Poštovane dame i gospodo, poštovani narodni poslanici, poštovani ministri, vaše Ekselencije, gospodine Devenport, otvaram Petu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Ovu posebnu sednicu sazvala sam da bi se Narodnoj skupštini obratio komesar Evropske unije za susedsku politiku i pregovore o proširenju, gospodin Johanes Han. Čast mi je da, u ime narodnih poslanika i u svoje ime, pozdravim gospodina Johanesa Hana, kao i članove delegacije Evropske unije koji prisustvuju ovoj sednici. Sada molim gospodina Johanesa Hana da uzme reč i da nam se obrati.
Predsedniče Vlade, predsednice Skupštine, poštovani poslanici, velika mi je čast što imam priliku da se obratim parlamentu Srbije. Još jednom, zapravo, kao na pozornici, moramo povremeno da ponovimo tekst. Poštovana predsednice, ministri i ambasadori, dame i gospodo,pre svega, želim da se zahvalim na tome što ste mi upriličili dobrodošlicu aplauzom. Obično dobijem aplauz pošto odlazim iz parlamenta. Pošto sam dobio aplauz na samom početku, želim da vam se zahvalim na tom malom simbolu. Biti ovde nije slučajno u ovom trenutku, zato što će narednog ponedeljka Evropska unija i Srbija otvoriti prva dva pregovaračka poglavlja, Poglavlje 32, Poglavlje 35 i Poglavlje 32. Poglavlje 32 je o finansijskoj kontroli, a Poglavlje 35 odnosi se na normalizaciju odnosa Beograda i Prištine. Međuvladina konferencija 14. decembra obeležiće početak suštinskog dela procesa pristupanja i našeg procesa pridruživanja, što je konačni cilj, i na taj način ideja o izgledima Srbije da pristupi evropskoj porodici više neće biti samo ideja, već jedan konkretan i ostvariv cilj. To je rezultat, dame i gospodo, poštovani poslanici, rezultat naših zajedničkih napora i vaše i naše snažne posvećenosti. Kao što je i u Izveštaju Komisije od 10. novembra ocenjeno, Srbija je ostvarila veliki uspeh na svom putu ka Evropskoj uniji. Dozvolite mi da istaknem intenzivan rad na okončanju akcionih planova o vladavini prava, o ključnim sporazumima sa Kosovom, kao i važne korake preduzete u cilju unapređenja regionalnih veza i jačanja odnosa sa zemljama u susedstvu. Vlada Srbije je nastavila i sa ambicioznim privrednim i strukturnim reformama, koje će, uveren sam, doprineti stvaranju povoljnijeg poslovnog okruženja, obnoviti rast, unaprediti konkurentnost i stvoriti nova radna mesta. Prvi ohrabrujući rezultati već se mogu videti. Impresioniran sam i pozitivnim i humanim načinom na koji su Srbija i njeni građani postupali sa nezabeleženim brojem izbeglica i migranata, koji su pod teškim okolnostima pristizali u ovu zemlju. To veoma cenimo, kako države članice i EU, i pružaćemo podršku Srbiji u suočavanju sa ovim izazovom, kao što smo činili nakon poplava prošle godine. Sve gore pomenuto zahteva hrabrost i napor i pokazuje koliko je Srbija sposobna i spremna da ostvari rezultate. Sa naše strane, takođe, smo marljivo radili kako bi podržali i motivisali Srbiju da teži svom strateškom cilju, članstvu u EU. Sećam se svoje prve posete Srbiji. To je bilo pre godinu dana u svojstvu komesara za pregovore o proširenju. Tom prilikom sam istakao koliko sam posvećen evropskom putu Srbije i ozbiljno sam to mislio. Predstojeća međuvladina konferencija pokazaće da EU ispunjava svoje obaveze onda kada zemlje ostvare potreban napredak. Trebalo bi sada iskoristiti ovaj povoljan trenutak. Decembar 14. označiće početak jednog procesa i uveren sam da će se ovi procesi nastaviti, a istovremeno omogućiti temeljno sprovođenje neophodnih reformi. Ono što je sada potrebno jeste potvrđivanje preuzetih obaveza i odlučan nastavak reformi, posebno u oblasti pravosuđa, borbe protiv korupcije, slobode izražavanja koja je sa stanovišta EU neprikosnovena i od suštinskog značaja EU. Takođe, neophodne su reforme u javnoj upravi, potrebna je borba protiv diskriminacije i ekonomski razvoj i reforme. Jednako je važan i dalji napredak u normalizaciji odnosa sa Kosovom, koji je ključan za dalji napredak u pristupnim pregovorima. Srbiji su potrebne ove reforme, ne zbog EU, već zato što one mogu modernizovati Srbiju i doneti korist njenim građanima. Srpska administracija biće efikasnija, građani Srbije imaće pristup boljim javnim uslugama, njihova deca boljem obrazovanju i boljoj zdravstvenoj zaštiti, privreda će rasti tako što će poslovni sektor odlučno nastaviti da se razvija u povoljnijem okruženju u kojem su pravila transparentna i gde nema prostora za korupciju. Poštovani poslanici, države članice trenutno procenjuju pripremljenost Srbije u svim oblastima koje su obuhvaćene pravnim tekovinama EU. U svim tim oblastima znam da možemo računati na Srbiju i da će Srbija i njena Vlada ostvariti održivi napredak u svim oblastima. Parlament Srbije je ključni činilac u ovom procesu. Ovo je mesto gde se konsenzus o najvažnijim pitanjima procesa evropskih integracija ostvaruje i dalje gradi. Moram posebno istaći značaj postizanja širokog partijskog i javnog konsenzusa o narednim koracima u procesu evropskih integracija. Na taj način će se obezbediti trajne reforme. Ovaj parlament je institucija koja obezbeđuje i visok stepen usaglašenosti sa pravnim tekovinama EU. Znam da ste tokom proteklih godinu dana primili impresivan broj zakonskih predloga i da mnogi tek pristižu, što znači da nećete biti besposleni. Pred vama je još dosta toga što je potrebno uraditi, ali biće važno opredeliti dovoljno vremena za sve pripremne radnje, posebno konsultacije sa drugim činiocima, međunarodnim partnerima i naravno komisijom. Ova skupština je forum u kojem se reforme razmatraju, preispituju, diskutuju, ali na kraju donose i odluke. U tom smislu, hitan postupak bi trebalo koristiti samo u zaista hitnim slučajevima i u potpuno opravdanim izuzecima. To je od suštinskog značaja za obezbeđenje poštovanja prema vladavini prava i sve ukupno inkluzivnost procesa pristupanja. Parlament Srbije bi trebalo da ima glavnu ulogu u nadzoru izvršne vlasti i da nadgleda delotvorno sprovođenje reformi na terenu u bliskoj saradnji sa nezavisnim regulatornim telima. Takođe, dužni ste i da široj javnosti objasnite ovaj proces, proces evropskih integracija više se konkretizuje za sve u Srbiji. Ne predstavlja realnost samo za administraciju, civilno društvo, poslovne ljude, studente, istraživače, postaje realnost i za društvo u celini i sve građane u Srbiji, pošto ove reforme zadiru u sve veći broj različitih sektora i utiču na brojne aspekte svakodnevnog života. Još jedno pitanje koje je od izuzetnog značaja je regionalna saradnja i dobri odnosi sa susedima. U tom smislu želim da konstatujem konstruktivnu posvećenost koju Srbija pokazuje. Proces proširenja trebalo bi da ovom regionu pruža uporište sigurnosti za izgradnju dalje stabilnosti. Mi jednostavno ne možemo da priuštimo bilo kakvo nazadovanje u smislu osporavanja reformi ili slabljenja ili prekidanja uspostavljenih regionalnih veza. Ovim dolazim do presudnog elementa regionalne saradnje, to je program, agenda povezivanja. I izgradnja i povezivanje saobraćajne i energetske infrastrukture je u samoj biti naših napora. Bečki samit i sveukupni berlinski proces stvorili su pozitivan zamajac i pomogli zemljama u regionu da ostvare značajan napredak. Obaveze koje su Srbija i druge zemlje preuzele na samitu sada treba da se u potpunosti sprovedu. One se ne odnose samo na infrastrukturne investicije, već i na prateće mere kojima će se osloboditi njihov pun potencijal poput jednostavne procedure na graničnim prelazima, interoperabilnosti i planovi održavanja infrastrukture. Srbija je takođe jedan važan spoljno politički partner EU. Mi smo impresionirani odgovornim predsedavanjem Srbije OEBS-om tokom 2015. godine i uspešnom organizacijom prošlonedeljnog ministarskog samita ovde u Beogradu. Poštovani poslanici, mi smo izgradili uniju i nema razloga zašto ne biste aplaudirali, to je zaista veliki događaj. Moram reći da je zapravo ovaj aplauz za zaposlene koji su uradili jako puno i uložili puno napora, radili dosta vodeći računa, bio je zaista jedan veliki napor, još jedan dokaz kvaliteta vaše javne administracije. Hvala vam puno. Vratiću se na govor, poštovani poslanici, mi smo izgradili uniju koju čini 28 država članica, koja je postigla nezabeleženi stepen ekonomskih i političkih integracija, uniju koja je pre svega mesto u kojem mir i stabilnost preovladavaju, a rat je postao nezamisliv. Kako slavimo Međunarodni dan ljudskih prava, a mi to danas obeležavamo, dozvolimo da ne zaboravimo da je unija zasnovana na zajedničkim vrednostima, na demokratiji, na fundamentalnim pravima i na vladavini prava. Ali, stabilnost bilo da je politička, ekonomska ili finansijska kao koncept je jako krhke prirode. Mi smo pretrpeli najgoru finansijsku i ekonomsku krizu od Drugog svetskog rata. Naše susedstvo od Ukrajine do Sirije, preko Bliskog istoka do severne Afrike i dalje je nestabilno. Brojni izazovi su pred nama od terorizma i migracija do energetskih nestašica. U svetu u kojem sve više zavisimo jedni od drugih ovi izazovi nisu isključivo evropski. U pitanju su globalni izazovi koje moramo rešavati zajedno kao Unija i zajedno sa vama, sa Srbijom zato što je evropska Srbija deo naše zajedničke misije i ne treba sumnjati u to. Čitava Evropska unija, odnosno njene institucije i 28 država članica postojano podržavaju evropsku perspektivu Srbije. Iz tog razloga mi znatno investiramo u Srbiju. Evropska unija pruža najviše pomoći Srbiji sa oko 200 miliona evra pomoći godišnje. Ne računajući nezabeležnih 170 miliona koje je Evropa obezbedila nakon prošlogodišnjih dramatičnih poplava, kojih se još uvek jasno sećam, pružili smo i neposrednu finansijsku i humanitarnu pomoć Srbiji prilikom priliva izbeglica i blisko sarađujemo sa srpskim vlastima na srednjoročnoj i dugoročnoj pomoći. Evropska unija je i glavni partner Srbije kada je u pitanju trgovina, investicije i povoljni krediti. Mi takođe investiramo i u srpsku omladinu. Uzgred budi rečeno, najbolja investicija koje jedno društvo može da učini. Više od 1.600 srpskih studenata biće korisnici raznih programa do kraja 2015. godine. Nadam se da će se ovaj broj uvećavati u narednim godinama zato što su današnje mlade generacije upravo te koje će oblikovati sutrašnju Evropu. Pred nama je dosta posla, ali uveren sam da ćemo zajedno kao partneri i prijatelji uspeti da sprovedemo naredne korake bez teškoća i uskoro otvorimo jedno novo poglavlje u našoj zajedničkoj istoriji i uvedemo Srbiju tamo gde pripada, u evropsku porodicu. Hvala vam.
Još jednom u svoje ime, u ime poslanika Narodne skupštine Republike Srbije zahvaljujem se gospodinu Johanesu Hanu na njegovom današnjem obraćanju. Zaključujem Petu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. (Sednica je završena u 11.40 sati.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE Osma sednica Drugog redovnog zasedanja(neredigovane i neautorizovane) Narodne skupštine Republike Srbije (Treći dan rada) 01 Broj 06-2/510-5 10. decembar 2015. godine Beograd (Sednica je počela u 12.00 časova. Sednicom predsedava Maja Gojković, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Osme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 135 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 86 narodnih poslanika i da imamo uslove za dalji rad Narodne skupštine. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da počnemo da razmatramo amandmane na predloge zakona koje smo juče razmatrali u načelu. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da) Reč ima narodni poslanik Enis Imamović. Izvolite.
Hvala, uvažena predsednice. Najpre tražim objašnjenje od vas zašto u zakonskom roku nisam dobio odgovor na poslaničko pitanje koje sam postavio u vezi programa povratka i održivog opstanka Bošnjaka u Opštini Priboj. Moram da naglasim da su mi podaci koje sam zatražio u tom poslaničkom pitanju bili od krucijalne važnosti za pripremu diskusije o budžetu iza pripremu amandmana o budžetu. Kao što sam rekao, niti je Vlada ispoštovala rok od 15 dana da dostavi odgovor na to pitanje, niti je Skupština učinila nešto da natera Vladu da poštuje zakon i da poštuje rokove. Takođe nisam dobio ni obaveštenje o tome zašto se u tužilaštvu, sudu i policiji u Novom Pazaru i drugim sandžačkim gradovima i dalje prilikom zapošljavanja favorizuju kandidati srpske nacionalnosti, iako su daleko slabije ocenjeni od Bošnjaka, čime se dodatno narušava i onako neusaglašena struktura u tim institucijama i nedovoljna zastupljenost Bošnjaka u njima. Zbog toga smo mi u nekoliko proteklih godina u više navrata organizovali mirne proteste u Novom Pazaru kako bi skrenuli pažnju na to, a danas, koliko vidimo, neki su se pred izbore setili da Bošnjaci nisu dovoljno zastupljeni u tim državnim organima. To su pitanja na koja čekam odgovore, a danas tražim objašnjenje od ministra pravde Nikole Selakovića, ministra za rad Aleksandra Vulina i valjda odlazećeg ministra odbrane Bratislava Gašića, kao i načelnika Generalštaba Ljubiše Dikovića, o njihovom neprimerenom dočeku koji su organizovali haškom osuđeniku generalu Lazareviću. Vrlo je opasna poruka kada državni vrh organizuje ovako neprimeren doček za čoveka koji je pred Haškim tribunalom osuđen na 15 godina zatvora zbog zločina protiv čovečnosti, kršenja zakona i običaja ratovanja i druga nehumana dela na Kosovu 1999. godine, sa ciljem etničkog čišćenja. Uprkos tome što je general Lazarević znao za činjenje ratnih zločina od strane njegovih jedinica i od strane njegovih trupa, on ih je nedvosmisleno podržavao. Formacije pod njegovom komandom su odgovorne za masovno etničko čišćenje, mučenja, paljevine i druge zločine koji su počinjeni 1999. godine, između ostalog i u Bošnjačkoj mahali u Kosovskoj Mitrovici, a koji su vodili sistematskom čišćenju, etničkom čišćenju albanskog, bošnjačkog i drugog nesrpskog stanovništva. Upravo su oružane formacije za koje je bio odgovoran general Lazarević, 29. aprila 1999. godine, u naselju Bošnjačka mahala u Kosovskoj Mitrovici zapalile porodičnu kuću tadašnjeg saveznog poslanika dr Sulejmana Ugljanina. Imajući sve ovo u vidu, mene zanima odgovor predsednika Vlade ko je ovim ministrima odobrio ili naložio odlazak na ovaj sramni doček, da sa svojih državnih funkcija veličaju zločine i zločince? Takođe, tražim i objašnjenje od predsednika Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasima Ljajića, da objasni ko je za dovođenje ovog haškog osuđenika tražio, a ko je odobrio korišćenje vladinog aviona koji se finansira novcem svih građana, između ostalih i Bošnjaka i Albanaca? Zašto se Rasim Ljajić danas krije pred ovom sramotom? Na kraju pitam kakvu poruku Albancima i Bošnjacima šalje Vlada i njeni ministri, kada na ovakav neprimeren način dočekuje čoveka osuđenog za najteže zločine nad pripadnicima dva naroda i kako da taj narod veruje vojsci i državi čiji državni vrh dočekuje one koji su činili, odnosno odobravali zločine nad njima? (Narodni poslanici lupaju o poslaničke klupe.) To da li se ovi ministri i načelnik Generalštaba u svoje privatno vreme dive Lazareviću, pa možda čak i Ratku Mladiću i Radovanu Karadžiću, to je njihov moralni problem… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, poslaniče, prošlo je vreme. (Narodni poslanik Enis Imamović dobacuje s mesta.) To je legalno i legitimno, to smo videli u Britanskom parlamentu, a mi hoćemo da budemo kao i druge zemlje Evrope. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, uvaženi narodni predstavnici, poštovani građani Srbije, želim da postavim pitanje predsedniku Vlade o postojećem problemu koji se tiče dospelih a neizmirenih obaveza društvenih preduzeća po izvršenim presudama za potraživanja iz radnog odnosa. Naime, Vlada Republike Srbije donela je odluku o formiranju radne grupe za analizu stanja u vezi sa izvršavanjem presuda Evropskog suda za ljudska prava. Akcionim planom su, koji je usvojila radna grupa, a Vlada prihvatila Zaključkom od 14. aprila 2011. godine, predviđene odgovarajuće mere, kao i donošenje odgovarajućih zakona. Kako u Republici Srbiji ne postoje jedinstvena i relevantna evidencija izvršnih sudskih presuda za potraživanje iz radnog odnosa koja nisu izmirena, radna grupa je predložila Vladi donošenje uredbe o evidentiranju dospelih neizmirenih obaveza društvenih preduzeća po izvršenim presudama za potraživanje iz radnog odnosa, kojom bi se utvrdila ukupna obaveza, kao osnov za predlaganje propisa i za njihovo izmirenje. Predmet evidentiranja po uredbi su dospele neizmirene obaveze na dan 31. decembar 2011. godine koji ima društveno preduzeće po presudi za potraživanja iz radnog odnosa, koja je poslala izvršna do 30. juna 2011. godine, a obuhvata presuđenu glavnicu, kamatu obračunatu prema presudi i troškove postupka. Nakon izvršenog evidentiranja stalo se sa rešavanjem ovog problema sve do 25. juna 2015. godine, kada je Vlada Republike Srbije donela odluku o izmeni Odluke o obrazovanju radne grupe za pripremu propisa kojim će se urediti način regulisanja dospelih a neizmirenih obaveza društvenih preduzeća po izvršnim presudama za potraživanje iz radnog odnosa. Zadatak radne grupe je da izvrši analizu vrste dospelih neizmirenih obaveza društvenih preduzeća po izvršnim presudama zapotraživanje iz radnog odnosa, da predloži način utvrđivanja obima obaveza i moguće načine izmirenja tih obaveza i da na osnovu sačinjenih analiza i predloga dostavi i mišljenje i predloži odgovarajuće propise kojim će se urediti način regulisanja dospelih neizmirenih obaveza društvenih preduzeća po izvršnim presudama za potraživanje iz radnog odnosa. Moje pitanje je - da li je radna grupa sačinila izveštaj o svom nalazu u odnosu na zadatke koje je dobila? Pod dva, da li je Vlada Srbije razmatrala i donela odluke na osnovu izveštaja radne grupe? I pod tri, kada će radnicima biti isplaćena njihova potraživanja? Drugo pitanje se odnosi na ponavljanje pitanja koje sam postavio prošli i pretprošli i pretpretprošli, a ono se upućuje predsedniku Vlade i gospođi Zorani Mihajlović - kada će iz grada Niša, iz centra grada, biti izmeštena železnička pruga? Pošto sam dobio nemušti odgovor od ministarstva, ja sam pitanje ponovio prošli put, nikakav odgovor nisam dobio, te vas molim, gospođo predsedavajuća, da insistirate da dobijem validan odgovor. Dakle, kada će železnička pruga biti izmeštena iz grada Niša? Drugo pitanje, ako ne izmestite prugu, da li je tačna tvrdnja pojedinih funkcionera iz Srpskih železnica da će ta pruga biti privremeno elektrificirana? Molim da mi se to odgovori. Treće pitanje postavljam predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću. Pitam- kada će građani Niša, juga i jugoistoka Srbije čuti kakav je plan privrednog i ekonomskog razvoja Niša, juga i jugoistoka Srbije? Ono što ste obećavali u predizbornoj kampanji 2014. godine i 2012. godine je da će grad Niš biti grad sa novim radnim mestima, velikih bulevara, novih poslova i novih investicija. Od tada do danas, od kada ste preuzeli vlast u gradu Nišu, u gradu Nišu je za 365 privrednih društava manje nego što je bilo 2012. godine i 201 preduzetnik je manje nego što je bilo 2012. godine. Doživeli smo da nam isključuju struju zbog neplaćenih računa ulične rasvete. Doživeli smo da nemamo ko da zameni sijalice na uličnoj rasveti pa je pola grada u mraku. Doživeli smo da nam škole budu u blokadi. Doživeli smo da javna preduzeća budu u blokadi. Zato vas pitam, koji je plan razvoja grada Niša, ekonomski plan razvoja grada Niša, juga i jugoistoka Srbije? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice Narodne skupštine. Pitam Vladu Republike Srbije, pre svega resorno zadužene ministre u Vladi, gospodina Lončara - kako je moguće da smo rekli da će se rešiti problem sa listama za čekanje za narednu 2016. godinu ukoliko imamo podatak da je za RFZO u budžetu predviđeno pet milijardi manje za narednu godinu? Kako je moguće da ćemo rešiti liste za čekanje, što je možda gorući i najveći problem kada su u pitanju građani Srbije koji imaju potrebu da se leče ukoliko se razbole? Kako ćemo rešiti ukoliko se te bolnice budu samo krečile i ofarbale? Nekoliko puta smo upućivali na to da nije dovoljno samo krečiti na to da nije dovoljno samo krečiti bolnice u Srbiji. Ako ih okrečite i renovirate, to ne znači da smo rešili problem zdravstva u Srbiji, koji je gorući problem u poslednjih nekoliko decenija. Ne može se rešavati problem na način da predvidite manje subvencije za zdravstvo i pre svega kada su u pitanju i zaposleni u sektoru zdravstva, a da se pritom on odnosi na one koje čiste te bolnice i one koji čuvaju te bolnice. Ako ministarka Kori Udovički može da odgovori meni, kao narodnom poslaniku – kako je moguće da se na jedan paušalan način rešava problem viška zaposlenih u javnom sektoru, kako to gospođa ministarka Udovički često govori, na takav način da zapravo dovode u pitanje higijenske uslove u bolnicama u Srbiji? Zašto? Zato što je to veoma važna stvar. Ako Vlada Republike Srbije kaže da će rešiti problem u zdravstvu i da će građani moći da se leče, a onda kao jedinu meru predlažu krečenje bolnica, a s druge strane snižavaju higijenske uslove u tim bolnicama, građani Srbije onda nemaju čemu dobrom da se nadaju, a kamoli da misle da će liste za čekanje krajem 2016. godine nestati. Pitam zatim gospodina Vujovića – kako misli da građani Srbije prežive 2016. godinu, s obzirom da budžet koji se danas nalazi u proceduri u Skupštini i o kojem se vodi rasprava u pojedinostima ima toliko manjkavosti koje se pre svega odnose na građane koji ne mogu da dođu do posla? Nema novca za građane koji traže posao. Nema novca za prosvetne radnike, za zdravstvene radnike. Nema novca za najtalentovanije u Srbiji. Nema novca za mlade talente u Srbiji. Nema novca za stvari koje se tiču svakodnevnog života, ali sa druge strane se izdvaja 126 miliona evra za otvaranje novih 30 hiljada stranačkih radnih mesta ispred SNS. Sa druge strane, ima novca za lažne investitore, poput „Beograda na vodi“, poput najavljene investicije u Novom Sadu, poput mnogih drugih lažnih investitora i investicija koje se danas u ime Vlade Republike Srbije najavljuju građanima za 2016. godinu. Postavljamo pitanje ministru unutrašnjih poslova Republike Srbije – kakva je to sigurnost u Srbiji i na kom je nivou bezbednost građana, ukoliko znamo da Ministarstvo unutrašnjih poslova i pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova i Vojske Republike Srbije imaju toliko mizerne plate, da svoj život rizikuju za platu sa kojom ne mogu da prežive od 1. do 30. u mesecu. Ministarku poljoprivrede pitamo – kako je moguće da je poljoprivreda razvojna šansa Srbije, ukoliko imamo dan-danas protest poljoprivrednika u Srbiji, koji se smrzavaju nedeljama, dok mediji to ne objavljuju, a s druge strane imamo manje novca za poljoprivredu? S druge strane, kako je moguće da ima para za propala javna preduzeća, čiji direktori imaju nekoliko stotina hiljada dinara platu, neki i nekoliko desetina hiljada evra primanja? Ako samo znamo da je 94 miliona evra „Petrohemija“ u minusu, to prevazilazi iznos ušteda na penzijama. Kako je moguće da Vlada nema za najstarije sugrađane, a ima za svoje kadrove iz SNS? Zahvaljujem.
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik SPS narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite, gospodine Jovanoviću.
Zahvaljujem se. Moje pitanje se postavlja Ministarstvu pravde i Vladi Republike Srbije, a pitanje se nadovezuje na već ranije postavljena pitanja od strane nekoliko poslanika našeg parlamenta. Konkretno, radi se o jednoj opasnosti od revizije istorije, istorijskih činjenica, od nečega što podrazumeva rehabilitaciju onih pokreta, pojedinaca, svega onoga što je predstavljalo kolaboracionizam svega onoga što je predstavljalo pašast u jednom velikom periodu istorijskih nedaća, istorijskih iskušenja ne samo za srpski narod već za svaki slobodoljubivi narod i u Evropi i u svetu koji se borio protiv fašizma. Nalazimo se u vremenu kada zakonska regulativa koja se odnosi na rehabilitaciju omogućava da se rehabilituju i oni koji kako se to kaže, pravnom rehabilitacijom doživljavaju istovremeno i nešto što svaki slobodoljubivi čovek ne bi mogao da prihvati, a to je reinkarnacija zla. Zbog čega se na ove činjenice ukazuje? Zbog toga što je nedavno pokrenutom rehabilitacijom shodno odredbama Zakona o rehabilitaciji koji ova Vlada nije donela započeo postupak pravne rehabilitacije Milana Nedića. Ne želeći da se upuštamo ni kao stranka ni bilo ko od nas pojedinačno u ličnost Milana Nedića, želimo samo da ukažemo na njegovu istorijsku ulogu u istorijskom kontekstu kada su činjena brutalna zlodela na štetu pre svega Jevreja, pre svega Roma, svih patriota, svih rodoljuba, svih onih koji su se borili za slobodu. Logično je da se u tom pravcu ne može ni u kom slučaju isključiti mogućnost da ta tzv. pravna rehabilitacija nema reflekciju na istorijsku rehabilitaciju. Ne može nas niko uveriti ni bilo ko ko se sa stručnog aspekta bavi istorijom, istorijskim činjenicama da se istorijska rehabilitacija može zaštititi, odnosno da nema nikakvog dodira sa pravnom rehabilitacijom. Ove dve kategorije, ova dva instituta se neminovno prožimaju. Socijalistička partija Srbije kao deo koalicije, kao deo Vlade i sama Vlada koja je dala veliki doprinos u obeležavanju svih događaja, a naročito istorijskih događaja koji se vezuju za nedavnu prošlost borbe protiv fašizma, naravno, da stoji na stanovištu da se ovakvi postupci i ovakvi činovi ne mogu posmatrati sa dobrom namerom niti se mogu posmatrati kao postupci koji vode dobrom. Naprotiv, ukoliko se postupci prema ličnostima kao što je Milan Nedić nastave, onda ćemo izaći iz okvira ne samo ideoloških podela koje su prirodne podele, ne samo iz podela koje su produkt političkih razlika, već ćemo izaći iz okvira onoga što podrazumeva jedan prirodan pristup i jedno logično razmišljanje u odnosu na te istorijske činjenice i ući ćemo u jednu veliku opasnost koja se zove satisfakcija svih onih zločinaca, svih onih zlodela, svih onih koji su predstavljali zlo za celokupan narod u svetu, odnosno sve populacije koje su bile pod udarom fašizma i svih onih ideologija koje su slične fašizmu. Zbog toga jednostavno smatramo u SPS, a uveren sam da je to i stav Vlade Republike Srbije, da zakonska regulativa kojom se propisuje postupak rehabilitacije mora biti promenjena, mora biti usklađena sa onim što podrazumeva zaštitu moralnih vrednosti ne samo sa stanovišta ličnog, etičkog kodeksa, ne sa stanovišta kolektivnog morala, već sa stanovišta zaštite osnovnih dobara, osnovnih ljudskih prava, zaštićenih Ustavom i međunarodnim konvencijama. Zahvaljujem vam se.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Reč ima narodni poslanik, ovlašćeni predstavnik SNS, narodni poslanik dr Darko Laketić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažene kolege narodni poslanici, pre nego što postavim današnje poslaničko pitanje, osvrnuo bih se pre svega na jednog od prethodnih govornika koji govori, koji je postavio jedno poslaničko pitanje koje se tiče zdravstva. U tom pitanju ja sam zaista osetio jednu veliku dozu sarkazma iz razloga što i danas u Vojvodini vlast vrši Pajtić, Bojan Pajtić i njegovi ljudi i zdravstvo u Vojvodini pripada toj vlasti. Tako da razgovaramo o bilo čemu kada projekat poput projekta „Kamenica 2“ do dana današnjeg ne samo što nije završena već nije ni blizu završetka, a da ne govorimo o tome da taj projekat prati mnoštvo kontraverznih i različitih situacija koje definitivno nisu u skladu sa zakonom. Današnje pitanje postavljam ministru unutrašnjih poslova i ministru pravosuđa. Naime, kao zdravstvenog radnika i građanina ove zemlje interesuje me, kako je moguće da se toliko razlikuju cene medicinske opreme u Vojvodini u odnosu na Republiku Srbiju i u odnosu na tržišne cene u Evropi. Danas ću naime postaviti dva pitanja. Prvo, za koje bi napravio jedan adekvatan uvod, a to je, još pre sedam godina krenulo se sa realizacijom projektom „Kamenica 2“ koji je tada po projekcijama vredeo oko 18 miliona eura. Projektom koji je tada predstavljen bili bi rešeno apsolutno svi problemi koji su vezani za radio terapiju na prostoru AP Vojvodine, do danas on nije završen i na žalost nije ni blizu realizacije. Ovim neopravdanim kašnjenjem najteži pacijenti koji su oboleli od malignih bolesti ne mogu dobiti toliko dugo očekivanu spasonosnu terapiju zračenja. S toga pitam državne činovnike u dva pomenuta ministarstva MUP i pravosuđa, gde je tih 18 miliona eura otišlo i na šta je utrošeno? Kako je moguće da se tražilo dodatno zaduživanje od 15 miliona eura preko pomenute sume od 18 miliona kada uopšte nije podnet izveštaj kako je utrošen taj novac pre toga? Gde je taj novac uopšte? Da li je reč o velikojpljački državnog novca? Želim odgovor i od ministra pravosuđa i od ministra unutrašnjih poslova. Takođe, zahtevam da finansijski forenzičari utvrde gde je nestao taj novac. Koliko sada košta kvadrat, jedan metar kvadratni u „Kamenici 2“ kada ona još uvek nije završena? Na koju sumu je izašao taj jedan kvadrat? Postavljam i drugo pitanje, a to je da li je javni poziv za linearne celeratore u istom slučaju padao, koliko ja znam, tri puta iz razloga što je cena tih aparata višestruko bila veća od tržišne i projektovana možda na jednog ponuđača? Molim i ministra pravosuđa i ministra unutrašnjih poslova da odgovore na ova pitanja. Hvala puno.
Da li još neko želi da postavi pitanje? (Ne) Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Nataša Vučković i Mladen Grujić. Sada ćemo imati pauzu. Izvolite.
Povreda Poslovnika, gospođo predsednice i neću tražiti da se o njoj glasa. Povređen je član 107. stav 1 – povređeno je dostojanstvo Narodne skupštine. Povređeno je dostojanstvo svih žena narodnih poslanica da dele istu prostoriju sa ženomrziteljom kao što je to Dragan Šutanovac. Povređeno je dostojanstvo Narodne skupštine i svih narodnih poslanika koji poštuju žene u odnosu na Dragana Šutanovca koji nastavlja da upućuje pretnje, koji nastavlja da vređa ženu samo zato što je član SNS. Od kada se dame, žene, u Srbiji dele po političkoj pripadnosti? Koji je to zakon koji samo zna Dragan Šutanovac, nažalost još uvek narodni poslanik, nažalost još uvek javna ličnost, mada mu je više mesto na pašnjaku, nego u Narodnoj skupštini i uopšte u javnosti, da ovako nešto radi i da nastavi da vređa, da nastavi da govori o nekome ko je službenica Narodne skupštine i govori o njoj da se radi o nepristojnoj i nevaspitanoj osobi, koja je na volšeban način zaposlena u Skupštini Srbije? Kada je Dragan Šutanovac uputio ovakvu reč, verovatno da je govorio o sebi, kao nevaspitanom i nepristojnom čoveku koji je druge kolege nazivao „đubretom“ i koji je na volšeban način, ali ne na svoje ime i prezime, završio u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Nedostojno je da dame, žene u parlamentu dele istu prostoriju sa čovekom koji mrze druge žene i koji upućuje nepristojne poruke preko društvenih mreža, koji lajkuje neke statuse, koji su direktno upućeni protiv, ne samo koleginice iz poslaničke grupe SNS, već i prema svim ženama u Srbiji.
Sada ću odrediti pauzu, jer čekamo mišljenje Vlade da dođe ovde i da odbori završe svoj deo posla. Mišljenje Vlade ćete imati čim dođe u ovu zgradu, postavljeno na e-parlament, ali kako ćemo raditi sukcesivno, dakle, obratite pažnju samo na prvu grupu amandmana, kako smo se juče i dogovorili. Znači, nećemo da radimo čitavu noć, pa da, prava reč nije da iskoristim za takav način rada, pogledajte recimo prvih 20 amandmana, grubo rečeno, jer ne mogu da odlučim u vaše ime koliko dugo ćemo posvetiti pažnju, možda i jednom amandmanu. Moramo da sačekamo mišljenje Vlade da dođe i da odbori završe posao. Po mojoj proceni, vidimo se u 17.00 časova. Svakako ćete biti na odborima, tako da ćemo nastaviti da radimo u 17.00 časova. Hvala. [[Posle pauze]] Izvinjavam se poslanicima, predsednik Odbora za zakonodavstvo i za ustavna pitanja precrtava rukom nešto izveštaj, prepravlja, pa čekamo. Nije do mene. Nije do mene, ja sam dobila izveštaj prvi, ali sada mi je poslednja informacija da rukom ispravlja pa ćemo morati još da čekamo. Svakako ćemo početi i raditi kako smo i planirali. Nije do mene. Ne mogu baš da prihvatim svu odgovornost. (Balša Božović, s mesta: Pauza.) Već smo na pauzi, znači nismo počeli da raspravljamo o amandmanima, sačekaćemo i to. Mi imamo izveštaj Odbora za finansije, uredno postoji na e-parlamentu tako kako je, samo da dobijemo i na e-parlament ili „i“, kako neko voli da kaže i izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Prisustvovala sam glasanju, sve je bilo završeno pre 15 minuta, sada su me obavestili da se ispravlja nešto rukom, ali ćemo raditi.
Hvala. Poštovana predsednice, ja reklamiram Poslovnik član 107, jer smatram da je prekršeno dostojanstvo, jer ulaskom jedne osobe, ne mogu da je nazovem ni gospodin, ni kolega, ulaskom Dragana Šutanovca u parlament…
Poslanice, moram da vas prekinem.
