Povreda Poslovnika.
Izvolite, narodni poslanik Tomislav Nikolić, šef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, reklamira povredu Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gosti, mi smo danas pozvani na nastavak konstitutivne sednice. Za tu sednicu utvrđen je dnevni red. Ova skupština je predstavničko telo građana Srbije. U ovoj skupštini se, baš kao i u svakoj u svetu, sve odvija po jednoj proceduri. Procedura po kojoj se o nečemu raspravlja u Narodnoj skupštini Republike Srbije naziva se Ustav, zakoni i Poslovnik i utvrđeni dnevni red. Gospodine predsedniče, vi sada proširujete dnevni red konstitutivne sednice, a na to nemate pravo. Poslanici Srpske radikalne stranke pismeno su tražili da se dnevni red nastavka ove sednice proširi našim određenim zahtevima. Pretpostljavljam da je bio red da nam kažete da na to nemamo prava, po Poslovniku Narodne skupštine Republike Srbije. Ali zato ni vi nemate prava, gospodine predsedniče, da proširujete dnevni red današnje sednice bilo kojom tačkom dnevnog reda, a posebno ne tačkom dnevnog reda, koja se zove - polaganje zakletve predsednika Republike Srbije. Predsednik Republike Srbije treba svečano da uđe na ova vrata. Ovo je ipak najsvečaniji čin u jednom mandatu narodnih poslanika da pred njima polaže zakletvu predsednik Republike. Da bi došao u ovu salu, mora da kuca ili, ako ne kuca, da ga Vi pozovete. A Vi ga pozivate dnevnim redom, gospodine predsedniče. Kakvo je to polaganje zakletve, koje nam sad servirate, a uopšte nije bilo na dnevnom redu? Pa, nije ovo zakon o gajenju riba u akvarijumu, ovo je polaganje zakleteve predsednika Republike Srbije. Na taj način hoćete da nam kažete da nije na zakonit način ni izabran, pa da ne može na zakonit način ni da položi zakletvu. Mi smo vas u svojim zahtevima, gospodine predsedniče, molili da nam omogućite da ukažemo na niz nepravilnosti u sprovođenju izbora za predsednika Republike, posebno u drugom krugu ponovljenih izbora. Mi imamo gomilu dokaza, gospodine predsedniče, da u ovoj sali među poslanicima SPS, posebno onima sa Kosmeta, sede ljudi koji su se drznuli da pogaze Ustav i zakone, da sprovode teror na Kosovu i Metohiji, kako prema Srbima, tako i prema nesrbima, a posebno prema pripadnicima Srpske radikalne stranke, a posebno prema poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije. Hteo sam da danas o tome raspravljamo i da svakog od njih prozovemo po imenu i prezimenu, gospodine predsedniče. Hteo sam i da pitam gospodina bivšeg ministra policije ko je privodio i hapsio narodne poslanike u nedelju 21. decembra i držao ih do 20,00 časova u pritvoru u stanicama milicije. Hteo sam da pitam i gospodu iz Peći, Prištine, iz svih izbornih jedinica i iz svih opština na teritoriji Kosova i Metohije kako to oni misle da ostanu da žive na Kosovu i Metohiji, kada se ovako ponašaju prema ljudima, koji su samo došli da se pobrinu da se izbori regularno sprovedu. Gospodine predsedniče, što se tiče nas, srpskih radikala, postupak po pravnim lekovima nije završen, vi to vrlo dobro znate. Sama tajnovitost ovog čina polaganja zakletve upućuje na to da ste i vi sami potpuno svesni da na jedan nelegalan način birate nelegitimnog predsednika Republike Srbije. Naravno da u tome ne želimo da učestvujemo i naravno da Milan Milutinović neće biti predsednik Srbije za Srpsku radikalnu stranku, za naše birače i sve one, koji za njega nisu glasali. A znate koliko je onih, koji su za njega glasali? Ne znate. Vi samo znate koliko ste ubacivali u kutije, koje su u 07,00 sati ujutro bile pune. Jedva čekam, bivši ministre pravde, da se povede postupak protiv nas, koji smo te pune kutije u 07,00 sati lupali na biračkim mestima, da vidimo kako izgleda zakon u Republici Srbiji. Gospodine predsedniče, nažalost, posle sedam godinavišestranačja vraćate nas u najcrnji i najtamniji period komunizma u Republici Srbiji. Ja vas molim da pred poslanicima pročitate naše zahteveza proširenje dnevnog reda, da pročitate svoj zahtev za proširenje dnevnog reda, da to stavite na glasanje i da skupštinska većina odluči. Najpre, da li će ova sednica biti prenošena na drugom programu ili na bilo kom programu RTS. Ja imam Vašu reč, gospodine predsedniče, mislio sam da još uvek nešto znači, da će sve sednice, izuzev one prve na kojoj ste Vi izabrani, zato što je ta prva održana u vreme predizborne kampanje, da će sve biti direktno prenošene. Neka narod vidi kako predsednik Srbije polaže zakletvu. Pa, ima li išta lepše i za predsednika Srbije i za onu političku opciju, koja ga je predložila, nego da građani Srbije vide kako taj izabrani predsednik polaže zakletvu? S druge strane, tražili smo, gospodine predsedniče, da se oformi anketni odbor. U tom anketnom odboru niko nema većinu, nego da poslanici po svojoj savesti odluče da li su dokazi Srpske radikalne stranke verodostojni, da li je tačno da ste ukrali 285.000 glasova na Kosovu i Metohiji ili ne. Da to utvrdi anketni odbor i da predloži Narodnoj skupštini Republike Srbije da donese odgovarajuću odluku. Dakle, ima stvari o kojima treba da raspravljamo pre nego što gospodin Milutinović položi zakletvu. Oni koji žele da prisustvuju njegovom polaganju zakletve, neka prisustvuju. Oni koji ne žele, izaći će iz ove sale. Ali, ova sala je jedna od najsvečanijih sala u Republici Srbiji. Događaj, koji ste za danas pripremili tajnovito, je jedan od najsvečanijih događaja. Dozvolite da mi Srbi dobijemo predsednika, da svi građani Srbije dobiju predsednika, koji će da se ponosi i da se diči. A ne da se ušunja na ova vrata, a ne da policija opkoli potpuno ovu zgradu, zauzme sve prostorije u ovoj zgradi, pa čak i jedan red, u kome sedi poslanička grupa Srpske radikalne stranke, da bi se omogućilo da predsednik Srbije položi zakletvu. Pa, ko će to da sprečava Milana Milutinovića da položi zakletvu? Mi pokušavamo ovde za ovom govornicom da ga sprečimo, a sa vama da se tučemo više nećemo. Vi ćete se uskoro tući sami, prvo između sebe. Jer, vi ste upropastili sve ono i došli do kraja, na koji vas odavno upozoravamo. Vaš kraj je tu. Ima vas dosta u ovim klupama, ali pitajte se sada čime ste to zaslužili. Kako je tekla predizborna kampanja, kako ste se obrukali u predizbornoj kampanji, napadajući tri meseca iz dana u dan, iz sata u sat jednog jedinog čoveka? Kako je moglo da se desi da mi ipak osvojimo 1.400.000 glasova? Pa to je 2.500.000, a onih vaših 2.000.000, to je 500.000 ili 600.000. Sa takvom kampanjom Fidel Kastro ima 99,9% glasova. I sve ispod toga je poraz. Ja sam želeo o tome da razgovaramo, gospodine predsedniče. Meni je savest mirna i čista. Da vas samo podsetim, kada je gospodin Slobodan Miloševićpolagao zakletvu u ovoj skupštini, to je bilo 28. januara 1993. godine, mislim, to je bila 3. tačka dnevnog reda. Bilo je predviđeno kao tačka dnevnog reda, jer je bilo normalno da onaj ko pobedi na predsedničkim izborima položi zakletvu pred poslanicima u okviru dnevnog reda. Ovog puta nema te tačke dnevnog reda, a ima polaganja zakletve Milana Milutinovića. Nema pobede na izborima, a ima predsednika Srbije. Vi nas uvodite u jedan vek beščašća. Ja se samo nadam da ćete opijeni ovom krađom da raspišete nove izbore, da vas konačno na tim izborima slupamo i da konačno SRS, časni i čestiti ljudi, preuzmu ovu državu. Ja sam toliko imao da oslobodim svoju savest. Poslanici Srpske radikalne stranke sačekaće šte ćete vi da odlučite i sačekaće sa svojom odlukom.
Zahvaljujem. Podsećam da povodom polaganja zakletve Narodna skupština prema Ustavu i Poslovniku, nema nikakva druga ovlašćenja, sem da sasluša predsednika Republike koji pred Narodnom skupštinom polaže zakletvu. Pošto je predsednik Republike izabran i treba da stupi na dužnost, a prva konstitutivna sednica Narodne skupštine je u toku, to ne postoje nikakve pravne smetnje da predsednik Republike na početku današnje sednice položi zakletvu. Uostalom, Narodna skupština je i do sada imala slične situacije, pa je pre prelaska na dnevni red potvrđivala mandat narodnih poslanika, konstatovala prestanak mandata narodnih poslanika i konstatovala prestanak funkcija pojedinih članova Vlade. Ja molim Narodnu skupštinu da pozovemo predsednika Republike Srbije Milana Milutinovića da položi zakletvu.
Ja bih da glasamo o našem zahtevu o proširenju dnevnog reda.
Gospodine Nikoliću, vi znate vrlo dobro da se proširenje dnevnog reda vrši pre početka i pre utvrđivanja dnevnog reda sednice. Pošto ovo nije tačka dnevnog reda, zato što ovde ne postoji potreba da bude posebna tačka dnevnog reda. Ja sam to objasnio sada.
Što me niste obavestili?
Znači da postoji greška u komunikaciji. Ja vam se sada izvinjavam što niste obavešteni. (Deo poslanika Srpske radikalne stranke napustio je salu.) Ja pozivam predsednika Republike Milana Milutinovića da položi zakletvu pred Skupštinom. Molim gospodina Milana Milutinovića, predsednika Republike Srbije, da pred Narodnom skupštinom Republike Srbije položi zakletvu.
Zaklinjem se da ću sve svoje snage posvetiti očuvanju suverenosti i celine teritorije Republike Srbije, ostvarivanju ljudskih i građanskih sloboda i prava, poštovanju i odbrani Ustava i zakona, očuvanju mira i blagostanja svih građana Srbije i da ću savesno i odgovorno ispunjavati sve svoje dužnosti.
Zahvaljujem. Molim Milana Milutinovića, predsednika Republike, da potpiše tekst zakletve [[aplauz]] Dozvolite mi da u vaše ime i svoje čestitam predsedniku Republike stupanje na dužnost predsednika Republike [[aplauz]] Molim predsednika Republike da uzme reč.
