. Antikorrupciós reformcsomaggal igyekeznek az intézkedés látszatát kelteni, és elbagatellizálják az egész baloldali korrupciós ügyet, ahelyett, hogy feltárnák ennek a korrupciós gépezetnek a legapróbb részleteit is. Hol van már az az Európai Bizottság, amely éppenséggel a szerződések őre kellene hogy legyen? Tisztelt Államtitkár Úr! Mi, kormánypárti képviselők bízunk benne, hogy miután Brüsszel erre saját maga nyilván nem hajlandó, a jövőre esedékes európai választások alkalmával a választópolgárok majd rendet tesznek az Európai Parlamentben és vele együtt az Európai Bizottságban is. Kérdezem tisztelt államtitkár urat: miért nem a saját háza táján sepreget a korrupciós botrányba fulladt Brüsszel? Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem, engedje meg nekem azt a megjegyzést, hogy nem túlzás azt állítani, hogy a brüsszeli baloldal az eddigi legsúlyosabb hitelességi problémájával néz szembe. A hazai és a nemzetközi média szinte minden szegletét bejárta Eva Kaili ügye, amelyben, ha csak a címszavakat nézzük, megtalálhatóak voltak a kenőpénzek, offshore számlák, a nemzetállamokon átnyúló NGO-k ügye és az európai közhatalom megcsúfolása. Még jól emlékszünk arra, amikor Eva Kaili 2015-ben Magyarország ellehetetlenítéséért lobbizott, többek között Niedermüller Péter akkori DK-s EP-képviselővel együtt terjesztett elő hazánkat lejárató indítványt az Európai Parlamentben. A későbbiekben megszavazta a Sargentini-jelentést is, ami megalapozta a Magyarországgal szemben elindított és azóta is zajló 7. cikk szerinti eljárást, amelyben az egyik vádpont éppen a korrupció volt. A valósághoz az is hozzátartozik, hogy ezek a brüsszeli jelentések és eljárások a liberális oldal politikai érdekeit próbálják érvényesíteni, és sajnálatos módon csak nyomokban szolgálják a korrupció elleni küzdelmet vagy a jogállamiság védelmét. Olyan univerzális normákat, mint például az alapvető emberi jogok, politikai csatározások eszközeként használnak fel, gyengítve ezzel magát a fogalmat és a politikába vetett morális bizalmat. A közelmúltban, 2023. január 20-án a Fidesz EP-delegációja levéllel fordult az EP elnökéhez és az EP-frakciók vezetőihez, a brüsszeli korrupció miatt megrendült közbizalom és a nagyobb átláthatóság megteremtése érdekében javasolták a magyar vagyonnyilatkozati rendszer átvételét. Az Európai Parlament súlyos korrupciós botránya megrengette az intézmény hitelességét, és jóvátehetetlen károkat okozott az uniós intézményrendszer megítélésében. Köszönöm, hogy válaszomat elfogadja. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egészen döbbenetes, hogy szinte nem telik el hét anélkül, hogy valamelyik szocialista képviselőt, volt képviselőt vagy stábtagot le nem tartóztatnának Brüsszelben. Ezek azok a frakciótagok, akik Dobrev Klárával egy frakcióban ülnek, miközben… [[Barkóczi Balázs: Ott letartóztatják őket, itt meg a Polt haverotok felmenti őket. Az elnök csenget.]] Barkóczi Balázs párttársait folyamatosan viszik el bilincsben Brüsszelben a szocialista frakcióból, miközben azt látjuk, hogy Gyurcsány Ferenc a saját bevallása szerint is azon dolgozik, a hazája ellen áskálódik, hogy Magyarország ne kapja meg a jogosan járó pénzeket. Gyurcsány Ferenc bevallotta azt, hogy azon dolgoznak, hogy Brüsszel visszatartsa a Magyarországnak és a magyar embereknek jogosan járó forrásokat. Gyurcsány Ferencék azon dolgoznak, hogy ne legyen pedagógusbér-emelés, hogy ne legyen a kis- és középvállalkozásoknak támogatás, miközben a haverjai fuldokolnak a korrupciós botrányokban kint Brüsszelben. Szerintem ez álságos. A jövő évben a választópolgároknak, az európai választópolgároknak lesz lehetőségük ítéletet mondani az európai baloldal felett. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azonkívül, amit az előbb említettem, és amire utalt képviselő úr is, hogy a magyar vagyonnyilatkozati rendszer bevezetését javasolta az európai parlamenti frakciónk, most már ott tartunk, hogy a magyar modellt tudjuk ajánlani az Integritás Hatóság tekintetében, hiszen olyan hatóságot állított föl Magyarország, amely az Európai Unió tagállamai között is csak néhány tagállamban működik. Tehát jó lenne, hogyha az európai baloldal elfogadná ezeket a magyar javaslatokat, és talán akkor hiteles lenne az Európai Parlament erkölcsi megújulásához vezető út, amelyre valóban már csak akkor tehetünk pontot, hogyha a következő európai parlamenti választáson nem ezek a személyek kapják a bizalmat. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Ezt a napirendi pontot lezárom. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkező Bencze János jobbikos képviselőnek: „Mi történik itt?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Nem olyan rég szó volt róla, hogy mi is történik az ukrán gabonával, milyen hátrányokkal jár a behozatala, és miket kértünk azért, hogy az szigorúbb legyen, és a magyar gazdatársadalmat valójában megvédjék. Az egyik legfontosabb dogma, amit megcáfoltunk, hogy ha olcsó termény érkezik az országba a magyar árakat letörve, akkor olcsóbbá válik a termelés, olcsóbbá válnak a bolti árak. Nézzük végig, hogy ez miért nem igaz! Az ukrán gabona, amit eredetileg nem Magyarországra szántak, hanem egy humanitárius folyosó segítségével eljuttatni Fekete-Afrikába és a Közel-Keletre, valahogy megrekedt az országunkban, és a minőségénél fogva töredékáron jelent meg a magyar gabonapiacon. Nézzük, mi történt! Volt olyan kormánypárti médium, amely azt írta, azzal próbált védekezni, hogy: igen, ez jó lesz, mert olcsóbb lesz a liszt, olcsóbbak lesznek a takarmányárak, minden olcsóbb lesz. Ez a gabona megjelent nálunk hét hónapja, és annyival lett olcsóbb a fehér kenyér, hogy nemrég átléptük az ezerforintos, nevezzük