Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 86 narodnih poslanika. Molim vas radi utvrđivanja tačnog broja poslanika prisutnih u sali da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna, u ovom trenutku, 149 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Narodni poslanik Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dana 1. marta ove godine u Sjenici se dogodila otmica i kidnapovanje jednog od nosilaca javnih funkcija, direktora srednje škole. Nažalost, nismo imali adekvatno spreman odgovor nadležnih organa u potpunosti da se da i odgovor na ovo pitanje, pa zato koristim ovu priliku da pitam i MUP i Ministarstvo pravde, ali i Ministarstvo prosvete čiji je zaposleni i funkcioner gospodin Turković koji je bio otet od strane organizovanih kriminalnih udruga i maltretiran radi njegovog političkog stava. Od četvoro ljudi koji su oteli, kidnapovali, maltretirali gospodina Turkovića samo je jedno privođeno i samo je jedno procesuirano, dok tri ostala lica nikada nisu procesuirana iako se radi o licima koja imaju ozbiljne kriminalne radnje, kojima je zabranjen ulazak u zemlje EU, koji imaju dosijee i višegodišnju robiju iza sebe, koji ne smeju ući čak ni u zemlje regiona. Nažalost, ovaj slučaj pokazuje da još uvek imamo delove kriminala koji su upleteni i u policijske udruge, ali i u organe tužilaštva i pravosuđa. Zašto sva četiri lica nisu procesuirana? Zašto je samo jedno lice obuhvaćeno, i to u svojstvu građanina? Zašto nije zaštićen gospodin Turković koji je direktor srednje škole u Sjenici, a znamo da je Sjenica nakon ovih prethodnih izbora postala mesto obračuna kriminalaca koji su izgubili poluge vlasti i koji na svaki način pokušavaju da torturom obezbede bilo kakav uticaj u lokanoj vlasti? Nažalost, ovakav neadekvatan odgovor, s obzirom da se već bližimo da je mesec dana proteklo od ove otmice, koji državni organi nisu dali i nisu uredno procesuirali sve učesnike u ovom kriminalu, u ovom zločinu i ohrabruje i dalje sve one koji misle da kriminalom, silom, torturom, maltretiranjem, otmicama mogu da upravljaju životima građana. Država mora pod hitno poduzeti sve što je neophodno da bi se ovo u korenu saseklo i moraju se procesuirati sva četiri lica koja su otela 1. marta direktora Tehničke škole iz Sjenice, maltretirala i sprovodila nad njim torturu, batinala ga i tražila da jednostavno za njihove interese politički deluje. Ministarstvo unutrašnjih poslova je moralo i mora sva četiri lica sprovesti i mora poduzeti istragu koja će biti sveobuhvatna. Tužilac koji je nadležan za ovaj slučaj samo je optužio jednog od počinilaca prosto praveći se slep, kao da ima koprenu preko očiju, da su u istom kriminalu učestvovala još tri lica, i to lica sa ozbiljnim kriminalnim dosijeima, sa ozbiljnim kriminalnim delima iza sebe, sa odležanim višegodišnjim robijama, lica koja se traže od EU i država u regionu. Na kraju, Ministarstvo prosvete mora učiniti više da zaštiti one koje je imenovalo za nosioce odgovornih funkcija, posebno jer je reč o školi, posebno jer je reč o odgojno-obrazovnoj ustanovi, jer ako se to može raditi sa onima koji su nosioci odgovornosti obrazovanja i odgoja naših budućih generacija šta treba očekivati učenik tih škola ili kako se trebaju osećati roditelji te dece? I dalje nije adekvatno pružena zaštita gospodinu Turkoviću koji je predmet ove otmice, i dalje ima veoma ozbiljne probleme i zato je neophodno da država pruži zaštitu ovom licu, a da sve one koji su učestvovali u ovom kriminalu adekvatno sprovede i kazni da to bude najsnažnija moguća poruka kako svi oni koji su do sada na različite kriminalne radnje učestvovali u deobi vlasti shvate da je ovo država u kojoj kriminal i kriminalci moraju biti gonjeni, moraju biti hapšeni, moraju biti procesuirani, a da oni koji se časno, dostojanstveno, pravedno, pošteno bore trebaju nositi sve one funkcije koje su odgovorne i koje su za primer, posebno zato što oni su ti koji trebaju biti uzor budućim generacijama.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvaženi prijatelji, Fond za razvoj Republike Srbije svake godine raspisuje konkurs za dodelu kredita koji daje svim delovima naše zemlje, i to su jako povoljni krediti. Reč je o sredstvima koja se isplaćuju 10 godina, sa grejs periodom od jedne godine i sa minimalnom kamatom od 1,5-2,5% i to ide u zavisnosti da li preduzeće iz te opštine u kojem je stepenu razvijenosti opština. Naravno, s druge strane i od vrste kredita, odnosno ko ga traži, da li je to razvojni kredit, da li je namenjen mladim ljudima, trudnicama, odnosno ženama i u tim uslovima on ima bolje karakteristike. Razvojna agencija Srbije je takođe preko Ministarstva privrede i Fonda za razvoj privrede takođe opredeljuje kredite, jako dobre, jako povoljne, koje čak subvencioniše od 25-45% i to zavisi od stepena razvoja za nerazvijene opštine, npr. opštinu Tutin koja spada u devastirane opštine u Republici Srbiji i peta je kategorija razvijenosti, 45% su potpuno besplatna, odnosno bespovratna sredstva koje država donira ili daje tim preduzećima. Naravno da zahteve može preduzetnik, mikro-preduzeće za ove kredite podneti fondu ili lokalnim, odnosno regionalnim razvojnim agencijama npr. u našem kraju postoji regionalna razvojna agencija SEDA koja obuhvata tri opštine, Sjenicu, Tutin, Novi Pazar i preko nje se predaju zahtevi za ove kredite. Ona vrši monitoring, administrativno pomaže, sa druge strane prati iskorišćavanje ovih sredstava. Međutim, jednim ispitivanjem koje je uradila ova naša razvojna agencija u Sandžaku SEDA, oko 90% ljudi koji su zainteresovani za ovaj kredit iz razloga što ga prati kamata, jer vi dobro znate da je kamata strogo zabranjena Muslimanima, i to je nešto što islam strogo zabranjuje, kamatu, lihvarstvo, zelenaštvo, izrabljivanje na takav način. To znači da, mi podržavamo tu, da kažem, moralnu ekonomiju, i praktično onemogućava se zarađivanje samo na osnovu novca, samo na osnovu kamate, ali sa druge strane je dopušteno da se uzima zajam, da se ulaže, da se stvara profit. Naravno, da se podeli rizik i sa onim koji ulaže, zajmodavcem i onim koji uzima, u takvim uslovima vrlo korektno, je moguće i može jedan Musliman uzeti zajam. Stoga, želim da uputim sugestiju Ministarstvu ekonomije i Fondu za razvoj da kamata koja je predviđena ovim programima, otpiše, odnosno da je umanji za iznos koji se subvencioniše. Vrlo jednostavno, to je rešenje koje postoji npr. u BiH, jednostavno kamatu odbijte od onog dela koji država besplatno daje i omogućite ljudima iz ovog kraja, a to je preko 1.000 malih preduzetnika, jako uspešnih, da posluju sa ovim novcem koji država opredeljuje za ove programe. Veliki je moralni problem verujućih ljudi da uđu u nešto što im je zabranjeno. To je problem verujućim ljudima i meni samom, i mislim da ovim rešenjem koje predlaže, da ima u vidu Ministarstvo privrede, možemo da omogućimo ljudima islamske veroispovesti, koji su uspešni preduzetnici, da konzumiraju ovaj novac i na taj način pomognu i sebi i ovoj državi, jer je reč o izuzetno uspešnim mikro-preduzećima. Hajde da podelimo rizik. Ja vam garantujem da će Sandžaklije sigurno ostvariti profit i za sebe i za ovu državu. Hvala vam.
Hvala. Potpredsednik Skupštine i narodna poslanica, Marija Jevđić.
Zahvaljujem, predsedniče. Poštovani narodni poslanici, moje današnje pitanje upućujem Ministarstvu za građevinarstvo, saobraćaj i infrastrukturu. Naime, 3. novembra 2010. godine Kraljevo je pogodio strašan zemljotres. Koliko je bio jak govori podatak da je to jedan od najjačih zemljotresa koji je pogodio našu zemlju od kraja 19. veka od kada se meri seizmička aktivnost na ovim prostorima. Vi ste, gospodine predsedniče, mogli da se uverite u jačinu zemljotresa pošto ste među prvima te noći, kao tadašnji ministar unutrašnjih poslova došli u Kraljevo i ponudili svu neophodnu pomoć. Posledice su bile ogromne. Stradale su dve osobe, oko 200 ljudi zadobilo je lakše telesne povrede, oštećeno je oko 16.000 kuća, 8.500 stanova, 33 škole i želim da pohvalim i tadašnjeg ministra prosvete, gospodina Žarka Obradovića koji je uspeo da do sledeće školske godine obnovi sve škole i da se đaci vrate u bezbedne i obnovljene škole. Nekoliko stotina privrednih objekata je tada oštećeno. Posledicu zemljotresa direktno je osetilo oko 80.000 Kraljevčana. U poslednjih deset godina obnovljena su oštećena domaćinstva, izgrađena je nova infrastruktura, ali 16 stambenih zgrada i pet prizemnih kuća sa 360 stanova koji se nalaze u Dositejevoj ulici u Kraljevu još uvek nisu adekvatno sanirane. Tu je planirana urbana regeneracija naselja, koje je izgrađeno između 1947. i 1955. godine. Projektom je umesto sanacije planirano rušenje postojećih zgrada i izgradnja četiri nove zgrade sa 366 stanova. Građanska dozvola za izgradnju je, prve zgrade sa 103 stambene jedinice, izdata je 2016. godine i radovi su krenuli 2018. godine. Završena je prva zgrada i tu nastaju problemi. Razvojna banka Saveta Evrope trebala je da obezbedi grant od 300.000 evra za stručni nadzor, ali kako nije, grad Kraljevo je obezbedio nadzor koji su obavila naša javna preduzeća. Grad je izvršio izgradnju spoljne infrastrukture i sve što je bilo potrebno, ali je problem što su radovi na izgradnji grejnih instalacija urađeni u skladu sa projektom i temperatura na gornjim spratovima ne prelazi 17 stepeni. Da ne bi nastao problem i prilikom izgradnje ostale tri zgrade, potrebna je pomoć Ministarstva za građevinarstvo, saobraćaj i infrastrukturu u vidu nezavisne ekspertize kojom bi se utvrdilo gde je nedostatak postojećeg projekta da ne bismo došli u situaciju da izgradimo još tri zgrade i da se javi problem kao kod prve zgrade, odnosno problem u grejanju na višim spratovima. Moje konkretno pitanje je, može li da se ubrza izrada izveštaja i rešavanje nastalog problema, jer čitave porodice čekaju na useljenje, tačnije 106 porodica. Kada govorim o izgradnji još tri zgrade koje se čekaju da se izgrade, tada govorim o još 260 porodica koje, još jednom želim da naglasim, žive u zgradama koje su izgrađene još 1947. godine sa zajedničkim kupatilom na spratu, u krajnje ne humanim uslovima. Zato apelujem na ministarstvo da što pre utvrdi nastali problem, otkloni i omogući našim građanima dostojan život. Zahvaljujem.
Hvala, Marija. Reč ima Đorđe Milićević.
Uvaženi predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, danas bih pitanje uputio Vladi Republike Srbije. Naime, jedno od najznačajnijih spoljno-političkih pitanja u poslednjih 20 godina za Srbiju je proces pristupanja EU. Pristupni pregovori otvoreni su još 21. januara 2014. godine. Pregovaračkih poglavlja je ukupno 35. Do danas je otvoreno 18 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena. Uprkos svim našim naporima da ispunimo sve obaveze koje proizilaze iz zahteva EU na koje smo se obavezali, reakcije nekih evropskih zvaničnika su često izostajale ili su bile neprimerene ili su bile neohrabrujuće rekao bih sa sigurnošću. Poslednja u nizu takvih izjava je jučerašnja izjava gospodina Bilčika, koji je, kako sam razumeo, ima onlajn debatu sa evropskim pokretom u Srbiji, kada je rekao pored ostalog, da bi Srbija sa svojih reči, da je okrenuta ka članstvu EU, trebala da pređe na opipljiva dela. Iskreno mi nije jasno na kakva se opipljiva dela misli, ali jasna je opredeljenost i odlučnost Srbije kada je reč o putu evropskih integracija. Tu opredeljenost i odlučnost potvrdila je i Narodna skupština Republike Srbije raspravljajući o izveštaju Evropske komisije upravo ovde u plenumu. Podsetio bih da je Srbija bila ta koja je uvek pristajala na ustupke i dogovore u celom procesu. Posebno bih istakao međustranački dijalog u kojem smo bili spremni, kao što smo i sada, da sednemo i da sa svim političkim strankama, ponavljam, sa svim političkim strankama, uključujući i opozicione, čujemo zahteve i kroz ozbiljan politički dijalog dođemo, između ostalog, do kompromisnih i pravičnih rešenja i da prihvatimo predloge, ukoliko uopšte neke sugestije i predlozi i postoje, jer izborni uslovi, to je vama jako dobro poznato, nisu menjani od 2008. godine. Taj dijalog bojkotovao je jedan deo opozicije, a ne politički predstavnici vladajućih stranaka, a to se tada pripisuje kao neuspeh nama koji smo vodili dijalog, a ne onima koji su ga bojkotovali. Kada govorimo o dijalogu Beograda i Prištine, takođe, bilo je raznih ustupaka sa naše strane, uprkos svim pritiscima i blokadama koje dolaze sa prištinske strane, a na kraju su evropski zvaničnici često ostajali nemi. Ni ovaj napredak nije do danas odmakao, jer nijedan dijalog ne podrazumeva ucenu, već kompromis. Ovih dana je takođe ponovo pokrenuta tema o principima nove metodologije pristupanja EU, koja znači da će osim Evropske komisije biti uključene, između ostalog, i sve članice EU u praćenju kandidata za pristupanje i podrazumevaju ubrzavanje pristupnih pregovora koje Srbija vodi sa EU, što bi trebalo da se postigne kroz otvaranje više poglavlja obuhvaćenih u šest klastera, kako je definisano. Pre nego što postavim pitanje, želeo bih da pohvalim veliku posvećenost Vlade Republike Srbije evropskom putu i sve napore koje čini Srbija da što pre postane punopravna članica EU. Tu i parlament, kao što sam rekao, ima značajnu ulogu u usklađivanju relevantnih zakonskih okvira. Iskreno mislim da smo mnogo više toga učinili od onoga što se od drugih kandidata traži, uvereni da je za Srbiju članstvo u EU važno zbog opšteg napretka našeg društva. Pitanje za Vladu Republike Srbije bi glasilo – kako je Srbija prihvatila novu metodologiju EU za kandidaturu i za kandidate, kakvo je mišljenje Vlade o tome na koji način se može ta nova metodologija odraziti na dinamiku našeg evropskog puta, odnosno na dinamiku otvaranja novih poglavlja? Takođe, postavio bih još jedno, ovih dana aktuelno, pitanje. Evropska unija koja se temelji na četiri osnovne slobode, a to su sloboda kretanja lica, usluga, kapitala i robe, ukoliko se pozivamo na ove slobode, kako je moguće da EU uspostavlja i uslovljava svoje države članice kao i treće države u pogledu vakcinacije, govori o izdavanju određenih digitalnih zelenih sertifikata koji bi predstavljali dokaz o vakcinaciji građana, a pri tome se navodi da će se za treće zemlje odrediti neki punktovi gde će oni moći da prilažu potvrde o vakcinaciji iz svojih zemalja. S obzirom na to da nigde nije precizirano o kojim proizvođačima vakcina je reč, postavlja se pitanje da li će naši građani koji su vakcinisani vakcinama različitih proizvođača, ali i oni koji nisu vakcinisani ili se zbog različitih razloga ne mogu vakcinisati, moći da uđu u neku od država članica EU? Na samom kraju, iskoristio bih priliku da pozovem naše građane da se zbog zaštite svog zdravlja, ali i zdravlja svojih porodica, vakcinišu. Država je pokazala ozbiljan i odgovoran odnos, Srbija je jedina država koja u Evropi ima sve četiri vakcine i važno je da građani Srbije isto tako pokažu jedan visok stepen lične odgovornosti. Zahvaljujem.
Hvala. Narodni poslanik Aleksandar Mirković ima reč. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, mislim da pet minuta nije dovoljno za ovu temu i sva pitanja koja želim da postavim, ali ću se potruditi da budem kratak i sažet. Naime, poslednjih dana istraživačko novinarstvo je donelo dokaze o kojima smo svi pričali danima i nedeljama unazad, a tiče se enormnog bogatstva koje poseduje Dragan Đilas i njegovih računa na poreskim rajevima poput Mauricijusa. Istraživačko novinarstvo nam je dokazalo da na samo dva računa, jedan na Mauricijusu a drugi u Švajcarskoj, taj čovek ima više od šest miliona evra. Ono o čemu smo mi pričali danima i nedeljama nemušto je Dragan Đilas pokušao da demantuje, ali ispostavilo se da sve što smo govorili je istina. Ono što posebno privlači pažnju jeste činjenica kako je Dragan Đilas do tog bogatstva došao, a svima je poznato da njegova saradnja sa Draganom Šolakom je utemeljena i u više poslova. Naime, Đilas je, prema svom priznanju, „Dajrekt mediju“ prodao 2014. godine izvesnom bugarskom biznismenu Kresimiru Gergovu. Pre same prodaje, Dragan Šolak je što direktno, što indirektno, ovom bugarskom biznismenu pozajmio 17,7 miliona evra. Dakle, identičnu cifru za koju je kupljena „Dajrekt medija“. Međutim, 2015. godine Georgiev vlasništvo potpuno besplatno prebacuje na firmu „Askanius“ za koju se kasnije ispostavlja da iza nje stoji Dragan Đilas. Dakle, ovde vidite da se radi o fiktivnoj prodaji i da već ovde nisu sve radnje čiste i da ima elemenata kojekakvih zloupotreba i kršenja zakona. Međutim, kako ovde posao nije završen do kraja i kako bi pare morale da ostanu u tom trouglu Šolak-bugarski biznismen-Đilas, 2018. godine Šolak sa svojom „Junajted grupom“ od Dragana Đilasa i njegovog „Askaniusa“ kupuje „Dajrekt mediju“ i od tada se u bilansima „Askaniusa“ pojavljuje više od 52 miliona evra. Ova svota novca se pojavljuje i na računima koji se nalaze na Mauricijusu, pa se postavlja pitanje da li će nadležne institucije konačno sada odreagovati i sve ovo do čega su došli novinari koji se bave istraživačkim novinarstvom već jednom preispitati i makar za tren svim građanima u Srbiji pokušati da odgovore na pitanje kako je to Dragan Đilas od preprodavaca žvaka, perača prozora i propalog preduzetnika iz Češke sa 75 hiljada evra, koliko je imao na početku svoje političke karijere, nakon osam godina došao do bogatstva od samo 25 miliona evra u nekretninama? Ono što je posebno zanimljivo jeste činjenica da novinari nastavljaju da istražuju tok novca, da ispituju ostale navode i dokaze koje imaju, do kojih su došli i da sada slika pokazuje da nisu ovo jedine destinacije i da ovo nisu jedini računi koje poseduje Dragan Đilas, već da ih ima preko 15. Dok smo mi nedeljama, mesecima, pa i godinama slušali koje kakve laži na račun porodice predsednika Aleksandra Vučića, dok smo slušali laži koje su se direktno odnosile na njega, na njegovog brata, dok su besomučno pokušavali tu porodicu da kriminalizuju, ne iznoseći nijedan jedini dokaz, sada kada se pojavljuju konkretni dokazi mi ne možemo da čujemo nijedan argument kako bi Dragan Đilas opravdao ili pokušao da opovrgne ove tvrdnje. Kako i to da pokuša kada je ovo sve istina i kako da pokuša kada svi građani u Srbiji znaju da niste mogli kao gradonačelnik, direktor vladine kancelarije ili ne znam kakav savetnik u Vladi Borisa Tadića da se tako enormno bogatite, jer vam je plata bila svega hiljadu evra? Dok predsednik Aleksandar Vučić nudi poligraf, nudi da oni sami izaberu pitanja koja će mu se na tom poligrafu postavljati, Dragan Đilas i danas beži od odgovora na ova pitanja. Za sam kraj, samo želim da ova pitanja uputim i Vladi Srbije i Ministarstvu unutrašnjih poslova, Ministarstvu pravde i svim nadležnim institucijama i Agenciji za sprečavanje korupcije, Upravi za sprečavanje pranja novca, da li će sada preduzeti neke korake povodom ovog pitanja, da li će se pokrenuti neke istrage? Ova pitanja i ove informacije ne tražim samo ja u svoje lično ime i u ime Poslaničke grupe Srpske napredne stranke „Aleksandar Vučić – Za našu decu“, već ova pitanja i ove informacije tražim u ime svih građana Srbije. Vreme je da se odgovori na ove tvrdnje dobiju, jer građani Srbije imaju pravo da to znaju i zaslužuju da znaju gde je njihov novac završio, jer kada je Srbija propadala, a građani ostajali bez posla, Dragan Đilas i svi oko njega su se bogatili i bahatili. Vreme je da se sa time završi, da jednom konačno dobijemo odgovore na ova pitanja i da se takve stvari više nikada ne ponove. Hvala vam. Živela Srbija!
Hvala. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju Borisav Kovačević i Aco Petrović. Dame i gospodo narodni poslanici, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini za upražnjeno poslaničkog mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručena vam je odluka Republičke izborne komisije o dodeli mandata narodnog poslanika radi popune upražnjenog poslaničkog mesta. Takođe, uručen vam je Izveštaj Odbora za administrativna-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnom poslaniku, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Predragu Miloševiću, izabranom sa izborne liste „Aleksandar Vučić – Za našu decu“. Na osnovu Odluke Republičke izborne komisije i Izveštaja i predloga Odbora za administrativna-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Predragu Miloševiću. Čestitam narodnom poslaniku na izboru i molim da se pripremi za polaganje zakletve. Poštovani narodni poslaniče, molim vas da, saglasno članu 17. Zakona o Narodnoj skupštini, pristupite polaganju zakletve. (Predsednik čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI". Molim narodnog poslanika da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi još jednom da vam, u ime Narodne skupštine i u svoje ime, čestitam na izboru i poželim uspešan zajednički rad u tekućem mandatnom periodu. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O KLIMATSKIM PROMENAMA. Samo da podsetim još jednom da će danas posle završetka ove rasprave u pojedinostima biti dan za glasanje, tako da u popodnevnom delu sednice planirate da će biti glasanje. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Irena Vujović, ministar za zaštitu životne sredine, nekako mi se čini da treba da kažem: „ministarka“, ali posle ne znam da li će da se ljute ili neće da se ljute, ne bih da pogrešim, Jelena Tanasković, državni sekretar u Ministarstvu zaštite životne sredine, Sanja Eminovski, šef Kabineta ministra, Sara Pavkov, poseban savetnik u Kabinetu ministra, Dragana Radulović i Sandra Lazić, načelnici odeljenja u Ministarstvu i Nevena Dragojlović i Aleksej Stepanov, savetnici u Ministarstvu zaštite životne sredine. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Dubravka Filipovski, prof. dr Ljubiša Stojmirović, Arpad Fremond, Jasmina Karanac, Branimir Jovanović, Gojko Palalić, Tijana Davidovac, Marko Parezanović, Milija Miletić, Bratimir Vasiljević, Petar Vesović, Marija Jevđić, Boris Bursać, Bosiljka Srdić, dr Vesna Ivković, Sanja Jefić Branković, Nataša Jovanović, Bojan Torbica, Milan Urošević, Samira Ćosović, Nevena Veinović, Vladimir Grahovac, Tomislav Janković i Vesna Krišanov. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za zaštitu životne sredine, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Dubravka Filipovski, prof. dr Ljubiša Stojmirović, Arpad Fremond, Jasmina Karanac, Branimir Jovanović, Gojko Palalić, Tijana Davidovac, Marko Parezanović, Milija Miletić, Bratimir Vasiljević, Petar Vesović, Marija Jevđić, Boris Bursać, Bosiljka Srdić, dr Vesna Ivković, Sanja Jefić Branković, Nataša Jovanović, Bojan Torbica, Milan Urošević, Samira Ćosović, Nevena Veinović, Vladimir Grahovac, Tomislav Janković i Vesna Krišanov. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč u ime podnosilaca? Reč ima Jasmina Karanac. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko, koleginice i kolege narodni poslanici, ovaj amandman odnosi se na član 2. Predloga zakona o klimatskim promenama koji se primenjuje na gasove sa efektom staklene bašte. Ako znamo da je jedan od stubova ovog zakona smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, odnosno mere i aktivnosti koje doprinose tom smanjenju, onda je logično da zakon propisuje koji su to gasovi. U Predlogu zakonu kao gasovi koji svojim emisijama doprinose globalnom zagrevanju navedeni su ugljen-dioksid, metan, azot-subdioksid, fluorougljovodonici, perfluorougljovodonici, sumpor heksafluoridi. Ovo možda nije zanimljivo široj javnosti, ali hemičari i stručnjaci dobro znaju o čemu je reč. Ovim amandmanom predložili smo da se na listu gasova koji doprinose globalnom zagrevanju doda i azot trifluorid. Ovaj gas se koristi u proizvodnji LCD ekrana, poluprovodnika, kao i kod nekih vrsta lasera. Naučnici su došli do saznanja da se količina ovog gasa u atmosferi povećava za čak 11%. Agencija za životnu sredinu nivo tog gasa meri i uvrstila ga je u metodologiju za izradu inventara emisije već više od pet godina, tako da smo smatrali da je došlo do previda kada je predlagač zakona sa liste gasova sa efektom staklene bašte izostavio azot trifluorid. Budući da je Srbija na onlajn konferenciji o klimatskim promenama Ujedinjenih nacija dala obećanje da je spremna da svoje rezultate u smanjenju emisija štetnih gasova do 2030. godine poboljša čak tri puta uz pomoć Evropske unije i do pet puta, onda je i ovo doprinos tom cilju. Tako da je dobro što je Vlada prihvatila ovaj amandman kojim je zaokružena lista gasova sa štetnim emisijama, a ovaj značajan deo zakona popravljen i upotpunjen. Hvala još jednom.
Hvala. Idemo dalje. Reč ima Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uvek kada govorimo o nekom predlogu zakona, kako u načelnoj, tako i u raspravi u pojedinostima, treba naročito voditi računa o tome šta će taj zakon doneti građanima Srbije i koje će pozitivne efekte taj zakon proizvesti. Mi smo i u načelnoj raspravi kako od vas gospođo Vujović, tako i od naše ovlašćene predstavnice naše poslaničke grupe gospođe Beloice čuli sve one najvažnije elemente zašto treba podržati ovaj zakon i koji su to benefiti konkretno koje će država i građani imati kada usvojimo ovaj zakon. Danas kada raspravljamo o amandmanima na ovaj predlog zakona, a koji su podneti od strane grupe narodnih poslanika koji ne pripadaju svi istoj poslaničkoj grupi, već dolaze iz različitih poslaničkih grupa i da kažem različitih političkih opcija i različitih stranaka, mi time dajemo jednu odgovornu crtu ovoj diskusiji, ali time i podvlačimo jasnu razliku između državotvorne politike koju vodi Aleksandar Vučić, a čiju politiku se trudimo da sledimo i običnog politikanstva koje je na delu od strane onog dela opozicije koji predvodi Dragan Đilas. Istine radi, taj deo opozicije nije ovde. Taj deo opozicije koju predvodi Dragan Đilas nije zastupljen u parlamentu, prevashodno zbog svoje sulude odluke da se sakriju iza bojkota izbora, ali ih to ne sprečava da preko svojih medija i nekih nevladinih organizacija vode snažnu i prljavu kampanju protiv Aleksandra Vučića, ali i protiv svakog onoga ko se usudi da javno podrži Aleksandra Vučića. Zato su na tapetu poslednjih dana i kolega Aleksandar Martinović i koleginica Sandra Božić i kolega Vladimir Orlić i Marko Atlagić i Bakarec i svi ostali koji se usude da javno podrže politiku Aleksandra Vučića. U toj kampanji su očigledno, dame i gospodo dozvoljena sva sredstva. Dozvoljeno je laganje, dozvoljeno je iznošenje lažnih optužbi, dozvoljeno je iznošenje gomile, da kažem, izmišljotina, pa i besmislenih izmišljotina i više nije, ako ste primetili važno ni o kojoj temi je reč. Dakle, nije više važna tema, bitno je samo kako po svaku cenu tu temu dovesti u kontekst dnevne politike i napasti Aleksandra Vučića. Tu prednjače mediji za koje odavno znamo da su pod otvorenom kontrolom tajkunskih centara, čitaj, Dragana Đilasa i Šolaka, ali i mnoge tzv. nevladine organizacije i neću pominjati koje su to organizacije. Svi dobro znate koje su to organizacije čije delovanje, čiju ulogu, čiju štetočinsku ulogu, delovanje, ali i finansiranje, način finansiranja od koga dobijaju pare, koliko para, maestralno je objasnio juče na sednici, naš šef poslaničke grupe Aleksandar Martinović. Iako se pitate, zašto su toliko agresivni u poslednje vreme, pa ta kampanja protiv Vučića i svih ostalih, ta kampanja polako prerasta u histeriju? Odgovor je, zato što se Vučić dotakao teme koja ih očigledno najviše boli, a to je novac. Novac, dame i gospodo, pare. Dakle, Vučić se usudio da dirne, da kažem, u osinje gnezdo, a to su računi u inostranstvu, računi u Švajcarskoj, Mauricijusu. Pogodio ih je u centar i pogodio ih je tamo gde najviše boli. Neverovatno je dokle su spremni da idu u svojim lažima. Dakle, nakon svih dokaza koje smo videli poslednjih dana, nakon svih papira koje smo videli, nakon svih dokumenata koji su objavljeni Dragan Đilas mrtav, ladan izađe i kaže – ne, ne, ja nemam nikakve račune na Mauricijusu, niti bilo gde drugde. Ja ne mogu da se ne zapitam onda, gospođo ministre, šta je sledeće? Šta je sledeće? Ja očekujem da će sada da negira da se zove Dragan Đilas. Ja očekujem da će da negira da je bio gradonačelnik Beograda. Istine radi, uzgred budi rečeno, najlošiji gradonačelnik Beograda, u istoriji Beograda, ali očekujem da će i to da negira. Očekujem da će da negira i da je bio ministar u Vladi, pa očekujem da će da negira i da je bio direktor one kancelarije, narodne kancelarije ili kako se već zvala, dok je Boris Tadić bio predsednik Republike. To je i onako bila izmišljena funkcija, izmišljeno radno mesto samo za Dragana Đilasa. Može on sve da negira, ali građani Srbije dobro znaju, pravu istinu i o bogatstvu, i o računima, i o računima u inostranstvu i o nekretninama, i o milionima, o svemu. Ono što je jako važno to je da ova istraga, tj. da ova Mauricijus afera ide do kraja zato što je idealna prilika da se rasvetle svi sumnjivi poslovi, sve sumnjive, sve mutne finansijske transakcija i sav kriminal koji smo mogli da vidimo poslednjih dana i da građani konačno dobiju ključne odgovore, odnosno odgovore na ključna pitanja, a to je na koji način se Dragan Đilas toliko obogatio, kako je od 74 hiljade evra za relativno kratko vreme uspeo da stekne stotine i stotine miliona evra? Ono što je najvažnije, da li je zloupotrebljavao državne funkcije na kojima se nalazio, koje je obavljao u vreme kada su svi oni bili na vlasti, dakle i on i ostali njegovi pajtaši, i Boris Tadić, i Borko Stefanović, i Marinika Tepić, i Dušan Petrović i svi oni zajedno, Jeremić kao da kažem štetočine i upropastitelji Srbije. Zahvaljujem.