Poštovani gospodine predsedniče, uvaženi narodni poslanici, dame i gospodo, stupajući na dužnost predsednika Republike, obraćam vam se, uveren da će vreme pred nama biti obeleženo razvojem i napretkom Srbije, sa iskrenim ubeđenjem da je to interes, zahtev i potreba svih koji u Srbiji žive i koji joj žele dobro. Razvoj je naš odgovor na sve posledice vremena koje je iza nas i potrebe vremena koje dolazi. To je celoviti projekt društvene obnove, zasnovan na reformama u državi, privredi, obrazovanju, zdravstvu, informisanju i kulturi i svemu onome što čini okvir i sadržaj savremenog i demokratskog društva. I više od toga, to znači obnovu i afirmaciju krajnjih vrednosti kao što su rad, stručnost, poštenje, odgovornost, solidarnost, humanost, patriotizam i nacionalno dostojanstvo. Osnov tog razvoja su naši potencijali u poljoprivredi, energetici, saobraćaju, turizmu, industriji i, pre svega, obrazovana mlada generacija, rad i umešnost naših ljudi. Razvoj i reforme imaju smisla samo ako su humani i pravedni, a biće takvi ako dostignuća u ekonomiji, tehnologiji, zdravstvu, obrazovanju, kulturi mogu dakoriste svi ili, bar, najveći broj građana. Nama treba prosperitet koji će značiti više radnih mesta, veću zaposlenost, humanije uslove lečenja, efikasnije obrazovanje, pojačanu brigu za decu i stare i one kojima je pomoć društva neophodna. Ukratko, veći standard i bolji život za sve. Projekat obnove i reformi treba da se zasniva na standardima najsavremenijih svetskih tekovina u nauci, tehnologiji, kulturi i politici. Uz pouke tih kriterijuma, mi ćemo hvatati korak sa razvijenim svetom, uključivati se u naučne, kulturne, pre svega u privredne integracione procese u Evropi i svetu. U uređivanju osnovnih društvenih odnosa, uz sve uvažavanje naših specifičnosti, nema potrebe da mnogo izmišljamo, nego treba smelije da koristimo ono što se kod sličnih društava pokazalo dobrim, korisnim i efikasnim. Naravno, taj proces nije moguć ako ne vodimo računa o dva osnovna uslova. Prvi je život u miru, slobodi i nezavisnosti i učvršćenju i afirmaciji Savezne Republike Jugoslavije, kao države ravnopravnih građana i republika Srbije i Crne Gore. Drugi uslov je okupljanje svih koji mogu, umeju i hoće razvijenu, stabilnu i jaku Srbiju. Mi smo bogati različitostima i etničkim, i verskim, i stranačkim, odnosno političkim. Te razlike mogu biti i prednosti ako svako, nezavisno od nacionalne pripadnosti, verskog osećanja i partijske opredeljenosti doprinosi razvoju i reformama. O minimumu nacionalnog programa i osnovnim društvenim vrednostima potrebna je i moguća saglasnost u ime bogate, razvijene i demokratske Srbije - cilja koji, verujem, želi ogromna većina naših građana i političkih stranaka. Samo tako možemo građanima Srbije obezbediti veću sigurnost, standard i bolji život. Državni organi, nacionalne institucije i političke stranke moraju da poštuju tu volju. Samo tako ćemo pobediti destrukciju, prisutnu u raznim oblicima, kroz pritiske onih kojima nije u volji takva Srbija, kroz kriminal i nezakonito ponašanje, kroz različite informativne i kulturološke forme razaranja nacionalne svesti. Samo tako bićemo sposobni da obeshrabrimo one koji bi da povrede naše nacionalne interese, slobodu i teritorijalni integritet. Sa obavezom da ću na ovoj funkciji, u okviru svojih ustavnih ovlašćenja, učiniti sve za miran i skladan razvoj Srbije, sa željom da tome doprinese i ovaj parlament, kao vrhovna zakonodavna vlast i Vlada narodnog jedinstva, sa uverenjem da će to učiniti sve druge relevantne nacionalne institucije, sa apelom da se tome pridruže i sve političke stranke, sa iskrenim uverenjem da to od nas očekuju građani Srbije, ja vas sve pozdravljam i čestitam vam Novu godinu i predstojeće praznike, sa željom da godine pred nama budu obeležene napretkom Srbije u interesu svih ljudi koji u njoj žive. Hvala. [[Aplauz.]]
Predlažem da pređemo na izbor potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Sećate se da su na prošloj sednici izabrana tri potpredsednika, a da je predstavnik Saveza vojvođanskih Mađara rekao da će oni to uraditi na nastavku sednice. Oni su danas dali predlog, pa dok čekamo ovo oko odbora, predlažem da donesemo ovu odluku o izboru potpredsednika Skupštine. Da li se slažete? (Da.) Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: IZBOR POTPREDSEDNIKA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Molim vas da utvrdimo kvorum. Pošto je na sednici prisutno 217 narodnih poslanika, znači imamo kvorum i možemo punovažno da odlučujemo. Predlažem da nastavimo sa radom. Ovog trenutka dele pisani predlog za izbor potpredsednika Narodne skupštine, a ja ću vam pročitati. Obaveštavam vas da je u skladu sa članom 18. Poslovnika Narodne skupštine došao samo jedan predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine, čime su se stekli uslovi da Narodna skupština na današnjoj sednici sprovede postupak za izbor jednog potpredsednika Narodne skupštine. Predlog kandidata za potpredsednika Skupštine vam se sada uručuje. Kao što ste videli, za potpredsednika Narodne skupštine predložen je narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Podsećam vas da prema članu 19. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine izvestilac predlagača ima pravo da obrazloži predlog. Da li izvestilac predlagača želi da obrazloži predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine? (Želi.) Ima reč narodni poslanik Jožef Kasa.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, mi smo na prošlom zasedanju rekli - ako će se ispuniti određeni uslovi, a to je bilo da se započne suštinski razgovor sa gospodinom Miloševićem, da ćemo dati predlog za popunu funkcije potpredsednika Skupštine Republike Srbije. Ti razgovori su započeti, iz štampe ste obavešteni, mi smo tako ocenili da u Socijalističkoj partiji Srbije ima razmišljanja i nastojanja da se problemi vojvođanskih Mađara reše u dogledno vreme i iz tih razloga smo predložili gospodina Išpanovič Ištvana za potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. On je diplomirani pravnik i verujem da će kvalitetno obavljati ovu funkciju, ne samo u interesu vojvođanskih Mađara, nego u interesu svih nacionalnih zajednica koje žive u Republici Srbiji i isto tako u zajedničkominteresu svih građana Republike Srbije. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici da nešto ne bi ostalo nedorečeno, gospodin Kasa je na prošloj sednici rekao da će poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara predložiti svog kandidata za potpredsednika posle razgovora koje nameravaju da obave sa Socijalističkom partijom Srbije i Srpskom radikalnom strankom. Meni je zaista žao i javno izražavam žaljenje zašto se Savez vojvođanskih Mađara nije obratio Srpskoj radikalnoj stranci da razgovaramo, da ne bi ispalo da smo mi odbilineke razgovore ili da ne bi ispalo da to niste rekli gospodine Kasa, da znate za sve što se u Srbiji dobro ili loše dešava, niti je samo zaslužna, niti je samo odgovorna Socijalistička partija Srbije. Smatram da je trebalo da razgovarate i sa nama. Razgovarali ste sa jednom polovinom Skupštine. Ne znam koliko vi verujete dogovorima koje ste postigli, da sam na vašem mestu ne bih tako lako prihvatio sva obećanja koja ste dobili i samo da vam kažem odavde, javno sa govornice, stojimo vam na raspolaganju da razgovaramo o svemu što vas interesuje. Razgovarate sa budućomvlašću kada sa nama razgovarate.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Jožef Kasa.
Ja se zaista izvinjavam gospodinu Tomi Nikoliću, jer je u pravu. Rekli smo da ćemo razgovarati i sa Srpskom radikalnom strankom i mi tu nameru i dalje imamo. Nadam se da ćemo taj razgovor ostvariti nakon ovih praznika. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem pretres. Dozvolite mi da saglasno članu 19. stav 5. Poslovnika utvrdim listu kandidata za potpredsednika Narodne skupštine, na kojoj je samo jedan kandidat Ištvan Išpanovič. Podsećam vas da prema članu 20. Poslovnika pre pristupanja izboru potpredsednika Narodna skupština odlučuje da li će se glasati tajno ili javno, s tim što se javno glasanje vrši izjašnjavanjem narodnih poslanika za svakog kandidata pojedinačno - dizanjem ruku ili prozivkom. Da li ima predloga o načinu glasanja za izbor potpredsednika Narodne skupštine? Molio bih da neko izađe i predloži. Hoćete da ja učinim to u vaše ime? Pošto smo i ostale potpredsednike birali javnim glasanjem, predlažem da to učinimo i sada. Ko je za to neka digne ruku. (Velika većina.) Ko je protiv? (Niko.) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da je ovaj predlog jednoglasno prihvaćen. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Jožefa Kase da se za potpredsednika Narodne skupštine izabere Ištvan Išpanovič. Ko je za to neka digne ruku. (Svi.) Da li ima neko protiv? (Nema.) Da li se neko uzdržao od glasanja? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno odlučila da se izabere potpredsednik Ištvan Išpanovič. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – IZBOR RADNIH TELA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Pošto su zbirni predlozi odbora, zahtevaju ogromno vreme za umnožavanje, oko jedan sat, predlažem sada da to dobiju samo šefovi poslaničkih grupa, jer je sve dogovoreno, ukoliko se slažete, pa bi tako mogli da nastavimo da radimo.
Dobio sam predlog odbora i ima stvari koje nisu u skladu sa našim dogovorom, pa molim da se još jednom to pogleda, jer nisu samo u pitanju štamparske greške.