úgy, hogy rémálomhatárt. Akartunk mi ezerforintos fehér kenyeret olcsóbb gabonából? Semmiképp. De ha valaki elmegy vásárolni az üzletekbe, az ugyanebből az olcsó takarmányból előállított hús ára is egyre feljebb kúszik, legyen szó csirkemellről, legyen szó sertéshúsról, legyen szó bármiről, a vásárlók azzal szembesülnek, hogy egyre drágább minden, hiába van olcsóbb takarmány vagy olcsóbb nyersanyag. Ezért van az a kérés, hogy azokat a cégeket jelenítsék meg, mutassák be egy nyilvános listán, amelyek behozták ezt, mert itt egyértelműen extraprofit képződött; többszörös extraprofit, aminek az árát a vásárlók fizették meg. Ha már napirenden van többször is az extraprofitadó, igenis, terheljék rá ezekre a cégekre, és kártalanítsák belőle a magyar gazdákat, ahogy kértük. Van egy másik termékpálya: ez a magyar mézé. Ahogy elmondtam, itt is azért kérjük azt, hogy szüntessék be a forgalmazását, ne érkezzen be az országba, lényegében sehonnét külföldről, nem csak Ukrajnából, mert ez már nem a humanitárius folyosó része; a méhészkollégák szerint ez maga a nettó mézhamisítás legalizálása. Itt is nyugodtan elmondhatjuk, hogy ha valaki elmegy a nagyáruházakba, az ott lévő polcokon jó minőségű, olcsó mézet nem tud vásárolni, rossz minőségű, drága mézet igen. Ugyanis mi történt? A magyar méhészeknél ott rekedt a méz tonnaszámra, a felvásárlási ár, és ezt figyeljék, vegyes virágméznél leesett ezer forint alá, akácméznél meg 1500 forint környékére; és ha benyitunk egy üzletbe, odaállunk a mézespolc elé, akkor azt látjuk, hogy valaki azt a mézet, amin olyan felirat szerepel, hogy EU-n belüli és EU-n kívüli mézek keveréke, árusítja akácméz néven 6 ezer forint környéki áron. Hát, könyörgöm, ha a magyar méz nem kell 1500 forintért, akkor azt a szuttyot, amivel összekeverték, mennyiért vásárolták meg, 1500 forint alatt, itt is ott van az extraprofit! Azok a kereskedők, amelyek Magyarországot elárasztották olcsó, gyanús eredetű külföldi mézzel, jöjjön az Ukrajnából, Spanyolországon keresztül Kínából, nem érdemelnek mást, csak extraprofitadót, ugyanis szintén ennek az oligarchanyereségnek a vámját a lakosság fizeti meg és azok a családok, akik az agráriumból élnek, legyenek szántóföldi kultúrával foglalkozó termelők vagy méhészek. És itt lehet mutogatni minden irányba önök mindig azzal jöttek, hogy az uniós szankciók árát a lakosság fizeti meg. Ezekből a példákból világosan látszik, hogy a Magyarországra szabadított kereskedőoligarchák extraprofitjának az árát fizeti meg a magyar lakosság, és ezt hívjuk mi orbáni inflációnak. Ez rárakódik minden termékre. Ha most végignézzük a magyar családokat, akiknél már luxuscikké vált a méz, luxuscikké válik a hús, luxuscikké válik a péksütemény, a közönséges fehér kenyér, ami valamikor a legolcsóbb volt, akkor miről is beszélünk? [[15.10]] Hogyan segítették önök a családokat? Megmondom: sehogyan sem segítették. Önök egy kört segítettek, a kereskedőoligarchákét, akikre most is követeli a Jobbik-Konzervatívok közössége, hogy vessenek ki extraprofitadót, hogy megfékezzék az egész folyamatot. És ha meg tudják fékezni ezt a folyamatot, akkor meg fog állni az infláció is, az az infláció, amit az önök tevékenysége gerjesztett. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Bencze képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Akár folytathatnám is kiváló képviselőtársam sorait, hiszen ha a magyar családok szemszögéből vizsgáljuk azt, hogyan érinti őket az, ami Magyarországon történik, akkor azt látjuk, hogy az élelmiszerár-robbanás, a gyermeknevelési cikkek árrobbanása és azon, általunk már többször szorgalmazott online árfigyelő rendszer ki nem építése, elmaradása az utóbbi években egy legalább háromszoros terhet ró ezekre a családokra. Azt is tökéletesen látnunk kell, hogy a gyenge forint ezt csak megfejeli. Látom én is a hozsannázó cikkeket, írásokat, elemzéseket, miszerint nem tudom, mekkora rekordot ért el a magyar forint. Nagyon örülünk annak, hogy most néminemű erősödés kimutatható, de azért jegyezzük meg, hogy a legelső fegyveres konfliktusról szóló híreket megelőzően a forint árfolyama azért még mindig alacsonyabb volt, mint ezekben az órákban. És ha visszautazunk egy kicsit a képzeletünkben 2010-ig, akkor arra emlékezhetünk, hogy 266-270 forintot kellett fizetni egy euróért. Ugye, a mostani, még mindig 370 fölötti szintről is elmondható, hogy a rajtam lévő nyakkendőt, a telefont, a cipőt, bármi egyebet, általában a kereskedő cégek mindig euróért szerzik be, és Portugáliában, Spanyolországban, Franciaországban jellemzően ugyanannyiba kerülnek ezek az áruféleségek. És itt a tartós fogyasztási cikkekre ugyanúgy gondolhatunk. És talán a hazai előállítású élelmiszeren kívül mindent érint a forint brutális gyengülése, de még azt is, hiszen a hazai előállításhoz is kellhet külföldről hozott gép, növényvédő szer, vegyszer, bármi egyéb. Tehát összességében a gyenge forint leönti egy negatív sziruppal ezt az egész folyamatot, terheli a családokat. De az online árfigyelő ennek még mindig gátat szabhatna. És bár évekig hallgattuk, hogy ez nem egy annyira jó módszer, pontosabban nem érkezett rá reakció, most mégis eljutott oda a GVH, hogy a Gazdaságfejlesztési Minisztériummal karöltve elkezd ezzel foglalkozni. De hát, azt látjuk, hogy lehet ezt csinálni jól és lehet rosszul. Mi azt szeretnénk, hogy ha öt év elteltével megvalósítják az ötletünket, csinálják ezt teljesen jól. Ennek alapfeltétele, hogy minden termékcsoportból minden áruféleséget egy online rendszerben le lehessen keresni, le lehessen kutatni; mindezt fogyasztóbarát módon kell megvalósítani. Tehát egy olyan honlapot szeretnénk végeredményként látni, ahová az adott termékcsoport akár