Po amandmanu, narodni poslanik Nebojša Bakarec. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana gospođo ministarka sa saradnicama, poštovane koleginice i kolege, poslanici i poslanice, govoriću o ovim amandmanima i zaista su oni dragocena pomoć pri poboljšanju ovog zakona. Pažljivo sam pročitao sva tri, zaista su sjajni i onaj koji se tiče izveštaja i dodavanja novih gasova koji su slučajno izostavljeni. Rekao bih da zagađenje atmosfere, klima, zagađenje javnog prostora koje potiče od Dragana Đilasa postaje sve nepodnošljivija. U svom pokušaju da negira očigledne dokaze o svojim računima na Mauricijusu, Đilas emituje više metana nego svi emiteri zajedno i na to moram da ukažem predstavnicima ministarstva. Đilas stvara užasnu klimu. On je pritegnut dokazima sada počeo da iznosi očajničke neistine, muteći bistru vodu dokaza o svom računu u banci na Mauricijusu gde ima 5,7 miliona evra. Mislim, prosto da vidimo da li je Đilas inače sklon neistinama pošto ja tvrdim da je ovo što ona sada, juče i danas će izneti je neistina. Podsetiću samo na one neistine iz ove godine. Prvo je u januaru lansirao vest da su izbori pokradeni i da je u kutiju ubačeno dvesta hiljada glasova. Apsolutan neistina, sedam meseci kasnije se toga setio. Potom je izneo neistinu da se iz Srbije dnevno iseli pedeset hiljada ljudi, dakle 18 miliona godišnje. Treće je izneo neistinu da je slika sa kriminalcem Vladom Japancem nastala slučajno, a nije. Potom je ove nedelje 12. i 15. više puta slagao da nema nikakav račun na Mauricijusu, da ga nikada nije imao i da nema račun ni u jednoj banci u svetu, privatni naravno. Sada kada vidimo, kada smo dokazali da on ima račun na Mauricijusu, on sada vrišti o falsifikatu. Dakle, prosta pretraga interneta od pet minuta. Znači, potvrđuje, kad pogledamo godišnji izveštaj „Dojče banke“ iz poslednje godine, 2020. godine koji lepo kaže, na listi, to se zove list of shareholding, dakle to je deo u ćerkama firmama i podružnicama da „Dojče banka“ na Mauricijusu ima aktivnu ćerku banku, upravo onu u kojoj Dragan Đilas ima 5,7 miliona evra i ona se zove Deutshche Secrurities Mauritius Limited i to je ofšor, entitet na Mauricijusu koji pruža one klasične usluge koje pružaju svi ti entiteti banke u poreskim rajevima. U izveštaju „Dojče banke“ u tom godišnjem, ta banka na Mauricijusu se nalazi na rednom broju 242, ima sedište u Port Luiju, u delu grada koji se zove Ebene baš na Mauricijusu. To je aktivna banka i baš u njoj Dragan Đilas ima račun i njegova firma „Askanijus“, on je ovlašćeno lice, dakle, njegov račun. Šta će Dragan Đilas da radi dalje kada budu iznošeni dalji podaci o daljim njegovim računa, a na drugim of šor destinacijama. Da li će i onda da vršiti da su to falsifikati. Mislim prosto to nije pametno. Znači ovde ću se vratiti na uticaj čoveka na prirodnu sredinu, prosto ispričaću vam jednu poučnu, evoluciono klimatsku basnu o Dodou, i Đikiju sa Mauricijusa. Dakle, bila jednom jedna ptica Dodo na Mauricijusu. Izumrla pre 200 godina. Danas je simbol Mauricijusa i nalazi se na grbu te države. Na žalost, Dodo ptica je takođe i simbol gluposti. Znači radi se o šali evolucije. Preci Dodoa su bili golubovi koji su pre 10 miliona doleteli na Mauricijus. Pošto nisu imali prirodne neprijatelje i obilje hrane su imali, ptica Dodo je od visine tj. golub je od visine 15 centimetara i težine 200 grama tokom 10 miliona godina narastao na pticu od 20 kilograma i visine jednog metra. Dakle Doda je postao 100 puta teži od svog pretka goluba. E, basna o glupom i gramzivom Dodou je slična onom delu basne i priči o evoluciji Đilasa. Dakle, evolucija Dodo je trajala 10 miliona godina, a evolucija goluba Đilasa je trajala 10 godina. Znači, golub Đilas, bio jednom golub Đilas, to je bio siromašni golub. Na početku svoje evolucije, on je bi skromni službenik agencije „Sači i Sači“, imao je manju firmu sa suprugom i bratom. Imao je 75.000 ili 4.000 evra ušteđevine, polovan auto i živeo u kući svoje supruge. Dakle, taj golub Đilas je 2004. godine, bio težak 100.000 evra. Posle 10 godina evolucije i klimatskih promena na tri funkcije, zloupotrebe službenog položaja i trgovine uticajem, golub Đilas je evoluirao u ogromnog dodoa Đilasa, teškog 619 miliona evra. Znači, dodo Đilas iz 2013. godine je postao 6.000 puta teži od goluba Đilasa iz 2004. godine. Ovo je poučna evoluciona basna, naravoučenije. Gramzivost i proždrljivost se ne isplate, ptica dodo je izumrla, a zbog Đilasa je izumrla je gotovo cela opozicija, izumrla je stranka koju je nekada vodio. Điki Mauricijus, da je živ i zdrav, odgovaraće pred zakonom. Živela Srbija. Hvala vam.
Po amandmanu, narodni poslanik Uglješa Mrdić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, uvažena ministarko, gospođo Vujović sa svojim saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, podržavam i ove amandmane i podržavam Predlog zakona o klimatskim promenama, smatram ga jako bitnim. Srpska napredna stranka, predvođena je Aleksandrom Vučićem zajedno sa svojim koalicionim partnerima, učestvovala je u donošenju više bitnih zakona u ovom parlamentu zato što mi i kao stranka i kao država pokazujemo odgovornost vezano za sve oblasti, pa tako, evo, najnoviji podatak što se tiče vakcinacije, prvi smo u regionu, drugi u Evropi, među pet u svetu i to je jedan dobar statistički pokazatelj u kom pravcu ide Srbija. Što se tiče ekonomskog porasta u zadnjih godinu dana, evo, već drugu godinu za redom smo prvi u Evropi. Što se tiče zakona i njihovih usklađivanja sa preporukama EU i tu smo među najboljima, to govori, gospođo Vujović, i zakon koje je vaše Ministarstvo predložilo. Uprkos brojnim i sramnim napadima prethodnih dana i nedelja i na vas i na moje kolege narodne poslanike i na predsednika Vučića, ja vam poručujem, gospođo Vujović, odlično radite svoj posao sa svojim saradnicima i samo napred nastavite, nastavite tako odgovorno da vodite Ministarstvo jako bitno i što se tiče evropskih integracija, a naravno ne treba mnogo objašnjavati koliko je bitna zaštita životne sredine i sve vezano za ekologiju. Vi, kao ministar, Vlada Republike Srbije i predsednik Vučić pokazujete jednu veliku odgovornost i profesionalnost, a ja samo želim da podsetim šta se dešavalo ranije u vašem resoru. Imali smo mi razne akcije ekološkog i drugog čišćenja Srbije do 2012. godine, kada su pripadnici bivšeg režima, Dragan Đilas, Boris Tadić, Dulić, Jeremić i ostali njihovi saradnici učestvovali u čišćenju Srbije, čišćenju Srbije na taj način što su čistili budžete Srbije i što su punili svoje džepove. Jedan od najboljih statističkih podataka u novijem periodu kako je, recimo, Dragan Đilas, od 2004. godine, kad je postao direktor nekakve narodne kancelarije Predsedništva Srbije, pa posle od 2007. godine, ministar za Nacionalni investicioni plan i potom, gradonačelnik od 2008. do 2013. godine. Za tih nepunih deset godina strpao je u svoj džep 619 miliona. On je uspevao, u proseku, oko 61 milion evra, ono što mi znamo, da trpa u svoje džepove, da otima od građana Srbije. Kako je Đilas to uspevao godišnje da uzima 61 milion evra od građana Srbije, tako su uspevali i oni ministri u Vladi Srbije koje su delegirali i Boris Tadić i Dragan Đilas do 2012. godine, da što se tiče sektora ekologije da pune svoje džepove i da nanose nenormalnu štetu građanima Srbije. Ja sam ovom prilikom, kao i većina građana Srbije jako srećan, jer danas ćemo glasati za najnoviji Program zvanične statistike u periodu od 2021. do 2025. Statistika pokazuje mišljenje naroda i građana Srbije koje je preko 60% uz Aleksandra Vučića, Srpsku naprednu stranku i naše koalicione partnere. Dakle, sada imamo jednu ozbiljnu situaciju gde je jasno utvrđeno da su pripadnici bivšeg režima, predvođeni Draganom Đilasom, učestvovali u raznim kriminalnim aktivnostima da čine jedan ozbiljni organizovan kriminalni klan koji je imao svoje delatnosti u privrednom kriminalu, u organizovanom kriminalu, potvrđeni su računi na Mauricijusu, potvrđeni su računi u Švajcarskoj, sve je saopšteno, dokazi postoje za to. I ja znam da će i u narednom periodu isplivati još mnogo toga što se tiče, ne brljotina, nego kriminalnih aktivnosti i Velje Belivuka, i Dragana Đilasa, i Vuka Jeremića, i Marinike Tepić, i Dragana Šolaka. Sva ova imena nabrajam namerno zato što građani Srbije moraju da znaju ko čini, ko je na vrhu kriminalne piramide u Srbiji, ko nanosi štetu građanima Srbije, dok se Srbija bori, predvođena Aleksandrom Vučićem za nabavku vakcina, dok se bori za rast ekonomije, dok se bori u borbi protiv mafije da se povećaju plate i penzije građanima Srbije, da se izgradi još koja bolnica, škola, još koji kilometar autoputa, da se pomaže srpski narod i u Crnoj Gori, i u Republici Srpskoj, i u Makedoniji, da se brine o svim građanima Republike Srbije, bez obzira na versku, nacionalnu i političku opredeljenost, mi imamo napade od strane pripadnika bivšeg režima i Dragana Đilasa. Ja se samo nadam da Dragan Đilas neće, kao i prošle godine na mojoj opštini sa koje dolazim, sa Vračara, da neće opet da šeta oko Hrama Svetog Save i po Vračaru i da plače. Dakle, može on da plače i lije suze koliko god hoće. Kada neko uvredi Dragana Đilasa, on cvili, plače, tuži, dobija presude preko svojih ljudi u sudu, to je posebna tema, da sada ne dužimo, o tome ćemo sledeće nedelje, a kada neko uvredi i kada neko uputi neku ružnu reč ministarki Vujović, Vladanki Malović, Aleksandru Martinoviću, Sandri Božić, Vladimiru Orliću, predsedniku Aleksandru Vučiću, to je za njih normalno. Dakle, kad su u pitanju funkcioneri Srpske napredne stranke može da se preti i porodici, i deci, i roditeljima, i najbližim saradnicima, to je za pripadnike bivšeg režima dozvoljeno. Međutim, narod zna istinu, i narod je najbolji zaštitnik svih ovih nabrajanih funkcionera, i mojih dragih kolega, i našeg dragog predsednika. Narod je uvek uz one koji se bore za bolju Srbiju, koji se bore za našu budućnost, koji se bore, kao i moje drage kolege, narodni poslanici, predvođeni našim predsednikom poslaničke grupe, doktorom Aleksandrom Martinovićem, mi se borimo i da ovde usvojimo i što više zakona, i sporazuma i da budemo partner i Vladi Srbije i predsedniku Vučiću, da budemo pravi narodni tribuni, da budemo pravi narodni poslanici, da i mi damo svoj doprinos. Mi znamo da na tom putu imamo žestoke protivnike, a protivnik je jedan, dragi građani Srbije, protivnik je mafija, a na čelu mafijaške organizacije su i Dragan Đilas, i Veljko Belivuk, i Dragan Šolak i da sada ne nabrajam sve što su nabrajale moje kolege. Ovom prilikom, na samom kraju, moram da pružim i punu podršku i doktoru Martinoviću, i Sandri Božić, i Vladimiru Orliću i svim mojim dragim kolegama narodnim poslanicima, koji su ovih dana, ovih nedelja predmeti najgorih mogućih napada od strane Dragana Đilasa i pripadnika bivšeg režima. Znate zašto se napadaju? Napadaju se samo zato što govore istinu. Narod u Srbiji je uvek bio gladan i pravde i istine, a mi, narodni poslanici, predvođeni doktorom Aleksandrom Martinovićem borimo se za pravdu i borimo se za istinu i dok je tako nećemo dozvoliti nikako, ni razni Dragan Đilas da nam zapuši usta, niti da dozvolimo da našoj koleginici prete šištanjem, ili da prete bilo kojem narodnom poslaniku. Ja ću biti slobodan na samom kraju da svoj govor završim jednim citatom. Nadam se da mi nećete zameriti što ću oduzeti malo vremena. Želim na kraju svoj govor da završim citiranjem govora predsednika Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića prilikom obeležavanja Dana sećanja na pogrom i progon srpskog naroda 17. marta 2004. godine na Kosovu i Metohiji. Zapamtili smo i načuli svaku lekciju u kojoj smo bili gubitnici, svaku u kojoj smo bili nemi na sopstvene žrtve, svaku u kojoj smo bili spremni da zaboravimo. Srbija danas više nije slaba, niti zemlja gubitnika. Ne preti, ali i ne zaboravlja. Spremna je na razgovore, ali ne i na poniženje. Srbija, baš kao i svi drugi, ima pravo da brine o svom narodu, njegovoj sigurnosti i dobrobiti. Pravo na život je osnovno ljudsko pravo i mi ćemo ga uvek braniti. Imam obavezu da budemo pobednici bez krvi i rata, najbolji u ekonomiji, zdravstvu, sportu, obrazovanju i svemu ostalom što čini razvoj i napredak. Isto to želimo i drugima, da se bave sobom i da budu uspešni. Pobednici opraštaju i idu dalje. Gubitnici se vrte u začaranom krugu. Hoćemo budućnost u kojoj ćemo da pamtimo, ali iz koje nećemo da se vraćamo. Živela Srbija! Hvala.
Zahvaljujem, narodni poslaniče. Trošite vreme svoje poslaničke grupe i da vas obavestim, pošto vidim da su signalizirali kako se prijavljujete, sistem je konstantno pun. Davaću reč tim redosledom narodnim poslanicima. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovana predsedavajuća, uvažene kolege poslanici, mi smo kao neformalna Zelena poslanička grupa predložili ovaj amandman na Predlog ovog zakona. Vlada i ministarka su prihvatili i ovaj amandman i sledeći. Mislim da je to ispravno zato što mi kao Zelena poslanička grupa smo veoma aktivni. Ja dolazim iz Srvljiga. To je organska i zelena opština koja stvarno ima kapaciteta, ali, normalno, bilo bi dobro da u narednom periodu obezbedimo i neka sredstva, konkretno vezano za čišćenje otpada, za rešavanje otpadnih ovda. Inače, ja očekujem da ćemo zajedno, mi iz moje opštine, odakle ja dolazim, i opština Aleksinac, imati mogućnost da dobijemo sredstva gde ćemo uraditi kompletnu kanalizacionu mrežu i to će biti u periodu 2020-2025. godina. To je jedna od dobrih stvari. Biće napravljen i filter za otpadne vode, što je velika stvar. Imamo mogućnosti za jednu zdravu sredinu. To je nešto što je bitno da u narednom periodu dođe kod nas što veći broj turista. Inače, ovde u Skupštini kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke i kao član i zamenik šefa poslaničkog kluba Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjena seljačka stranka ćemo glasati za Predlog ovog zakona, jer mislim da je ovo potrebno i veliki akcenat stavljamo na zaštitu životne sredine, na ulaganje u životnu sredinu. O tome smo govorili i u prethodnom periodu. Što se tiče naših poljoprivrednika koji žive na području jugoistočne Srbije, budite sigurni da tamo zemlja nije opterećena lošim supstancama, hemikalijama. Zemlja je zdrava i o tome je govorio i moj kolega Marijan Rističević, koji isto, kao i ja, u potpunosti podržava politiku razvoja naše poljoprivrede, našeg sela, ulaganje u selo i nije to bitno da li je to selo u Vojvodini, da li je to selo u Raškoj, da li je to selo na jugoistoku Srbije, da li je to selo u Svrljigu. Svima nama je potrebno da se u tim našim selima može bolje živeti, da naši ljudi koji tamo ostanu da žive da imaju uslove i da mogu od svog rada da žive. Još jednom, govorim i uvek ću govoriti za potrebe jugoistočne Srbije i razvoja poljoprivrednih sela, razvoja svega onog što je bitno, a za sve nas je bitna životna sredina i, uvažena ministarka, ja ću glasati za ovaj Predlog zakona.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Rajka Matović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, poštovana ministarka sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama se nalazi Predlog zakona o klimatskim promenama. Kako su klimatske promene globalni problem, one zahtevaju globalni odgovor kome svaka država u okviru svojih mogućnosti mora dati svoj doprinos. Država Srbija kao članica Okvirne konvencije UN o promeni klime, opredelila se na sprovođenje aktivnosti koje će doprineti ovom cilju. Usvajanje ovog zakona treba posmatrati i kao razvojnu šansu, kao mogućnost za nova zelena radna mesta, kao mogućnost za razvijanje novih privrednih subjekata. Zakon ne smemo i uverena sam da nećemo posmatrati kao mrtvo slovo na papiru koje moramo ovde da usvojimo kako bi se usaglasili sa EU. Ovaj krovni zakon mora sistematski i temeljno da uključi sve aktere društva kako bi Srbiju ostavili lepšu nego što smo je zatekli. U narednom periodu neophodno je da se smanji emisija štetnih gasova koji izazivaju efekat staklene bašte. Predlog zakona propisuje izradu strategije sa nisko-ugljeničnim razvojem i aktuelnim planom, a rok za donošenje ove strategije je dve godine. Na klimatske promene, pored emisije štetnih gasova, utiče i uopšteno gledanje, nebriga o ljudskoj sredini i zaštiti ljudske sredine. Moramo raditi na podizanju svesti, počevši od najmlađih generacija i edukacijom o značaju očuvanja životne sredine, a sa druge strane pooštravanjem kaznene politike za nesavesne građane. Daću vam jedan nemili primer za koji ste verovatno svi čuli. Naime, dolazim iz opštine Surčin, gradske opštine koja se nalazi u glavnom gradu Beogradu, opštine kroz koju protiče reka Sava svojim tokom od oko 40 kilometara, opštine u kojoj se nalazi šuma Bojčin koja je zaštićeno prirodno dobro i predstavlja spomenik prirode. Pre nekih mesec dana je neki nesavesni građanin u ovu prelepu opštinu nadomak Beograda istresao 22 tone otpada pilećih nogica na sedam različitih lokacija. Podsetiću vas da je jedan lokacija bila na samo četiri kilometara od vodoizvorišta. Opština je po prijavi građanina vrlo brzo reagovala i locirala problem i komunalna inspekcija, ali i policija su bile uključene u rešavanje ovog problema. Opština je na zakonski način uklonila ovaj otpad, a koliko je to koštalo građane Surčina i građana Republike Srbije jeste da je samo kafileriji plaćeno 35 dinara po kilogramu ovog otpada, pa pomnožite 22 tone sa 35 dinara po kilograma, plus mehanizacija, plus ljudstvo koji su bili uključeni na uklanjanju ovog problema, a gde je vreme koje je utrošeno da bi se ovaj problem sanirao. Moram samo da napomenem da je zahvaljujući brzoj akciji Opštine Surčin, Gradu Beogradu, izbegnuta ekološka katastrofa, jer se na samo četiri kilometara od jedne ove lokacije nalazi vodoizvorište sa koga se napajaju Beograđani pijaćom vodom. Nadležnim organima je predat materijal i nadamo se da će ubrzo biti poznati počinioci ovog dela i privedeni zakonu, ali ja zaista ne znam koja bi bila kazna za ovako nehumani ljudski čin. Procene pokazuju da su štete nastale klimatskim promenama u Srbiji negde oko sedam milijardi evra, ali to su samo štete od klimatskih promena. Gde su štete pojedinačnih i generalnih slučajeva, kao što smo imali u opštini Surčin? Kako smo došli do 2021. godine i zašto se tek danas usvaja ovaj zakon? To su problemi koji su nagomilani decenijama i ne može ih rešiti samo jedan zakon o promeni klimatskih promena, ali smo svakako na dobrom putu. Postavlja se pitanje zašto se tek danas usvaja ovakav zakon i da li smo mogli to ranije da usvojimo i zašto nismo? Nismo, poštovani građani Republike Srbije, jer je prethodna vlast gledala i sektor ekologije kao moguću šansu za svoje bogaćenje. Setimo se samo prethodnog ministra Olivera Dulića i njegovih poznatih afera, postavljenja optičkih kablova i firme „Nube“, zbog koje je on krivično i osuđen za zloupotrebu službenog položaja. Setimo se akcije „Očistimo Srbiju“, gde je on jedino očistio budžet Republike Srbije, jer je ta akcija koštala preko pola miliona evra, a vidljivih rezultata na terenu nije bilo. Da li su milioni koje je Oliver Dulić isisavao iz budžeta, iz Sektora zaštite životne sredine, završili na Mauricijusu? Da li je novac koji je zloupotrebljavan iz Ministarstva kulture završio na nekim egzotičnim ostrvima? Da li je novac koji je Dragan Đilas isisavao iz budžeta grada Beograda dok je bio gradonačelnik završio u državama koje su poznate kao poreski rajevi? Dragan Đilas je u politiku ušao kao neko ko nije bio nešto naročit bogat, a iz politike je nakon osam godina vlasti izašao kao dosta bogat čovek, sa računima na Mauricijusu, u Švajcarskoj, sa kompanijama u Holandiji i Luksemburgu. Ovo je samo deo onoga što znamo, a gde je ono što ne znamo šta taj čovek sve ima danas? Znamo ono bez čega su Beograđani ostali. Ostali su bez Pionirskog parka, dobili su najskuplji most na svetu, dobili su prenaduvane projekte, dobili su repliku Terazija koja služi danas samo kao ruglo građanima Beograda, a ostali su bez svog budžetskog novca. Na tim svojim javnim glasilima danas Dragan Đilas, Marinika Tepić, Borko Stefanović i ostali lideri tzv. "opozicije" ne biraju reči kada se obraćaju nama i kada nas karakterišu, a samo zarad skupljanja jeftinih političkih poena kako bi se ponovo domogli vlasti i uspeli još koji milion državnog novca, budžetskog novca građana Republike Srbije da prebace na svoje privatne račune, ali mi im to nećemo dozvoliti. Za kraj bih samo apelovala svim građanima Republike Srbije da se pridržavaju preporučenih mera i da se vakcinišu, jer je to jedini način da se vratimo normalnom životu, jer građani Republike Srbije za razliku od građana mnogo razvijenijih zemalja Evrope su u mogućnosti da se vakcinišu i imaju izbor vakcine kojom će se vakcinisati. Ja ću u Danu za glasanje podržati ovaj zakon svakako. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, hoću za početak da vam predstavim jednu važnu vest, to je da je Srbija potpisala novi ugovor o nabavci još 2.000.000 vakcina kompanije „Sinofarm“. Inače, kompanija „Sinofarm“ je najveća i najbolja farmaceutska kompanija u Narodnoj Republici Kini i to je još jedna velika pobeda Srbije, još jedna velika pobeda onoga što radi Aleksandar Vučić i politike koju personifikuje predsednik Republike Srbije i svi oni koji stoje u odbrani politike koju zastupa i koju predvodi danas u Srbiji upravo predsednik Aleksandar Vučić. Želim da govorimo o životnoj sredini i danas i pre dva dana. Hoću da kažem da je moj kolega Bakarec bio potpuno u pravu. Najveći zagađivač životne sredine u Republici Srbiji, nešto što je opasnije od nuklearnog otpada danas, to je upravo Dragan Đilas zajedno sa onom Marinikom Tepić koja je, čuli smo, dobila juče nekakva krila, počela je da kokodače, razni su tu oblici njihove mentalne poremećenosti u poslednje vreme prisutni u medijima koje oni debelo plaćaju. To sve ne bi bilo toliko strašno da nema napada, onih strašnih, besprizornih, bednih, jadnih, primitivnih na ljude kakvi su predsednik Republike, pre svega njegova porodica, njegova deca, maloletni Vukan. Zamislite, maloletno dete od tri i po godine je meta nekoga ko sebe naziva najvećim opozicionarem u Srbiji, a zapravo je to najveći ubica i predvodnik najvećeg mafijaškog klana u Srbiji, koji se krije zapravo iza politike, iza priče o opoziciji, iza priče o nekakvoj alternativi vlasti SNS. Upravo taj najveći zagađivač životne sredine, kriminalac, motivator za mafijaše i za ubice, za one koji bi želeli da vide odsečenu glavu predsedniku Srbije Aleksandaru Vučiću, taj najveći prevarant i lopov je ovde napadao i žene i dame, jer za to on nema zapravo hrabrosti da se suoči sa svim onim što on jeste, najgorim u Srbiji, pa, kao, eto, pošto ne može da pobedi Aleksandra Vučića, onda će da napadne ministarku Irenu Vujović, onda će da napadne našu poslanicu Sandru Božić, onda će da naredi prebijanje Maje Gojković u Skupštini Republike Srbije, onda će da iznosi brojne laži o svim funkcionerima SNS, onda će svi njihovi portali, mediji, tobož nezavisni, a plaćeni sa, evo, vidimo, možda i raznih Mauricijusa itd, milionima evra upravo građana Srbije, koji su opljačkani onih godina kada je on bio lažni direktor nekakve Kancelarije za komunikaciju sa građanima, ne znam ni ja, ili kako su oni to već nazivali predsednika Republike Srbije, onog prevaranta Tadića koji je vodio računa samo o tome da li je dobro kokoškama u poplavama, a nisu uložili ništa novca u to da bude građanima Srbije od tih poplava sa kojima se Srbija tada suočavala, za razliku od predsednika Srbije, tada premijera 2014. godine, kada su bile one strašne poplave kada smo uradili sve da obnovimo Srbiju i uspeli u tome. Vidi se ko šta ostavlja iza sebe i upravo dela govore o tome. Iza Đilasa su ostali, to su moje kolege govorile i ja sam više puta ponavljao, ostala je kao slika i prilika te vlasti jedna krpena replika Terazija, ostao je onaj Heterlend, ostale su brojne ruševine, ostali su minusi na računima. Setimo se minusa koje je Srbija tada imala 3%. Zamislite, to je za njih bila uspešna politika tada kada je Srbija bila u minusu. Zašto je to bila za njih uspešna politika? Zato što oni iz godine i godinu su bili bogatiji za desetine i stotine miliona evra. Naravno da je to bila uspešna politika tada kada je on stekao račune širom sveta, iznosio pare u džakovima iz ove države, kada su njegovi šuraci, rođaci, kumovi, prijatelji slobodno prodavali drogu našoj deci po školama, po školskim dvorištima, naravno da je to za njega bila uspešna politika. Naravno da je Srbija sada za njih neuspešna jer građani Srbije su ti kojima raste standard, ne raste standard tajkunima i mafijašima. Naravno da se njima ne sviđa kako radi Ministarstvo životne sredine koje vi predvodite, gospođo Vujović, zato što danas prvi put imamo ministra u ovom sektoru koji se zaista istinski bori za to da životna sredina bude mnogo bolja i čistija nego što je to bilo u prethodnim decenijama u Srbiji. Prvi put imamo ministra koji istinski vodi računa o životnoj sredini, a ne o svom ličnom interesu i tu velika pohvala za vas i za vaš rad, to građani Srbije dobro vide. Gde god se pojavi problem, vi se tu nađete da taj problem rešavate zajedno sa građanima, ne bežite od problema, ne negiramo probleme tamo gde se ukaže da postoje, već kažemo uradićemo to i to. Imamo projekte u koje ulažemo novac, želimo zajedno da radimo na tome sa građanima. Danas su Vlada Republike Srbije i građani partneri na rešavanju problema. Danas građani Srbije nisu podanici kako ih doživljava Dragan Đilas, nisu ludaci i nepismeni kako ih doživljava Marinika Tepić. Nisu naivni ni glupi kako to misli Boško Obradović. Građani Srbije vrlo dobro vide ko, šta i kako radi da bi ova država bila bolja, sigurnija, zdravija. To se dobro vidi kroz primer vakcinacije. To je poslednji primer gde pokazujemo kako se na odgovoran način pristupa svojoj državi. Nismo podanici ni EU, ni Zapadu, ni Istoku, ni bilo kome. Mi smo kao vlast dužni i odgovorni građanima Srbije da radimo u njihovom interesu, a ne u sopstvenom interesu, da se borimo da bude više vakcinisanih u Srbiji, da apelujemo i odavde svakog dana. Nema važnije bitke danas u Srbiji od bitke za život. Ta bitka za život se vodi vakcinacijom, vodi se poštovanjem mera koje se propisuju ne tako što ćemo da kažemo da korona virus ne postoji, jer upravo je to cilj onima kao što je Dragan Đilas, da kažu da korona ne postoji, a da ode prvi da se vakciniše. Nemojte da lažete ljude. Nemojte ljude da podbunjujete, da prizivate državne udare, da organizujete to. Nemojte da budete saradnici onim kriminalcima koji hoće da ubiju predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, samo da bi ste seli u fotelju, samo da bi vaše ruke bile blizu i vaša metla blizu kase državne, da očistite ponovo kao što je čistio Oliver Dulić sa Tadićem i ostalima u onoj akciji "Očistimo Srbiju". Bukvalno su je očistili. Sve što je u Srbiji vredelo porušili su, pokrali, pootimali, a građani Srbije su bili na plati najnižoj u regionu. Bili smo najsiromašnija zemlja u Evropi, među najsiromašnijim zemljama u svetu. Srbija je bila ruglo za vreme njihove vlasti. Bili smo idealno mesto za razvoj svega najgoreg. Iz Srbije su investitori bežali. Iz Srbije je sve odlazilo što je vredelo. Oni su toliko bezobrazni da lažu da iz Srbije dnevno odlazi desetine hiljada ljudi. Kao da čovek koji ne zna da sabira nema digitron pa da ukuca pa da izračuna koliko je to. Da li neko misli da mi svi se zakopčavamo na leđima, da smo toliko naivni, da smo ludi, da ne vidimo danas kako se živi, da ne vidimo brze pruge, da ne vidimo da ćemo uskoro moći za pola sata brzom prugom da dođemo od Beograda do Novog Sada. Kada smo to mogli? Za vreme Đilasa i Tadića trebalo je, ja se sećam, išao sam jednom vozom do Sremske Mitrovice, trebalo je četiri i po sata, a sat i po zvanično, toliko je voz kasnio. Četiri i po sata do Sremske Mitrovice tada, pa da se vratite nazad nemate više voz, prošlo vreme. Možete jedino peške. To je tako bilo dok je na vlati bio Đilas, Tadić, Jeremić i ostali. Tolika je panika kod njih zavladala kada su otkriveni ovi računa na Mauricijusu, Švajcarskoj i ostalim egzotičnim sredinama gde je gospodin letovao, pa se nisu setili juče da upute saučešće porodicama koje su stradale, strašno postradale na KiM za vreme pogroma koji su izvršili šiptarski teroristi na Kosovu 17. marta. Ni reči o tome, zato što je zavladala panika. Čim ih udarite po džepu, čim zagrebete na neki višemilijonski račun, ma nije važna ni Srbija, ni Kosovo, nije bitno uopšte. Toga se nije setio ni Jeremić, onaj koji je izdao i prodao Srbiju, nije se setio ni Đilas, koji je bi je prodao istog časa kad bi imao priliku da je proda, koji bi priznao nezavisnost Kosova kada bi to bilo potrebno da dođe na vlast. Oni se toga nisu setili, njima Kosovo i Metohija nisu ni zadnja rupa na svirala. Za njih su Kosovo i Metohija breme. Citiraću za kraj predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, koji je juče lepo rekao - za nas Srbe, za njega kao predsednika Republike Srbije, za sve građane u Srbiji, Kosovo i Metohija nije breme i nikad neće biti ni teret, ni breme, već krst, i to onaj krst sa koga se najbolje vidi vaskrsenje, a dodaću vaskrsenje naše uspešne, lepe, moderne i najbolje države na svetu, naše Republike Srbije predvođene Aleksandrom Vučićem. Hvala vam.