Da li ima još primedbi? (Nema.) Nema druge nego pre nego što počnemo sa prvom redovnom sednicom, ako se u pauzi usaglasimo, a to je posao od minut - dva, da predlog tada usvojimo, pa vas molim da se izvrši korekcija u međuvremenu, da u pet minuta do 15,00 časova, pre početka prve sednice završimo ovu sednicu i usvojimo predlog. Da li se slažete? (Da.) Dajem pauzu do pet minuta do 15 časova. Predlažem da nastavimo sa radom. Molim stručne službe da utvrde da li imamo kvorum. Prisutno je 195 narodnih poslanika u sali. Imamo kvorum i možemo da radimo. Podsećam vas da je Poslovnikom Narodne skupštine predviđeno da Narodna skupština obrazuje odbore. Narodna skupština ima 23 stalna odbora, a broj članova tih odbora utvrđen je Poslovnikom. Poslaničke grupe predlažu članove odbora srazmerno broju narodnih poslanika, koje imaju u Narodnoj skupštini (čl. 27, 45, 46. i 48. Poslovnika). U skladu sa odredbama Poslovnika, uručen vam je Predlog liste za izbor članova odbora, koja je sačinjena na osnovu pojedinačnih predloga poslaničkih grupa, koje su obrazovane u skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine. Otvaram pretres o Predlogu liste za izbor članova odbora i Predlogu liste za izbor članova Komisije za primenu Zakona o posebnim uslovima prometa nepokretnosti. Da li neko želi reč? Ima reč potpredsednik Išpanovič.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, molio bih vas samo da uvažite jednu ispravku - strana 20. - Odbor za poljoprivredu, potkrala se jedna greška. U ime poslaničkog kluba Saveza vojvođanskih Mađara, umesto Jožefa Kase, predlažemo Mihalja Sečeia. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja se.) Zaključujem pretres. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da se, prema članu 28. Poslovnika, o predloženoj listi za izbor članova odbora, odlučuje u celini, javnim glasanjem, i da su odbori izabrani ako je za Predlog liste glasala većina prisutnih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predloge lista za izbor članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije i Komisije za primenu Zakona o posebnim uslovima prometa nepokretnosti. Ko je za ovaj predlog? (Svi.) Da li je neko protiv? (Niko.) Da li se neko uzdržava? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno izabrala odbore Narodne skupštine i Komisiju za primenu Zakona o posebnim uslovima prometa nepokretnosti. Odbori će na svojim posebnim sednicama, prilikom konstituisanja, izabrati predsednike, o kojima su postigli saglasnost šefovi poslaničkih grupa. Ja molim da imate to u vidu, i kada budemo imali prvu mogućnost, da to odbori urade, ako mogu i u toku dana. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: IMENOVANjE ZAMENIKA SEKRETARA NARODNE SKUPŠTINE Poštovani narodni poslanici, podsećam vas da smo na Prvoj sednici, koja je održana 3. decembra 1997. godine, imenovali sekretara Narodne skupštine. Iz preostalih poslova ove sednice trebali bismo da imenujemo i zamenika sekretara Narodne skupštine. Obaveštavam vas da sam u skladu sa članom 24. Poslovnika Narodne skupštine primio jedan predlog kandidata za zamenika sekretara Narodne skupštine. Predlog vam je uručen u toku sednice. Kao što ste videli, za zamenika sekretara Narodne skupštine predložen je Nebojša Rodić, koga je svojim potpisima predložilo 29 narodnih poslanika. Podsećam da prema članu 12. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, izvestilac predlagača može da obrazloži predlog. Da li izvestilac predlagača želi da obrazloži predlog kandidata za zamenika sekretara Narodne skupštine? (Ne želi.) Pošto smo dobili predlog kandidata za zamenika sekretara Narodne skupštine, otvaram pretres o ovom predlogu. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Dozvolite mi da utvrdim listu kandidata za zamenika sekretara Narodne skupštine, na kojoj je samo jedan kandidat, i to Nebojša Rodić. Podsećam vas da, shodno članu 13. Poslovnika, pre pristupanja imenovanju zamenika sekretara Narodne skupštine, Narodna skupština treba da odluči - da li će se glasati tajno, ili javno. (Glas iz sale: Javno.) Ja molim, ko predlaže javno, da izađe za govornicu i to predloži, da uđe u stenogram. Pošto se nećkate, dozvolite da ja predložim. Ja predlažem da glasanje bude javno. Ko je za to? (Većina.) Ko je protiv? (Jedan glas.) Da li je neko uzdržan? (Nije.) Pošto se Narodna skupština odlučila da se imenovanje zamenika sekretara Narodne skupštine obavi javnim glasanjem, stavljam na glasanje predlog da se za zamenika sekretara Narodne skupštine imenuje Nebojša Rodić. Ko je za? (133) Ko je protiv? (68) Ko je uzdržan? (Tri.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova imenovala zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Zahvaljujem. Ovim smo iscrpeli dnevni red konstitutivne sednice Narodne skupštine. (Tomislav Nikolić: Gospodine predsedniče, služite se nečasnim stvarima.) Zašto? (Tomislav Nikolić: Ne radi automatski sistem. Mi smo glasali protiv nas, ima 76. Ja nemam poverenja u ovo brojanje.) Molim vas, 68 je izbrojano. (Tomislav Nikolić: Zašto ne radi sistem?) Ne da ne radi, nego nisu svi poslanici dobili kartice. (Tomislav Nikolić: Smenite sekretara Skuštine.) Ja sam dobio obaveštenje da nisu svi dobili, molim vas. Ali, 133 narodnih poslanika su glasali "za", gospodine Nikoliću. (Tomislav Nikolić: Kada moje ne možete da prebrojite, kako da verujem u ovo? Nema smisla, predsedniče.)
Molim vas, ima više.
Gospodine Todoroviću, budite ljubazni sedite, kada budete predsedavali vi ćete imati pravo. Molim vas, evo, zadužujemo sekretara da vidi šta je sa karticama, da svi poslanici dobiju kartice. (Dragan Todorović: Da se ponovo izvrši brojanje.) Nemojte, gospodine Todoroviću, to ne menja stvar. Radićemo sa elektronskim karticama, čim ih dobiju svi poslanici. (Tomislav Nikolić: Zašto se ne izdaju privremene kartice?) Mogu i privremene da se izdaju. (Tomislav Nikolić: Ali, ne daju im službe, naređeno im je da ne daju.) Naređeno je da svi dobiju kartice, molim Vas. Koliko narodnih poslanika nema karticu, neka digne ruku? (Veliki broj.) Molim vas, videli ste da veliki broj poslanika nema kartice. Sada me je sekretar obavestio da je zakazano upoznavanje poslanika sa primenom i upotrebom kartica. Dve poslaničke grupe se nisu odazvale, nisu došle u Skupštinu, to je grupa poslanika SPS i poslanička grupa SPO. Molim vas, poslanici mogu da dođu i mogu da ne dođu, to je njihovo pravo. Naše je da se to organizuje i naše je bilo da omogućimo poslanicima da dobiju kartice. (Tomislav Nikolić: A da nije neki drugi razlog, gospodine predsedniče?) Nije, gospodine Nikoliću. (Tomislav Nikolić: Da nije da se ne vidi kako se glasa?) Ne, gospodine Nikoliću, mnogo je lakše sa karticama. Kada dobiju svi, daćemo i vama karticu. (Tomislav Nikolić: Izvolite, ne treba mi vaša kartica.) Nije moja, nego službena. (Tomislav Nikolić: Vaša je, vaša je, vi odlučujete. I posle izbora poslanici nemaju kartice i Vi me ubeđujete da je to ispravno.) Gospodine Nikoliću, čuli ste da me je sekretar obavestio da su pozvani, a nisu došli. Završena je sednica. (Sednica je završena u 15,20 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE PRVA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA 29. decembar 1997. godine (Sednica je počela u 15,25 časova. Predsedava Dragan Tomić, predsednik Narodne skupštine Republike Srbije.)
Prelazimo na rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1997. godini, sazvane za 29. decembar. Otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1997. godini. Prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 195 narodnih poslanika. Pošto kvorum za rad Narodne skupštine ne možemo utvrditi primenom elektronskog sistema za glasanje zbog toga što svi poslanici nisu obučeni da ga koriste, kvorum ćemo utvrditi prebrojavanjem narodnih poslanika, pa molim Službu da prebroji narodne poslanike. Prisutna su 233 narodna poslanika u sali . (Dragoljub Stamenković: Povreda Poslovnika. Omogućite mi da kažem, otkud znate o čemu se radi, ako mi ne omogućite.) Izvolite.
Gospodine predsedniče, izražavam sumnju u ovako utvrđen broj prisutnih narodnih poslanika i tražim da se kvorum utvrdi ili prozivkom prisutnih poslanika ili primenom elektronskog sistema, koji je ovde dostupan. To što neko nije bio na obuci, da bude još dvadeset puta, neće naučiti. A ja ne mogu da verujem onima koji su brojali glasove na Kosovu, onima koji su nas pokrali. Ili ćemo utvrđivati kako je Poslovnikom utvrđeno ili javnom prozivkom. U tome je povreda Poslovnika, nama stoji kako se primenjuje sistem.
Gospodine Stamenkoviću, 233 narodna poslanika. Šta vi osporavate? Da li tvrdite da ima više ili manje? Gospodine Stamenkoviću, čuli ste razloge, nemam nameru da ih ponavljam. Prema tome, drugačije ne možemo da radimo. Konstatujem da je prebrojavanjem narodnih poslanika utvrđeno da u sali prisustvuje 233 narodnih poslanika i da prema tome postoji kvorum za rad Skupštine. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da ovoj sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici Vlade, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Obaveštavam vas da je narodni poslanik Života Cvetković predložio da Narodna skupština donese odluku o produžetku rada Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1997. godini do 24,00 časa, odnosno do završetka Drugog redovnog zasedanja. Navedeni predlog vam je uručen pre početka sednice. Da li neko želi reč?
Ja sam hteo da kažem da niko od nas nije dobio poziv, niti dnevni red, niti materijal za ovu skupštinu. Mi nismo pripremljeni za ovu skupštinu. Pošto treba da se razmatraju važna pitanja, kao što je Predlog zakona o budžetu, zašto nismo pripremljeni. Ja bih hteo da postavim jasno pitanje pre nego što počne rasprava na tu temu, zbog čega se insistira na donošenju zakona o budžetu na brzinu, tim pre što je to podnela Vlada Republike Srbije, koja to uskoro neće biti. Drugim rečima, time se unapred određuje kako će izgledati budžet po kome treba da radi neka druga vlada, a mislim da to nije ni ozbiljno ni odgovorno prema ljudima koji treba to da rade. Zato mislim da treba ozbiljno razmisliti da li ovaj dnevni red treba usvojiti.