márkanévszintig lemenve beüthető, és egy színkód által rögtön láttathatóvá válik, hogy ennek az adott esetben nagymértékű árváltozása, árnövekedése mögött álle piaci folyamat vagy sem, illetve feltételezhetőke olyan spekulatív folyamatok, amelyek az utóbbi hónapokban tetten érhetők voltak. Hiszen érdekes módon, ahogyan a hatóság elkezdte vizsgálni, mondjuk, a tejtermékek piacát, volt, aminek 30 százalékot esett az ára. Az azt megelőző három évben valahogy nem akart esni az ára, hirtelen, amikor célzott vizsgálatok kezdődtek el, akkor ezek a multicégek egymásra licitáltak a prospektusaikban és az akciós kiadványaikban, és érdekes módon el tudott kezdeni csillapodni az adott áruféleségnek az ára. Éppen ezért üdvözlöm, üdvözöljük azt a Jobbik-Konzervatívok közössége nevében is, hogy a Gazdasági Versenyhivatal aktivizálta magát ezen a téren. Még azt is tudnám támogatni, hogy a bírság összege, a lehetséges maximum növekedjen, de azt látom, hogy ezek a multihálózatok olyan irdatlan mennyiségű extraprofitot realizálnak, és halmoztak fel, hogy nagyon nehéz egy reális, életszerű bírságmaximumot megállapítani az esetükben, de támogatjuk ezt a folyamatot. De sokkal jobban hiszek a nyilvánosság erejében, sokkal jobban hiszek abban, hogy ha az online árfigyelő rendszer egy érthető színkóddal mindenki számára láttathatóvá teszi, hogy a fogyasztót, a vásárlót, a polgárt ebben az esetben az adott cég átverie vagy sem. Ha ezt tökéletesen láthatom egy zöld, illetve egy piros színkóddal, akkor, úgy gondolom, hogy a nyilvánosság ereje, a magyar vásárlók bizalmának megtartása vagy annak a megrendülése sokkal durvább pozitív vagy negatív hatást tud gyakorolni ennek a cégnek a gazdasági életére, mint bármifajta GVH-s bírság. Éppen ezért arra szólítjuk fel a kormányt, hogy vegye rettenetesen komolyan ennek a rendszernek a kimunkálását. Mi természetesen az általunk összegyűjtött szakmai tapasztalatot ezen a téren letesszük ide a parlament közös asztalára, de mindenképpen olyan rendszert akarunk, ami nemcsak egy látványpékség, nemcsak egy-egy termékcsoport esetében, szelektíven tesz lehetővé valamifajta vizsgálódást, hanem fogyasztó-, vásárlóbarát módon, egy egyszerűen használható online felület közbeiktatásával érjük el azt, hogy a vásárlók ereje és a polgárok bizalma dönthessen arról, hogy egy cégcsoport viselkedésének vane helye a magyar piacon vagy pedig egyáltalán nincsen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője: „A mi városunk, Pécs 101.” Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én arról szeretnék beszélni, ami egyértelmű kellene legyen mindenki számára, hogy soha nem lehet egy város érdekeivel szemben politizálni. Pécsett ugyanakkor sokszor látunk sajnos példát arra, hogy kormányzatok vagy éppen adott városvezetők olyan terveket, olyan beruházásokat akarnak végrehajtani vagy megvalósítani, amelyek ellentétesek a városok érdekével, és sokszor bizony olyan döntéseket hoznak, amelyek később konkrét károkat is okoznak. Sajnos, az is elmondható Pécs városra és térségére vonatkoztatva, hogy sokszor olyan elképzelésekkel érkeznek politikusok vagy éppen kormányok, amelyek kifejezett veszélyt jelentenek városunk és környezete egészséges természeti környezetére. Én azt gondolom, nagyon fontos ezekről a döntésekről, ezekről a politikusi magatartásokról és tervekről időről időre megemlékezni, hiszen most is nagyon aktuális és nagyon komoly kihívásokkal szembesül Pécs városa. Ha csak a rossz és megalapozatlan vagy éppen korrupt gazdasági döntéseket nézzük, akkor emlékezhetünk az egykori, 2009 előtti, a bukott baloldali városvezetés idején hozott döntésekre és a buszeladási botrányra, aminek konkrét súlyos gazdasági hatásai lettek a városra nézve. De megint csak emlékeznünk kell a 2015-16-os fideszes városvezetés idején megvalósult, korrupciótól bűzlő Volvo-busz-beszerzési botrányra is. Ugye, akkor több év vizsgálat után én magam tettem önkormányzati képviselőként feljelentést az ügyben. Az ügy, az egész buszvásárlási botrány most van bírósági szakaszban, és addig nem nyugszunk, amíg a valódi felelősök nevét nem ismerjük meg, és nem nyerik el a méltó büntetésüket. De ha az egészséges környezetünkre vonatkozó elhibázott terveket nézzük, akkor emlékeznünk kell arra, hogy 2001-ben még az első Orbán-kormány hozott egy olyan döntést, hogy a Mecsek egyik csúcsára, a Zengőre kívánnak egy katonai lokátort létrehozni. Majd ezt követően, miután ezt a környék lakossága, civil zöldszervezetek sikeresen megakadályozták egy valódi összefogással, a Gyurcsány-kormány 2005-ben hozta meg azt a döntést, hogy a Pécs városa felett látható Nagy-Tubes-hegyen akarja ezt a bizonyos katonai lokátort megvalósítani. És akkor nagyon világosan elmondta Pécs város teljes lakossága, hogy ezt nem hajlandó tudomásul venni, ezt nem engedi meg Pécs. Az akkori baloldali-liberális kormány és a baloldali városvezetés erőből akarta ezt megvalósítani Pécsett, de ezt nem tudták végrehajtani, Pécs város összefogott, és közösen meg tudtuk akadályozni ezt a gyalázatos tervet. Sikert értünk el, ez a lokátor nem épült meg a Tubes-hegyen. Az akkor ellenzékben lévő fideszes helyi politikusok próbáltak a tiltakozás élére állni, részt vettek akkor ebben a küzdelemben, és megpróbáltak az akkori többségi oldalra állni, nyilván politikai haszonszerzés szándékával. De most, amikor a Fidesz-kormány egy atomtemetőt akar a városunktól néhány kilométerre létrehozni, akkor a Fidesz helyi politikusai nem tesznek semmit. Mondhatjuk azt is, ha a Fideszen múlna, akkor talán már épülne az atomtemető Pécs nyugati határától 6-7-8 kilométerre. Mi 2013 óta küzdünk e gyalázatos tervek ellen, számtalan fórumot szerveztünk, és minden eszközt megpróbáltunk