Po amandmanu, reč ima narodna poslanica dr Vesna Ivković. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana i uvažena ministarko sa saradnicama, poštovane kolege, Predlog zakona o klimatskim promena i njegova primena uspostaviće sistem za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte i obezbediti prilagođavanje na izmenjene klimatske uslove, što je jedan od strateških ciljeva EU i osnova zelene i cirkularne ekonomije. Brzina reagovanja na klimatske promene je važna i zahteva hitnu akciju. Ozbiljnost ove teme je shvatila i Zelena poslanička grupa formirana 2009. godine kao neformalna grupa poslanika sa ciljem da unapredi parlamentarni rad u oblasti zelenih politika. Ova grupa je sa ciljem da doprinese svojim zalaganjem da zakon o klimatskim promenama koji je dobar bude još bolji predloži četiri amandmana. Vlada je predložila Narodnoj skupštini da usvoji tri od predložena četiri amandmana, što je i Odbor za zaštitu životne sredine učinio. Jedan od tih amandmana je i amandman na član 2. Predloga ovog zakona. Naime, u članu 2. navedeni su gasovi sa efektom staklene bašte koje su i moje kolege navele taksativno koji su i koji su posledica ljudskih aktivnosti, kao i sektori i sistemi izloženi uticajima klimatskih promena. Ovim amandmanom dodali smo i gas azot trifluorid i taj gas je uveden u listu gasova sa efektom staklene bašte čije su se emisije pratile metodologijom za izradu inventara emisije gasova sa efektom staklene bašte iz 2006. godine. Agencija za životnu sredinu primenjuje ovu metodologiju već više od pet godina, tako da nema razloga da ovaj gas ne bude uključen u zakon. Azot trifluorid je nezapaljiv gas, bez boje i mirisa koji se koristi u proizvodnji LCD ekrana i poluprovodnika, kao i kod nekih vrsta lasera i veoma je važan gas sa efektom staklene bašte. Podsetiću vas, pa i građane Srbije, na definiciju staklene bašte – da je to pojava koja se dešava kada određeni gasovi koji se emituju u zemljinu atmosferu zadržavaju toplotu, poput staklenih bašta, pa otuda i ovaj naziv. Upravo su ovi gasovi sa efektom staklene bašte najodgovorniji za povećanje temperature na našoj zemlji sa tendencijom daljeg rasta, što polako stvara uslove koji neće pogodovati većini živih bića na planeti. U načelnoj raspravi objasnila sam ozbiljnost posledica klimatskih promena, a pre svega na ljudsko zdravlje i ponoviću da su to razna respiratorna, kardiovaskularna, kožna, gastrointestilna i druga oboljenja i to nije sve, klimatske promene ne utiču samo na fizičko, već i na mentalno zdravlje ljudi, kao i na umanjenje životne i radne sposobnosti. Pandemija korona virusom nam je pokazala da kada je zdravlje ugroženo, naše ekonomije i način života se menjaju i slabe. Srbija kao odgovorna država i ministarstvo nadležno za zaštitu životne sredine pridružuje se svetskoj borbi za opstanak planete, a pre svega za unapređenje i zaštitu životne sredine na našim prostorima. Zato pozivam kolege da u danu za glasanje glasamo za ove amandmane, kao i za ceo zakon, jer tako ćemo doprineti boljem životu naših građana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije, poštovana ministarko sa saradnicima, ministarstvo vaše od kada ste vi preuzeli je učinilo značajne korake. Nabrojaću tri, četiri stvari, a vezano je za amandman. Inače, radi se o zaštiti i unapređivanju čovekove okoline, a o tome smo vrlo malo govorili ranije. Otpad iz Kovina vozi se na deponiju u Pančevu, o tome je naša uvažena poslanica gospođa Božić detaljnije govorila i informisala građane. Ono što je potrebno za opštinu Kovin, potrebno je za čitav Banat, dugoročno rešenje, a to rešenje pripremate vi i vaše ministarstvo i Vlada Republike Srbije. Vi ste gospođo zajedno sa Vladom sprečili ekološku katastrofu. Šta je još učinio Ministarstvo, a građani Republike Srbije i SNS treba da znaju. Zatvorena je ne sanitarna deponija Stanjevina, jedna od najvećih ekoloških bombi u Srbiji. To je jako bitno. Dalje, odvojena su sredstva za sanaciju transfer stanice u Novoj Varoši i Kanjiži, ali su odvojena sredstva i za sanaciju deponija u Čačku i Trsteniku. Odvojena su sredstva za osam novih regionalnih centara, a to je jako bitno za čitavu Republiku Srbiju, za upravljanje otpadom kojim će nakon izgradnje biti obuhvaćeno više od stotinu lokalnih samouprava u Srbiji. Ministarstvo je spremno da finansijski pomogne gradove i opštine da reše svoje divlje deponije na svojoj teritoriji. Zašto? Zato što je za SNS i predsednika Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića zdravlje građana i ekonomski razvoj na prvom mestu. Poštovana potpredsednice, bivši režim nije vodio računa o zaštiti i unapređivanju čovekove okoline. Ja sam o tome govorio, a danas ću postaviti samo tri pitanja. Kada je u pitanju bivši režim u kojem je sudelovao i tajkun Dragan Đilas, pitam ga pred građanima Republike Srbije da li je tačno, a tačno je kako nas obaveštava istraživačka štampa, da ste gospodine Đilas na dan 12.12. gospodnje 2020. godine, na jednom od dva računa svoje firme kod „Dojč banke“ na Mauricijusu imali pet miliona 730.000 evra. Da li je tačno, a tačno je, kako nas informiše istraživačko novinarstvo „Večernjih novosti“ da ste na dan 12.12. gospodnje 2020. godine na računima ogranka jedne firme, na vašoj firmi „Multikom“ imali 620.147 evra i ovo je vrlo važno. Poštovani građani Republike Srbije i poštovani narodni poslanici, da li je tačno, a tačno je kako nas istraživačko novinarstvo obaveštava i podvlači, da su ovlašćeni korisnici računa bili upravo Dragan Đilas i njegov brat Gojko. Ponavljam još jednom, da li je tačno, a tačno je kako nas istraživačko novinarstvo „Večernjih novosti“ obaveštava, da su ovlašćeni korisnici računa na Mauricijusu bili braća Đilas Gojko i Dragan? Poštovani građani Republike Srbije, Dragan Đilas nas svakodnevno obmanjuje lažima, on ima novac ne samo na Mauricijusu i Švajcarskoj, nego ko zna kojim destinacijama po svetu. Ovo je vrlo važno, zato su medijski napadi pod kontrolom Dragana Đilasa, na predsednika Vučića sve intenzivniji od strane sprege tajkunsko-mafijaško-politikanskih grupa i pojedinaca povezanih, bilo da su domaće ili inostrane provenijencije. Ono što je važno za građane Republike Srbije, poštovani građani, dok je Dragan Đilas i njegovi saradnici iz DS, dok su bili na vlasti, podvlačim, uništili su našu prošlost, našu sadašnjost i budućnost dece naše. Da su ostali na vlasti posle 2012. godine, samo godinu dana, uništili bi vam i naše korene. To vi poštovani građani Republike Srbije niste dozvolili, jer ste ih poslali u političku prošlost. Dok predsednik države Aleksandar Vučić, svakodnevno vraća međunarodni ugled Srbije širom sveta, sprovodeći politiku mira, solidarnost, ubrzanost ekonomskog napretka u ovim teškim pandemijskim uslovima, dotle je tajkun Đilas, kao varalica, i da kažem - bitanga, da me ne bi predsedavajući prozivao, kao što su ranije, bitanga znači varalica, da vam ne citiram, čini sve da sačuva svoje ogromne milione evra na računima na Mauricijusu, Švajcarskoj, Holandiji, Bugarskoj, ili Bog zna kojoj destinaciji. Srpska napredna stranka i predsednik države će pobediti mafiju, bez obzira na veru, nacionalnost ili stranačku pripadnost. Živela Srbija, živeo predsednik Republike.
Poštovani narodni poslanici, samo jedna molba, kao što znate naš sistem funkcioniše tako da istovremeno imam petoro narodnih poslanika na listi. Nema potrebe da konstantno pritiskate ovo dugme sa kojim tražite pravo na reč. Svi ćete stići na red, jer postoji bojazan ako se to tako nastavi da će nam jednostavni pasti sistem i da ćemo morati da uključimo informatičare, dati pauzu itd. Znači, polako, ponekad se blokira sistem, ja obrišem listu, ali nemojte se konstanto prijavljivati zaista ćete svi stići na red. Još jedno obaveštenje od RTS-a - obaveštavamo vas da danas, u četvrtak 18. marta 2021. godine nećemo biti u mogućnosti da od 16.55 časova pratimo zasedanje Skupštine Srbije u direktnom prenosu na drugom programu RTS, zbog ranije ugovorene obaveze. Snimak dela sednice, koji će eventualno biti emitovan u direktnom prenosu emitovaće se u večernjem terminu. Nastavljamo. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana ministrice, poštovane saradnice iz Ministarstva ekologije, ovo jako važan zakon, i smatram da će on sa amandmanima koje ćemo mi kao Stranka pravde i pomirenja, najjača bošnjačka stranka u Srbiji, naša poslanička grupa Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke glasati, daće dodatni manevarski prostor vašem ministarstvu da može efikasnije da deluje. Ovo jedan suštinski važan zakon, važan je za svaku građanku i građanina, važan je za stabilnost i uređenje naše države i siguran sam da će on danas u danu za glasanje dobiti podršku. Što se tiče amandmana oni su manje više tehničke prirode i posebno ću da se osvrnem na drugi amandman, član 15. stav 2, koji govori da do 15. marta predstavnici lokalnih samouprava i autonomne pokrajine moraju da šalju svoje izveštaje koji se tiču mera koje su oni sproveli, kao i pojava kao što su poplave, ekstremne temperature i njihove posledice. Znači, juče smo govorili o statistici, važnosti statistike, važnosti zapisivanja, slanja izveštaja, zašto, da bi imali dobre strategije i da bi te strategije mogle da se implementiraju u realnom životu i da daju željeni efekte, neophodno je da se to permanentno beleži i da se, u ovom slučaju kod Ministarstva ekologije, ti podaci obrađuju. Koliko je važan ovaj amandman? Suština jeste u prevencijama. Znači, videli smo šta znače poplave 2014. godine i jako je važno da se izgrade obaloutvrde, da radimo na korišćenju reka. Kraj iz kog ja dolazim, sandžačke opštine, imamo permanentan problem kada je u pitanju izlivanje reke Lim na teritorije opštine Prijepolje u naseljima Zalug i Brodarevo i neophodno je izvršiti korićenje, odnosno izgradnju obaloutvrde. Tu očekujemo svakako pomoć resornog ministarstva. Takođe, grad Novi Pazar ima problem iste ove prirode kada je u pitanju reka Raška i reka Jošanica. Imali smo velike probleme u skoroj prošlosti gde su ugrožena bila domaćinstva, prekidi saobraćajnica itd. Što se tiče požara, a svakako se tiče i ovog amandmana, hoću da istaknem problem da je jako važno da se radi na dislociranju u letnjim mesecima vatrogasnih jedinica, jer imamo situaciju da je naselje, na primer Brodarevo, udaljeno od Prijepolja 20 kilometara i da ono ima ogroman prostor od Brodareva do okolnih sela 20, 25 kilometara. Takođe, taj isti problem imamo kada je u pitanju Sjenica. Ukoliko se desi požar na Pešterskoj visoravni, iz vatrogasne stanice u Sjenici dok dođe vatrogasni automobil do Duge poljane, to je već 20 kilometara, a imamo okolna sela kao što su, ne znam, Delimđje, kao što su Raškovići, kao što su druga sela koja su udaljena čak i do 37 kilometara. Sada kada dođe taj kamion do Duge poljane, pa do tog sela, to je već 50, 60 kilometara i nemoguće je da se spreči veća materijalna šteta i kada je u pitanju rastinje, šumska gazdinstva i kada su u pitanju seoska domaćinstva. Šta je suština? Ja bih vas zamolio i verovatno ćemo imati neke razgovore, gde ću insistirati da vidimo da li postoji u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova mogućnost da se u letnjim mesecima vrši dislociranje, kao neke hitne službe koje bi bile na tim udaljenim, rubnim prostorima opština. U danu za glasanje, sa zadovoljstvom ćemo podržati ovaj zakon sa amandmanima. Još jednom čestitam ministrici Vujović i njenom timu na postignutim rezultatima, pogotovo kada je u pitanju ne sanitarna deponija „Stanjevine“. To je jedan ogroman problem koji smo rešili na zadovoljstvo svih ljudi. Hvala.
Samo da vam saopštim da vaša poslanička grupa nema više vremena. Reč ima potpredsednica Narodne skupštine, Marija Jevđić.
Zahvaljujem, potpredsednice. Poštovana ministarko, dobro je što je usvojen amandman, jer smo time upotpunili jedan važan zakon i ja sam jedna od predlagača zajedno sa svojim kolegama iz Zelene poslaničke grupe. Htela bih da iskoristim priliku govoreći o amandmanima i Zakonu o klimatskim promenama, kao poslanica JS koja dolazi iz Raške oblasti, tačnije iz grada Kraljeva, da iz perspektive uticaja klimatskih promena kažem koliko je bitno da svaki grad u Srbiji se svim kapacitetima bori i smanji uticaj klimatskih promena. Kako ciljevi razvoja grada Kraljeva ne bi bili ugroženi negativnim uticajem promena klima, kao što su porast temperature i promena režima padavina, toplotni talasi, suše, poplave i hladni talasi, odeljenje za poslove civilne zaštite Gradske uprave Kraljevo, u saradnji upravo sa vašim Ministarstvom za zaštitu životne sredine i UN programom za razvoj, uz finansijsku pomoć globalnog Fonda za životnu sredinu, iniciralo je izgradnju lokalnog plana adaptacije na izmenjene klimatske uslove. Ovaj važan dokumenat je trenutno u proceduri za usvajanje na lokalnoj skupštini. Česte i iznenadne poplave prouzrokuju ogromne posledice na život ljudi, ekonomiju kao i stanje životne sredine i od 2014. do 2020. godine teritoriju grada Kraljeva su zadesile sedam puta velike poplave. Štete i gubici su procenjeni na preko 40 miliona evra, što prevazilazi ceo jedan lokalni budžet. U cilju smanjenja rizika od katastrofa, a u kontekstu adaptacija na izmenjene klimatske uslove, grad Kraljevo je sa Odeljenjem za poslove civilne zaštite, a u saradnji sa Vladom Republike Srbije, Kancelarijom za upravljanje javnim nabavkama, javnim preduzećem „Srbijavode“ i „Srbijašume“ izradio projektnu dokumentaciju za izgradnju višenamenskih hidroakumulacija na Žičkoj reci. Ove akumulacije će služiti kako za vodosnabdevanje u sušnom periodu, tako i za potrebe gašenja šumskih požara, kao i deponijske pregrade za zaustavljanje krupnog materijala u slučaju pojave velikih voda. Upravo u ovom periodu, sa proleća, kada krene da se otapa sneg sa okolnih planina, kada planinske rečice nabujaju, pokupe smeće i otpad koji se tu našao zbog nemarnog ponašanja možda i svakog od nas u ovoj sali, to smeće završi u reci Ibar, koja jednim delom svoga toka prolazi kroz sam centar grada Kraljeva, praveći možda najlepši kej u Srbiji, izlije se, potopi taj kej i sportske terene koji se nalaze pored reke i pri povlačenju za sobom ostavi jednu pravu deponiju. Ovo možda i najbolje pokazuje naš odnos prema majci prirodi. Naravno da se uz pomoć grada očisti teren, ali da li to treba da bude slika koja se bukvalno svake godine ponavlja, ne samo u Kraljevu nego, sigurna sam, i u mnogim gradovima širom Srbije? Nažalost, moramo da se kao nacija probudimo i da se edukujemo, da nam se ovakve stvari ne bi dešavale. Da se vratim ponovo na projekat. Ovaj projekat je jedan od prvih koji se realizuju u našoj državi i poslužiće za ostale lokalne samouprave kao jedan od načina rešavanja problema izraženih klimatskih promena i katastrofa koji ih prate. Nadam se da će država iznaći mogućnost da se ovaj projekat do kraja realizuje, naravno, uz pomoć vašeg ministarstva, da se odrede finansijska sredstva. Procenjena vrednost investicije je negde oko 40 miliona dinara. Pored iskazanih problema, kao i pokrenutih inicijativa, važno je istaći i ja želim da istaknem prirodne lepote ovog kraja. Želim da pomenem područje Lojanika u blizini Mataruške banje. Ovaj prostor je već decenijama pod zaštitom države u smislu prirodnog i kulturnog dobra. Naime, preko 10 hektara šume je neverovatnim i čudnovatim prirodnim procesom pretvoren u prelepe silifikovane eksponate. Ovi komadi su okamenjena drveta koja su često praćena pojavama opala i kalcedona, odnosno dragog kamena. Nažalost, prostor je divljom eksploatacijom i nedovoljnim nadzorom dosta devastiran. Ipak, i ovakav predstavlja neverovatnu prirodno i kulturno bogatstvo, jer po nekim pretpostavkama predstavlja jedan od prvih rudnika u Evropi. Grad Kraljevo je preko Odeljenja za poslove civilne zaštite i Odseka zaštite za životnu sredinu u saradnji sa Rudarsko-geološkim fakultetom inicirao i izradio projekat u cilju adaptacije ovog prostora i uspostavljanje geološkog parka. Ovaj park bi služio kao svojevrsna turistička atrakcija, a u sistemu obrazovanja kao nastavna baza, koja bi bila od interesa za širu društvenu i naučnu zajednicu. Još samo dva ovakva parka postoje u Evropi – jedan u Češkoj a drugi u Grčkoj. Interesovanje za tim parkovima je neverovatno. Tako da je ovo jedna od ideja za vaše ministarstvo, pogotovo u vremenu kada smo svedoci da prirodne lepote pod uticajem klimatskih promena nestaju skoro svakodnevno. Za kraj, sve katastrofe i izražene klimatske promene koje su izražene poslednjih deset godina navode nas na potrebu aktivnijeg pristupa, ali i saradnje. Saradnja mora da se ostvari između različitih sektora, kao i različitih institucija, bez obzira na nivo vlasti, odnosno nivo odlučivanja. Vezano za neophodnu saradnju, a shodno promenama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji smo u Narodnoj skupštini inicirali i doneli, oblast zaštite životne sredine odnosno vode, vazduha i zemlje zahteva međuopštinsku saradnju. Po principima ostvarena saradnja u odnosu na zajedničke rizike od katastrofa i slivova većih reka kao posebne geografske regije, neophodno je vršiti udruživanje službi, institucija i pojedinaca na nivoima lokalne samouprave. Upravo su poslednji incidenti sa jalovištem rudnika na severu Kosova i Metohije kao mogućim zagađivanjem reka ali izvorištem vodosnabdevanja, opština, gradova, nizvodno od jalovišta primer potrebe za aktivnijom saradnjom i potrebom da lokalne samouprave, koje inače imaju problema sa nedostatkom ljudskih i materijalnih resursa, kroz udruživanje i formiranje zajedničkih službi, iznađu najbolje rešenje. Naravno, sve uz podršku resornog ministarstva. Ja se nadam da nisam izašla iz današnje teme i iz teme amandmana i verujem da će vaše ministarstvo uraditi sve da smanji uticaj klimatskih promena, da ćete na globalnom nivou, u saradnji sa svetskim institucijama, raditi na rešavanju ovog problema. Imaćete podršku Jedinstvene Srbije, jer želimo da našoj deci ostavimo zdravu prirodu, čist vazduh i zelena polja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se potpredsednici Narodne skupštine. Reč ima narodna poslanica Olja Petrović. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Uvažena ministarko sa saradnicima, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, poštovane građanke i građani Republike Srbije, izuzetno mi je drago što je Zakon o klimatskim promenama ove nedelje pred nama, najpre zbog samog zakona na kojem se dugo radilo, jer predstavlja izuzetno važan krovni zakon, a onda i zbog toga što samim tim što je ovaj zakon došao na red, znači da smo mnoge ključne probleme u našoj zemlji rešili i da smo spremni da se posvetimo i bavimo ozbiljno ovom temom. Klimatske promene su svakako globalni problem koji utiče na Srbiju. Sami smo svedoci svih promena koje su zapravo posledica ljudskih aktivnosti. Posledica povećanja efekta staklene bašte u atmosferi potiče najpre od sagorevanja fosilnih goriva u sektorima energetike, saobraćaja i industrije, ali i poljoprivrede i u upravljanju otpadom. Kako su klimatske promene globalni problem, države moraju dati svoj doprinos u skladu sa svojim mogućnostima, pa se tako i Republika Srbija opredelila za sprovođenje aktivnosti koje će doprineti ovom cilju. Usvajanjem ovog zakona približićemo se i Evropskoj uniji i istovremeno dati svoj doprinos ovoj globalnoj borbi protiv klimatskih promena. Evropska unija želi da Evropa bude prvi klimatski neutralan kontinent do sredine veka, pa tako, prema nekim predviđanjima, u planu je da do 2050. godine ulicama prolaze samo hibridni ili električni automobili, jer samo većom zastupljenošću vozila na alternativni pogon može se smanjiti štetan uticaj na životnu sredinu. Krajem 2020. godine doneta je i Uredba o uslovima i načinu subvencionisanja kupovine novih vozila koja pokreće električni pogon, sve radi sprovođenja mera za poboljšanje kvaliteta vazduha i unapređenju kvaliteta životne sredine. Srbija ovim zakonom pravi sistemske korake koji će nas približiti EU, a osim toga, imaće i druge pozitivne efekte na privredu i građane. Srbija je među prvim zemljama zapadnog Balkana koja će usvojiti ovakav zakon, a osim toga, ovaj zakon se kod nas nalazi i na listi prioriteta, jer je to naša obaveza i moramo da sačuvamo zemlju za buduće generacije. Usvajanje zakona treba da utiče na podizanje svesti i da ovaj zakon gledamo kao šansu za razvoj, šansu za zelena radna mesta i pojavu novih privrednih subjekata. Tu treba da se uključe svi, počev od građana sve do privrede, nevladinih organizacija, naučne zajednice. Ovaj zakon verujem da će nas ujediniti ka zajedničkom cilju jer nam je svima izuzetno važno da ekonomski razvoj bude zelen i čist, da bi generacijama koje dolaze ostavili lepšu Srbiju od one koju smo mi zatekli. Pokrenut je rad, zahvaljujući vama, ministarko, na višedecenijskim problemima i samo zajedničkim radom možemo da se borimo protiv klimatskih promena. Svi smo svedoci učestalijih i intenzivnijih ekstremnih vremenskih prilika kao što su poplave, suše, toplotni talasi, koji nose sa sobom velike gubitke koji se procenjuju čak na sedam milijardi evra. Negativni uticaj poplava jeste najvidljiviji, ali suše su te koje doprinose najvećim gubicima. Izuzetno je važno smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte jer je to bitno i za razvoj privrede, povećanje konkurentnosti ali i privlačenje stranih investicija, po kojima smo apsolutni lider u regionu. Ministarstvo za zaštitu životne sredine ima brojne aktivnosti i projekte i jako dobru saradnju sa lokalnim samoupravama, pa je tako i sa Pirotom, gradom odakle i ja dolazim. U Pirotu je pokrenut projekat „Upravljanje otpadom“, odnosno primarne selekcije, što znači odvojeno sakupljanje komunalnog otpada. Predviđena je i odvojena linija sakupljanja i prevoza suvog i mokrog otpada. Prva faza podrazumevala je izgradnju hale od 1.250 metara kvadratnih, dok će u narednom periodu biti završena i kompletna infrastruktura za separaciju komunalnog otpada, koja predstavlja jednu od najznačajnijih investicija u oblasti zaštite životne sredine koja se realizuje u celom okrugu. Do kraja godine pustiće se u probni rad i verujemo da će to biti jedan lep primer dobre prakse. Pred nama je jedna intenzivna godina koja zahteva izvršenje brojnih obaveza, ali ne sumnjam da će biti i te kako uspešna. U saradnji sa Kancelarijom za javna ulaganja Republike Srbije zaključen je i Memorandum o zajedničkoj saradnji i priprema se projekat i tenderska dokumentacija za projekte izgradnje, odnosno rekonstrukcije postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i izgradnju kanalizacionih mreža u 28 lokalnih samouprava, među kojima se nalazi i Pirotski okrug, čime se umnogome unapređuje infrastruktura za zaštitu životne sredine. Osim toga, grad Pirot već nekoliko godina uspešno realizuje Program poboljšanja energetske efikasnosti zgrada u Pirotu i u okviru kojeg se vrši stimulacija za menjanje fasade, stolarije, ali i menjanje načina obračuna energije, kroz nove ventile, kalometre i ostale opreme. Ove godine biće raspisan i javni poziv za poboljšanje energetske efikasnosti i domaćinstava u gradu, što je veoma bitno jer unapređujući energetsku efikasnost smanjujemo potrošnju goriva, štitimo životnu sredinu i poboljšavamo performanse naših kućnih budžeta, ali i gradske toplane. Poštovana ministarka, moram da pohvalim vaš rad. Imate našu punu podršku za svo vaše zalaganje. Pratimo rezultate koji su evidentni, iako ste relativno kratko na ovom mestu. Ovim putem želim da vas pozovem da posetite Pirot, jer čvrsto verujemo u nastavak postojeće i gradnju još bolje saradnje u narednom periodu na unapređenju zaštite životne sredine. Na samom kraju želim da sa ovog mesta uputim i punu podršku predsedniku Aleksandru Vučiću, njegovoj odlučnoj borbi protiv svake vrste kriminala i korupcije i njegovom danonoćnom zalaganju za Srbiju i živote i zdravlje svih građana, kao i podršku svim mojim kolegama koji su ovih dana stalno izloženi napadima samo zato što zajedno sa svima nama brane i veruju u politiku koju vodi Aleksandar Vučić. U danu za glasanje sa poslaničkom grupom „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ podržaću ovaj amandman, kao i Predlog zakona, u celini. Hvala.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Olji Petrović. Reč ima narodni poslanik Boris Bursać. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, poštovana ministarsko sa saradnicima, danas bih iskoristio priliku i još jednom se osvrnuo na Predlog zakona o klimatskim promenama koje je podnela Vlada Republike Srbije. Naime, kada govorimo o klimatskim promenama važno je napomenuti da se klima na Zemlji konstantno menja, odnosno da se oduvek menjala, s tim što razlikujemo promenu klime do početka industrijske revolucije, kada se klima menjala kao rezultat promena prirodnih okolnosti i nakon industrijske revolucije, gde termin klimatske promene koristimo kada govorimo o promenama klime koja je nastala kao rezultat ljudskih aktivnosti. Klimatske promene ne događaju se same od sebe, već su posledica antropogenog uticaja. Sagorevanje fosilnih goriva u sektorima kao što su energetika, saobraćaj i industrija, krčenje šuma, urbanizacija, direktno utiču na promene klime, a kao rezultat imamo sve češću i sve intenzivniju pojavu elementarnih nepogoda i prirodnih katastrofa. Dakle, svedoci smo sve češćih i sve intenzivnijih posledica promene klime, kao što su: suše, poplave, šumski požari, smanjenje prinosa poljoprivrednih proizvoda, smanjenje dostupnosti vode, izlivanje kanalizacije tokom jakih padavina, pucanje asfalta, pojava bolesti i štetočina, ali i pojava novih oboljenja. Sve ovo direktno vodi povećanju štete i gubitaka i samim tim umanjuje raspoloživa sredstva za dalje investicije, koje su potrebne za razvoj jedne države. Ako ovome pridodamo podatak da su ukupne štete izazvane klimatskim promenama u Srbiji od 2005. godine sedam milijardi evra, sasvim je razumljivo što se jedan ovakav zakon i predlaže. Srbija je odgovorna država, svesna je pretnji koje nose klimatske promene, a ovaj konstruktivni, moderni i prvi predlog zakona o klimatskim promenama u Srbiji je rezultat te odgovornosti. Takođe moram napomenuti ovom prilikom da bavljenje ekologijom i zaštitom životne sredine iziskuje veliku količinu finansijskih sredstava, gde samo ekonomski stabilne zemlje mogu sebi to da priušte. Dakle, do ove teme i do ovog predloga zakona, mi smo, poštovane kolege i poštovani građani Srbije, došli odgovornom i državotvornom politikom našeg predsednika i naše Vlade koji su izvukli ovu zemlju, u poslednjem trenutku, iz ruku prethodne, neodgovorne i bahate vlasti koja je Srbiju dovela do ruba propasti. Danas je Srbija finansijski i ekonomski stabilna zemlja, zemlja u kojoj je nezaposlenost na rekordno niskom nivou, zemlja gde je prosečna plata veća od 500 evra, zemlja u kojoj se plate i penzije konstantno povećavaju i zemlja koja se na međunarodnom nivou poštuje i uvažava. Sam predlog zakona ima jasan cilj, a to je ograničenje emisije gasova sa efektom staklene bašte na isplativ i ekonomski efikasan način, čime se doprinosi dostizanju naučno neophodnih nivoa emisije ovih gasova i kako bi se izbegle opasne promene klime na globalnom nivou, kao i nepovoljni uticaji promene klime. Da budemo jasniji, zakon postavlja pravni okvir za dalje delovanje sa ciljem smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte i prilagođavanje na izmenjene klimatske uslove, što je ujedno jedan od pet strateških ciljeva Evropske unije i osnova zelene i cirkularne ekonomije. Takođe, ovim predlogom zakona obavezuje se Ministarstvo za zaštitu životne sredine da će izraditi strategiju niskougljeničnog razvoja, akcioni plan za sprovođenje te strategije, kao i program prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove. Usvajanjem ovih dokumenata, kao i samog zakona ispunjavamo i obaveze prema međunarodnoj zajednici, odnosno Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih nacija o promeni klime i Sporazuma iz Pariza. Na ovaj način približavamo se za još jedan korak ka pravnim tekovinama Evropske unije, što je suštinski i logičan cilj naše države, jer je Srbija kandidat za članstvo u Evropskoj uniji. Da zaključimo još jednom, suštinski benefiti Zakona o klimatskim promenama za Republiku Srbiju su ograničenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, povećanje otpornosti društva u celini na negativne efekte klimatskih promena, plansko prilagođavanje svih relevantnih sektora na izmenjene klimatske uslove, uspostavljanje mehanizama za izveštavanje i verifikaciju informacija o ispunjenju obaveza prema međunarodnoj zajednici, povećana konkurentnost naše privrede i privlačenje investicija, posebno u skladu sa standardima i zahtevima tržišta Evropske unije, iz čega kasnije proizilaze brži i jači privredni rast i razvoj. Takođe, predložena su tri vrlo konstruktivna amandmana koji za cilj imaju upotpunjavanje ovog predloga zakona. Stoga ću ja lično, a nadam se i moje kolege glasati za Predlog zakona o klimatskim promenama, kao i za predložene amandmane, u nadi da će oni biti oslonac u borbi za jaku, modernu i zdraviju Srbiju. Živela Srbija!