Molim vas, narodni poslanici su dobili materijal prilikom prijavljivanja danas ovde. Materijal nije mogao da bude poslat, jer je zakon o budžetu predložen po hitnom postupku i nije htela skupštinska služba da rizikuje da pošalje materijale poštom, a da ih ne dobijete. Prema tome, molim vas, danas su deljeni svi materijali. Uostalom, Skupština će odlučivati o utvrđivanju dnevnog reda. Prema tome, to se sada tek nalazi na raspravi. Staljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se današnji rad produži do 24 časa. Ko je za? (131) Ko je protiv? (Tri.) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da je predlog većinom glasova prihvaćen. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. Predlozi za donošenje akata po hitnom postupku. 1. Vlada Republike Srbije, predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu. Ko je za ovaj predlog? (144 ) Da li je neko protiv? (78) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština (većinom glasova) prihvatila predlog da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu. 2. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog odluke o budžetu Autonomne Pokrajine Kosova i Metohije za 1998. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog odluke o budžetu Autonomne Pokrajine Kosova i Metohije za 1998. godinu. Ko je za ovaj predlog? (148) Da li je neko protiv? (80) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština (većinom glasova) prihvatila predlog da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog odluke o budžetu Autonomne Pokrajine Kosova i Metohije za 1998. godinu. 3. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta. Ko je za ovaj predlog, molim da digne ruku? (140) Da li je ko protiv? (79) Da li se ko uzdržao od glasanja? (Nije.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta. 4. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje Predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini. Ko je za ovaj predlog, molim da digne ruku? (146) Da li je ko protiv? (82) Da li se ko uzdržao od glasanja? (Nije.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini. 5. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet. Ko je za ovaj predlog, molim da digne ruku? (141) Da li je ko protiv? (76) Da li se ko uzdržao od glasanja? (Nije.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet. 6. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana. Ko je za ovaj predlog, molim da digne ruku? (140) Da li je ko protiv? (76) Da li se ko uzdržao od glasanja? (Nije.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana. 7. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića. Ko je za ovaj predlog, molim da digne ruku? (146) Da li je ko protiv? (81) Da li se ko uzdržao od glasanja? (Jedan poslanik.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnoj republičkoj taksi za duvanske prerađevine i alkoholna pića. 8. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, koji je podnela Narodnoj skupštini 26.decembra 1997. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje. Ko je za ovaj predlog? (141) Da li je neko protiv? (80) Da li se neko uzdržava? (Jedan.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila predlog da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje. 9. Poslanička grupa Srpske radikalne stranke predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o Radio-televiziji, koji je podnela Narodnoj skupštini 26.decembra 1997.godine. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o radio - televiziji. Ko je za ovaj predlog? (81) Da li je neko protiv? (95) Da li se neko uzdržava? (30) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o radio televiziji. Prelazimo na predlog za proširenje dnevnog reda. 1. Poslanička grupa Srpske radikalne stranke podnela je 24.decembra 1997. godine Predlog za izmenu i dopunu Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, sa predlogom da se uvrsti u dnevni red prve naredne sednice, što znači u dnevni red ove sednice Narodne skupštine. Tim povodom, podsećam da se, prema članu 134. Poslovnika Narodne skupštine, u dnevni red sednice Narodne skupštine može uvrstiti predlog akta u roku ne kraćem od 15 dana od dana njegovog podnošenja. Pošto je predlog poslaničke grupe Srpske radikalne stranke podnet 24.decembra 1997. godine, konstatujem da se nisu stekli uslovi da se ovaj predlog uvrsti u dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1997. godini. 2. Poslanička grupa Srpske radikalne stranke i narodni poslanik Igor Mirović podneli su istovetne predloge da se u dnevni red ove sednice uvrsti odluka o direktnom prenošenju toka sednice Narodne skupštine Republike Srbije na programu Radio-televizije Srbije. Pošto navedeni predlozi za proširenje dnevnog reda nisu primljeni u skladu sa članom 132. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno nisu podneti u formi predloga akta o kome bi Narodna skupština mogla da odlučuje, konstatujem da se nisu stekli uslovi da se dnevni red sednice proširi sa ovom tačkom dnevnog reda. Reč ima Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo, narodni poslanici, poslanička grupa Srpske radikalne stranke i pojedini poslanici pojedinačno podneli su, u skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine zahteve za proširenje dnevnog reda. Gospodine predsedniče nismo podneli predloge zakona. Pozivate se na taj član po kome predlog zakona mora da bude u skladu sa nekim uslovima koje je postavio Poslovnik, podneli smo predloge odluka i naravno da ne možete sada da svrstate te odluke koje se donose prostim glasanjem u osnov koji tražite za donošenje predloga zakona. Poslanička grupa Srpske radikalne stranke tražila je da se ispoštuje reč koju su dali Dragan Tomić, Tomislav Nikolić, Milovan Bojić i Milan Miković, da će sve sednice biti prenošene, da će tok svake sednice biti prenošen direktno na Radio-televiziji Srbije. Nas četvorica, koji smo najodgovorniji za 240 poslanika u ovoj skupštini, dali smo reč poslanicima i javnosti da će sednice biti prenošene. Molim vas da se izjasnite,gospodine predsedniče, da li ste vi dalitu reč ili niste. Vi vrlo dobro znate da se poslanička grupa Srpske radikalne stranke odmah složila da se ona sednica koja je pala u toku kampanje ne prenosi na televiziji. Nama televizija zaista više ne treba. Narod o nama zna sve, a ova televizija koja laže, pljuje, Srpskoj radikalnoj stranci nije ni potrebna. Zato smo podneli Predlog zakona o radio-televiziji,da formiramo nov upravni odbor, novi nadzorni odbor, da izaberemo novog generalnog direktora, da u tom upravnom i nadzornom odboru niko nema većinu, nego da se prave većine u odnosu na odluke koje se predlažu. Možda ova sednica služi da se mečka istera iz rupe i nije ni to loše, neka se vidi ko će s kim ubuduće. Nemam pravo da se mešam u to ko sa kim zajednički glasa i ko sa kim vodi zajedničku politiku. Ali, molim samo poslanike koji sada misle da im se nešto čini, a to su ovi iz opozicije, da znaju- ko sa socijalistima ore dupetom vlači. To je narodna poslovica koju vam ja u izvornom značenju prenosim. Mnogi od vas drugačije ne biumeli da shvate. Dakle, podneli smo predlog, gospodine Tomiću, da se samo sprovede ono što smo svi mi u ovoj skupštini dogovorili. S druge strane, podneli smo predlog da se formira anketni odbor koji će da utvrdi da li je bilo krađa na biračkim mestima, u izbornim jednicama, ili nije. I, zašto vi bežite od toga? I sam Nikola Pašić, kad god se postavljao neki problem, odobravao je opoziciji da se formira anketni odbor. Kaže: "Odmah im dajte anketni odbor, zadovoljava se demokratska forma, a anketni odbor može da radi u beskraj". Ali, vi ste toliko uplašeni da se ove krađe ne otkriju, da niste spremni da odobrite ni da se anketni odbor formira. Zašto da se ne formira anketni odbor? Zašto da ne utvrdimo da li je bilo krađa glasova ili nije? Zašto da predsednik Republike ulazi ovde kao da se nečega stidi... Stidi se on, gospodine Anđelkoviću, stidi se krađa koje ste vršili da bi on bio predsednik Srbije. Zašto ste doneli odluku da 8 zakona, koji predstavljaju ekonomsku politiku zemlje za iduću godinu, budu doneti za pola sata, da u okviru sat vremena pregledanja materijala poslanici dižu ruku za te zakone. Zašto ste doneli odluku da Vlada, koja je već otišla, podnosi ovoliko zakona kojima će se regulisati 98.godina? Zašto tri meseca posle izbora nemamo ni parlament ni Vladu? Zašto ova Srbija tone sve dublje i dublje? Samo zato što ste vi na vlasti. Samo zato što pojedinci misle da kao poslanici mogu da izvuku još ponešto za svoj džep. Zašto vi ovako vodite ovu državu? Jednog dana ćete morati da kažete. Gospodo, krađama se ne drži vlast večito. Nema šansi. Krađama se odlaže rešenje problema. Zašto je Radio-televizija postala državna institucija koju svi pljuju?Zašto? Bila je bolja za vreme Milorada Vučelića, gospodine Vico. Bolja za vreme onakvog čoveka - bila je bolja nego danas. Gospodine Tomiću, ova sednica, pa ćete nas možda u maju pozvati, ja vas vrlo dobro znam, ova sednica će da posluži da iznesemo mnogo toga što smo preživeli za vreme ove predizborne kampanje. Mnogo toga čega se vi socijalisti stidite. Mnogo toga šta ste bili primorani da primenite, a ne biste to nikada u životu uradili. Naravno, ima ovde i drugih poslanika koji se stide onoga što rade. Uostalom, zaista, sastavili ste vodu i kiselinu, ali ste sipali vodu u kiselinu i napravili jednu eksplozivnu masu koja mora da pukne u roku od tri meseca.To vam garantujem, kao što vam garantujem da će većina biti živa za tri meseca. Dakle, gospodine predsedniče, nemojte da odbacujete ove naše predloge. Mi nećemo da pravimo opstrukciju u radu parlamenta. Hoćemo da raspravljamo o onome što je važno. Hoćemo da pomognemo da se donese budžet. Ja vama nisam kriv gospodine predsedniče, što je vama Vlada poslednjeg dana redovnog zasedanja dostavila materijal za sednicu. To vi pitajte vladu, ali nemojte da kradete vreme poslanicima, vreme koje imaju da govore, samo zato što nemate sposobnu vladu i što ćete izabrati još nesposobniju vladu od ove. Vi ne možete da nađete bolju vladu. Ako su ovi ljudi bili najbolji, kako ćete sada da nađete bolje. Kao što ste predložili Milana Milutinovića za predsednika, a ni kod vas nije najbolji, u prvih deset ljudi u stranci,pa da vam Srbija veruje da neko ko nije u prvih deset u SPS-u može da bude predsednik Srbije. Niti je predsednik partije, niti je potpredsednik, niti jedan od potpredsednika, nije generalni sekretar i nije šef poslaničkog kluba ni u jednoj skupštini. Čovek koji nije u vrhu svoje stranke ne može da bude predsednik Srbije. Dakle, gospodine predsedniče, molim vas da vi omogućite da mi obrazlažemo zahteve. Nemojte da povređujete Poslovnik. Nije tačno da zahtevi nisu podneti u skladu sa Poslovnikom. Potpuno su podneti u skladu sa Poslovnikom. Dužni ste po osnovu člana 89. da nam date 5 minuta da predloge obrazložimo, da date 5 minuta onome na koga se predlog odnosi da odgovori na obrazloženi predlog i da to stavite na glasanje. Nas nije mnogo išlo na Kosovo i Metohiju. Samo 70, koji imaju šta da kažu o tim izborima. Mnogi su bili zauzeti u Beogradu u izbornoj komisiji , ali i oni imaju šta da vam kažu. To možete vi lepo, mirno da saslušate, a posle toga donosite budžet. Možete i vladu da izaberete do 24 sata po hitnom postupku. Samo predloži Tomić i izaberete vladu. Mi vam nećemo smetati. Ali, ono što je naše pravo - mi tražimo da nam se omogući. Naše je pravo da predlažemo da se proširi dnevni red. Mi ga koristimo gospodine predsedniče, a vi to morate da nam omogućite.