megadni Pécsnek és térségének, hogy az összefogással meg lehessen akadályozni ezt a gyalázatos tervet. Most is egy aktuális vitát láthatunk, hallhatunk, olvashatunk Pécsett, ugyanis a helyi fideszes politikusok, akik most jelenleg ellenzékben vannak, úgy gondolják, hogy Pécs városnak nincsen joga kifejezni a véleményét egy olyan esetleges beruházásról, ami, mondjuk, veszélybe sodorja Pécs természeti kincseit. Ugye, látható, hogy felmerültek rengeteg várost érintően olyan kormányzati tervek, hogy akkumulátorgyárakat kívánnak létesíteni, és ezzel kapcsolatban a helyi Fidesznek az a véleménye, hogy nincs joga a városnak ezzel kapcsolatban véleményt mondani. Ez egészen elfogadhatatlan. Ugye, számunkra nemcsak egy politikai fogás vagy választásikampány-eszköz, hogy megkérdezzük a pécsieket, azt gondolom, láthatják mindenhol a pécsiek vagy legalábbis sok helyen, hogy igyekszünk ott lenni köztereken, a vásárban, és minden fórumot kihasználunk annak érdekében, hogy meghallgassuk a városban élők véleményét. [[15.20]] Mi hetek óta ott vagyunk az utcán, és bizony azt a véleményt kapjuk és érzékeljük a pécsiektől és a Pécs környékén élőktől, hogy Pécs lakossága nem támogat egyetlen olyan beruházást sem, amely veszélybe sodorja Pécs és térsége vízbázisát, vagy veszélybe sodorja a természeti környezetünket. Én azt gondolom, hogy ezt tudomásul kell vennie a kormánynak, és tudomásuk kellene vennie a Pécsett működő kormánypárti politikusoknak is, és nem egyfajta helytartókként kellene helyben a munkájukat végezni, hanem el kell fogadni a pécsiek döntését. Mi azt gondoljuk, hogy Pécsnek megvan a világos döntése: Pécs a fenntarthatóságra alapozva kívánja megerősíteni a gazdaságát, ezt tiszteletben kell tartani. Senki nem veszélyeztetheti városunk természeti környezetét, és senki nem politizálhat Pécs lakosságának érdekeivel és szándékaival szemben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. „Mit ártott önöknek ez a nép?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! Hadd kérdezzek már rögtön valamit, de most őszintén! Önök miért utálják ennyire a magyart? Mit ártott önöknek ez a nép, hogy így bánnak vele? Mit ártott önöknek a magyar melós, hogy az Unió legrosszabb fizetését kapja? Mit ártott önöknek a nyugdíjas, akinek már hó közepén elfogy a pénze? Mit ártott önöknek az orvos vagy a tanár, akit kirúgással fenyegetnek, vagy a rendvédelmi dolgozó, akitől elveszik a szolgálati nyugdíjat, vagy az otthonápoló, akit megaláznak havi 45 ezer forinttal? Mit ártott önöknek ez a nép, amiért ezt érdemli?! Képviselőtársak! A magyar ember majd’ belepusztul, annyit melózik, és mégsem jut egyről a kettőre sem ő, sem az ország, csak önök. Önök, mondjuk, hasítanak, ez tény, közben az édesanya naponta kénytelen elmagyarázni a boltban a saját gyermekének, hogy miért nem tudja neki megvenni még az olcsóbb, nem tudom, túrórudit sem, merthogy még arra sem futja. Hovatovább tegnap a csemegepultnál egy kisnyugdíjas két szelet felvágottat kért; nem 20 dekát, nem 10 dekát, két szeletet. Itt tartunk! A miniszterelnök meg közben homárt zabál a tengerparton, és arról papol, hogy bizony idén böjtölni kell. Na, hát ő aztán nem böjtöl, látszik rajta, a nép viszont igen, 13 éve böjtöl, de a lényeg, hogy építsünk stadionokat meg másfél méteres kilátókat meg lombkoronasétányt lomb nélkül meg nem tudom, templomokat Mexikóban meg kórházat Vietnámban. Az ember esze megáll! Itt vannak az akkumulátorgyárak. 65 milliós állami támogatást kapnak munkahelyenként 65 milliót! , cserébe tönkrevágják a termőföldet, a vizet, a levegőt, és még csak nem is magyarokat alkalmaznak. Képviselőtársak! Miért nem a magyar embereknek adjuk ezt a rengeteg pénzt, a magyar dolgozóknak, a magyar kisvállalkozóknak, hogy legyen miből béreket emelni, legyen miből fejleszteni, bővíteni, modernizálni, legyen miből költeni, vásárolni, pörgetni a gazdaságot? Ha a magyart támogatnánk és nem a tőkeerős külföldit, istenbizony, ez az ország egy élhető hely lehetne, ahol az emberek nem közmunkából élnek meg minimálbérből, meg sormunkából. Ez az ország egy élhető hely lehetne, ahol az emberek anyagilag erősek, vagyis szabadok, mert csak az az ember lehet szabad, aki anyagilag is szabad, akit nem lehet egzisztenciálisan megfenyegetni, akit nem lehet megvásárolni se krumplival, se mással. És önök pontosan ezért nem támogatják a magyart. Önök nagyon jól tudják, hogy a szegény embert sokkal könnyebb fenyegetni, mint a jómódút. Ez a helyzet, képviselőtársak, erről van itt szó, nem másról, önök szándékosan tartják szegénységben a népet. A miniszterelnök gazdasági főtanácsadója megmondta: Magyarországnak az a versenyelőnye, ha olcsón dolgoznak a magyarok. Nem, képviselőtársak, ez csak önöknek versenyelőny, az országnak meg tragédia, mert 13 év Fidesz-uralom után ott tartunk, hogy ma már mi, magyarok vagyunk az Európai Unió legszegényebb nemzete, ott tartunk, hogy ma már minden harmadik magyar a létminimum alatt él, és minél tovább marad a Fidesz, minél tovább maradnak önök, annál többen fognak így élni. Ha valaki még mindig nem értené, ha valakinek még mindig nem lenne világos: a Nép Pártján Mozgalom ezért küzd új választásért. Önöknek, képviselőtársak, van pénzük megvárni 2026-ot, a népnek meg nincs, a képlet ennyire egyszerű. Vesszen a kormány! Győzzön a nép! Igazságot a magyaroknak!