Po amandmanu reč ima narodni poslanik Miloš Banđur. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, uvažena gospođo ministre, saradnice, uvažene koleginice i kolege, dozvolite mi da na samom početku pohvalim inicijativu mojih kolega koje su podnele amandmane na zakon i to je najbolji dokaz da poslanici jako pažljivo čitaju materijale koji im se dostavljaju, jer vrlo često kod onih zlonamernih, nedobronamernih čujemo opaske da mi samo dižemo ruke, ništa ne čitamo, ništa se ne pitamo, što nije tačno. Evo, ova tri amandmana su dokaz da poslanici jako pažljivo čitaju sve ono što im se dostavi i da naravno kreativno učestvuju u donošenju i kreiranju naše politike i odluka parlamenta. Dakle, moja podrška svim amandmanima i moja podrška samom naslovu zakona, zato što je bilo dilema u javnosti da li je to zakon protiv klimatskih promena ili je to zakon o klimatskim promenama. Mislim da je Ministarstvo bilo potpuno u pravu i da ste vi, gospođo ministre, bili potpuno u pravu kada ste insistirali na nazivu – Zakon o klimatskim promenama. Zato što klimatske promene ne mogu da se zaustave, one se dešavaju i mimo volje čoveka i mimo čovekove aktivnosti. Naš osnovni zadatak je da se tim promenama prilagodimo. Zato se drugi deo zakona i odnosi na prilagođavanje klimatskim promenama. Zato imamo i obavezu da napravimo program prilagođavanja i akcioni plan prilagođavanja, a to znači da sagledamo stanje klime u Republici Srbiji, da na osnovu indikatora vidimo i izvršimo predikciju kretanja klime u narednom periodu u narednim godinama, da vidimo koje su to tačke, odnosno oblasti gde su opasnosti i promene najveće i da u skladu sa tim napravimo akcioni plan delovanja. Lično mislim da će taj akcioni plan delovanja najviše da se zasniva na aktivnostima u oblasti šumarstva, poljoprivrede, vodoprivrede, upravo zbog velikih suša, zbog velikih poplava koje nastaju kao posledica promene klime i koje su za ovih 15 godina, odnosno 15 godina – od 2000. do 2015. godine, nanele štetu preko pet milijardi evra Republici Srbiji. Znači, naslov zakona je odličan, Zakon o klimatskim promenama. Naravno, da i čovek svojom aktivnošću ubrzava klimatske promene, ubrzava zagrevanje zemljine površine emitovanjem gasova i ovih koje su kolege svojim amandmanom danas ubacili u zakon, znači gasova staklene bašte ili gasova koji doprinose ili stvaraju efekata staklene bašte. Mi smo tim ciljevima našim, negde predvideli da 2030. godine za 9,8% smanjimo emisiju, odnosno redukujemo emisiju tih gasova u odnosu na 90-tu godinu, ali to je, pazite, 90-ta godina. To je period od 1990. godina, to je 40 godina. Mi smo imali situaciju da smo između 2000. i 2014. godine povećali emisiju za 7,8%, što znači da ćemo imati jedan jako ozbiljan zadatak, a to je da strategijom i Akcionim planom koji će slediti iz strategije utvrdimo sektore i utvrdimo sektorske politike i sektorske ciljeve koji će biti jako precizni, koji će biti potpuno kvantitativno izraženi, gde ćemo reći ko će morati da ograniči ili smanji povećanje emisija, ko će morati da drastično smanje emisiju, a to opet sve zavisi od soci ekonomskih uslova, odnosno toga koliko to košta. Naravno, da soci-ekonomski uslovi se stalno pominju u određenim članovima zakona i to jeste jako bitno. Ne možete nešto da radite i da zahtevate, a da istovremeno nemate i cenu koštanja svega toga, odnosno da prosto vidite da li ste u mogućnosti da to ekonomski izdržite ili ne, ali u svakom slučaju kada se saberu doprinosi svih tih sektorskih ciljeva ukupan doprinos moraće da bude 9,8% u odnosu na 90-tu godinu i ovo povećanje od 7,8% koje smo imali od 2000. do 2014. godine moraće nekako da se reši i uklopi u sve to. Velika podrška monitoringu, velika podrška tome što svaki emiter, odnosno proizvođač gasova će morati da dostavlja plan monitoringa Agenciji za zaštitu životne sredine i naravno da dobije saglasnost na taj plan, ali i verifikaciji monitoringa, odnosno osnivanju novih pravnih lica koja će biti akreditovana od strane akreditacionog tela Srbije, koje će imati zadatak da u stvari vrše verifikaciju tog monitoringa, da neko ne bi slagao, da neko ne bi montirao, štelovao podatke itd. Tako da je zakon potpuno celovit i on garantuje jedan mehanizam samokontrole i kontrole, eksterne kontrole svih onih rezultata koje daju proizvođači, odnosno emiteri ovih gasova. To je što se tiče zakona, a moram da se dotaknem i onoga o čemu su danas govorile kolege. Juče čuh da jedan čovek ima u 50 računa u 17 zemalja. Prosto neverovatno. I sada da li se tu radi o 660 ili šest miliona evra koje su dokazane, čini mi se pre par dana u jednom tekstu novinara koji se bave istraživačkim novinarstvom. Kažem, opet gledajući sa aspekta čoveka koji prima zaradu, a većina građana Srbije živi od te zarade koju primi. Pa, svejedno je da li je 660 ili šest i šest je previše i šest je mnogo para. To je ono što je dokazano pre koji dan. To je stečeno u periodu kada je neko vršio vlast. Kada je vršio vlast i ono što sada kao običan građanin mogu da zaključim ili je zloupotrebio vlast, pa je stekao tih šest miliona ili je nezakonito stekao ili zloupotrebom ili se na neki način okoristio političkom pozicijom pa je stekao, ali u svakom slučaju to je nemoralno. Nemoralno je da se za vreme vršenja vlasti, vršenja određene funkcije privatno stekne ogromno bogatstvo. Pogotovo u situaciji, a to je bilo u situaciji kada je Srbija propadala, kada su preduzeća propadala, fabrike propadale, firme zatvarane, ljudi siromašili, a znate neko je stekao tako veliko bogatstvo. Ono što je sada najinteresantnije meni sada taj neko ponovo hoće da dođe na vlast i ne razumem ciljeve. Prosto mi ciljevi te žele da se ponovo dođe na vlast nisu jasni. Da li smatra da je malo uzeo pa treba da uzme još ili ne znam o čemu se radi? Prosto meni kao građaninu koji prosto rezonuje, prosto razmišlja, taj deo nije jasan. U tom smislu želim da podržim aktivnosti budućih inspektora koji će se baviti preispitivanjem porekla imovine. Zakon koji je usvojila ova Narodna skupština sjajan ali ja bih primetio da je za donošenje tog zakona bila potreban jaka politička volja. Jaka politička volja kod onih ljudi koji nose vlast. Jaka politička volja i kod predsednika Republike i kod Vlade Republike Srbije. Jaka politička volja i u izvršnoj vlasti. Mnogi su pre toga imali priliku da donesu taj zakon, pa ga nisu doneli. Nama poslanicima je možda bilo i najlakše, mi smo dobili tekst zakona, pogledali i videli, nešto izmenili, složili se i izglasali, a sada najveći deo posla predstoji i nalazi se na onima koji taj zakon treba da primene. Nadam se da će tih naših 60 inspektora koji će češljati imovinu i utvrđivati ko je to stekao višak imovine koji ne može da objasni, za koji nema bilo kakvo opravdanje, odlično uraditi svoj posao, nezavisno od toga da li se to radi o onima koji se nešto koprcaju, otimaju i žele ponovo da dođu na vlasti ili onima koji su se pritajili pa se nadaju da ih niko neće čuti i videti i primetiti. Ili onoj trećoj grupaciji koja nešto pokušava da nas tapše po ramenu i pohvali i kaže kako mi nešto dobro radimo, a mi znamo da su i oni tada bili na vlasti, da su i oni učestvovali u prevrati 2000. godine, da su i oni tada bili krezubi, škrbi, a kasnije su kupovali vile ne Mikonosu koje vrede šest miliona evra, piju vina čija boca vredi deset hiljade evra i tako dalje. Znači, ono što ja mislim da treba da poručimo kao SNS i kao ljudi koji podržavaju predsednika Aleksandra Vučića, da je to da niko od tih koji će doći pod udar zakona o preispitivanju porekla imovine. Niko od tih koji neće moći da objasne odakle im tolika imovina nije naš i ne može da bude naš, bez obzira da li se buni, bez obzira da li ćuti, bez obzira da li nas tapše po ramenu i kaže – pa, znate niste vi loši, sasvim solidno radite svoj posao. Ovu vlast podržava većina građana Srbije, a to su ljudi koji žive od svoje plate, to su ljudi koji žive od svoje proizvodnje, to su ljudi koji žive od sopstvenih prihoda, to su ljudi koji žive od sopstvenog rada. Nama sem te podrške nijedna druga podrška nije potrebna. Nama nije potrebna podrška nikoga ko će doći pod udar Zakona o preispitivanju porekla imovine, kažem, bez obzira da li on bio na suprotnoj strani, da li se pritajio ili pokušava da se umili i da tim umiljavanjem misli da će biti izuzet iz kontrole. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica, Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća, gospođo Kovač. Uvažena ministarko Vujović, želim da izrazim zadovoljstvo što je Vlada Republike Srbije predložila Narodnoj skupštini Republike Srbije da se izjasni pozitivno o sva tri amandmana koje je Vlada prihvatila i da ova tri amandmana posle našeg izjašnjavanja, nadam se da će postati sastavni deo zakona. Zašto je važan ovaj član 2. zakona i amandman koji smo mi kao Zelena poslanička grupa podneli na stav 2.? U obrazloženju koje je Vlada poslala Narodnoj skupštini Republike Srbije, kaže se da je i Doha amandman na Kjoto protokol stupio na snagu 31.12.2020. godine, te da se njime uvodi i azot trifluorid u grupu gasova sa efektima staklene bašte. Zašto je ovaj član zakona važan? Pre svega, zbog toga što kroz član 2. ovog zakona mi imamo priliku da izmerimo nivo gasova i znaćemo na taj način kako da smanjimo emisiju gasova koji proizvode staklenu baštu i kako da ih zadržimo na određenom nivou. Kroz član 2. ovog zakona su, pre svega i dijagnostikivani problemi, odnosno prepoznati sektori koji su ugroženi, a to su i zdravstvo, i poljoprivreda, i šumarstvo i uopšte vodoprivreda. Registar GHG gasova koji će se voditi preko Agencije za zaštitu životne sredine, biće osnova i za praćenje i za merenje nivoa GHG gasova. Ono što je u narednom periodu i važno, to je što ni investicije koje će dolaziti ne mogu biti odobrene u Srbiji bez merenja ovih gasova. Tako da je ovo zaista jedan odličan zakon od čije primene građani Srbije očekuju zdraviju i čistiju životnu sredinu. Naravno da ne mogu, a da se ne osvrnem i na činjenicu da su građani Srbije zanemeli pred informacijom sa koliko novca raspolažu firme Dragana Đilasa i Dragana Šolaka u 17 zemalja u svetu. Svi oni koji nam ovih dana spočitavaju i govore da o tome ne treba da govorimo u ovom visokom Domu i da je to pre svega nadležnost državnih organa, ja želim da kažem da je ovo jedina i najviša zakonodavna institucija u kojoj se donose zakoni od važnosti za život građana Srbije, institucija koja prati nadzor nad javnim finansijama i smatram da parlament treba da bude na prvoj liniji u borbi protiv korupcije. Takođe, želim da kažem da sam o ovoj temi možda prvi put u Srbiji govorila još 2009. godine, na konferenciji za novinare iznoseći jasne i tačne podatke APR-a o firmama Dragana Đilasa i o novcu koje oni prihoduju. Tada je prošlo pet godina od trenutka kada je on stupio u politiku. Moram da kažem da su tada i institucije i mediji i nevladine organizacije zaćutale. U međuvremenu, ova hobotnica o kojoj se danas govori je pustila pipke u 17 zemalja i građani Srbije imaju pravo da znaju o poreklu ovog novca, i institucije Srbije i te kako treba da rade na rasvetljavanju porekla ovog novca i činjenice da li je plaćen porez državi Srbiji za ovaj novac. Takođe, mislim da smo mi, nažalost, jedina zemlja u svetu koja ima ovakve razmere korupcije i kriminala, ljudi koji su bili na vlasti i koji bez obzira na sve pokušavaju i plagiraju da se ponovo vrate kako bi otimali novac od građana Srbije, a Srbiju i dalje uništavali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se, narodnoj poslanici Dubravki Filipovski. Reč ima narodni poslanik Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvažena ministarka sa saradnicima, mi ćemo glasati za predloženi Zakon o klimatskim promenama, kao i za amandman koji su danas podnele naše kolege poslanici. Srbija je jedna od retkih država koja ovom pitanju danas pristupa na jedan sveobuhvatan i sistematičan način, tako reći, u zakonske okvire unosi ovo važno pitanje koje se tiče klimatskih promena. Danas, naravno da ovoj temi moramo da govorimo i sa jednog šireg aspekta. Ja bih želeo da pohvalim vaš rad gospođo Vujović. Po prvi put imam osobu na čelu Ministarstva koja je vidljiva javnosti, koja se zaista zalaže za zaštitu životne sredine i to čini mi se nismo dugo vremena imali priliku da govorimo o konkretnim stvarima kada je reč o zaštiti životne sredine. Tu moram posebno i da naglasim, obzirom da dolazim sa Zlatiborskog okruga, nekako se tako pogodilo da bude prosto prvi okrug iz koga ćete krenuti u sređivanje Srbije kada je reč o tim divljim deponijama i zaštite životne sredine. Primer je ta regionalna deponija Duboko koja je svima nama tamo zadavala velike probleme. Vaše Ministarstvo je imalo sluha nakon dosta godina da konačno realizujemo, odnosno taj projekat proširenje te regionalne deponije danas smo sasvim sigurno na mnogo boljem stupnju, razvoju životne sredine kada smo rešili tako jedan veliki problem. Deponija Stanjevina, takođe u Prijepolju za koju ste imali sluha nakon 40 godina se izmešta. Dugo godina je to bio jedan problem o kome se tako govorilo usput u kampanjama predizbornih lokalnih raznih stranaka i niko do sada nije to pitanje, zaista ovako temeljno realizovao kao što je u pitanju danas vaše Ministarstvo koje je imalo sluha i koje je dalo značajna sredstva da se ta deponija odatle izmesti. Tu bi, takođe moralo da pomenem kada govorim o našem okrugu i onu Transfer stanicu između Prijepolja i Priboja, tu se takođe rešava jedan veliki problem koji je godinama postojao. Da ne govorim o onim ružnim scenama sa Potpećkog jezera kada ste ekspresno reagovali kada je Ministarstvo, takođe se uključilo u celu tu problematiku, rešilo taj gorući problem. Zaista na taj način pokazujete da konkretno radite svoj posao, što, kažem još jednom, je iskorak u odnosu na neka prošla vremena. Naravno da čim radite odmah se javljaju dežurni kritičari, oni koji bi da sve uprljaju, ako bi ikako mogli da svačiju grešku izvade negde iz konteksta, pa da naprave da je neko pogrešio, napravio određeni lapsus. Ti ljudi koji vama danas spočitavaju sve te stvari su jedan veliki lapsus građana Srbije. Oni su lapsus tih 12 godina izgubljenih naših života. Prosto, od 2000. do 2012. godine, imali smo jednu neviđenu pljačku građana Srbije. Umesto da govorimo o tim stvarima, dakle, o tim njihovim nepočinstvima, oni pokušavaju da skrenu pažnju tako što će govoriti o nečijim, eventualno, propustima, ali još jednom kažem – ko radi taj i greši. Tako da, vama svaka čast. Radite svoj posao, zaista, po prvi put kažem, imamo osobu na čelu Ministarstva koja je vidljiva javnosti, koja upućuje na rešavanje problema koji su godinama gurani pod tepih. Kada govorimo o tome, svakako moramo da kažemo da Srbija danas izdvaja velika sredstva. Vi ste najavili da ćemo subvencionisati sve kotlarnice, odnosno i one koje se nalaze u državnim firmama, kao što su vrtići, kao što su škole, bolnice, kotlarnice koje treba da pređu … sa uglja na gas, na neka goriva, odnosno na neke energente koji su čistiji po životnu sredinu. Tu su ogromna sredstva, milioni evra koji koje će država izdvojiti za te namene. Takođe, toplane, mi imamo problem. Danas govorimo o tome da 70% električne energije koju proizvodimo u Srbiji, koju EPS proizvede dolazi nam iz termoelektrana. Takoreći, mi imamo zaista ogroman problem. Potrebno je po nekim proračunima uložiti deset milijardi evra. O tome upravo govorim. To je ogroman problem koji moramo da sistematski rešavamo. Dakle, deset milijardi evra je potrebno izdvojiti da bi mi prešli na neke čistije energente i da bismo mogli da zaštitimo našu životnu sredinu. To nije svakako bilo moguće razmatrati dok je Srbija bila u teškoj ekonomskoj situaciji, u teškoj ekonomskoj krizi u koju su nas uvele bivše vlasti. Nije moglo biti reči o tome kako da rešimo ovako nagomilane probleme, kažem, kada smo imali državu na kolenima. Danas kada imamo stabilnu finansijsku situaciju možemo da govorimo i o ogromnim ulaganjima države u sektor i energetike, i generalno zaštite životne sredine, i to će, svakako, biti ono što ćemo mi u narednom periodu kroz Program „Srbija 2025“ realizovati. Mi smo kroz taj Program, dakle, predvideli izgradnju 29 postrojenja za preradu otpadnih voda, 11 postrojenja za preradu komunalnog otpada. To su konkretne stvari. Jedna ogromna suma će biti odvojena za rešavanje tih nagomilanih problema životne sredine. Kažem, kada danas država ima novca možemo da razgovaramo i o ovim temama, možemo da razgovaramo o načinima kako da sačuvamo životnu sredinu, kako da gradimo autoputeve, kako da gradimo nove bolnice, kako da budemo prvi, praktično, hajde da kažem, u regionu smo prvi, a u Evropi drugi po stopi vakcinisanih, onda možemo da govorimo o dobrim rezultatima, što građani Srbije od nas i očekuju. Nismo mogli pre osam godina ni da pomislimo na zaštitu životne sredine, ni na gradnju puteva, bolnica, škola, kada ste imali na vlasti one, da ih tako nazovem, kleptomane, koji su samo gledali kako će gde da ukradu koji evro, koji dinar od građana Srbije. Malo im je bilo da u Srbiji imaju račune, nego su otvorili u čak 17 država svoje račune, pa su gomilali pare. Evo, čujemo danas da Đilas i ne zna da ima na Mauricijusu 5,7 miliona evra. Negde se zagubila u njegovom proračunu ta cifra. Čujemo da imaju i po Švajcarskoj određene svote, da su svuda po svetu, praktično, držali novac opljačkan od građana Srbije. Kako smo onda mogli da razgovaramo o bilo kakvom razvoju Srbije kada ste imali ljude koji su na sve načine gledali kako što više da ovaj narod ojade i da na svoje račune stave što veći iznos budžetskih sredstava? Danas, kada često govorimo o ovim temama, kada kažemo - danas gradimo puteve, gradimo škole, gradimo bolnice, neki kažu – pa, ne gradi to Vučić, ne gradi to Srpska napredna stranka, to je novac svih građana Srbije. Pa, mi ih podsećamo da su i pre osam godina građani plaćali porez, da je i tada država imala sredstava, mogla je da gradi sve ovo što mi danas gradimo, ali to očigledno nije rađeno. Zašto? Pa, zato što su nekome bili bitni njihovi privatni računi na koje su sklanjali novac građana Srbije, nego da ulažu u ono što je zaista bilo potrebno, a što mi danas moramo da ovde ispravljamo. Prosto, da su tih 12 godina radili, kao što sada Srbija radi, mi bi danas bili, siguran sam, na jednom evropskom nivou, davno bi bili članica EU i sigurno bi nam mnogo bilo lakše nego što je danas. Ali, još jednom kažem, danas se vodi domaćinska, odgovorna politika. Mi ćemo se truditi da državu održimo na ovom kursu i za to imamo podršku građana Srbije, zato građani Srbije prepoznaju ko danas radi u interesu građana Srbije, ko radi za našu državu, a ko je radio za privatne račune, za sopstvene firme i zato građani Srbije daju ovako veliku plebiscitarnu podršku predsedniku Aleksandru Vučiću, Srpskoj naprednoj stranci, a zato su oni koji zagovaraju bojkot, koji su, praktično, nestali sa političke scene, zato što nemaju ni za cenzus, zato što građani Srbije nikada više neće dati poverenje ljudima koji su ih opljačkali i unazadili za vreme dok su bili na vlasti. Mi ćemo svakako glasati za predloženi zakon i još jednom čestitam na rezultatima gospođi ministarki, zato što konačno imamo priliku da razgovaramo o ovim temama koja su svakako važne, a koje su godinama nekako bile gurane u treći, četvrti plan, a danas imamo priliku i u plenumu i na svakom drugom mestu da razgovaramo o ovom važnom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku Dabiću. Dakle, pokušaćemo ovako - da najavim troje unapred, da prestane pritiskanje prijava. Sada će sledeća dobiti reč Milanka Jevtović Vukojičić, pa Jelena Žarić Kovačević i neka se posle toga pripremi Dejan Kesar i polako, kada oni završe, onda će se oslobađati mesta. Dakle, narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, naravno da najpre želim da pohvalim što je Vlada usvojila predložene amandmane narodnih poslanika, a sve sa ciljem kako bi se još bolje unapredio kvalitet zakona. Zakon o klimatskim promenama pokazuje u stvari da Vlada Republike Srbije na čelu sa predsednikom Republike Aleksandrom Vučićem uporno, odgovorno, marljivo i vredno radi na svim frontovima. Zakon o klimatskim promenama jeste u stvari zakon o unapređenju životne sredine, a unapređenjem životne sredine podižemo i zdravlje građana Republike Srbije koji je prioritet broj jedan u ciljevima koje je prezentovao Aleksandar Vučić u ciljevima ove Vlade. Takođe, želim da naglasim da ovim Predlogom zakona prvi put se na jedan planski i sistematičan način uređuje pitanje emisije gasova sa efektima staklene bašte, a sve u cilju njihovog smanjenja, očuvanja zdrave životne sredine i smanjenja svih onih štetnih posledica koje iz ovakve emisije mogu da nastanu, a svedoci smo i izvršeni su proračuni da je od 2020. godine ukupna šteta koja je pričinjena od elementarnih katastrofa i nepogoda od poplava, suša koštala Republiku Srbiju oko sedam milijardi evra. Planski dokumenti i strategija i akcioni plani i Program za praćenje klimatskih potreba i formiranje tela saveta Vlade, Nacionalni savet za zaštitu životne sredine, sagledaće na jedan detaljan način sve ciljeve na kojima će se raditi kako bi se na adekvatan i pravovremen način reagovalo. Ono što moram da istaknem, gospođo ministarko, da ste za ovo kratko vreme pokazali da vam je jednako značajno i da ste jednako angažovani i kada je u pitanju zaštita životne sredine i u Beogradu, ali i u onim krajevima koji su 600 kilometara udaljeni od Beograda, odnosno 300 kilometara u jednom pravcu. To ste pokazali na uklanjanju deponije "Stanjevina" kod Prijepolja, koja je više od dve decenije bila prava tempirana ekološka bomba, koja se nalazi kraj samog magistralnog puta Beograd-Prijepolje. Inače, to je put koji vodi prema Crnog Gori, ali za mene mnogo značajnije je to što je to put koji vodi ka manastiru Mileševa, koji je izgrađen u XIII veku. Izgradio ga je unuk Nemanjin, kralj Vladislav. U njemu su bile položene mošti Svetog Save i u tom manastiru Mileševa nalazi se freska "Belog anđela", koja je pod zaštitom UNESKO-a. Ne samo da ste uklonili deponiju "Stanjevina", nego se radi, s obzirom da se ona nalazila na samoj obali Lima, i na potpornom zidu na reci Lim. Naravno, ova površina, koja je nekada bila ruglo ovog dela Srbije, postaće zelena površina. Takođe, moram da naglasim i vaše veliko zalaganje, zalaganje Ministarstva za zaštitu životne sredine, kada se radi o regionalnoj deponiji "Duboko" u Užicu, moram da istaknem da je Ministarstvo opredelilo 96 miliona dinara za proširivanje dela deponije "Duboko". Inače, ova deponija je predviđena za devet opština Zlatiborskog okruga. Takođe, moram da istaknem i transfer stanicu koja će imati reciklažno dvorište i koja bi trebalo da bude izgrađena za dve godine u opštini Nova Varoš. Zagađivanje voda je veliki ekološki problem. Tu ste pokazali brzom i efikasnom akcijom da je moguće otkloniti 10 hiljada kubika plutajućeg otpada koje je pretilo da uništi reku Lim, ali pretilo je i da obustavi rad na Potpećkoj hidroelektrani. Ne samo to, odmah ste stupili u kontakt sa nadležnima iz susednih država Crne Gore i BiH, jer naravno da pitanje Lima i pitanje reke Drine može i mora da se sprovodi samo u zajedničkim aktivnostima sve tri države. Takođe, želim da istaknem da je u cilju odsupmporavanja, odnosno u cilju smanjenja dopiranja štetnih gasova u vazduh sumpor-dioksida pre svega, oko 400 miliona evra u prethodnih šest godina uloženo je na ove projekte. Takođe, istakla bih projekat "Duboka prerada" u Rafineriji nafte u Pančevu, koja je prošle godine otpočela sa radom, a čiji rad će dovesti do toga da 98% manje ugljen-dioksida dolazi u vazduh i na taj način obezbediće se bolja životna sredina i bolje zdravlje naših građana. Tako to radi odgovorna Vlada, tako to radi vaše Ministarstvo na čijem ste vi čelu, a šta su radili oni do 2012. godine najbolje pokazuje pljačkanje Dragana Đilasa, žutog tajkunskog preduzeća, jer nikakva on opozicija nije. On nije ni učestvovao na izborima. On je samoproglašena opozicija, a u stvari je vođa jedne kriminalne žute hobotnice, koja je svoje pipke svila oko narodnih para. Jedini način na koji je funkcionisala vlast do 2012. godine je pljačka narodnih para i njihovo lično bogaćenje. Ni o narodu, ni o boljem kvalitetu života građana ni Dragan Đilas, ni Jeremić, ni Marinika Tepić nisu vodili računa, jer njih je zanimalo samo svoje lično bogaćenje. Dokaz za to imamo i danas, Dragan Đilas, mislili smo da je on profitirao 619.000.000 evra jer je opljačkao, naravno, samo budžet Grada Beograda za 1.200.000.000 i nije se libio da u toj pljački opljačka i trudnice za 400.000.000 dinara, nije se libio da opljačka i socijalno ugrožene za 120.000.000 dinara, nije se libio da protivzakonito povećava cene vrtića i da je nakon njegovog odlaska sa vlasti taj novac, naravno, roditeljima odgovorna vlast u Beogradu, koju smo inače preuzeli, morala da vrati. Nije se libio da svoje račune iznosi u poreske rajeve. Koliko je tih računa nezavisno istraživačko novinarstvo počelo da objavljuje ovih dana? Pozivam sve nadležne organe i Tužilaštvo i sud i Upravu za sprečavanje pranja novca i Poresku upravu da se detaljno pozabave pitanjem novca Dragana Đilasa, jer on je taj novac stekao na pljački naroda, stekao je za osam godina bavljenja politikom, stekao je za osam godina vršenja vlasti. Kojim poslom se Dragan Đilas bavio pa je stekao tolike milijarde? Samo u Mauricijusu i Švajcarskoj ima preko 6.000.000 evra. Pljački mora doći kraj. Rad, red, odgovornost i disciplina je politika koju vodi Aleksandar Vučić, to je politika u koju narod veruje i to je politika kojoj građani Republike Srbije iz izbornog ciklusa u izborni ciklus daju sve veće poverenje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kao što sam najavila, reč ima narodna poslanica Jelena Žarić Kovačević.
Hvala vam predsedavajuća što ste mi dali reč. Vi danas imate problem sa sistemom i sa javljanjima. Ja mogu da kažem da mi je drago što ovoliko mojih kolega i koleginica čeka da danas dobije reč, pošto sam u prošlom mandatu bila svedok kako su prekoputa nas klupe bile prazne i tada smo isticali kako su poslanici i poslanice SNS vredni ovde u parlamentu. Uvažena gospođo Vujović sa saradnicama, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo raspravljali u načelu o ovom predlogu zakona i istakli ozbiljnost koju ćemo usvajanjem predloga pokazati sada i u borbi sa klimatskim promenama. Uticaj klimatskih promena na našu privredu jeste evidentan, naročito proteklih godina. Poplave, suše, požari, toplotni talasi, sve to nanosi štetu koja se, nažalost, meri u milijardama evra i tačnije od 2000. godine do danas šteta je procenjena čak na oko 7.000.000.000 evra. Više od 70% gubitaka, naravno, povezano je sa sušom ali sledeći veliki problem su poplave, sa kojima smo imali prilike da se nažalost susretnemo i sa njihovim posledicama. Ovaj zakon će uspostaviti sistem za podršku sektorima koji su najviše ugroženi, odnosno najviše pogođeni klimatskim promenama. To su svakako sektor zdravlja, poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Ukoliko budemo uspeli da štitimo ove sektore sačuvaćemo privredni rast, ali ćemo usvajanjem ovog predloga zakona odgovoriti i potrebi usklađivanja naših pravila sa pravilima koja važe u EU. Naravno, usvajanjem, posle usvajanja ovog zakona, odnosno Predloga zakona očekuje se svakako i izrada strateških dokumenata, raznih strategija i akcionih planova koji će dati smernice za ekonomski razvoj praćen niskim emisijama gasova sa efektom staklene bašte u sektorima energetike, poljoprivrede, industrije, građevinarstva, saobraćaja, upravljanja otpadom itd. Pozitivni efekti koji se na kraju očekuju od primene ovog zakona, sutradan svakako su i popravljanje celokupnog stanja u životnoj sredini, bolji kvalitet vazduha i shodno tome i očuvanje zdravlja građana Srbije. Želim samo kratko da pohvalim vaš tim, gospođu Vujović, koji je radio na ovom predlogu, naročito zbog toga što je sprovedena široka javna rasprava širom gradova Srbije i što su predstavnici privrednog sektora mogli da učestvuju, ali takođe i predstavnici naučne zajednice i predstavnici civilnog sektora. Napori resornog ministarstva i Vlade, koji su usmereni na sprečavanje elementarnih nepogoda koje izazivaju klimatske promene su veliki. Takođe, možemo da govorimo i o tzv. „zelenim radnim mestima“, o privlačenju investicija koje će voditi računa o postojanju ekoloških standarda. To će pospešiti ekonomski rast i popraviti životni standard građana, što je, kao što svi znamo, visoko na listi prioriteta rada Vlade Republike Srbije. Ono što je od direktnog značaja za lokalne zajednice jeste konkurs koji želim da pomenem kod Ministarstva zaštite životne sredine, na kome je 28 lokalnih samouprava dobilo sredstva za izradu i za izgradnju postrojenja i kanalizacionih mreža. Još tri konkursa su bila koja su raspisana i koja su u vrednosti oko 400 miliona dinara, a koja se odnose na zamenu kotlarnica u lokalnim samoupravama, na zamenu individualnih ložišta i na pošumljavanje, što je jako važno. Sve ovo naravno biće rezultati rada Vlade Srbije, ali i saradnje vašeg ministarstva i Vlade Srbije sa lokalnim samoupravama na koje se odnose ovi konkursi, a koji su dati u oblasti zaštite životne sredine. Dakle, pokazali smo da i u ovoj oblasti želimo da preduzmemo ozbiljne korake. Naravno, za razliku od prethodne vlasti koja se pozabavila, dobro pozabavila otvaranjem računa u bankama u inostranstvu, ali se nikako nije pozabavila popravljanjem životnog standarda naših građana. Proteklih dana mogli smo da vidimo dokaze da je Dragan Đilas koji pretenduje da vodi Srbiju, koji pretenduje da se vrati na vlast, da on upravo ima račune u bankama u inostranstvu na kojima su iznosi koji se mere milionima evra. Da budem iskrena, ja od njega nisam ni očekivala da će izaći i reći istinu ni kolika je njegova imovina ni na koji način je zaradio taj novac i da li to ima bilo kakve veze sa eventualnim zloupotrebama raznih položaja na kojima je on bio u svojoj političkoj karijeri. Postavlja se pitanje zašto jednostavno ne izađe i ne kaže - da, imam firme u inostranstvu, imam račune u inostranstvu, ali to nema nikakve veze sa funkcijama na kojima sam ja bio. To nema nikakve veze sa možda tenderima ili javnim nabavkama, niti sa drugim firmama koje sam angažovao ili sa njima sarađivao dok sam vršio funkcije. Zašto on nije u situaciji da izađe pred javnost Srbije i da kaže tako nešto? Zašto uopšte neko ko želi da vodi Srbiju ne bude fer pre svega prema građanima Srbije i javno saopšti informacije koje oni žele da znaju, a smatram i da je normalno da građani Srbije budu upoznati sa tim da li i na koji način se trošio njihov novac? Da li se novac otimao od građana? Da li su ozbiljni iznosi novca ispumpavani iz budžeta Beograda ili iz budžeta Srbije dok je Dragan Đilas bio ministar, da li su se skladištili na računima u Švajcarskoj, Mauricijusu i ko zna gde sve, građani Srbije to imaju pravo da znaju? Međutim, umesto istine, Dragan Đilas nam nije dao potpune informacije. Čak smatram da je išao i do krajnjih granica licemerja kada je rekao da je baš eto mogao da zaradi toliki novac i da je prao prozore. Šta sada vi mislite, dame i gospodo narodni poslanici, kako građani Srbije koji svojim poštenim radom zarađuju novac, pa čak i pranjem prozora, kako oni gledaju na njegovih 619 miliona evra ili na sve te pare koje su završile na Mauricijusu? Da li su oni pranjem prozora i vršenjem poslova i poštenim radom mogli da zarade 619 miliona evra i da prebace svoje pare na račune na Mauricijusu? Mislim da su saznanja do kojih su došli novinari „Novosti“ strašna. Mislim da je njihov istraživački rad dao rezultate i pre svega je upoznao javnost sa ozbiljnim, osnovanim sumnjama da su građani Srbije opljačkani, da su građani Srbije oštećeni time što je ogroman novac odlazio na Đilasove račune u inostranstvu. Dakle, imamo nekoga ko je ušao u politiku, kako je sam rekao i sam prijavio, sa oko 70.000 evra, a posle osam godina provedenih na funkcijama izlazi iz politike kao ozbiljno bogat čovek sa milionskim svotama koje se nalaze u Švajcarskoj, na Mauricijusu ili sa firmama koje su u Luksemburgu ili u Holandiji. Zašto sve ovo pričam? Naravno, ja uvek imam konkretan primer, pa ću vam i danas dati konkretan primer iz čega ćete videti razloge za zabrinutost ne samo narodnih poslanika, već i građana Srbije. Dragan Đilas je bio direktor Narodne kancelarije predsednika Republike Borisa Tadića, odnosno savetnik predsednika Republike Borisa Tadića i istovremeno vlasnik firme koja je imala monopol, dakle koja je jedina mogla da kupuje prostor za reklame od javnog servisa, a onda je isti taj reklamni prostor preprodavala. Sa razlogom se postavlja pitanje – do koje mere je zloupotrebljen javni servis? Da li su zloupotrebljeni državni resursi i politička moć čoveka koji je naravno bio na čelu, odnosno na određenim visokim funkcijama i visoki funkcioner DS? Ako sve to imamo u vidu jasno je koliko je važno da se ova istraga završi, odnosno da ova istraga ide do kraja, da se rasvetle sve kriminalne radnje i da građani Srbije o čijem se novcu zapravo radi saznaju istinu. Hvala.