Dozvolite mi da obrazložim.
Ja moram da vas prekinem i moram da imam iste aršine prema svima. Poslanici su svi ravnopravni, svih 250 poslanika. Kako ste krenuli, molim vas sa uvažavanjem govorimo jedni o drugima.
Evo, preskočiću taj deo. Želela bih da, pre svega u svoje ime, zatim u ime svih žena iz SNS, u ime svih žena građanka Srbije, da najoštrije osudim jučerašnje lajkovanje, jučerašnje sviđanje od strane Dragana Šutanovca jedne izjave na tviteru, kojom se na najbrutalniji način omalovažavaju žene. Žene su građani Srbije, žene će danas biti uvređene svakoga trenutka kada se Dragan Šutanovac bude javljao da brani budžet…
Poslanice, ne možemo da razgovaramo tako, jako mi je žao. Samo recite u čemu sam ja povredila Poslovnik član 107?
Uvredili ste iz razloga što smatram da Dragan Šutanovac danas mora preuzeti odgovornost za ono što je izrekao juče. Ne može sedeti u istoj sali sa nama ženama, ne može nas vređati i sedeti i braniti budžet.
Poslanice, vi znate da ja ne mogu da određujem koji će poslanik dolaziti u parlament, a koji neće. Ja se izvinjavam, ali ne mogu ja da podnesem ostavku u tuđe ime. Nema replike na povredu Poslovnika. Na naziv glave 1. i član 1. amandman u istovetnom tekstu podneli su poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li poslanici žele da pričaju o Predlogu zakona o budžetu? Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Shvatio sam vaše pitanje kao retoričko pitanje. Naravno da želimo da govorimo i gospodin Pavićević i ja. Amandmani na budžet koje smo podneli kolega Pavićević i ja u svoje lično ime i u ime Nove stranke i u ime dobrog dela građana Srbije su karaktera „briše se“, zato što smatramo da je Predlog budžeta koji je dat nepopravljiv, te da je najbolja stvar za dobro države, naroda, žena, muškaraca, dece u Srbiji da se povuče ovaj Predlog budžeta, da se pripremi u narednih nekoliko dana jedan ozbiljan predlog budžeta. U tom slučaju bismo mogli da oprostimo i kašnjenje, jer je 1. novembar bio rok da se pošalje tekst i ubrzavanje procedure, jer od dolaska teksta u Skupštinu, do rasprave o njemu, treba da prođe 15 dana, a prošlo je samo četiri, pet dana. Ali, metodološki deo nije toliko bitan koliko suština budžeta, koji je, kao što sam već rekao u načelnoj raspravi, nije razvojni, nije socijalni, nego je rasipnički, u delu vrha vlasti, čak ne ni za činovnike. To je statističko-knjigovodstvena manipulacija, koja ne bi prošla ni onaj čuveni poligraf koji je ovde postao sredstvo, mašina, sokoćalo za brisanje biografija što starijih što malo novijih. Ovaj budžet ne vodi Srbiju u dobrom pravcu. Neki bi rekli da je to odustajanje od reformi, a ja se ne slažem sa njima, jer mislim da nije ni započet proces reformi. Ovakav budžet neće ništa dobro doneti građanima Srbije i zato ga treba brisati, a postoji, naravno, način da se kroz privremeno finansiranje stvore uslovi da se donese ozbiljan budžet za državu Srbiju. Šta bi bilo ozbiljno u tom budžetu? Pre svega to da se oni primarni podaci, one činjenice na osnovu kojih treba praviti budžet, da one budu verodostojne. To je pitanje kolika je bilo ušteda prošle godine? Da li je ta ušteda u samom budžetu? Da li je to posledica uskraćivanja transfera lokalnim samoupravama i uterivanja javnim preduzećima obaveze da daju u budžet i ono što nisu zaradili? Trebalo je utvrditi precizno koliki je broj zaposlenih ljudi u ovoj državi? Koliki je broj ljudi koji rade u državnoj službi, na raznim nivoima, spremiti adekvatna dokumenta, strategije i taktičke poteze za to kako da se smanje troškovi budžeta, a kako da se kroz kapitalne investicije stvore uslovi za buduće investicije u ovoj zemlji. Ja inače koristim samo dva minuta. Nisam hteo da koristim pet minuta.
Koristili ste.
Ne, ne, to je vaša greška. Ja nisam rekao da hoću.
Nemojte molim vas. Sad ću ja da lupam packe poslanicima i da vičem.
Ja ne bih da vi lupate bilo šta. Ako vam treba ovih pet minuta, nije nikakav problem. Da je budžet tako dobar, kao što je najavljivan juče u načelnoj raspravi predsednika Vlade i prisutnih ministara, onda bi verovatno dobar broj ljudi u Srbiji odgovorio na moj poziv, koji sam uputio juče pre podne, da svi oni koji su zadovoljni politikom koju vodi Vlada Aleksandra Vučića se okupe danas ispred parlamenta Srbije i da pokažu svoje oduševljenje tom politikom. Uz najbolje napore nisam primetio nikakva okupljanja, ni blizu, ni neposredno ispred parlamenta, tako da je to očigledan dokaz šta se inače dešava, kakav je stav građana Srbije u odnosu na budžet koji nam je predložen. Budžet je ponovo presekao svaku mogućnost ozbiljnog finansiranja poljoprivrede, poljoprivrednika. Oni su sprečeni da dobiju subvencije na koje su navikli, barem u tom minimalnom iznosu, uz veliku priču o tome da je ova država, ova Vlada posvećena poljoprivredi kao razvojnoj šansi Srbije. U životu se to ne dešava. Oni su uskraćeni čak i na slobodu kretanja kroz Srbiju, jer su blokirani na nekoliko magistralnih puteva po Vojvodini, ne čuje se ništa od njihovih zahteva. Stanje u kulturi, stanje u socijali, novac koji je predviđen u budžetu za 2016. godinu je katastrofalno mali i od toga ne možete da napravite ni minimum socijalne zaštite, a kamoli u kulturi bilo šta što bi moglo da se evidentira u narednih godinu dana kao neki kulturni doprinos ili doprinos u kulturi, a kultura je, znam da će to biti strano dobrom delu kolega, vrlo važna stvar u jednoj državi. Očigledno da se vlast Aleksandra Vučića opredelila da kultura i poljoprivreda budu zastupljene na nacionalnim televizijama, kroz Farmu, Parove, Big bradere. Kako se zvaše ona emisija između farme, kada ide farma, pa se pojavi Vučić, pa onda opet ide farma ili je sve to ista emisija? Ja ne znam kako se zove ta emisija, ali generalno ovaj budžet ugrožava ekonomsku, socijalnu i svaku drugu sigurnost građana u 2016. godini, a sa druge strane rasteruje i ono malo investitora, domaćih i stranih, koji su neoprezno ili sa dobrom namerom želeli da dođu u Srbiju i da ostvare svoje biznis planove, svoje poslovne ambicije, ali ovakav način, ovakav budžet, budžet koji nikako ne bi prošao onaj nesretni poligraf, ne može da bude garancija ni za kakav napredak. Mi imamo sledeće godine izbornu godinu, bar na nekim nivoima, verovatno na svim nivoima. Ovaj budžet će biti najbolji deo kampanje opozicije u sledećoj godini.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, povreda Poslovnika.
Reklamiram naravno povredu člana 107. Dužni ste bili da reagujete, jer se vređa dostojanstvo parlamenta i obmanjuje kompletna javnost, obmanjujemo svi mi ovde kada neko iznosi neverovatne tvrdnje vezane za nacionalne televizije, posebno za rijalitije. Vlasnici tih rijalitija, uvaženi gospodine, su bili neki funkcioneri, čak i predsednik partije sa kojim ste vi u koaliciji i tada su ti rijaliti nastali. Prema tome, nemojte da obmanjujete javnost, nikakve veze Aleksandar Vučić niti bilo ko ima sa rijalitijima. To je vaš produkt. To je u vaše vreme nastalo. Ako je neko krenuo da truje narod sa tim, to ste baš vi krenuli da radite. Hvala.
Reč ima ministar Ivan Tasovac.
Ja bih molio, kao resorni ministar, samo da vam skrenem pažnju na jednu stvar. Vi ovde komentarišete programe komercijalnih televizija. Oni ne potpadaju, konkretno ovo što ste spomenuli, ni pod kulturu, ni pod informisanje, ali ste rekli jednu stvar sa kojom se svi slažemo, a to je koliko je kultura važna. Međutim, isto tako morate da budete svesni da bez jake i stabilne ekonomske baze nema ni sistemske podrške kulturi i kulturnim institucijama. To je sa jedne strane i zbog toga je jako važno da ovaj budžet bude potpuno realan i da omogući stabilnost. To je jedna stvar. Sa druge strane, ova Vlada je na isti način svesna da vi nemate ni uspešno društvo, ni uspešnu ekonomiju bez jake kulture. Ekonomija je potrebna kulturi, kultura je potrebna ekonomiji. Kreativne industrije su ono što je potrebno svima nama i kako budemo te dve stvari spajali i kako budemo bili u tome uspešniji, tema rijalitija će biti tema domaćeg vaspitanja, da li neko želi da ih gleda ili ne, ali hvala vam što ste sada spomenuli to što je važnost kulture, jer upravo je to prepoznato kroz ovaj budžet. Kada pogledate na kraju koliko je u budžetu ove godine izdvojeno za samu kulturnu produkciju i programe, to je za nekih 400 miliona više, nego u budžetu prethodne godine.
Reč ima ministar Vujović.
Vaš amandman glasi – član 1. briše se. Član 1. je rezime ovog budžeta. Član 1. daje rezime primanja prihoda i primanja rashoda i izdataka. Od svih stvari koje ste pomenuli, u ovom članu se nalazi, za poljoprivredu, da ugrožava poljoprivredu i ne daje ništa za poljoprivredu, na strani 3, tačka 1.4. – subvencije, druga alineja, poljoprivreda dobija 27.951.000.000, isto kao i prošle godine, jedna sedmina procenta manje. Time ne vidim da je ugrožena poljoprivreda. Informacija je verodostojna. Trebali ste da pročitate taj deo. Drugi deo koji ste rekli se odnosi na kulturu. Ovde postoji subvencija za javne servise, informisanje – 4.000.000.000, a prošle godine je bilo 9.000.000.000. Obrazloženje je bilo dato juče. Takođe, niste u pravu. Treće, ako tražite da se briše ceo član 1, onda samim tim tražite da se briše ceo budžet, pa prema tome nema smisla da se javljate za dve minute i da govorite o svim ostalim članovima. Samo vas na to upozoravam. Ovo nije prvi put da to radite, da stavljate briše se na sve. Ako stavljate briše se na prvi član, onda povucite ove ostale amandmane, pošto nemaju smisla, ni logički, ni pravno, ni u ovoj Skupštini. Hvala.
Nastaviću da dajem reč, ali samo jedno uputstvo ministrima. Samo dve minute jedan ministar. (Vladimir Pavićević, s mesta: Poslovnik.) Samo momenat, nemojte vikati, da ne bi ulazili u replike. Ministri po Poslovniku imaju pravo na repliku, kao i poslanici. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedice Narodne skupštine, uvažene ministarke i uvaženi ministri i poštovani gosti, gošće iz Ministarstva, reklamiram poštovana predsednice Narodne skupštine, čl. 171. do 177. Poslovnika naše Narodne skupštine. Bilo je neophodno, ja mislim gospođo Gojković, da intervenišete kada je nama, narodnim poslanicima u našoj Narodnoj skupštini, ne samo meni i ne samo gospodinu Živkoviću ministar Vujović sada rekao da nema smisla da podnosimo amandmane na preostale članove predloga zakona kada amandman koji glasi – briše se, podnesemo na prvi član jednog predloga zakona. Poštovana gospođo Gojković, ja mislim da je bilo neophodno da ministru Vujoviću saopštite, ako onto već ne zna, da kada jedan narodni poslanik smatra da je jedan predlog zakona u celosti loš, da taj narodni poslanik, ministre Vujoviću, ima legitimno pravo na osnovu Poslovnika Narodne skupštine, na osnovu Zakona o Narodnoj skupštini i poštovana gospodo, na osnovu Ustava naše Republike, da se bori ovde kroz amandmansku raspravu, gospodine Vujoviću, ceo dan, celu noć ako treba, da bi se anulirala sadržina jednog veoma lošeg predloga zakona. Poštovana gospođo Gojković, vi ste predsednica Narodne skupštine, ja sam smatrao da je vaša obaveza bila, dakada ugostimo ljude iz Vlade RS i kada oni pokažu jedno nepoštovanje prema Skupštini, kakvo je sada pokazao ministar Vujović, da vi imate obavezu da reagujete i da usmerite gospodina Vujovića ka tačno i precizno definisanim članovima našeg Poslovnika. Hvala.
Hvala. Da li sam prekršila Poslovnik? Glasamo? Smatram da nisam. Ministar je izneo svoje mišljenje i nije prekoračio granicu u komunikaciji. (Vladimir Pavićević, s mesta: Ali to je poštovanje pravila i dostojanstva.) Ja bi volela kada bi svi razmišljali o dostojanstvu Skupštine. Dakle, svi mi zajedno i da doprinesemo malo nekoj boljoj slici rada našeg parlamenta. Kojim redom su se javljali poslanici? (Zoran Živković, s mesta: Replika.) Samo momenat da čujemo poslanike, replika ne. Ne možemo imati uvek repliku kada ministar iznese svoj odgovor na nečije izlaganje i ne možemo time kupovati vreme. Zoran Babić. Jel amandman, izvinjavam se?
Da, po amandmanu. Gospođo predsednice, dame i gospodo ministri, poštovane koleginice i kolege, svi koji su zadovoljni politikom Aleksandra Vučića, izašli su pre godinu i po dana na izbore, glasali su i podržali su tu politiku, vrlo transparentno, javno i takvih je više od 50% građana Republike Srbije. Ti i takvi su takođe izlaskom na izbore rekli i pokazali štamisle o politici ovih otpisanih ili obrisanih predlagača amandmana. Tako da, kao što im tada nisu verovali, nisu im verovali ni sada na bilo kakav poziv. Danas, oni ljudi u Srbiji koji podržavaju politiku Aleksandra Vučića i SNS, odazovu se pozivu SNS, pa kao pre nekoliko večeri, u Užicu, kada je pozorište u Užicu bilo tesno da primi sve te ljude, pa onoliko koliko ljudi je sedelo toliko je ljudi stajalo, a još toliko ljudi je stajalo ispred Narodnog pozorišta u Užicu, e to su ljudi koji su došli pokazali da podržavaju politiku Aleksandra Vučića. Kao što je pre nekoliko večeri, u Vukovom domu kulture u Loznici, takođe su se skupili ljudi i unutra, ali i napolju da pokažu da podržavaju reformsku politiku Aleksandra Vučića, a samim tim i pokazali odnos prema ovim obrisanim predlagačima amandmana. Tako je i pre nekoliko dana, samo jedna mesni odbor u Novom Sadu, mesni odbor SNS okupio više od 500 ljudi pokazujući podršku predsedniku Vlade i predsedniku SNS, gospodinu Aleksandru Vučiću. Tako će i Novosađani, 18. decembra da napune „Spens“, pokazujući podršku koju Aleksandar Vučić i politika Aleksandra Vučića ima i u Vojvodini, ali i u svim ostalim krajevima Srbije. Ono kada neko ko je kao prilepak bio uz neku listu, pa na taj način na neka mala vrata ušao u parlament, pa sada pokušava da poziva u ime nekoga drugoga šta je drugo nego pokušaj plagiranja politike Aleksandra Vučića. Ne može to uspeti, prepoznaju ljudi u Srbiji one koji su iskreni, one koji su marljivi, one koji su čestiti, od onih koji su reciklirani, pa da se zaboravi sve ono i da se zaboravi ona politika koja je nastala na zgarištu ove Skupštine koja je oprana nekim „venišom“ u međuvremenu po nekim vinogradima, da bi došli sada u situaciju prikazujući se samo kroz novo ime, ali stare ljude i još stariju politiku. Ti stari ljudi i ta stara politika, razumem da nije navikla da se budžet, kao najvažniji zakon jedne zemlje u skupštinsku proceduru uputi na vreme, a kada je do 2012. godine, i jedan budžet, predlog budžeta ušao u Narodnu skupštinu, pred narodne poslanike pre Svetog Nikole. Ni jednom. Kada je i jedan budžet, kao najvažniji zakon jedne zemlje, do 2012. godine, bio usvojen pre Svetog Nikole? Ni jednom. Budžet za 2008. godinu, usvojen 28. decembra 2007. godine. Za 2009. godinu, 29. decembra, za 2010. godinu, odlično, napredak 21. decembra. Za 2011. i 2012. godinu, naravno 29. decembra. Kada je i jedan budžet doživeo da nema rebalansa te godine? Nijednom. Imali ste ne samo jedan rebalans, imali ste po dva rebalansa. Imali ste budžete za 2003. godinu, oprostite za 2004. godinu koji ste usvajali u junu mesecu 2004. godine. U junu mesecu ste usvajali budžet za tu godinu. Privremeno finansiranje, kada je privremeno finansiranje nema transparentnosti, novac se troši kumovski, burazerski, onako kako ste navikli i kakav vam je osnov politike. Zbog svega toga SNS naravno da je protiv usvajanja ovakvog amandmana i naravno da je za usvajanje jednog razvojnog, domaćinskog budžeta za 2016. godinu. (Zoran Živković, s mesta: Replika.)
Nema replike, nije se vama obraćao. Izvolite Markoviću, šta kažete, Poslovnik? Izvolite.
Poštovani građani Srbije, poštovane kolege i koleginice poslanici, poštovani ministri, poštovana predsednice, ukazujem na povredu člana 106. i člana 107. Poslovnika. Razumem da ste vi možda umorni, ali način na koji je počela ova rasprava je vrlo zabrinjavajući. Sa vašim kolegom uopšte niste pratili prethodno izlaganje i četiri, pet minuta kolega Babić je govorio o raznim temama, samo ne o onome što je dnevni red. Za informaciju, gospodine Babiću, u Užicu pre neko veče …
Ne možete to da radite.
Prenesite gospodinu …
Preneću, ali u okviru povrede Poslovnika. Jel tako? Znači tvrdite da sam povredila Poslovnika i tačka. Sada sedite.
Jel mogu da obrazložim?
Ne, obrazložili ste i počeli ste da se obraćate Babiću. Znači dostojanstvo Skupštine ćemo najbolje svi vratiti, poštovati na taj način što ćemo diskutovati o budžetu, jel tako?
Jel mogu da završim?
Sada ću vam odgovoriti, pa završeno je, do dve minute. Znači, trebalo mi je mnogo kraće da shvatim šta hoćete. Na amandman – briše se, član 1. može da se govori o tome da vi želite da brišete politiku Vlade Republike Srbije do današnjeg dana i poslanik Babić ničim nije mene naterao ili nagovorio da povredim Poslovnik. Poslanik Babić ničim nije mene naterao ili nagovorio da povredim Poslovnik. Troši svoje vreme poslaničke grupe ili ovlašćenog kako želi. Imate i vi pravo, ali nemate pravo da u okviru povrede Poslovnika radite nešto slično. Javite se na diskusiju, pa odgovorite šta želite. Nemojte da me terate da oduzimam vreme…
To što je gospodin Babić određene ljude ovde nazivao prirepcima….
Gordana Čomić bi vam davno svima već izrekla kazne i ja sam na njenoj strani, mogu vam reći, ali se uzdržavam jer pričamo o budžetu. Znači, zahvaljujem.- Nisam povredila Poslovnik. Povredili ste,zloupotreba, ali neću oduzeti vreme jer imate samo 17 minuta ukupno diskusije. Neću vam oduzeti vreme. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ako njihova akademska čestitost dozvoli da ja imam pravo da obrazlažem amandmane, jer je više puta profesor Fakulteta političkih nauka mojoj malenkost osporio pravo da branim zakone, da ih komentarišem, da predlažem i da komentarišem tuđe amandmane. Ako bi ovi filozofi, stručnjaci za zareze i zapete dozvoliti, ja bih se usudio da prokomentarišem zašto ne treba prihvatiti njihov amandman. Ne zato što su oni naši politički protivnici, ne zato što su oni naši politički neistomišljenici. Mi smo već dokazali više puta da ne progonimo, već da ubeđujemo, da nije vredno pobediti, da je nekad vrednije ubediti. Više puta smo pokazali dobru volju i sve što smo mogli od njihovih amandmana mi smo usvajali. Usvajali smo nekada i kada je bila neka tačka, zarez, zapeta viška, mi smo to usvajali želeći da im pokažemo da ne želimo samo podele sa političkim neistomišljenicima, već da tražimo zajednička rešenja koja su najbolja za građane Srbije. Mi smo tu volju pokazivali uprkos njihovoj galami, vici itd. Vika koju je iskazao docent sa Fakulteta političkih nauka jasno je pokazao nedostatak argumentacije zbog koga i zbog čega ne treba prihvatiti njihov amandman, bez obzira šta oni o nama mislili. Više puta smo glasali, ne samo prihvatali njihove amandmane, već i na glasanju glasali za njihove amandmane nego što su oni za to glasali sami. To su razlozi zbog čega ja mislim da ne treba gubiti vreme i našim političkim neistomišljenicima treba pokazati da ne zarezujemo njihovo brisanje ovog zakona. Hvala.
Poslanik Vladimir Pavićević je podneo ovaj amandman u istovetnom tekstu i dajem mu reč. Sedam minuta ste rekli…
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, uvažene ministarke, poštovani ministri, poštovane gošće i gosti iz Vlade Republike Srbije, u članu 1. Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu na koji smo mi podneli amandman koji glasi – briše se, piše da se ovim zakonom uređuju prihodi i primanja, rashodi i izdaci budžeta Republike Srbije za 2016. godinu, njegovo izvršavanje, obim zaduživanja za potrebe finansiranja deficita i konkretnih projekata i davanje garancije, upravljanje javnim dugom, korišćenje donacija, projektnih zajmova, korišćenje prihoda od prodaje dobara i usluga budžetskih korisnika i prava i obaveze korisnika budžetskih sredstava. Dame i gospodo narodni poslanici, podneli smo amandman - briše se na član 1. ovoga Predloga zakona zato što smo evidentirali da postoji sedam ključnih reči, ministre Vujoviću i dame i gospodo ministarke i ministri, kojima se najpreciznije može opisati Vladin predlog budžeta za 2016. godinu. To je sledećih sedam reči dame i gospodo - nekredibilnost pod broj jedan, netransparentnost pod broj dva, arbitrarnost broj tri, neodgovornost broj četiri, odustajanje od reformi broj pet, šest i sedma reč, poštovana gospodo. I ja ću, dame i gospodo narodni poslanici, poštovane ministarke i ministri, da argumentujem ovo svoje viđenje kako smo došli do ovih sedam reči, odnosno pet kovanica preko kojih se po našem sudu najpreciznije može opisati sadržina ovakvog predloga budžeta. Evo, da krenemo od nekredibilnosti, tu se naravno pozivam i na izveštaj onih ljudi koji su, ja mislim, pozvaniji od svih nas ovde da daju svoje mišljenje o ovome predlogu, a to su ljudi koji delaju u Fiskalnom savetu. Evo šta su rekli, kaže – postoji znatna neizvesnost oko toga koliki će se deficit ostvariti u 2016. godini, neefikasno sprovođenje javnih politika i jednokratni prihodi mogu da ga umanje, ali i neke ne planirane obaveze mogu doći na naplatu, a Fiskalni savet dodaje, poštovana gospodo, to je sve smešteno pod okvir nekredibilnosti, kaže – izvršenje javnih prihoda i javnih rashoda u 2015. godini ukazuje na ozbiljne slabosti, u čemu, dame i gospodo narodni poslanici, u planiranju i izvršenju budžeta koja se lako mogu ponoviti u 2016. godini i imati veliki uticaj na visinu deficita koji će se na kraju ostvariti. Poštovana gospodo, to se zove nekredibilnost. Želimo li ovde da usvojimo takav predlog budžeta? Ili, dame i gospodo narodni poslanici, ako govorimo o netransparentosti, slušajte samo ovo, ja sam čitao, konsultovao se, precizno pokušao ovde da dođem do podataka. Vlada Republike Srbije je na osnovu sadržine ovog predloga budžeta na 404 pozicije predvidela da institucije troše sredstva na tzv. usluge po osnovu ugovora, poštovana gospodo. Usluge po osnovu ugovora na 404 pozicije. Nigde u obrazloženju nije jasno i nedvosmisleno rečeno koje su ovo usluge, sa kojim ciljem su te usluge navedene poštovana gospodo, ali ne plaši nas samo to, nego i sledeće – ukupni izdaci koje Vlada po osnovu predvidela su preko 17 milijardi dinara. Gospodo, to se zove netransparentnost. Sledeća stvar, poštovana gospodo, arbitrarnost. Evo na primeru, gospodine Vujoviću, poštovane ministarke i poštovani ministri, evo argumenata, pa da sučelimo naše argumente ovde u jednoj ozbiljnoj diskusiji o najozbiljnijem zakonu o kojem moramo da razgovaramo tokom jedne kalendarske godine, poštovana gospodo. Arbitrarnost, Vlada Republike Srbije je sudeći po sadržini ovog predloga budžeta na sopstveno diskreciono odlučivanje, što znači da se pare dele kako Vlada sama odluči mimo parlamenta, mimo javnosti, svojim zaključkom stavila je preko 70 milijardi dinara, poštovana gospodo. Sedamdeset milijardi dinara za arbitarno odlučivanje mimo Skupštine, gde je jutros bio gost ovde i EU, član Evropske komisije koji je pozvao sve nas ovde u ime EU da malo više držimo do dostojanstva Skupštine, da malo više usmerimo pažnju svihnas ovde o kontrolnoj funkciji Narodne skupštine, a u predlogu budžeta arbitrarnost Vlade za preko 70 milijardi dinara ili poštovana gospodo neodgovornost, četvrta kovanica, četvrta kategorija kojom opisujemo ovaj predlog budžeta. Za zemlju kao što je Srbija ovde moram da navedem jednu stvar, prema kvalitetu infrastrukture od strane Svetske banke rangirani smo na 68 mestu na svetu, gospodine Arsiću, gospodine Babiću, gošće i gosti iz ministarstva. Na 68 smo mestu, a od zemalja Evrope, gospođo Mihajlović, gospodine Verbiću, gospodine Udovičiću, gospodine Antiću, Lončar, Vujoviću, gospodine Iliću, iza nas su samo Moldavija, Rusija, Crna Gora i BiH, poštovana gospodo. Je li to odgovorno delanje jedne Vlade RS? Poštovana gospodo, još jednu stvar ovde da kažem – odustajanje od reformi je ključna poruka ovog predloga budžeta. Ovim budžetom sasvim je jasno da je Vlada Republike Srbije sa predsednikom Vlade, gospodinom Aleksandrom Vučićem na čelu, uprkos tome što neprestano slušamo formalne najave da se ovde ide ka reformama, u reforme svom snagom, ovaj budžet, u kojem pronalazimo nekredibilnost, netransparentnost, arbitrarnost, neodgovornost, za mene je jasan znak da se odustalo apsolutno od onoga što se zovu reforme. Gospodo poslanici, hoćete li za takav budžet da glasate? Hoćemo li neodgovornu, nekredibilnu, arbitrarnu, netransparentnu Vladu? Ja nikada za to neću glasati. Hvala.
Reč ima ministar Vujović. Izvolite, ministre.
Ja nemam više od dva minuta. Samo ću vam pročitati nešto da pokažem da apsolutno niste u pravu i ne čitate ono na šta se pozivate. Strana 114. predloženog budžeta, takozvane specijalizovane usluge koje pominjete - 11,7, 46 milijardi, a ispod toga piše objašnjenje koje svako ko je dobronameran može da pročita. Ono glasi – sredstva ove aproprijacije su namenjena za finansiranje programa projekata u skladu sa čl. 10. i 98. Zakona o naučnoistraživačkoj delatnosti, „Službeni glasnik“ broj taj i taj, da ne ponavljam. Znači, to su plate našeg naučnika. Kako možete da govorite takve neistine, kad piše vrlo detaljno, poziva se na „Službeni list“ i sve ostalo? Hvala lepo.
Hvala. Reč ima potpredsednica Zorana Mihajlović. Izvolite.
Stvarno ne znam koji ste vi budžet čitali, ovaj budžet za 2016. ili možda neki budžeti tamo 2004, 2005. ili 2006. godine? Dakle, ovaj budžet za 2016. godinu i to što ste vi rekli, da se izrazim najnežnije što mogu prema vama, to je da ništa niste u pravu i da ništa nije tačno od onoga što ste rekli. Ali, da krenemo posebno sa gostom uvaženim koji je danas bio ovde u parlamentu i šta je uvaženi gost rekao o radu ove Vlade, ove reformske Vlade. Između ostalog je rekao – Vlada je nastavila sa ambicioznim, privrednim i strukturnim reformama koje će doprineti boljem poslovnom okruženju, omogućiti rast, veću konkurentnost i nova radna mesta. Ohrabrujući rezultati se već vide. To kaže Hanes Han za rad Vlade Republike Srbije koju vodi Aleksandar Vučić. Impresioniran je humanim odnosom Srbije prema izbeglicama itd. Znači, ono što ste rekli, niste dobro rekli. Drugo, kada govorite o stanju infrastrukture, samo da vas podsetim, znači, 90 kilometara auto-puta ove godine, a 90 naredne godine. To je sve ono što nije bilo nijedne od prethodnih godina. Zato vas molim da još jednom pogledate naslov budžeta koji čitate, da li je to za 2016. ili je to za neke druge godine. (Marko Đurišić, s mesta: Vreme.) Izvinjavam se.
Hvala. Tri sata je ukupno, a oduzimaću vreme. Dala sam uputstvo, oduzimaću vreme. Kada svi svoje istroše završićemo, jer ovako je vrlo teško da ja stalno opominjem. Nema niko veće pravo od vas, ne brinite ništa. (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika.) Replika jer je ministar rekla da niste ništa razumeli, jel tako? Da pojasnite? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvažene gošće i uvaženi gosti iz Vlade Republike Srbije, gospodine Vujoviću, evo ja ću na jednom primeru, ali gospodin Vujović je najviše toga rekao…
Ne, repliku ste dobili…
Evo, i ministarki Mihajlović da kažem.
Samo njoj.
Gospođo Mihajlović, ali i ministru Vujoviću da čuje, gospođo Gojković, jutros smo sedeli ovde, ja sam sedeo, slušao i vrlo precizno sam rekao šta je gospodin Han saopštio između ostalih stvari. Gospodin Han je, naš gost jutros ovde u Skupštini, gospođo Mihajlović, rekao i sledeće – da mnogo više, mnogo bolje može da se radi u pogledu borbe protiv korupcije, na primer, u pogledu slobode izražavanja. A čitajući ovaj budžet, da odgovorim i gospođi Mihajlović i gospodinu Vujoviću, pazite, poštovana gospodo, na 404 pozicije u budžetu sredstva za usluge po ugovoru. Hajde da pokažemo da nije to na 404 pozicije, pa da prihvatimo argumentaciju gospodina Vujovića. Ili, evo da dodam još jedan argument, nije stalo sve u sedam minuta, poštovana gospodo, oko ove nekredibilnosti, netransparentnosti, neodgovornosti, arbitrarnosti, odustajanja od reforme. Pazite sledeće. Rashodi za Kabinet predsednika Vlade sa 20,8 miliona u 2015. godini rastu na 22,3 miliona u 2016. godini na osnovu usluga po ugovoru, poštovana gospodo. Gospođo Mihajlović, pa šta je to nego arbitrarnost, mimo kontrole parlamenta i javnosti? Gde to ima u savremenoj demokratskoj državi koja počiva na vladavini prava? Nigde. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Danas je u poseti srpskom parlamentu, ali i našoj Vladi bio gospodin Han. Gospodin Han je doneo lepe vesti, a te lepe vesti glase, na žalost predlagača amandmana, da će prva poglavlja biti otvorena 14. decembra i to poglavlja 32 i 35 i da će ih otvoriti Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Republike Srbije, i ne samo ta poglavlja, nego i poglavlja 23 i 24 naredne godine, ali i sva ostala poglavlja. Na žalost predlagača amandmana, Vlada Aleksandra Vučića otvara poglavlja, Vlada Aleksandra Vučića će zatvoriti ta poglavlja, Vlada Aleksandra Vučića će uvesti Srbiju u EU. Pažljivo sam slušao predlagača amandmana i pažljivo sam slušao kako se izveštaj Fiskalnog saveta čita dijagonalno. Znate, ne čitate onako ispravno kako je potrebno, nego čitate dijagonalno, pa izvlačite neke stvari koje vam odgovaraju, pa upoređujete babe i žabe i dolazite do nekog zaključka. Ali, isto tako, naš je današnji gost, gost naše države, Vlade i parlamenta, rekao da se parlamentarizam ne brani bukom, vikom, neistinama, mahanjima, brisanjem, nego dijalogom. Fiskalni savet izuzetno poštujemo, mislim da tamo sede vrlo stručni i odgovorni ljudi, ali Fiskalni savet čine ljudi od krvi i mesa, ljudi koji mogu i da pogreše. Njihov posao jeste da budu nešto strožiji. Njihov posao jeste da nam ukazuju na određene izazove, ali ja ću vam pokazati na jednom primeru kako je Fiskalni savet neke stvari pogrešno procenio. Isto tako, pošto se predlagač amandmana dominantno poziva na Fiskalni savet, ali dijagonalno, izbacujući sve ono pozitivno, budžet za 2015. godinu predviđao je deficit od 191 milijarde dinara, a Fiskalni savet je napravio predviđanje da će deficit biti veći i iznositi 230 milijardi dinara za 2015. godinu. Nasuprot tome, gospodine Vujoviću, u decembru 2015. godine deficit iznosi gotovo polovinu od onoga što je Fiskalni savet predvideo. I dobro je što su predvideli lošije, jer su nas na taj način naterali da se dodatno angažujemo da bi napravili ovakav rezultat. Sledeće - privredni rast. Predviđanja po Fiskalnom savetu privrednog rasta za 2015. godinu su bila u minusu 0,5%, dok je Fiskalni savet ocenio da je uputno da li će biti samo toliko i očekivao veću recesiju i to koja je išla čak i do minus 1,5%. Ono što je ova Vlada Republike Srbije domaćinskom, odgovornom i energičnom, transparentnom politikom prema javnim finansijama, prema privredi, prema građanima ostvarila, to je rast od 0,8%, ali sam siguran da kada se podvuče crta 31. decembra 2015. godine taj rast će biti ceo jedan posto. Međutim, ono što predlagač amandmana nije želeo da čita jer mu to nije odgovaralo, a kada dijagonalno čitate, onda izbacujete sve ono što je pozitivno, a mnogo više pozitivnog ima, po ocenama Fiskalnog saveta veoma pozitivan makroekonomski pokazatelj je visok rast privatnih investicija u drugoj polovini 2015. godine naročito. Ovo je upravo ono što smo i želeli, da oživimo privatni sektor, jer održivi rast privrede upravo se može ostvariti kroz povećani nivo investicija i povećanje izvoza, a druga polovina 2015. godine upravo ukazuje na takav rast. Prema tome, to što je predlagač amandmana ovde mahao, valjda želeći da nas impresionira nekim izrazima, i to što je rast troškova predsednika Vlade porastao za nekih, koliko, možda milion dinara, znači da samo mnogo više radi i da planira mnogo više da radi u narednoj 2016. godini. Ali, takođe ću predlagače amandmana uputiti na budžet AP Vojvodine za 2015. godinu, pa ćete videti da putni troškovi predsednika Vlade AP Vojvodine gospodina Bojana Pajtića su tri puta veći nego troškovi predviđeni za putovanja predsednika Vlade Aleksandra Vučića. Osamsto miliona dinara je Bojan Pajtić predvideo za medije. Kriminalno. Gde to putuje Bojan Pajtić, osim što pravi kampanju ili je možda išao u Južnoafričku republiku i tamo je davao nekim nevladinim organizacijama, Limpopo, hvala vam. Bojan Pajtić, zvani Limpopo. E, to je ona pogubna politika koja, nažalost, se odražava na to da Vojvodina nam je na začelju rasta i na začelju naše države, po svim pokazateljima. Prema tome, da bi nešto rekli da je loše, morate tako nešto i da dokažete. Dokaz u stručnoj javnosti, u Fiskalnom savetu, u MMF-u, u svim ekonomskim pokazateljima nemate, osim u vašoj političkoj zaslepljenosti i političkoj mržnji.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite. (Dragan Šutanovac, s mesta: Replika.) Kako replika? (Dragan Šutanovac, s mesta: Bojan Pajtić je pomenut.) Znate li koliko puta vi Aleksandra Vučića spominjete? (Dragan Šutanovac, s mesta: Predsednik DS je pomenut u pežorativnom smislu.) Ali, do sada nijednom nije tražena replika, nego koriste vreme po amandmanima. Dobro. Izvolite. Izvinjavam se vama, poslaniče, znam da hoćete po amandmanu.