Molim vas, da ne bude zabune. Tačno je ono što ste rekli oko televizijskih prenosa i tačno je da smo postigli dogovor. Međutim, ako je predlog formulisan u smislu akta, kako je to stručna služba ocenila, onda to nije dobro formulisano, nije dobro postupljeno. Prošli put je to precizno rečeno. To se donosi radnim zaključkom Skupštine i nema potrebe da se daje u obliku akta. Ako se daje u obliku akta onda mora da bude objavljeno u Službenom listu, osam dana, pa tek nakon toga da bude obrazloženo. To je tako, gospodine Nikoliću. Znači, da ste predložili kao radni zaključak, Skupština bi se već izjašnjavala i ne bi morali ovoliko da obrazlažete. Prema tome, predložili ste u obliku akta. Pogrešili ste. Da ste predložili u obliku radnog zaključka već bi mogla Skupština o njemu da se izjasni. Setite se kako je ukinut prenos, gospodine Nikoliću. Isto tako je doneta odluka o prenosu. Ne znam da li ste bili tu 91. i 92. godine, ali ja sam to video u stenogramu. Mihajlo Kovač je na Skupštini predložio da se uvedu direktni prenosi, o tome je Skupština odlučila i uveden je televizijski prenos. Bez akta. (Stevo Dragišić, s mesta: Molim vas da stavite na glasanje reklamaciju o povredi Poslovnika.) Poslovnik nije povređen, molim vas gospodine sedite, utvrđujemo dnevni red...
O tome se i radi, evo vidite čl. 99. "Narodni poslanik koji želi da govori o povredi ovog poslovnika... predsednik Narodne skupštine mu daje reč odmah po završenom izlaganju prethodnog govornika". Dali ste reč gospodinu Nikoliću. "Narodni poslanik je dužanda navede koja je odredba Poslovnika po njegovom mišljenju povređena, da je citira i obrazložiu čemu se sastoji povreda, s tim što može govoriti najviše tri minuta, pri čemu se ne računa vreme potrebno za citat". Povređen je član 88. i o tome je govorio gospodin Nikolić. Zatim, "predsednik Narodne skupštine je dužan da nakon toga da objašnjenje" što ste vi upravo i učinili. "Ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine poslanik ostane pri tome da je Poslovnik povređen predsednik Narodne skupštine poziva Narodnu skupštinu da se,bez pretresa, odluči o tom pitanju". To je ono što ste vi izostavili. Dakle, dužni ste da stavite na glasanje - da li je povređen Poslovnik u članu 88. kada ste rekli da poslanici ne mogu da traže proširenje dnevnog reda na samoj sednici, jer u članu 88. piše da se dostavlja u pisanoj formi, najkasnije do početka sednice, što je i urađeno u ovom slučaju, predato je na pisarnici sve u toku današnjeg dana. Dakle, ta odredba je ispoštovana. Vi nam uskraćujete to pravo. Mi reklamiramo da ste nam pravo uskratili. Dužni ste da stavite na glasanje, da vidimo šta će to nova većina zajedno da kaže povodom ovog pitanja, da li će SPO i ovoga puta da glasa sa vama, ili će glasati zaista prema odredbama ovog poslovnika.
Gospodine Dragišiću, vi ste lepo pročitali, ali gospodin Nikolić je trebao da zahteva da se glasa. Nećemo formalno.
Gospodin Nikolić je rekao da je povređen Poslovnik. Vi ste dužni da stavite to na glasanje.
Gospodine Dragišiću, da li vi nastupate sada kao zastupnik gospodina Nikolića?
Ne, ja sada reklamiram drugu povredu Poslovnika . (Tomislav Nikolić sa mesta: Gospodine predsedniče, ja sam predložio odluku, a ne zakon.)
Gospodine Tomo, Igor Mirović je predložio dnevni red. (Tomislav Nikolić sa mesta: Gospodine predsedniče, ja sam tražio da se dnevni red proširi donošenjem odluke o direktnom prenosu toka sednice. To nije zakon, to je samo jedna odluka.) Ja sam Vam rekao. Razgovarali smo o predlogu koji je podneo Igor Mirović, ne o vašem predlogu. Vi ste reklamirali povredu Poslovnika povodom toga. (Tomislav Nikolić sa mesta: Kako ja da reklamiram povredu Poslovnika povodom zahteva Igora Mirovića?) Povodom čega ste raklamirali? (Tomislav Nikolić sa mesta: Povodom zahteva koji sam ja potpisao, predsedniče.) Pa gde je taj vaš zahtev? (Tomislav Nikolić sa mesta: I to da se zapitamo. Ja imam osam takvih zahteva.) U redu je. I vi ste podneli zahtev, tačno. Da li insistirate na tome da se izjasni Skupština o povredi Poslovnika ili hoćete da se glasa o tome da se uvede direktan televizijski prenos? Morate da mi objasnite do kraja. O čemu da se glasa? (Tomislav Nikolić sa mesta: Da se glasa o mom predlogu da se donese odluka o uvođenju TV prenosa.) Znači, da se uvede televizijski prenos. Dobro. Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, pomenut sam ovde, pa iz tih razloga već imam pravo na repliku, a jasno je da u pogledu ove stvari treba ipak danas da raščistimo. Molim vas, tačno je da su ukinuti prenosi na osnovu toga što je jedan poslanik SPS-a izašao i rekao da se ukinu prenosi. Glasalo se i ukinuti su prenosi. Da li je to zaključak, da li je to odluka, da li je to nešto drugo, sasvim je svejedno. Ovog trenutka, bez obzira na pisane predloge, koji su vam dostavljeni, imajući u vidu ono o čemu smo govorili, imajući u vidu sve to što se desilo, ja, u ime poslaničke grupe, predlažem da se donese zaključak da se odmah uvedu direktni televizijski prenosi. Da li podržavam nekog ili ne podržavam, nevažno je. Suština je važna. O tome smo govorili, o tome smo se dogvarali, o tome smo svi zaključili da tako treba da bude i mislim da nakon ovoga o tome treba ovde da se izjasnimo. Nema nijednog razloga zbog čega ne biovo mogla da gleda i javnost, šta i kako radimo, bez obzira da li nas neko jednog trenutka izviždi, a drugog trenutka nam tapše. Mi moramo, kao narodni poslanici, tako da se ponašamo. I samo još jednu stvar ipak da obrazložimo - mi smo glasali protiv toga da se po hitnom postupku donese zakon o radio-televiziji, ali mi nismo protiv toga da se donese zakon o radio-televiziji i da se izvrše bitne izmene u tom zakonu i da se obezbedi sloboda medija u Srbiji. Prema tome, mi smo samo rekli - ne ovako hitno, ne ovako brzo, ali efikasno. Prema tome, mi stojimo na stanovištu da na prvoj sednici ove Narodne skupštine to pitanje bude na dnevnom redu, a da mi, kao što sve ostalo dobijemo na vreme, da pogledamo, da se upoznamo sa svim onim što postoji u tekstu i onda o tome da odlučujemo. Treća stvar, stavili ste Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora. Da se ne bih ponovo pojavljivao ovde - ništa nije toliko sveto da ne može biti podvrgnuto sumnji. Iz tih razloga mi podržavamo, principijelno podržavamo predlog da se obrazuje anketni odbor, u formulaciji koja je ovde data. Ima stvari koje su suviše uske, ima stvari koje ovako kako su postavljene nisu prihvatljive. Nisu prihvatljive, jer se predlaže da u anketnim odborima učestvuju i poslanici nekih poslaničkih grupa, a nisu predviđeni da mogu da učestvuju i poslanici drugih poslaničkih grupa. Mislim da to nije u redu i vezano je samo za jedno pitanje, a to je pitanje - da li je bilo nepravilnosti u radu Republičke izborne komisije na sprovođenju drugog kruga ponovljenih izbora? To je daleko šira tema, daleko više treba da ima pitanja koja tu treba da se raščiste, u interesu svih nas, u interesu zemlje, da se utvrdi šta je istina, šta nije istina, ali ne u jednom krugu, na jednom mestu i kod jednog organa, kao što je Republička izborna komisija. Zato smo ovog trenutka imali ovaj stav, sa kojim smo se pojavili u Skupštini.
Zahvaljujem. Ima reč Gorica Gajević, šef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije.
Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, javnost rada Skupštine nije sporna, sporan je predlog, odnosno forma - da li u skladu sa Poslovnikom o tome treba Skupština da se izjasni? Što se tiče anketnog odbora, Socijalistička partija Srbije, odnosno njen poslanički klub smatra da ne postoje ni ustavni, ni zakonski, ni poslovnički uslovi, da se to nađe na dnevnom redu. Izborni proces, učesnici, organi, njihova nadležnost, sve faze, precizno su i jasno regulisani zakonom. Zato nema mesta formiranju anketnog odbora.
Ima reč narodni poslanik Nenad Čanak, šef novoformirane poslaničke grupe.
Poštovana gospodo, uvažene dame, morao bih da vam skrenem pažnju na jednu sitnicu - kada se razgovara o televiziji, ako je ona jednom odlukom sa ove govornice predloženom, mogla biti ukinuta, onda može sa ove govornice predlogom jednim biti vraćena. Zbog toga, oni koji su to pravilo ovde uveli, sada moraju da snose i ove konsekvence. Ako je na jedan predlog mogla da se ukine, na jedan predlog može i da se vrati. To je prva stvar. Predlažem da se sada glasa o tome da se odmah uspostave direktni televizijski prenosi skupštinskih zasedanja. To je prva stvar. (Glas iz sale: Televizija nije spremna). Televizija je uvek spremna, samo kad se mahne, ona će doći. Druga stvar, oko ovog anketnog odbora. Pre svega, mislim daje neophodno zaustaviti krađu i pljačku po izborima. Ovde sede i ljudi koji su se borili protiv krađe i pljačke na izborima 1996. godine, ovaj put je opet bila očigledna indicija da postoji krađa i pljačka, zato se anketni odbor mora napraviti. Jer, ako se ne budemo borili protiv krađe i pljačke, bez obzira ko je pokraden i opljačkan, mi se ne borimo za princip nego za pobedu jednih ili drugih, a to je onda toliko neprincipijelno, da nikada ovu zemlju nećemo dovesti u iole nekakav red. Zbog toga predlažem da poslanički klub demokratskih partija, čiji sam ja šef, bude nosilac tog projekta, jer vas mi podjednako mrzimo, pa ćemo biti objektivni. Hvala lepo.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, poslanički klub Jugoslovenske levice se zalaže da se i poštuje postignut dogovor o direktnom prenosu sednica Skupštine. Ne odustajemo od tog zahteva, čak i ukoliko formalno-pravno nije upriličen, možemo ga odlukom doneti.
Pošto imamo predlog poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke i poslanika Igora Mirovića i pošto je predlog odluke, a nije predlog akta. Mislim da se tako može preformulisati, gospodine Nikoliću. Stavljam na glasanje predlog poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke i narodnog poslanika Igora Mirovića da se uvedu direktni televizijski prenosi toka sednice Narodne skupštine Republike Srbije na programu RTS. Ko je za to neka digne ruku? (178), ko je protiv? (Niko), ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova odlučila da se uvedu direktni televizijski prenosi sednica Narodne skupštine na programu RTS. (Glasovi: Pauza.) Molim vas, Televizija Srbije će, čim dobije ovu odluku, uvesti direktan televizijski prenos.