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Jeleni Žarić Kovačević. Da najavim novi trio. Kao što smo najavili, sledeći je narodni poslanik Dejan Kesar. Posle njega reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević i neka se pripremi narodna poslanica Milica Obradović. Dakle, reč ima narodni poslanik Dejan Kesar. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, cenjena ministarko sa saradnicama, poštovani građani Srbije, izuzetno mi je drago što danas na ovom mestu možemo da razgovaramo i da debatujemo kako o predloženom zakonu, tako i o amandmanima na predloženi zakon o klimatskim promenama. Pre svega, na početku svog izlaganja želeo bih da istaknem značaj ovog zakona koji će, pre svega, svojim odredbama i postavljenim ciljevima uticati na stvaranje pravnog okvira za još bolju zaštitu životne sredine, a pre svega na zdravlje svih naših sugrađana. Želeo bih da kažem da ovaj predlog zakona pokazuje da smo kao država u ovom trenutku sazreli, a da je politika SNS i predsednika Aleksandra Vučića uticala da se nakon sprovedenih teških reformi kojima smo obezbedili stabilnost Srbije danas možemo posvetiti još boljoj zaštiti životne sredine. Naravno, teren zaštite životne sredine nije teren na kom država treba sama da reaguje, već to moramo da radimo svi zajedno. Isključivo zajedničkom svešću i zajedničkim naporom moramo da utičemo da našu okolinu učinimo boljom za život svih nas. Zato smatram da je ovaj predlog zakona samo prvi u nizu zakona kojim ćemo postaviti najviše ciljeve u ovom procesu, a takođe te ciljeve i realizovati kako smo to do dan danas radili u gotovo svim oblastima. Ministarstvo za zaštitu životne sredine i vi, ministarka, ste naprali ovim predlogom zakon krupan korak napred, pre svega pokazujući nameru i zainteresovanost da ovim predlogom zakona stvorite bolje uslove za život svih građana Srbije. Čitajući ovaj predlog zakona, došao sam do zaključka da je zakon vrlo detaljno napisan, da su najvažniji instituti podrobno definisani, a da ono što je mnogo važnije, da su ciljevi realni i ostvarivi. Ukoliko govorimo o razlozima donošenja ovog zakona, tu bih pre svega želeo da kažem da će se uspostaviti sistem za monitoring, praćenje i verifikovanje onih podataka koji su od značaja za klimatske promene, zatim ispunjavanje naših obaveza prema Međunarodnoj zajednici, kao i usklađivanje našeg zakonodavstva sa tekovinama EU. Upravo na ovom primeru danas pokazujemo da je Srbija danas i da će Srbija u narednom periodu biti ozbiljan i odgovoran partner svim institucijama EU. Kada govorimo o ciljevima koji se žele postići ovim predlogom zakona, takođe tu bih vaše ministarstvo želeo da pohvalim, jer ste ovim predlogom zakona obuhvatili sve one oblasti i sektore koji su od značaja za našu državu. Tu pre svega mislim na proces usklađivanja razvoja sektora, kao što je energetika, rudarstvo, građevinarstvo, saobraćaj, a pre svega što utiče na njihovu konkurentnost i opstanak na samom tržištu. Takođe, ovim predlogom zakona je predviđena i odgovornost za sprovođenje pojedinih odredbi i to u odnosu na Agenciju za zaštitu životne sredine, Ministarstvo za građevinarstvo, Ministarstvo rudarstva i energetike i druge pripadajuće organe i agencije. Ono što je mnogo važnije jeste što uspostavljanje sistema za smanjenje nezdravih čestica je jedan od uslova održivog ekonomskog razvoja i smanjenje rizika, šteta i gubitaka od elementarnih nepogoda i katastrofa. Zašto je to u ovom trenutku bitno? Bitno je pre svega zato što se Srbija u periodu od 2000. do 2015. godine suočavala sa elementarnim nepogodama koje su nam donosile kako ljudske, tako i novčane gubitke. U prilog ovoj činjenici ide podatak da je Srbija za taj period izgubila nešto više od pet milijardi evra. Kada govorimo o elementarnim nepogodama, tu pre svega govorim o sušama, o poplavama i visokim temperaturama. Zato je veoma važno da u danu za glasanje podržimo Predlog zakona o klimatskim promenama kojim ćemo pre svega izbeći ovakve događaje i pokušati da taj iznos novca uložimo u dalju modernizaciju Srbije. Ukoliko govorimo o temi zaštite životne sredine, takođe bih želeo da govorim i o temi koja je vrlo zastupljena u medijima, kako štampanim, tako i elektronskim, a to je upotreba motornih vozila i možda njihov manji doprinos nešto nezdravijem vazduhu. Zato mi je veoma drago što je u predlogu zakona u članu 17. jasno definisana obaveza prodavaca motornih vozila da je potrebno obezbediti dostupnost podataka o ekonomičnosti i potrošnji goriva i emisije CO2. Takođe, prodavac motornih vozila je dužan da o svom trošku postavi oznaku o potrošnji i ekonomičnosti. Ova odredba je samo pokazatelj da je Ministarstvo želelo da utiče na svest budućih kupaca motornih vozila, da svojim odabirom tih istih motornih vozila mogu da utiču na zaštitu životne sredine. U prilog ovoj činjenici ide da je Ministarstvo u decembru 2020. godine donelo uredbu kojom se definišu načini i uslovi za subvencionisanje, odnosno pomoć države za kupovinu električnih, odnosno motornih vozila. Kada govorimo o tekstu zakona, samo bih želeo da se osvrnem na one najvažnije delove. U poglavlju jedan su definisani svi oni ciljevi koji se žele postići ovim zakonom, a jedan od najvažnijih jeste svakako opšti interes Republike Srbije u cilju smanjenja nezdravih čestica. Kada govorimo o poglavlju dva, tu su definisani svi oni dokumenti koji predstavljaju osnov za sprovođenje ovog zakona, a to jesu pre svega strategija, akcioni plan, kao i pravilnik u odnosu na izmenjene klimatske promene. Isto tako osim mera koje se odnose na motorna vozila, želeo bih da govorim danas pred vama i o svim onim stvarima koje je ministarstvo uspelo da uradi za veoma kratak period, od kada je ministarka Vujović na čelu Ministarstva za zaštitu životne sredine. Podsetiću građane Republike Srbije da je Vlada Republike Srbije formirana u novembru 2020. godine i da je premijerka Brnabić tada prilikom čitanja ekspozea poseban akcenat stavila na zaštitu životne sredine. Veoma mi je drago što ste vi ministarka prepoznali značaj ove oblasti i to što ste prepoznali one ciljeve koje je premijerka istakla ovde pred narodnim poslanicima. Isto tako, nažalost susrećemo se sa svim onim medijima i susrećemo se sa onim pojedincima koje možemo isključivo nazivati politikantima koji čak nisu sačekali ni 100 dana rada Vlade, pa da pokušaju da umanje napade na sve ono što ste vi uspeli da uradite za veoma kratak period. To samo govori o tome da vaše znanje, vaše iskustvo, vaša posvećenost i ono što je najvažnije, vaš rad na terenu, nisu blagonaklono gledani od strane onih koji iza sebe imaju samo neuspeh i loše odluke. Govorim o svim onim ljudima, govorim o svim onim funkcionerima koji se danas nalaze na čelu onih stranaka, koje su naravno, ispod cenzusa, koji u tom trenutku do 2012. godine, nisu imali vremena za Srbiju, nisu imali sluha za građane Srbije i nisu imali želju da temu zaštite životne sredine podignu na lestvicu više. Kada govorimo o rezultatima u svim oblastima oni su očigledni, i kada govorimo o rezultatima koje je postiglo vaše ministarstvo, oni su takođe, očigledni. Ali, takođe, je očigledno da pojedinci iz opozicije pokušavaju da relativizuju vaše rezultate na skoro beznačajan način. Vi ste postavili temu zaštite životne sredine na ono mesto koje ona zaslužuje i pokazali ste da samo terenskim radom i u kontaktu sa građanima možemo da ostvarimo krupne stvari za veoma kratak period. Podsetiću sve da je Ministarstvo ekologije, tada od 2009. do 2012. godine bila institucija čiji budžet je korišćen za partijske interese i bogaćenje pojedinca. Tada je ministarstvo sprovelo akciju „Očistimo Srbiju“, pa je umesto čišćenja deponija i određenih mesta u Srbiji očišćen budžet tog ministarstva za milion evra. Tada je zakupljen pano na jednom sportskom događaju za period od dve godine u iznosu od 500 hiljada evra, a zatim je zakupljen još jedan pano u ulici Pop Lukinoj na Savskom Vencu, takođe, za iznos od 500 hiljada evra za period od mesec dana. Zamislite onda građani, šta se sve dešavalo u periodu od 2009. do 2012. godine, kada je tada na čelu bio nekadašnji ministar Oliver Dulić, i gde su završavale pare građana Srbije za taj period. Ali, dok o njima govore krivične prijave, zloupotrebe, pronevere, o vama ministarka i vašem ministarstvu govore isključivo rezultati. Ne bih želeo da mi građani Srbije zamere što ću u nekoliko minuta pročitati sve ono najvažnije što ste vi uspeli da uradite za veoma kratak period. Pre nešto više od četiri meseca je zatvorena nesanitarna deponija „Stanjevina“ u Prijepolju, koja je dugi niz godina bila gorući problem. Ministarstvo je izdvojilo sredstva za proširenje deponije regionalnog centra za upravljanje otpadom Duboko u Užicu, u kojem se odlaže otpad iz devet lokalnih samouprava Zaltiborskog i Moravičkog okruga. Ove godine će se graditi transfer stanica u Novoj Varoši za četiri opštine i to; Priboj, Prijepolje, Nova Varoš i Sjenica. Takođe, ono što zavređuje posebnu pažnju i ono što bi želeo posebno da akcentujem jeste pravovremena reakcija vašeg ministarstva i vas ministarka u cilju rešavanja potencijalne ekološke katastrofe na potezu Potpećkog jezera usled izlivanja otpada 25. januara ove godine. Samo pravovremenom akcijom je došlo do trilateralnog sastanka na nivou ministara između zemalja Srbije, Crne Gore i BiH, a zatim je za samo nekoliko dana došlo do odvoženja desetina hiljada kubika otpada u regionalni centar. Ovom prilikom bih želeo da pored vašeg ministarstva pohvalim i rukovodstvo JP „Srbijavode“ i Elektroprivrede Srbije. Takođe, građani treba da budu zadovoljni zato što je u ovom trenutku raspisivanje tenderske dokumentacije za izgradnju i rekonstrukciju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, kao i za izgradnju kanalizacione mreže za 28 lokalnih samouprava, uključujući opštine i gradove. Upravo ovde pokazujemo da mi svi zajedno i dalje sledimo politiku Aleksandra Vučića i SNS, a to je ravnomerni razvoj svih delova Srbije. Na kraju, sve ovo, uključujući i Zakon o klimatskim promenama, jasno govori o nameri Vlade i vas ministarka, da tema zaštite životne sredine ne bude više u zapećku. Danas smo kao Srbija pre svega finansijski, institucionalno mnogo jači nego 2012. godine kada smo sproveli teške reforme i stvorili temelje da danas možemo da govorimo o životnoj sredini i naravno njenom unapređenju. To pre svega od nas očekuju građani. Samo ovakvim zakonima i akcijama možemo da pokažemo da su za nas jednako važni svi građani i njihov bolji i zdraviji život. Naravno, u ovom parlamentu ćete uvek imati podršku za ovakve i slične zakone. Očigledno je da ste potrebno znanje i energiju upotrebili za postizanje dobrih ciljeva, kao što je to bio slučaj dok ste bili na čelu opštine Savski venac. Nadam se da ćete svojim zalaganjem doprineti da Srbija bude još bolje i zdravije mesto za život naše dece i svih nas. Hvala.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku Kesaru. Reč ima predsednik poslaničke grupe SPS, narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Ne, pet. Imam sasvim dovoljno vremena. Koristiću vreme poslaničke grupe, mislim da je to 15, a imam i vreme poslaničke grupe. Polako, ne žurimo nigde, a tema je jako značajna i važna da bi skraćivali. Dakle, najpre uvažena gospođo ministar, mislim da je jako dobro što ste prihvatili amandmane koje su podneli narodni poslanici, jer to je pokazatelj da zapravo parlament jeste mesto gde mi razgovaramo o alternativama kako da dođemo do što kvalitetnijih zakonskih rešenja, a na ovaj način vi pokazujete da vam je stalo da dođemo do kvalitetnih zakonskih rešenja kako bi realizovali ciljeve koje ste definisali ovim izuzetno važnim i značajnim zakonom. Sa druge strane, samim predlogom, samim zakonskim predlogom vi pokazujete da i normativno, praktično radite na realizaciji tih ciljeva. Normativno kroz upravo ovakav zakonski okvir koji ćemo nadam se danas tokom dana usvojiti, a praktično kroz delovanje konkretno ono što ste uradili pre nekoliko dana u opštini Kosjerić, obilazeći opštinu Kosjerić i realizujući jedan izuzetno važan i značajan projekat. Sada, najpre, nekoliko reči o samom zakonu, a onda ću se kratko osvrnuti na ono o čemu su kolege maločas govorile o jednoj temi koja, smatram da je jako važna za građane Srbije. Dakle, sam Zakon o klimatskim promenama predstavlja pravni okvir za dalje delovanje sa ciljem smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte i prilagođavanje na izmenjene klimatske uslove. Ljudske aktivnosti povećale su emisiju ugljen-dioksida koji nastaje sagorevanjem fosilnih goriva kada se seku šume koje apsorbuju ugljenik. Taj ugljenik se oslobađa i doprinosi globalnom zagrevanju. Klimatske promene se dešavaju na globalnom nivou. Dokazano je da globalno zagrevanje se ne dešava samo od sebe, već je posledica antropogenog faktora, posledice decenijama je najtoplija unazad recimo 150 godina. U našoj zemlji primetan je porast ekstremnih vremenskih prilika i pogubnih efekata do kojih dovode. Danas je prosečna temperatura na zemlji za skoro stepen viša u odnosu na onu pre industrijske revolucije, odnosno pre nego što su ljudi počeli masovno da troše fosilna goriva i gomilaju ugljen-dioksid u atmosferi. Dvadeset najtoplijih godina desilo se upravo u poslednjih 22 godine, a godina 2015. do 2018. čine četiri najtoplije godine. Ovakav trend mogao bi da poveća prosečnu temperaturu na našoj planeti za 1,4 do 6,4 stepena do kraja ovog veka. Prema Agenciji za zaštitu životne sredine temperature rastu u Srbiji, posebno u poslednjih 15 godina. To su podaci koje smo mogli da sagledamo. Rizik i pretnje mogu da ugroze infrastrukturu, poljoprivrednu proizvodnju, pristup čistoj vodi i da izazovu nestašicu pijaće vode, predviđa se izumiranje brojnih biljnih i životinjskih vrsta, jer se staništa menjaju brže nego što vrste mogu da se prilagode. Sve je više oluja, sve je više poplava, suša, požara, zemljotresa u svetu koje su posledica klimatskih promena. Povećanje temperatura je glavni razlog otapanja leda što dovodi do rasta nivoa mora i opadanja glečera. Milioni ljudi u svetu mogli bu da budu ugroženi upravo učestalošću malarije, bolesti koja se prenosi preko vode i neuhranjenošću. Suočeni sa svim negativnim scenarijima koji su posledica klimatskih promena, nameće se pitanje kako sprečiti i kako usporiti globalno zagrevanje i uopšteno klimatske promene u celini. S obzirom na to da veliki udeo ima ljudski faktor, važno je da svako od nas pojedinačno da svoj doprinos u očuvanju naše planete, jer drugo mesto za život mi nemamo. Pitanje očuvanja i zaštite životne sredine bave se mnoge međunarodne i nacionalne organizacije i agencije. Postoji veliki broj sporazuma, ali nije dovoljno da oni samo postoje na papiru, već ih je potrebno i u praski primenjivati. Oblast klimatskih promena je ogromna oblast u pregovaračkom procesu za Poglavlje 27 – „Životna sredina i klimatske promene“. Za zaštitu životne sredine od različitih negativnih efekata klimatskih promena veoma je važno smanjenje emisije štetnih gasova, koji su jedan od najznačajnijih faktora rizika po zdravlje ljudi i naše planete. Mi, ljudi, smo, nažalost, skloni tome da posmatramo stvari samo sa svog aspekta, nekako kao da prirodu stavljamo po strani, na suprotnu stranu. Kada vidimo rezultate neodgovornog ponašanja, a to su posečene šume i mnogo otpada oko nas, zagađen vazduh, kisele kiše, onda dođemo do zaključka da još nismo izgradili svest o tome da je naša odgovornost najveća za stanje na planeti. Ne moramo mi svakoga dana da mislimo globalno, dovoljno je da u svakoj lokalnoj sredini budemo odgovorni. U suprotnom, ne mogu ni ministarstvo, ni inspekcije, ni bilo ko drugi da saniraju štetu koju nanosimo i prirodi i sebi. Dobro je da Srbija, koja je imala prvo Ministarstvo zaštite životne sredine još 1991. godine, i danas veoma odgovorno postupa po pitanju zaštite životne sredine, ali je činjenica da su u pitanju projekti i procesi koji su dugoročnog karaktera. Ekologija je veoma skupa, zato je preventivno delovanje najvažnije. Tu pre svega mislimo na edukaciju dece od najmanjeg uzrasta, da shvate koliko je postupak svakog od nas važan za opšte stanje. Zato imamo i onu ekološku izreku – misli globalno, deluj lokalno. To je suština našeg odgovora na izazove koje nosi industrijalizacija, potrošačko društvo i kapital, a to je zagađivanje i uništavanje prirode, neodgovorno korišćenje pre svega prirodnih resursa. U kontekstu zaštite od klimatskih promena i prilagođavanja čitavog sveta tim promenama, važno je imati na umu da neće moći ni sve žive vrste a ni sama priroda da se prilagodi svemu, već cenu plaća živi svet. Jedan primer koji nama danas koristi kao ponos, to je čuvena „Pančićeva omorika“, koja je svojevrsni živi fosil, jer potiče iz doba tercijara, a preživela je i kataklizmično ledeno doba i mi je danas čuvamo kao planetarni relikt. Ali se pitam da li će danas, zbog neodgovornosti nas kao ljudi, nešto ostati i preživeti posle nas ukoliko ne shvatimo da smo mi ti upravo koji su doprineli poremećaju ekološke ravnoteže i klimatskih promena i da smo mi ti koji treba da spasemo upravo planetu. Dakle, treba da krenemo da menjamo sami sebe, pa tek onda to da očekujemo i od drugih. Imamo podršku ministarstva, imamo jedan odgovoran, ozbiljan, posvećen pristup ministarke, ali sve to nije dovoljno ako sami nešto ne preduzmemo u periodu koji je pred nama, da bi realizovali ciljeve koje definišemo i ovim zakonskim predlogom i svakim narednim zakonskim predlogom. Danas je više puta i u više navrata govoreno o, moram na to da se osvrnem, odlučnoj borbi protiv kriminala i korupcije koji su započeli predsednik Republike i Vlada Republike Srbije i mi smo više puta do sada rekli da u potpunosti podržavamo kao poslanička grupa odlučnu, neselektivnu, kontinuiranu borbu protiv kriminala i korupcije. Ovde u parlamentu smo usvojili jedan zakon koji je izuzetno važan i koji daje doprinos toj borbi, a to je Zakon o poreklu imovine. Onog trenutka kada smo usvojili taj zakon, primetna je bila nervoza pojedinaca, jer su oni smatrali i govorili, kritičari tog zakona, da je to pogodno tle kako bi se mi zapravo obračunali sa političkim neistomišljenicima. Mi smo više puta rekli – nema tu selektivnog pristupa ako je neko kršio zakon. Ako se neko obogatio i stekao na nezakonit način imovinu, to će država morati da sankcioniše. Više puta je rečeno – ako je predsednik Srbije prihvatio da prvi bude predmet provere, ako je svako od nas prihvatio da prvi bude predmet provere, da nakon toga bude predmet provere, čemu onda strah od toga kada je reč o kritičarima tog zakonskog predloga i kada je reč o kritičarima koji uvek imaju nešto da kažu na ovu odlučnu, neselektivnu i ozbiljnu borbu protiv kriminala i korupcije. Kažem – ozbiljnu, jer ovo je bio ozbiljan udarac organizovanom kriminalu u Srbiji. Mi verujemo da će ta borba svakako biti nastavljena. Nakon otvaranja određenih tema, značajnih tema, kako su se pojedini političari obogatili u Srbiji, vidim da su ti političari pokušali danas da se odbrane na konferencijama za novinare. Ali, znate šta, ako već želite da kažete nešto u prilog svoje odbrane ili da demantujete bilo koga, onda nemojte da držite monolog ili kako to u sportskom žargonu kažu – kata sa zamišljenim protivnikom, vi održite konferenciju za štampu, pokupite se i odete i ne dozvolite novinarima da vam postave i jedno pitanje. Dakle, ako smatrate da ste u pravu, čemu onda bežanje od pitanja koja će vam postaviti novinari? Dozvolite novinarima da vam postave pitanje, odgovorite činjenično, ukoliko možete da odgovorite činjenično, kao što svakoga dana ovde u parlamentu vrlo često nam spočitavaju, kaže – nemamo političku kulturu. Ima ovaj parlament dovoljno političke kulture i zna šta je politička kultura, svako od nas zna šta je politička kultura i najmanje ima govora mržnje, jer oni i ne znaju šta je prava definicija govora mržnje, ali, ovde govorimo o činjenicama. Ako možete, izvolite, osporite te činjenice. Ako ne možete, time će se, mi smo potpuno ubeđeni, u periodu koji je pred nama, baviti nadležni organi, nadležne institucije i u tome će imati punu podršku poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Milićeviću. Reč ima Milica Obradović, a neka se pripreme Ljubiša Stojmirović i Nataša Jovanović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, uvažena ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, potreba za donošenjem Zakona o klimatskim promenama ne leži samo u tome da bismo kao država koja je na putu pridruživanja EU ispunili određene obaveze koje su propisane Poglavljem 27, već pre svega leži u odgovornosti koju imamo prema vama, građani Republike Srbije. Usvajanjem ovog zakona sigurno će se povećati svest i znanje o klimatskim promenama, ali ono što je najvažnije jeste da će se smanjiti emisija gasova sa efektom staklene bašte. Da bi javnosti bilo jasnije, dakle, smanjiće se koncentracija štetnih gasova u atmosferi koji su prouzrokovani sagorevanjem fosilnih goriva u sektorima kao što su energetika, saobraćaj i industrija. Predlogom zakona o klimatskim promenama, koji nam je Vlada uputila na razmatranje, obuhvaćena je kontrola i praćenje emisije šest gasova koji izazivaju efekat staklene bašte. Amandman po kome sam se javila predviđa praćenje emisije još jednog gasa. Taj gas je već uveden u listu gasova čije se emisije prate metodologijom za izradu inventara emisija gasova sa efektom staklene bašte koju Agencija za životnu sredinu već primenjuje. Stoga je usvajanje ovog amandmana i uključivanje ovog gasa u Zakon o klimatskim promenama u potpunosti opravdan. Ministarstvo za zaštitu životne sredine je od vašeg dolaska, ministarko Vujović, očigledno krenulo krupnim i odlučnim koracima u borbu sa svim štetnim uzrocima kako po klimatske promene, tako i po samu životnu sredinu. Kada kažem očigledno, mislim na brojne već urađene projekte, ali takođe i na one koje ste nam najavljivali da ćete uraditi u nekom budućem periodu. Od onih urađenih projekata za početak bih istakla čišćenje Potpećkog jezera početkom ove godine, a takođe i zatvaranje nesanitarne deponije u Prijepolju, koja je bila jedan od gorućih problema tog kraja. Takođe, brojne druge nesanitarne deponije širom Srbije će biti zatvorene i tek nakon njihove sanacije ponovo puštene u upotrebu. Borba za čistiji vazduh se takođe vodi na nekoliko frontova, a jedan od njih jeste i prelazak sa čvrstih goriva na gas. Zato je država omogućila da se cena priključka na gas za domaćinstva smanji i do 50%. Takođe u gradu Kragujevcu će gradska toplana, kao jedan od najvećih zagađivača u tom gradu, do početka sledeće grejne sezone biti priključena na gas. Subvencijama od strane države za kupovinu vozila na električni pogon smanjiće se zagađenost vazduha, a sa druge strane povećati korišćenje ekološki prihvatljivog vida transporta. Izvesno je, dakle, da će ovu godinu obeležiti zaista veliki broj investicija u zaštiti životne sredine. U čak 28 jedinica lokalnih samouprava biće započeta izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i kanalizacione mreže. Nama je u programu „Srbija 2025“ upravo to i bio jedan od prioriteta, da nakon godina fiskalne konsolidacije, sada i uprkos ovoj pandemiji koronavirusa, obezbedimo da svako domaćinstvo, svaki građanin Republike Srbije ima priključak i na vodovodnu i na kanalizacionu mrežu, a takođe i da svaka lokalna samouprava ima izgrađeno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Opština Rača, iz koje ja dolazim, zaista može da se pohvali da je jedna od retkih opština u Srbiji koja je u poslednje tri godine, zahvaljujući pomoći Vlade Republike Srbije, uspela za svoje građane i da izgradi postrojenje za prečišćavanje pijaće vode, koje je izgrađeno po najvišim standardima i opremljeno najsavremenijom tehnologijom, a takođe i da izgradi i da pusti u rad i postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Ono što su naši dalji planovi jeste da izvršimo kompletnu rekonstrukciju vodovodne mreže, za šta već imamo urađenu projektno-tehničku dokumentaciju, a takođe i da izvršimo rekonstrukciju kompletne kanalizaciono-fekalne mreže u dužini od 14 kilometara. Mislim da je donošenje ovog zakona dobra prilika da se podsetimo i toga kako su oni koji su vladali do 2012. godine brinuli o zaštiti životne sredine, pa samim tim i o uzrocima klimatskih promena. Sigurno se svi sećate, čuvene akcije „Očistimo Srbiju“, koja je pokrenuta 2009. godine, akcija čiji su krajnji efekti po zaštitu životne sredine bili beznačajni, a po javne finansije i te kako pogubni. Cilj ove akcije je izgleda bio da se na stotine hiljada evra utroši na neka besmislena reklamiranja, a da od stvarnog čišćenja Srbije, pa, ne bude ništa. Jedino što su uspeli jeste da očiste budžet Republike Srbije, njega da očiste, a svoje džepove i bankarske račune da napune. E pa, dragi građani Republike Srbije, od dolaska predsednika Aleksandra Vučića na vlast, takvih kvazi akcija ili bilo kojih drugih malverzacija nikada nije bilo niti će ih biti. Mi danas radimo isključivo na krupnim, kapitalnim projektima, koji jedino mogu doprineti boljem i kvalitetnijem životu. A što se konkretno tiče ovog zakona, smanjenju, istinskom smanjenju uzroka klimatskih promena. Zato davanjem podrške ovom zakonu o klimatskim promenama mi zapravo dajemo podršku s jedne strane zdravijem i kvalitetnijem životu, a s druge strane brojnim novim ekološki prihvatljivim investicijama. Jer, složićete se, ulagati u životnu sredinu nije trošak, već sigurna investicija za budućnost sve naše dece. Zahvaljujem.
Hvala, koleginice. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, uvažena gospođo ministar, nema sumnje da će ovaj zakon o globalnom zagrevanju biti uspešno rešen, da ćemo ga ovde verifikovati u Skupštini, jer je to najmanji problem sa kojim je suočeno naše društvo. Mi smo narod koji veoma lako rešava velike globalne probleme, ali zaboravljamo da svaki cilj, svaki problem koji želimo da rešimo zavisi od onog malog, prvog koraka. Ne možete rešiti problem globalnog zagrevanja, a da ne rešimo, ili da ne rešite, kako god hoćete, najosnovnije probleme vezane za zaštitu životne sredine. Ja ću prvo da prenesem gospođi ministar svoje želje i utiske, a posle ću da kažem i nešto drugo. Ja sam od onih koji ne vole da hvale nikoga na početku karijere, ali svim srcem želim gospođi ministar da bude upamćena kao najbolji ministar vezan za ekologiju ili zaštitu naše sredine. Bilo bi mi to posebno drago, jer je to moja draga koleginica sa kojom sam sedeo nekada u onoj drugoj klupi, koliko se sećam, dok smo bili poslanici. Jesam, malo sam stariji od nje, ali smo zajedno sedeli ovde u Skupštini. I posebno bi mi bilo drago jer će na taj način da opravda poverenje koje joj je dala stranka, a i građani Srbije. Kada jednoga dana prođe njen mandat, iza nje ostaju dela i to će biti ono po čemu će da je pamti i Srbija i svi građani Srbije. Zato kažem, neću sada mnogo da je hvalim, da je ne ureknem, ali verujem da će ona poslušati i moje savete i da će biti dovoljno mudra i sposobna da iza sebe ostavi nešto lepo, dobro i korisno za Srbiju. Neću da govorim o ovim globalnim problemima, jer mene kao i sve građane Srbije muče ovi drugi, najobičniji, jednostavni problemi. Svi smo mi iz različitih mesta ovde u Srbiji, ali kada krenemo prema svojim domovima, kada krenemo na posao, susrešćemo se, hteli ili ne hteli, na ulicama, poljanama, putevima, sa desetine i stotine ovih zaštitnih maski koje tako lako bacamo po ulici. Susrećemo se sa desetinama i stotinama deponija koje "krase" naša mesta, naša sela, gradove, ulice gde živimo. Građani jednog dela opštine Zvezdara, gde sam ja nekad bio predsednik opštine, zvali su me, žale se na, pa ne mogu da kažem da je to kanalizacija, iz pojedinih zgrada fekalna kanalizacija se odvodi u neki potok u Mirijevu i ima ogromno zagađenje, nesnosan smrad i uticaj na tu okolinu. To su problemi koje mi prvo moramo da rešimo, pa ćemo onda da pređemo na ove globalne stvari. Ne možemo mi da se takmičimo sa svetom i sa visokorazvijenim zemljama koje su sredile osnovne probleme, recimo, u trci za osvajanje Marsa. Kakav Mars i kakvi bakrači, pustite to ovima velikim i razvijenim, dajte mi da sredimo puteve, da sredimo naše šume, vode, reke, vazduh u najobičnijim malim mestima, kako bi mogao taj narod da živi u uživa u onome što su nam ostavili preci. Verujem da će koleginica imati snage da organizuje, da svoje saradnike natera da prvo rešimo te probleme i da ostane upamćena kao ministar koji je rešio najosnovnije probleme životne sredine u Srbiji. To će biti posebno drago i za nju i za mene i za sve nas u Srbiji. Mislim da mi imamo mnogo problema koje treba rešiti. Zagađujemo okolinu na svim nivoima, zagađujemo prvo svoj jezik. Evo, ja cenim kolegu Đoleta, i njega i mnoge od vas sam molio ovde ko zna koliko puta – nemojte da mi se frljajte sa tim stranim rečima i stranim izrazima. Moj Đole, drugar, umesto da nas obrazuje, tera nas, hoće da nas edukuje. Većina vas ovde ne kaže "Skupština" nego "parlament". To nisu naše reči. Čuvajte jezik naš i naše pismo, i ćirilicu i latinicu, jer su oba pisma naša. Čuvajte ih jer je to nešto po čemu smo prepoznatljivi. Čuvajte reke, čuvajte šume, čuvajte vazduh. Srbija je lepa i prelepa zemlja, ali ne odnosimo se prema njoj onako kako Gospod zapoveda, onako kako su nas učili naši stari. Moram, po ne znam koji put, da citiram ovde čuvenog indijanskog poglavicu Sijetla, koji je, iako ne mnogo školovan čovek, nepismen čovek, rekao: "I šume, i reke, i vode, i ribe, i biljke i životinje, to su naša braća i sestre, čuvajmo ih, mi smo jedna zajednica". Tako i mi isto moramo sve ovo što je naše da čuvamo. Neću da pobegnem od još jednog velikog zla, a ima mnogo tih zala. Jedno od tih velikih zala koje muči današnju Srbiju su i ovi rijaliti programi koji truju našu decu i našu omladinu. I umesto da se borimo protiv toga, ne, mi dozvoljavamo deci da gledaju te bljuvotine, da se ponašaju onako kako ne treba da se ponašanju i svesno ili nesvesno uništavamo našu budućnost. Na kraju hoću da kažem, nešto vezano za još jednu veliko, ogromno zlo, a to je kriminal i korupcija. Potpuno se slažem sa svim iskrenim borcima za borbu protiv kriminala i korupcije. Nije bitno ko je, šta je, odakle je, ako je napravio neku grešku, ako je napravio neki prestup, krivicu, ma svako neka odgovara pa neka bude, i rod i pomoz Bog. Cenjene kolege i koleginice, gospođo ministar, zahvaljujem vam se na pažnji koju ste mi ukazali. Izvinjavam se, ako sam vam oduzeo malo pažnje i vremena, ali nadam se da će kroz jedno pete ili 10 godina sa ponosom građani Srbije da hvale gospođu ministra kako je napravila veliki pomak u zaštiti ljudske sredine i da će se neko setiti i da sam ja rekao neku reč koja je pripomogla da ona to učini. Hvala lepo.
Kolega Milićeviću, vi ste tražili repliku. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Veoma kratko. Veoma cenim, poštujem i uvažavam kolegu Stojmirovića i moram da mu kažem da nije moja namera bilo koga ni da edukujem, ni da obrazujem, samo da kroz vokabular koji koristim u Narodnoj skupštini Republike Srbije pokušavam da kroz svaku rečenicu ne provlačim Narodna skupština Republike Srbije, Narodna skupština Republike Srbije, već ako u jednoj rečenici kažem Narodna skupština Republike Srbije onda se trudim da u narednoj kažem parlament, jer onda to deluje kao nekakav pleonazam. Znate, suvišno je da u svakoj rečenici kažete Narodna skupština Republike Srbije. Dakle, nije mi cilj, ni namera da uvodim strane reči kako ste rekli, jedino što sam učinio u svom izlaganju, a konkretno se ne tiče i ne dotiče teme i to sam rekao na samom kraju, jeste to što sam se osvrnuo na kriminal i korupciju i govorio o tome da ukoliko neko želi da nešto demantuje, onda to treba da konkretno uradi sa činjenicama, kao što je recimo, koleginica Sandra Božić ovde u parlamentu govorila konkretno o činjenicama. Ako je neko želeo da ospori i da demantuje te činjenice onda je to trebao da uradi na taj način na konferenciji za štampu i da dozvoli novinarima da mu postave pitanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega. Koleginica Sandra Božić, replika. I vi ćete kolega, idemo redom, dame imaju prednost, za toliko ste džentlmen.