Mislim da je potpuno prirodno da kada se pomene predsednik stranke dobijemo pravo na repliku. Reći ću vam o kome se radi. Radi se o Bojanu Pajtiću, koji je primio nagradu Fajnenšl tajmsa za najbolji region za investicije u Evropi. Bojan Pajtić, kao predsednik Pokrajinske vlade dobio je nagradu jednog velikog i poznatog časopisa, institucije svetske i sama činjenica da se to desilo očigledno izaziva nervozu među kolegama iz vladajuće stranke. S druge strane, moram da kažem da, ako govorimo o budžetu na način na koji govorimo, tačno je da u ovom budžetu postoji više od deset i po miliona evra skrivenog novca koji služi za usluge po ugovoru i to je upravo novac onih ljudi koji se zapošljavaju mimo bilo kakvog konkursa u svim ministarstvima, agencijama i zbog tih ljudi će neki ljudi koji su zaposleni u Vladi dobiti otkaze, a oni će koristiti kapital Vlade, ne bi li radili u stranačke svrhe. Gospodine Vujoviću, ovo što je govorio kolega Pavićević je potpuno tačno.
Poslaniče, vi ste tražili repliku na izlaganje prethodnog poslanika. Znači, nemojte dalje da širite i da sada pričate sa svima.
Ali, bila je priča celokupna gospodina Babića na opštu temu.
On je diskutovao o amandmanu, kako da vam objasnim, znam da je pola sedam, ali da se skoncentrišemo. (Dragan Šutanovac, s mesta: Javiću se po amandmanu, evo, prijaviću se po amandmanu. Hvala.) Hvala vam, po amandmanu. Zahvaljujem. Replika, izvolite [[Dragan Šutanovac, s mesta: Kako replika? Nisam ga pomenuo nijednom rečju.]] Pa njemu ste replicirali, da li je tako? (Dragan Šutanovac, s mesta: On nije diskutovao o amandmanu.) Ali, ste mu replicirali. Kako da objasnim, njemu ste se obraćali. Teško mi je da…
Pominjao je prethodni govornik u kontekstu…
Tako je. Razumem, samo neko se pravi da ne razume. (Jovan Marković, s mesta: Poslovnik.) Hoćemo li da poštujemo dostojanstvo Skupštine, da sednemo, da ne vičemo i da me pustite da vam redom dam da pričate o čemu god želite, samo neki red, anas 20 ne može. Neću reći Zoranu Babiću da sedne, da mi mašete koliko god hoćete poslovnicima, jer mislim da ovo uvodi u haos, da ja dam reč jednom poslaniku, a onda da dižemo knjižice. Ne, prednost ima Zoran Babić na repliku, a posle ćete vi sa poslovnicima.
Zahvaljujem se, gospođo predsednice. Jedan minut ću vas moliti da produžite. Pominjao je prethodni govornik i moje ime, ali ja sam muškarac, navikao sam na takav vid obraćanja, ali ponovo ću, naravno, u ime žena, u ime moje dve ćerke, u ime moje majke, u ime mnogih žena u Srbiji, da podignem glas protiv vređanja koje je uputio prethodni govornik preko društvenih mreža, a vidim da to nastavlja u izjavama medijima i dan-danas. Kada smo kod tog partijskog zapošljavanja, znate, nervoza u bivšem režimu je evidentna, nervoza - zato što na svaki pokušaj kritike imamo jasan odgovor. Kada kažu - partijsko zapošljavanje, ja sam zahvalan mojim koleginicama i kolegama iz pokrajinskog parlamenta iz SNS koji su, analizirajući budžete AP Vojvodine, od 2006. pa do 2015. godine pokazali i dokazali da za plate i dodatke zaposlenima od jedne milijarde i 320 miliona dinara, koliko je potrošeno 2006. godine, da smo došli u situaciju da je Pokrajinska vlada u budžetu za 2015. godinu planirala i potrošila za plate dve milijarde i 83 miliona dinara. Gospođo predsednice, znate li vi koliko je ovo plata? Znate li vi koliko je ovde članova porodica, kumova, šurnjaji, tetki, ljubavnica i ne znam koga sve ne bivšeg režima, a sadašnjeg u Vojvodini zaposleno na teret i o trošku građana Srbije koji žive u Vojvodini? Znate li koliko je ovde partijskih kadrova zaposleno? Znate li vi da su ovo hiljade i hiljade bez ikakvog postupka, bez ikakve stručne spreme?
Hvala. Sada je isteklo tri minuta. Poslanik je počeo od minut, a ne od nule. Nemojte da mislite da ne pratim. Izvolite, povreda Poslovnika.
Poštovana predsedavajuća, ukazujem na povredu člana 108. stav 1. Na vreme sam podigao ruku, pokazao Poslovnik, na vreme sam tražio reč. To što me niste primetili svesno ili nesvesno, to je drugi problem, ali nisam imao nameru da prekidam bilo koga. Mislim da sam ja upravo želeo svojom diskusijom da usmerim stvari u tom pravcu da se poštuje dostojanstvo ove Skupštine. Znači, vi ste nekoliko puta već propustili priliku da gospodina Babića i druge poslanike opomenete. Vama je prigodno i normalno da on kaže – prirepak, reciklirani poslanici itd. Ovde građani Srbije ne mogu da čuju kako se dobuje po ovim klupama sa druge i na svaki način se sprečava govor gospodina Šutanovca. I vama je to normalno. Vama je to u redu. U prvom satu ove rasprave vi na takav način podržavate poslanike sa druge strane. I naterani smo da mi kažemo, da izrazimo svoj stav o svemu tome što se dešava ovde na sednici. (Zoran Babić, s mesta: Jeste li svi vi iz Užica ovakvi?) (Jovan Marković, s mesta: Evo, oni nam dobacuju na ovakav način, a vi ništa.) (Zoran Babić, s mesta: Mislio sam – fini.)
Dobro. Ja mislim da ima više poslanika iz Užica. Jel ima još neko iz Užica? Da. Nemojte tako. Povreda Poslovnika. Moramo da izdržimo. Izvolite. (Jovan Marković, s mesta: Niste me pitali da li želim da glasamo?) Da li želite da glasamo? Ja nemam stvarno odgovor. Ja se trudim koliko mogu, ali skakanje, vikanje, povreda Poslovnika. Ubeđena sam da građani Srbije žele da čuju na šta se troše njihovi novci, šta su planovi, ali to niko ne želi i ja sam tu da… Izvolite. Narodni poslanik Marko Atlagić želi reč. Izvolite. Narodni poslanik Marijan Rističević. Lista je puna. Jel mi dozvoljavate da izbrišem listu? Hvala. Izvolite, sada možete da se javite. Molim poslanike da se ne javljaju i omoguće Marijanu Rističeviću da govori po povredi Poslovnika. Samo dve sekunde mi dajte, molim vas. Sada se javite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 104. Poslovnika, koji glasi, u svom 1. i 2. stavu: „Ako se narodni poslanik na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku koji nije član iste poslaničke grupe, navodeći njegovo ime i prezime ili funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje. Narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku“. Stav 2.: „Ako se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, odnosno političku stranku, čiji narodni poslanici pripadaju toj poslaničkoj grupi, u ime poslaničke grupe pravo na repliku ima predsednik poslaničke grupe. O korišćenju prava iz st. 1. i 2, omeđeno st. 1. i 2. ovog člana, odlučuje predsednik Narodne skupštine“. Gospođo predsedavajuća, ja nemam ništa protiv. Vi ste dali pravo na repliku poslanicima opozicije zato što je pomenut Bojan Pajtić. Bojan Pajtić, na sreću građana Republike Srbije, nije narodni poslanik, a kako mu brod tone i brod njegove stranke verujem da neće ni biti. Prema tome, ja zahvaljujem što ste tolerantni prema njima, ali ubuduće da na pomen Bojana Pajtića njima ne treba davati repliku jer Bojan Pajtić nije narodni poslanik i na njega se ovaj poslovnički član ne odnosi. Hvala.
Hvala. Ako bi striktno tako radila, vi znate da moram onda jednako da radim i prema svima. Znači, počeli smo da tumačimo kada se spomene politička partija da dajemo i kada su u pitanju predsednici stranaka. Nemojte, molim vas, da ja budem krivac za to. Ali, ako želite da glasamo, vrlo rado. Prihvatam da se glasa večeras o mom načinu vođenja sednice, vrlo rado. (Marijan Rističević, s mesta: Ne.) Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsednice. Da, ja sam narodni poslanik iz Užica i kao svi narodni poslanici želim da doprinesem ovom parlamentu da radi na najbolji mogući način, što verujem i za moje kolege Ivanu Stojiljković iz Srpske napredne stranke i za Jovana Markovića iz Demokratske stranke. Na nama je da pokažemo da li ćemo tim kvalitetom raditi ili ne. Sada da se vratimo na amandman. Nama socijalistima bi bilo veliko zadovoljstvo da je veliki broj građana Srbije jutros pratio prenos sednice Skupštine Republike Srbije. Bilo bi nam veliko zadovoljstvo zbog toga što bi se mogla uočiti velika razlika između onoga što smo danas čuli od visokog predstavnika Evropske zajednice u odnosu na ono što sada čujemo od predlagača amandmana. Ono što je visoki predstavnik Evropske zajednice danas rekao je nedvosmisleno jasno – da je Vlada Republike Srbije uspela da Srbiju približi Evropi otvaranjem Poglavlja 32 i 35, da je izuzetno uspešnim predsedavanjem OEBS-om učinjeno nešto što nije učinjeno unazad 40 godina, da su sprečena potencijalna ratna žarišta u Ukrajini, da je međunarodni ugled Srbije značajno porastao, da je Nemačka kao dominantna država u EU dala zeleno svetlo Srbiji i na taj način trasirala put Srbiji ka Evropi. Zbog toga, sve ove reference koje Srbija nedvosmisleno ima ukazuju na to da je amandman najblaže rečeno deplasiran. Šta bi se desilo prihvatanjem amandmana, osim klasične vrste destrukcije? A ta destrukcija se vezuje za ograničavanje onih ciljeva koji su već zacrtani od strane Vlade Republike Srbije. Pre svega sprovođenje racionalizacije, sprečavanja probijanja budžetskih sredstava tamo gde su budžetska sredstva ograničena, pre svega ušteda koje su se do sada pojavile kao nešto što je nužno za nastavak oporavka ekonomije i privrede Republike Srbije i uvođenja nečega što je SPS davno prošla, a to je pojava inflatornih kretanja i inflacije. Da bi to sprečili, naravno treba odbiti predlog ovakvog amandmana, kako je predložen. Poslanička grupa SPS čvrsto stoji na stanovištu da će ovakav predlog budžeta doprineti da u 2016. godini dođe do finansijske konsolidacije, da se racionalizacija sprovodi na pravičan način. U tom pravcu verujemo ono što je rečeno ovde i od strane resornog ministarstva, uvažene ministarke Kori Udovički, da će racionalizacija biti pravična, što znači da jedinice lokalne samouprave neće trpeti teret koji može da dovede do kolapsa u funkcionisanju lokalnih samouprava. Da će se urediti kriterijum po kojima će lokalne samouprave vršiti racionalizaciju u javnom sektoru i otpuštati odgovarajući broj zaposlenih za koji se utvrdi da su realan višak, pri čemu treba očuvati i ustanove i javna preduzeća u kojima to ne treba činiti, koja ostvaruju prihode i koje od tih zaposlenih omogućavaju normalan rad i delatnost za koju su registrovani. Naravno, da takva racionalizacija mora da se sprovede. Naravno, da ne sme da dođe do kočničara od bilo koga, pa čak i od opozicije, da bi se jedan takav koncept realizovao potreban, a ne opstrukcija. Ovo što se predlaže predstavlja opstrukciju protiv koje ćemo se boriti i zbog toga predlažemo da se amandman odbije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Marko Atlagić. Izvolite.
Uvažena gospođo predsednice, uvažena gospodo ministri, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ja iz poštovanja prema budžetu Republike Srbije, jer je ovo najvažniji dokument za sledeću godinu i on u stvari određuje sudbinu naše države i naše nacije u celini. Predlažem da ovaj amandman odbijemo, daću obrazloženje. Zato što je besmislen i zato što je nerealan. Ne mogu da zamislim da je predlagač amandmana i bivši premijer i da predlaže prvi član da se briše, čitavi budžet. Obrazloženje njegovo je bilo da nije razvojni. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dva dana o tome diskutujemo, da nije socijalni, on je razvojni, 117 milijardi više plus 36 za poljoprivredu. Da li je tačno ili ne? Da li je tačno gospod koji negirate. Da li je socijalni blagi rast plata i penzija od 4, 3 i 2 % u zdravstvu i školstvu. Vidim da negira nasuprot mene ali nije ovo vreme gospodina koji negira kada se budžet donosio, a on potpisao 146 ugovora, a sa 165 miliona svom najboljem prijatelju iz budžeta ministarstva o kojem se radilo. No, idemo dalje, dakle, on je zaista razvojni i on je socijalni. Ono što je bitno, dame i gospod, da je malo onih koji su verovali da u fiskalne reforme da mogu dati dobre rezultate. To nisu verovali ni MMF ni druge međunarodne organizacije, a nisu verovali ni dežurni krivci i kritičari u našoj zemlji, a pojedini poslanici u ovoj klupi. Da to dokažem, čak je MMF bio prinuđen da menja procenu rasta BDP za Srbiju za 2015. godinu tri puta, tu procenu, pozitivnu nulu, pa nula i celih pet i sada 0,75 i 0,8. Da li je tačno gospodo narodni poslanici iz opozicionih klupa, nemam relevantne međunarodne organizacije koje ovo ne potvrđuje. Znam da vi mičete glavom, vama je najbolje kada Srbiji ne ide dobro. Dozvolite dalje, krajnja procena za 2016. godinu 1,75, 1,8 ali će rast za 2017. godinu biti još veći na sreću građana Srbije dva, dva, a za 2018. godinu 3,5. Poštovani građani Srbije, ne verujte im, plaše vas, sigurne su plate i sigurne su penzije za 2016. godinu, tačno istog dana ćete dobijati u minut i u sekundu sa onim povećanjem, kao što budžet ovde kaže i što je premijer juče ovde izložio. Ovaj amandman briše se, predlaže onaj koji je za „Železaru“ tri dana nego što je uspostavljena, rekao da radnike treba poslati kući, zatvoriti Železaru, dan, sada ću vam citirati ovde na „N1“ televiziji. Njima je najbolje kada se briše, pa čak bi i ovu skupštinu obrisali. Da li je tačno ili ne, gospodo iz opozicionih klupa, nije tačno, to vi govorite sebi, da je Republika Srbija smanjila deficit u 2015. godini opšte države na četiri, odnosno na 3,5? Da li je tačno, gospodo iz opozicionih klupa, da je ova Vlada zaslužna nasuprot nas, što rezolucija UN o Srebrenici nije prošla? Da li je tačno, gospodo iz opozicionih klupa, da je ova Vlada zaslužna, zajedno sa svojim premijerom, za otvaranje prvih poglavlja u ovoj godini sa EU? Da li je tačno, da je ova Vlada zaslužna, na čelu sa našim premijerom, da je uspela zaustaviti prijem KiM u UNESKO? Da li je tačno ili ne, građani će to prosuditi. Da li je tačno, dame i gospodo iz opozicionih klupa, da je ova Vlada zaslužna što nisu uvedene sankcije Rusiji? Da li je tačno dame i gospodo da je zasluga ove Vlade i našeg premijera da je Republika Srbija na biznis listi svetske banke za 2016. godinu zauzela 59. mesto od 189 zemalja? Poštovani građani Srbije, ovo su činjenice, to je čak za 32 pozicije u odnosu na prethodnu godinu bolje. I ovo je važno gospodo iz opozicionih klupa, to je najveći uspeh u poslednjih devet godina za skok jedne države. Proverite da li je tačno ili ne. Na kraju, šokiran sam predlagačima, s tim više što je jedan premijer, a jedan docent ipak na fakultetu, a nije mi jasno da želi da se briše čitav budžet. Ja znam kada bi oni glasali za budžet. Verovatno kada bi bile i subvencije za vinovu lozu, onu koju je predlagač uzeo 563 hiljade iz budžeta Republike Srbije i građani vaših, samo zato što je kalemio vinovu lozu na travu. Da li je tačno gospodo narodni poslanici, malo materijala ovde ili ne? Njima je važno samo kada je haos. I na kraju, gospođo predsednice, danas u jednom dnevnom listu, su objavljene radnici svih osnovnih škola, svih srednjih škola broj, svih univerziteta državne uprave. Da li je to ikada bilo u poslednjih 15 godina? To vas boli gospodo. Prikrili ste sedam hiljada radnika koju su vaši direktori u osnovnim školama, zapošljavali mimo konkursa i da ne kažem šta su uzimali za zapošljavanje radnika. E, gospodo toga više nema. Kako reče juče premijer i ova Vlada, sve mora biti transparentno i u ovom budžetu je sve transparentno. Hvala vam lepo.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Mirjana Dragaš.
Hvala vam poštovana predsednice, gospodo ministri, prosto kada je reč o ovom amandmanu, smatram da nije dovoljno dobro argumentovan, nije dobro obrazložen, nije zasnovan na činjenicama i mislim da smo juče čitav dan imali prilike da slušamo od ministra privrede, da smo od drugih ministara pojedinačno po oblastima, mogli da slušamo pojedinačna i precizna obrazloženja o načinu planiranju sredstava, njihovom prinosu, kao i njihovom trošenju i načinu njihovog korišćenja. Moram da kažem da smo bili u prilici, takođe, da slušamo predsednika Vlade, koji je ovde govorio tri sata, pokušavajući da građanima i svima nama, na vrlo konkretan način i brojkama, jasno i precizno kaže i tačno, da ne kažem i prstom pokaže, kako se to troše sredstva, kako je planirano. Ono što je značajno u ovom budžetu, jeste po meni, što je on racionalan, što je on pre svega zasnovan na realnim mogućnostima. Svi bi želeli da može više i to ja mislim da nije sporno i sam predsednik Vlade i potpredsednik i svi ministri i svaki pojedinačni resor smatram da bih hteo da bude više. Ali, pitamo se da li treba trošiti ono što je nemoguće. Ponavljam i sada ono što smatram objektivno, ako se ponašamo korektno prema sebi i sopstvenom budžetu i ne trošimo više od onoga što objektivno imamo, da li je dozvoljeno da u državi trošimo ono što nemamo i dovedemo stanje države i svih građana do takvog duga iz koga se prelazi u dužničko ropstvo? Mislim da ova Vlada to neće, nema za cilj i upravo takvom jednom odgovornom potezu je i EU procenila poteze Vlade, njeno planiranje i ukupnu njenu ocenu o njenim planovima za naredni period. Prosto, evo da kroz jedan ili dva primera kažem. Zar ministru zdravstva ne bi više odgovaralo da ima više sredstava za uređenje, za opremu bolnica, za širenje zdravstvene zaštite? Ali, vrlo odgovorno i racionalno za niz poteza koji su i mali i veliki i time smatram da je velika stvar vašeg opredeljenja i postupka koji vodite. U Ministarstvu za privredu gde je jasno rečeno šta su planovi u razvojnom smislu, te da ne govorim, recimo, putnoj privredi itd, gde su prosto metrom merljivi dužina puta koja se radi i niz takvih drugih ministarstva koja su obrazložili, pokazuju da su jasni ciljevi, da su jasni zadaci i da se radi na tome da sledeće i narednih godina upravo bude više, na zadovoljstvo i pojedinih oblasti, gde su građani korisnici usluga, gde su oni u većoj meri zaposleni, gde imaju veću i bolju socijalnu i zdravstvenu zaštitu i gde su u svakom pogledu oni u situaciji da žive u boljoj i organizovanijoj državi čemu svi težimo ulaskom svih postupaka u EU, u sve vrste pregovora koja su sada pred nama. Segment po segment se uređuje i u zakonodavnom smislu, a ovo je nešto što u finansijskom sigurno prati i zato smatram da je Vlada u ovom slučaju upravu za njenim predlogom. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Poštovanje uvaženi ministri, ministarke nema, koristim vreme ovlašćenog predlagača, odnosno ispred poslaničke grupe. Imajući u vidu da smo imali malo pre jedan traktat koji se ponavljao, da li je tačno, da je tačno, pa ću ja pokušati da nastavim, a gospodine ministre vi ćete me demantovati ako nešto ne bude tačno od ovoga što ja budem govorio, biće mi jako važno da vi kažete šta nije tačno. Da li je tačno da je ovaj narod oglobljen povećanjem poreza od 2012. godine svih poreza koji postoje u ovoj državi? Da li je tačno da su povećane akcize na sve proizvode i da je uvedena akciza po prvi put u istoriji Srbije na struju? Da li je tačno da su smanjene penzije i plate? Da li je tačno da su penzioneri dobili po tri dinara mesečno na ime povećanja plata od 1,25%? Da li je tačno da su bolnicama, građani operišu i stavljaju se indijski konci, a funkcionerima nemački konci? Da li je tačno da u novom budžetu 40 milijardi akciza će doći kao prihod budžeta? Da li je tačno da je na rashodu svih plata u pokrajinskoj Vladi, dve milijarde, kao što smo čuli, a na rashodu ugovora o delu Vlade Republike Srbije 15 milijardi i 176 hiljada dinara? Da li je tačno da je to više od 30 hiljada zaposlenih mesečno? Da li je tačno da je to više nego što Vojska Srbije ima vojnika? Da li je tačno da će biti manji transfer za republičko zdravstveno osiguranje? Da li je tačno da očekujemo manje prihoda po osnovu dobiti preduzeća koja posluju u Srbiji? Sve je to prijatelji moji tačno. Zbog toga podržavam upravo predlog koji je dao kolega Pavićević, zato što ovaj budžet je loš budžet. Još nešto, da li je tačno da ni jedan amandman od članova opozicije niste prihvatili? Da li je tačno da neće ministarka Mihajlović imati novca u budžetu da ponovo zida 320 mostova godišnje, svaki dan po jedan most, pa i vikendom ponekad, kao što je rekla? Sve je to tačno. Ovaj budžet nije razvojni budžet. Ovaj budžet nije ni socijalni budžet, jer tačno je takođe da se predviđaju otpuštanja između 15.000 i 30.000 ljudi. Dakle, niko ne može da govori o ovom budžetu kao o medu i mleku, naprosto ovaj budžet je loš. Od samog početka govorimo da je nerealan u prihodima i da je politizovan u rashodima. Dakle, ja vas molim, još uvek imate snage, mogućnosti, volje, energije da ovaj budžet vratite. Sama činjenica da ni jedan amandman, a više stotina ih ima, niste prihvatili, ide u prilog tome da se obesmišljava rad parlamenta. Ide u prilog tome da se nameće silom isključivo i jedino ono što je volja većine. Da li je tačno, takođe, da se na putne troškove Vlada Republike Srbije u sledećoj godini planira potrošnja od pet milijardi dinara? Pet milijardi dinara, gospodo, neko je pominjao koliko troši pokrajinski kabinet predsednika Vlade. Četiri milijarde 833 hiljade 514 dinara.Tačan broj u cifru. Da li je to tačno? Sve je to tačno. Da li je ovaj budžet razvojni? Nije. Da li je ovaj budžet socijalni? Nije. Ne može budžet da bude socijalni ukoliko će dovesti do otpuštanja. Ne može budžet da bude socijalni ukoliko će sav prihod ili najveći deo prihoda ići upravo na račun građana. Kako? Kroz akcize. Da li je tačno da ćemo imati učešće države, oporezovanja u dizel gorivu, najveće u Evropi? Da li je tako isto za tečni gas? Jeste. Najveća zahvatanja države u Evropi će biti u Srbiji. Da li će to biti podstrek za poljoprivrednike? Neće. Dakle, vrlo je prosta stvar. Čitali ga dijagonalno, čitali ga po redu, ko razume shvatiće. Hvala.
Hvala. Ministar Lončar želi repliku na … (Jovan Marković, s mesta: Zašto?) Zašto? Zato što je vrlo opasna rečenica izrečena, da se pravi razlika među pacijentima uSrbiji, da li ste na funkciji ili ste običan građanin. To je vrlo uvredljivo i pežurativno rečeno ako je neistinito. (Dragan Šutanovac, s mesta: To znači da …) Odgovorićemo da, ne, molim lepo, ali ima pravo. (Dragan Šutanovac, s mesta: Ili možete da kupite ili ne možete, to sam rekao.) Ne, nego … (Narodni poslanik Jovan Marković dobacuje.) Smirite se, vas ću isključiti sa sednice jer mi ne date da radim. Izvolite ministre.
Ja sam pokušao juče da vas zamolim da ne izlazimo sa ovakvim stvarima da širimo paniku, da širimo dezinformaciju. Ovo apsolutno nije tačno što ste vi rekli da indijski konac ide za pacijente, a da drugi konac ide za funkcionere. (Dragan Šutanovac, s mesta: Ne kažem drugi konac …) Možete da poslušate, ja vas opet molim, da ne trošimo vreme, ja vas molim nemojte samo neistinite stvari širiti, nema nikakvog osnova. Molim vas, raspitajte se, taj ko vam to kaže, to nije u redu. Jedna stvar, postoji tržište, postoje dozvole i postoji sve. Vi to, mislim da dobro znate, upravljali ste vojskom, imali ste VMA, znate, da ne pričam ja o nabavkama. Ne može ništa da prođe što ne ispunjava uslove, odnosno nema određene dozvole. Ako je nešto iz Indije, ja ne želim da sada neku zemlju stavljam, ako ste vi stavljali, nema nikakvih problema, ja gledam po kvalitetu. Ako ima dozvolu smatra se da ima adekvatan kvalitet, da li je tako? Kako možete vi ako vam nešto, imate tender, dođete, ispunjava sve uslove, da kažete – znate, zato što ste vi iz Indije, odnosno što je vaš proizvod iz Indije mi nećemo da uzmemo vaš proizvod, imate sve dozvole, imate cenu ili ne znam ni ja sve šta je neophodno, šta se boduje. Mi kažemo, napravimo razliku – ne, vi ste iz Indije, ne može. Nemojte molim vas to raditi. Znači, sve može, postoji, koriste se i sada u zakonu što postoji. Ako postoji i priča i bilo šta da nešto nije dobro, ako hoćete da kažete da to nije dobro, morate to da dokažete.
Reč ima Vladimir Đukanović, a posle njega Miletić Mihajlović. Moram da čitam zbog pune liste, da brišem, itd.
Hvala uvažena predsedavajuća. Evo pažljivo sam od momenta kada je podnosilac amandmana krenuo sa svojim obrazlaganjem, do sada čekao red, i moram da priznam da sam u mnogo čemu prilično šokiran količinom licemerja koje dolazi sa druge strane. Inače, uvaženom kolegi koji je inače profesor i pedagog, valjda je studente naučio da vikom ne možete da osnažite argumente. Zapravo, time pokazujete da argumente nemate. A o gospodinu koji je malo pre govorio, osim toga što vređa po društvenim mrežama žene, a i druge poslanike, ne znam šta bi drugo mogao da mu kažem, ali znate u čemu se sastoji to licemerje, posebno oko samog amandmana? Recimo, vole da se pozivaju na Fiskalni savet i to je jako lepo, ali ovde ide stravična kritika prema Vladi zašto Vlada smanjuje plate i zašto smanjuje i otpušta ljude. Inače, danas imate, prosto treba da čitate, imate današnji intervju Pavla Petrovića u Ninu gde se on zalaže da sledeće godine mi otpustimo još 20.000 ljudi. Govorim o predsedniku Fiskalnog saveta, gde se on zalaže da dodatno smanjimo rashode u državi. On čak kritikuje Vladu što ima malo smanjenje rashoda. On traži još, traži da još snizimo penzije i plate. Mi kada bismo to uradili, vi bi nas obesili ovde. Ja sada ne znam, kada se vi pozivate na Fiskalni savet, da li kada oni traže da otpuštamo ljude ili se pozivate kada to vama isključivo odgovara? To je zaista licemerje. Ja ovde zaista nisam čuo ama baš ni jedan jedini alternativni predlog šta ne valja u ovom budžetu. Priznajem, pročitao sam na društvenoj mreži od strane jednog kolege poslanika, sa druge strane jedan predlog, čuću naravno kako će on to obrazložiti, da li ću lično možda to da prihvatim ili ne, ali ja zaista nisam čuo ni jednu jedinu alternativu sa vaše strane. Ja vas pozivam da čitate, Fiskalni savet je jako lepo rekao, imate stravičnu kritiku od strane Fiskalnog saveta koja je doduše, Bogu hvala, prošle godine u mnogo čemu promašio naš deficit, ali svakako od njih mora uvek da se uzme argumentacija u obzir zato što se radi o ljudima koji su zaista stručni, za razliku od ovoga što vi iznosite. Međutim, oni nama traže da mi ljudi otpustimo 20.000 ljudi sa posla iz javnog sektora. Evo, kada bi Vlada to primenila, šta biste nam vi ovde radili? Pazite, oni kritikuju Vladu što je uopšte imala ovo povećanje plata i penzija sada što se dogodilo nedavno. Ovde se neko sprda sa tim, pa kaže – jeste, to je 200, 300 dinara ili već kako. Izvinite, zaradite vi tih 200, 300 dinara. Zaradite, to u masi je ogroman novac, to neko mora da zaradi, morate da obezbedite negde iz nekog realnog izvora. Lako je bilo voditi politiku hoću da se zadužim, pa nemilice diže kredite i onda deli plate i penzije. To može svako da uradi, ali vi ćete tako da uništite zemlju. Mi to ne želimo da radimo. Ja moram da priznam čak, da budem iskren gospodine Vujoviću, možda sam preterano ovako radikalniji po tom pitanju, ja bih možda i primenio ovo od Fiskalnog saveta, ali se plašim zaista šta bi bilo jer imali biste potpuni socijalni bunt, i to je činjenica. Inače, oni ljudi donekle imaju pravo i negde i rezonuju to nekako na ispravan način zato što zaista smo u dubiozi zastrašujućoj. Gospodin Pavle Petrović u današnjem intervju u„Ninu“ lepo kaže da smo mi 2008. godine imali javni dug 28% BDP tada, znači 28%. Vi ste ga na kraju vašeg mandata digli na skoro 60, čini mi se. Imali ste čak zakonski limit 45%, vi ste zakon prekršili i niko ne odgovara nažalost zbog toga zato što ste podizali sumanute kredite sa jezivim kamatama koje mi otplaćujemo. Mi sledeće godine, ponavljam, moramo da otplatimo milijardu i 150 miliona evra kamata. Ko će to da zaradi? A vi nam ovde prigovarate za ne znam šta. Dajte ljudi, slažemo se svi, nikom nije lepo da smanjuje plate i penzije. Ja sam to juče rekao, ako neko zaista smatra da je gospodin Vučić lud, da voli da se iživljava nad narodom, da mu smanjuje plate i penzije, onda vi duboko grešite. To je prosto nenormalno. Ali, mi nemamo drugu alternativu. Ako imate nešto drugo, vi ponudite, kažite – evo, mi nećemo da smanjujemo platu i penziju, nećemo rashode da smanjujemo, nudimo ne znam šta. Ali, nemojte da nam nudite više da dižemo kredite, zato što ćemo sahraniti državu. I to je nešto što je zaista nedopustivo i molim vas da više ne iznosite zaista istine i da se pozivate na Fiskalni savet, jer ako se pozivate na Fiskalni savet, onda se svakako zalažete da otpustimo naredne godine još 20 hiljada ljudi i zalažete se da dodatno ljudima smanjimo plate i penzije, a nisam baš siguran da vam je to politika koju ste vodili do danas. Hvala vam.
Reč ima Miletić Mihajlović. Sledeći poslanik je Zoran Babić, pa Jovan Marković. (Jovan Marković, s mesta: Replika.) Ne znam na šta ste tražili repliku.
Poštovana predsednice, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, odmah da kažem da amandman na član 1. koji kaže da treba taj član brisati svakako ne može da se podrži i takav jedan amandman je besmislen. Elementarno je valjda po Ustavu Republike Srbije da se donese budžet za svaku godinu i zapravo mi smo ovom raspravom u procesu donošenja zakona o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu i to je naša ustavna obaveza. Zakon o budžetu Republike Srbije je jedan od najvažnijih zakona u funkcionisanju države, po kome, i to piše upravo u tom prvom članu koji se negira, uređuju prihodi i primanja, rashodi i izdaci u našoj državi. Dakle, negiranje takve jedne potrebe koja je definisana u članu 1. ovog zakona o budžetu je obična destrukcija, a rekao bih i pozivanje na kršenje Ustava Republike Srbije. Zato svakako da je ovaj amandman zaista bespredmetan i besmislen. Moramo se svi mi složiti da moramo doneti Zakon o budžetu Republike Srbije za sledeću godinu. Mi možda možemo i da predložimo brisanje nekog člana u ovom budžetu. Svakako, nećemo se svi složiti sa predloženim rešenjima u Predlogu budžeta za 2016. godinu i to nije sporno i ne treba da budemo jednoglasni u svemu tome, ali praktično negiranje potrebe donošenja budžeta je lakrdija i nema nikakvog smisla. Jedno je sigurno, da je ova Vlada veoma posvećena napretku Srbije i oporavku Srbije i to se pokazuje i kroz reforme koje ona donosi u toku svog postojanja i svakako i ovim što su rezultati u poslovanju, rekao bih, Srbije i po ovome što je projektovan ovaj budžet. Dakle, posvećena je napretku i boljitku Srbije kao retko koja Vlada u prošlosti. Dajte da zaista razgovaramo argumentovano, da budemo toliko kooperativni i da u svemu onome što predlažemo ima punog smisla. U svakom slučaju, o ovakvom amandmanu nema potrebe da se diskutuje. Dajte da budemo ozbiljni u ovome što radimo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Pošto vidim da je ovo sada neko vreme postavljanja pitanja, iako nisu ni poslanička pitanja, niti pitanja Vladi, ali iskoristiću i tu priliku, pa ću ja postaviti neka pitanja. Da li je istina da Bojan Pajtić nemilice troši novac građana Srbije koji žive u Vojvodini, pa čak i četiri miliona i 600 hiljada dinara dotacije nevladinim organizacijama provinciji Limpopo u Republici Južnoj Africi. I Limpopo je važniji od Novog Sada, Subotice, Kikinde, Sombora i svih onih divnih mesta u Vojvodini, Limpopo? Šteta što ministar pravde i ministar unutrašnjih poslova nisu ovde, doći će siguran sam. Da li je tačno da je Bojan Pajtić potrošio, i može i mene da tuži kao što je danas tužio gospodina Aleksandra Martinovića, mog kolegu i prijatelja, ali nas neće zaustaviti u tome da izgovaramo istinu svakog dana, da li je istina da je i od dece ometene u razvoju oteo milion i 200 hiljada evra, da je od svetinje uzeo milion i 200 hiljada evra i da je umesto Heterlenda, umesto objekta za tu decu, za njihove porodice, za roditelje te dece, da je ostalo maltene zgarište, ali su džepovi Bojana Pajtića i njegove klike, boga mi, puniji za milion i 200 hiljada evra? Da li je istina da je od 2006. do 2015. godine svake godine uvećavan broj radnih mesta u pokrajinskoj administraciji šurnjajama, strinama, tetkama, kumovima, biznis partnerima, prijateljicama, hvala Dragane, partijskim koleginicama i kolegama i zato se troši građanima Vojvodine godišnje više milijardu dinara? Da li je istina da je između 2000. i 2012. godine, onima kojima smeta akciza na električnu energiju, koja se meri u promilima, da li je istina da je struja za DS i Bojana Pajtića u vreme njihove vladavine, kada su određivali cenu struje, cene električne energije poskupela kumulativno 600%? Evo, tu je gospodin Saša Antić, siguran sam da će odgovoriti – da li je poskupela od 2000. do 2012. godine struja, električna energija u Srbiji za privredu i za građane Republike Srbije više od 600%? Još jedno pitanje na koje, siguran sam, neće imati odgovora, da li je za onoga koji je malopre zdušno napadao Vladu Aleksandra Vučića i Republike Srbije, da li su mu i sada draže čaše od kristala u Sava centru od budžeta Republike Srbije i od građana Republike Srbije?