Ja sada predlažem da donesemo odluku da se ova odluka primenjuje odmah, a da bude objavljena u "Službenom glasniku", kada se za to steknu uslovi.
Gospodine Nikoliću, ne objavljuje se.
Gospodine predsedniče, rekoste malopre da se objavljuje.
Rekao sam - samo ako se donosi u formi akta.
Još jedna stvar, gospodine predsedniče. Ako je mogla iz CK direktno da se prenosi cela noć, kada ste tamo slavili, veselili se i otvarali šampanjac, onda može i ovde odmah da se obezbedi direktan televizijski prenos, a mi ćemo malo da napravimo pauzu, da sačekamo da uključite kamere.
Dajem pauzu od 15 minuta. [[Pauza.]] [[Posle pauze.]] Predlažem da nastavimo sa radom, a Radio-televizija Srbije me je obavestila da će uvesti televizijski preglednost negde oko 20,30 časova.
Dame i gospodo, narodni poslanici, u Skupštini sve može da se uradi, ali većinom. Mi smo izglasali da bude prenosa. Predsednik ne može da nastavi sednicu svojom odlukom ukoliko nema većinu u ovoj sali. Ja vas molim, gospodine predsedniče, da svoj predlog, baš kao i moj, baš kao i bilo kog poslanika u ovoj sali, stavite na glasanje.
Naravno, gospodine Nikoliću, to sam i hteo. Da li ste saglasni da nastavimo sa radom? Ko je za? (110) Ko je protiv? (76 ) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da je predlog prihvaćen. Molim vas, 110+76=186. Obaveštavam vas da sam primio jedan broj predloga narodnih poslanika za proširenje dnevnog reda ove sednice razmatranjem nepravilnosti u sprovođenju drugog kruga ponovljenog izbora za predsednika Republike Srbije i odlukom o obrazovanju anketnog odbora čiji bi zadatak bio da utvrdi da li je bilo nepravinosti u radu Republičke izborne komisije na sprovođenju drugog kruga ponovljenog izbora za predsednika Republike Srbije, održanog 21. decembra 1997. godine. Saglasno članu 133. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da nijedan od ovih predloga za proširenje dnevnog reda nije pripremljen u skladu sa članom 132. Poslovnika, odnosno nije podnet u formi predloga akta o kome bi Narodna skupština mogla da odlučuje, pa iz tog razloga ne može biti uvršćen u dnevni red ove sednice. Narodni poslanik reklamira povredu Poslovnika.
Braćo Srbi, sestre Srpkinje i ostali inoverni, ja sam jedan od predlagača dopune dnevnog reda i nije tačno da sam predložio po članu 138. ili koji je već citirao gospodin predsednik, predložio sam dopunu dnevnog reda po Poslovniku predviđenu članom 88., blagovremeno i u pisanoj formi, kako jedino nalaže Poslovnik. Ne vidim razlog da ovako može da se diskvalifikuje jedna takva situacija. Za poštovanje je svaka odluka i stav Skupštine da se i o najsitnijim društvenim problemima i narodnim pitanjima otvori rasprava i da se Skupština izjasni. Ukoliko je potrebno, ja ću pokazati Poslovnik i pročitati član 88., a to Vi možete uraditi, gospodine predsedniče, ovog momenta. Gospodo poslanici, vi takođe možete to uraditi. Međutim, ako je u pitanju ovakva situacija kao što su izborne nepravilnosti, masovnost te pojave koja je toliko ogrezla u kriminalne radnje, da je poništila izborni zakon, krivični zakon, ustav ove zemlje. Zaista ne vidim mogućnost da dok se ta pitanja ne rasprave ili se ja ne uteram u laž ovim tvrdnjama, da mi možemo bilo šta da radimo i bilo o čemu dalje da raspravljamo. Činjenica je da kad su u pitanju izborne nepravilnosti, moj pismeni predlog na šest strana odnosi se prevashodno na kriminalne radnje izvršene od strane državne izborne komisije, pod imenom Republička izborna komisija i od strane policije kao državnih organa. Upravo zbog toga, pošto je sama država u to umešana, pokopane su osnovne strukture vlasti. Kao građanin ove zemlje, kao Srbin ove zemlje, kao čovek, kao predstavnik naroda na ovom mestu,hoću da verujem da su naši primeri izbornih krađa bili predočeni javnosti, bili predočeni i samom novom predsedniku Srbije, možda i hoću da verujem da bi i on sam čovek odbio i rekao - ne želim da bude predsednik pokradenim rezultatima.
Vreme, molim vas.
Hvala.
Da li insistirate da se o povredi Poslanika glasa ili ne?
Ja insistiram da se po Poslovniku u dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda, vi ste uzeli kao zbirnu tačku, ja sam u tome samo prepoznao svoj predlog i tako reagovao. Molim vas da budete precizni, koji sve predlozi postoje, da pročitate njihov sadržaj, da u tom sklopu prepoznam i svoj predlog, a onda po Poslovniku, po članu 89. da izađem i obrazložim predlog dopune dnevnog reda.
Vi ste reklamirali povredu Poslovnika.
Nećemo se kriti iza formalnosti. Ovde se očekuje da mi otvorimo suštinske rasprave...
Molim vas, ne može da se otvori suštinska rasprava bez dnevnog reda. Vi predlažete da se uvrsti u dnevni red. Ja sam vam rekao zbog čega ne može. Vi reklamirate povredu Poslovnika. Da li insistirate na tome da se o tome izjasni Skupština.
Apsolutno.
Budite ljubazni i sedite da se Skupština izjasni.
Hvala vam lepo. Ja zadržavam pravo...
Odluka Skupštine je meritorna. Ako konstatuje da je povreda Poslovnika onda je povreda Poslovnika. Ako nije povreda Poslovnika, onda nije povreda Poslovnika. Ne možete da polemišete sa Skupštinom.
Gospodine predsedniče, ja ne polemišem sa Skupštinom, polemišem sa Vama.
Već ste prekoračili vreme. Po Poslovniku imate pravo da govorite tri minuta, a Vi govorite već pet.
Hvala lepo na strpljenju. Hvala lepo celoj Skupštini na strpljenju, ali se ja nadam, gospodine predsedniče, da neki strogi formalizam a pogotovu kršenje Poslovnika o radu, neće dovesti u situaciju da narodni poslanici na svoju savest prime nešto što se zove - podrivanje temelja ove države.
Hvala. Narodni poslanik insistira na tome da po ovom pitanju u kojem je obuhvaćen veći deo vaših predloga, (ne može pojedinačno) više predloga je odbijeno, ako se o ovom predlogu izjasni Skupština da je povređen Poslovnik onda ćemo glasati o tome. Ako se ne izjasni da je povreda Poslovnika, onda se o tome nećemo izjašnjavati. To je procedura. Da li se Skupština saglašava s tim da je po ovom pitanju izvršena povreda Poslovnika?
Gospodine predsedniče, molim Vas za pola minuta strpljenja.
Molim Vas, budite ljubazni, sedite. Razumeli smo o čemu je reč.
Ja bih samo molio za Vaše obrazloženje zašto ne može da se uvrsti u dnevni red.
Ja sam Vam to pročitao. Skupština to treba da odluči.
Budite ljubazni, dovedite u vezu obrazloženje sa Poslovnikom kroz konkretan određeni član Poslovnika, da bar znamo koji je član prekršen.
Ko je saglasan s tim da je izvršena povreda Poslovnika u ovom slučaju, neka digne ruku, u svim ovim slučajevima koji su dati, molim da digne ruku. [[Poslanici dižu ruku.]] Glasalo je 76 narodnih poslanika za to da je izvršena povreda Poslovnika. Ko je protiv toga? (106), da li se ko uzdržao od glasanja? (Niko.) Prema tome, predlog je odbijen.
Ovo je teror. Ja to moram da kažem.
Možda ja nisam u pravu. O tome odlučuje Skupština.
Vi znate da postoji teror manjine i teror većine.
Uopšte se ne radi o teroru. Sto šest narodnih poslanika je protiv. Predlog je odbijen. Znači, nema povrede Poslovnika. Gospodine Nikoliću, o čemu Vi hoćete da govorite? Pedeset odsto slučajeva je obuhvaćeno ovim tekstom.