Jest džentlmen, evo ja ću da potvrdim odavde. Zahvaljujem se. U pravu ste gospodine Milićeviću, upravo kada govorimo o ovom sektoru zaštite životne sredine moramo ipak bez obzira koliko ja zaista još jednom i sa ovog mesta moram da čestitam gospođi Vujović i njenom timu vezano za ovaj zakon koji, rekla sam i juče, vrlo kompleksan ali i te kako neophodan i prošle su godine dok ga nismo dobili, a ona je za vrlo kratko vreme učinila da ovom zakonu mi danas u plenumu možemo da razgovaramo, a sasvim sigurno da jeste svojim delima pokazala u prethodnom periodu koliko se ozbiljno uzela sa problemima životne sredine. Takođe, rekla bih da o kriminalu i korupciji, kada govorimo sigurna sam da bi za sektor životne sredine u prethodnim godinama ostalo još više novca, još više sredstava, to je jedno od ministarstava kojem su zaista sredstva itekako potrebna, čini mi se kako bi sve projekte koji su neophodni za zaštitu životne sredine, za unapređenje životne sredine, za korišćenje obnovljivih izvora energije itd. neophodna kako bi naravno, sve ono što politika ministarstva čini i radi i prati politiku Vlade bila zapravo u korist građana. Ali, govoriću o kriminalu i korupciji gospođo Vujović, oglasio se još jedan tajkun, lopov i kriminalac danas. Upravo, jedan od onih koji vas je napao gospođo Vujović, ne mereći vaše rezultate. Upravo jedan koji napada predsednika Srbije, svakodnevno, ne mareći takođe za rezultate koje Srbija upravo kada govorimo o predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću niže svakoga dana. E, upravo taj tajkun, lopov i kriminalac, a videli smo, ja sam ga prozvala prošli put, možda nije bilo zaista sa moje strane u redu, ali ne čujemo čoveka kada govori prosto su mu te konferencije za štampu nemušte, pa je negde valjda poslušao, malo je nešto pojeo, ali je toliko bio nesiguran u sebe da je čovek morao da čita ono što mu je napisano, valjda plašeći se da ako ga ti neki silni, verovatno menadžeri oko njega koji brinu o njegovoj političkoj reputaciji i svemu onome što iznosi u javnost, rekla bih da bi trebao da porazmisli da promeni njihovo angažovanje i da im nađe neke zamene, jer s obzirom da ono što Đilas i pročitano, nemušto ne može da izgovori i kaže nađe se onda njegovo glasilo direktno pa dopuni. Tako između ostalog hoću da vam prenesem ono o čemu je bilo reči na konferenciji za novinare Dragana Đilasa koji nam se obratio povodom računa koje kako kaže ima ili nema više ni njemu, čini mi se nije jasno na koji način da sakrije ovu laž na Mauricijusu. Za Švajcarsku nam je priznao mada kaže, nema baš četiri, ima jedan, a za ona tri ili četiri se plaši da ćemo vrlo uskoro imati informaciju i o njima, pa je ostavio tu prostor da razmišljamo na koji način su te finansijske akrobacije sa Švajcarskom išle. Ali, ono svakako što nije uspeo da demantuje, a što se više puta u javnosti pojavilo ovih dana jeste, da ima račun na Mauricijusu, gde zajedno sa tim računom iz Švajcarske ima preko 6,4 miliona otetog novca građana Republike Srbije. Ono što je sada najzanimljivije u svemu tome, bez obzira na svu njegovu nervozu, paniku, histeriju zato što jedan po jedna dolaze na red svi oni računi koje je Dragan Đilas u onih 619 i više miliona uspeo da sakrije od građana Republike Srbije kaže da, a to je vrlo zanimljivo, kažem, direktno je dopunio ono što Dragan Đilas nije uspeo da izgovori ili pročita, ali svakako vrlo zanimljiva jedna stvar, jer kaže u saopštenju Dragan Đilas koje je pročitao da Marinika Tepić nije uzela 200.000 i on tvrdi od narko-dilera. Onda direktno napiše, kaže, citirajući Dragana Đilasa, Dragan Đilas tvrdi da Marinika Tepić nije uzela pet miliona od Velje Nevolje, odnosno Belivuka. Čekajte sad, 200.000, pet miliona, šest na Mauricijusu, 600.000 u Švajcarskoj. Ja mislim, a da ne pričamo o tome da su se danas navodi pojavili u medijima da na sasvim sigurno u novostima istraživačkim novinarstvom, gde ću posebno da se osvrnem na njegovo odnos prema novinarima, očekuje informacija da je Dragan Đilas imao, odnosno i ima verovatno još, videćemo sutra još informacija, račun i u Hongkongu. Dakle, kula od karata lagano se raspada i pada. Sve ove tragikomične konferencije koje Dragan Đilas nemušto drži ne vrede više ničemu, osim što nam otkrivaju nove malverzacije ove kriminalne grupe. Dakle, Dragan Đilas se danas zapravo potvrdio da Marinika Tepić ne da nije uzela 200.000 nego je uzela pet miliona od Veljka Belivuka. Dakle, još jedna konferencija za novinare i ja mislim da tužilaštvo može da se nađe ispred vrata Stranke slobode i pravde u kojoj Dragan Đilas svoje konferencije održava i da već jednom krenemo sve ono što građani Srbije pitaju i što mi pitamo ovde – kako je uspeo da sakrije 619 miliona i pobegne od odgovornosti. E, pa kraj je Dragane Đilasu. Kraj je zato što je odgovornost pred vratima, kuca. Ono što je bilo još nečuveno, imali smo napade tokom ovih nekoliko dana na našeg predsednika poslaničke grupe Aleksandra Martinovića, na Vladimira Orlića, vezano za neke navode koje su iznele protiv određenih novinara. Znate kako se odnosio Dragan Đilas prema novinarima na konferenciji za štampu? Tako što nije hteo da razgovara sa njima, tako što ih je vređao. Tako što nije hteo da odgovori ni na jedno jedino pitanje koje su novinari imali šansu prvi put da ga pitaju. Posle svega što je bilo navedeno, prvi put su novinari imali priliku da pitaju. Dragan Đilas je tu priliku svakome od novinara uskratio uz put ih zastrašujući, vređajući i nazivajući ih svakakvim imenima. Dakle, imamo nekoliko aršina, novinari koji njemu odgovaraju i novinari koji njemu ne odgovaraju, ali svakako nikome ne želi da da odgovore i kaže poslednji put se obratio i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću. Pa, ti i ne treba da mu se obraćaš, on i nema nikakve veze sa kriminalcima, sa lopovima. Ti nisi njegov nivo niti njegov svet i zašto bi se obraćao. Obrati se ljudima. Obrati se građanima od kojih se pokrao 619 miliona evra, njima duguješ odgovor, njima duguješ da objasniš gde se nalazi sav novac koji se oteo od njih, na Mauricijusu, Švajcarskoj, Hongkongu, nastavite niz. Sve u svemu u narednim danima mi ćemo imati očigledno mnogo toga da naučimo zahvaljujući Draganu Đilasu upravo o geografiji. Hvala vam.
Zahvaljujem, koleginice. Samo da kažem da ne bude zabune, vi ste se javili na repliku. To je bilo dva minuta, ostalo vreme ćemo uzeti poslaničkoj grupi. Reč ima narodni poslanik, Ljubiša Stojmirović, pravo na repliku.
Ja odustajem da bi kolegama omogućio da oni govore, a Đoletu ću da objasnim.
Kolega, svakako o tome odlučuje predsedavajući. Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsednice Skupštine. Poštovana ministarko sa saradnicom, poštovane kolege narodni poslanici, ovo što je prethodno govorila koleginica Sandra Božić, mislim da je nekako zaokružilo priču u prepodnevnim satima i stavilo tačku na Dragana Đilasa. To je daleka prošlost. Ono o čemu hoću da pričam jeste budućnost koju treba da gradimo i kao Zelena poslanička grupa, koja je u ovom sastavu Narodne skupštine najbrojnija od svih ranijih, da kažem, sastava parlamenata, govori o tome koliko smo svesni značaja i koliko želimo da damo svoj lični doprinos budućnosti. Što se tiče 2020. godine, znamo svi da je u suštini to godina koju želimo svi da zaboravimo, koja je ostavila jedno veliko zdravstvenu, ekonomsku, socijalnu, ali i klimatsku krizu. Jedina pozitivnost ove prethodne godine je u tome što je smanjena emisija CO2 u drastičnoj meri i to je zbog toga što mnoge fabrike nisu radile, kao što su se vozila mnogo manje vozila u ovom periodu. To je jedina prednost ove prethodne godine, kažem, koju želimo da zaboravimo. Ono što je osnovna, jeste, ili ćemo promeniti pristup u borbi protiv klimatskih promena, ili će u stvari ekološke promene promeniti nas. Same klimatske promene sasvim izvesno menjaju lice zemlje. U prethodnih 650.000 godina, više puta je dolazilo do ciklusa, tačnije, sedam ciklusa ledenog doba i otopljavanja. Samim tim, mi ne možemo iz ove perspektive sada da shvatimo koliko je lednicima bila pokrivena Evropa ili Amerika, i kakav je to uticaj uopšte bilo na životinjski i na biljni svet, i kako se stvaraju sasvim nova staništa. Prošle godine 12. decembra je održan „Climate Ambiction summit 2020“ i tu je govorio sekretar UN Antonio Guteres, koji je u suštini pozvao da cela planeta proglasi vanredno stanje, jer je veoma kritičan emisija CO2. Međutim, organizator je bila Velika Britanija, zatim je bila organizator Francuske, UN, u partnerstvu sa Čileom i Italijom. Međutim, nije bilo nikakvog velikog odjeka vezano za to iz razloga, jer prioritet je bio drugačiji, a to je bila panedmija i očuvanje ovih ljudskih života. Klimatske promene, u stvari predstavljaju za mnoge jedan apstraktan fenomen, tako da kada neko kaže klimatske promene odmah im je asocijacija na polarne medvede. Polarne medvede mnogi nisu videli ni u zološkom vrtu, a kamoli u prirodi. Z Zato je veoma bitno da se to nekako približi stanovništvu i zato je važan Projekat uopšte Ministarstva, koji kaže - informisanjem protiv klimatskih promena, znači, mi moramo da se informišemo i da se edukujemo. Znate i sami da klimatske promene prvenstveno podrazumevaju u današnje vreme sve ozbiljnije padavine, zatim, podrazumevaju šumske požare, pa onda suše, odnosno imamo i perioda toplih talasa. Kako se klima menja veoma brzo od snega do ove izuzetno tople klime i uopšte mi trebamo kao i priroda oko nas da se tome prilagodimo. Poljoprivreda zajedno sa industrijom i transportnom su, u stvari delatnosti koji su najviše pogođene ovim klimatskim promenama i poljoprivreda se brani na taj način što se mnogo više prska, mnogo se dodaje više herbicida, a samim tim kao povratno nešto jeste da se uništava hranljivost, da se uništava ukus, miris i samim tim uništavamo i naše zdravlje. Za mene je bio frapantan podatak da, na primer, 25 milijardi tona ugljendioksida se ispusti u atmosferu dnevno, odnosno, da svake sekunde je 800 tona ispušteno ugljendioksida u atmosferu. To je nešto što mi zaista ne možemo da shvatimo, ali to je ono što se zaista to i dešava. Više od milijardu ljudi smatra se do 2050 godine, prema Institutu za ekonomiku i mir iz Australije, tačnije iz Sidneja, donelo je jedno istraživanje kojim kaže da će doći do raseljavanja do 2050. godine, velikog broja populacije smanjivanja zaliha vode i hrane, te samim tim i češćih prirodnih katastrofa. Skorije što sam gledala, to je na primer Holandija, da jedna trećina se nalazi ispod nivoa mora i oni već počinju da grade kuće koje su na vodi, tako da kada se podiže nivo vode, nivo mora, samim tim podiže se nivo njihovih kuća. Oni, na neki način, žele da preduprede ono što će se neminovno desiti pre ili kasnije. Ovde dolazimo do pitanja, uopšte geostrateškog položaja na kome se nalazi naša zemlja. Imamo jednu divnu zemlju koja se nalazi ušuškano u Evropi. Takođe, vezano za ovo možemo da vidimo da će sigurno mnogi biti zainteresovani za ovaj naš geostrateški položaj da budu ovde, pa prema tome, sigurno ćemo biti i tu u opasnosti. Ovo što sam rekla otpadne vode, zatim zagađenje vazduha, upravljanje otpadom, su osnovni problemi. Samih 15% otpadnih voda se prečišćava, a sve ostalo ide neprečišćeno u naše vodotokove. Takođe, jedna trećina građana Srbije udiše prekomerno zagađen vazduh i mi se zaista sa Ministarstvom koje vam pominjem, 2017. godine, Srpska napredna stranka je tek osnovala Ministarstvo zato što smo bili svesni i odgovornosti i koliko rada i truda treba uložiti upravo u ovu oblast, pa samim tim i Ministarstvo je formirano kao posebno ministarstvo, tek 2017. godine. Ono što jeste bitno jeste da promenimo naš odnos prema prirodi, jer jedino tako možemo da se nadamo nečem dobrom. Ovde ne možemo često da uradimo odmah neke velike korake, ali mali koraci svakog od nas kao pojedinca, a to je bitno, da probudimo našu svesnost znači mnogo za planetu. Vrlo često se sada pominje i pojam energetske efikasnosti, a energetska efikasnost u suštini znači upotrebu tehnologije za rad, gde je potrebno mnogo, mnogo manje energije. Sam problem upravljanja otpadom i koje je ministarstvo sa dolaskom ministarke Vujović odmah krenulo da rešava jeste problem divljih deponija. Smatra da se da oko 3.500, slobodnom procenom, divljih deponija sada postoji na teritoriji Srbije, ali ono što je jako strašno jeste da čim se divlja deponija ukloni, lokalne samouprave odvoje novac za to, na istom mestu se ponovo i ponovo stvaraju nove. E, ovde dolazimo do suštine, a to je da moramo na neki način sa Ministarstvom za zaštitu životne sredine, sa Ministarstvom pravde, sa Ministarstvom finansija, znači, ukupno na jednom nivou da se vidi način na koji možemo da se kazne ljudi koji, počevši od toga što bacaju papiriće, pa do onih koji bacaju industrijski otpad. Čuli smo koleginicu koja priča o nekim pilećim nogicama, to je strašno i koji zagađuju okolinu. Mora da se ljudi kažnjavaju. To nije jednostavno. Vi kao samostalno Ministarstvo za zaštitu životne sredine jedino u saradnji sa Ministarstvom pravde, da vidimo kakve su nam pravne mogućnosti, sa Ministarstvom finansija, sa Ministarstvom lokalne samouprave može da se pokrene nešto da ono što se događa u drugim evropskim zemljama, a to je da ljudi moraju da se kazne, makar i minimalnom kaznom, na licu mesta. Meni je strašno kad vidim, na primer, žvake koje su bačene po vrlo lepo uređenim trotoarima i prosto je neshvatljivo da neko to može da uradi, ali čim je to toliki broj, znači apsolutno može i mi moramo i sa te strane da reagujemo. Ljudi hoće da učestvuju, znate. Na primer, veoma je lep primer iz Kragujevca kada jedna mašina uzima plastične flaše, a zauzvrat daje kartu za gradsku vožnju. Taj aparat se nenormalnom brzinom napuni. To znači da ljudi hoće da učestvuju i da imaju povratnu, eto, i neku korist, a to je karta za gradsku vožnju u Kragujevcu. Međutim, tu dolazimo do drugog problema, a to je šta sa tim plastičnim flašama koje se odvezu na deponiju? Mi moramo da imamo i zaokružen proces, a to je da moramo i da preradimo te plastične flaše u krajnjoj liniji, da ne budu samo bačene zajedno sa drugim otpadom. Ovde bih dala neke konkretne primere i sa ovim završavam. Izvinjavam se ako sam malo preduga, jer nisam uspela da govorim u načelu, a veoma mi je važno. Možda nešto i bude od ovih predloga. Edukacija, na primer, bi trebala da bude, pošto sada imamo internet i televizija je prisutna u svakom domu i na taj način vršiti edukaciju kroz saradnju sa televizijama koje imaju rasprostranjene frekvencije, kroz kratke filmove, kroz crtane filmove, kroz klipove šta je pravedno i šta je ispravno, a šta je neispravno, jer vrlo često mi se čini da ljudi ne znaju da se ponašaju. Druga stvar, treba probuditi svet o samom opominjanju, počevši od male dece, znači od vrtića, pa nadalje, kako treba da se ponaša. Ja ne znam šta tačno i ko je za građansko vaspitanje, ali čim ima oko škole toliko bačenih kesica raznoraznih čokoladica i ostalo, znači oni ne znaju da se ponašaju. Uopšte, građansko ponašanje predstavlja i to da održavamo higijenu svuda oko nas. Znači, to je jedno. Što se tiče televizije i ti kratki klipovi, kao što sada postoje kratki klipovi za promociju vakcinacije, da ljudima stalno to bude pred očima. Znači, od sada, pa u narednom periodu bilo bi dobro da Ministarstvo za zaštitu životne sredine inicira i neki takav projekat. To će verovatno dati neke rezultate. Druga stvar, ja se sećam vremena kada smo skupljali stare novine u školama i takmičili se između odeljenja ko će imati bolji uspeh. Nagrada je bila, naravno, neki izlet, ali to sprečava, takođe, seču naših šuma. Zašto ne obnoviti te akcije, a opet ovde je saradnja Ministarstva za zaštitu životne sredine sa Ministarstvom obrazovanja i, prema tome, to može dati određene rezultate. Predložila bih još jednu akciju, a to je sadnja drveća. Sadnja drveća često je po lokalnim samoupravama na različite načine organizovana i većina ovih lokalnih samouprava želi da bude čistiji vazduh i u njihovom okruženju. Međutim, mislim da je ovde potrebna jedna akcija na nivou cele Srbije. Često se nalazi kao neki argument - nemamo para sa sadnice. Međutim, i to može da se reši na način što bi svako kome se rodi dete, na primer, odvojio novac za određenu sadnicu. Ne bi moglo drveće da se sadi bilo gde, nego tačno prema projektu, a to drvo bi dobilo jednu lepu pločicu sa imenom, prezimenom i godinom i kako raste to dete, tako raste i to drvo i to bi bio jedan divan projekat kojim simbolično se pokazuje koliko Srbija ozelenjava zajedno sa rađanjem potomstva. Kažem, to ne bi moglo da se dešava samo na lokalnom nivou, nego da se dešava globalno od strane ministarstva. Ima još toga puno, ali pošto sam suviše vremena potrošila, samo bih želela da kažem da mislim da je ministarka jako vredna, vrlo sposobna, da verujem u nju da će zaista za svoj mandat da ostavi jedan veliki trag, da je veliki posao pred nama, da računa na našu pomoć i to je ono što mogu da kažem, da samo veliki posao nam predstoji pored svih problema koje ima naša zemlja, ali tu smo za vas. Prijatno.
Zahvaljujem, koleginice. Jedno obaveštenje za narodne poslanike. Saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Pre nego što odredim pauzu, želim da vam pročitam redosled govornika posle pauze: Milimir Vujadinović, Bratislav Jugović, Aleksandar Mirković, Mihailo Jokić, Bosiljka Srdić, Vuk Mirčetić i Ljiljana Malušić. Tako ćemo posle pauze. Sada, na osnovu člana 87, određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.05 časova. Zahvaljujem.
Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Reč ima Bratislav Jugović. Izvolite.
Poštovani predsedniče Skupštine, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pre nego što prodiskutujem nešto o ovom amandmanu, želeo bih, kao građanin Republike Srbije najpre, da se zahvalim predsedniku Aleksandru Vučiću što je založio svoj međunarodni ugled i u Evropi i u svetu, a pogotovo u svetu, kod naših partnera, a to su Republika Kina i Ruska Federacija, i ja sam kao građanin u mogućnosti da danas primim vakcinu. Prijavio sam se preko e-uprave u februaru i danas sam pozvan da se vakcinišem. Razgovarao sam sa prijateljima koji su otprilike moja generacija i u Grčkoj i u zemljama Evropske unije i oni mi zavide. Zavide mi što sam se prijavio u februaru, a mogu da se vakcinišem u martu, a oni su se prijavili u februaru i vakcinisaće se tek u oktobru, možda, ove godine, možda. Tako da, eto, kao građanin Republike Srbije zahvalan sam predsedniku Aleksandru Vučiću i što su moji roditelji primili vakcinu i što će za Vaskrs moje dete konačno boraviti posle godinu dana u istoj prostoriji sa svojom bakom i dekom. Dakle, da se vratim sad na ovaj zakon. Ovaj zakon ima za cilj da se stvori jedna dobra klima kako bismo mogli da realizujemo važne projekte u oblasti zaštite životne sredine. Bez novca to je nemoguće. Da budem precizan, bez ogromnog novca, to je nemoguće. Dakle, novac je za neke religija i oni za koje je novac religija, oni se večno kreću u spirali zla. Za Dragana Đilasa novac je religija. Zbog toga on novac krije na tajnim računima Mauricijus, Hong Kong, Švajcarska, Holandija, ko zna gde sve. Samo ih ne krije u svojoj zemlji i ne investira ga u svojoj zemlji, gde bismo od poreza, doprinosa, raznih taksi, imali u budžetu više novca za ovako važne projekte u oblasti zaštite životne sredine. Dakle, on je novac otimao, pljačkao je građane Srbije, otimao novac iz ove zemlje i sakriva ga svuda po belom svetu. Za nas novac nije religija, on je samo sredstvo plaćanja, sredstvo kojim ćemo da, sasvim sam siguran u mandatu ministarke Vujović, da realizujemo važne projekte u oblasti zaštite životne sredine. Baš ta činjenica da je mlada ministarka i tako sposobna i pokazala se i kao predsednik jedne značajne opštine u Beogradu, kao jedan uspešan mladi političar, energičan, to me ohrabruje, ne samo što nam je i budžet veliki i da ne kažem moćan i dovoljno snažan da sve te projekte možemo da iznesemo do kraja, ohrabruje me i to što ste vi, zapravo, ministar za zaštitu životne sredine i sasvim sam siguran da ćete postići najbolje rezultate u toj oblasti u poslednjih 30 godina. Želim da vam čestitam na vašim dosadašnjim uspesima. Imate jako dobar start. Baš ste dobro startovali. Imate jedan odličan ritam i apelujem samo da nastavite tako. Neumorni ste, to je sasvim sigurno. Pa, eto, ja sam vam kao građanin Republike Srbije zahvalan, a posebno sam vam zahvalan kao Čačanin, zato što ste rešili da investirate i da jedan značajan projekat odradite i na teritoriji grada Čačka. U pitanju je Ovčar Banja. Vidite, kad smo kod Čačka, mi imamo jednog političara u Čačku, Boška Obradovića, to je političar u vlasništvu tajkuna Dragana Đilasa, koji sada u nekom svom novom političkom programu promoviše zeleni patriotizam. Neko ko je srbovao da bi živeo od srbovanja, a ne za srpstvo, ko se zalagao za pravoslavne vrednosti da bi živeo od pravoslavlja, a ne za pravoslavlje, sasvim sigurno ne živi ni za zeleni patriotizam, jer da živi, njegova bi ideja bila, još dok je bio ovde u parlamentu, da se u najkraćem mogućem roku izvrši izmuljavanje jezera u slivu Zapadne Morave, u pitanju je jezero Međuvršje, odnosno u Međuvršju, a to je područje Ovčar Banje. To je jako skup projekat, potrebna su značajna sredstva. Pazite, Boško Obradović je imao mogućnost dok je bio u parlamentu da podnese amandman na budžet da traži da se u budžetu opredele sredstva za tako važan projekat, ali, eto, sad se setio, zato što je video da je ova tema zgodna za privlačenje glasova. Dakle, neiskren je u svom zalaganju. A, mi imamo dela već sad na početku vašeg mandata i to govori da smo iskreni u svom zalaganju i da nam novac nije religija, nego da on služi za opšte dobro, odnosno za građane Republike Srbije. Na kraju samo želim, u ime Čačana, da vas pitam koji je jedan optimalan rok da se tako skup projekat, a to je izmuljavanje jezera Međuvršje privede kraju? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Nešto ste mi tihi, jedva sam vas čuo, predsedniče. U svakom slučaju, hvala vam. Poštovane kolege, uvaženi građani, uvažena ministarka sa saradnicama, dosta je pohvala bilo danas na vaš rad i mislim da su potpuno utemeljene. Nije to moguće ako ne radite svoj posao kako treba. Sigurno da taj nivo pohvala u ovom parlamentu nećete doživeti, odnosno Skupštini, kako reče jedan moj kolega. Istini za volju, vi dosta relativno kratko obavljate funkciju na koju smo vas izabrali, ali rezultati su već vidljivi, i na onom zakonodavnom planu, jer evo imamo ozbiljan zakonski predlog pred sobom, ali i u onom operativnom smislu kada je u pitanju konkretan rad na terenu. Ovih dana pažnju javnosti zaokuplja ova tema koja se tiče deponije u Prijepolju i njene konačne sanacije i nije to bio samo problem Prijepolja, to je problem čitave Srbije, ako hoćete i čitavog regiona, jer deponija pored Lima je automatski problem i Crne Gore, a onda problem i Republike Srpske i onda u krug opet problem Srbije. To je rešenje jednog regionalnog problema, ne samo prijepoljskog. Da ne bi ostalo nerečeno, ja sam u kontaktu sa gradonačelnikom Subotice, gospodinom Bakićem, saznao da ste odlučni da u Novom Žedniku, pored Subotice, takođe sanirate deponiju i zahvalni su vam na tome što nam dajete podršku u jednom takvom poslu. Prenosim vam pozdrave iz Subotice i grad Subotica će vam svakako biti partner u tom poslu. Međutim, moram da vam napomenem, nije to jedina divlja deponija u Subotici. U selu Čantavir postoji već decenijski problem jedne divlje deponije. Ja znam da ćete vi, u saradnji sa gradskim vlastima, krenuti u rešavanje i tog problema. Ako na celu ovu moju priču dodamo ovaj zakonski predlog sa kojim se prekjuče i danas u ovom parlamentu, činjenica je da vi svoj posao dobro radite i da su pohvale utemeljene, da razlike u radu Ministarstva u odnosu na sve prethodne periode itekako postoje. Međutim, šta možete da očekujete? Nećete proći nekažnjeno, naći ćete se na udaru onih koji ne žele dobro Srbiji. Sve će vam oprostiti, ali rad za Srbiju i rad za narod neće. Evo, pogledajte to na primeru predsednika države. Baš kao što vi danas vodite ovo Ministarstvo, gde prvi put osetimo ozbiljne pomake, prvi put tako u jednoj ozbiljnoj brizi za Srbiju vidimo poslove koje radi današnji predsednik, i to ne samo za Srbiju, nego i poslove koje radi za ceo naš narod na Balkanu. Naravno, onda to rađa kritike, i to ne samo kritike, nego zle namere svih onih koji su danas i protiv predsednika i protiv Srbije, koji su protiv dobra celog našeg naroda. Očekujte da ćete se i vi sa tim suočiti. Najteži udari na predsednika, naravno, danas dolaze iz kriminogenih krugova, pa čak dolaze i od određenih političara iz regiona. Videli ste možda, uvažene kolege, pre neko veče kada je na javnom medijskom servisu RTCG dugo trajao jedan otvoren napad na predsednika države od tamošnjih političara i niko nije reagovao. Mislite li da je slučajno? Ne, zato što je Srbija jača, zato što predsednik prvi put radi za svoj narod u Crnoj Gori. Podršku tim ljudima koji to rade iz tih centara iz regiona su davali domaći političari na čelu sa ovim čovekom koji je opet tema ovih dana, Đilasom, koji je dokazani protivnik ove zemlje i ovog naroda. Draga ministarka, samo sam hteo ovim da vam skrenem pažnju da ćete se zbog ovog posla koji radite suočiti sa sličnim problemima i sa sličnim kritikama, ali imaćete i saveznike u ovom parlamentu. Vi nastavite da radite, da čistite Srbiju, mi ćemo vam pomoći, kao što ćemo pomoći predsedniku da radi, pomaže naš narod u Srbiji i naš narod u regionu i da čisti, takođe, Srbiju, ali od kriminalaca. Hvala vam.
Hvala. Ne znam kako me niste čuli. Da li me čujete sad dobro? (Milimir Vujadinović: Sad se čujete.) Znate šta, ja se izvinjavam, ova dva, tri dana nisam baš tu bio stalno zato što sam imao prinovu u porodici, pa zato želim da se izvinim svima. Tako da je sada mala Lenka zasenila moju ulogu u parlamentu, ali idemo dalje. Hvala Bogu, sve je bilo u redu. Idemo dalje. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Hvala, predsedniče. Poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, poštovana ministarka, gospođo Vujović, sa saradnicama, pre svega na samom početku svog govora želim da kažem da ovi amandmani će dopuniti i ovako dobar zakon o klimatskim promenama koji se nalazi pred nama i zakon o kojem smo uspešno diskutovali u utorak. Mislim da su i pojedine kolege narodni poslanici danas iskoristili svoje pravo i mogućnost da diskutuju i da bliže objasne šta će ovaj zakon doneti i koliko će ovi amandmani o kojima sada diskutujemo upotpuniti taj zakon. Gospođo Vujović, uveren sam da ćete nastaviti ovako kako ste počeli da uspešno obavljate funkciju ministra, ali takođe uveren sam da napadi koje ste doživeli u prethodnom periodu neće biti poslednji. Svakako nisu prvi, ali poznajući da naši politički neistomišljenici danas jedinu snagu vide u tome kako će jače, bezobraznije i bezobzirnije uvrediti svakoga ko ne misli kao oni, uveren sam i da napadi kojima ste bili izloženi u poslednje vreme nisu poslednji. Kada govorimo o napadima, primetno je da ne postoji tema, zakon, odluka ili šta god se našlo na dnevnom redu Skupštine da nije bila predmet nekakvog sporenja i da oni ljudi koji su vodili Srbiju do 2012. godine nisu našli neku zamerku. Interesantno je da dok su oni bili vlast ništa po tom pitanju i na tom planu nisu uradili, a sada u svakoj odluci koja se izglasava u parlamentu vide nekakav problem, nalaze nekakvu grešku, pokušavaju da umanje njen značaj i da svaku tu temu politizuju. Posebno je interesantno to što kako smo se približili 12. martu i početku primene Zakona o dokazivanju porekla imovine, tako je ta nervoza rasla. Moje kolege i ja smo nedeljama i mesecima prethodnim govorili o tome da je taj zakon neophodan i da se mora jednako primenjivati na sve funkcionere, na sve političare bez obzira kojoj stranci pripadali, ali očigledno da oni ljudi koji ne spavaju mirno, jer znaju da su se obogatili u najmanju ruku na sumnjiv način, svojom nervozom, histerijom i pojačanim napadima na neistomišljenike, a danas smo videli i najnoviji napad na novinare za koje smatraju da im nisu pogodni, odlaze do tih granica da se i narodnim poslanicima u ovom parlamentu određuje, zabranjuje ili selektivno dozvoljava ili uzima za zlo ono o čemu diskutuju i govore. Danas sam pravo da postavim pitanje i zatražim informaciju kao narodni poslanik iskoristio ne bih li dobio od nadležnih institucija, Vlade ili bilo koga u čiji domen spadaju finansijske malverzacije koje je počinio, evidentno, Dragan Đilas. Međutim, i to je na jednoj od njegovih televizija pod njegovom direktnom upravom okarakterisano kao ne znam kakav napad i zloupotreba govornice. Razumem da njih plaši sve ono što ćemo mi ovde izgovoriti, jer govorimo istinu, jer na taj način raskrinkavamo sve ono što je Dragan Đilas radio u periodu dok je bio na vlasti, ali ne mogu da razumem da, pored toga što stalno nas pozivajući na Kodeks i na to što nam mere svaku reč i rečenicu, im je baš toliko teško da makar deo Poslovnika nauče i da shvate da narodni poslanik ima pravo da iskoristi ovu govornicu i zatraži odgovor na pitanje ili bilo kakvu informaciju. Ono što je posebno problematično jeste i činjenica da mišljenje novinara, pitanje novinara ne vrede isto za Dragana Đilasa u jednoj situaciji i u drugoj situaciji. Navikli smo mi smo mi da za njega i njegove sledbenike naše porodice i naše životi nisu dovoljno jednaki ili bitni kao njihovi, i to je apsolutno nedopustivo, ali nekako kada svakodnevno trpite pretnje i kada ste svakodnevno predmet i satanizacije i kriminalizacije nekako oguglate na to. Danas je najavljeno da ćemo svi mi koji smo pričali o aferi Mauricijus dobiti tako strašne dokaze da se radi o ne znam kakvoj prevari, da se radi o ne znam kakvim izmišljenim podacima ili izmišljenim bankama, a na kraju se sve to svelo na monolog čoveka koji je opet lošom glumom i sve tanjim i tišim glasom pokušao sebe da opravda. Ne znam šta će se desiti u narednim danima, ali vidim da istraživačko novinarstvo jednog dela novinara koji nisu pogodni za Dragana Đilasa prikazuju neke nove rezultate, pa ćemo tako, čini mi se, danas ili sutra u toku dana dobiti informaciju o nekim računima na Hong Kongu ili u Hong Kongu, zavisi kako to tumači ili Vuk Jeremić, ili Dragan Đilas, samo kad se dogovore. Izgleda je njima Hong Kong zajednički imenitelj, isto kao što je bila DS. Čini mi se da prateći put novca Dragana Đilasa možemo da se igramo zanimljive geografije i da bolje upoznajemo one destinacije, lokacije i ona rajska ostrva za koje smo možda čuli samo na časovima geografije ili iz nekih kvizova ili možda filmova. Mene sad zanima samo kako ćemo objasniti EU, predstavnicima koji brinu o pravima novinara, situaciju koja se desila danas na konferenciji gde su ljudi koji su došli samo da postave pitanje nazvani lažovima, nazvani običnim građanima koji su na njegovu milost pušteni u prostorije Stranke slobode i pravde. Šta ćemo sa tim što im se preti da će odgovarati? Pazite, upućuju im se pretnje – odgovaraćete za sve što radite. Da li to sada znači da novinari koji su ove dokaze izneli, a rade za „Večernje novosti“ i bavili se istraživačkim novinarstvom, kada šetaju sa svojim porodicama moraju da se osvrću i da brinu za svoju bezbednost? Današnja konferencija je poslužila i tome da čujemo konačno da Dragan Đilas neće otići na poligraf, kao i mnogo koji ovih dana izbegavaju da istinu dokažu na poligrafu kada imaju priliku. Toj grupi ljudi se pridružio i Dragan Đilas rečima – zar da idem na ovaj Vučićev poligraf, poligraf koji je on napravio. Ja veću budalaštinu nisam čuo jer ne znam kako je to Vučić mogao da napravi poligraf, ali sam uveren da je građanima jasno da sem golih laži i neistina koje iznosi svakodnevno, Dragan Đilas nema šta drugo da ponudi građanima ni Beograda, ni Srbije i da ćemo u narednim danima shvatiti uopšte koliko je to bogatstvo i koliko on to novca ima. Ono što je danas posebno interesantno, niko od medija koji su pod direktnom njegovom upravom i komandom nije našao za shodno da mu postavi bilo kakvo pitanje. Nisu se pojavili ni oni istraživački novinari koje on brani, proglašava ih herojima, tako hrabrima, nisu se ni oni pojavili da mu upute bilo kakvo pitanje. Sve se svelo na to - ja znam šta je istina, vi lažete, a da vam dokaze priložim neću i baš me briga. Konferencija se završila tako što se okrenuo i otišao, a na pitanja jako prosta, na koja može da odgovori bez bilo kakve prethodne pripreme ili bez bilo kakve provere da se priseti, jer bogatstvo je ogromno, dakle samo su ga pitali da li je istina da je 2018. godine, prijavio da je vlasnik ili suvlasnik 26 firmi. Na to pitanje je odbio da odgovori. Takođe, odbio je i da odgovori da li će se ikada odlučiti da na poligrafu dokaže sve ono što govori. Kako stvari stoje, uveren sam da ćemo u narednih nekoliko dana, ako ne i nedelja, otkriti o kojih se to još 15 lokacija govori kada se priča o enormnom bogatstvu koje taj čovek ima, ali sam uveren i da će i Vladimir Orlić i gospodin Aleksandar Martinović i Sandra Božić i prof. Atlagić, svako ko se usudio da priča o ovim stvarima još jednom proći kroz "toplog zeca" medijskog ili na društvenim mrežama gde svako ko ustukne i govori o ovim stvarima biva satanizovan i provučen kroz blato. Da sve ovo njima nije dovoljno pokazali su jednim od svojih najmorbidnijih obračuna tako što su Vladanki Malović, našoj stranačkoj koleginici pretili šišanjem. Opet, zanimljivo, niko od određenih institucija se nije našao da zaštiti njena prava, pre svega kao žene. Sa time ću završiti. Poštovana ministarko Vujović, vama želim mnogo uspeha u narednom periodu. Očekuje vas mnogo izazova, nažalost, u takvoj ste situaciji kao i svi mi, ne da se samo bavite svojim poslom koji se tiče ekologije i ne samo da se bavite ovako dobrim stvarima i zakonima koji su bili svetlosnim godinama udaljeni od nas do neke 2012. godine, već ćete morati na svakodnevnom nivou da se borite i da se branite od neosnovanih napada onih ljudi koji po svaku cenu žele da se vrate na vlast, da li je to Dragan Đilas, da li je to Boris Tadić, Vuk Jeremić ili ovaj njihov Boško Obradović, kojim su se pojačali, izgleda sada u međuvremenu posvađali. Za Srbiju i za svu našu decu, "Za našu decu" kako se i zove naša lista i ovakvi zakoni su preko potrebni i nadam se da ćemo u narednom periodu imati prilike da još neki zakon od opšteg interesa za građane Srbije izglasamo ovde, jer za Srbiju nema preče stvari i za politiku Vlade Srbije, ali pre svega Aleksandra Vučića, od kreiranja baš onakvog mesta kakvo svi želimo za nas i za generacije koje dolaze. Hvala vam i živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Irena Vujović.