Reč ima narodna poslanica Suzana Spasojević.
Zahvaljujem. Upravo, nasuprot obrazloženju koje je predlagač amandmana naveo, smatramo da Predlog budžeta odražava i stanje i trenutak u kome se Republika Srbija nalazi. Ono što je najbitnija i najkvalitetnija karakteristika Predloga budžeta jeste da je realan i da je planiran u skladu sa očekivanim prihodima i u skladu sa tim očekivanim rashodima, a dobro znamo kako su u nekom ranijem periodu budžeti i planirani i realizovani. Budžet je koncipiran upravo u skladu sa ciljevima Vlade da Srbija troši onoliko koliko zarađuje. Nekada se i rasipalo i neodgovorno trošilo. Zato sada i jesmo tu gde smo, pred još jednom godinom u kojoj treba očuvati stabilnost javnih finansija, u kojoj treba štedeti, primeniti set nepopularnih mera. Znamo da građani opravdano ne prihvataju ove mere, ali je očigledno da se zbog svega onoga što se ranije radilo mora ovakvim merama i pristupiti. Tačno je da je budžet za narednu godinu smanjen, ali bitno je da se u socijalno prava građana nije diralo. Bitno je i veliki je značaj što je Vlada u ovakvim teškim vremenima za kapitalne investicije opredelila 117 milijardi dinara i još 35 milijardi dinara za železnice i puteve. Znamo koliki je značaj ulaganja u putnu infrastrukturu. To su sve zemlje u okruženju pre nas shvatile. Znamo koliko ulaganje u putnu infrastrukturu utiče i na rast privrede i na rast BDP i da je to veoma važan korak u trci za investicije. Zato i predlažemo da se amandman, koji predviđa da se ovaj član i svi naredni članovi brišu, ne prihvati bez davanja ikakvog drugog rešenja i za ovaj i za naredne članove. Sigurna sam da je predlagač svestan koliko bi ne usvajanje budžeta uticalo na funkcionisanje Srbije i koliko bi ugrozilo i obezbeđivanje sredstava za penzije, za socijalna davanja i za plate. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanike Balša Božović. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice Narodne skupštine. Dame i gospodo, uvaženi ministri, amandman je nastao kao posledica subvencija kada je u pitanju železnica. Šest milijardi više za ovu godinu, nego za prošlu godinu. Smatramo, ne da to samo nije u redu, nego da to koči razvoj Srbije i da je iz tog razloga jedna od stvari, jedan od argumenata zašto smo tvrdili da ovaj budžet nije razvojni i da ovaj budžet, na kraju, nije ni socijalni. Mi smo predložili, odnosno ja lično, da makar pola ove svote novca bude obezbeđeno za siguran posao za mlade ljude. U Srbiji je nezaposleno 55% mladih. Ako bi Srbija uspela da sa 50 ili 60 miliona evra u nekom narednom periodu svake godine obezbedi da ti mladi ljudi, kao mladi stručnjaci, ostanu u zemlji, da ne idu iz zemlje, ukoliko bi mogla da godinu dana u nekoj privatnoj kompaniji može da plaća prosečnu platu u Republici, sa porezima i doprinosima, a da, ukoliko vlasnik te privatne kompanije se odluči na takav program Vlade Republike Srbije da ne može da otpusti onog koji je radio do tada kod njega, možda možemo da pružimo makar šansu za posao svakom mladom čoveku koji završi višu, visoku školu ili magistrira ili doktorira. To je način na koji Srbija brine o svojoj budućnosti, o svojim kadrovima. Zašto smo protiv ovolikih subvencija u železnici? Zato što čak postoji jedna svota novca iz EU koja se nije iskoristila na restrukturiranje tog javnog preduzeća. Mi mislimo da je to veoma loše i da se na ovaj način i dalje troše velika sredstva ni našta, a na ovaj način možemo da podstaknemo nekog mladog čoveka da dobije šansu u Srbiji. Toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jovičić. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Znate kako, manir predstavnika bivšeg režima u većini slučajeva jeste išao iz presipanja šupljeg u prazno, uzmite odavde da date na neko drugo mesto, uzmite kredit da biste platili, isplatili plate i penzije, mi se zalažemo da mladi ljudi u Srbiji imaju posao. Mi želimo da otvaramo nova radna mesta i da u fabrikama koje su otvorene poput Rume, koja će se otvoriti u Šapcu, Novom Sadu, da tu rade mladi ljudi, ali da privučemo investicije, da neko uloži novac, da ostavi dodatnu vrednost u našoj zemlji, da plati te mlade ljude i da oni mogu da zarade za normalne uslove za svoj život. Kada govorite o železnici ili da ne treba u nešto ulagati, mi prvo imamo i određene obaveze i prema EU i modernizaciji naših železnica, kao što želimo da modernizujemo našu infrastrukturu, a tu smo pokazali rezultate i u poslednje dve i po godine izgradili smo više nego u poslednjih 45 godina, računajući i vaših 15 godina. To su konkretni rezultati. Na toj železnici rade neki ljudi, imamo ih 16 hiljada. Mi želimo da podižemo Srbiju, želimo ekonomski da se razvija. Kako vama može bilo ko šta da veruje, u vaše prognoze, u vaše pretpostavke šta će biti ili šta bi bilo kad bi bilo, kada ste vi govorili da će deficit naše zemlje biti 230 milijardi. Vi ste to govorili, ubeđivali ste nas ovde. Sada kada imamo deficit oko 80 milijardi, što je gotovo tri puta manji, šta sada kažete, gospodo? Sada opet imate neke druge izgovore i neke druge razloge. Međunarodni monetarni fond je pohvalio ekonomske reforme naše zemlje, Svetska banka, EBRD. Ono što je najbitnije, ne radimo mi to da bi nas neko hvalio spolja, nego da bismo napravili i očuvali našu zemlju, našu ekonomiju, naš budžet, koji ste vi razarali od 2000. godine, pa na ovamo.Jedino ste to znali da radite i radili ste uspešno. Čekajte, gospodo, idu lokalni pokrajinski izbori. Najlakše u ovom trenutku što bi svako mogao da uradi je da se zaduži, da uzme četiri, pet milijardi evra nekog kredita, da upumpa i da podigne, ako treba, plate i penzije za 20%, da bi se dobili neki izbori. To je dokaz, ako to uradite, da radite protiv vaše države, protiv svog naroda i tih mladih ljudi o kojima govorite i generacijama koje dolaze. Mi se tako ne ponašamo. Mi želimo da se prostiremo onoliko koliko smo dugački. Podižemo plate i penzije onoliko koliko možemo iz realnih prihoda, onoga što smo zaradili, uštedeli na putovanjima, dnevnicama, svemu onome na čemu ste vi rasipali desetine i stotine miliona evra. Pomeramo se milimetar po milimetar, ali doći ćemo do cilja, a cilj jeste da nastavimo i da imamo trend povećanja našeg BDP-a. Vi ste govorili da nećemo imati pozitivan trend. Imaćemo pozitivan trend, bićemo u plusu 1%, u sledećim godinama 2%, pa 3% u 2017. godini. Vi to niste mogli ni da sanjate. Šta ste uradili? Šta ste ostavili? „Air Srbija“, odnosno JAT, kada ste vi upravljali ovom zemljom, kada su vaši stručnjaci upravljali ovom zemljom, imao je gubitke svake godine između 30 i 50 miliona evra. Danas imamo lidera u regionu kada govorimo o avio saobraćaju. „Air Srbija“ doprinosi budžetu Republike Srbije, pa nek je to i za jedan jedini evro, to ide u budžet i to ostaje našem narodu, odnosno našoj državi. Čega god da ste se dotakli, navešću primer aerodrom „Nikola Tesla“, u vaše vreme, vrednost za koncesiju od 30 godina moglo se dobiti oko 100 miliona evra. Danas je procena na 500 miliona evra. Pet puta više možemo uzeti novca. „Telekom Srbija“, pa ponuda, kakva god da je, daleko je veća od one koju ste vi omogućili kada ste raspisivali tendere i kada ste pokušavali da sprovedete privatizaciju. Kada pogledamo bilo koji parametar, daleko smo bolji, daleko smo pošteni i odgovorniji, i to vas boli. Ja znam da to vas boli. Znači, vama je sve što drugi hvale i što vide kao rezultate, koje govore brojevi, loše, sve je crno, a zato što u ovoj zemlji nema hajdučije, nema pljačke, nema otimanja, nema pljačkaških korupcionaških privatizacija. Doduše, jedan deo naše zemlje i dalje tavori u veoma kriminalnim radnjama. Ponoviću, pošto će najverovatnije pravnik da me tuži, a nisam nigde u pravu video da može dva puta neko da vas tuži za istu stvar koju ste uradili ili ste rekli, ali to očigledno znaju, da li je tako, Martinoviću, veliki pravnici koji su stekli ogromno znanje. Dok mi podižemo našu zemlju, našu ekonomiju i čuvamo ono što se sačuvati može, razvijamo i otvaramo fabrike, zapošljavanjmo ljude, smanjujemo broj nezaposlenih, vi otimate od dece ometene u razvoju milion i po evra. Treba da vas bude sramota, jer su to vaši rezultati, odnosno to su dela, odnosno ne dela koja činite i zbog toga očekujem, naravno, još jednu tužbu i protiv nje nemam ništa protiv, po treći put za istu stvar, što govori kakve pravnike imamo preko puta, ali to je manje važno. Očekujem da će građani Srbije na narednim izborima, kad god da budu, da vas počiste sa političke scene i da više nikad ne dozvole da ih pljačkate i obmanjujete. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Jovičiću. Reč ima ministar dr Zlatibor Lončar. Izvolite.
Ja mislim samo jednu stvar, a to je da nema razloga da više nagađamo i da smišljamo nazive za ovaj budžet. Mislim da je najbolji naziv za ovaj budžet da je ovo realan budžet Republike Srbije u ovom trenutku. Najrealniji mogući usaglašen sa MMF, usaglašen sa Svetskom bankom, sa svim onima koji su relevantni da ocenjuju to. Ono što preostaje nama, mislim da nije ova priča ovde i da se nadjačamo, nego da gledamo da svaki dinar iz ovog budžeta iskoristimo na najbolji mogući način i da se svi potrudimo i da učestvujemo u tome.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljuje, gospodine Bečiću. Mislim da sada tek kreću ovi amandmani koje ministar Vujović posebno voli, to su amandmani koji se odnose na finansiranje AP Vojvodine i onih čuvenih 7% koje nikako da uspemo u Ustavu da obezbedimo. To nije novina vaše Vlade, međutim ono što jeste novina vaše Vlade, da ste vi zakonom proglasili da 7% nije 7%, odnosno vi ste Zakonom o budžetskom sistemu proglasili da je 7% budžeta zapravo 7% budžetskih prihoda. Na vašu veliku žalost u Ustavu tako ne piše. U Ustavu piše 7% budžeta. Skupština AP Vojvodine je podnela zahtev za ocenu ustavnosti Ustavnom sudu. Ustavni sud, za razliku od slučaja kada je pohitao da se oglasi o penzijama, evo prošlo je već dve i po ili tri godine se još nije oglasio ovoj inicijativi za ocenu ustavnosti. Ono što međutim jeste problem da vi čak ni tih 7% koje vi računate tako kako računate, vi čak ni to ne isplaćujete i vama je veoma dobro poznato, a možda bi trebalo i da kažete i kolegama iz Vlade Republike Srbije, a i narodnim poslanicima koji nas ovde ubeđuju kako Srbiji ide odlično, šta ste odgovorili Vladi Vojvodine u odgovoru na pitanje zbog čega Vlada Republike Srbije nije isplatila četiri i po milijarda dinara. Vi ste rekli da je to zbog toga što o budžetu Republike Srbije nema novca za to, da su prihodi koje ste očekivali mnogo niži, a da je u ostalim delovima Srbije privredni ambijent loš, lošiji nego što je to slučaj u AP Vojvodini. Toliko o tome kako vi odlično vodite Srbiju, a kako DS katastrofalno vodi Vojvodinu. Znači, ako vi sada tvrdite ovde da para u budžetu je bilo za to, imao dve mogućnosti ili para u budžetu nema, a vi lažno tvrdite da ima ili para u budžetu ima, a vi ne date zato što građani Vojvodine nisu glasali za SNS.
Molim vas gospođice Jerkov. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite, gospodine Kovačeviću.
Dame i gospodo, pa budžet je najznačajniji pravni ekonomski akt koji može da se donese u jednoj fiskalnoj godini, ali budžet je i najznačajnije političko pitanje koje može da se otvori u jednoj Skupštini. Kada poslanici iz opozicije, konkretno moj prethodnik danas govori o budžetu Republike Srbije i sredstvima koja se izdvajaju za AP, ona treba da zna da su transferi koji odlaze iz budžeta Republike Srbije 5,46% ukupnih prihoda i kažem 5,46% ukupnih prihoda, ne govorim ukupnih rashoda zato što mora da se shvati koliki je problem u budžetu Republike Srbije, ne ove Vlade, nego u svim budžetima. 92,46% ukupnih prihoda, znači svega što se proizvede u Republici Srbiji odlazi za gotovo fiksne rashode. To su toliki rashodi da Vlada Srbije nema mogućnost da na njih utiče, to su rashodi za zaposlene od 24,02% ukupnih prihoda, to su subvencije koje se daju za penzije i vojne penzionere koje iznose preko 20%. Tu su subvencije, tu su obaveze, tu je glavnica. Ako sagledate to onda shvatite da mi danas u ovoj Skupštini raspravljamo suštinski o 516 miliona evra. U toj konstalaciji i tom odnosu nemoguće je izdvajati više zato što država Srbija u ovom trenutku ne postiže bolje rezultate nego što može. Ti rezultati su nesporno najbolji, kao nikada u istoriji Srbije, ako imate rast društvenog bruto proizvoda koji je 0,8%, ako imate pad nivoa nezaposlenosti, ako imate stabilnu i fiksnu inflaciju koja je oko 2%, onda to govori o snazi makroekonomskih parametara i snazi jedne ekonomije. Jedan od tih parametara možete uvek vrlo lako da promenite, možete da podignete nivo društvenih proizvoda, da smanjite nivo nezaposlenosti, ali kada vam tri ključna parametra rastu, onda to govori o merama koje čini Vlada Republike Srbije.
Zahvaljujem gospodine Kovačeviću. Reč ima narodna poslanica Marijana Maraš.
Poštovani predsedavajući, zahvaljujem. Ne osporavajući motiv i cilj podnošenja amandmana koji je podnela narodna poslanica Aleksandra Jerkov, koji je naveden u obrazloženju da se u budžetu AP Vojvodine obezbedi Ustavom Republike Srbije utvrđeni minimum obima u visini od 7% republičkog budžeta, odnosno omogući realizacija ustavnog zahteva da se 3/7 budžeta AP Vojvodine koristi za finansiranje kapitalnih rashoda. Mislim da ovaj cilj i motiv nije sporan ni predsedavajućem. Za nas iz poslaničke grupe SPS ovaj amandman je neprihvatljiv iz razloga što bi njegovim usvajanjem predloženo je smanjenje subvencija na razdelu 23 Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine od tri milijarde dinara. To bi ugrozilo isplatu planiranih subvencija u 2016. godini, namenjenih za ponovnu upotrebu i iskorišćavanje otpada od sekundarne sirovine i za dobijanje energije i proizvodnju kesa tregerica za višekratnu upotrebu, smanjenje subvencija od dve milijarde u okviru glave Uprave za agrarna plaćanja, što bi ugrozilo isplatu planiranih subvencija u 2016. godini namenjenih za mere ruralnog razvoja. Iz ovih navoda koji se nalaze u obrazloženju koje je podnela Vlada ovaj amandman je za nas neprihvatljiv. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Aleksandar Antić, replika.
Ja sam samo hteo vezano za ono što je gospodin Babić govorio, da ne ostanem nedorečen, a osetio sam se u neku ruku prozvano. Bez ulaženja u bilo kakav vrednosni osvrt na tu celu priču, samo statistički podaci koje sam upravo proverio. Znači, od 2000.-2008. godine, nisam posmatrao 2008.-2012. godinu, da ne bih ušao u zamku da o tome raspravljamo na neki politički način, cena električne energije za domaćinstva sa 0,52 dinara po kilovat satu bez poreza je otišla 2008. godine na 4,15 dinara, odnosno 690% gospodine Babiću, a za industriju sa 0,38 dinara na 3,72 dinara, odnosno 880% gospodine Babiću.
Zahvaljujem gospodine Antiću. Reč ima ovlašćeni predstavnik SNS, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Čini mi se da mi o sasvim nekom drugom amandmanu pričamo. Ovim amandmanom koji je koleginica Jerkov podnela, planirano je za zaposlene u oblasti obrazovanja nešto malo više od pet milijardi dinara, na teritoriji AP Vojvodine. Zakonom o budžetu je planirano za te ljude 27 milijardi dinara, to znači da koleginica Jerkov hoće da pet puta manju platu imaju zaposleni na teritoriji AP Vojvodine, da bi gospodin Pajtić imao više para da troši za sebe. Inače, uopšte sistem finansiranja budžeta Republike Srbije, sistem finansiranja budžeta lokalnih samouprava i sistem finansiranja AP zasniva se na tome da se svi bore za neki dohodak. Samo razlika između ranijih Vlada i ove jeste ta što ne može neko da očekuje da mu sve republika omogući. Zakonom o finansiranju lokalnih samouprava predviđeno, vama je to smešno, meni nije smešno, da se lokalne samouprave bore na tržištu da privuku investitore i zaposle svoje građane da bi se finansirali iz poreza na dohodak građana iz poreza na dobit pravnih lica. Jel tako? Ja mislim da jeste. Vama je to smešno, meni nije. Isto to piše i u budžetu za AP Vojvodine. Povereno je 18,7% prihoda od poreza na dohodak građana, 42,7% prihoda od poreza na dobit preduzeća. Sve poverene poslove od strane Republike koji su povereni AP Vojvodina, finansiraju se iz republičkog budžeta i to ulazi u masu, kao što ulazi penzija na teritoriji AP koje isplaćuje Republika, zdravstvena zaštita koju isplaćuje Republika, ali uradite nešto vi na teritoriji AP Vojvodina da povećate zaposlenost. Četiri godine odnosno 15 godina Bojan Pajtić nije povećavao zaposlenost u Vojvodini, a sada traži više novca. Zaposlite ljude, imaćete veće poreske prihoda, otvarajte nova preduzeća, dovodite strane investitore imaćete veće poreske prihode koji su vam povereni zakonom. Ne možete da očekujete da cela Republička Vlada radi zbog toga što je premijer Pokrajinske Vlade nesposoban. O tome se radi, borite se na tržištu kao što se i ova Vlada bori za svaki dinar, za svaki prihod, kao što se dobri predsednici opština i gradonačelnici bore za svakog investitora i za svako radno mesto, pa borite se već jednom i vi i ne plačite više da neko uzima nešto građanima Vojvodine i nemojte da pravite ovde u Skupštini da postoje građani prvog i drugog reda. Mene ste nazivali građaninom drugog reda dok ste bili na vlasti. To vreme je prošlo. Ne postoje više građani prvog i drugog reda.
Zahvaljujem se, gospodine Arsiću. (Jovan Marković, s mesta: Replika na ministra Antića.) Gospodine Markoviću, nikako da naučite Poslovnik i da znate kada imate pravo, a kada ne. Čak ne poštujete vašu koleginicu koja je ustala da pita nešto. (Jovan Marković, s mesta: Imam po istom osnovi po kojoj je ministar dobio reč.)O tome odlučujem ja, gospodine Markoviću. Kada budete na ovom mestu onda ćete vi odlučivati. Zahvaljujem se. Dopustite sada da upitam gospođicu Jerkov po kom osnovu je želela reč. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Gospdin Arsić je rekao da želim da se pet puta smanje zaposlenima u ….) Gospođice Jerkov, pravo na repliku ima Demokratska stranka, ali pošto nije ni ovlašćeni predstavnik… (Balša Božović dobacuje sa mesta.) Gospodine Božoviću, dopustite, uvažavajte vašu koleginicu da kaže, da pokuša da kaže nešto što ima da kaže. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Pomenuo me je imenom i prezimenom.) Gospođice Jerkov, pomenuta je Demokratska stranka, pomenut je predsednik stranke… (Jovan Marković, s mesta: Pomenuo je i nju.) Gospodine Markoviću, dopustite da završim. Pomenut je predsednik stranke, Demokratska stranka i pravo na repliku bi imao ili predsednik ili zamenik predsednika. Više nemamo Borka Stefanovića, znači imamo novog predsednika poslaničke grupe. Nije tu predsednica poslaničke grupe, nije tu zamenik, gospodin Nikolić, nije tu ovlašćeni predstavnik gospodin Šutanovac, tako da ja ne mogu po tom osnovu dati reč Demokratskoj stranci. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Poslovnik.) Po Poslovniku. Izvolite.
Uputila bih vas na član 104. Poslovnika u kom piše, čitam, molim vas da pratite – ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi narodnom poslaniku koji nije član poslaničke grupe, navodeći njegovo ime ili prezime, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku.
Pročitajte do kraja taj stav.
Pročitaću do kraja. Gospodin Arsić je rekao da koleginica Jerkov želi da se prosvetnim radnicima na teritoriji Vojvodine pet puta smanje plate. U narednom stavu piše da vi odlučujete o ovom pravu iz člana 1. i 2, ali u članu 27. piše da vi o tome odlučujete na osnovu Poslovnika, a ne na osnovu toga kako vam padne napamet. Ako vi smatrate da zaista ima smisla da gospodin Arsić ovde kaže da ja želim da se prosvetnim radnicima smanje pet puta plate i da vi smatrate da ja nemam osnova na repliku, onda svaka vam čast i onda neka vama ide zaista na ponos kako vodite ovu Skupštinu, ali nemojte da mislite da se to ne vidi i nemojte da mislite da svakoga dana ne postaje sve jasnije da vi vodite ovu Skupštinu tako da oni koji kritikuju Vladu nikada nemaju nikakvo pravo, a oni koji hvale Vladu da njima pripadaju sva prava. To tako nikada nije moglo, pa neće ni sada moći, gospodine Bečiću, a vi mi repliku nemojte dati. Samo vodite računa da o replici odlučujete na osnovu onoga što piše u Poslovniku, a ne na osnovu onoga kako se vama čini, u kom trenutku, kako ste juče govorili, nije vam bilo odgovarajuće vreme.
Gospođice Jerkov, ja ću da pogledam u beleškama da li je pomenuto vaše ime i prezime. Ja to nisam čuo. Čuo sam da je pomenuta Demokratska stranka, čuo sam da je Demokratska stranka pomenuta, čuo sam da je pomenut gospodin Pajtić i da je bio predstavnik vaše poslaničke grupe i dobili biste reč. (Aleksandra Jerkov dobacuje sa mesta.) Sada dobacujete, ja sam vas pažljivo slušao iako ste koristili pravo po Poslovniku,povodom javljanja po Poslovniku da zloupotrebite taj Poslovnik, ja bih po tom istom Poslovniku trebao da vam oduzmem dva minuta, ali to neću učiniti, ali svaki sledeći put ću to učiniti. Izvolite, gospodine Markoviću.
Poštovani predsedavajući, ukazujem na povredu člana 108. koji u prvom stavu kaže da se o redu na sednici Narodne skupštine stara predsednik Narodne skupštine. Kada ste obrazlagali malopre zbog čega gospođici Jerkov ne dajete reč ponovo, ja sam vam poverovao da vi zaista niste ni čuli da je prethodni govornik nekoliko puta pomenuo gospođicu Jerkov.I ako ste umorni, i ako nemate koncentracije, i ako ne možete da se starate o ovoj sednici na način na koji je to Poslovnikom predviđeno, onda ili prekinite sednicu ili neka neko drugi dođe na vaše mesto. Kako ste malopre gospodinu Antiću, ministru dali reč, posle tri diskusije i pravo na…
Gospodine Markoviću, oduzimam vašoj poslaničkoj grupi dva minuta i ne mogu da vodim ovu Skupštinu dok god vi ustajete, upadate u reč, ne dozvoljavate da ja vodim ovu Skupštinu. Oduzeo sam vašoj poslaničkog grupi dva minuta. (Jovan Marković, s mesta: Zašto? Zbog čega?) Tako. Imam pravo po Poslovniku. Zahvaljujem se. Reč ima gospođica Jerkov. U međuvremenu … Sedite gospodine Markoviću jer ću morati da vas kaznim. (Jovan Marković, s mesta: Zašto?) Jer ne mogu da vidim gospođicu Jerkov. U međuvremenu sam pozvao gospodina Arsića i dobio sam od njega informaciju da je pomenuto u jednom trenutku vaše prezime. Nije u negativnom kontekstu, ali je ipak pomenuto, tako da ću vam dati sada pravo na repliku, dva minuta. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Njemu verujete, a meni ne?) Morao sam da proverim gospođice Jerkov. Da li ćemo sada da se ubeđujemo da li treba da vam verujem ili ne treba ili … (Marko Đurišić dobacuje sa mesta.) Gospodine Đurišiću, hoćete li dopustiti da gospođica Jerkov dobije reč? Izvolite gospođice Jerkov. (Marko Đurišić, s mesta: Ne obraćam se vama.)
Da li biste mogli da mi se izvinite zato što mi niste verovali?
Izvinjavam se.
Dobro. Prihvatam izvinjenje. Dakle, kada … (Zoran Babić dobacuje sa mesta.)
Gospodine Babiću, nemojte da dobacujete.
Suština mog amandmana … (Zoran Babić dobacuje sa mesta.) Možete li gospodina Babića da nekako upristojite, molim vas? Suština amandmana nije u tome da zaposleni u obrazovanju na teritoriji AP Vojvodine treba da imaju pet puta manje plate, nego da Vlada RS ne treba da u budžet AP Vojvodine stavlja plate prosvetnih radnika koji prema osnovama Zakona sistema obrazovanja i vaspitanja jesu isključiva nadležnost RS. Jedine plate koje treba da budu u budžetu AP Vojvodine jesu plate za zaposlene u visokom obrazovanju. Ja sam prva, gospodine Arsiću, koja će prihvatiti da RS više ne treba da puni budžet AP Vojvodine. To se uradi vrlo jednostavno. Date izvore finansiranja APVojvodini i ona sama onda puni svoj budžet. Ja verujem da bi to bio mnogo pošteniji sistem od ovoga koji imamo sada u kom Vojvodina puni republički budžet sa više od 30%, a vraća joj se, kako vidimo, dva do 3%. Ali investicijama i o privlačenju investicija, ja molim, zaista je tragikomično da neko iz SNS bilo kome iz AP Vojvodine govori o privlačenju investicija jer više od 80% investicija koje dolaze u Srbiju uprkos naporima Vlade RS završi u AP Vojvodini, o čemu govore, dozvolićete, malo veći autoriteti u svetskoj ekonomiji od ovde prisutnih poslanika SNS.
Imamo dosta prijavljenih. Po kom osnovu replika, gospodine Babiću? (Zorana Babić, s mesta: Pominjanje imena, prezimena i Srpske napredne stranke.) Po kom osnovu vi, gospodine Arsiću? (Veroljub Arsić, s mesta: Pomenut sam.) Pomenuto je vaše ime i prezime. Izvolite.
Ja znam da čitam, a šta je u čijoj glavi neću da pretpostavljam. U spornom amandmanu piše – ekonomska klasifikacija 4.6.3. transferi za zaposlene u obrazovanju na teritoriji AP Vojvodine - 5.196.930.000. U zakonu o budžetu, transferi za zaposlene u obrazovanju na teritoriji Vojvodine – 26.778.126.000. Čitam cifre, ko vrti glavom neka proveri, a znam da su cifre tačne, pa neka on postavi pitanje koliko je on iskren prema građanima i Srbije i Vojvodine. Znači, tražili ste da se smanje sredstva za plate zaposlenima na teritoriji AP Vojvodine i da se daju Bojanu Pajtiću. Ništa više. Dalje, postoji više prohoda koje imaju i AP i jedinice lokalnih samouprava i Republika. Postoje izvorni prihodi i postoje povereni prihodi. Povereni prihodi jesu prihodi od 18% poreza na dohodak građana koji se ostvari na teritoriji AP Vojvodine. Jel to poveren prihod? Jeste. Ili se vi u to ne razumete, očigledno? Drugi poveren prihod - 47% od poreza na dobit pravnih lica. Tu je NIS najveći poreski obveznik u Srbiji. Jel to povereni prihod? Jeste. Naučite malo.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Reč ima šef Poslaničke grupe SNS, Zoran Babić, replika. Izvolite, gospodine Babiću.
Ja bih vas zamolio, gospodine predsedavajući, da neko ko želi da upristoji mene prvo upristoji svoje najbliže okruženje, jer narodni poslanici iz njenog najbližeg okruženja su prvenstveno vas, a onda i sve nas narodne poslanike nazivali stokom. Ali, tada je ta pristojna narodna poslanica aplaudirala. Pa, onda bi bilo dobro da upristoji još bliže narodne poslanike iz iste poslaničke grupe koji su prvenstveno vas, gospodine Bečiću, a onda i sve nas narodne poslanike, nazivali đubretom, ali se sada bave čašama od kristala umesto da budu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Pa bih te čaše od kristala pozvao da se upristoje i da više ovakve građevine na Vračaru ne nazivaju pašnjakom, nego velelepnim vilama i zgradama koje se ne grade od plata, ministarske u to vreme, ili sada od poslaničke. Pa bih je pozvao da upristoji šefa svoje stranke da više ne uzima, ne otima i ne krade od dece ometene u razvoju i da od te svetinje ne uzima milion i 200 hiljada evra, koliko je uzeo i oteo, a toj deci ostavio ruševine. E tek kada bude upristojila te ljude, kada bude upristojila i one ljude koji su nam od pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, od te plate, ne znam kolika je i kolika može da bude, ali ne može od nje da se stekne penthaus u Inđiji, ne manji stan u Beču, ne manji stanovi i po Novom Sadu, kao što to ima gospodin Ješić, potpredsednik DS.
Gospodine Babiću, isteklo je vreme.