Köszönöm szépen, Jakab Péter képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs, a DK képviselője: „Jó kezekben a XV. kerület” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A legutóbbi napirend utáni felszólalásomban arról beszéltem, hogy a 2018-as időközi, majd a 2019-es általános önkormányzati választás elvesztéséből fakadó fideszes frusztráltság hova vezetett választókerületemben, a XV. kerületben és Újpesten. Az Orbán-kormány ugyanis azóta is úgy szeretné erősnek mutatni magát, hogy tíz- és százmilliárdos elvonásokkal sújtja az itt lakókat, a rákospalotai, pestújhelyi és újpalotai polgárokat. Nem elég a pandémia alatt elvont iparűzési adó és gépjárműadó, a megszüntetett parkolási bevételek, a megemelt szolidaritási adó, a leállított egészségügyi projektek vagy a sokszorosára emelt önkormányzati rezsiárak, a Fidesz ma már az eddigi önkormányzati fenntartásban működő szakrendelőket is vinné, ahogy legújabb terve szerint az önkormányzati ingatlanokat, vagyis mindannyiunk közös vagyonát is megpróbálja bemondásra átjátszani az egyházak kezébe. Rákospalota, Pestújhely és Újpalota vezetésének ilyen ellenszélben kell nap mint nap dolgoznia és ellátnia a feladatait, de a DK-s vezetésű és ellenzéki többségű XV. kerület az elmúlt években minden fideszes gáncsoskodás ellenére is meg tudta mutatni, hogy milyen az, amikor a politika valóban az itt lakókat szolgálja, és az ő mindennapi problémáikra ad kézzelfogható megoldásokat. Az elmúlt években a legkülönfélébb területeken sikerült eredményeket elérnünk. Pedig nem volt könnyű dolgunk, a kerületet ugyanis nemcsak a kormányzati elvonások sújtották, de a volt fideszes városvezetés olyan rossz emlékű mementói is, mint a torzóban marad Deák utcai rendelőintézet, az annak idején minősíthetetlen műszaki állapotban átadott újpalotai Spirálház vagy éppen az a kerület működésképtelenségére játszó politikai hazardírozás, amikor az egykori fideszes önkormányzati többség sorozatosan nem volt hajlandó megszavazni a kerület költségvetését, nemcsak döntésképtelenséget idézve elő, de fontos helyi fejlesztéseket is akadályozva ezzel. 2018, 2019 és 2022 azonban mérföldkőnek számított a kerület életében, az elmúlt években ugyanis olyan fejlesztések indulhattak el, amelyek végre valóban az itt lakók, mindannyiunk életét és érdekeit szolgálják. Csak rövid felsorolásképpen, a teljesség igénye nélkül mondom. Az elmúlt évben teljes szakaszában elindult az Erdőkerülő utca és a Zsókavár utca felújítása, a megújult útszakaszokat a kerület lakói várhatóan idén júliustól vehetik újra igénybe. Ugyancsak megújult a XV. kerületet Zuglóval összekötő Drégelyvár utcai felüljáró, amelynek rekonstrukciójára hiába voltak meg a tervek már évek óta, a 2019-et megelőző budapesti vezetés hosszú-hosszú ideig halogatta a műszaki kivitelezés megkezdését. De hogy ne csak a fővárossal közösen végzett projekteket említsük, önerőből újult meg, és kapott teljesen új külső burkolatot a jövőre 50 éves Újpalotai Vásárcsarnok, emellett pedig megépült az itt élők sportolási és szabadidős tevékenységét kiszolgáló, több mint egy kilométer hosszú, rekortán borítású Páskom parki futópálya. De fontos eredményeket értünk el a közbiztonság területén is. Rákospalota, Pestújhely és Újpalota önkormányzata már eddig is több tíz millió forinttal támogatta a kerületi rendőrséget, a tűzoltóságot és a kerületi polgárőrszervezeteket. A kerületi rendőrkapitánnyal együttműködésben megalakítottuk a Hónap Rendőre díjat, havonta elismerve és anyagilag is megbecsülve ezzel a kerületben szolgálatot teljesítő egyenruhások munkáját. Bővítettük a közterület-felügyelet járműparkját is, ma már négy autóval biztosítjuk a megfelelő közterület-felügyeleti jelenlétet a kerületben. A kerületi közparkokban bevezetett járőrszolgálat keretében mind ez idáig 19 300 munkaórányi szolgálatot teljesítettek a közterület-felügyelők. Természetesen a szociális területen sem tétlenkedett a kerület. A Palota-támogatások keretén belül 5500 alkalommal nyújtottunk az itt lakóknak gyógyszertámogatást, emellett közel ezer helyi család részesült gyermekvédelmi támogatásban, és 56 millió forint értékben támogattuk ösztöndíjjal a XV. kerületi tehetségeket. A fenti rövid felsorolásból is kitűnik, hogy a kormányzati elvonások ellenére a XV. kerület élhető maradt, és, hála az ellenzéki vezetésnek, élhetőbb lett az elmúlt években. Közös eredményeink megőrzése pedig mindannyiunk feladata az itt lakókért, Rákospalotáért, Pestújhelyért és Újpalotáért, hiszen végre valóban jó kezekben van a kerület. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Barkóczi képviselő úr. „A megnövekedett kormányzati elvonások miatt miért a székesfehérváriakat büntetik?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ráczné Földi Judit, a DK képviselő asszonya. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A kormány elhibázott gazdaságpolitikája, az orbáni infláció egyre nehezebb helyzetbe hozza az önkormányzatokat és a lakosokat. A kormány ebben a helyzetben mindig ugyanazt az eszközt alkalmazza: adót emel, csökkenti a támogatásokat, kötelező takarékosságot ír elő, beruházásokat állít le, postákat zár be, és tovább sarcolja az önkormányzatokat. [[15.30]] Az alapvető baj az, hogy oly mértékben szúrták el a magyar gazdaság pályáját, hogy annak az árát ma a magyar lakosság és a magyar vállalkozók fizetik meg. Ennek a gazdaságpolitikának a következménye az infláció, azaz a pénzromlás. A hatalom megtartásának az volt az ára, hogy most teherként infláció, reálbércsökkenés, adóemelések és más egyebek vannak. A kormány az önkormányzati szektort sem kíméli. A jól teljesítő önkormányzatoktól egyre nagyobb összegű szolidaritási hozzájárulás megfizetését várja el. Az önkormányzatoknak ezért nemcsak a megemelkedett energiaköltségek, az infláció miatt elszállt egyéb kiadások fedezetét kell megoldaniuk, hanem az állam felé is egyre többet kell fizetniük. Ezért a településeknek sajnos nem marad más lehetőségük, mint a helyi lakosokat, vállalkozásokat érintő megszorító intézkedések bevezetése, adók, díjak emelése. A kormány ezzel a helyi