Poštovani narodni poslanici i poslanice, građani Republike Srbije, pre svega hvala vam na ovoj iscrpnoj diskusiji, vezano za amandmane i hvala na predloženim amandmanima s obzirom da će oni značajno unaprediti zakon i njegovo funkcionisanje. Odgovorila bih narodnom poslaniku na pitanje vezano za Ovčarsko-kablarsku klisuru i sve ono što se događa u tom i području i prelepom i zaštićenom delu zemlje. Pre svega, moram da naglasim da je Ministarstvo pokrenulo postupak za proširenje tog zaštićenog predela i da smo mi radili nacrt uredbe. Svakako da finansiramo iz godine u godinu upravljanje tim područjem. Ono što je važno da je ceo taj predeo stvar saradnje više ministarstava. S toga smo i bili sa premijerkom u poseti i razgovarali o unapređenju. Ono što mogu danas da vam kažem jeste da upravo smo i dali subvenciju za Prirodnjački muzej u okviru klisure, 20 miliona dinara. Što se tiče jezera i izmuljavanja, svakako da je to obiman projekat koji je planiran da se uradi u periodu do 2025. godine. Još uvek nemamo projektnu dokumentaciju i s obzirom na visinu sredstava koja su potrebna da se izdvoje, a to je negde oko četiri milijarde dinara, svakako da smo u pregovorima za finansijera. S toga, onog trenutka kada se završe ti pregovori, svakako krećemo na izradu i studija procene uticaja i projektno-tehničke dokumentacije i nadam se da će to biti u što kraćem roku kako bi uspeli do 2025. godine da završimo čitav projekat. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Života Starčević.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, mi danas pričamo o tri amandmana na zakon o kome smo pričali u načelu u utorak, o Zakonu o klimatskim promenama. Ta tri amandmana su tehnička i vezana su za detaljnije preciziranje teme, odnosno materije koju tretiraju. Sama činjenica da je Vlada i nadležno ministarstvo prihvatilo taj amandman i da će ti amandmani postati sastavni deo ovog zakona govore o tome da su amandmani bili svrsishodni. Ja sam u utorak rekao da ćemo mi iz JS podržati ovaj zakon u Danu za glasanje jer je to jedan dobar zakon koji tretira ne samo sadašnjost, već i budućnost naše zemlje. Naime, Frensis Bejkon je svojevremeno rekao - Priroda će biti poražena samo ako poštujemo njene zakone. Odnosno, svaki put kada čovek pomisli da može da ignoriše zakone prirode, priroda mu žestoko uzvrati. Naravno, u prirodi ne postoji odmazda ili kazne, već postoje posledice i klimatske promene uzrokovane antropogenim faktorom upravo jesu posledica preterane, prekomerne emisije gasova sa efektom staklene bašte, a ne neki hir ili odmazda prirode. Naravno, ovde bih citirao jednu mudru izjavu ili misao Crvenog Oblaka, poglavice Sijuksa, naroda koji su svakako znali da žive u skladu sa prirodom, a to je da onda kada čovek bude posekao i poslednje drvo, kada bude ulovio i poslednju ribu, kada bude zagadio i poslednju reku, tek tada će shvatiti da ne može da jede novac. Naravno, mi ovde moramo naći neku meru, neki sklad između privrednog rasta i razvoja i očuvanja životne sredine. Mi iz JS zaista smatramo da je jedan od najvažnijih prioriteta Srbije danas naravno privredni razvoj i napredak, ali takođe smatramo i da je očuvanje životne sredine jedan od prioriteta. Takođe smatramo da ova dva prioritetna cilja ne moraju i ne treba da budu suprotstavljeni jedni drugima. Ovaj zakon upravo treba da stvori pravni okvir, da obezbedimo privredni razvoj, a da pri tome ne ugrozimo kvalitet životne sredine, ali takođe stvara i pravni okvir da čuvanjem prirodne sredine ne zaustavimo i ne ukočimo privredni razvoj. Osim mera smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte o kome sam pričao u utorak, naravno da jedan od važnih elemenata borbe protiv klimatskih promena jeste i očuvanje šuma. Naime, šume jesu najveći potrošač ugljen-dioksida, najzastupljenijeg gasa sa efektom staklene bašte i naravno najveći proizvođači kiseonika. Šume su posle pustinje najzastupljeniji ekosistem na našoj planeti, u kopnenom delu naše planete. One danas zauzimaju prostranstvo negde oko četiri milijarde hektara ili 28% ukupne kopnene površine naše planete. Što se tiče Srbije, pošumljenost je negde oko 29-30%, a prostorni plan Republike Srbije definiše da bi optimalno bilo negde oko 41% šumskih površina. Ono što je bitno reći je da su istraživanja pokazala da bukova šuma, koja je kod nas i najzastupljenija, godišnje osim što da negde oko 9,6 tona suve mase po hektaru, daje i četiri tona kiseonika po hektaru godišnje i zato je jako važno očuvati naše površine pod šumom. Naravno, godinama, decenijama i vekovima unazad šume su sečene svuda u svetu, što za potrebe stvaranja novog poljoprivrednog zemljišta, što za potrebe ogreva, što za potrebe gradnje itd, tako da se danas u svetu godišnje poseče negde oko 16 miliona hektara šuma. Danas je u Evropi šumski kompleks smanjen za 70%, u Brazilu za 40%, a, recimo, na Filipinima za 30%. Čitajući putopise iz davne prošlosti kroz Šumadiju, kroz Srbiju, gde su rekli da danima karavani prolaze kroz šume i ne vidi se sunce od gustih krošnji, svesni smo da danas ta situacija nije takva i da je potrebno voditi računa o očuvanju i proširenju šumskog fonda. Možda tu negde mi iz Jedinstvene Srbije vidimo i šansu kroz pošumljavanje, i to ne samo kroz pošumljavanje ono što je obaveza i što radi „Srbijašume“ i država, već kroz neku vrstu društvenog aktivizma. Nažalost, moram da primetim da se danas društveni aktivizam najčešće sveo isključivo na politički aktivizam i u tom smislu, nažalost, mi pokrete gorana, izviđačke pokrete i ekološke pokrete imamo sve manje, odnosno ekološki pokreti su se sve češće transformisali u političke organizacije, odnosno umesto društvenog aktivizma bavili su se političkim i aktivizmom koji je samo deo tog društvenog aktivizma. U tom smislu, ministarka, možda ne bi bilo loše da vaše ministarstvo u saradnji sa, na primer, Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, napravite neku akciju kojom ćete podstaći škole da osnivaju i organizuju učenike i đake u one nama dobro poznate izviđače, da stvaraju neke ekološke sekcije i organizacije i da se bave pošumljavanjem. Ali, zaista ne bismo efekat imali samo time što bismo pošumljavali naše površine, već bi pre svega imali efekat u tome što bi povećali tu ekološku svest među našim mladim generacijama, među učenicima. Ta ekološka svest nam je svima preko potrebna ako vidimo prizore i scene koje možemo videti u vreme poplava ili nakon poplava naših reka, na branama, gde vidimo gomilu otpada, plastičnih flaša, itd. Nije samo ugljendioksid jedan od tih gasova sa efektom staklene bašte, tu je i metan. On nastaje ne samo sagorevanjem fosilnih goriva, javlja se i na neuređenim deponijama, u poljoprivredi i na mnoge druge načine se emituje u atmosferu. Zato što je obrazovanje deponija po nekim najsavremenijim tehnologijama jako važno za smanjenje, između ostalog, i emisije metana, mi smo, recimo, u Jagodini 2008. godine, u saradnji sa „Porr-om“ napravili regionalnu deponiju na lokaciji Gigoš, kapaciteta 1,5 milion tona otpada i time smo znatno poboljšali ekonomsku situaciju ne samo u Jagodini nego u čitavom regionu. Mi tu nećemo stati. Mi sada planiramo da izmestimo i staru deponiju, koja se nalazi blizu predgrađa Jagodine i time ćemo učiniti Jagodinu ekološki dobrom sredinom. Mi imamo i sistem za prečišćavanje otpadnih voda koji ćemo sada unaprediti zbog svoje zastarelosti, tako da se zaista trudimo kao sredina da poboljšamo kvalitet životne sredine da on bude na jednom evropskom nivou. Ekologija podrazumeva da živimo u skladu sa prirodom i da negujemo i čuvamo prirodu i prirodne zakone. Što se tiče tih gasova sa efektom staklene bašte, moram da primetim da se u Srbiji godišnje odbaci oko 900 hiljada tona hrane, na primer, da od toga 500 hiljada tona bude na deponijama, a da ta hrana, taj otpad hrane pravi na godišnjem nivou emisiju gasova sa efektom staklene bašte koliko ih pravi za godinu dana i šest do sedam hiljada vozila na motorni pogon. Ekologija je zaista važna tema današnjice, ne samo u svetu već i kod nas, i zbog važnosti te teme, zbog važnosti ovog zakona, zbog kvaliteta ovog zakona, mi iz Jedinstvene Srbije ćemo u danu za glasanje podržati i ovaj zakon, u koji su inkorporirani i ovi amandmani o kojima danas pričamo, tako da računate na našu podršku. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski, prof. dr Ljubiša Stojmirović, Arpad Fremond, Jasmina Karanac, Branimir Jovanović, Gojko Palalić, Tijana Davidovac, Marko Parezanović, Milija Miletić, Bratimir Vasiljević, Petar Vesović, Marija Jevđić, Boris Bursać, Bosiljka Srdić, dr Vesna Ivković, Sanja Jefić Branković, Nataša Jovanović, Bojan Torbica, Milan Urošević, Samira Ćosović, Nevena Veinović, Vladimir Grahovac, Tomislav Janković i Vesna Krišanov. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. U ime predlagača, reč ima Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pre nego što obrazložim ovaj amandman, želim samo da kažem da mi ceo dan umesto odgovora na poreklo novca, na pranje novca, imamo pretnje, najjezivije pretnje upućene predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, a ja pozivam građane Srbije, pošto raspravljamo o Predlogu zakona o klimatskim promenama, da samo razmisle koliko je kanalizacionih mreža, koliko je reciklažnih centara, koliko je postrojenja za preradu vode moglo da bude izgrađeno od novca koji je, ukoliko se utvrdi, otet od građana Srbije? Što se tiče predloga amandmana koji je grupa poslanika podnela na član 15. stav 2, reč je o produžetku roka za izveštaje o merama prilagođavanja koji se dostavljaju Ministarstvu za zaštitu životne sredine na izmenjene klimatske uslove za one sektore i sisteme u kojima je potrebno smanjiti nepovoljne uticaje. Dva su razloga zašto smo tražili da se ovaj rok produži. Prvi je zato što te mere prilagođavanja mogu biti različite. U zavisnosti od područja, negde je potrebno održavanje i obnavljanje vlažnih staništa, negde je potrebna kontrola erozije, negde je potrebno pošumljavanje, negde je potrebno više vremena za nasipe. Drugi razlog je što za većinu mera je potreban duži period za realizaciju i jedan realan rok. Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Vlada Republike Srbije su shvatili da je produženje roka neophodno i da je važno imati realan rok. Smatram da će i narodni poslanici u danu za glasanje prihvatiti ovaj amandman grupe poslanika.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Na raspolaganju imate još vreme ovlašćenog predstavnika.
Zahvaljujem se dr Orliću. Uvažena ministarka, kao i do sada i u prethodnom vremenu smo uvek govorili o problemu naših malih sredina vezano za životnu sredinu i za sve one stvari koje dotiču i nas sa jugoistoka Srbije. Vi kao ministarka ste se pokazali unazad ovih nekoliko meseci kako ste jaki, kako radite svoj posao odgovorno. Više puta i moj kolega iz mog poslaničkog kluba, gospodin Samir je govorio da je u Prijepolju rađeno nešto što nije urađeno unazad 50 godina. To je velika pohvala za vas, za vašu ekipu u ministarstvu u kome radite i siguran sam da ćemo imati mogućnost da naša zemlja Srbija bude što jeste, zemlja blagostanja, zemlja dobra za život. To ćemo uraditi, siguran sam, onog trenutka kada obezbedimo iste uslove života za sve naše ljude koji žive na jugoistoku Srbije, za sve one naše ljude koji žive u malim sredinama. Ja sam iz Svrljiga, mislim da bi bilo dobro da određene stvari i tamo kod nas rešimo, normalno i okolne opštine pored Svrljiga, tu je i opština Pantelej, gde je juče govorio moj kolega poslanik, Bratimir Vasiljević, o problemima opštine, o stvarima koje su dobre da se odrade u opštini Pantelej za grad Niš, gde je govorio o nekim istražnim stvarima koje je dobila opština Pantelej da radi, to su toplotni izvori. Mislim da bi bilo dobro da mi svi zajedno, koji smo na teritoriji jugoistoka Srbije, zajedno sa vama radimo na tome da sve one stvari koje su u okviru naših problema, da sve to stavimo na papir, na projekat i da zajedno apliciramo prema ministarstvu i siguran sam da ćemo mi puno stvari i završiti. Što se tiče grada Niša, za mene je grad Niš najlepši grad u Srbiji, zato što je, pored moje opštine, koja je najlepša opština u Srbiji, kada to govorim to i mislim. Siguran sam da ćemo zajedno uspeti, zajedno sa vama, sa našom Vladom, zajedno sa našim predsednikom, gospodinom Vučićem, imati mogućnost da naša zemlja Srbija bude najlepša zemlja na svetu. To je sigurno, na tome svi radimo, ali pre toga, pre nego što to budemo uradili, moraju se rešiti određene stvari. Ti problemi koji su nastali od prethodnog perioda, a to su negativne stvari koje su bile do 2012. godine, gde su prethodni ministri, gde su prethodni predstavnici radili nešto što je loše, radili su neke prevarantske rabote, to se tako kaže kod nas, u mom kraju. Akcenat je takav, kakav jeste. Oni su tu sada gde jesu. Sada mogu da kritikuju ono šta se radi, ali rezultat svega toga jeste da ima puno napretka, da ima puno boljih stvari i ima mogućnost da se radi još više. U programu naše zemlje, u programu koji je predvideo i govorio o tome, naš predsednik gospodin Vučić, 2021–2025. godina, imaće mnogo stvari da se odradi što se tiče vodosnabdevanja, rešavanje otpadnih voda, rešavanje kanalizacije u našim selima i u tim našim rubnim područjima. Evo, već se na tome radi. Iz opštine iz koje ja dolazim, trebamo završiti i otpadne vode, to ćemo uraditi zajedno sa našom državom, zajedno sa našom Vladom. Siguran sam da će to biti urađeno. Posle toga rešavamo probleme i azbestnih cevi, to je vodovod koji je rađen davnih 70-tih i 80-tih godina. To ćemo biti u mogućnosti da uradimo i nadamo se da ćemo moći sa vama zajedno da razmotrimo neke stvari. Opština, kao što je opština iz koje ja dolazim, ima budućnost zato što joj je dato Bogom, da ima turizam. Preko opštine Svrljig se ide najbliže do Stare planine. Grad Niš je nešto što zaslužuje veliku pažnju i naša država, naš predsednik u prethodnom periodu je stavio veliki akcenat na razvoj grada Niša, Nišavskog okruga i jugoistoka Srbije. Potenciram potrebe naših poljoprivrednih proizvođača, ljudi koji žive na selu i od sela, da se i kod njih obezbede donekle isti uslovi, a kako smo rekli potrebno je da se uradi kanalizaciona mreža u puno naših sela. To će biti u nekoj daljoj budućnosti, ali na tome želimo da radimo svi zajedno. Znam da je problem vezano za neke deponije koje su urađene na način kako ne treba, ali to moramo sada da rešimo. Siguran sam da ćemo mi zajedno sa vama na čelu, sa našim ministarstvom, odnosno sa vama kao ministarkom, zajedno sa našim gradonačelnicima, predsednicima opština, da rešimo problem deponija, da rešimo problem svega onoga što je loše, a rezultat toga će biti da dođe što veći broj turista da naši ljudi koji žive u tim sredinama tamo ostanu da žive i da normalno svi možemo da uživamo u lepotama naše zemlje Srbije, u lepotama jugoistoka Srbije, normalno u lepotama naših sela u Srbiji. Još jednom, zahvaljujem se što ste prihvatili ovaj naš amandman koji je podnela naša Zelena poslanička grupa. Tu smo svi zajedno i bilo bi dobro, kolega Bratimir Vasiljević je hteo da kaže nekoliko stvari pa ne znam, ja više puta pominjem njegovo ime, da li ćete da dopustite da se on javi i da kaže određene stvari što se tiču grada Niša i opštine Pantelej, jer je to potreba da čuju svi, da mi koji smo tu želimo da radimo u interesu svih građana bez obzira da li žive u Svrljigu, Nišu, Beloj Palanci, Gadžinom Hanu, da li žive u Prijepolju ili u Subotici. Još jednom hvala što ste prihvatili naš amandman, a ja vas pozivam da kada imate vremena dođete da obiđete najlepšu opštinu u Srbiji, a to je opština Svrljig. Bilo bi nam veoma drago.
Zahvaljuje, gospodine Miletiću. Ako ste me zapravo pitali da li vidim ko je prijavljen u elektronskom sistemu, da vidim. Lista je upravo obrisana, gospodin Mihailo Jokić je prvi sledeći. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, ja ću pričati nešto što drugi nisu pričali sve vreme. Pričaću o kamenolomima. Za sprovođenje ovog zakona i svih zakona potreban je novac, a ja mislim da se novac nalazi kod vlasnika kamenoloma, da su kamenolomi veliki zagađivači i da uništavaju infrastrukturu, to je svima jasno. Koju nadoknadu danas vlasnici kamenoloma plaćaju državi? Znači, vi sa Ministarstvom za finansije, sa Poreskom republičkom upravom treba zajednički da sagledate obaveze koje kamenolomi imaju prema državi. Oni plaćaju na svaka tri meseca nadoknadu po knjigama koje oni vode, koje niko ne pregleda. S druge strane, oni plaćaju porez na imovinu gradovima i opštinama, a vrednost te imovine se množi sa 0,4 i takođe prema knjigovodstvenim vrednostima koje oni imaju. Treću obavezu koju imaju, a za koju ste vi direktno odgovorni je eko taksa. Moje je mišljenje da su kamenolomi nedovoljno opterećeni i da ima mesta u zajedničkoj akciji da se nađe novac i da se kamenolomi dodatno opeterećuju. S druge strane, kamenolomi u okolini Valjeva, vi sada kada krenete na put, recimo od Valjevske Loznice ka Ubu ili ka Lajkovcu, na nekih 2 kilometra imate pet kamenoloma. Postavlja se prvo pitanje, pod kojim uslovima oni vrše tu eksploataciju? Prvo, u kakvom stanju kamioni kada izlaze iz kamenoloma izlaze na magistralni put, recimo magistralni put koji vodi ka Ubu ili koji vodi ka Lajkovcu? Silno blato i pesak iznose na put i ugrožavaju saobraćaj. Morali bi biti oprani pre nego što izađu na put. Drugo pitanje koje ja postavljam, kako se vrši transport kamena, mlevenog kamena na relacijama duž magistralnih puteva? Da li ti kamioni treba ili ne treba da budu pokriveni ceradom? Kamena prašina, ministarka, je najveći i najopasniji zagađivač. Znači, jednostavno moraju se sagledati pod jedan, opterećenja poreska koja imaju kamenolomi. Tu je veliki profit. Pod dva, postaviti uslove pod kojima se vrši eksploatacija u kamenolomima i na koji način oni uništavaju sigurno infrastrukturu i kako oni moraju to da nadoknade? Potrebno je izaći na teren i snimiti tu situaciju. Sad, u onom drugom delu, vi znate da je Valjevo jedan od najzagađenijih gradova, ja mislim treći u Evropi. Ove godine, 12. marta je bio najgori dan, negde ja mislim 138,37 mikrograma po kubnom metru MP10 čestica je bilo, a norma je 40. Mi imamo problem sa toplanom. Toplana je delimično na gasu. Mora biti potpuno na gasu. Tu je potrebna pomoć Republike. Imamo problem sa toplanom u Krušiku. Krušik trenutno nema dovoljno sredstava da se ta toplana koja je na mazutu, da pređe na gas. S druge strane, toplana koju imamo opslužuje 15% stanovništva u Valjevu. Da bi bila racionalna, da bi imala svoju funkciju, taj procenat je nedovoljan. Građanima se mora pomoći. Napravljena je katastrofalna greška kada je osnovana ta toplana. Na vlasti su bili neki drugi ljudi, da ne optužujem te žute itd. Znači, postavljeni su vrlo strogi uslovi, odnosno velika je cena data da bi se neko priključio na toplanu. Moje mišljenje je bilo, ja sam tada zastupao mišljenje da priključak mora da bude za građane besplatan. Međutim, postavljeni su visoki uslovi, visoka cena. Građani to nisu mogli da plate, tako da smo došli u situaciju da je mali broj domaćinstava u Valjevu priključen na toplanu. Da bi sve te probleme rešili… Imamo problem i sa deponijom u Kaleniću. Deponija u Valjevu je stalno u problematici i više puta unazad je politički zloupotrebljavana. Da ne bih sada dužio i pričao o svim problemima, pošto je Valjevo na toj crnoj listi, ja vas molim u ime građana Valjeva da dođete u Valjevo, da sagledate ovu celokupnu situaciju i da nam pomognete, jer Valjevo bez pomoći Republike ne može razrešiti te svoje probleme. I još jednom vas molim, sagledajte kamenolome, tu leže novci, ali koje vi ne možete sami razrešiti, nego morate pozvati i Ministarstvo finansija i Poresku upravu. Toliko od mene i hvala.
Zahvaljujem. Preostalo vreme poslaničke grupe 29 minuta. Obrisao sam listu. Za reč se prijavila ministarka. Imate reč.
Hvala, predsedavajući. Poštovani poslanici, drago mi je što pričamo o gradu Valjevu, s obzirom da je jedan od prvih zadataka bio moj kada sam i stupila na čelo Ministarstva da sagledam sve goruće probleme i svakako je Valjevo jedan od njih, i kada govorimo o aerozagađenju i kada govorimo o deponiji. Stoga smo preduzeli korake i mogu reći da se rukovodstvo grada Valjeva odgovorno ponaša prema tim problemima i prema poslednjim informacijama oni su upravo i konkurisali na konkursu koji je bio namenjen aerozagađenju i smanjenju istog, na konkursu koji je Ministarstvo raspisalo i odvojili smo značajna sredstva za zamenu upravo tog drugog kotla u gradskoj toplani. Stoga dolazim u Valjevo sigurno u najskorijem mogućem roku, jer nas čeka potpisivanje ugovora, a ja vas molim, kao i ostale građane Valjeva da budu odgovorni, a vas da skrenete i pažnju na važnost toga da se građani upravo i priključe na novi taj kotao koji će biti na gas, kako bi smanjili aerozagađenje. Što se tiče "Krušika", znamo probleme, razgovarali smo sa Ministarstvom odbrane kako bi u narednim godinama, a nadam se i godinu-dve dana upravo i rešili taj problem, ali svakako i zamenom gradskog kotla ćemo značajno smanjiti zagađenje u gradu Valjevu. Što se tiče deponije, kao što sam i govorila svih ovih dana i prekjuče ovde u Narodnoj skupštini, Kalenić "Kolubara" je jedan od prvih projekata koji će se realizovati kroz sredstva Evropske banke za obnovu i razvoj. Dakle, radi se intenzivno na projektnoj dokumentaciji. Konsultanti su uključeni. Ja mislim da je prvi spreman region upravo valjevski, odnosno "Kolubara" Kalenić. Stoga se nadam da će se krajem godine završiti projektovanje i 2022. godine moći će da otpočnu radovi. Prva tema, vezano za kamenolome, svakako da ima istine u tome što ste govorili, ali ministarstvo na čijem sam čelu vrši procenu uticaja na životnu sredinu, za svaki budući kamenolom i sve postojeće, ali oni pripadaju Ministarstvu rudarstva i energetike, dakle, to je njihovo resorno ministarstvo. Što se transporta tiče i mera predostrožnosti kada pričamo o transportu kamena i svega toga, treba da razgovaramo sa Ministarstvom saobraćaja, kako bi zajedničkim snagama pooštrili mere u skladu i sa vašim sugestijama, a svakako već i radimo na tome, jer su tema kamenolomi poslednjih dana izuzetno prisutni, a mi ćemo se truditi kroz našu ekološku inspekciju da sve ono što je do nas i do Ministarstva proverimo još jednom i ozbiljno gledamo svaku studiju procene uticaja koja se podnese u Ministarstvu. Dakle, sve mora da bude isključivo po zakonu, baš iz bezbednosnih razloga, a isto tako i zbog očuvanja zaštite životne sredine, što nam je najvažnije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, veliki deo naših građana misli da je ekologija samo sadnja drveća. S tim u vezi, najbolje vreme za sadnju drveća je bilo pre 20 godina. Drugo najbolje vreme za sadnju drveća je odmah. Zato preporučujem svima onima koji prate ovaj prenos da svako ko je u toj mogućnosti, a ja jesam, posadi makar po jedno drvo. S tim u vezi, uzduž naših puteva postojali su drvoredi sa vetrozaštitom. Sve je to posečeno. To bitno narušava kvalitet vazduha, a bitno je i to što se više naselja tim drumovima i drvoredima ne štite od vetrova, smetova, pa i smetova na saobraćajnicama, jer su obično ti drvoredi sađeni pored regionalnih i lokalnih saobraćajnica. Mislim da je vreme da donesemo zakon da kaznimo one koji to drveće neovlašćeno poseku i da ih na određeni način obavežemo da to zemljište koje su uzurpirali kao javnu svojinu i pretvorili u njive vrate u javnu svojinu i da makar po kazni moraju da zasade drveće koje je nestalo uzduž tih puteva. Ja znam jednog iz Beograda koji se bavio zelenom ekonomijom i u tom cilju je odsekao preko 300 platana u Bulevaru kralja Aleksandra. To je izvesni drvosek, u narodu poznatiji kao Dragan Đilas mutibarić, dakle koji je zelenu ekonomiju pretvorio tako što je mislio kada ima puno zelenih dolara da je samim tim on savladao i usavršio zelenu ekonomiju. Nego da se vratim na poljoprivredu i da se vratim na Inđiju, u kojoj ja živim. Ovo drugi put za nekoliko dana ponavljam, da je Fabrika za reciklažu olovnih akumulatora za vreme vladavine Olivera Dulića i Gorana Ješića podignuta u Inđiji na regionalnom vodozahvatu, tj. iznad vodobunara iz kojih se snabdeva Inđija i okolina pijaćom vodom. Otpadne vode iz tog pogona za reciklažu olovnih akumulatora koji su iz Bugarske iz jednog ruralnog područja premešteni u Srbiju, jer tamo nisu bili dovoljno dobri, ali na kilometar i 200 metara vazdušne linije od Sente do Inđije na vodozahvatu su očigledno za vreme žute vlasti bili podobni, otpadne vode idu u upojni kanal zato što nisu smeli da puste u kanalizaciju koja bi se izlila u Dunav, izazvala verovatno pomor ribe i veoma bi brzo bili uhvaćeni. Zato je iskopan iznad vodobunara tzv. upojni kanal u koji izlazi ta voda i onda svaka ptica koja dođe leti da popije nešto vode iz tog upojnog kanala se prevrne vrlo brzo mrtva. Takođe, u Inđiji „Energo Zelena“, „Energo Zelena“ to je naša država skupo platila Belgijancima zato što su prilikom te investicije, Mićović, direktor Uprave za veterinu, Oliver Dulić, napravili da mi imamo dovoljno klaničnog otpada za tu fabriku i da imamo dovoljno klaničkog otpad za još jednu fabriku što je poslužilo kao motiv Belgijancima da skupo naplate tu investiciju, dakle, da na svaki potrošeni evro ućare jedno desetak evra. Ta investicija nije bila samo Belgijska, u toj investiciji su učestvovali Nebojša Mišić, funkcioner DS, Oliver Dulić, Goran Ješić i ta ekipa, tako da su debelo profitirali iz tog zagađivanja sredine. Klanični otpad jedan od najopasnijih otpada i ta fabrika nikada po standardima po meni nije ispunila neophodne uslove zato što je strašno leti živeti pet kilometara daleko od prerade klaničnog otpada, a kamo li živeti u blizini. Takođe, „Farmina“ koja se bavi preradom raznog otpada, biljnog otpada kukuruza itd, i od toga proizvodi hranu za kućne ljubimce, bitno zagađuje vazduh i svojim mirisom, neizdrživim mirisom doprinosi da stanovništvo bude i te kako razdraženo protiv ove vlasti koja ne snosi nikakvu odgovornost za to što su zagađivače doselili funkcioneri DS pre 2012. godine. A doselili su ih zato što zagađivači najbolje plaćaju zemljište za lokaciju tih firmi i tako su od zadruge preotimali zemlju, registrovali na svoje firme i onda prodavali investitorima, i recimo za 46 dinara ili manje od pola evra uspevali da to prodaju po ceni od 10 do 20 evra. Motiv je bila preprodaje zemljišta, a sada je nama u nasleđe ostalo nekoliko zagađivača, zaboravio sam da pomenem i „Cinkarnu“, a sami razmislite koliko su oni tih zagađivača doveli u Inđiju bez ikakve preke potrebe. Dame i gospodo narodni poslanici, moram da govorim o zbrinjavanju žetvenih ostataka po njivama zato što oni umesto da koriste životnoj sredini, oni bitno ugrožavaju životnu sredinu, jer veliki deo zbog lakšeg oranja, veliki deo poljoprivrednih površina, poljoprivrednici pale da bi lakše obrađivali zemljište i time bitno narušavaju kvalitet zemljišta, uništavajući mikroorganizme, ugrožavaju dimom okolnih saobraćaja i često se iz toga rađaju saobraćajne nesreće, a neretko i onaj koji pali završi među zapaljenim žetvenim ostacima. To je jedan veliki gubitak ne samo što šteti životnoj sredini, već zato što se od te biomase može proizvesti iz poljoprivrede, može proizvesti ukupno energenata koji menja energetsku vrednost 1,7 miliona tona nafte. Ne korišćenje i nedovoljno korišćenje drvene biomase i otpada, takođe, doprinosi da se na takav način uništi godišnje 1,5 miliona tona nafte, odnosno energetska vrednost. Svaka tona biomasi daje 0,33 tone nafte. To je energetska vrednost i vama je svako poznato. Ono što može da bude dobro i korisno, da koristi zaštitu životne sredine, a da pri tome ekologija nije samo biologija i sađenje drveća, već i biznis. Ono što može da vam donese dobit i da ne škodi životnoj sredini mi u dovoljnoj meri ne koristimo. Imamo 350.000 hektara zapuštenog poljoprivrednog zemljišta, zakonske mogućnosti smo stvorili, gospodine Martinoviću, pre nekoliko godina, kada bi se to privelo nameni, to bi vredelo negde oko sedam stotina miliona evra i onih 3,2 miliona tona nafte po nekoj ceni i srednjoj po barelu i toni bi donelo negde oko milijardu evra. Godišnje gubimo 1,7 milijardi evra, ne koristeći žetvene ostatke i ostatke drvene mase, ne koristeći 350.000 hektara nekorišćenog zemljišta gubimo 1,7 milijardi evra, ne koristeći to, a pri tome bitno paljenjem ugrožavamo životnu sredinu. Možete u jesen kada se završi žetva kukuruza da vidite, da gotovo cela Vojvodina iz satelita kada gledate, cela Vojvodina se crveni i rumeni ogromne količine dima izlaze i često dolazi do velikih gradova. Sa tom energetskom vrednošću može da se proizvodi električne energija, može na 350 hiljada hektara da proizvedete ogromne količine kilovata, a sve ukupno za ovo 1,7 milijardi, za nekorišćenu drvenu masu, za nekorišćene ostatke iz poljoprivrede i nekorišćeno zemljišta gubite energetsku vrednost, odnosno gubimo energetsku vrednost. Kada bi to pretvorili u električnu energiju, to bi bilo negde megavata koliko daje od 175 megavata bi to bilo električne energije koliko daje malo više nego što daje TNT u Obrenovcu, TE Nikola Tesla, a ona daje ukupno 1700 megavata. Znači, gubimo jednu termoelektranu koja se snabdeva ugljem i još više ugrožavamo životnu sredinu time što ne koristimo to dovoljno. Ja često kažem da smo u suštini mi bogati siromasi, da ne umemo da iskoristimo ono što koriste, recimo u Nemačkoj i tako dalje. Zamislite da na ovih 350 hiljada hektara zasadimo miskantus, da od toga pravimo biomasu, da od toga pravimo energiju. Dame i gospodo, sve to poljoprivredi koja kao zagađivač životne sredine se vrati kroz poplave, vrati se kroz suše i oluje, dakle, ne želi priroda da nam se osveti, već je to posledica onoga što ljudi učine prirodi. Na kraju jedna poslovica, mislim da je to rekao indijanski poglavica, a ja ću dodati da jedan narod ne čini samo sadašnja generacija već i prošle i buduće, i sa tim u vezi ću citirati njega pa kaže da mi zemlju i prirodu nismo samo nasledili od svojih predaka, dedova i pradedova već smo ih pozajmili od budućih potomaka. Zato smo u obavezi da im zemlju i prirodu ostavimo u boljem stanju nego što smo zatekli. Hvala vam.