Kada bude sve njih upristojila, e onda će moći da upristojava i mene.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Pošto je vreme ograničeno, samo da odgovorim na ona direktna pitanja koja su postavljena. Kao prvo, nisam razumeo suštinu vaše diskusije i amandman. Amandman vaš traži da se briše, odnosno da se član 1. menja vašim tekstom člana 1. koji, ako sam ja dobro pročitao, traži da se za 35 milijardi smanje ukupni prihodi, a to kad se otprati kroz ceo član da se smanje akcize za 35 milijardi. Jesam li ja to dobro otpratio? Znači, to je vaš predlog. Vaš predlog je da se smanje prihodi, da se prihodi od akciza na derivate nafte smanje za 35 milijardi. To ste provukli kroz ovo, niste provukli kroz ostale delove budžeta, ali to je to. Ne prihvata se. To je neophodno, to je dogovor koji smo imali ranije, to je strukturni deo prihoda budžeta i zbog toga suštinski ne možemo da prihvatimo. Drugo pitanje vaše je bilo povodom budžeta Vojvodine. Upućujem vas na član 7. koji je gospodin Arsić već delimično pročitao. Znači, AP Vojvodina članom 7. koji je preuzet, koji se preuzima svake godine iz Zakona o budžetskom sistemu, a u skladu sa ustavnom odredbom za koju ste rekli da nije doneta, da je protivustavna, koja je ekonomski nedefinisana, jer sam posto budžeta ne postoji, budžet kao takav ne postoji. Može da postojati prihodna strana budžeta, rashodna strana budžeta itd, kao što ovde piše u članu koji citirate vi. Znači, postoje prihodi i primanja, postoje rashodi itd. Sad da ne ulazim u detalje, suština je sledeća. Prošle godine smo proveravali tačno situaciju i svake godine pratimo situaciju. Prošle godine AP Vojvodina dobila je 7,06%, odnosno 7,1% kad se svi elementi uzmu. Mogu da vam dam tabelu sa svim elementima, sa ciframa. Znači, to su zvanični podaci. Ono što je ostvareno, ono o čemu vi pričate, to je da je na jednoj stavki tih transfera ostvaren manji prihod i to u onom delu koji se odnosi na član 7. stav 2, odnosno ta povlaka 2, koja kaže da AP Vojvodini pripada 42,7% dobiti. Mi smo rekli – Republici Srbiji pripada 57,3 i da smo mi u tom istom, zbog toga što je dobit NIS-a bila manja, ostvarili manji prihod. Drugo, nigde ne piše da država Srbija treba to vama da kompenzira, Vojvodini. Prema tome, to je pitanje koje može da se reši na drugi način, a ne ovako. Ne postoji nikakva osnova za ovo. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine ministre. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Homen. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Mićunović. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Branka Karavidić. Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Amandmanom se predlaže povećanje prihoda budžeta kroz povećanje naplate poreza na dohodak građana za iznos od 10 milijardi dinara i povećanje naplate PDV u zemlji u iznosu od 23 milijarde dinara. Istovremeno predlažemo i smanjenje prihoda budžeta po osnovu smanjenja zarada u javnom sektoru na iznos od 12 milijardi, odnosno predvideli smo vraćanje zarada delu zaposlenih u javnom sektoru na nivo pre smanjenja. Dobili smo obrazloženje, odnosno dobila sam obrazloženje u kojem se kaže između ostalog – amandman se ne prihvata iz razloga što su iznosi prihoda po osnovu poreza na dohodak i poreza na dodatu vrednost dati u Predlogu zakona o budžetu projektovani na osnovu važeće poreske politike trenutnog stepena naplate i efekti bolje naplate poreza kao rezultata borbe protiv sive ekonomije nisu uračunati u procenu prihoda, što je u skladu sa principima dobre budžetske prakse. Gospodine ministre, kada sam radila ovaj amandman ja sam uzela u obzir vašu izjavu iz avgusta meseca ove godine, gde ste kazali, a Tanjug je preneo, pročitaću – ministar finansija Dušan Vujović najavio je danas da će država uvesti mere među kojima je i uvođenje onlajn fiskalnih kasa koje će povećati naplatu PDV između 15 i 20 procenata. Tako da, sebi sam dala za pravo da sačinim ovaj amandman, a podsetiću vas još, i kolega Đurišić je juče govorio o tome, koliko su katastrofalni rezultati naplate poreza. Godine 2010. je bilo 75%, 2011. godine malo manje od 75%, 2012. godine 76%, da bi pala na 69% 2013. godine, a sada je 71%. Znači, vaše obećanje da će se prihodi od PDV-a povećati od 15% do 20% su mi dali za osnov da sačinim ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Jozić. Izvolite, gospodine Joziću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, čuli smo maločas opasku od jednog poslanika opozicije kako nismo usvojili niti jedan amandman koji su oni, naravno, predložili. Ja, kao poslanik koji sam malo pratio rezultate dok su oni bili vlast, nemam niti jedan argument koji bi mi govorio u prilog da treba da usvojim ovaj ili bilo koji drugi amandman. Naime, sećajući se ekspozea bivšeg premijera Cvetkovića 2008. godine, moram da kažem nekoliko stvari koje idu u prilog ovome što sam rekao. Govori o ciljevima Vlade Republike Srbije u to vreme, pa kaže – cilj je povećanje u naredne četiri godine BDP-a za 7% godišnje. To je bilo 2008, a 2009. godine smo imali minus 4%, 2008. godine 5,6% plusa, na 2009. godinu minus 4%. To je ukupno, gospodo, 9% minus, obećali su 7% godišnje. Da li je to tačno? Kako reče kolega iz opozicije, jeste. Da li je tačno da je obećano u kampanji oko 500 hiljada novih radnih mesta? Jeste. Da je u ekspozeu gospodin Cvetković tada rekao 200 hiljada? Kada su formirali Vladu, već su malo spustili to na 200 hiljada. Da je stopa nezaposlenosti sa 18,1% na 11,9% planirano smanjenje, a 2012. godine je bila nešto preko 26%. Da li je tačno? Jeste, cifre govore u prilog. Da li je tačno da je procenat siromaštva u 2009. godini sa 6,9% za godinu dana naraslo za još 9,2%? Tačno je. Da li je tačno da je obećano 500 hiljada, odnosno 200 hiljada novih radnih mesta, a zapravo smo dobili oko 450 hiljada otpuštenih radnika, a među njima samo pet hiljada čije su plate finansirane iz budžeta? Da li je tačno? Jeste, sve stoji lepo napisano i može da se proveri. Da li je tačno da je 130 hiljada uglavnom malih i srednjih preduzeća ugašeno za te četiri godine? Tačno je. Da li je tačno da je obećano hiljadu evra za besplatne akcije građanima, a da su dobili nepunih četrdeset? Tačno je. I umesto povećanja prihoda, imali smo zaduženje šest milijardi evra za te četiri godine, odnosno ukupan unutrašnji dug se povećao za još devet milijardi evra. Sada pričamo o lepim željama i amandmanima, kao da ova Vlada ne želi da u svakom segmentu poveća prihode, odnosno poveća davanja. Pa naravno da svaka Vlada to želi, ali samo jedna to ispunjava, ove prethodne su obećavale. Vlada gospodina Vučića ne obećava, nego radi na tome, na onome što je potrebno za građane Srbije i manje je sramota, ja mislim, i poslanike opozicije da ovo lepo podrže sve što se predlaže, nego što predlažu amandmane za koje osnova nema. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Joziću. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Samo kratko. Nemam ništa protiv vaše ideje, ali moram da vam kažem da praksa sa kojom mi moramo da se suočimo u svetu je takva da svaka mera prihoda mora da se realizuje deset do dvanaest meseci da bi se prihvatila u projekcijama kao realna mera. Znači, drugim rečima, ako bismo danas doneli promenu stope poreza na plate i ako bismo danas doneli uvođenje fiskalnih kasa i projektovali, mi bismo morali 12 meseci, deset meseci je najmanje, da pratimo taj prihod i tek da ga onda sledeće godine povećamo. Mi smo ove godine ostvarili povećanje samo na osnovu onoga što smo imali za proteklih deset meseci i to su nam priznali. Takva je praksa. Bilo bi bolje da možemo da projektujemo veće prihode, ali ne možemo, a mi ne odustajemo od toga. Upravo smo imali sastanak, od 1. januara krećemo sa tzv. fiskalizacijom, krećemo sa čitavim nizom mera koje će povećati naplatu ne menjajući stopu poreza, odnosno stopu PDV-a, ali moramo da otprilike do oktobra, novembra sledeće godine to odradimo da bismo mogli da iskažemo u prihodima za budžet 2017. godine. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Ovde se vrlo lako koriste podaci pa krene da se upoređuje 2008. i 2009. godina i šta se desilo u ekonomiji Srbije između 2008. i 2009. godine. Da podsetimo one koji ne žele da se sete situacije i sloma svetskih berzi krajem septembra 2008. godine. U celom svetu nastali su ekonomski problemi i te 2009. godine bio je pad društvenog proizvoda u Srbiji. Da, bio je pad, ali taj pad je bio u regionu jedan od najmanjih. Samo jedna zemlja imala je manji pad 2009. godine, a 2015. godine Srbija ima najmanji rast u regionu, najmanji. Svaka država regiona - i Hrvatska, i Bosna, i Makedonija, i Crna Gora imaju dva-tri puta veći rast od rasta Srbije koji je 0,8%. Ministre, da li je ovo tačno? Da li je ovo tačno? Ono što je koleginica predložila kroz ovaj amandman je da dostignete ne efikasnost naplate PDV-a koja je bila 2009, 2010. i 2011. godine, da ga dostignete za pola, da uradite nešto u, recimo, reformi poreske uprave, o čemu vam govori Fiskalni savet kao neophodno. Vi kao ministar finansija niste rekli nijednom u ova dva dana kakav vam je plan šta da se uradi sa poreskom upravom kako bi podigli efikasnost naplate poreza u Srbiji. I to je bila naša namera, da pokažemo da ima prostora i za bolje prihode. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima šef poslaničke grupe SNS narodni poslanik Zoran Babić. Pre toga repliku ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Kratko samo. Za ove razlike o stopama sam pet puta već govorio, da više ne dosađujemo ljudima. Srbija je imala velike poplave, ako ste to zaboravili, imala je stopu od minus 3,7% u trećem kvartalu kada sam postao ministar finansija i ostvarila je najveće ubrzanje stope rasta od 1,75% povećanja. Nema nijedne zemlje u regionu koja je to ostvarila. Stići ćemo te zemlje, to sam vam pet puta već rekao, a mogu da ponovim i šesti put. Druga stvar, rekao sam za prihodi i ponavljam, cilj nam je upravo to, ali to se ostvaruje, pogledajte cifre za tri godine – PDV na uvoz 295, 2014. godine, 316,339. Tom dinamikom povećavamo, ne možemo brže. Ovaj neto domaći koji se ovde prikazuje pada, ali ne pada bruto domaći. Bruto domaći raste u svim ovim godinama. Pada neto domaći zato što imamo veći povraćaj PDV-a zato što raste izvoz. Prema tome, nama se u budžetu, ove su cifre vrlo pažljivo računate, ako želite, dostavićemo vam ukupnu računicu da vidite kako su te cifre dobijene. Znači, nama raste prihod od PDV-a, ali raste ukupni prihod od PDV-a manje nego što raste neto PDV, nego što raste bruto PDV, upravo zato što se oživljava izvoz. Znači, ukupan PDV sa neto domaćim PDV-om je 409,6,412,427. Kada budemo proširili poresku osnovicu, kada budemo više naplaćivali, a planiramo duboku reformu poreske uprave u narednoj godini, tada ćemo moći da povećamo ove prihode u budžetu i tada ćemo moći svi zajedno, svi to želimo, da ostvarimo ta povećanja. Kao što rekoh, da ponovim, očekuje se deset do dvanaest meseci bolje performanse, da bi ona mogla da se uključi u naredni budžet.
Vreme. Zahvaljujem, gospodine ministre. Izvolite, gospodine Babiću.
Zahvaljujem se gospodine Bečiću. Po amandmanu, naravno, što nekome nije jasno zbog čega sam dobio i na osnovu čega sam dobio reč. Drago mi je što su još neke kolege narodni poslanici počeli da govore o prošlosti. Dobro je što su pomenuli i 2008. i 2009. godinu. Da li hoćete da umirite i da upristojite gospodina Markovića.
Izvinjavam se gospodine Babiću, ja to pokušavam iz sednice u sednicu, ali verujte da mi to ne uspeva, jer uopšte ne razumem nekad šta gospodin Marković želi. Ako želite gospodine Markoviću možete da priđete predsedavajućem stolu da se objasnimo ne uznemiravajući govornika koji trenutno izlaže po amandmanu.
Zahvaljujem gospodine Bečiću. Svaki pad bruto društvenog proizvoda veći od 1% je dramatičan. Svaki pad, a podsetiću vas da smo 2009, te iste 2009. godine imali pad od 3,4%. Pad od 3,4% je katastrofa za jednu zemlju. Ali, ću takođe građane Srbije podsetiti na tadašnja obećanja. Šta su tada političari koji su vodili finansije i Vladu naše zemlje govorili. Kriza nas neće ni dodirnuti. Kriza je razvojna šansa za Srbiju. Na krizi je tadašnja Vlada i bivši režim je govorio građanima Srbije da ćemo zaraditi, pa evo šta smo zaradili, pad ili negativan rat bruto društvenog proizvoda od 3,4%. I, ono pitanje koje sam postavljao tada kao narodni poslanik i pitanje koje postavljam i sada - i kada ste videli da je pad od 3,4%, šta ste uradili? Koju meru ste sproveli? Šta ste uradili da zaustavite taj pad, osim što je bilo zamajavanje građana Srbije kada je bivši premijer, gospodin Cvetković rekao – statistički smo izašli iz krize, ali to građani neće osetiti, enormnim bogaćenjem pojedinaca koji su vršili tu vlast, ništa drugo. Oterali Međunarodni monetarni fond i trošili sredstva onako kako im je bilo potrebno, zarad ostvarivanja političkih ciljeva i dobijanje izbora, ono što Srpska napredna stranka neće uraditi nikad. Teške mere smo sproveli i nalazimo se negde na dve trećine tog puta, otprilike po mojoj skromnoj proceni. Ovo kako su predviđanja bila za ovu godinu, još uvek važeću 2015, su bila da će biti pad, odnosno negativan rast bruto društvenog proizvoda od 0,5%. Pa, nekih onako pesimističnijih najava da će biti pad od 1,5%. To su ti isti ljudi najavljivali koji su dozvolili pad 2009. godine od 3,4%. A šta smo postigli? Postigli smo da ove godine možemo da očekujemo rast od 0,9%, a ja sam siguran kada se podvuče crta 31. decembra 2015. godine, da ćemo imati rast od 1%. Samo oni koji ne znaju ili ne žele to da prikažu, ne mogu da se porede zemlje različite veličine i različitog broja stanovnika. Uz svo poštovanje naših komšija, susedne zemlje Crna Gora, pa jedna fabrika u Crnoj Gori će dramatično povećati rast bruto društvenog proizvoda. Jedna fabrika koja nije dovoljna možda samo za Novi Beograd, ali je dovoljna za jednu Crnu Goru. Ne možete na taj način sabirati babe i žabe. Ali, ovo kao što smo ove godine napravili od predviđanja od minus 0,5% negativnog rasta, doveli na pozitivan rast i na 1%, tako ćemo i naredne godine, onako kako je ovaj budžet predvideo, doći do 1,75. A ja verujem, verujući marljivosti i korektnosti i čestitosti, znanju i umeću ove Vlade Republike Srbije, da će taj rast naredne godine biti 2,5%, 2017. godine 3% i onda Srbija zaista nezaustavljivo ide putem razvijenih, uređenih, pristojnih evropskih zemalja. Nije istina da te 2009. godine baš svi su imali veći pad. Znate, te 2009. godine sam bio u poseti Kini. Oni su imali jedan jedini pad taj što su imali, te godine su očekivali da neće imati baš dvocifreni rast, jer sve do te 2009. godine su imali po 11, 12, 13%, ali eto, te godine su imali 9% rast, ali ne negativnog, pozitivnog, dok je Srbija sa rukama u džepovima, ali tuđim, zbunjujući građane Republike Srbije nekim bombastičnim najavama da će Srbija na krizi profitirati i da je ovo šansa, da nas kriza neće ni okrznuti, doveli smo do toga da nijednu jedinu meru, tešku meru niste sproveli. Kamo sreće da ste tada imali dovoljno zrelosti, spremnosti i hrabrosti da sprovedete mere, mi bi već danas bili onako debelo, na zelenoj grani. Ne, niste imali hrabrosti, ali zbog toga ćemo mi ovo raditi i zbog vas i zbog svih građana Republike Srbije, jer ovo je jedini put i jedini način da Srbija postane pristojna, normalna, stabilna država.
Zahvaljujem se gospodine Babiću. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala predsedavajući. U 2009. godini BDP je pao 3,1%, a onda je 2010. godine porastao i bio 0,6%, da bi 2011. godine bio 1,4%. Šta je radila Vlada? Prvo, napravila je dogovor 2009. godine sa MMF, odnosno krajem 2008. godine. Isti trogodišnji aranžman je tada sproveden kao što ga danas sprovodi ova Vlada. Da li ja nešto lažem? Da li ja ne govorim istinu kada to kažem? Da je postojao 2009, 2010. do kraja 2011. godine, da je postojala misija MMF? Šta je ona radila? Šta je ona radila ovde u Srbiji? Šta je radila Vlada 2009. godine? Ako se sećate smanjila je plate. Smanjila je plate 10% na godinu dana i onda je obezbedila investicije i te 2009. godine dve milijarde investicija stranih, 2010. godine milijardu i 133 miliona, a 2011. godine 3,3 milijarde evra. To je radila Vlada. To sve ovde piše u ovoj tabeli Ministarstva finansija. Ništa nisam izmislio, nijedan broj, kao ovde što sam slušao kolegu koji kaže, pa nemojte da poredimo ekonomiju Srbije i drugih zemalja u regionu jer smo različiti. A onda poredi Srbiju sa Kinom, sa Kinom najvećom zemljom na svetu. A koliki je rast Kine u ovoj godini? Koliki je rast društvenog proizvoda u Kini ove godine? Koliki? Sedam, osam posto? Pa, gde je tu Srbija, sa Kinom treba da se poredimo. Kamo lepe sreće da možemo da se poredimo sa Kinom. Mi smatramo da ima prostora i to u krajnjoj liniji govori ono kako je budžet prošle godine planiran. Poreski prihodi su bili planirani za dva, odnosno ostvareni su ove godine za 2,9% više. Mi mislimo da ima prostora planiranih 5,5% prihoda u odnosu na ostvarenje za sledeću godinu da bude još malo. O tome govorimo i nikoga ne vređamo. Samo hoćemo da podstaknemo Vladu da radi na tome i da čujemo kako to misli da uradi, sem što diže akcize na alkoholna pića i na gorivo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jovičić.
Hvala uvaženi predsedavajući. Neverovatno sa kakvim ekonomskim činjenicama se suočavamo. Sa jedne strane, uvaženi kolega je rekao da su imali povećanje investicija. Nije mi jasno, gospodine predsedavajući, evo i gospodin Babić i gospodin Arsić mogu da potvrde, kako je moguće da imate povećanje investicija i porast BDP, a da imate sve veću ne zaposlenost. Samo mi to objasnite kako je to u ekonomiji moguće. Sa, koliko je bilo 14 %nezaposlenosti 2008. godine, 2012. godine 25%, a sve vreme su imali povećanje investicija. Objasnite mi kako je to moguće. S druge strane kažete imali ste trogodišnji aranžman sa MMF. Svaka vam čast. Ali, ste taj se isti MMF oterali iz Srbije zbog izbora, jer vam niko ne bi dao šest milijardi evra kredita u sred nekih reformi koje ste vi pokušali da sprovedete, naravno, samo deklarativno, oterali ste MMF da biste pokušali da obmanite narod, da povećate plate i penzije, da nema nikakvog utemeljenja u tim povećanjima, osim da ostavite dugove da mi moramo samo na ime kamata sledeće godine da damo milijardu i nešto evra, milijardu i 300 miliona evra. Kako vas nije sramota? A, kakve investicije ste imali? To što je Mišković „Delezeu“ prodao svoju firmu, pri tom nije platio porez državi. Jesu to investicije? Da li je to uređen sistem, da li je to ekonomija? Svaka vam čast. Znači, čuli smo velike stručnjake, pošto smo videli kakve imamo stručnjake iz oblasti prava, ovo su očigledno ekonomski stručnjaci, koji kažu da su imali povećanje investicija, samo mi nije jasno onda kako smo došli do 25% nezaposlenosti, ako je sve pucalo od investicija. Fabrike na sve strane, ljudi jednostavno, imali smo deficit radne snage, dajte ljudi bre koga vi lažete? Koga obmanjujete? Pričate po potrebi šta vam više odgovara. Kada MMF, Svetska banka, IBRD, kada svi, celokupna javnost, Fiskalni savet, kažu da u Srbiji se sprovode ozbiljno ekonomske reforme koje će imati dobre rezultate u godinama koje dolaze i da će to svi moći da osete. To ne želite da priznate, nego izvlačite neke investicije, a znamo ko je i na koji način i sastavljao vlade bivšeg režima i kako su krojeni zakoni. Ko je imao interese od tih zakona, a na kraju krajeva i kada ste tom nekom sve to omogućili taj našao za shodno da plati porez državi, da bi narod nešto od toga imao. Eto, to su bili vaši rezultati. To su bili vaši rezultati. Kada govorimo o gradnji i kako ste gradili autoput, videli smo. Infrastrukturu, celokupnu u našoj zemlji, krenete, uđete u njivu, pa malo džogirate autoputem, pa opet siđete u njivu. Eto, to je bilo za vreme vašeg režima. O čemu vi pričate? Podsetiću još jedanput naše građane, oni to moraju da znaju, JAT je gubio i bio gubitaš od 30 do 50 miliona evra svake godine. U bunar smo bacali novac, danas vam ne valja „Er Srbija“ koja daje i prihoduje u budžetu naše zemlje. Kako vas nije sramota? Svega čega ste se dotakli, uništili ste. Imali ste neverovatnu mogućnost da sprovedete dobre privatizacije, da imate te razvojne budžete o kojima vi pričate, da ne dođete u situaciju da imate 400.000 ljudi koji su ostali bez posla, nego da zaposlite 400.000 ljudi, kao što ste obećavali. Da iskoristite tu ekonomsku krizu svetsku, koju ste rekli da će to jedino zaobići Srbiju i Kinu, a onda gospodo šta su radili ministri u to vreme? Evo, ja ću vam samo ukratko pokazati ovu sliku, odnosno fotografiju, videli više puta, to jeste jedna lepa građevina, uvaženi predsedavajući na pašnjaku i onda se pitate kako je neko mogao ovo da izgradi. E, pa sad ću vam reći. Ako gledamo na primer šta su mediji pisali u 2012. godini i 2013. godine pa na primer 2010. godine prilikom nabavke mobilnog sistema, radio-relejnih veza, preko „Jugohemije“ na kursnim razlikama, jedan ministar, navodi se, koji je vodio odbranu je oštetio državu za 270 miliona dinara. To nisam izmislio ja, to su pisale Večernje novosti 18. jula 2012. godine, pa zatim imamo 2010. godine takođe, ministar odbrane je platio nadogradnju softvera 850.000 evra, što je četiri puta više od cene samog softvera kada se nabavlja. Nije ni čudo što imamo na pašnjacima penthause, što imamo ovako lepe zgrade i ko zna koliko smo takvih primera imali po Srbiji gde god ste vi upravljali budžetom, gde god ste vi upravljali finansijama. Kako vas nije sramota? Vi pričate, o investicijama, vi pričate da su bile uvećane, povećane, da je sve pucalo od posla, a nezaposlenost iz dana u dan je bila sve veća, veća i veća. Sada kada pogledate brojeve, ne ono što kaže Babić, Jovičić ili bilo koji ministar, nego imate egzaktne brojeve i podatke, kada pogledate da je danas nezaposlenost u Srbiji 16,7%, a da je u vaše vreme 2012. godine bila 25%, to govori dve veoma važne činjenice i argumentovano to možemo da pokažemo i dokažemo. To je, da se borimo sa jedne strane protiv sive ekonomije, da želimo da radnici budu prijavljeni, da radnici imaju doprinose i da državi ide ono što joj pripada, da bismo mogli da se razvijamo i da nam svaki sledeći budžet bude razvojni budžet, sa jedne strane. Sa druge strane, nismo obmanjivali građane, nismo obmanjivali bilo koga u našoj državi, nego smo štedeli, odgovorno se ponašali i što je vama deceniju unazad bila nepoznanica ili strana reč, bili smo i ostaćemo pošteni.
Zahvaljujem se gospodine Jovičiću. Reč ima ministar mr Velimir Ilić. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, poštovani predsedavajući, već dva dana slušam ovde razne rasprave i diskusije u parlamentu i red bi bio da se nešto kaže, s obzirom, meni je ovo 24 budžet, i kao narodnom poslaniku i kao ministru, 24 budžet koji se usvaja i u usvajanju tog budžeta prisustvuje veoma aktivno. Prema tome, uvek je bila rasprava pozicija-opozicija. Uvek opozicija napada budžet, uvek opozicija ima predloge da nešto treba da bude drugačije, nego što jeste, da li ima argumente, da li nema, važno je da se priča, da se priča i ubeđuje satima itd. Uvek je bilo da onaj koji je dobio poverenje građana formira Vladu, onaj ko je formirao Vladu, predlaže budžet, a demokratski, većinom glasova budžet se usvaja i to je uvek bivalo tako. Niko nikada nije rekao da u ovoj Srbiji ne treba da se usvoji budžet, da Srbija treba da uđe u probleme itd, i to nije ispravno. Ovoj državi treba ozbiljan budžet i mi sada imamo jedan vrlo ozbiljan budžet na usvajanje. Mi bi želeli da bude veći, da bude više investicija, ali ne može. Ne može da se troši ono što nema. Ja vas gospodo sve dobro poznajem i sa svima vama sam bio u bar jednoj Vladi. Sve vas dobro znam i znam ko je kada vodio finansije, i kako i čiji su kabineti bili.
Vreme.
Sećam se jedne Vlade kada je Mišković poslao, ceo kabinet je bio njegov, kompletan.
Vreme gospodine ministre.
Iz „Delta“ banke je došlo celo rukovodstvo i preuzelo budžet Srbije. Pazite sada da vam objasnim, ova Vlada koja je izašla sa…
Gospodine ministre, molim vas da završite isteklo je vreme.
…predlogom ovog budžeta je vrlo ozbiljno razmatrala situaciju šta može, a šta ne može i izašla veoma realno sa jednim predlogom. Ja sam sreo mnoge ministre finansija, sarađivao sa njima, državne sekretare i gospodina Vujovića nisam znao, dok nije postao ministar, nikada ga u životu nisam sreo, a tolike godine nisam sreo ni mnoge koji su sada evo prisutni u sali, ali Vujović je veoma ozbiljno predložio jedan budžet. Nemojte tek tako, jer znam koliko je čovek ozbiljno radio ovaj budžet i on i gospodin Mijailović i ostali i koliko je puta na Vladi se vagalo oko svake sitnice, koliko je puta sa premijerom bilo rasprave oko svakog dinara, gde god je moglo, dato je i koliko je god moglo, dato je. Ministar privrede je sto puta intervenisao, dajte još, može li, ne može, ali ono što ne može, ne može. Ono što može, dato je. Najviše što može dato je, raspoređeno je kako je najbolje. Nemojte molim vas te priče šta je i kako je nekada bilo. Ja se sećam odlično, jedna Vlada prethodna koja je po meni bila jedna od najgorih Vlada, u jednom danu naplatila je od prodaje „Mobtela“ milijardu i 600 miliona evra, 360 miliona evra od prodaje „Robnih kuća Beograd“, i za VIP trećeg operatera 300 miliona evra i sve se to slilo u nekoliko dana. Tih dana je Koštunica vratio mandat i došli su izbori. Ja sam sto puta kasnije pitao na Skupštini, te pare su nestale u izbornoj kampanji. Izračunajte, nestala su dva auto-puta kroz Srbiju. Došla je Vlada koja nikada nije podnela račun šta je sa tim. Mi smo sa tim parama planirali da uradimo određene infrastrukturne objekte, međutim pare su potrošene. Prema tome, nemojte sada napadati, svi vi znate šta je bilo ove godine, šta je bilo one. Šta je bilo-bilo je. Ovo je ozbiljna Vlada, Aleksandar Vučić je ozbiljan premijer, izašao je sa jednim predlogom, gospodin Vujović je sa svakim ministrom imao posebno razgovore danima i svi su tražili maksimum i on je učinio koliko je mogao i diskutujte ali vrlo korektno, vrlo fino i shvatite ovaj budžet kao jedini da ga što pre usvojimo i da Srbija krene da radi, gradi. Ljudi čekaju posao. Nemojte sada pričati od Kulina Bana, ja to najbolje poznajem i nemojte molim vas da počnem da vam pričam šta je kad bilo i kako je to rađeno i u kojoj Vladi i koji je ministar bio finansija i ko je šta radio. To bi bilo veoma ružno da se vraćamo 10-15 godina unazad, ali sa ovim budžetom ja se nadam da Srbija ima budućnost u narednoj godini. Ako možete nešto da popravite, ako imate neki dobar i pametan amandman, pa niko, evo poslanici su tu, sve su to ljudi umni, pametni, došli iz određenih sredina, prihvatiće taj vaš amandman. Možda ga Vlada odbaci, a možda ga poslanici prihvate. Prema tome, nemojte da budete toliko nervozni, nemojte samo jurišati, napadati i vikati – budžet ne valja. Ništa, da jednostavno poništimo budžet, a šta da radimo posle? Ja vas pozdravljam još jednom i zahvaljujem se na pažnji, ali vas molim da spustite malo loptu. Zna se, opozicija odradi svoj deo posla, to je njoj glavno da kada je budžet, uradi, ali ja se nadam da će i pozicija saslušati. Evo, poslanici će odlučiti, oni će glasati i poštujmo to demokratski. Nemojmo reći – Ništa ne valja. Najcrnje je reći ništa ne valja a ja znam koliko su ti ljudi radili i koliko truda uložili da bi ovo bio najbolje što može u ovom momentu. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Povreda Poslovnika, profesor dr Janko Veselinović. Izvolite.
Može i 106. ali evo i 158. Dakle, poštovani predsedavajući, povredili ste oba ova člana. Prethodni govornik, ministar mr Velimir Ilić, ministar bez portfelja govorio je mimo teme o svojim sastancima sa Miškovićem, a uz to govorio je mimo vremena… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem se gospodine Veselinoviću. Razumeo sam koja je vaša… (Janko Veselinović, s mesta: Dozvolite mi, imam dva minuta.) Nemate, do dva minuta gospodine Veselinoviću. Razumeo sam šta je vaša primedba da sam prekršio Poslovnik. Na neki način, bili ste svedoci da sam opomenuo ministra da je isteklo vreme, ali kao što je i već rekla predsednica parlamenta, Vlada ima na raspolaganju 180 minuta, mi to vreme oduzimamo, kao što oduzimamo narodnim poslanicima. Smatramo da je ovo veoma važno, dozvolite gospodine Veselinoviću. (Janko Veselinović, s mesta: Poslovnik.) Ja ću morati da vam od onih vaših pet minuta ili od vaših amandmana oduzmem vreme. Gospodine Veselinoviću, smatrao sam da je ovo što gospodin Ilić govori veoma važno za građane Srbije, važno je da čuju gde su nestali ti novci iz tadašnjeg budžeta, jer to je ogroman novac građana Srbije i vodiću računa da i ministar nije govorio u načelnoj raspravi i da se po prvi put javlja kao član Vlade. Dopustio sam da do kraja završi svoje izlaganje. Da li želite da se Skupština izjasni u Danu za glasanje? (Janko Veselinović, s mesta: Poslovnik.) Zahvaljujem. (Janko Veselinović, s mesta: Poslovnik.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šutanovac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Jovana Jovanović. Izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući. Vidim da opet, izgleda, idemo malo mimo redosleda, pa ću zbog toga ja govoriti umesto kolege Ćirića. Kolega Ćirić je ovim amandmanom hteo da se subvencije za „Železnicu“ koje su u 2016. godini povećane za šest milijardi prebace na deo koji se tiče učeničkog standarda i da se taj deo poveća sa 2,5 milijarde na 8,5 milijardi dinara. Vlada je obećavala efikasniji rad javnih preduzeća. Samo za potrebe „Železnice“ su povećane subvencije za šest milijardi u 2016. godini. Ono što je kolega Ćirić hteo ovim amandmanom, jeste da se ovih šest milijardi preusmeri na ovaj deo, odnosno da se sa ovih šest milijardi omogući da svi učenici osnovnih i srednjih škola u Srbiji, kojih ima negde oko 850.000 mogu da imaju besplatnu užinu u 2016. godini, ali to ćemo predlagati i u budućnosti. Tako da bih vas molila ministre da razmislite o ovom amandmanu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Goran Bogdanović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Poštovani ministri i poštovani narodni poslanici, očigledno ovde sve što dolazi od strane opozicije, a pre svega sa namerom da se poboljša kvalitet ovog budžeta, dočekuje se na nož. Poslanici, pre svega, Socijaldemokratske stranke – Boris Tadić nemaju ovde nameru da demagoški ili neistinama, ili nekim frazama čine nešto što ne ide u korist ne samo ovog budžeta nego i države Srbije. Iz tog razloga sam podneo amandman, imajući u vidu da se povećaju ukupni prihodi i primanja ostvarena po osnovu prodaje nefinansijske imovine za iznos od 30 milijardi dinara, tako da ukupni prihodi iznose nešto više od hiljadu milijardi. Smatram da ovako projektovani prihodi budžeta možemo ostvariti većom naplatom akciza, imajući u vidu da je Vlada najavila povećanje BDP-a, veći promet robe i usluga, a pogotovo što će podići ili je već podigla ovih dana akcize i proširiti listu roba i usluga na koje se plaća akciza. Ovaj amandman, ili bolje reći amandmansko rešenje imalo bi efekat za budžetski deficit jer bi se on smanjio sa 87 milijardi na 57 milijardi dinara, a ukupan fiskalni deficit smanjio bi se sa 121 milijardu dinara na 91 milijardu, što bi na kraju stabilizovalo sistem javnih finansija Republike Srbije. Obrazloženje koje sam dobio za odbijanje ovog amandmana, u najmanju ruku je po meni čudno. Postavlja se logički pitanje, da li ova Vlada ima nameru da se bori protiv sive ekonomije, jer iz ovog obrazloženja nažalost zaključak je – ne. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Bogdanoviću. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
U odnosu na moje kolege, ja sam čini mi se imao najkonzervativniji predlog za povećanje budžeta, prihoda budžeta, svega 6,6 milijardi dinara, smatrajući da postoji prostora za bolju naplatu, pre svega podizanjem efikasnosti PDV naplate i drugim merama, koje Vlada, ukoliko želi da reformiše srpske finansije, treba i može da uradi. Odbijen je amandman sa sličnim obrazloženjem da je planiran stepen naplate u skladu sa dobrom budžetskom praksom, odnosno opreznim i konzervativnim pristupom projekcije prihoda. Ja bih postavio pitanje svrsishodnosti ovakve rasprave. Od 217 amandmana na ovaj zakon, prihvaćena su samo tri, od toga nijedan opozicije. Svi amandmani opozicije su odbijeni, svi do jednog i očigledno da nisu analizirani predlozi koji stoje u amandmanima, odbijeni su samo zbog toga što dolaze od strane opozicije. To se vidi i u narednim amandmanima. Čućete argumente kada dođemo do tih amandmana. Meni je samo žao što ova dva dana ništa nismo čuli o tome kakvi su rezultati programskog budžetiranja koje je prvi put, slušali smo to, uvedeno prošle godine. Ni o jednom programu ni jednog ministarstva nismo razgovarali da čujemo da li su ostvareni očekivani rezultati, u kojoj meri, šta je preduzeto da bi bilo bolje naredne godine. Mi se ovde raspravljamo, nažalost, i dalje razmišljujići o linijskom budžetu i prihvatam to kao i našu grešku opozicije. Ali, mi jednostavno nismo čuli ovde ni o jednom novom programu koji je predložen novim budžetom, ni o jednoj novoj politici. Ministar za socijalna pitanja nekoliko puta je ovde govorio kako je budžet za socijalna davanja u 2016. godini isti kao i u 2015. godini. Ali, nijednom rečju nije rekao da li će se nešto promeniti u socijalnoj zaštiti, u načinu na koji građani ostvaruju socijalnu zaštitu. Ja sam pročitao izveštaj Svetske banke i on vrlo opširno govori o, recimo, stanju socijalne zaštite, o načinu na koji država Srbija ostvaruje socijalnu zaštitu. Pa, kaže - od svog novca, 23% ide petini najsiromašnijih, a 28% ide najbogatijih građana Srbije. To je najlošija slika u celoj Evropi i nisam čuo ni ministra odgovornog za to, ni premijera, ni ministra finansija, da li postoji način neki drugi na koji će se dodeljivati socijalna pomoć? Kako će se država Srbija izboriti sa rastućim siromaštvom, 25,6% građana Srbije danas je ugroženo od siromaštva. Preko 30% mladih živi na granici siromaštva. I po meni nije dovoljno reći - biće isto para, jer te pare se ne koriste na najbolji način. Imate to i od Svetske banke, eto, ako uzimamo to, kao neki kriterijum na koji se meri uspeh. Mi ne govorimo o tome, nego se vraćamo u neku prošlost i raspravljamo, kao da je ovo linijski budžet. I to je moja najveća zamerka svima nama i žao mi je što smo ova dva dana potrošili i verovatno još naredna dva dana na tu vrstu rasprave. Od ovog budžeta ja ne vidim da će građani bolje živeti. Ne vidim koji je to program Vlade koji će obezbediti bolji život građana. Nisam čuo ni jednom jedinom rečju ni od jednog ministra, ništa. I nadam se da ćemo možda uspeti da promenimo tok naše diskusije do kraja. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Reč ima ministar dr Dušan Vujović.