településekre, azok vezetőire tolja át a népszerűtlen intézkedései meghozatalát. Székesfehérvár esetében sincsen ez másként. A város 2023. évi költségvetése az előző évhez képest több mint 800 millió forinttal magasabb szolidaritási hozzájárulást fizet. Így már 6,6 milliárd forintnál tart évente a város. A szolidaritási hozzájárulás felhasználását a befizető önkormányzatok nem tudják, nem látják, az bekerül a nagy kalapba, további sorsa ismeretlen. Székesfehérvár városának költségvetését is terheli a világrekorder áfa megfizetése. A kiemelt dologi előirányzatoknál az energiaköltségek és az élelmezési kiadások után akár 650 millió forinttal kevesebb áfát is fizethetne az önkormányzat. A 2021 óta elvont gépjárműadó újabb 400-420 millió forintos bevételkiesést jelent a városnak. Ez így már több mint 7,5 milliárd forint évente. Ennyivel többet költhetne a város saját beruházásaira, utak karbantartására, óvodák, bölcsődék, szociális intézmények modernizálására. Ennyit vesz el a kormány minden évben a székesfehérváriaktól. Székesfehérvár jelentős bevételeket szed be a helyi adókból, parkolási díjakból. A Székesfehérvár gazdaságát ért negatív hatások ellensúlyozására a fideszes többségű közgyűlés az elmúlt egy évben több alkalommal hozott olyan megszorító intézkedéseket, amelyek végső soron a fehérváriakat és a fehérvári vállalkozásokat terhelik. A 2022. augusztusi megszorító csomagja 142 díjtételt tartalmazott, mindösszesen 300 millió forintot vett el évente a fehérváriaktól. Emelték többek között a parkolási díjakat, a temetkezési díjakat, a közterület-használati díjakat, a házasságkötés díjait és a buszközlekedés díjait. Majd 2023-tól újabb emelések következnek, így az építményadó 1,7 milliárd forintos emelése, a parkolóbérletek árának emelése és a közterület-használatért fizetett díj emelése. Ezek bizony mind olyan emelések, amelyek közvetve vagy közvetlenül a helyi lakosokat érintik, ők fizetnek egyre többet a szolgáltatásokért. Az építményadó emelése következtében sok vállalkozás csak lényegesen kisebb mértékkel tudja emelni az alkalmazottai bérét. A helyi iparűzési adóból 2019 óta kötelezi az állam a helyi tömegközlekedés finanszírozását, amit az állami Volánbusz és a MOL cégével kötelező végeztetni, és bizony, ez is állami elvonás, ami fáj a székesfehérváriaknak. A székesfehérváriak számára mára már csak a Dobrev Klára vezette árnyékkormány az egyetlen remény arra, hogy Magyarország Európához tartozhasson, hogy helyreálljon az önkormányzatiság. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Barkóczi Balázs tapsol.]]
Köszönöm szépen, Ráczné Földi Judit képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Elkészült a püspökladányi birkózócsarnok” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, Hajdú-Bihar megye 5. számú választókerületének vonatkozásában jó hírekről tudok beszámolni. Természetesen nemcsak ez a birkózócsarnok az, aminek az utóbbi években tudtunk örülni, hiszen jó néhány olyan infrastrukturális fejlesztés valósult meg, ami megkönnyíti az ott élők életét. Természetesen szólhatnék az önkormányzati létesítmények felújításáról vagy a turisztikai, élelmiszeripari, agrárfejlesztésekről is, de van egy külön csoport, amely mindenképpen megérdemli, hogy itt, az Országházban is szó essék, mármint ezeknek a fejlesztéseknek a jelentőségéről. Ezek pedig a sportfejlesztések és nevezetesen az iskolai, a szabadidősport-fejlesztések. Az előző években három településen sikerült tornacsarnokot létesíteni: Sárrétudvari, Kaba, Szerep, és megoldotta azt a tényleg most már jó néhány éve létező problémát, hogy a mindennapos testnevelésnek legyen megfelelő helyszíne. Ez óriási előrelépés az utánpótlás-nevelés vonatkozásában, de természetesen nemcsak sportcélokat szolgálnak ezek a létesítmények, hanem lényegében az adott települések közéletének az otthonát is tudják biztosítani. Valóban, ahogy a hozzászólásom címében megjegyeztem, megjelöltem, Püspökladányban is egy újabb fejlesztéshez érkeztünk, nevezetesen: egy birkózócsarnok létesült. Egy birkózócsarnok, aminek a jelentőségét abban tudnám megfogalmazni, hogy lényegében egy állandóan berendezett, csak a nehézatlétika által használt létesítmény, ami nagyon-nagyon fontos, hiszen eddig a nehézatléták, a birkózók alapvetően más sportágakkal kellett hogy osztozzanak a létesítményen, és ennek megvolt az a sajátossága a sportág specifikumából adódóan, hogy pakolni kellett állandóan a szőnyegeket, a versenyekre külön be kellett rendezni a termet, most pedig egy saját otthonuk van. Ez nagyon fontos, hiszen a Püspökladányi Nehézatlétikai Egyesület, a püspökladányi birkózók lényegében nemcsak a városban töltenek be vezető szerepet, hanem a térségben, sőt mondhatom azt, hogy egész Hajdú-Bihar megyében ők a központjai ennek a csodálatos sportágnak. A birkózás jelentőségét e Házban nincs, aki ne tudná nem kell különösebben ecsetelni, ókori sportág, az olimpián az egyik legsikeresebb a magyar versenyzők szempontjából, de azért tenni is kell, hogy ez így maradjon. Ebben a helyzetben ez a lényegében folyamatosan nyitva álló sportcsarnok tudja biztosítani azokat a garanciákat, amelyek ahhoz kellenek, hogy ne csak kora délután, hanem a gyermekek, a tanulók elfoglaltságához igazodóan akár későbbi időszakban vagy a fiatal felnőttek esetében akár az esti órákban is tudjon edzéslehetőséget biztosítani, és versenyek rendezésére is kiválóan alkalmas. Ez a birkózócsarnok egy szakpolitikai elképzelésen alapuló beruházás, amit a Birkózó Szövetség is támogatott, köszönet érte. Van ugyan némi időeltolódás a tervekhez képest a megvalósulásban, de ennek, őszintén be kell vallani, az volt az oka, hogy maga a birkózóegyesület nem volt felkészülve arra, hogy