Zahvaljujem. Preostalo vreme poslaničke grupe je 18 minuta. Reč ima narodna poslanica, Jasmina Karanac. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Koleginice i kolege, mi ovde već puna dva dana raspravljamo o ovom zakonu i ako je suditi prema izlaganjima narodnih poslanika koji su svako na svoj način ukazali na probleme životne sredine i izneli viđenje rešenja ekoloških problema i ako je suditi po tome što je ova Vlada, ovaj zakon uputila Narodnoj skupštini na usvajanje i na razmatranje, onda se slobodno može reći da je zaštita životne sredine visoko na listi prioriteta ove vlasti. Ministarka ja se nadam da ćete vi prihvatiti sugestije koje ste ovde čuli, doduše bilo ih je mnogo i na razne teme, ali smatram da ćete u vašem mandatu imati snage da se suočite i da uđete u rešavanje tih problema. Ono što ja smatram i apelujem je da se odmah nakon ovog usvajanja krene, usvajanja ovog zakona krene u njegovu primenu. Upravo amandman koji je podnela grupa narodnih poslanika okupljenih uz Zelenu poslaničku grupu odnosi se na realizaciju programa ovog zakona to jest na realizaciju programa prilagođavanja, to je član 15. i ovo je samo jedan tehnički amandman. U Predlogu zakona stajalo je da organi i organizacije nadležni za sprovođenje mera prilagođavanja dužni su da dostavljaju ministarstvu izveštaj o sprovedenim merama prilagođavanja kao i pojmove kao što su: poplave, ekstremne temperature, suše i drugo i njihovim posledicama. Međutim, izostavljeno je, odnosno nije dovoljno jasno da li autonomne pokrajine i lokalne samouprave treba da izveštavaju. Mi smo amandmanom predložili da se uključe i pojmovi: autonomne pokrajine i lokalne samouprave što ste vi prihvatili i smatram da je to dobro, što će ove izmene postati sastavni deo zakona koji ćemo mi, nadam se, uskoro i usvojiti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Bosiljka Srdić.
Hvala, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice, govoriću o amandmanu na član 15. – realizacija programa prilagođavanja. Iz postojećeg člana nije dovoljno jasno da AP i lokalne samouprave treba da izveštavaju o realizaciji programa. Takođe, stiče se utisak da je potrebno izveštaj o sprovođenju mera adaptacije dostaviti do 15. marta u prvoj godini nakon usvajanja programa, a što praktično nije ostvarljivo. Iz tog razloga ovaj amandman predlaže da to izveštavanje bude prvi put dve godine nakon uvođenja programa. Zakon o klimatskim promenama treba da doprinese uspostavljanju sistema za ublažavanje tih promena, a sa druge strane ono što je bitno i u duhu ovog amandmana prilagođavanje na već izmenjene klimatske promene. Štete u Srbiji mere si milijardama evra, a činjenica je da naša ekonomija raste, ali važno je da se novac iz budžeta ne troši na posledice, već na prevenciju, a ona je u ekologiji i u zdravstvu. Zahvaljujući podacima za srednje mesečne temperature i padavina sa meteoroloških stanica dobijaju se rezultati koji pokazuju tempo kojim se klima u našoj zemlji menja. Ono što nam ova merenja govore da je temperatura u poslednjih 30 godina porasla za dva stepena na teritoriji cele Srbije. Promena klime ne ogleda se samo u promeni temperature, već i padavina, a naročito u sezonskoj preraspodeli intenzitetu padavina. Poremećen režim padavina ukazuje na sve veći rizik od poplava tokom prolećnih i jesenjih meseci i sve veći rizik suša tokom leta. Sigurno svi pamtimo katastrofalne poplave 2014. godine, u Beogradu 2019. godine, a u gradu iz koga dolazim, u Kikindi, sve je češće da su pojedini delovi grada poplavljeni, kuće, infrastruktura svakako oštećene, a usevi uništeni. Odvodi nisu dizajnirani da prime toliko kiše, ali nisu ni održavani. Cela infrastruktura rađena je u periodu kada su bili drugi klimatski uslovi, a sada su u potpunosti promenjeni i to svakako o tome moramo voditi računa. Ovo povećanje temperature, poremećen režim padavina možda nekome i ne izgleda tako strašno, ali sigurno za sobom nosi posledice koje mogu biti veoma ozbiljne, a one su veća učestalost i dužina trajanja toplih dana i sušnog perioda, povećanje rizika od poplava, češći šumski požari, smanjen prinos poljoprivrednih proizvoda, a svakako i kvalitet, a ne smemo zaboraviti da je poljoprivreda još uvek fabrika pod nebom. Pogoršan kvalitet pijaće vode svakako i vazduha, a takođe imamo i povećanje električne energije tokom letnjeg perioda i nažalost sve to utiče i dovodi veliki rizik po zdravlje ljudi. Jedan od izlaza, a koji bih istakla, je svakako pošumljavanje, kao najjednostavniji i najjeftiniji način borbe protiv klimatskih promena. Sa ponosom mogu istaći da je u mojoj Kikindi od novembra 2019. do januara 2020. godine posađeno 34 hiljade stabala, odnosno od 2014. godina kad je Srpska napredna stranka došla na vlast, pa do 2020. godine, teritorija grada je bogatija za oko 95.000 stabala. Tu svakako nećemo stati, dalje ćemo nastaviti sa pošumljavanjem, odnosno stvaranjem zelenih oaza i vetro-parkova što je za Vojvodinu, Banat veoma bitno. Ovo će unaprediti kvalitet vazduha i to će svakako imati i pozitivno uticati na zdravlje ljudi. Reč je o veoma važnom zakonu i ja bih rekla o krovnom zakonu koji zahteva usaglašavanje sa svim ostalim sektorima, resorima u Vladi i koliko imam informaciju to je učinjeno i svakako ću i za ovaj važan zakon i amandmane koji će dopuniti zakon danas u satu za glasanje glasati za ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski, prof. dr Ljubiša Stojimirović, Arpad Fremond, Jasmina Karanac, Branimir Jovanović, Gojko Palalić, Tijana Davidovac, Marko Parezanović, Milija Miletić, Bratimir Vasiljević, Petar Vesović, Marija Jevđić, Boris Bursać, Bosiljka Srdić, dr Vesna Ivković, Sanja Jefić Branković, Nataša Jovanović, Bojan Torbica, Milan Urošević, Samira Ćosović, Nevena Vejinović, Vladimir Grahovac, Tomislav Janković i Vesna Krišanov. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. U ime predlagača reč ima narodna poslanica Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući, kolega Orliću. U skladu sa obavezama koje proizilaze iz konvencije Ministarstvo za zaštitu životne sredine priprema Dvogodišnji izveštaj i Izveštaj Republike Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime. S obzirom da je prema pravilima Sporazuma iz Pariza dvogodišnji ažurirani izveštaj počevši od 2021. godine, postaje samo dvogodišnji izveštaj, mi smo predložili da se zbog toga u članu 65. amandmanom izbriše reč „ažurirani“, jer ukoliko ostavimo stari naziv, znači, Dvogodišnji ažurirani izveštaj, to bi moglo da izazove dosta proceduralnih problema u kasnijoj fazi kada se ovakvi dokumenti sa novim nazivom budu dostavljani na usvajanje. Mislim da je cilj ovog amandmana postignut, jer je reč o potrebi da se ukaže na periodičnost podnošenja izveštaja, a ne na naziv, što je Vlada i prihvatila. Ja koristim priliku da kolege narodne poslanike i narodne poslanice pozovem da u danu za glasanje glasaju za ovaj amandman kako bi zbog ove tehničke, ali veoma važne stvari ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona o klimatskim promenama. Zahvaljujem.
Hvala, predlagačima. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem. Još jedan amandman koji smo zajedno podneli iz našeg Zelenog poslaničkog kluba, amandman tehničke prirode, ali amandman koji će omogućiti da se neke stvari lakše dešavaju. Malopre sam govorio o svim onim problemima koje smo imali i koje treba da rešimo, ali sada bih hteo da kažem nešto što je vrlo bitno, uvažena ministarka, to se tiče radioaktivnih gromobrana koje imamo u područjima na teritoriji grada Niša, opštine Aleksinac, opštine Svrljig, ima ih još dvadesetak, gde smo u prethodnom periodu više pota pokušavali da nađemo rešenja da te radioaktivne gromobrane rešimo na najbolji način. To je ostalo da rešim. Nismo uspeli to da rešimo zato što su na mestu gde su ti gromobrani postavljeni nekada bile društvene firme koje su u postupku privatizacije… Ti ljudi sada ne mogu to da plate, jer to iziskuje određena sredstva. To važi i kod nas u mojoj opštini, dakle, ja sam u Svrljigu, to važi za grad Niš, to važi za Aleksinac i ima tu još nekoliko tih gromobrana. Znam da to moramo rešiti zato što se to pitanje tiče i ekologije, zdravlja i životne sredine. Mislim da ćemo puno stvari morati da rešimo koje nisu urađene u prethodnom periodu, ali vi ste tu da zajedno sa vašim Ministarstvom, sa našom Vladom te stvari odradimo. U tome mora najveće učešće da ima i lokalne samouprave, zajedno sa svojim organima, da koordinirano radimo i da to bude rešeno za dobrobit svih naših građana koji žive u tim našim mestima, koji žele da im priroda bude što više naklonjenija, ali zato prirodu moramo da čuvamo. Malopre je gospodin Rističević rekao puno stvari što se tiče ovih vidova energije koje možemo koristiti i u poljoprivrednim usevima, biomase i svega toga. To je potrebno da se uradi. Znam da su određene indicije krenule da se rade grejanja na tzv. sečku. To su ti proizvodi iz prirode koje moramo koristiti. To je u planu i kod nas, i u mojoj opštini gde ja živim. Čuo sam da ima planova da se radi tako nešto i u Nišu, u Pirotu, u tim sredinama i mi nastojimo da to da uradimo. Na taj način štitimo prirodu i rešavamo probleme. Još jednom, ja ću kao poslanik i predsednik Ujedinjene seljačke stranke glasati za ovaj predlog zakona, za ove amandmane. Mislim da je to pozitivno. Vama želim da dam maksimalnu podršku zato što to radite uspešno i za dobrobit svih građana naše Srbije.
Hvala, gospodine Miletiću. Reč ima narodni poslanik Vuk Mirčetić. Preostalo vreme za grupu je 13 minuta. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Narodna skupština Republike Srbije gospodine Orliću, poštovana ministarko Vujović sa saradnicama, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, na današnjem dnevnom redu se nalaze amandmani na Predlog zakona o klimatskim promenama. U toku rasprave u ovih nekoliko dana kolege i koleginice su pričale o značaju donošenja ovog zakona, a mi smo jutros na sednici Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo odlučivali o podnetim amandmanima. Sama činjenica da su podneta tri amandmana govori, odnosno potvrđuje važnost donošenja ovog zakona. Ministarka Vujović je jutros pričala i u prethodim danima o Zakonu o klimatskim promenama koji se najavljuje duže od tri godine, od kada je pripremljen i prvi nacrt uz podršku EU. Promene klime i zaštita životne sredine su globalne teme i mi se, hteli to ili ne, sa time već suočavamo i osećamo određene posledice. Vlada Republike Srbije, podnošenjem ovog predloga zakona, pokazuje da su oblasti životne sredine i klimatskih promena postavljene visoko na lestvici prioriteta. Vi ste, ministarko Vujović, kao resorni ministar, zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i Vladom Republike Srbije, pokazali da ovu državu vodite savesno i odgovorno, jer je Srbija snažno opredeljena da svoj budući privredni rast i razvoj bazira na inovacijama, zelenoj energiji i otvaranju novih zelenih radnih mesta. Sam predsednik Aleksandar Vučić je prilikom obeležavanja pogroma na KiM rekao, ja ću citirati, s obzirom na to da je to izuzetno važno da kažemo: „Srbija više nije slaba, niti zemlja gubitnika, zemlja je koja ne preti, ali ne zaboravlja, spremna na razgovore, ali ne i na poniženje, hoće saradnju i kompromis, ali ne i konačna rešenja u kojima nema ni Srbije, ni njenog naroda“. Iz ove izjave se vidi jasna opredeljenost Srbije da štite svoje interese i da napreduje. Građanima Republike Srbije je jasno da Srbija napreduje, ali smatram da apsolutno nikome nije jasno zašto pojedinci bez apsolutno ikakvog osnova prete i šire neistine o poslanicima poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, kao npr. dr Vladimiru Orliću, dr Aleksandru Martinoviću, Sandri Božić, Milenku Jovanovu i drugima, da ne nabrajam sada sve, ali i Vladanki Malović, ali i o vama, ministarko Vujović. Oni pokušavaju da određenim neozbiljnim izjavama obesmisle borbu svih nas za bolju budućnost Srbije, i to je u redu. U redu je i naka pričaju, jer to što govore govori najviše o njima. Meni lično smeta, a verujem i svakome od nas nasilno ponašanje i vandalizam. Kao što je i ministarka Vujović naglasila da je ljudski faktor taj koji utiče na klimatske promene i životnu sredinu, isto tako ljudski faktor je taj koji može da radi, i radi, na urušavanju sistema institucija. U vezi sa tim smatram da je izuzetno važno da pomenem ono što su mi iz Gradske opštine Voždovac, inače opštine iz koje ja dolazim, poslali. Informacija je sledeća, ja ću pokazati fotografije i molim režiju da mi pomogne da građani budu upoznati sa fotografijama. Jutros su određena lica razbila, ponovo razbila, stakla na prostorijama MZ „Tešića kupatilo“. Ovo nije samo huliganski postupak koji je usmeren ka državnim institucijama. Evo, ovde vidimo i razbijen prozor. To je postupak koji je usmeren i prema građanima Republike Srbije, s obzirom na to da se upravo u prostorijama ove mesne zajednice socijalno ugroženima dele besplatni obroci. Rekao sam već, ovo je drugi put u mesec dana da se tako nešto dešava i pohvalio bih MUP koje je u najkraćem mogućem roku postupilo po zahtevu i uputilo patrolu koja je i sprovela uviđaj. Lično smatram da pretnje i napadi ne smeju da uplaše bilo koga od nas i da moramo da nastavimo da se borimo za bolju budućnost građana Republike Srbije, jer smo upravo većinom glasova građana Republike Srbije i dobili poverenje da danas zastupamo njihove interese. Baš zbog toga puna podrška i vama, ministarka, i predsedniku Aleksandru Vučiću i Vladi i svim kolegama narodnim poslanicima i narodnim poslanicama koji su u prethodnom periodu bili na meti određenih medija i pojedinaca koji Srbiji očigledno ne žele dobro. U danu za glasanje podržaću i Predlog zakona o klimatskim promenama, ali i podnete amandmane i ujedno pozivam koleginice i kolege narodne poslanike da učine isto, jer smatram da ćemo time dodatno doprineti stvaranju povoljnijih uslova za ostvarivanje privrednog rasta Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala. Preostalo vreme poslaničke grupe je sedam minuta. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo poslanici, pre svega, uvažena ministarko, vi ste više uradili za ovih par meseci, nego što su gospoda od 2000. do 2020. godine, znači svi ministri, a to je istina. Pa, vi ste za par meseci, pre svega, očistili ono ruglo od deponije u Prijepolju. Meni nije bilo samo jasno kako je neko mogao ko živi tamo da trpi to? Par kilometara odatle je manastir Mileševa sa najlepšom freskom na svetu, koja je zaštićena UNESKO-om i hvala vam na tome, jer ja često svraćam u taj manastir. Zatim, radite na proširivanju Regionalnog centra za reciklažu u Užicu. Takođe, gradi se transfer stanica u Novoj Varoši i samo tako nastavite. Vas čeka enormno veliki posao. Nažalost, izgleda da, građani Srbije, ne vole svi ovu našu prelepu domovinu, pa bacaju gde god ko šta može i koliko može. Imate tri i po hiljade smetlišta i vi ćete to, sigurna sam, u narednom periodu i otkloniti, očistiti to đubre, a Vlada Republike Srbije ima da čisti neko drugo đubre - kriminal, lopovluk, spinovanja. Svaki dan imamo nove spinove. Pre svega, kaže gospodin Đilas da Republika Srbija i njen javni dug u ovom momentu iznosi 54 milijarde evra. Molim? Kojih 54 milijarde? Spin da bi sakrio svoje lopovluke, a o njima ćemo posle. Dugujemo 23 milijarde evra. Dalje, kaže da Narodnoj Republici Kini Republika Srbija duguje 11 milijardi evra. Kako ga nije sramota? Zaboravio je jedan zarez - 1,1 milijarda itd. Nego, da vidimo mi za ovu najnoviju njegovu muljažu. Meni baš nije jasno ko je koga, šta je ovde ko kome radio, koliko je para dao, ali da vidimo. Idemo redom. Dragan Đilas je svoju "Dajrekt mediju", prvo, prodao firmi "CEE medija", izvesnom Bugarinu Krešimiru Gergovu, koji među nama uopšte nije poznat u tim krugovima u biznisu, kome je Dragan Šolak pozajmio 17,7 miliona evra, a Dragan Đilas kaže da nema nikakve veze sa Draganom Šolakom, niti da je ikada imao, niti u biznisu, niti bilo kako. Dobro, onda idemo dalje. Gospodin Bugarin Gergov i njegova firma besplatno ustupaju firmu Draganu Đilasu da bi Dragan Đilas prodao firmu Draganu Šolaku za 52 miliona evra. Ma, ajte, molim vas, ko je ovde lud? Ovo je klasična muljaža. Šta je poneta? Pa, da se ne bi platio porez u Srbiji. Od kako je na vlasti bio Dragan Đilas, bio, ne ponovilo se, njegovo vladanje bilo je osam godina i za tih osam godina se obogatio hiljadu puta. Znači, imao je oko 70-ak hiljada evra, a sada ima preko 700 hiljada. Pardon, to je bilo do juče. Istraživačko novinarstvo je utvrdilo svojim istraživanjem da su nađene neke nove firme njegove po svetu, pa između ostalog u Luksemburgu, Švajcarskoj, Holandiji, Mauricijusu i još na 17 destinacija po čitavom svetu, da je konto koji se vodi u Švajcarskoj na brata Gojka, iznosi oko 700 miliona evra, a da je na Mauricijusu taj konto 5.741.025 evra. Da li je moguće? Pa, kako to? Dakle, 619 miliona plus ovo, plus 17 destinacija u svetu. Au, ja mislim da će on biti definitivno najbogatiji Srbin. Bio je valjda na trećem mestu. Sad će biti ubedljivo prvi. Idemo dalje. Đilas je zadužio i sopstvenu stranku, sećate se, otkupio je dug za 49 miliona dinara, u stvari, otkupio za 38 miliona dinara, sve ostatak, ono digao je 18% kamata, pa, izvolite, devastirao DS, a njegov kum Marko Bastać, sećate se njega, onaj koji je davio za novac sopstvenog kuma, njihov bog je, šta? Pare. Bilo, ne povratilo se. Gospođo Vujović, sa zadovoljstvom ćemo vas podržati i sigurna sam da ćemo u danu za glasanje svi glasati za ovaj odličan zakon, a vama puno sreće u daljem radu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Jelena Obradović.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarka sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, dragi građani Srbije, svedoci smo da u poslednjih 200 godina industrija u svetu rapidno raste i razvija se. Ona kao svoj resurs i energent koristi upravo fosilna goriva, odnosno naftu i njene derivate. Sagorevanje ovih derivata ima za posledicu emisiju gasova koji u našoj atmosferi izazivaju efekat staklene bašte, odnosno globalno zagrevanje planete, a samim tim, i nesumnjivo, klimatske promene, čiji smo svedoci i mi sami poslednjih decenija u čitavoj našoj zemlji. Ne samo da nas je EU obavezala da donosimo ovakve zakone, niti Sporazum u Parizu, niti Okvirna konvencija EU, svakako da je obaveza nas samih da ovakve zakone donosimo ne samo da bismo sačuvali životnu sredinu za zdravu budućnost naše dece, već upravo da bismo disali svežiji i zdraviji vazduh u našoj zemlji. Ovim zakonom smo se obavezali da ćemo pratiti monitoring gasova, kao što su ugljendioksid, kao što su metan, azotsuboksid, kao što su perfluorougljenici, sumpor heksafluorid, azottriflorid, kao u flouorougljovodonici. Ovi gasovi nesumnjivo daju štetan efekat klimatskim promenama, a ja ću vam na primeru svoje opštine Knić, predstaviti kako te klimatske promene zapravo deluju kod nas. Podsetiću vas, kolege narodni poslanici, na 2018. godinu, kada upravo zbog klimatskih promena i ogromnih bujičnih poplava, kojima su bile pogođene i opština Knić, Kraljevo, opština Lučani i Trstenik, ogromne su štete napravljene na ovoj teritoriji, ne samo po zdravlje ljudi, već i u poljoprivredi, šumarstvu, vodoprivredi. Trećina teritorije opštine Knić je upravo bila pod vodom, a ogroman mulj na našim poljoprivrednim njivama i zemljištu, ogromna količina kamena koje je bujica nosila, uništeni putevi, atarski putevi, uništeni mostovi, iseljavanje stanovništva, iseljavanje stoke, fekalije po našim ulicama, u kućama i domaćinstvima, su samo jedna ružna slika koja je ostala iza svih ovih bujičnih poplava, koje su upravo posledica klimatskih promena koje trpimo kod nas. Zahvaljujući Vladi Republike Srbije, ogromnim ulaganjima, angažovanjem svim resornih ministarstava, uspeli smo za samo nekoliko godina da izgradimo preko 93 kilometara asfaltnih puteva, preko 300 kilometara atarskih puteva, da obnovimo šest mostova koji su upravo bili urušeni ovakvim razornim poplavama. Uspeli smo da uredimo korito reke Gruže, koje je nesumnjivo značajno doprinelo ovakvim posledicama. Za to je bilo potrebno preko 350 miliona dinara. Svakako da i opština Knić danas ulaže u ekologiju i zajedno sa vašim ministarstvom i Ministarstvom infrastrukture, u narednom periodu biće izgrađen prvi sistem za prečišćavanje otpadnih voda, kao i 36 kilometara kanalizacione mreže. Nije samo opština Knić u Šumadiji. U Šumadiji imamo i grad Kragujevac, koji je naš veliki industrijski centar, koji je i univerzitetski centar. U Kragujevcu će biti izgrađena nova regionalna deponija. Nedavno imamo i izjave našeg gradonačelnika da će biti izgrađeno 260 kilometara kanalizacione mreže. Ono što je najvažnije, biće zamenjeni kotlovi u toplani, posle 1975. godine, kada su prvi put i napravljeni. Ta toplana je koristila ugalj, a danas će svakako koristiti gas, što će značajno smanjiti emisiju ovih gasova. Ali, da je država danas spremna svakako da ulaže regionalni ravnomerni razvoj, a pogotovo u Šumadiju i Kragujevac, govori i činjenica da nedavno u ovom gradu izgrađena su značajne fabrike, dovedeni novi investitori. Podsetiću vas da strane investicije u našoj zemlji su najveće na Zapadnom Balkanu. Izgrađene su značajne fabrike, svakako putevi, železnice. Izgrađena je i rekonstruiše se, u toku je, klinički centar koji opskrbljuje stanovništvo od Kragujevca pa do Pazara i Tutina. Ali, ono što je svakako najvažnije, ovaj grad je dugo godina nosio epitet doline gladi. Međutim, sliku koju danas šaljemo je jedna sasvim druga slika. Svakako da borba Aleksandra Vučića i SNS ne samo protiv mafije, korupcije, svih pošasti koja nas je zadesila, Kovida 19, ali upravo borba da izgradimo infrastrukturu, da povratimo život u našu Šumadiju, a i svakako donošenjem ovakvih zakona ne samo unapredimo životnu sredinu, već sve lepote naše Šumadije koju nam je Bog dao i zelenila sačuvamo za buduće generacije i pokolenja. Hvala. Živela Šumadija, živela Srbija.
Hvala vama. Poslaničkoj grupi Aleksandar Vučić – za našu decu preostalo je samo još vreme ovlašćenog predstavnika, što je gospođa Beloica, koja želi reč. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predstavnici Vlade, poštovani građani Srbije, danas kao ovlašćeni predstavnik za poslaničku grupu SNS imam priliku da zaključim ovu raspravu, a naravno, ne mogu da se ne osvrnem i na dnevno-političke aktivnosti koje smo danas imali prilike da vidimo. Imali smo priliku da čujemo jednu zaista plodonosnu raspravu o Zakonu o klimatskim promenama. Svakako da ću ja, zajedno sa svojom poslaničkom grupom, prihvatiti ovaj zakon, a apelujem takođe i na svoje ostale cenjene kolege da to isto učine. Zakon o klimatskim promenama, kao što sam pre dva dana istakla, jedan je od najvažnijih zakona koje smo doneli u proteklom periodu i svakako da ćemo sa zadovoljstvom prihvatiti sve ono što dovodi do poboljšanja životne sredine. Naravno, taj zakon dovodi do smanjenja udela gasova sa efektom staklene bašte do onog nivoa koji sa aspekta struke ne dovodi do klimatskih promena. Razlog zašto je Zakon o klimatskim promenama od izuzetno velike važnosti jeste što generalno dolazi do rasta prosečne temperature ne samo na nivou Srbije, već i na globalnom nivou, tako da, ja sam već to istakla, da postoji jedno istraživanje koje posmatra prosečne temperature od 1998. do 2017. godine i koje govori o tome da je prosečna temperatura na teritoriji Republike Srbije porasla od 0,5 do 1,5 stepena celzijusa, u zavisnosti od toga koji deo Republike Srbije da posmatramo. Antropogene aktivnosti, odnosno svakodnevne aktivnosti čoveka svakako dovode do određenih klimatskih promena, dovode do promena količine padavina, do poplava, suša, šumskih požara, što uništava poljoprivredna gazdinstva, što uništava šumske eko sisteme, što je, naravno, pogubno kada govorimo o samom ekonomskom rastu i o BDP-u naše zemlje. Svedoci smo da poljoprivreda, kao jedna od najvažnijih grana privrede u Republici Srbiji, ima veoma veliki udeo u strukturi BDP. Još jednom bih iskoristila priliku da podvučem da je glavni cilj ovog zakona, pored smanjenja količine gasova sa efektom staklene bašte odnosno GHG gasova, svakako približavanje i međunarodnoj zajednici, odnosno pravnim tekovinama EU, jer nam na putu ka EU, što je naš strateški cilj, svakako stoji Poglavlje 27, koje se zapravo bavi zaštitom životne sredine. Naravno da je zakon o kome ćemo se danas izjasniti od velike važnosti, ali ne mogu a da se ne osvrnem na sve ono što se danas dešavalo na jednoj nemuštoj konferenciji za novinare, složićete se svi sa mnom. Imali smo priliku da ovih dana slušamo o tome gde se krije novac građana Republike Srbije. Poštovani građani i građanke Republike Srbije, imali smo priliku da čujemo gde je zapravo novac koji je godinama pljačkan od strane bivšeg režima. Podsetiću vas, cenjene kolege i koleginice, pre samo nekoliko godina na vlasti su bili ljudi koji nisu mogli da obezbede ni osnovne egzistencijalne uslove za naše građane, a kamoli da vode računa o zaštiti životne sredine. Oni su vodili računa isključivo o tome kako da sprovode sumnjive privatizacije, kako da sprovode raznorazne malverzacije i na taj način da pune svoje bankovne račune. Pa, evo, danima se suočavamo sa raznoraznim informacijama o tome da se novac zapravo nalazi na Mauricijusu, da se nalazi u Švajcarskoj, a dobijamo i nove informacije da postoje i dodatni tajni računi u Hong Kongu, verovali ili ne. Moje pitanje kao prosečnog građanina Republike Srbije je – čiji je novac koji se krije na ovim tajnim računima? Da li je to novac građana Republike Srbije i ako nije, što smo imali prilike i danas da čujemo na toj jednoj nemuštoj konferenciji, šta je to što krijete onda od građana Republike Srbije? Sa ovog mesta želim da poručim u ime svoje poslaničke grupe i u svoje lično ime da nas nećete uplašiti nikakvim pretnjama, ni nama lično, niti novinarima. Jer, mi smo ti koji ovde, u ovom visokom domu, zastupamo građane Republike Srbije, one iste građane koji su nam na proteklim izborima dali podršku, dakle preko 60% građana dalo je podršku SNS na onim istim izborima na koje bivši režim nije smogao snage ni da izađe, jer se bojao potpuno debakla. Mislim da je konferencija za novinare koju smo danas imali prilike da čujemo zaista otkrila mnogo više informacija nego što smo zapravo i mi sami imali i čini mi se da je potrebna eventualno još jedna dodatna konferencija i da će sve biti potpuno jasno kao dan. Ovim putem želim da apelujem na istražne organe da definišu čiji je to novac, koji su tokovi tog novca i na koji način je novac dospeo na raznorazne egzotične destinacije svuda širom sveta. Javnost svakako to zaslužuje da zna. Nikada nam nećete zabraniti da se borimo za istinu, da se borimo za pravdu, da se borimo za politiku u koju verujemo i nećete nas pokolebati da u Srbiji stvaramo bolju i lepšu budućnost za našu decu. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić. Preostalo vreme poslaničke grupe je tri minuta.
Potrudiću se da ne iskoristim ni ta tri minuta, ali samo kratko, za kraj, prosto sa vama moram da podelim jedno iskustvo od poslednjeg vikenda. Ja se danas nisam javljao za reč. Moje kolege iz poslaničke grupe Jedinstvene Srbije su bile vrlo jasne i rekle su da ćemo da podržimo ovaj zakon. Naravno, ministarki čestitam na angažovanju koje je pokazala i ne sumnjam da će ona tim tempom da nastavi i do kraja ovog mandata. U nedelju sam imao priliku, a opet vezano je za ovu temu, da čistim jednu reku, malu reku, može da se kaže više jedan potočić. Posle jedno četiri i po sata ozbiljnog rada video sam da se bavim Sizifovim poslom, jer, koliko god sam ja vadio iz te reke, voda koja je dolazila i donosila uvodno smeće, uvek je bilo više smeća nego što sam uspeo da izvadim iz reke. I onda tako revoltiran, okrenem predsednika Skupštine, koalicionog partnera iz SNS i ja mu kažem – Prijatelju, mi moramo da nađemo neko rešenje i neku odluku kako da se borimo protiv ovoga. Mi ne možemo da očekujemo podršku ni od Republike, ni od ministarstvo, zato što ovakvih potoka i reka ima nebrojeno. On kaže - kakav je predlog, šta da se uradi? Ja kažem – moramo da razmislimo o tim kaznama. On kaže – slušaj, kazne već postoje. Da li da povećamo kaznu? Da li da uvodimo komunalnu policiju? Obzirom da se moja stranka ne zalaže za komunalnu miliciju, a nažalost u Vrnjačkoj banji imamo samo dva komunalna inspektora koji su nedovoljni da pokriju ceo teren, mi smo našli jedno kompromisno rešenje, a otprilike glasi ovako – da nađemo mehanizam i način da svakog onog ko prijavi osobu koja baca smeće nagradimo za jednu takvu prijavu. Raspitao sam se, u Evropi postoji takav sličan mehanizam i dao je odlične rezultate. Najbolji predlog koji sam danas čuo ovde od kolega je da moramo što više da radimo na edukaciji mladih ljudi, zato što bukvalno ekologija je čista svest i preslikana svest društva u kome živimo. Zato moramo svi zajedno da se izborimo, ne samo čišćenjem i sađenjem, nego prosto edukacijom nekih novih generacija, a naravno i sa sličnim idejama o kojima sam sada pričao. Hvala vam.
Hvala, gospodine Vujiću. Pošto se više niko ne javlja za reč, završili smo pretres o svim amandmanima, te zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Zahvaljujem se ministarki i njenom timu na odličnom poslu ovih dana. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona. Dame i gospodo narodni poslanici, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak, 18. mart 2021. godine, sa početkom u 17 časova i 15 minuta kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Hvala svima.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 172 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda. Pre prelaska na glasanje, podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, a s obzirom na to da su podneti amandmani postali sastavni deo Predloga zakona, Narodna skupština će odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o klimatskim promenama, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno 179, za – 175, nije glasalo - četvoro. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o klimatskim promenama. Druga tačka dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o Programu zvanične statistike u periodu od 2021. do 2025. godine, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno – 179, za – 178, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog odluke. Treća tačka dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, vrši izborne nadležnosti. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koje je podneo predsednik Narodne skupštine, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno – 180, za – 180. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Četvrta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, sa ispravkom, koju je podnela Poslanička grupa „Aleksandar Vučić – Za našu decu“, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno – 180, za – 179, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Peta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koju je podnela Poslanička grupa Socijalistička partija Srbije, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno – 180, za – 177, nije glasalo – troje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Šesta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podnela Poslanička grupa „Stranka pravde i poverenja – Ujedinjena seljačka stranka“, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Ukupno – 180, za – 177, nije glasalo – troje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Dame i gospodo narodni poslanici, pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika zaključujem Treću sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Takođe, samo da vas obavestim i da vas podsetim da sam sazvao sledeću sednicu za utorak, 23. mart, sa četiri tačke dnevnog reda. Prva tačka je Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu (Projekat izgradnje širokopojasne komunikacione infrastrukture u ruralnim predelima) između Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, druga tačka je Predlog zakona o potvrđivanju Odluke Zajedničkog komiteta, vezano za uspostavljanje Zajedničkog evropskog vazduhoplovnog područja, treća tačka je Predlog odluke o izboru zamenika Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti i četvrta Predlog odluke o izboru sudije koji se prvi put bira na sudijsku funkciju. Hvala svima na prisustvu i učešću u radu sednice.