Hvala lepo. Želim sad da naglasim potpuno suprotno od svih prethodnih komentara, sa ovim vašim predlogom oko programskog budžeta, 100% sam saglasan. Mi smo uradili pripremne radnje. Od jula meseca smo imali detaljne sastanke u nekoliko zemalja koje su vrlo napredne u uvođenju programskog budžetiranja, uključujući i Irsku. Spremamo se da pređemo na to, ali smo procenili da to zahteva mnogo veću pripremu nego što smo imali resursa, slobode i, verujte, stepena slobode u okviru programa koji radimo sa fondom. Znači, spremni smo, prihvatamo da je ovo, da kažemo, približavanje programskog budžetiranja, da mi u linijskom budžetu ubacujemo programe, ali oni nisu definisani kao što treba, oni nemaju pokazatelje, oni nemaju dubinu, itd. Prema tome, ovaj deo gde možemo da se složimo 100%, ali bi trebalo da imamo poseban jedan dokument koji će odrediti vremensku sekvencu koraka koje je potrebno napraviti da stignemo do programskog budžetiranja. Mi smo započeli 2005. godine. Imali smo pet, šest pilot-ministarstava i nismo stigli ni tamo gde smo planirali da stignemo zbog toga što, evo, zdravstvo je dobar primer, pošto se u Republičkom budžetu nalazi samo deo troškova za zdravstvo, da bi se prešlo na programsko budžetiranje, mora ova oprema, o kojoj govori ministar Lončar, da se uključi u sredstva i okruženje koje se nalazi u Republičkom fondu, da bismo znali u koji dom zdravlja, u koju bolnicu ide ta oprema, koji su pacijenti, koji su parametri, koje obrazovanje. Znači, to zahteva mnogo veću pripremu. Mislim da smo mi svi na to spremni, ali da to zahteva mnogo veću pripremu i mnogo više vremena. Želim da podržim ovu ideju da krenemo sistematski da radimo od januara meseca ove godine da bismo se približili makar jedan suštinski korak bliže programskom budžetiranju. Onda ćemo ne samo imati napredak, nego ćemo znati gde su viškovi. Kada podelimo ove stvari na programski, onda ćemo znati gde imamo previše ljudi, premalo ljudi, gde nam fali sredstava, gde nam fale pokazatlji, zašto u socijali možemo da bolje targetiramo, bolje ciljano da pomažemo onim grupama kojima pomoć stvarno treba, gde su u zdravstvu glavni problemi, gde su u školstvu glavni problemi, kako da racionalizujemo sistem škola itd. Prema tome, potpuno se slažem, ali hajde da krenemo od januara meseca da na tome radimo ozbiljno da bismo u sledećem budžetu bili ne u programskom budžetiranju, ali jedan krupan korak bliže. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Amandman koji sam podnela tiče se uvećanog iznosa za subvencije, i to Železnici. Kako je u Predlogu budžeta iznad 16 milijardi, amandmanom tražimo ono što je uobičajeno kada se radi o ovakvim predlozima u budžetu, sa našom idejom premeštanja za Ministarstvo odbrane za različite poslove koji se u tom ministarstvu obavljaju sa manjkom novca, bez obzira da li se radi o materijalnom položaju zaposlenih u Ministarstvu odbrane ili Vojsci Srbije ili se radi o materijalnim potrebama za obavljanje svih poslova koje ima Ministarstvo odbrane. Ali, odlično je što je neposredno pre nego što pokušavam da ministru predložim ovaj amandman konačno povedena reč o programskom budžetu, jer bi i ovaj amandman koji sam ja predložila zahtevao da ga razložim po indikatorima. Ne mogu se više saglasiti nego sa idejom koju su izložili narodni poslanik Marko Đurišić i vi ministre, da čim pre zaista detaljno uradimo programsko budžetiranje. Ja ću vam sasvim napamet, znači, bilo koji razdeo da uzmete, razdeo 24. prosveta, nauka i tehnološki razvoj, ja razumem šta su indikatori i kako to treba da izgleda. Kada čitate pažljivo, onda vidite, ima cilj, a indikator, nema nikog ko će biti korisnik tog cilja. To je tako i u Ministarstvu odbrane. Zbog toga je moj amandman samo suma, ali je ovo konačno tema kojom smo trebali da se bavimo. Imala sam nameru da zamolim da se saglasimo ili bar da čujemo da ako budžet stvarno valja, onda gnev kojim komuniciramo da bi se ubedili da budžet valja neće ga osnažiti, naprotiv, potpuno je neproduktivan, ili poređenje sa bilo kojim periodom bilo koje vlade, 2008, 2012, 2001, 2004, 2007. godine, svejedno, da o vladama devedesetih ne govorim, ali ovakva vrsta razgovora, da se uključi Narodna skupština u zaista pretvaranje linijskog budžeta u programski je jedina korisna tema o kojoj bi trebalo da se vode rasprave o budžetu. Nemam ja neke posebne nade da ćete vi prihvatiti „premeštanje“, ja znam da se to tako ne zove, sa razdela subvencija povećanih za Železnicu za Ministarstvo odbrane, ali je ovaj amandman odabran. Onda sam čula obrazloženje za koje se nadam da je rečeno u brzini, pošto se ovde sa mnogo emocija govori o budžetu. Znate, ako je budžet stvarno dobar, ljudi to osete, nemate ni potrebe posebno da ga hvalite. Ovaj nije takav i tu se slažemo iz mnogo razloga. Ne mogu da vam kažem da li bi bio bolji da ga radi bilo koji drugi ministar, sumnjam, ali dobro. Čuli smo dva obrazloženja za povećane subvencije za Železnicu. Prvo je da imamo 15% potrebe učešća u ruskom kreditu, što ja ne mogu da spojim. To je juče rekao predsednik Vlade. Drugo obrazloženje je, kada je isto podeljeno sa nama u načelnoj raspravi, da postoje prikriveni prihodi. Kao što mi je žao što ne govorimo više o programskom budžetu, tako mi je žao što je opaska o prikrivenim prihodima, ja znam i vi znate da se radi verovatno o sredstvima koja možemo da koristimo, ali nećemo, a kada u raspravi kažete prikriveni prihodi, to nije dobro za bilo koga ko se razume u budžet. Ne citiram vas, ali citiram predsednika Vlade. Možete pogledati stenogram od juče. Ovo dajem samo kao opasku i zahvalna sam vam za napor koji nam obećavate da će biti uložen u programski budžet, pa će tako i ova milijarda, za koju smatram da je neophodno da bude viša za Ministarstvo odbrane i Vojsku Srbije, biti razložena po indikatorima na korisnike i onda ćemo znati da je svaki dinar iz budžeta potrošen na najbolji način. To je najteži deo pravljenja svakog budžeta, možda čak teži od toga da imate poresku osnovu i dobru fiskalnu politiku kako da napravite program, da ne gubite ni od jednog dinara koji u budžetu imate na rashode. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Pravo da vam kažem, ne bih se javljao da ovde ne čujemo neke neverovatne stvari, a sada o socijali. Vi ćete me, gospodine Lončar, ispraviti, nisam lekar, ali znam toliko da kada čovek ima karcinom na plućima on ne može da se leči brufenom ili sirupom, nego morate tešku hemoterapiju da mu primenite ili da ga ozračite da bi eventualno preživeo. Mi smo bili, kao država, u tom stadijumu, kao bolesnik koji ima karcinom na plućima. Otprilike je to tako bilo 2012. godine i u takvoj situaciji sada nama neko priča o socijalnim davanjima, o ne znam čemu, a zaista je veliki uspeh što smo došli do toga da ne moramo uopšte da smanjujemo socijalna davanja. Ni jedno socijalno davanje, niti dečiji dodatak nije smanjen, čak se nadam da će možda biti povećani, što možda jeste veliki uspeh. Umesto da se to ceni, neko to sada kritikuje i kaže – imate manja socijalna davanja i ne znam šta. Pričamo ovde o tome kako ljudi teško žive, ali vi bi trebalo, gospodo, da nam kažete zašto 61% penzionera u ovoj zemlji, a to smo od vas dobili kao zaostavštinu, ima penziju ispod 25.000 dinara? O tome niko ne priča. Stalno pričate kako su se smanjile penzije. Smanjile su se za 39% penzionera. Slažem se, to je svakako udar, ali 61% penzionera, vi ste nam ostavili, prima ispod 25.000 dinara. Imate penzije koje su po 12.000, 13.000 dinara, što je katastrofa, naravno. Ko može da živi sa tim? To je vaša zaostavština. To ste nam vi ostavili, a tražite sada od nas – što ljudima to ne isplaćujete. Odakle da isplatimo kada ste nam ostavili praznu kasu? Nismo mi do te mere neodgovorni prema državi da se zadužujemo u inostranstvu kako bismo nekom isplatili penziju. Tu ekonomsku politiku je vodio Božidar Đelić. Sećam se kada se jednom pohvalio u jednoj televizijskoj emisiji, kaže – podigli smo fantastičan kredit, imaćemo da isplatimo penzije. Ko se time hvali? Kredit kada podignete treba da se hvatate za glavu, jer kredit morate da vratite, a vi ste se hvalili što ste podigli dobar kredit, pa ćete imati da isplatite penzije. To je ta neodogovorna i skandalozna politika koju ste vodili. Pričamo ovde o poreskoj upravi. U vaše vreme niko živ nije plaćao porez od ovih tajkuna. Niko živ nije platio porez. Malo pre je kolega Jovičić pomenuo prodaju „Maksija“ Delezeu. Gde je Mišković platio taj porez? (Marko Đurišić, s mesta: U Srbiji.) Nisam siguran, nego je izneo pare na neka egzotična ostrva. Nemojte da pričate neistine, nije tačno i nije platio nigde ništa. (Marko Đurišić, s mesta: U Srbiji, 25 miliona evra.) Inače je jedan od najvećih poreskih dužnika. Molim samo da se ne dobacuje. Pogledajte koliko je tajkuna bilo poreskih dužnika i nikom niste smeli da zakucate na vrata. Ovo je prva Vlada koja je krenula u ozbiljnu naplatu poreza i nikada nismo imali veću naplatu poreza.
Molim vas, gospodine Đukanoviću, morate se vratiti na amandman.
Naravno, zato što je između ostalog i ovo vezano za sam amandman. Pričamo o radnim inspekcijama. Jeste, između ostalog, jednim delom pad nezaposlenosti je zato što su krenule inspekcije rada da rade i da ljude koji su radili na crno, da zapravo vlasnike teraju da ih prijavljuju. To u vaše vreme niko nije smeo da radi, niko nije želeo da radi, na kraju krajeva. Imali smo rad na crno kao dobar dan.
Ja ću morati da vas prekinem ako se ne vratite na amandman.
Ja vas samo molim da kada podnosite ove amandmane ne idete sa tom vrstom demagogije zato što to ne pije vodu. Ostavili ste nam upravo ovo što sam sada izdeklamovao, ispričao i jednostavno vas molim da ne obmanjujete više ljude, da ne obmanjujete narod. Tu su pokazatelji koji su egzaktni. Kažete da nam je mali rast od 0,9%, a u vaše vreme je bio pad i vi sada pričate o tome kako imamo najniži rast u regionu. Imamo dinamičan rast, ali u svakom slučaju ovaj amandman ne treba podržati i slažem se sa predlogom Vlade.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Ja sam razumela da ste pokušali da primenite prvi stav člana 106. i da narodnog poslanika podsetite da mora da govori o dnevnom redu. Na dnevnom redu je moj amandman koji govori o iznosu koji treba da se sa subvencija za železnicu prebaci na poziciju Ministarstva odbrane. Ja sam vam zahvalna za pokušaj, ali moram da izrazim žaljenje što je neuspeo da narodni poslanik prati sednicu i da sluša vas kad vam kaže o čemu se radi. Ne tražim da se izjasnimo.
Reč ima ministar Dušan Vujović.
Hvala lepo. Samo ću kratko. Reč je o iznosu, na strani tri budžeta, 17 milijardi 510 koji se trenutno nalazi na liniji subvencija za železnicu. On se sastoji iz dve sume. Jedna suma je 11 milijardi za tzv. operativne troškove železnice, a drugi iznos je od 6,5 milijardi koji ste pomenuli, a koji se odnosi za učešća u kreditu ruskih železnica koje će se koristiti u narednoj godini. Ovaj prvi iznos smo procenili da mora da se nastavi u ovoj godini, pošto je železnica ušla u proces restrukturiranja. Podeljena je na holding, na infrastrukturu, na teretni i putnički saobraćaj i očekuje se da će uz pomoć, stručnu pomoć koju Svetska banka pod strukturnim kreditom organizuje, ući u suštinski program reformi. Prema tome, ove godine pravdamo, mi smo nameravali da smanjimo subvencije železnici još više, ali ove godine nastavljamo kako bismo omogućili da se taj program definiše i sprovede. To je jedan oštar program reformi. Ima dosta otpora, ali sam ja, čini mi se, optimista i očekujem da će se tu napraviti nešto. Ovaj deo od 6,5 milijardi koje se odnose na učešće je tako ugovoreno. Prekasno je sada to menjati. To je loše utoliko što se očekuje 15% uplata unapred, na početku, pre korišćenja kredita, što stavlja pritisak na budžet više nego uobičajeno. Bilo bi bolje da je ugovoreno da to bude 15% po situacijama, a ne unapred, ali ako dinamika korišćenja kredita bude onakva kakva se planira, onda će to biti u okviru jedne godine. Problem će nastati ako mi sada odvojimo sredstva, pa se ne upotrebi kredit, onda mi finansiramo u stvari njih, ali to je nešto što smo nasledili. Mi smo u procesu podnošenja zahteva za produženje roka tog kredita i videćemo da li možemo da dobijemo bolje uslove. Zorana na žalost nije ovde da vam kaže. Imali smo sastanak u Moskvi. Mislim da se nalazimo na dobrom putu da ispregovaramo produženje kredita i bolje uslove za korišćenje kredita i nadam se da će taj kredit dati ono što očekujemo od njega. Ovo smo morali da planiramo ovako kako jeste, pošto su to postojeći uslovi nismo imali drugog izbora.
Hvala lepo. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici mr Jovan Marković i prof. dr Janko Veselinović. Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković.
Poštovani ministre Vujoviću, zaista hoću iskreno da verujem u to da vi hoćete da uložite napor da u sledećoj godini imamo programski budžet, ali vi takođe morate da pokažete hrabrost i da između tog velikog dijapazona programskog budžeta i onoga što je gospodin Babić malo pre pričao o podršci ovom budžetu, u Užicu u pozorištu od pre nekoliko večeri, kažete da to nije prosto normalno i moguće. Gospodine Vujoviću, mi smo kroz ovaj amandman pokušali da velike propuste koji su se desili u ovom budžetu otklonimo, ali vi to niste uvažili. Preko 400 amandmana ste odbacili i niste uzeli u razmatranje. Više sati rasprave u ovoj Skupštini, koja je bila posvećena upravo tome da kažemo kako je kroz ovaj budžet otvoren problem siromaštva građana Srbije, vi niste uvažili. Vi ste dozvolili da primer pozorišta u Užicu, od pre nekoliko večeri, gde su građani Bajine Bašte, Nove Varoši i drugih manjih mesta u okolini Užica, prosto naterani da dođu u to pozorište. Zaposleni u javnim preduzećima, gospodine ministre, su morali da dođu na taj skup podrške. U neko doba nisu znali da li se radi o državnom udaru…
Gospodine Markoviću, ja sam malopre opomenut od vaše poslanice gospođe Čomić, da dozvoljavam da se priča nešto što nije u sklopu tog amandmana koji je na dnevnom redu. Ja vas molim, isto važi kao i za gospodina Đukanovića, da se ili vratite na amandman, ili ću morati da vas prekinem, pošto ni Užice, ni pozorište, ni to o čemu pričate već čitav minut nema veze sa amandmanom koji ste podneli. Izvolite.
Znači, što se tiče amandmana koji smo podneli, on se tiče primene zakona, odnosno problema koji se javlja oko transfera u AP Vojvodini i smatrali smo da morate obratiti pažnju da Republika Srbija ima obavezu finansiranja osnovnog obrazovanja, odnosno zaposlenih u osnovnom obrazovanju. Vi ste zanemarili ovaj naš predlog i mislim da ste napravili time veliku grešku. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik gospodin Babić, replika, jer je pomenut imenom i prezimenom, šef poslaničke grupe SNS. Izvolite.
Pošto vidim da predlagač amandmana u pozorištu nije bio, šteta. Mogao je da nauči puno toga, ali ću pitati vas gospodine predsedavajući - a gde je ovlašćeni predstavnik Demokratske stranke? Gde je Dragan Šutanovac? Šta je danas i večeras bitnije od budžeta, najvažnijeg zakona koji opredeljuje život u Republici Srbiji 2016. godine? Da li pevuši – „Nije život jedna žena“? Da li pevuši možda – „Božanstvena ženo“, „Luckasta si ti“, „Smej se, smej“, ali sam siguran da ga naročito pogađaju ove pesme – „Lažu da vreme leči sve“ i „Noćas raj, sutra kraj“. Te pesme ga verovatno pogađaju. Poštovani građani Republike Srbije ima narodnih poslanika kao što je ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe DS koji večeras, umesto građana Republike Srbije, umesto budžeta za 2016. godinu su izabrali koncert Miroslava Ilića. Toliko o odnosu i prema parlamentu, toliko o odnosu prema svim građanima Republike Srbije. To je samo produžetak ovog omalovažavanja koje je Dragan Šutanovac na društvenim mrežama radio svakodnevno upućujući i „lajkujući“ neke bezobrazne „tvitove“, neke „tvitove“ koji zaista nisu primereni da se upućuju jednoj dami, jednoj ženi, bilo kojoj, iz bilo koje političke stranke, e sada nastavlja da omalovažava sve građane Republike Srbije koji ga plaćaju da radi posao ovde u parlamentu. Ne, on je birao pevušenje pesama Miroslava Ilića, večeras na koncertu.
Zahvaljujem se, gospodine Babiću, ali morate razumeti, da možda gospodin Marković nema tu informaciju gde je ovlašćeni predsednik poslaničke grupe. (Jovan Marković, s mesta: Replika.) Zašto mislite da imate pravo na repliku, gospodine Markoviću. Niste pomenuti. (Jovan Marković, s mesta: Predlagač amandmana.) Gospodine Markoviću, nije pomenuto vaše ime i prezime, kao što ste vi pomenuli. (Jovan Marković, s mesta: Predlagač amandmana.) Bez obzira, šredlagač niste samo vi, nego je predlagač… Gospodine Markoviću, da vam bude jasno nešto. Znači predlagač ovog amandmana je i gospodin Ivan Marković i gospodin Janko Veselinović. Ja, ako nije pomenuto ime i prezime ne mogu da znam o kom predlagaču amandmana misli gospodin Babić, to morate da razumete. (Jovan Marković, s mesta: Vidite kako se slatko smeje gospodin Babić.) Ne mogu na osnovu nečijeg osmeha dajem nekome reč. Reč ima predlagač amandmana narodni poslanik dr Janko Veselinović.
Apropo smejanja kažu – ko se zadnji smeje, najslađe se smeje. (Zoran Babić, s mesta: Jel ovo pretnja?) Koristiću svojih pet minuta i molim vas da me ne prekidate u mojih sedam minuta da govorim.
Gospodine ministre, to je isti amandman. Predlagači su i gospodin Marković i gospodin Veselinović. Kada završi gospodin Veselinović imaćete pravo. Gospodine Veselinoviću, meni je žao što na takav način pokušavate da započinjete raspravu u prvom vašem amandmanu, jer ovo što ste upravo izgovorili poslanici su shvatili kao pretnju. Ja ne mogu dozvoliti kao predsedavajući da se izriču pretnje u Narodnoj skupštini. Molim vas da to više ne činite. Izvolite.
Građani su dobro čuli da sam rekao da vas molim da me ne prekidate dok obrazlažem svoj amandman i dok koristim svojih sedam minuta. Nikome nisam pretio nego tražim svoje pravo koje mi uporo uskraćujete. Dakle, kako se pune sredstva koja se raspoređuju ovim članom 1.? Tako što građani Srbije u Nišu, u Beogradu, u Svrljigu, u Novoj i Staroj Pazovi, Beogradu, plaćaju gorivo 18 dinara skuplje nego građani Austrije, građani Beča. Građani Surdulice, gospodine Vujoviću plaćaju 18 dinara skuplje gorivo nego građani Austrije i drugih zemalja EU. Tako vi punite budžet gospodine Vujoviću. U ovaj budžet ste ukalkulisali nove akcize i …
Možete da govorite, ali o amandmanu koji ste podneli. (Janko Veselinović, s mesta: Ovo je apsolutno o amandmanu.) Ovde u vašem, ako želite mogu i da pročitam u vašem vremenu i vaš amandman. Niti ima nešto i akcizama za gorivo, niti o Austriji, niti o tome što ste govorili čitav minut. (Janko Veselinović, s mesta: Ostavite vi meni kako ću ja …) Ne mogu da ostavim gospodine Veselinoviću, ako nisam mogao da ostavim gospodinu Markoviću, ako nisam mogao gospodinu Đukanoviću, ne mogu ni vama. Vi niste privilegovani u ovoj Narodnoj skupštini. Isto pravilo važi i za gospodina Đukanovića i za gospodina Markovića, a i za vas, i za sve ostale narodne poslanike u ovoj Skupštini. Izvolite gospodine Veselinoviću, imate još šest minuta.
Dakle, mogu da pročitam cifre koje građanima Srbije neće puno značiti. Dakle, iznos 266.560.964.000,00 to je ukupan rashod. Da bi napravili rashod morate imati prihod, a prihodi se pune kroz naplatu poreza. Da bi došli do naplate poreza morate imati efikasnu državu, efikasni poreski sistem. Da bi podelili ovu eksproprijaciju morate naplati porez i od estradnih zvezda. Znate kako bih ja to učinio da sam na mestu gospodina Vujovića? Ako jednog dana Pokret za preokret dođe na vlast ja ću vam reći gospodine Vujoviću kako ću to učiniti. Dakle, pozvao bih gospodine Vujoviću konkretnu estradnu zvezdu i rekao bih – dobar dan – dobar dan, vi ste imali koncert tu, pevali ste pod tom i tom šatrom, izvodili ste vaš muzičko zabavni program tu i tu, naplatili ste milion i po dinara ove godine, to vam je 10.000 evra, 1.000 evra vam je porez, imate rok od 15 dana da ga platite. Ukoliko ga ne platite, podnećemo krivičnu prijavu za utaju poreza, doviđenja. Znate šta vaši poreski službenici rade? Pozovu ih i prave „selfije“ sa njima. To zabavlja javnost 15-20 dana. to su vaši gospodine Vujoviću, poreski službenici, takva vam je poreska uprava. Zbog toga nema prihoda. Zbog toga mora biti kod nas gorivo 18 dinara skuplje nego u Austriji. Zbog toga nema novca za škole. Zbog toga otpuštate prosvetne radnike. Nema novca za ovu eksproprijaciju, pa se onda pumpa budžet AP Vojvodine fiktivnim prihodima koji ne spadaju u realne prihode, već su ovo transferna sredstva samo zato da bi zamaglili vašu nesposobnost gospodine Vujoviću. Možete vi sada ustati i pobeći iz sale, kao što ste to učinili prošli put, a odgovorite mi zašto nemate efikasnu poresku upravu? Odgovorite mi kada ćemo mi to gospodine Vujoviću da letimo tim vozom kojim je leteo Aleksandar Vučić …
Poslanici sa pravom negoduju i već traže povredu Poslovnika i sa pravom ću ja morati da prihvatim da sam prekršio Poslovnik, jer vama dozvoljavam da govorite o nečemu što nije predmet vašeg amandmana. Ja ne mogu dozvoliti na takav … (Balša Božović dobacuje sa mesta.) Gospodine Božoviću da li ste vi advokat gospodina Veselinovića? (Balša Božović, s mesta: Da.) Da, ali kao advokat morate znate kako, da ga primite u vašu kancelariju, da dobijete punomoćje od njega i sve ostalo. Znači, nemate pravo po Poslovniku da dobacujete sa mesta gospodine Božoviću. Vi imate već jednu opomenu, nemojte me terati da dobijete drugu. (Balša Božović, s mesta: Pretite?) Pa, moraću da vam dam opomenu ako ne budete dozvoljavali da gospodin Marković, gospodin Veselinović nastavi da govori. Uznemiravate poslanike koji izlažu o svojim amandmanima gospodine Božoviću. Gospodine Veselinoviću, da li želite da nastavite po vašem amandmanu? Izvolite. Puno se poslanika javilo po povredi Poslovnika na vaše izlaganje, gospodine Veselinoviću. Izvolite.
Ja pretpostavljam da je Pokret za preokret veliki izazov za SNS i da neće faliti replika, kao što je juče bilo potrebno četiri ministra da obrazlaže činjenice…
Ne vredi, gospodine Veselinoviću, vi ne želite da govorite o vašem amandmanu. Moram da dam reč po povredi Poslovnika narodnom poslaniku Vladimiru Đukanoviću.
Hvala predsedavajući. Član 107. ne samo naravno ovo što ste mu ukazali, nego on je kao kolega poslanik ovde uvredio službenike Poreske uprave i niste ga uopšte opomenuli. Rekao da je da oni umesto da rade svoj posao slikaju se sa pevačima. To su isti poreski službenici koji su zaposleni u njihovo vreme. Ja ne znam o kome on priča, zašto vređate ljude? Na kraju krajeva, mi imamo danas manjak ljudi u Poreskoj upravi koji su inspektori i koji bi mogli da rade taj posao zato što su oni Poresku upravu napravili baš takvu da je puna administracije, a manje operativaca. Ali, tako vređati službenike Poreske uprave je nedopušteno i ja vas molim sledeći put da mu izreknete opomenu za vređanje radnika koji rade u Poreskoj upravi. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Smatram da nisam prekršio Poslovnik jer sam upozorio gospodina Veselinovića. Na kraju sam morao da mu oduzmem reč, jer nije želeo da odgovori o svom amandmanu. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, pa, sasvim je jasno da predloženi amandman neće biti prihvaćen i mislim da nema niko naročiti problem u tom smislu i moj poziv ide u pravcu odbijanja ovog amandmana, dakle. Sam amandman koji nam je podneo lider grupe građana možemo u najmanju ruku da okarakterišemo kao problematičan. Pošto mi iz poslaničke grupe SNS pažljivo čitamo amandmane i ostale podloge iz tačaka dnevnog reda, moram da kažem da mi nije promaklo nekoliko značajnih grešaka, gospodine predsedavajući. Kao predlagač ovog amandmana ovde piše – poslanik profesor doktor Janko Veselinović - Pokret za preokret. Moram gospodine predsedavajući opet da vas pitam da li je narodni poslanik promenio ime i prezime? A zašto ovo pitam? Ostali poslanici koji predlažu amandmane svi redom, iz svih ostalih poslaničkih grupa kada predlože amandman potpišu se imenom i prezimenom, eventualno stave pripadnost poslaničkoj grupi i svoj potpis. Kada gospodin Janko Veselinović predlaže amandman on se potpiše kao poslanik, prof. dr Janko Veselinović - Pokret za preokret. Sada, ne mogu a da ne pitam – zašto mu u prefiksu svoje funkcije smeta izraz – narodni? On je jedini poslanik koji se potpisuje kao poslanik bez – narodni poslanik.
Gospodine Markoviću, moram da vas prekinem jer ne govorite o amandmanu. Zahvaljujem. Reč ima ministar, dr Dušan Vujović.
Ovako, samo jedna rečenica pošto stvarno ne mogu da razdvojim ovu papazjaniju koju ste mi rekli u nekoliko rečenica, samo da vam kažem – Srbija će imati cenu benzina posle ove indeksacije koja će biti 1,2 evro centa veću nego pre toga. Ako vi mislite da je to kraj sveta, onda možemo da razgovaramo o tome. Dakle, 1,2 evro centa veću. U poređenju sa Mađarskom biće jeftinija. U poređenju sa Bosnom biće jeftinija. U poređenju sa Hrvatskom biće jeftinija. Prema tome, ne znam o čemu vi pričate. Da li možete da nađete neku drugu zemlju, bilo koju, neće niko puniti benzin u Srbiji i ići u Mađarsku i iz Mađarske u Srbiju pošto je razlika suviše mala. Ne razumem o čemu pričate stvarno. Drugo, ovaj amandman koji ste ovde predložili i vi i gospodin Jovan Marković, to je amandman koji je direktno protivrečan o opredeljenju u članu 7. ovog zakona i Zakona o budžetskom sistemu koji kaže – namenski transferi za finansiranje rashoda za zaposlene u obrazovanju na teritoriji AP Vojvodine u iznosima utvrđenim ovim zakonom se smatraju prihodom Vojvodine. Ovo što mislite da jednom šibicarskom transakcijom Srbija plaća direktno zaposlene, pa posle toga da traži još transfer, o tome ćemo moći da razgovaramo tek kada se donese Zakon o finansiranju Vojvodine. Inače je ovo za mene neprihvatljivo. Ovo je protivzakonito i neprihvatljivo. Možete da dižete mikrofon koliko god želite. Prema tome, ovo stvarno nije korektno. Prihvatam sve korektne predloge, ali ovo što vi predlažete je najobičnije muvanje sa brojevima da bi se izbegla ograničenja koja pišu u zakonu, Ustavu i svemu ostalom. Hvala lepo.
Zahvaljujem se. Reč ima prof. dr Janko Veselinović. Replika na izlaganje gospodina Markovića. Pomenuto je ime i prezime. Izvolite.
Gledajte, ja sam govorio o konkretnim ciframa, o brojevima, o prihodima, o rashodima. Kada je u pitanju moje ime i prezime, prezime političke organizacije koju predstavljam, ponosim se i sa jednim i sa drugim i sa titulom i sa Pokretom za preokret, pokretom časnih ljudi i protivimo se ovome što piše u ovom budžetu jer to bi moglo biti ovo što kaže ministar Vujović, jedno zamagljivanje. Ne znaju se prihodi. Poznati su rashodi, ali oni su usmereni mimo razvoja, mimo proizvodnje. U Srbiji će se u narednom periodu živeti još lošije. Imamo najmanji privredni rast u regionu, ali kada kažem – u regionu, znači u celoj Evropi. Dakle, imamo najmanji privredni rast. Šta to znači? Znači da će avioni koji lete u Ameriku voziti, odvoziti naše najkvalitetnije ljude. To znači da nećemo imati lekara ni u Boru, ni u Majdanpeku, ni u Sremskoj Mitrovici, ni u Novom Sadu za koju godinu, a to se dešava. Hiljadu lekara je uzelo ove godine, tražilo dozvolu, odnosno potvrdu o licenci da bi otišlo u beli svet i gospodine Vujoviću, vi ste odgovorni za tu politiku, ne gospodin Marković. Gospodin Markovićzastupa politiku SNS i to je u redu, ali vi ste ministar. Vi ste napravili ovaj loš budžet i vi treba da podnesete ostavku gospodine Vujoviću kao častan čovek. Kao častan čovek da podnesete …
Vreme. Reč ima ministar dr Zlatibor Lončar.
Zamolio bih vas da mi odgovorite, odnosno kažete ljudima kada je njih 1000 podnelo koliko je otišlo, pošto stalno pričate … (Janko Veselinović dobacuje.)
Gospodine Veselinoviću, nemojte da dobacujete. To je nepristojno.
To je jedna stvar. Druga stvar, što svi treba da znaju, vi ste u pravu, u stvari bili biste u pravu. Nama bi falilo hiljade lekara da nismo promenili, da nismo dali ljudima specijalizacije, da ih nismo zaposlili. Mi bi bili u ozbiljnom problemu da se nastavila politika koja se vodila. To ste u pravu.
Zahvaljujem se gospodine Lončar. Gospodine Babiću, izvolite.
Malopređašnja diskusija o tome kako će nam mnogo toga lošeg doneti direktni letovi za Ameriku, više mi liči i više je na nivou nekih ljudi koji prvi put kada su videli voz nazivali su ga gvozdeni konj, ali bih vas upozori, gospodine Bečiću, da upozorite kolegu koji ne zna da vozovi ne lete, već da lebde zbog brzine koju ostvaruju i da je premijer rekao da vozovi u Kini zbog brzine koju ostvaruju lebde, a ne lete. Ali, to ovi što vozove nazivaju gvozdenim konjima ne mogu ni da razumeju. Ali, ja sam se zbog druge stvari javio, da pitam gde je ovlašćeni predstavnik DS? Da li se vratio gospodin Šutanovac? Devet je i 15. Znači, još uvek je na koncertu. Verujem da je ovo dobro potrošeno vreme za ovlašćenog predstavnika DS, za gospodina Šutanovca. Valjda neće moći da tvituje i da ponovo šalje poruke mržnje prema ženama u Srbiji, da lajkuje neke seksističke tvitove i neke uvredljive tvitove protiv žena iz SNS, ali i protiv svih ostalih. Tako da, naravno, daću priliku da se ovlašćeni predstavnik DS pojavi u sali i da počne da radi svoj posao za koji ga plaćaju građani Republike Srbije.
Zahvaljujem se. Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Svašta se čulo u poslednjih sat-dva. Ja ću pokušati da se vratim na temu, a to je Zakon o budžetu i amandman na član 2. Bilo je primedbi o tome da je potrebno doneti budžet, pa to što mi predlažemo amandmane koji glase „briše se“ da je to problem. Naravno da nije problem, skupštinska većina je takva da može da usvoji budžet bez obzira što mi iznosimo svoj stav. Amandman „briše se“ je jedan plemenit amandman, a to znači da se time potpuno briše svaki trag od ove špekulacije, muvanja, šibicarenja, kako je ministar malopre nazvao amandman kolege Janka Veselinovića, što je nedopustivo. Plemenit je i zato što može da vas sačuva, gospodine ministre, od toga da vam se desi bruka, kao što vam se desila sa onim zakonom koji je trebalo da omogući otkup stanova na Dedinju za šaku dolara. Mi smo dali amandmane na taj zakon, za svaki član je pisalo „briše se“. Vi ste isto bili veseli oko toga i rekli ste da to nema veze sa parlamentarizmom, sa politikom, sa ekonomijom, pa vam je posle predsednik države Tomisla Nikolić obrisao ceo zakon. Ozbiljna vlada bi razmislila o ostavci, a ozbiljan ministar bi podneo ostavku bez da daje mogućnost da se bilo šta tu vraća nazad. Zašto ne valja ovaj Predlog budžeta i zašto ga treba brisati? Zašto nije ni razvojni ni socijalni? Dakle, 205 stranica, to juče niste znali da pročitate kolektivno, pa da ponovim.
Vreme.
Za socijalnu zaštitu je predviđeno 92,2% u odnosu na prošlu godinu. Kome nije jasno, to je 8% manje.
Isteklo je vreme.
Samo još dve rečenice, ako mi date. Za kapitalne izdatke 85,9%, za transfere za socijalno osiguranje 94,%, a za kabinete 20 – 50% više. E, zato ne treba glasati i treba brisati. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. Reč ima predlagač amandmana dr Vladimir Pavićević. Izvolite, gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče i predsedavajući današnjoj sednici gospodine Bečiću, uvaženi ministri, vidim da ste ostali ovde bez ministarki koje su članice naše Vlade. Verovatno su prihvatile našu argumentaciju dame i odlučile da ne učestvuju više u ovoj raspravi, jer smo potukli do nogu na osnovu rasprave o članu 1. Predloga zakona ovde sve vas, a evo dodatna argumentacija za član 2. Predlažemo da se svih šest stavova člana 2. Predloga zakona o budžetu brišu, gospodine Vujoviću, zato što se sadržinom i ovoga člana i ukupno Predlogom zakona o budžetu Vlada ogrešila o, ministre Vujoviću, vladavinu prava. Vi ste to potvrdili 9. decembra juče na sednici. Evo, citiram, gospodine Vujoviću, rekli ste prvo – želim da naglasim da je budžet upućen Skupštini na vreme i bez probijanja zakonskih rokova…
Gospodine Pavićeviću, da li biste nešto malo o amandmanu?
To je, gospodine Bečiću, o budžetskom deficitu, ja sam pročitao član 2, a vi niste izgleda.
Vi sada citirate nešto iz jučerašnje rasprave u načelu.
Ali vezano za ovaj član, gospodine Bečiću. Mora da se pročita, gospodine Bečiću, materija. Znači, ministar Vujović je to rekao. Mi smo rekli i stavili u obrazloženju za član 2. – nije tačno, jer je obaveza bila da ovo stigne u Skupštinu do 1. novembra. Ministar je sam primetio da nije rekao tačnu stvar, pa je onda saopšti ovako – ipak smo ove godine bili uslovljeni dinamikom pregovora sa MMF-om, nismo mogli da krenemo u finalizaciju Predloga budžeta do zaključenja. Šta to znači? Ogrešili ste se o vladavinu prava, uz nekredibilnost, netransparentnsot, arbitrarnost, neodgovornost, odustajanje od reformi. Gospodine Bečiću, poštovani ministre, pa šta više treba da se odustane od ovako lošeg Predloga budžeta, poštovana gospodo i ministre Vujoviću?