egy ilyen beruházást megvalósítson, ezért aztán központi kormányzati szereplőnek, helyi önkormányzatnak is be kellett lépni ebbe a beruházásba, és így készült el ez a sportcsarnok, aminek a méretéről azt tudom mondani, hogy közel 500 négyzetméter, két állandó birkózószőnyeg használatát biztosítja és a hozzá tartozó kiszolgáló helyiségeket. A beruházás költsége közel 400 millió forint, és nagyon fontosnak vélem megjegyezni, hogy amikor ez a létesítmény épült, már akkor is készültek, gondoltak arra, hogy bizony nehéz idők jöhetnek energiaellátás szempontjából, ezért aztán napelemekkel felszerelt, talán a legtakarékosabb működést biztosító gépészeti ellátással felszerelt létesítményről beszélhetünk. Így áll most tehát a birkózócsarnok, de természetesen további terveink is vannak az utánpótlássport területén. Elég talán, ha a szabadtéri kondiparkok sorát említhetem, amelyek ugyan már jó néhány településen megvalósultak, de Földesen még ez a feladat vár ránk a választókerületben, és a tanuszodaprogramot is reményeink szerint, mihelyt a gazdasági helyzet biztosítani tudja, folytatni kívánjuk. Itt Püspökladány az egyik várományos, de azt gondolom, hogy Tiszacsege vonatkozásában is egy olyan hiánypótló szerepet tudnak majd ezek a beruházások betölteni, amelyek az egészséges életmódra, a megfelelő kondícióra felkészítik a gyerekeket, vagyis teljes embert valósítanak meg, szellemileg, testileg, lelkileg felkészülteket. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Bartos Mónika tapsol.]]
Köszönöm szépen, Bodó Sándor képviselő úr. „Aktuális közügyek” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője. Öné a szó, képviselő úr. [[15.40]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Szűkebb hazámból, Nógrád vármegyéből szeretnék egy példát idehozni a Ház elé, hiszen amikor a zöld jövő jegyében beszélgetünk, akkor úgy néz ki, hogy a jelenleg regnáló kormánynak és mondjuk, nekem vagy a Mi Hazánk Mozgalomnak teljesen más nézeteink vannak. Jómagam a zöld jövő jegyében azt szeretném, ha Nógrád vármegye, amely a legerdősültebb megyénk, több mint 44 százalékban erdősült megye, egy turisztikai paradicsom lenne, aktív és passzív kikapcsolódásra adna lehetőséget akár a fővárosból, akár az agglomerációból, akár máshonnan ideérkező turistáknak és vendégeknek. Ám látjuk, hogy a Fidesz zöldgondolat alatt az akkumulátorgyárak építését tűzte ki fő irányként, sőt már mondhatjuk, hogy stratégiai irányként, illetve a megújuló energiát természetesen mi is tudjuk támogatni, kivéve akkor, ha magyar szántóföldekre kerülnek százhektáros napelemparkok. No de térjünk vissza az akkumulátorgyárhoz és az akkumulátorgyárakhoz, mi is a problémánk ezzel. A legemblematikusabb példája az akkumulátorgyár-építésnek a mindenki által ismert debreceni akkumulátorgyár, amely most épül, külföldi multi próbálja a tőkéjét egyelőre itt befektetni, aztán az itt megtermelt busás hasznot kivinni az országból. Mindezt teszi úgy, hogy az ország legjobb termőtalajaira, 45 aranykoronás földekre építkeznek. Jómagam azt szoktam szorgalmazni itt, a Ház falai között, hogy ha már zöldgondolat, akkor talán a zöldmezős beruházások helyett barnamezős beruházásokkal kéne bármilyen ipari fejlesztést kieszközölni és elérni. Ámbátor Salgótarján esetében, amely szűkebb hazámnak a megyeszékhelye, ezt sem igazán tudjuk támogatni, hiszen az sem mindegy, hogy ezek a barnamezős beruházások hol kerülnének kivitelezésre, hiszen Salgótarjánban régen közel 5 ezer embernek adott munkát az acélgyár, csaknem 36 hektáros területen, és most nagyon úgy néz ki, hogy ezt a területet egy győri vállalkozó megvásárolta; 5 ezer ember helyett 80 embernek fog munkát biztosítani, és a jövő ő is egy zöldgondolat útján úgy gondolta az akkumulátorbontás lesz, hiszen azok az akkumulátorok, amik nem váltak be, itt lesznek bontva, és más, a környezetre és az emberi életre és egészségre veszélyes anyagok mellett itt lesznek megsemmisítve és hatástalanítva. Tudni kell Salgótarján földrajzi elhelyezkedéséről, hogy egy völgyben, egy katlanban helyezkedik el, éppen ezért a lakosok jogosan tartanak attól, hogy nagyfokú egészségkárosodási kockázat is van eme tevékenység mellett vagy ennek következtében, hiszen tudjuk, hogy ezekben a gyárakban általában csak gázálarcban lehet dolgozni, hiszen gyakorlatilag olyan veszélyes vegyületek jutnak ki ezeknek az akkumulátoroknak a bontása folyamán, ami súlyosan károsíthatja az emberi szervezetet. Nemrég volt vezető hír, amikor egy Komárom-Esztergom vármegyei gyárból több tucat embert vittek el ugyanolyan tünetekkel, köztük orrvérzéssel is. Nem igazán környezetbarát technológia. Éppen ezért a helyiek, úgy gondolom, jogosan félnek attól, hogy mivé lesz szeretett városuk. Ha valamiben élen kell járni, akkor mi, Nógrád megyeiek is szoktunk, csak általában sajnos fordítva szokott ez a piramis kirajzolódni. Mi mindenből a sor végén kullogunk, ebből jutott nekünk a vezető szerep. Európai szinten is a legelmaradottabb járás a bátonyterenyei, ezt követi a salgótarjáni. Mindkét járásban már gyakorlatilag meghonosult ilyen akkumulátorgyártó vagy -bontó létesítmény vagy cég. Ez előrevetíti, hogy egészen pontosan milyen jövőt képzelnek el nekünk. Nemrég lehetett itt hallani Matolcsy Györgynek, a jegybank elnökének beszámolóját, aki kiemelte, hogy az akkumulátorgyártás gyakorlatilag 18 százalék hozzáadott értéket tud produkálni. Azt gondolom, hogy nem a jövő értelmisége fog tudni elhelyezkedni szeretett vármegyénkben ilyen gyárak megtelepülése után, éppen ezért mi azt szeretnénk, ha ez az akkumulátorgyártás nem fő stratégiai irány lenne a kormányzat részére, hanem valahogy el tudnák engedni ezt a gondolatot, és nem egy veszélyeshulladék-lerakó helyként kéne hogy üzemeljen szeretett megyénk és szeretett hazánk, nem szennyeznék el a földet és a vizet, hanem egész egyszerűen megpróbálna a kormányzat ráállni végre arra az útra, ami nekünk való, hiszen Magyarország egy mezőgazdasági adottságú ország, nekünk a mezőgazdaság a jövő, én azt gondolom, nekünk erre kell alapozni. Mindenünk megvan vagy megvolt ehhez, de ha még sok időt elvesztegetünk, akkor kérdés, hogy ez a folyamat még visszafordítható-e. Éppen ezért zárógondolatként azt kérem a salgótarjániak és az egész ország lakosságának nevében, hogy a Fidesz-kormány próbálja átértékelni ezt a kitűzött irányt, és módosítson rajta, amíg nem késő. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Gyermekvédelmet!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap múlt pontosan egy hónapja, hogy benyújtottam egy írásbeli kérdést, mennyi elborzasztó tragédiának kell még bekövetkeznie ahhoz, hogy felismerjék, hogy óriási gondok vannak a gyermekvédelem területén, s végre érdemi intézkedések történjenek. A közelmúlt szörnyű eseményei ihlették ezt az írásbeli kérdést, hiszen nevelőszülőkhöz került gyermekek esetében történtek megmagyarázhatatlan és megbocsáthatatlan tragédiák. Nem olyan régen halálra forráztak nevelőszülei egy tíz hónapos kisgyereket, aztán egy úgymond szófogadatlan kétéves kisfiút vert agyon a nevelőanyja. Kutyalánc fojtott meg megmagyarázhatatlan körülmények között egy autista kicsit, most pedig itt van a nyíregyházi eset, amikor egy két és fél éves kisgyermek volt az áldozat, a kishúgát pedig a sajtóhírek szerint sérülésekkel a testén és alultáplálva szintén kórházba kellett vinni. Előfordulnak szörnyű véletlenek, van gondatlanság, és bizony van ördögi gonoszság is. Bízunk benne, hogy a rendőrség majd kideríti, hogy mi áll ezek mögött a tragédiák mögött. Egy azonban bizonyos. Ezek az esetek azt mutatják, hogy recseg-ropog a nevelőszülői rendszer is. Minden tiszteletet megérdemelnek azok a nevelőszülők, akik ezt a nehéz és kihívásokkal teli hivatást űzik, akik szívvel-lélekkel azon vannak, hogy a gondjaikra bízott gyermekek testi és lelki fejlődése úgy alakuljon, ami az ő boldogságukat szolgálja. Viszont ki kell mondani, hogy vannak alkalmatlan emberek is, és az öregezés mint bűnözés fogalma mellett bizony megjelent a gyerekezés is, és ezeknek az embereknek a szemei előtt csak a dollárjelek pörögnek, a pénzt látják, mást nem, azt nem, hogy azzal a gyermekkel törődni is kellene, akit a gondjaikra bíztak. Kormánypárti részről az óbudai efebofil, illetve pedofil kapcsán újra előjött az, hogy meg kell büntetni a pedofilokat, szükség van a gyermekvédelemre. Így van, az összes Kaleta-szerű lény minél súlyosabb büntetést kapjon, ezzel a Jobbik-Konzervatívoknak semmiféle fenntartása nincsen. Csakhogy elmondjuk most is, nemcsak szigorú törvények szükségeltetnek, hanem fel kell tenni a kérdést: hol van a megelőzés és hol van az áldozatsegítés? A gyermekvédelmi jelzőrendszer és az alapellátás is súlyos gondokkal küszködik. A nehéz körülmények között a szociális területen dolgozók kapcsán ki kell mondani, hogy igen, megfigyelhető a kiégés; igen, az extra leterheltség miatt bizony óriási a fluktuáció, hatalmas az elvándorlás, és bizony van kontraszelektálódás is. S amikor az ember egy írásbeli kérdésben vagy egy ilyen felszólalás során erre kitér, akkor jön kormánypárti részről a panelválasz: politikai hangulatkeltés folyik, pedig nem, egészen egyszerűen csak felelős módon gondolkodunk, és próbálunk egy valós problémára megoldást találni. S hogyha felelős gondolkodás: bizony, a felelős gondolkodás mint olyan, egy konzervatív fogalom, sok esetben a politikai korrektség hívei egyből fatvát kiáltanak, amikor ez elhangzik, és hogyha egy francia esszéista írónak a meghatározását, Pascal Bruckner definícióját alkalmazzuk, hogy mi is az a politikai korrektség, ő azt mondta, hogy allergiás félelem a néven nevezéstől, a nehéz kérdések szőnyeg alá söprése, a dolgok kimondása helyett metaforák, mellébeszélés kényszerű, kötelező használata. Nos, mi kimondjuk azt, hogy igenis van olyan, hogy felelős gyermekvállalás, igenis van olyan, hogy tudatos és felelős családtervezés. És akkor itt szeretnék néhány klasszikust idézni; mondjuk, Lakatos Attilát, a borsodi cigányvajdát, aki azt mondta, volt bátorsága kimondani, nagyon helyesen, hogy a gyermek nem állat, hanem felelősség. Vagy éppen a romaügyi szakértőtől, Forgács Istvántól idéznék, aki azt mondta: nem tartozom közétek, ha szerintetek fiatalon szülni és a nyomorba sokat szülni kulturális jog és érték; vagy éppen barátomat is felhozhatnám, a gyékényesi cigány kisebbségi önkormányzat vezetőjét, Balogh Zolit, aki nem olyan régen így nyilatkozott egy beszélgetésünk során: ha már bevállaltuk a gyereket, neveljük föl tisztességesen ahhoz viszont nincs más út, mint a munka. [[15.50]] Nos, megvan az állam felelőssége is. Ezt sem szabad elhallgatni, de igenis megvan az egyén és a környezetének a felelőssége. Ennek a most meghalt két és fél éves kisgyereknek az édesanyja 17 éves, három gyermeket szült már. Fel kell tenni a kérdést, hogy milyen az a környezet, amelyik ezt a szerencsétlen fiatal anyát is egyébként áldozattá tette. Milyen kőkorszaki normák szerint élnek, ahol eltűrik azt, ahol támogatják gyakorlatilag azt, hogy egy iskolapadba való, még fiatal, fejlődő szervezetet gyakorlatilag szülőgépként használjanak? Hol van a gyermekvédelem ebben az esetben is? Jó lenne, hogyha ezekre meglennének a válaszok. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirendet lezártam. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2023. május 2-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Szép tavaszi napot kívánok! Az ülést bezárom.