To ću Vam ovde reći. Prvo, gospodine predsedniče, pre pauze bio sam za ovom govornicom i izneo dva predloga za proširenje dnevnog reda. O jednom ste se izjasnili, pa ste izigrali. O drugom niste ni tražili da se Skupština izjasni. Drugi predlog je bio formiranje anketnog odbora. Sad ste dozvolili da izađe drugi poslanik. Naravno, ima pravo da izađe i obrazloži svoj predlog za proširenje dnevnog reda. Ali, nismo rešavali o mom predlogu za proširenje dnevnog reda. Dalje, Vi kažete da su neki zahtevi za proširenjem dnevnog reda odbijeni. Na osnovu čega, gospodine predsedniče? Vi kažete da nisu u skladu sa članom 132. Ja kažem da su potpuno u skladu sa članom 88. Taj član ne traži ništa drugo nego da se pismeno, do početka sednice, podnese predlog za proširenje dnevnog reda. Skupština treba da odluči o tome hoće li to ući u dnevni red ili neće. Ne možete Vi, ne može stručna služba da bude sudija šta će biti uvršćeno u dnevni red. To može da odluči samo ova skupština. Da bi Skupština odlučila, mora dobiti priliku za to. Gospodine predsedniče, Vi ne pružate Skupštini priliku da se izjasni o predlozima za proširenje dnevnog reda. Predlozi su zasnovani na Poslovniku. Po članu 88. svaki ovlašćeni predlagač zakona ima pravo da traži proširenje dnevnog reda, da se neke tačke dnevnog reda skinu s dnevnog reda, da se zameni redosled pojedinih tačaka na dnevnom redu. To je procedura po kojoj ova skupština radi. Po članu 89. predlagač proširenja dnevnog reda ili izmene dnevnog reda ima pravo da obrazloži šta je hteo i zašto traži izmenu dnevnog reda, i to može da traje pet minuta. Po članu 90 - o svakom predlogu se posebno raspravlja. Nema kompresije predloga, nema sabijanja predloga. Nisu isti predlozi. Svaki se odnosi na drugo biračko mesto ili na drugu izbornu jedinicu. Da Vas podsetim, gospodine predsedniče, uskraćujete nam osnovno pravo zasnovano Ustavom Republike Srbije. Član 73. tačka 11. kaže da Narodna skupština obavlja kontrolu nad radom Vlade i drugih organa i funkcionera odgovornih Narodnoj skupštini u skladu sa Ustavom i zakonom. Vi nama ovde ne date da obavimo kontrolu nad radom Republičke izborne komisije, Vi nama ne date ovde da obavimo kontrolu nad radom organa koji su se umešali u izborni proces na Kosovu i Metohiji, u rad organa za pravosuđe. Gotovo svi članovi Republičke izborne komisije, imenovani od ove skupštine, bili su sudije. Isto tako, ne date nam da izvršimo kontrolu nad radom policije. Vi dobro znate da po Zakonu o izboru narodnih poslanika i shodno primenjeno na izbor predsednika Republike, policija nema šta da traži na biračkom mestu. Jedino, ako dođe do povrede reda i mira na biračkom mestu, poziva se policija da interveniše. Međutim, mi u 7 časova krećemo na biračka mesta i svuda nas čekaju naoružani specijalci. Znate o čemu se radilo. Poslanici su odmah odvedeni u stanicu milicije i pušteni u 20,00 časova. Znate da imamo dva teško povređena kontrolora na izborima. Znate da su nas zaustavljali sa razlozima da je u selu napad terorističke organizacije. Koje terorističke organizacija kad 40% građana Kosova i Metohije glasa za SPS?! Kakva se to teroristička organizacije razvila kad je 40% ljudi za SPS? Onda bi u mom Kragujevcu trebalo da gori sve kad je samo 20% za SPS! Govorili su nam da su poplave u selu i da ne može da prođe do 8 časova nijedan član Srpske radikalne stranke. Kad stignemo na biračko mesto, kutije pune, Šiptari zaokruženi. Rekli su nam da su noću došli da glasaju, da ih ostali Šiptari ne vide kako glasaju za SPS. I Vi sad hoćete da sprečite da se o tome ovde ne raspravlja. Imate predsednika Republike. Niko više ne može da ga smeni. Pet godina je neprikosnoven. Jedino, ako ne shvati kakvim je banditizmom došao na vlast, pa sam, čovek, ne podnese ostavku. Drugačije ne postoji. Dvotrećinska većina u ovoj skupštini, koja bi raspisala referendum o tome da se opozove predsednik Republike, ne postoji. Ni taj referendum ne bi uspeo. Nema više 50% građana Srbije koji bi se opredelili za jednu stvar. Vi sad sprečavate da mi ovde, u Skupštini, obavimo ono što je naš posao. Vama je stalo da se usvoji budžet, da se vodi rasprava o svih osam tačaka odjednom, da bude četiri amandmana, Televizija da ne dođe i da se raziđemo, gospodine predsedniče, a noćas počinje vanredno zasedanje i više niko bez Vlade ne može da ga zakaže. Mi hoćemo da se o tome raspravlja zato što nismo ljudi koji bi se sa vama po ulicama tukli. Da smo hteli da se tučemo, Srbija bi bila u požaru, Milan Milutinović ne bi bio predsednik. E, pa, nama nije toliko draga vlast da izazovemo požar u Srbiji, kako bismo vas sprečili da kradete. Ja samo opominjem i gospodu poslanike i sudije koji su u ovo umešani - jednog dana promeniće se vlast, doći će novi, čestiti, ljudi, koji će utvrditi koliko je ko krao. A, onda, znate kako se to lepo radi. Ko ukrade jaje na pijaci i odnese gladnom detetu, nabijete ga 60 dana u zatvor. Da vidimo ko je taj ko krade ljudsku svetinju, jedan glas na izborima, da li može da prođe nekažnjeno, da vidim gospodu poslanike Socijalističke partije Srbije sa Kosova i Metohije, kad se bude promenila vlast, kad se bude pokazalo da nema više bogova u Srbiji, da nema više onih koji mogu da pozovu policiju da tuče ljude na njihov mig, da vidim kako će onda biti stanje u Srbiji. Da bismo došli do nečega što u Srbiji vredi, moramo da utvrdimo da li su izbori obavljeni u skladu sa zakonom ili nisu. Zašto bežite od toga da Skupština utvrdi da li su izbori obavljeni u skladu sa zakonom? Zašto bežite od toga da Skupština utvrdi da li je predsednik Srbije izglasan ili nije? Gospodine predsedniče, ja tražim da se glasa o mom predlogu i da se dnevni red proširi tačkom: Formiranje anketnog odbora. Saglasan sam sa predlogom koji sam čuo, da i ove dve poslaničke grupe koje nisu bile predviđene, daju po jednog člana anketnog odbora. Nama to uopšte ne treba.
Molim Vas, samo da postavim pitanje. Vi imate predlog za formiranje anketnog odbora. Imate predlog (58) da se preispitaju nepravilnosti. Da li Vama predlog za formiranje anketnog odbora zamenjuje svih ovih 58 zahteva? Objasnite to, iz praktičnih razloga.
Evo, gospodine predsedniče, to je vrlo lako i jednostavno. Ja tražim formiranje anketnog odbora na osnovu podataka koje ja imam. Vi to možete da odbijete. Onda će izaći drugi narodni poslanik koji će tražiti formiranje anketnog odbora na osnovu podataka koje on ima. Možda ćete i to odbiti. Onda će izaći treći, pa četvrti, svi naši poslanici koji imaju podatke o tome da je došlo do izborne krađe. Tražiće formiranje anketnog odbora. Ako rešite da odmah sada formiramo anketni odbor, naravno biće bespredmetne ostale rasprave naših poslanika, jer se uklapaju u odluku o formiranju anketnog odbora.
Vi ste čuli obrazloženje. Po Ustavu, jedini nadležan organ za utvrđivanje i procedure i izbornih rezultata jeste Republička izborna komisija. Pored nje postoji Vrhovni sud. Ne postoji nigde Ustavom predviđeno - ankektni odbori, ili nekakve druge komisije. Molim vas, zavisi povodom čega (obraća se nekom od poslanika). Tačno je da postoji institucija anketnog odbora. Molim vas gospodine Todoroviću, da ne vodimo dijalog. Mene je izborna komisija obavestila u drugom postupku da je donela konačnu odluku. Prema tome, vi možete da tražite da se proširi dnevni red, pošto se skoro istovetan sadržaj nalazi. Mi smo predložili da se o tome razgovara odnosno da se to ne razmatra. Izvolite gospodine Nikoliću
Molim vas gospodine predsedniče, da ne zbunjujete poslanike Narodne skupštine. Nisam tražio da ankektni odbor utvrdi rezultate izbora. Međutim, ni izborna komisija, još uvek, nije utvrdila konačne rezultate izbora. Postoji žalba pred Vrhovnim sudom Srbije. Postoji žalba pred Vrhovnim sudom Savezne Republike Jugoslavije. Vi zaboravljate da se u izbornom postupku u Crnoj Gori za izbor predsednika Republike, kao nadležan oglasio Vrhovni sud Savezne Republike Jugoslavije. Izborni postupak nije završen. Sada ste ga vi presekli jednom odlukom skupštinske većine da Milan Milutinović, kandidat za predsednika Srbije, položi zakletvu kao predsednik Srbije. Ovo na vašu čast i vaš obraz, i da vaša deca pamte ko je sve prisustvovao ovoj sednici, kada je čovek koji nije izabran za predsednika položio zakletvu, da bude predsednik Srbije. Ne tražim da anketni odbor utvrdi ko je pobedio na izborima zato što on to ne može. Ali - može da utvrdi da li je bilo nepravilnosti u radu državnih organa. To je funkcija ove skupštine - da kontroliše Vladu i državne organe a posebno organe koji odgovaraju Narodnoj skupštini za svoj rad. Izborna komisija je ta, jer je izabrana u Narodnoj skupštini. Gospodine predsedniče, sve je jasno. Ništa ovde nije zamućeno i ništa nijenejasno. Bitno je samo da se glasa. Mi ćemo glasati za anketni odbor. Drugi će glasati protiv. Kojih bude više, ta odluka će biti doneta. Nemojte da prejudicirate odluku Skupštine.
Izvolite, gospodine Todoroviću. Reklamira povredu Poslovnika.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici zahtev za formiranje anketnog odbora pre svega bi koristio SPS-u. Predsednik je izabran i ta stvar je gotova. ali vi morate sa sebe ili da skinete ljagu da ste opljačkali na ovim izborima i ta šansa je vrlo jednostavna. Da se taj ankektni odbor formira i da on ispita sve navode za koje mi opravdano sumnjamo - sva biračka mesta, sve zloupotrebe, da je na ovim izborima izvršena ogromna krađa. Pre svega je vaš interes da dođete do istine. Vi treba sa sebe da sperete tu ljagu. Ovako, vi ćete ostati ti koji ćete biti saučesnici, odnosno potvrditi tu pljačku koja je izvršena na biračkim mestima. I ta pljačka koja je izvršena na biračkim mestima nije bila dovoljna, nego je morala da se izvrši dodatna u republičkim izbornim komisijama , jer nije moglo i sa tom pljačkom da se pređe cenzus od 50% . Gospodo, postoje neoborivi dokazi. Vi možete proglasiti, kao što je rekao Radovan Božović, i da je zemlja četvrtasta, i to nije sporno, ali morate sa sebe sprati odgovornost da ste vi u tome saučesnici. Da ste danas izabrali predsednika koji je u svojoj kampanji kao jednu od glavnih tačaka naveo - borbu protiv kriminala. On bi prvo morao da krene ...
Gospodine Todoroviću, vi ste reklamirali povredu Poslovnika, nemojte da nam držite govor.
Upravo zbog toga trebalo bi da omogućite da se formira taj anketni odbor. Verujte, imate toliko neoborivih dokaza. Jedan mali snimak, na ovoj kaseti, koja se nalazi na stolu, bio bi dovoljan da vas uveri da su naši podaci autentični. Evo, vaš poslanik gospodin Vlahović nalazi se na tom snimku. Nalazi se na snimku od 7. decembra i 21. decembra. Na tom snimku nalazi se i poslanik Miroslav Dramlić, koji je otkrio veliku pljačku, snimio je sve to videokamerom. Zar možete da pređete preko takvih dokaza? Zar sutra treba da odete svojim kućama, da vas deca, ukućani pitaju kako je moguće da lopovima omogućite, da ih ozakonite. To je nešto što je anticivilizacijski. Znam da je među vama veliki broj časnih ljudi. To je nesporno. Zar morate da trpite teror onih koji su krali na ovim izborima? Zar morate da trpite, ako su u to umešani pravosudni organi, zar vama predsedniče skupštine nije svejednoda vam je 21. decembra bilo uhapšeno oko 11 poslanika, da su pušteni posle 8 časova ...
Gospodine Todoroviću, isteklo je vreme, budite ljubazni...
Gospodine predsedniče, dozvolite da vam samo ukažem na nepravilnosti ...
Nemojte da vodimo raspravu. Predložili ste dopunu dnevnog reda, dajte da se o tome izjasnimo.