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Dopustio sam, mada ste svesni da niste govorili o amandmanu. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam slušao obrazloženja oba predlagača. Naprosto, kada je jedan od njih pričao o malverzacijama, špekulacijama, šibicarenju, naprosto sam dirnut. Mislim da je taj predlagač najhrabriji čovek na svetu, ne zato što se ničeg ne boji, već što se ničeg ne stidi. Našli smo ko da nam priča o špekulacijama, šibicarenju, o malverzacijama sa vinogradima, o vinodelstvu, o pelcovanju kokošaka, u selu Pukovce, naravno. I on došao i priča o šibicarenju. Ja verujem da se on najbolje razume u te šibice, ali mi smo umesto predloga i obrazloženja o amandmanu slušali o šibicarenju, o njegovom možda nekom prethodnom zanimanju. Ovaj drugi, kome predlažem da da malo odmora jeziku i rukama, toliko maše rukama, pravi promaju…
Molim vas, gospodine Rističeviću, morate da govorite o amandmanu.
Ja ne znam gde sam pogrešio. Gospodine predsedavajući, on toliko pravi promaju, da ja predlažem da dođe na leto, da bude energetski efikasni i da to bude korisno. Hvala.
Zahvaljujem što ste prihvatili da završite izlaganje. Reč ima narodna poslanica Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Uvaženi ministri i gosti, kolege i koleginice, javljam se po amandmanu koji glasi – briše se, na član 2. najvažnijeg zakona koji je u interesu građana, zakona koji treba da obezbedi život u Srbiji. Juče kada smo razgovarali u načelu i danas u pojedinostima, uvaženi ministar Vujović pokušava uporno da iskreno objasni poslanicima opozicije da je Predlog budžeta realan i dobar. Ja ću kao moj odgovor na ovakav amandman, za koji neću glasati, jednostavno uporediti sa jednom starom izrekom – slep kod očiju. Izreka se često koristi prilikom obraćanja nekom ko pored jasno objašnjenih činjenica često ne razume suštinu ili jednostavno ne vidi ili ne želi da vidi istinu. Hvala.
Zahvaljujem se, gospođo Vlahović. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Samo kratko. Šibicarenje je veština da se loptica prebacuje ispod jedne šibice u drugu i da niko ne zna gde se nalazi. To je napisano ovim amandmanima i iza toga stojim i mogu da vam objasnim. Da vam kažem, vaš prvi predlog „briše se“ odnosio se i bio je poziv na dovođenje ove države u blokadu. Bez budžeta država bi ušla u blokadu. Vaš sadašnji poziv da se briše član broj 2, koji definiše izvore bruto i neto finansiranja deficita, poziva da svesno uđemo u bankrot. Ako vi mislite da je to mudro, onda izvolite pa objasnite to građanima Srbije. Znači, nezavisno od budžeta, obaveze koje imamo, koje dospevaju ove godine i obaveze koje moramo da isfinansiramo, tako što ćemo se zadužiti onoliko koliko je potrebno da se vrate dospele obaveze i da se finansira razlika od ove 121 milijarde koja je precizirana budžetom, ako to ne uradimo, onda je alternativa vaša da se to briše - poziv na bankrot. Divite se. (Zoran Živković, s mesta: Replika.)
Nemate, gospodine Živkoviću, ministar je odgovorio samo na ono što ste rekli, objasnio vaše amandmane i na bilo koji način nije vas uvredio. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Živković i narodni poslanik Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Mi smo upravo pre neki minut čuli ministra kako iznosi potpune neistine. Neusvajanje budžeta do kraja godine ne dovodi u blokadu nikoga, to je ne neistina - to je laž, zato što postoji institut privremenog finansiranja. Nikada se nije desilo da budžetski korisnici ne budu namireni u prva tri meseca ako se ne donese budžet, što se dešavalo. To je jedna stvar. Druga stvar, neusvajanje člana 2, gospodine ministre, ne znači bankrot i nemate vi pojma šta je bankrot. Dajte mi jednu zemlju…
Molim vas, gospodine Živkoviću. (Zoran Živković, s mesta: Vi pričate, dajete mi reč da pričam o šibicarenju, vratite mi moje vreme.) Molim vas, gospodine Živkoviću, kao što sam upozoravao gospodina Rističevića… (Zoran Živković, s mesta: Ja pričam o amandmanu.) Ne pričate o amandmanu, na način tako što vređate članove Vlade koje su došli da obrazlože budžet Republike Srbije za 2016. godinu. Ja ne mogu da dozvolim na takav način, sa nepoštovanjem, da se obraćate članovima Vlade. Ja znam da je to vaš manir, ali nemojte, molim vas. Izvolite.
Dakle, ne postoji mogućnost bankrota. Bankrot je nesposobnost plaćanja. Uvođenje instituta privremenog finansiranja se ne gubi sposobnost plaćanja, gospodo ekonomisti, stručnjaci. To znate sigurno bolje od mene i to se uči u zabavištu za ekonomiju, a ne na visokim naukama i sa visokim i dubokim iskustvom koje vi imate. To je unošenje panike među građane. Znači, mi tražimo da se briše zato što je ovo loš budžet, svaki njegov član. Privremeno finansiranje je međukorak da se omogući da ne bude bankrota, kogane bi bilo ni u kom slučaju, kao što ni pre dve, tri godine država nije bila pred bankrotom. Kažite mi jednu evropsku državu koja je bankrotirala u zadnjih 25 godina.
Vreme.
Kažite mi bilo koju svetsku državu koja je bankrotirala. O čemu pričate?
Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević, predlagač amandmana.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče gospodine Bečiću, uvaženi ministre i uvaženi ministre Vujoviću, Vlada se, obrazlažući sadržinu člana 3. Predloga zakona, neprestano poziva na pohvale MMF-a. Poštovana gospodo, u oktobarskom izveštaju MMF-a za 2015, dakle ovu godinu, piše da u 2016. godini, gospodine Vujoviću, moraju da se urade dublje strukturne reforme. To piše u izveštaju MMF-a, na čije ste vi pohvale pozivate, a iz reči predstavnika Vlade, ne samo danas, nego i juče, ministre Vujoviću, ovde u Skupštini, mi smo primetili i zaključili da tih dubljih strukturnih reformi, poštovana gospodo, neće biti. Gospodo, vi ste, dakle, u raskoraku sa MMF-om, kada govorimo i o sadržini člana 3. ovog Predloga zakona u budžetu i o Predlogu zakona o budžetu u celosti i mi smo vam sada, ministre Vujoviću, ovde razotkrili. Vi se pozivate na pohvale, a u izveštaju piše da se očekuje nešto drugo, a vi danas ovde kažete – toga drugoga nema, pa kako se onda pozivate na pohvale, ministre Vujoviću? Pazite, ovo razotkrivanje, gospodo, možda nekome od narodnih poslanika u vladajućoj koaliciji liči na destrukciju, ali ja mislim da je najprecizniji termin kojim možemo da opišemo ovakvo delanje Vlade i delanje naprednjačke većine ovde večeras – dekonstrukcija, poštovana gospodo. Mi smo dekonstruisali, na osnovu rasprave o Predlogu zakona o budžetu, ono što radi ova Vlada. Poziva se na pohvale, radi suprotno od onoga što je očekivanje npr. MMF-a u izveštaju iz oktobra 2015. godine.
Vreme. Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću.
Pa dajte ovde istinu da kažemo jednom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite, gospodine Babiću.
Ovo je ona razdelnica naših politika. Ovde se sada pokazalo da predlagači amandmana kažu – bolje je privremeno finansiranje nego budžet. Gospodo, u privremenom finansiranju nema transparentnosti u trošenju sredstava. Pa znam da ste navikli, isključe se svetla pa onda da trošite novac onako kako hoćete. Još za tako nešto dobijamo sa druge strane, kažu – tako je. Pa nećemo isključiti svetla, palimo dodatne reflektore i ti dodatni reflektori su i MMF i Svetska banka i svaka moguća vrsta monitoringa zato što želimo da na pošten i odgovoran način se odnosimo prema novcu građana Republike Srbije. Druga razdelnica, pokazalo se da je bolji bankrot nego javne finansije koje su čiste kao apoteka. Pa zamislite kada nas ubeđuju narodni poslanici predlagači amandmana da je bolje bankrotirati nego biti normalna, savremena, pristojna, bogata država. E, gospodo, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije koji gledate ovaj prenos, evo u čemu se razlikuju naše politike, evo zbog čega smo ne deset, stotinama i hiljadama puta bolji ne samo u podršci kod građana Republike Srbije, nego bolji i u čestitosti i u odnosu prema poslu. Na kraju na pitam – a gde je ovlašćeni predstavnik DS-a? Jel se vratio Dragan Šutanovac sa koncerta ili je to nemanje politike DS-a i nemanje alternative i nemanje predloga, nemanje ničega, pa je draži koncert o trošku građana Republike Srbije nego da ovde raspravljamo o budžetu i o građanima Srbije?
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Evo, čuli smo da nijedna država izgleda nije bankrotirala. Evo, prisetićemo se Argentine. Čak je prošle godine bankrotirala drugi put za trinaest godina, tako da, gospodine Vujoviću, pretpostavljam da biste mogli da objasnite nekome ko o tome ne zna nešto mnogo. (Zoran Živković: Baš bih voleo da nam objasni.)
Molim vas da ne dobacujete, gospodine Živkoviću.
Šta ćete, neko kad nema argumente, navikao je da dobacuje ili da viče. Ali, dobro, tako vam to ide. U svakom slučaju, ovo je zaista originalan predlog i drago mi je da gospodin Babić to lepo obrazložio – neko bi voleo da mi uđemo u bankrot ili na privremeno finansiranje zato što tu zaista može, što bi narod rekao, da se muva. Ne gledate, nemate transparentno trošenje, možete da radite šta hoćete, a neko izgleda to mnogo voli. E, meni je drago što je ova Vlada uspela da spreči bankrot. Meni je drago, gospodine Vujoviću, možda ste dužni to da kažete, da je Vlada Republike Srbije 2012. godine, doduše, tada još niste bili ministar, kada je preuzela odgovornost, imala novca taman da isplati još dve plate i penzije i to je bila potpuna katastrofa i da smo tada morali, nažalost, da se zadužimo kako bismo imali likvidnost države, da bismo uopšte mogli da nešto radimo. E, to ste nam ostavili. Ostavili ste nam čak i ministarstva sa blokadama računa i to bi trebalo građani da znaju. Sada nije ni čudo što nam ovo predlažete. Ja bih voleo da sa time možda izađete na izbore, da kandidujete i da kažete – da, mi smo za bankrot države i mislimo da je to bolje. Ali, na svu sreću, građani to vide i drago mi je da je Vlada Republike Srbije sredila naše finansije da to izgleda zaista kao apoteka. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Dušan Vujović.
Samo kratko da pojasnim. Rekao sam – prvi član koji ste predložili ako se ne bi usvojio, uveo bi haos u ovu zemlju. Pošto se nalazimo u programu, program bi propao. Privremeno finansiranje koje nudite nije nikakvo rešenje, to je amaterizam, isto kao što je opasni amaterizam brisati član 2. bez koga država, čak i da nema budžeta, čak i da nema deficita, ne bi mogla da se zaduži, da vrati dospele obaveze. Prema tome, to je poziv na bankrot. Ne razumem šta vi imate u vidu i kako ste to zamislili, a to je stvarno katastrofalni amaterizam. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala predsedavajući. Pošto se u ovoj raspravi puno puta govorilo kako je ova Vlada spasila zemlju od bankrota. Pa, neko kaže da je to bilo 2012. neko kaže na početku mandata ove Vlade, znači to bi trebalo da znači 2014. Ja ću da citiram ministra koji je sinoć, negde oko jedan sat, rekao objašnjavajući šta je reprogramiranje, šta je refinansiranje dugova, rekao da se reprogramiranje radi kada je zemlja pred bankrotom, kako Srbija nikad nije bila pred bankrotom, a Grčka jeste i da zato reprogramiranjedugova nikad nije bila opcija. Srbija, po rečima ministra finansija, nikad nije bila pred bankrotom i to je rekao ministar finansija. Prestanite da izmišljate tu priču da je država Srbija u bilo kom trenutku bila pred bankrotom. (Dušan Vujović: Bila je u bankrotu 2000. godine.) Tako je ministre, 2000. godine, kada je premijer bio ministar informisanja u ostavci, država je bila u bankrotu, tako je.
Molim vas, gospodine Đurišiću, niste dobili pravo na repliku da bi sada govorili van dnevnog reda.
Tako je, bila je država tada u bankrotu i neko drugi je izvlačio 12 godina vrlo teških… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Reč ima ministar, dr Zlatibor Lončar.
Mislim da je mnogo bitnije ovde da građane interesuje šta ćemo i kako ćemo sa ovim budžetom da radimo, ali mislim da smo došli na jednu dobru stvar i da je gospodin Pavićević se pozvao na MMF, ako sam dobro čuo. Jel tako? Mislim, da mi više stvarno nemamo nikakav problem. Konačno, smo našli parametar i onoga koga citiramo i onome kome verujemo. Prema tome, ne treba da verujete ni nama, ni gospodinu Pavićeviću, MMF je rekao svoje, ovaj budžet je usaglašen sa MMF, sa Svetskom bankom i sve ostalo bi bilo suvišno ako su to ljudi, ako ih svi citiramo, onda je ovde sve jasno. Ovo je dogovoreno sa njima.
Zahvaljujem se gospodine Lončar. (Vladimir Pavićević: Replika.) Nemate pravo na repliku gospodine Pavićeviću. Gospodin Lončar je pomenuo vaše ime i prezime, ali ne u negativnom kontekstu i rekao - ne treba da se veruje ni meni, ni nama, ni gospodinu Pavićeviću, tako da nemate prava na repliku. Zahvaljujem se. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, magistar dr Blagoje Bradić, Ivan Karić, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Slobodan Homen, Branka Karavidić, Dušan Petrović i Miroslav Marinković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministri, kolege poslanici, mi smo našim amandmanom tražili da se izbriše deo koji govori o davanju garancija Republike Srbije za kredite u iznosu u 2016. godini, za 360 miliona evra. Nešto sam o tome govorio u načelnoj raspravi, obrazlagao sam da ne mogu da prihvatim da država Srbija naplaćuje dobit preduzeća kojima onda daje garancije za kredite. Znači, 2016. predviđeno je da se Elektro mreži Srbije da garancija za kredit od 15 miliona evra, a čuli smo da je stotine miliona evra EMS uplatio u budžet Republike Srbije. Ovde se daje kredit za Elektroprivredu Srbije, dva kredita, jedan od 80, u stvari tri, jedan od 80, jedan od45 miliona evra, a to javno preduzeće je uplatilo dobit. Ako ima dobiti, ja mislim da je bolje da tu dobit reinvestira, nego da se uzimaju krediti, jer svaki kredit je trošak. Bez obzira koliko je povoljan. Posebno nam je ne prihvatljivo da ministar je u odgovoru rekao – dajemo kredite tamo gde se grade neki infrastrukturni objekti, govorili ste. Ali, prvi kredit od 200 miliona evra je zajam za finansijsko restrukturiranje EPS-a. Nikakvo ulaganje u imovinu, u neke objekte, nego za finansijsko restrukturiranje. Zato smatramo da ako javna preduzeća, po rečima njihovih direktora i ministara, tako dobro funkcionišu dajte onda tu dobit, investirajte u ove projekte. I poslednja stvar, ovi krediti, ove garancije se provlače, oni su bili i prošle godine u budžetu i ovaj od 200 miliona i ovaj od 45 miliona za TENT i ovaj Srbijagasa od 20 miliona. Zašto nije to realizovano ove godine? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Pre svega, treba istaći da kada su u pitanju ove kreditne linije iza kojih Republika Srbija je stala izdajući državne garancije, reč je o kreditnim linijama koje će biti vraćene od strane korisnika tih kredita, znači, EPS, EMS, i Srbijagasa. Ove državne garancije ne idu u bilo kakvo dalje zaduživanje Republike Srbije, niti će kao takve biti deo našeg deficita. Pre svega, mora se uzeti u obzir da su te državne garancije neophodne da bi se ostvarile kreditne linije kod međunarodnih finansijskih institucija. Dakle, mi kao država svojim garancijama stajemo iza javnih preduzeća kako bi povukli kredite od, pre svega, Evropske banke za obnovu i razvoj, KFV-a i ostvarile povoljne kreditne linije. Ovo nisu komercijalni krediti, naša preduzeća mogu komercijalno da se zadužuju i za to im nisu potrebne državne garancije, međutim, za ovako povoljne kreditne linije ove državne garancije su neophodne. Dobar deo ovih kreditnih linije jeste za razvojne projekte, pre svega tu mislim na projekta vezan za EMS, oko efikasnosti u prenosnom sistemu, zatim veliki razvojni projekat na kome radimo i koji pripremamo, u pravu ste, on jeste bio deo državne garancijeprošle godine vezano za obnovljive izvore energije u EPS i Kostolcu. Projekat Aleksandrovac – Brus, odnosno Kopaonik – Raška – Novi Pazar – Tutin je jedan značajan magistralni gasovod. Konačno, projekat koji je, odnosno kreditna linija vezano za EPS, to je nešto što je realizovano u decembru ove godine, reč je o restrukturiranju, vraćanju loših kreditnih linija koja su povlačene ranijih godina i nešto što će bez ikakve dileme se pozitivno odraziti na finansijsku stabilnost EPS i što je najvažnije ovo je deo aranžmana koji imamo sa MMF:
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsedavajući. Mogao bih ovde, imam ovde analizu i sve ono šta je predlagač amandmana govorio o budžetu za 2015. godinu i kakvih katastrofičnih namera je najavljivao i šta je sve najavio da će se desiti. Naravno, da se ništa od svega toga nije desilo. Evo, sada ponovo kaže da nema investicionih aktivnosti. Evo, podsetio bih i vas gospodine Bečiću, da upoznate i predlagača amandmana da je EMS trafostanicu Beograd 20 koja se gradila više decenija. Koliko gospodine Antiću?
Trideset i pet godina, gospodine Babiću.
I posle 35 godina zalaganjem EMS-a direktora EMS gospodina Petrovića i svih odgovornih ljudi u EMS-u otvorena je posle 35 godina trafostanica Beograd 20. Da je prošireno podzemno skladište Banatski dvor. Volim što dobacuje, jer ne žele da čuju, jer znate, te dobre stvari za naše građane i za našu zemlju neki tako ignorišu, tako su im prosto neprijatne. Zatim, formirana je berza električne energije. Početak radova na projektu otvaranje rudnika i kopa Kostolac B3 posle više decenija, takođe. I, mnogo još drugih investicija. Ali, ono što bih ja želeo da vas pitam, gospodine predsedavajući, da li se vratio ovlašćeni predstavnik DS?
Molim vas gospodine Babiću.
Ili je gospodin Šutanovac još uvek na koncertu? Aha, još uvek je na koncertu. U redu, zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Balša Božović, na amandmana na član 3. koji je podneo. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Gospodine Vujoviću, voleo bih da mi iskreno odgovorite na osnovu čega i pod kojim uslovima uzimate kredite još od dve milijarde evra? Ovim amandmanom mi predviđamo da se od toga odustane, pošto arapski krediti su veoma sumnjivi za građane Srbije s obzirom da ne znamo pod kojim uslovima te kredite uzimate. U obrazloženju, zato što ste mi odbili amandman ste rekli – oni su povoljniji od kredita na finansijskom tržištu. Pa pod kojim onda to uslovima koji ne pišu vi uzimate te kredite od dve milijarde evra? Podsetiću vas, zadužili ste se više od deset milijardi evra. Osamdeset i pet evra u sekundi se zadužujete. Sa ove dve milijarde to će biti nešto više od 12 milijardi evra za četiri godine gospodine Vujoviću. Pa gde su pare? Da vas pitam gde su pare? Građani žive sve lošije i lošije, a vi se sve više i više zadužujete. Zadužili ste se više od Josipa Broza Tita, Miloševića…
Posle Tita, malo po amandmanu gospodine Božoviću.
…Koštunice i Vlade od 2008. do 2012. godine zajedno. Za četiri godine 12,3 milijarde evra gospodine Vujoviću. Pri tome, dve milijarde uzimate, očigledno je to dobar biznis Arapima.
Gospodine Božoviću, da li želite malo o amandmanu, pošto ne želite moram da vas prekinem. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Govori o amandmanu.) (Balša Božović, s mesta: Da li ste vi pročitali nešto, gospodine Bečiću?) Gospođo Jerkov, gospodin Božović dovoljno je elokventan da može sam da kaže i da svoje pravo ostvari da vi ne morate da dobacujete i da se ubacujete u raspravu, ali vidim da vam je to večeras neko pravilo gospođice Jerkov. Izvolite, gospodine Božoviću, veoma dobro znam zato što imam amandman ispred sebe, ako želite mogu da vam u vašem vremenu pročitam taj amandman. (Balša Božović, s mesta: U svom vremenu amandmane možete da čitate, u mom ne.) Izvolite.
Morate amandmane da čitate gospodine Bečiću, da pripremljeni dolazite. Amandman je zaduženje…
Ja sam za razliku od vas pripremljen.
Novo zaduživanje od dve milijarde evra. Dakle, bez uslova kako to radimo? Ja vas molim da taj odgovor bude iskren, ne kao dogovor gospodinu Veselinoviću, malopre, zato što su se javili ljudi iz Bosne i Hercegovine, i rekli da ne govorite istinu, jer je litar goriva tamo 0,85 evra.
Evo, pitanje za gospođicu Jerkov pošto dobacuje. Gde se ovde pojavljuje gorivo u ovom amandmanu, gde se pojavljuju Arapi i sve ostalo što ste vi izgovorili u zadnjih dva minuta? (Aleksandra Jerkov, s mesta: Ako se budem javila, ja ću vam odgovoriti.) Ne mogu vam dopustiti da govorite nešto što nije tema vašeg amandmana. (Balša Božović, s mesta: U pitanju je javni dug.)
Dakle, obrazloženje Vlade jeste da je ovaj kredit povoljniji, ali gospodin Vujović nije rekao pod kojim uslovima i koliko je povoljniji, jer mi vama na „majke mi“ da verujemo ne možemo. Zato što građani Srbije to plaćaju na svojim leđima. Svi oni koji nisu obuhvaćeni boljim životom za 2016. godinu. I pričate o bankrotu. Godine 2000. jeste Srbija bila pred bankrotom, ali ako sa ovim zaduženjem nastavite opet ćemo biti pred bankrotom. Dve milijarde evra, a uzimate od penzionera dve milijarde evra novog kredita, a nemamo za policiju i vojsku da imaju pristojne plate. Dve milijarde evra sa jedne strane, a sa druge strane nema za prosvetne radnike i zdravstvene radnike. Kakva je to politika? I onda se neki ovde čude zašto mi možda i smatramo da je privremeno finansiranje bolje od ovog, jer sa ovim budžetom u koliko vi uđete u 2016. godinu 12,3 milijarde, možete da šapućete zajedno sa svojim saradnicima, ja vam kažem od toga ne možete da se odbranite. Četiri godine su prošle, 85 evra u sekundi se zadužujete, više nego Vlada u prethodnih 70 godina zajedno, a Srbija živi sve lošije i lošije. Da li je to dobar biznis za ovog koji vam daje kredit? Očigledno jeste, čim daje tako velikodušno koji su uslovi u pitanju? Sada ćete vi meni ovde da objasnite, pa ne povoljniji, nego oni koji su na tržištu, a ti koji su na tržištu, pogledajte na sajtu. Građani Srbije neće gledati na sajtu, oni gledaju u svoje džepove koji su sve tanji i tanji. Ovaj način vođenja države, vodi ka bankrotu, slomu javnih finansija i napustićete ovaj brod i ostavićete građane u tom brodu na nemirnom moru bez jedara i vesala. Mi se zato protivimo ovom budžetu. Za 2016. godinu nema novca za građane, ima predviđena sredstva za funkcionere za SNS. Zahvaljujem.
Reč ima ministar dr Vujović.
Ovako, znači, cifru koju vi citirate, to je cifra kada se sve prevede u evre, pošto se promenio kurs dolara i evra, onda takav efekat to daje i to nije nikakvo zaduživanje. To je samo iskaz, pravo zaduživanje je, slušajte sada ovako, 143,3 miliona dolara za poslednjih godinu dana, 283,6 miliona evra i 55 milijardi 966 miliona dinara. To je zaduživanje koje povećava likvidnost i koje vraća deficit. Formula je vrlo jasna i žao mi je što moram ipak da se vraćam na lekcije, a to je deficit plus promena likvidnosti. Bruto zaduživanje, ovde je napisano, ovo što vi kažete, koji su uslovi finansiranja, taj veliki kredit o kome govorite, to je na deset godina 2% bulet pejment u poslednjoj godini, milijarda. Povoljnije, fiksna kamatna stopa 2% na deset godina, a na kraju se vraća glavnica u desetoj godini. Povoljnijeg uslova finansiranja nema. Vi govorite o članu 3. koji uključuje kompletne garancije, nove kredite, projekte koji će se povlačiti u periodu od pet do deset godina i kompletno finansiranje postojećih domaćih i stranih kredita i to je član 3. da bi građani znali. Vi predlažete da se izbriše, kao što je u članu 2. država dobija od parlamenta pravo da se zaduži za bruto obaveze minus neto obaveze, što će biti razlika 121 milijarda i to je razlika te dve cifre koje ste malopre predlagali da se izbrišu, a sada predlažete da se izbriše sve ono što je dogovoreno, gde dobijamo super povoljne kredite od KFW, IBRD, od Svetske banke, to je od jedan do sedam u članu 3b, Evropska banka za obnovu i razvoj, Evropska investiciona banka, Banka Saveta Evrope, ponovo KFW itd. Znači, vi predlažete, a nikada to niste predlagali prethodnih deset godina da se mi odreknemo finansiranja najkvalitetnijih izvora koji postoje na svetu, koji su razvojni. Ovo vam je ta razvojna strana koja se ne vidi u onih 40,9 milijardi, nego se vidi u onom konsolidovanom budžetu opšte države jer će se ovi krediti povlačiti za infrastrukturu, za Puteve Srbije, za EPS, što se tek tamo vidi, a ne vidi se ovde. Prema tome, vi predlažete nešto, vi čak niste svesni šta predlažete, predlažete da se kompletno naš odnos sa međunarodnim finansijskim institucijama poništi. Pa, da li ste vi svesni šta pričate?
Zahvaljujem se, gospodine ministre. Narodni poslanik Balša Božović, po amandmanu. Izvolite.
Kažete da je razvoj ove dve milijarde, koje tvrdite da je super povoljan kredit, a sutra ću kao narodni poslanik da pošaljem Fiskalnom savetu pismo, da ih pitam šta znači super povoljan kredit iz usta gospodina Vujovića? Kažete, najbolji kredit, izvor na svetu i to je jedna ekonomska kategorija za koju ću tražiti objašnjenje. Zahvaljujem. Razvoj sa dve milijarde evra novih, što je 12,3 milijarde ukupno, a 85 evra u sekundi i kažete da je to ona razvojna strana budžeta, a šta ste razvijali sa onih deset milijardi u prethodne tri godine? Gde je ta razvijena Srbija sa tih deset milijardi evra? Da li ste refinansirali kredite? Da jeste, bilo bi zaduženje manje, ali niste, gospodine Vujoviću i ta priča više ne prolazi. Javni dug je sve veći i vi ovo radite da bi deficit bio što manji. Samo da vam kažem još jednu stvar, kada vi smanjujete svoj deficit u budžetu, povećavate deficit u kućnom budžetu svake porodice u Srbiji. Oni nemaju da plate patike, udžbenike, da kupe lekove, ti penzioneri ujutro kada se probude ne znaju da li da kupe lek ili hleb. E, to je politika niskog budžeta koji vi ovde predviđate za 2016. godinu. Sa dve milijarde evra razvojnog budžeta, pa ste ovde hiljadu nekih ekonomskih izraza da bi građane zbunili, ne bi im rekli šta to znači. Ne, to znači da ćete vi Srbiju dovesti do bankrota. To, to znači. Možete da se smejete zato što nije smešno onima koji danas nemaju da prežive od prvog do tridesetog u mesecu. Ja znam da to vama jeste smešno, ali nije smešno građanima Srbije. Znate šta je smešno? Smešno je zato što se smejete nečijoj muci, ljudi koji brine o bezbednosti na primer našeg…
Molim vas gospodine Božoviću, o amandmanu.
… našeg naroda.
Molim vas gospodine Božoviću, vratite se na amandman.
Vratio sam se, u pitanju jeste upravo polemika o amandmanu. Dakle, ako vi pokušavate nas da uverite da je razvojna strana budžeta novo zaduživanje, a hvalite se kapitalnim delovima budžeta koji ne postoje, sredićete zdravstvo tako što ćete okrečiti bolnice, sredićete situaciju u prosveti, tako što ćete ponižavati prosvetne radnike sa 7.000 pomoći.
Gospodine Božoviću, da li stvarno smatrate da ovo što sada govorite je predmet vašeg amandmana, bez obzira što vas podržava gospođica Jerkov u tome, ja mislim da ovo nema nikakve veze sa vašim amandmanom?
Dve milijarde evra govori o tome da vi ne znate kako drugačije da skupite sredstva da bi se Srbija dalje razvijala i da bi ostala u životu. Ne znate gospodine Vujoviću. Smejte se, ne znate. Zadužili ste Srbiju za 12,3 milijarde evra, 12,3 milijardi evra, 12,3 milijardi evra, 12,3 milijarde evra. Pa vidim da vi razumete cifre, a to će plaćati građani a ne vi.
Zahvaljujem gospodine Božoviću. Izvolite, replika ministar dr Dušan Vujović.
Znači ovako, evo da vam kažem primera radi, okrenite stranu budžeta 24. strana, linija 7.15. Tu su vam dati uslovi svih kredita, uslovi tačno, ovaj na deset godina, evrobon 2011. godine. Ne znam ko je bio, ko je to organizovao 2011. godine, ja nisam. Sedamsto miliona evra, 850 miliona verovatno je tada bilo dolara, kamatna stopa 7,25%. U poređenju sa ovim kreditom, razlika 5,25%, tj. 52,5 miliona godišnje, za 10 godina 525 miliona je bolji ovaj kredit od ovog o kome vi pričate ovde. O čemu vi pričate gospodine? (Balša Božović, s mesta: Pa jeste li vratili ovaj prošli?) Pa ovo je veliki kredit…
Molim vas gospodine Božoviću, nemojte da dobacujete.
Ovo je veliki kredit, ovde je sve napisano. (Balša Božović, s mesta: Pa lažeš bre.) Kako lažem? Ovde je napisano…
Gospodine Božoviću, molim vas. Izričem opomenu gospodine Božoviću. Izričem vam opomenu gospodine Božoviću. To je druga opomena. Sledeća opomena je isključenje sa ovog zasedanja. (Balša Božović, s mesta: Jedva čekam da me isključite.) Gospodine Božoviću, da li je to tako obraćanje jednom ministru? (Zoran Živković, s mesta: Pa šta ako je ministar?) Gospodine Živkoviću, izričem vam opomenu gospodine Živkoviću. To je druga opomena i za vas gospodine Živkoviću. (Zoran Živković, s mesta: Umem da brojim ja.) Odlično, vi ćete da naučite gospodine Živkoviću. Opomena vam je izrečena na ovom zasedanju, na ovoj sednici. Ovo je druga opomena koja vam je izrečena. Gospodinu Božoviću takođe.
Znači, ja ne želim dalje da, detalji su saopšteni ovde, kompletan spisak svih kredita novih, starih, sa uslovima, sve je transparentno do kraja. Ako želite dopunske informacije one postoje. Ove cifre koje saopštavamo ovde, saopštavamo zbog vašeg punog informisanja. Ja ne razumem, apsolutno ne mogu da razumem kako neko može da traži da se ovo briše? Ovo možda može da se bolje upravlja ovim, možda možemo ove stare skupe kredite da vratimo, to nam i jeste cilj, ali da se briše, to je besmisleno.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Radi javnosti Srbije, gospodin Božović je dobio opomenu jer je na najgrublji mogući način uvredio člana Vlade, najgrublji mogući način izrečena, ne mogu ni da ponovim ono što je rekao gospodin Božović. (Balša Božović, s mesta: Šta sam rekao?) Videćemo, ova izjava će biti, čula je javnost Srbije na koji način ste uvredili člana Vlade i to takvim tonom, gospodine Božoviću. Izvolite gospođo Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Povredili ste član 27. Poslovnika Narodne skupštine, koji vas obavezuje da se starate o redu na sednici Narodne skupštine, kao i odredbe članova 107. i 108, s punim razumevanjem o tome da je teško održavati red na sednici na kojoj se donosi budžet ili na bilo kojoj drugoj sednici, ali ste vi u obavezi i to vam je nadležnost da red održavate. Ako tokom razgovora između predstavnika Vlade koji je takođe učesnik na sednici, vi istovremeno komunicirate i sa narodnim poslanicima i sa članom Vlade, odnosno predstavnikom ovlašćenim za odbranu budžeta pred Skupštinom, iako tokom sednice ne smatrate da predstavnik Vlade krši poslovnik u obraćanju narodnim poslanicima, a da je dobacivanje narodnog poslanika, učesniku sednice koji je član Vlade, razlog da mu izreknete opomenu, bez da ste obrazložili jednu pa drugu, onda mi imamo problem sa shvatanjem ko koga ovde kontroliše i ko koga ovde ispituje i ko pred kim treba da polaže račune. Imamo mnogo veći problem nego što su dve opomene koje su izrečene narodnom poslaniku Balši Božoviću ili narodnom poslaniku Zoranu Živkoviću. Imamo problem sa ruganjem instituciji Narodne skupštine u kojoj narodni poslanici ispituju ministre, u kojoj narodni poslanici kontrolišu rad ministara, u kojoj narodni poslanici imaju prava da vrše nadzor nad svim onim što ministri rade. Mi smo ovde svedočili narodnim poslanicima koji ustaju kada ulaze ministri i to je volja, možda je čak i legitimno, ali je takođe omalovažavanje ustavnog položaja narodnog poslanika.
Vreme.
Ja bih vas molila da razmislite o opomenama koje ste izrekli i takođe bih vas molila da zajedno učinimo da … [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospođo Čomić. Gospođo Čomić, najmanje sam očekivao od vas da izgovorite ovo što ste izgovorili. Ja bih vas pitao šta bi ste vi na mestu predsedavajućeg, a vi ste potpredsednik parlamenta, šta bi ste učinili da jedan narodni poslanik na najgrublji mogući način kaže predstavniku Vlade, ministru finansija, da laže, i to takvim tonom koji je izrečen u Narodnoj skupštini, šta bi ste vi učinili u tom trenutku i koju meru bi učinili prema tom narodnom poslaniku? A narodni poslanik, gospodin Božović, je dobio opomenu juče, u jučerašnjem delu rasprave i dobio je drugu opomenu danas. Ja sam ga upozorio da sledeća mera koja je po Poslovniku isključenje sa sednice. Ne vidim šta je tu greška predsedavajućeg. Ako vi kažete da vi to isto ne bi ste učinili, ja ću da se izvinem, ali ja sam siguran, ja sam poslanik ovde 20 godina, mnogo puta sam prisustvovao kako vi i na koji način vodite sednicu Narodne skupštine, kako opominjete poslanike, dajete kazne za mnogo manje stvari, a ne za izrečeno vređanje ministra, za izrečenu, čak i pristojan sam čovek, ne bih voleo da tu reč izgovaram toliko puta koliko bi trebali da izgovorimo zbog toga što je gospodin Božović učinio i to je najmanje što sam očekivao. Takođe, nisam očekivao da to uradi gospodin Božović, zato sam možda sada, ovako i emotivno govorim, jer nisam očekivao od gospodina Božovića na ovakav način da vređa predstavnika Vlade. Da li želite da se Skupština izjasni u danu za glasanje?(Gordana Čomić, s mesta: Ja samo želim da primetim da vi vodite sednicu, a ne ja.) Zahvaljujem se gospođo Čomić. Vaša ironija… Rečima narodna poslanica Aleksandra Jerkov. Još nešto, poslušaću ono što je rekla gospođa Čomić, sada ću striktno da po Poslovniku kažnjavam narodne poslanike koji se ovako ponašanju, izruguju se sa građanima Srbije na ovako važnoj temi, kao što je budžet Srbije za 2016. godinu. Zahvaljujem se. Reč ima gospođica Aleksandra Jerkov, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Bečiću. Vrlo me raduje ovo što ste malo pre rekli, jer upravo u tom pravcu ide moja intervencija. Savetovala bih vam da pročitate član 116. Poslovnika Narodne skupštine - Odredbe ovog Poslovnika o redu na sednici Narodne skupštine primenjuju se i na druge učesnike na sednici Narodne skupštine. Gospodin Vujović se ovde ceo dan podsmeva narodnim poslanicima… [[Isključen mikrofon]]
Gospođice Jerkov, član Vlade se ne podsmeva narodnim poslanicima, član Vlade obrazlaže zakon koji je podneo u ime Vlade Narodnoj skupštini. Ministar Vujović je u tom trenutku govorio o brojkama a narodni poslanik je na izlaganje gospodina Vujovića, koji je govorio o brojkama, o budžetu, rekao gospodinu Vujoviću da laže i ja sam morao da opomenem narodnog poslanika. Zahvaljujem. Da li želite da se Skupština izjasni o ovome u Danu za glasanje? (Da) (Aleksandra Jerkov, s mesta: Nisam obrazložila do kraja.) Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Povreda Poslovnika, čl. 107. i 108. Gospodine Bečiću, vi ste sami malo pre rekli da ste postali pomalo emotivan. Vi ste, gospodine Bečiću, izgubili kontrolu nad ovom sednicom. Vi se nejednako odnosite prema poslanicima pozicije i opozicije. Tu reč za koju ste izrekli opomenu… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem se gospodine Veselinoviću. Da li su sada poslanici pozicije govorili ministru da laže ili poslanici opozicije? Zašto sada upoređujete poslanike pozicije i poslanike opozicije, kada smo imali da je jedan poslanik opozicije vređao ministra na najgrublji mogući način? Da li želite da se Skupština izjasni u Danu za glasanje? (Da) (Janko Veselinović, s mesta: Dozvolite da objasnim.) Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Zlatibor Lončar.
Ako nije problem, da se vratimo na temu, jer mislim da je to mnogo bitnije. Postavljeno je pitanje kako ćemo sa budžetom za zdravstvo. Evo, ja vam kažem, budžet nećemo da krademo, biće budžet dobar. Podsetiću vas, od 1. januara 2015. godine, lekovi su jeftiniji, što je najbitnije za naše građane. Evo, sad će godina dana. Pokazali smo da može.
Zahvaljujem se gospodine Lončar. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jovičić, po amandmanu. Izvolite.
Ministar je rekao kako ćemo se ponašati sa budžetom, ali očigledno sa druge strane oni to ne razumeju. Jednostavno, za njih je nemoguće da se budžet ne krade, da se budžet ne pljačka, ne troši bahato i osiono, ali, malo pre su građani Srbije videli kako se neko ponaša prema ministrima u Vladi Republike Srbije, prema ministru finansija… (Narodni poslanici Demokratske stranke negoduju i dobacuju.)
Gospodine Jovičiću, ja ne mogu da čujem ono što govorite zato što poslanici DS dobacuju i ne mogu da reagujem ako nešto govorite što nije u duhu ovog amandmana, jer od buke koju prave narodni poslanici DS ne mogu da čujem vas i vaše izlaganje. Zato vas molim da sačekate da uspostavim red u sali, da biste mogli da nastavite izlaganje. Molim poslanike Demokratske stranke da dozvole, ako očekuju da reagujem na izlaganje gospodina Jovičića, da jednostavno mogu da saslušam gospodina Jovičića. Izvolite, gospodine Jovičiću.
Podsetiću vas, uvaženi predsedavajući, da smo pre jedno sedam-osam minuta videli kako se pojedini poslanici, koji su predstavnici bivšeg režima i poslanik koji je predložio ovaj amandman, ponašaju prema predstavnicima Vlade, prema čoveku koji vodi finansije naše zemlje i koji kao veliki finansijski stručnjak može da predaje, i predaje, i prenosi znanje nama mlađima. Ja bih savetovao da ljudi preko puta uzmu hemijsku i da beleže, da dobiju neko određeno znanje, jer smo videli nedostatak elementarnog poznavanja svih ekonomskih principa da kada neko kaže da vi, gospodine ministre, koristite ekonomske izraze da biste zbunili građane, a pričamo o budžetu, zakonu koji je vezan za ekonomiju naše zemlje, za razvoj naše zemlje, onda nam je sve jasno. Ja se vama divim što ste vi pokušali da objasnite, ali sreća je što nas slušaju građani Republike Srbije kojima ekonomski termini nisu strani, niti ih to zbunjuje, nego transparentno, kao što i jeste ovaj budžet, mogu da vide šta ih očekuje u 2016, a iz tog budžeta i za 2017. i 2018. godinu. S druge strane, čuli smo optužbe, čuli smo neistine, jer kada neko kaže da su krediti Arapskih Emirata sumnjivi, pazite, to su krediti koji se dobijaju po najboljim mogućim uslovima, od 1% kamate, a za vreme predstavnika bivšeg režima komercijalni krediti su uzimani, koji su bili u visini od 7, 8, 9 i 10%, uvaženi predsedavajući. Samo hoću da kažem kakva je to zamena teza, a pošto je predstavnik ovog amandmana ujedno vezan i za beogradsku politiku, barem ispred svoje stranke, pa, Beograd je ostavljen u deficitu od 21%, što je istorijski deficit za grad Beograd. Preko milijardu evra su nam ostavili dugova samo u Beogradu i oni sada pričaju koji je kredit dobar a koji nije.
Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Pošto nas ovde prozivate za znanje ili neznanje iz ekonomije, evo vrlo jednostavnog pitanja za ministra i za čitavu Vladu. Stalno govorimo o tih 10 milijardi evra novih dugova javnog duga u poslednje četiri godine, sa 15 milijardi na 25 milijardi i stalni su odgovori – mi vraćamo vaše skupe kredite i mi otplaćujemo neke od vaših kredita. Pitanje za ministra – kažite jedan jedini refinansirani kredit i objasnite samo otkud u pozicijama budžeta, da bismo govorili o konkretnim brojevima i o onome što ste nam predstavili u Predlogu budžeta za ovu godinu, a to je da u razdelu – Rashodi, po osnovu otplate kamata na strane kredite, za prošlu godinu, budžet 2015. godine planira 54 milijarde, a pošto vi pojeftinjujete sve kredite i smanjujete kamate, vi sada planirate 64 milijarde za 2016. godinu u otplati kamata za strane kredite? Dakle, 10 milijardi više u tom planu. Jednostavno pitanje i dajte nam odgovor – na koji način možemo da prihvatimo vaše velike argumente da se otplaćuju skupi krediti koje su neke loše vlasti u prethodnom periodu uzimale? Vi ste 10 milijardi zadužili ovu zemlju. Najavljujete nove dugove, a sve je više para u planu budžeta za otplatu tih kamata na kredite.
Zahvaljujem. Reč ima ministar.
Hvala. Dobro pitanje. Mislim da bi pravi razgovor na ovu temu zahtevao najmanje sat, sat i po sa slajdovima i prezentacijama. Ja ću to vrlo rado da uradim, čim završim ovaj posao oko budžeta. Sada ću samo da vam pokažem dva grafikona. Jedan je u dinarskom zaduživanju u poslednjih pet godina. Prva godina je najviša. Znači, svaka ročnost, svaka godina je sve jeftinija i jeftinija. Može bolje, ali smo spustili. Evo, samo primer jedan. Mi smo 2012. godine 14,75% plaćali petogodišnje kredite, a 15,21% kredite od tri godine. Danas to plaćamo 8% i 6,5%, duplo manje. To vam je očigledan dokaz. Drugi dokaz vam je – krediti u evrima, čak neću da navodim ovaj kredit Arapskih Emirata, koji je 2%, koji je ubedljivo najniži od ovoga, krediti u evrima, krediti denominirani ovde u evrima, pa ovako, 2015. godine su bili 5,22% petogodišnje ročnosti, oni su sada od 4,07 do 4,50. Znači, sve se spušta. Manje se spušta neki dinarski. (Goran Ćirić: A otkud 10 milijardi više za ovu godinu?) Postoji tabela, koju ću vam ostaviti ovde sada posle ovoga, koja prati tri stvari. Mi imamo tri osnovna tipa duga: u dolarima, u evrima i u dinarima. Kada se promenio kurs dolara prema evru, strašno su se poremetila sabiranja, bilo kakva sabiranja. Znači, vama je kurs toliko to poremetio da kada računate ovo što gledate u evrima, gde je sada poslednjih godinu dana poraslo za četiri milijarde, ista ta cifra, kada se preračuna u dolare, je pala za milijardu. I jedna i druga je pristrasna. Ne treba tako gledati, nego gledati koliko je porastao dolarski dug u dolarima, a evro dug u evrima i dinarski dug u dinarima.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov. Reč ima narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem. Dvadeset dva kredita „Srbija gasa“ i šest kredita „Air Srbija“, ni jedan manji od deset miliona evra i uglavnom svi su oko 30, a neki bogami i do 60 miliona evra, gde ja predlažem da ta preduzeća, posebno „Air Srbija“, za koju slušamo da je najbolja avio-kompanija u novijoj istoriji sveta, može valjda, kada je tako uspešna, sama da vraća te svoje kredite, a ne Republika Srbija da to čini umesto nje. Kada je u pitanju „Srbija gas“, molim vas, gospodin Bajatović isplaćuje svojim radnicima 500 evra novogodišnje nagrade. Ja, evo imam nešto protiv, da te kredite „Srbija gasa“, koji isplaćuje svojim radnicima 500 evra nagrade, plaćaju prosvetni radnici koji dobijaju 50 evra nagradu i još ih Vlada ubeđuje kako treba da budu beskrajno srećni zbog toga. Ovaj član 3. je izuzetno interesantan zato što govori o kreditima. Gospodine Vujoviću, molim vas da nam još jednom objasnite, ako uzimate nove kredite da biste pod povoljnijim uslovima isplaćivali stare, kako je moguće da raste i kamata i glavnica? Ili vi nešto dobro ne radite, ili vi, ne znam, kako može da se kaže, gospodine Bečiću, ne govorite istinu? To ne vređa nikoga ovde? Recimo…
Slobodno
Ne govorite istinu, eto tako da kažem…
Ako vas to zadovoljava, izvolite.
… da vas ne uvredim. Recite nam jedan kredit koji ste refinansirali. Ne tri, ne pet, ne dva, jedan i zbog čega vam raste i kamata i glavnica, ako uzimate nove kredite po povoljnijim uslovima da bi ste isplaćivali stare?
Zahvaljujem se, gospođice Jerkov. Reč ima ministar Željko Sertić.
Moram da reagujem na ovu vašu izjavu, vezano za kredite koje otplaćujemo danas kao Republika Srbija, a vezani su za kompaniju „Air Srbija“. „Air Srbija“ nije napravila te dugove. Te dugove je napravila kompanija JAT koja je bila. Onog momenta kada je prekinut taj lanac dugova, 330 miliona dolara je iznosio dug za koji se Republika Srbija zadužila i garantovala da će da plati, a to su sve troškovi koji su napravljeni u periodu u prethodnih 20 ili 30 godina rada stare kompanije JAT. Prva stvar, morali smo da uradimo ozbiljno restrukturiranje kompanije. To restrukturiranje kompanije traje tri godine, dakle 2014, 2015. i 2016. godina i zato nam se pojavljuju određene stavke u budžetu vezane za kompaniju i nakon toga prestaju. Ono što je mnogo važnije, ta kompanija danas pravi profit i utiče ozbiljno na povećanje ukupnih prihoda u ovoj državi po raznim osnovama. Porediti današnju kompaniju „Air Srbija“ i porediti JAT, mislim da je potpuno besmisleno, a ne postoji država na svetu koja hoće da bude ozbiljna država, a pri tome da ne plati sve dugove koje su postojali u periodu za one o kojima smo malopre govorili.
Zahvaljujem se, gospodine Sertiću. Reč ima ministar dr Dušan Vujović.
Znači, ovako, na član 1, gde postoji posebna tabela u tom članu 1. vam navodi cifru bruto zaduživanja od 663 milijarde dinara koja sadrži u sebi otplatu starih kredita, 540 milijardi koje će biti refinansirani i 121 milijardu finansiranja novog deficita i milijardu 179 miliona povećanje likvidnosti. Nema tajne. Sve su cifre napisane, ispred vas. Nećemo finansirati jedan, nego 540 milijardi dinara kredita razne ročnosti, od 53 nedelje do 10 godina koji dospevaju tokom naredne godine. Ceo plan toga možemo da vam pošaljemo, jednu po jednu operaciju, kada dospevaju, kada se refinansiraju. Cilj nam je svaki put da smanjimo trošak šta refinansiramo, da produžimo ročnost i ukrupnimo kredite. Sada uglavnom vraćamo kredite koji su bili po stopama od 6, 7, 8%, a danas uzimamo po 3, 4, 5%. Očekujemo da će posle smanjenja referentne kamatne stope Narodne banke, dinarske stope pasti u narednih pet, šest meseci i da ćemo ostvariti još bolje rezultate, ne zbog toga što smo mi bolji, nego što su bolji uslovi i što nam, između ostalog, fiskalna konsolidacija omogućava da po manjim marginama se zadužujemo u svetu. Znači, vrlo jednostavno, nema nikakvih tajni. To samo radimo sistematski svaki dan, ali stvarno pokušavam da vam objasnim sa najboljom namerom. To o čemu vi pričate ne postoji. To ste izmislili. Stvarno vam kažem – to ste stvarno izmislili, ljudi. Znači, ovde nema ni jednog centa sakrivenog. Sve je napisano krajnje transparentno. Pogledajte, ovde postoji 30 i nešto strana, od šeste do 41. strane, 35 strana detaljnih kredita sa uslovima, sa iznosima i svim ostalim.
Gospođice Jerkov, zamolio bih vas da sledeći put, kada uputite pitanje ministru, odmah kažete da ne želite odgovor. (Narodni poslanik Aleksandra Jerkov dobacuje s mesta.) Ne znam zašto ste negodovali zbog toga što je ministar dobio priliku da vam odgovori i da vam da informaciju koju ste tražili. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Nije odgovarao u skladu sa Poslovnikom.) Gospođice Jerkov, danas smo u raspravi rekli da ministri imaju 180 minuta na raspolaganju, kao i narodni poslanici. Kao što se narodnim poslanicama skida određena minutaža, i vama je ostalo samo sedam minuta, tako se i ministrima ono vreme koje iskoriste skida sa njihovog ukupnog vremena. Da li želite da govorite po amandmanu? Reč ima narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Nema nikakvih tajni, osim što je tajna koji ste kredit refinansirali i zašto vam raste i glavnica duga i kamate za dugove.
Zahvaljujem. (Dušan Vujović, s mesta: Da li mogu da kažem primer?) Ne vredi, gospodine ministre, da se trudite. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Gospodine Bečiću, malopre kada ste rekli da DS ima još sedam minuta od poslaničke grupe, da li ste uračunali onu celovitu DS ili sada napuštenu DS, jer koliko vidim danas su neki narodni poslanici, koji su se osećali neprijatno i nepoželjno i kao strano telo u DS, zvanično i izašli iz DS i poslaničkog kluba, tako da nemojte olako…
Molio bih vas da nastavite po amandmanu, a Narodna skupština je veoma efikasna, naša služba je veoma efikasna i oduzela je vreme narodnog poslanika koji je napustio DS. Vreme gospodina Borka Stefanovića je njegovo vreme, a to vreme više nema poslanička grupa DS.
Zahvaljujem se, gospodine Bečiću, na ažurnosti. Naravno, to sam i od sekretarijata Narodne skupštine očekivao. Ja mogu da razumem, nikada neću podržati mržnju, one ljude koji ne shvataju da je mržnja kao bumerang. Možete, ma koliko snažno, da ga bacite ka nekome i mislite da ćete tog nekog povrediti, međutim bumerang će oko tog nekog napraviti luk, vratiti se ka vama i vas povrediti, obično onoga ko mrzi i ko tu mržnju isijava. Ne mogu da razumem kada neko ima toliku netrpeljivost prema svojoj državi. Kada neko sa takvim gađanjem se odnosi prema kompaniji „Air Srbija“ u kojoj je suvlasnik država Srbija, a samim tim i svi građani Republike Srbije, kao što je to malopre učinila uvažena koleginica, predlagač amandmana, ja stvarno to ne mogu da razumem. To je animozitet prema jednoj kompaniji, a u prenosnom smislu animozitet i prema svim građanima Republike Srbije. Isti onaj animozitet koji je pokazao i Dragan Šutanovac koji je još uvek na koncertu, iako je ovlašćeni predstavnik DS. Međutim, ja ću za sve te gospodine Bečiću i voleo bih da me ne prekidate, koji su postavili pitanje – zašto je „ER Srbija“ i prosto im je krivo što je „ER Srbija“ najbolja kompanija u regionu i zato što „ER Srbija“ razmišlja o širenju i na Balkanu, ali i u ovom delu Evrope kupujući neke druge kompanije.
Moram da vas prekinem jer ne govorite o amandmanu.
Naravno. Samo ću nekoliko podataka da dam i vama.
Molim vas da to povežete sa amandmanom.
Naravno, sa amandmanom, jer se amandman odnosi na kreditno zaduženje zbog obaveze koje je napravio bivšim režim, a ne „ER Srbija“, a ono što je napravila „ER Srbija“ iznosi broj putnika u milionima, od JAT sa 1,3, sada na „ER Srbiju“ 2,3 miliona, za milion više putnika je prevezla „ER Srbija“. Od 30 na 40 destinacija i to na 40 dnevnih destinacija. Od 9.500 letova na 15.000 letova. Kapacitet u milionima sedišta sa 2,1 na 3,4 miliona. Kargo rast povećan za 60%, broj pilota povećan za 100. Prvi put u istoriji „ER Srbije“ ili JAT ili kako god, prvi put imamo pilotkinje u sastavu „ER Srbije“, iste one koje je ovlašćeni predstavnik DS vređavao, omalovažavao vređajući koleginicu iz Narodne skupštine …
Moram da vas prekinem gospodine Babiću, molim vas da završite izlaganje.
Naravno. Procenat zaposlenih mlađih od 30 godina smo sa 4% u bivšoj kompaniji koju su prezadužili, za koju i dan danas moramo da vraćamo kredite koje su oni napravili sada je procenat zaposlenih mlađih od 30 godina, da se neki ne bi sekirali da će ti mladi ljudi otići iz Srbije, sada je taj procenat zaposlenih, a mlađih od 30 godina u „ER Srbiji“ 28%. To su efekti Vlade Aleksandra Vučića.
Zahvaljujem gospodine Babiću. Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i narodni poslanik Vladimir Pavićević. (Janko Veselinović, s mesta: Poslovnik.) Izvolite gospodine Veselinoviću.
Gospodine predsedavajući član 106, vezano i za član 27. Vi ste u nekoliko navrata rekli da ćete sednicu voditi na način da ne dozvolite narodnim poslanicima da se ponašaju suprotno Poslovniku. Upravo sada je gospodin Babić govorio šest minuta apsolutno mimo dnevnog reda. Sa druge strane, tražio je odgovor na pitanje – da li je poslanicima opozicije oduzeto vreme, u vezi člana 27. Poslovnika, pitam – da li je oduzeto vreme SNS za poslanika Sašu Mirkovića, da li je i to svedeno na nivou koji pripada toj stranci?
Zahvaljujem se gospodine Veselinoviću. Odgovor je da, istog dana. Da li želite da se Skupština izjasni u danu za glasanje? (Da.) Reč ima predlagač amandmana, narodni poslanik Zoran Živković.
Ovo je običaj da se o budžetu priča o svim stvarima koje mogu da budu od uticaja na kreiranje budžeta, pa se zato verovatno čuje puno novih informacija vezano za avio saobraćaj i za neke druge stvari, ali se čuje i jedna ocena uvaženog prisutnog ministra koji ne govori istinu da je pitanje profesionalizma u odnosu prema amandmanima, da li je nešto amaterski ili je to profesionalno. Naravno ideja je da je ono što je profesionalno da se to vezuje za aktuelnu Vladu koja vam sada nudi Predlog budžeta za 2016. godinu, a taj amaterizam je prebačen meni. Da podsetim ministra, mada bi on to trebao da zna. Trebao bi to jako dobro da zna, da u trenutku kada je Vlada Zorana Đinđića okončavala svoj mandat, a ja sam je vodio u tom trenutku, javni dug države Srbije je bio ispod 10 milijardi evra što je bilo ispod 59% učešća javnog duga u BDP države. Danas kada to vodi jedna profesionalna Vlada, prepametna, revolucionarna, od svih podržana Vlada, javni dug je 25 milijardi, znači 2,5 puta više, što je 75% učešća javnog duga u BDP. Prema tome toliko o profesionalnosti, o amaterizmu, o tome kada vas neko pita – koji dug je vraćen za ove četiri godine, da li postoji neki dug od neke banke, neke države, od gospoda Boga, od Alaha ili od bilo koga trećeg, da je vraćen za ove četiri godine, kada je povećan dug za 10 milijardi?
Vreme je isteklo. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče gospodine Bečiću, uvaženi ministri i posebno ministre Vujoviću, pošto vi najviše diskutujete večeras u ovoj raspravi, molim vas da sada reagujete na ovo što vam je rekao gospodin Živković. Gospodin Živković je povodom našeg amandmana na član 4. saopštio precizne podatke. Profesionalno smo se bavili analizom Predloga zakona o budžetu gospodine Vujoviću, konsultovali stručnjake i neprimereno je bilo da vi uputite jednu reč ka nama koja je glasila – amaterizam. Ministre Vujoviću podneli smo amandman na član 4. zato što smatramo da ovaj član takođe otkriva antireformsko usmerenje i vas ministre Vujoviću i ove Vlade u celosti. Naime, mi smo primetili da ovde nema nikakvog kredibilnog plana otpuštanja na primer stranačkih vojski i u javnom sektoru. Ministre Vujoviću, Fiskalni savet povodom člana 4. kaže – predviđene mere za umanjenje deficita u 2016. godini su znatno promenjene u odnosu na inicijalni plan konsolidacije iz prošle godine i sada ministre Vujoviću izgledaju ekonomski manje uverljivo. Nekredibilnost, netransparentnost, arbitrarnost, neodgovornost, sve su to ja mislim jasni indikatori ministre Vujoviću. Indikatori su ovde u ovom Predlogu budžeta postavljeni, a da izgleda i onima koji su pisali nije jasno šta treba da pokažu. To su nama bili jasni indikatori dok smo čitali ovaj Predlog zakona o budžetu da se odustalo i u formalnom smislu iako se ovde činilo da nema odustajanja makar u formalnom smislu od onoga što se zvalo reformsko usmerenje ove Vlade koje je podrazumevalo i modernu Srbiju i modernizacijske procese u Srbiji. Od svega se odustalo.
Vreme. Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Živković i narodni poslanik Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ako ministar nije čuo pitanje, moraću da ponovim pitanje. Ove podatke koje sam izneo su podaci sajta Ministarstva finansija Republike Srbije. Dakle, kako je moguće da je prepametna, pravdoljubiva, patriotska od svih podržana prvi put u istoriji Vlada Republike Srbije na današnji dan dovela državu na dug od blizu, preko ili tačno 25 milijardi evra, što je više od 75% učešća javnog duga u BDP, a da je neka Vlada koja je ocenjena kao amaterska imala javni dug ispod, oko ili blizu 10 milijardi evra, znači 2,5 puta manje, što je tada bilo ispod 59% javnog duga u BDP? To je pitanje broj jedan. Pitanje broj dva – jednu banku, jedan kredit od države, banke ili nekih drugih sila koje sam pominjao malo pre da je vratila ova Vlada od kada je preuzela vlast, ako se ne varam jul ili avgust 2012. godine, znači pre tri i po godine? Bilo bi jako lepo, ja znam odgovore naravno, ali bilo bi jako lepo da građani Srbije dobiju te odgovore. Da ti odgovori ne budu ponovo potezanje nekih grafikona koje niko ne može da vidi, niti da ti odgovori budu nešto što se čita sa mobilnog telefona nego da ti odgovori budu vrlo jednostavni, koja je banka, koliki je kredit, kad je vraćen.
Zahvaljujem. Reč ima predlagač amandmana dr Vladimir Pavićević. Izvolite gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče i predsedavajući večerašnjoj sednici gospodine Bečiću, uvaženi ministre i posebno ministre Vujoviću, ja ću sada u argumentaciji koju je za amandman na član 5, koji smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke, već saopštio gospodin Živković da dodam još jedan deo argumentacije, poštovana gospodo. Budući da je ministar Vujović odlučio da se dalje u raspravi brani ćutanjem, pošto ne odgovora na naša pitanja povodom naših amandmana ni na članove 4. a sada ni na član 5. gospodine Bečiću …
Gospodine Pavićeviću, ministar Vujović se javio da odgovori, ali sam ja smatrao da ipak predlagači amandmana moraju da iznesu svoju argumentaciju da bi onda ministar odgovorio. Tako da nastavite.
Evo, pošto nisam znao da se ministar prijavio samo vi imate uvid u to, evo ja sam mislio dodatnu argumentaciju da usmerim ka ministru Sertiću, na primer koji je ministar privrede u ovoj Vladi, da vidimo da li tu možemo u okviru jedne rasprave da saznamo dodatne informacije. Moja dodatna argumentacija, ministre Sertiću, tiče se subvencija privredi. Evo, šta smo mi primetili. Videli smo da je Vlada preko 85 milijardi dinara izdvojila za subvencionisanje privrede, što mi smatramo, ministre Sertiću, da nije bilo pametno i tražim od vas ovde sada dodatnu argumentaciju za ovu usmerenje Vlade. Privreda, gospodine Sertiću, ne raste na subvencijama, jeste li saglasni ministre Sertiću? Nego tako što ćete uspostaviti red na primer, evo jedna stvar u zemljišnim knjigama, u radu sudova, što ćete sve besmisleno regulaciji i propise da olabavite, ministre Sertiću, da napravite ambijent. To je dobra stvar, ministre Sertiću.
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Znači, samo ovako. Da se jednu stvar razumemo, nemam podatke ovde pri ruci, ali sam imao čast i dužnost da sudelujem u ekipi koja je 2001. godine u novembru i 2002. godine sudelovala u pregovaranju dugova prema Pariskom i Londonskom klubu. Dobili smo otpis od 65%, 66% tih obaveza. To je bio start kada se dug tadašnje zajedničke države SCG spustio ispod 30% BDP. Možemo da razgovaramo, sve što se dogodilo od tada do danas, koliko je bilo grantova itd. Možemo da razgovaramo i to je vrlo ozbiljan razgovor da vidimo šta se dogodilo i kako se dogodilo. Suština je da smo se navikli bili na veliki priliv, na nizak dug i veliki priliv slobodnih sredstava i onda kada su 2005, 2006. godine počela da jenjavaju ta sredstva, razvili smo naviku da se zadužujemo. Ta navika se produžila. Ne želim, nisam član nijedne političke partije, ne želim da delim nikome packe. Samo želim da vam kažem da danas pokušavamo da preokrenemo nešto što 2005. godine vodi u pogrešnom pravcu i to ću vam dokazati ciframa. Poslaću vam sve cifre pojedinačno. Pod dva, tražili ste primere, evo ja sam sa svog telefona, izveštaje Branka Drčevića. Mogu da vam dam 20 transakcija. On svaki put šalje SMS i mejl sa transakcijom. Četiri transakcije, dve na petogodišnjim bondovima i jedan iznos je od 100 miliona evra, a realizovano je 76,8 i drugi od 50 miliona evra. Prva transakcija 28. jula ove godine od 4,5%. To je bilo 100 bipsa. To je niže nego prethodna transakcija iste ročnosti pet godina u evrima. Druga transakcija od isto pet godina 10. oktobra 4,0%. To je 79% niže od neke transakcije koja je bila prethodno, odnosno 0,5% ili 50 bipsa niža od ove prethodne. To je jedan primer. Drugi primer, ročnost od dve godine, 16. septembra ove godine, 50 miliona evra po 2,22% a ne 5%, koliko je bilo dve godine pre toga. To je bilo 63 bipsa niža tj. 06% i sledeća transakcija 19. novembra, pre svega dvadesetak dana, 2%, 22 bipsa niže nego prethodna. Svaki dan u svakom pogledu je bila niža kamatna stopa i bolji uslovi.
Zahvaljujem se gospodine ministre. (Zoran Živković, s mesta: Replika.) Nemate prava na repliku. Ministar je samo dao podatke koje ste tražili. Reč ima ministar Željko Sertić po želji gospodina Pavićevića. Izvolite.
Mnogo volim kada se Pavićević javi i tako retorički lepo nam objasni svu matematiku i sve priče. Sada ste lepo pročitali za 86 milijardi subvencija i pitate šta je to. Normalno, to je zbirno sve kompletno u kompletnom budžetu 86 milijardi različitih podsticaja koje ćemo dati ove godine, s tim što jedan deo postoji tu. Već smo pokušali da vam objasnimo i očigledno ne vredi. Jedan deo toga nisu subvencije. Ti podsticaji koji idu direktno kao kreditne linije, ovo što smo malopre pričali, i za Železnicu i za izgradnju puteva, ali tako se u budžetu po zakonu piše. Budžet ste i taj način metodologije upisivanja i vi koristili isto kao što se danas koristi. Sa druge strane, rezultat svih investicija na kojima je radilo u prethodnom periodu i Ministarstvo privrede i Kabinet premijera i svi ljudi koji su uključeni u to je da u ovoj godini, poštovani poslanici, imamo preko 20% više stranih direktnih investicija nego u istom periodu prošle godine. Rezultat toga je da imamo promenu porasta bruto nacionalnog dohotka od žalosne perspektive da budemo na minus jedan došli smo do gotovo plus 1%. Zvanično MMF nam je potvrdio 0,8 u trećem aranžmanu, u trećem pregledu. Videćemo šta će se dešavati na kraju godine. Kao treća stvar, naš razvoj danas ne zasniva se više na potrošnji i na podizanju kredita koji su doveli do toga da imamo ovu priču malo pre vezanu za ogromne troškove koje smo plaćali kamate, nego nam je kompletan razvoj danas baziran na izvozu i na investicijama i kompletan deficit države danas se plaća direktno iz para koje dolaze iz investicija i to je u finansijskom smislu najbolji način i najbolji pokazatelj.
Vreme. Zahvaljujem se gospodine Sertiću. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković, Dušan Petrović, mr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Obaveštavam narodne poslanike da je ovo poslednji amandman koji večeras razmatramo. Nastavićemo sutra. Izvolite, gospođa Branka Karavidić.
Hvala gospodine predsedavajući. Naš amandman se odnosi na član 5. koji u stvari govori o planiranim kapitalnim investicijama za tri budžetske godine. Upoređujući budžet od prošle godine i ovaj, mi smo u stvari zaključili da su sredstva koja su namenjena budžetskom fondu za vanredne situacije smanjena i nisu na onolikom nivou kako su data budžetom za 2015. godinu. Isto smo primetili da su se povećala sredstva koja su neophodna za eksproprijaciju. Mi smo i prošle godine imali amandman na ovaj isti član. Prošle godine ste nam dali odgovor da je novac neophodan za eksproprijaciju kapitalnih investicija. Isti takav odgovor sam dobila i sad. Znači, amandman se ne prihvata iz razloga što su u 2016, 2017. godini opredeljena sredstva neophodna za eksproprijaciju zemljišta u cilju izgradnje kapitalnih projekata u Republici Srbiji i njihovo smanjenje onemogućilo bi realizaciju istih. Ja vas pitam, ako je prošle godine za 2016. godinu bilo planirano 4,5 milijarde dinara, a sada pet milijardi i 200, pa za 2017. godinu takođe četiri milijarde i 41 milion, a sada pet milijardi i 200, a verovatno smo neku vrstu eksproprijacije uradili u toku ove godine, za koje objekte? I još nešto, nedopustivo je da sredstva neophodna za zaštitu i spasavanje građana, dobara, imovine, životne sredine u Republici Srbiji, a svi smo svedoci šta nam se dešavalo 2014. godine, budu ovako drastično smanjena. Naš amandman se odnosi na to da smo povećali sredstva za 2016. i 2017. godinu na nivo koji ste vi dali budžetom za 2015. godinu. Tražim objašnjenje od vas. Ja mislim da je ovaj naš amandman izuzetno bitan, obzirom da je zaštita i spasavanje građana u kriznim situacijama vrlo bitna. To se videlo 2014. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Vrlo dobra pitanja. U oba slučaja to je cifra koju mi ne možemo da određujemo nezavisno od ministarstava koja vode ključne infrastrukturne projekte. Znači, cifra koju smo dobijali prethodne godine, koja nije bila realizovana kao onda u onom rebalansu i na kraju godine je bila upotrebljena za druge stvari, nije realizovana zbog sporije dinamike realizacije nekih projekata. Ove godine smo se svima obratili ponovnim zahtevom da precizno napišu šta očekuju u eksproprijaciji zemljišta i veliki deo povećanja ove godine se odnosi na „Beograd na vodi“, a sledeće godine se odnosi za planirane investicije koje će biti završetak na Koridoru 10, 11 i pruge itd. Znači, to su cifre za koje mi postavljamo teška pitanja, a oni nam objašnjavaju i zavisi od situacije na terenu koliko treba da se plati. Ponekad su tu uključeni neki delovi, neke parcele koje su jako skupe, ali mi otprilike uzimamo cifre koje nam daju. Druga stvar koja se tiče odbrane od poplava, imali smo neverovatan porast finansiranja posle poplava 2014. godine i tamo je ogroman deo tih stvari završen. Tu postoje, ako želite, možemo da tražimo izveštaj gospodina Marka Blagojevića koji sve to vodi. Pošto smo završili ogroman deo i dobili gomilu donacije, onda sada imamo taj pad. Posle tog velikog povećanja sada imamo pad koji bi trebalo da bude nešto trajno. On je pre neki dan govorio na Vladi i možemo da vam damo detaljniji izveštaj oko toga šta je sve planirano, a šta je urađeno. Ja mislim da je logično i normalno da posle jednog velikog povećanja finansiranja iz donacija Evrope, kredita itd. da se sada polako vraćamo na neku dugoročnu ravnotežu, pri čemu je vaše pitanje potpuno na mestu. Da li smo uradili sve što je potrebno da se nivo zaštite od poplava i svih drugih podigne na nivo koji je potreban? Pitanje je jako dobro i možemo da proverimo. Mi smo im postavili to pitanje, a oni su nam ovo dali kao argumentovane cifre koje su im potrebne.
Zahvaljujem se, gospodine ministre. Da li još neko želi po ovom amandmanu reč? (Ne) Obaveštavam narodne poslanike da nastavljamo, po amandmanu na član 5. koji je podneo narodni poslanik Zoran Babić, sutra u 10,00 časova.