Kada sve to stavimo na stranu, postoji nešto gospodine predsedniče zašta ste vi direktno odgovorni. Vi kršite Poslovnik tako što posle pauze ne radite onu stvar koju bi trebalo da uradite, odnosno ovde su se pre pauze dve poslaničke grupe izjasnile, koliko ja znam, i o direktnim TV prenosima - da nemaju ništa protiv, da se formira jedan takav anketni odbor jer je nekome u interesu da se napokon u ovoj zemlji dođe do istine. Nema teže krađe od izborne krađe ..
Gospodine Todoroviću, budite ljubazni, govorite već 5 minuta.
Evo gospodine predsedniče, nadam se da ćete se prvo izjasniti o mom predlogu, gospodina Tomislava Nikolića, pre pauze da ćete uvažiti izjave dva predsednika poslaničkih grupa i da ćemo o tom predlogu glasati, a da ćete dozvoliti da po Poslovniku svi oni koji su podneli zahtev, da im omogućite da taj svoj zahtev i obrazlože.
Gospodine Todoroviću, ja ću dozvoliti samo da se glasa o zahtevu gospodina Nikolića, a o ovome se već izjasnio skupštinski sastav i rekao da u ovom slučaju nema povrede Poslovnika. Prema tome, molim vas, to znamo, to je postojeća praksa (obraća se poslaniku koji reklamira povredu Poslovnika). Molim vas, gospodin Tomislav Nikolić je predložio da se formira anketni odbor, odnosno da se proširi tačka dnevnog reda tj. dnevni red sednice tačkom dnevnog reda - Odluka o obrazovanju anketnog odbora. Molim vas, stavljam na glasanje predlog. Ko je za, neka digne ruku? (113) Ko je protiv? (104) Ko je uzdržan? (Jedan.) Konstatujem da je Narodna skupština donela Odluku o formiranju anketnog odbora.
Narodna skupština je donela odluku da se uvrsti u dnevni red, a ne da se formira anketni odbor.
Izvinjavam se, da se uvrsti u dnevni red odluka o formiranju anketnog odbora. Prelazimo na predloge za spajanje rasprave. Narodni poslanik Života Cvetković predložio je da Narodna skupština obavi zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona za koje je Vlada Republike Srbije predložila da se na ovoj sednici razmotre po hitnom postupku. Da li narodni poslanik Života Cvetković želi reč? (Želi.)
Poštovani narodni poslanici, predlažem da uz zajednički načelni pretres o svim predlozima zakona koje je podnela Vlada, a u cilju efikasnosti rada našeg parlamenta, ograničimo raspravu na pet minuta. Očekujem da će ovaj moj predlog naići na vašu punu podršku. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da Narodna skupština obavi zajednički načelni pretres o svim predlozima Zakona za koje je Vlada Republike Srbije predložila da se na ovoj sednici razmotre po hitnom postupku. Ko je za ovaj predlog? (119), da li je neko protiv? (75), da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sednice u celini. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve prihvaćene tačke uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima prihvaćenih akata, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za donošenje akata po hitnom postupku, odnosno za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Ko je za ovaj predlog? (141) Da li je neko protiv? (Četiri.) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1997. godini u celini. Molim Službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 1998. GODINU Pre prelaska na razmatranje Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu, saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona za koje je to predložio narodni poslanik Života Cvetković, otvaram zajednički načelni pretres (u 18,35 časova) o sledećim aktima: - Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu, - Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta, - Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet, - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana, - Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića, i - Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje. Saglasno članu 92. stav 1. Poslovnika, narodni poslanik Života Cvetković je predložio da se ograniči vreme trajanja izlaganja na pet minuta. Da li ima drugih predloga? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragoljub Stamenković.
Pošto je već 18 časova i 35 minuta, a radi se o brojnim i važnim zakonima, predlažem da vreme za izlaganje bude najmanje 10 minuta. Ne preterujem i ne tražim previše, ali ipak 10 minuta može biti nešto više, a o budžetu treba govoriti možda pola sata, ali ukupno neka bude bar 10 minuta. Za pet minuta ne možete ni da pročitate predloge zakona.
Zahvaljujem. Imamo dva predloga. Da li ima još predloga? (Ne.) Stavljam prvi predlog na glasanje koji je podneo narodni poslanik Života Cvetković, da se rasprava ograniči na pet minuta. Ko je za ovaj predlog? (126) Da li je neko protiv? (77) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je prvi predlog prihvaćen. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila većinom glasova da se prihvati predlog Živote Cvetkovića - diskusija se ograničava na pet minuta. Dajem reč predsedniku Vlade Republike Srbije, Mirku Marjanović.
Uvaženi narodni poslanici, poštovane dame i gospodo, želeo bih najpre da novom sazivu Narodne skuštine poželim uspešan rad u korist prosperiteta i boljeg života svih građana naše Republike. Pred svima nama je godina u kojoj treba da uložimo maksimalne napore za dalji ekonomski oporavak zemlje, nastavak reformi i punog otvaranja prema svetu, a sve u cilju bržeg privrednog i društvenog razvoja. Na dnevnom redu današnjeg zasedanja Skupštine je usvajanje republičkog budžeta za 1998. godinu, kao ključnog elementa ekonomske politike. Dozvolite da se osvrnem na uslove privređivanja u godini na izmaku i osnovne ciljeve i zadatke ekonomske politike u narednoj 1998. godini. Naša ključna opredeljenja u protekle četiri godine bila su i ostala - ekonomska i socijalna stabilnost, dinamiziranje privrednog rasta i afirmacija tržišnog privrednog sistema. Četvorogodišnjim upornim istrajavanjem na ostvarivanju tih ciljeva postigli smo rezultate kojima je obezbeđena stabilnost i stvoren ambijent za dalji porast proizvodnje i standarda građana. Hiperinflaciju smo slomiliu najkraćem roku, a stope rasta cena snižavali do ovogodišnjih 8%, što je najniža stopa za poslednjih 15 godina i što za svaku zemlju u tranziciji predstavlja veliki domet. Ekonomski oporavak i rast proizvodnje smo iz godine u godinu ubrzavali, i protekle četiri godine za preko četvrtinu povećali društveni proizvod. Rast proizvodnje je bio zasnovan na rastu izvoza, pre svega u razvijene zemlje. Standard stanovništva je rastao iz godine u godinu. Sve društvene delatnosti i javne službe su dobro funkcionisale. Zaokružen je u najvećoj meri tržišni privredni sistem. Moram da podsetim da su svi ovi rezultati, koji bi bili značajni za normalne prilike, ostvareni u najtežim ekonomskim i socijalnim uslovima, uz neviđenu blokadu i međunarodnu izolaciju naše zemlje, posebnou prve dve godine,mada se proces obnavljanja bilateralne i multilateralne međunarodne privredne saradnje i sada usporeno odvija. U 1997. godini smo ostvarili najbolje rezultate u protekle četiri godine. Najznačajniji rezultat je stabilnost opštih uslova privređivanja. Ukupni ovogodišnji rast cena biće oko 8%. Drugo, ostvaren je realan rast društvenog proizvoda od oko 8%, industrijska proizvodnja je povećana za 9,5% , a poljoprivredna za 8%. Do ovolikog ubrzanja rasta privedne aktivnostidošlo je, pored ostalog, zahvaljujući značajnim podsticajima, obezbeđenim u republičkom fondu za razvoj, ali i zahvaljujući rastu izvoza od blizu 30%. Treće, ostvaren je realan rast zarada, penzija i drugih ličnih primanja stanovništva za preko 20%. Četvrto, ove godine je aktivirano 446 gradilišta u oblasti putne strukture, zahvaljujući pre svega sredstvima republičkog fonda za razvoj, izgrađeno je i gradi se 150 km autoputeva, a rekonstruisano je i izgrađeno 1.105 kilometara magistralnih, regionalnih i lokalnih puteva. Peto, intenzivirali smo proces reformi. Donošenjem Zakona o koncesijama i Zakona o svojinskoj transformaciji, gotovo je zaokružen tržišni privredni ambijent, a ujedno su stimulisana strana ulaganja. Svojinska transformacija intenzivirana je, a prodaja dela vlasništva Telekoma Srbije dodatno je delovala na privlačenje stranog kapitala i omogućila značajne podsticaje za rast proizvodnje i izvoza. Ove rezultate niko ne može negirati. Zato sam o njima govorio jezikom činjenica i brojki. Uvaženi narodni poslanici, oko ciljeva ekonomske politike za 1998. godinu postigli smo, kao i prethodnih godina, punu saglasnost Vlade Republike Srbije, Savezne vlade i Narodne banke Jugoslavije. Naši ciljevi ostaju nepromenjeni - cenovna i valutna stabilnost, rast proizvodnje i izvoza, povećanje standarda stanovništva i ubrzanje reformskih koraka. Pravilno odabrani ciljevi i sinhronizovane mere ekonomske politikeomogućiće u narednoj godini ostvarivanje još ambicioznijih rezultata. Rast društvenog proizvoda od 10%, to se planira, industrijske proizvodnje za 9,5%,poljoprivrede 2,5%, građevinarstva 10%, saobraćaja 12%, trgovine 11%, povećanje izvoza preko 30%. Ekonomska politika u narednoj godini mora zadržati stabilizaciono obeležje, jer je četvorogodišnje iskustvo potvrdilo punu ispravnost takve orijentacije. Zato ćemo voditi restriktivnu monetarnu i fiskalnu politiku. Stabilnost cena i dinara bitan su uslov porasta proizvodnje i cenovne konkurentnosti našeg izvoza, koja će omogućiti dalje dinamiziranje izvoza, kao najzdravijeg temelja privrednog rasta i razvoja. Ujedno, stabilnost je bitan socijalni cilj, jer predstavljanajbolju branu od obezvređivanja realnih zarada, penzija i drugih ličnih primanja stanovništva. Neodvojiv element stabilnosti je realan i stabilan kurs dinara. Oni koji se ovih dana zalažu za promenu kursa, kao izolovanu meru, bez šireg sagledavanja ovakvog poteza ekonomske politike, samo ukazuju na sopstvenu neefikasnost i visoke nekonkurentne cene ili na želju da teret sopstvenih dugova prebace na celu privredu, ili to priželjkuju iz špekulativnih razloga. Svima njima poručujemo da potraže nova tržišta i nove poslovne partnere i da svoje troškove prilagode svetskim cenama, a špekulantima poručujemo da se ekonomska politika, pa time i politika deviznog kursa, vodi u interesu efikasnijeg privređivanja i boljeg korišćenja komparativne prednosti naše zemlje, a ne u cilju njihovih lakih zarada. Naglašavajući stabilnost, mi ne zaboravljamo centralni značaj što bržeg rasta privredne aktivnosti.Polazeći od relativno niskog stepena korišćenja domaćeg kapaciteta u preduzećima, ukazujemo na velike rezerve za povećanje proizvodnje. Taj rast u narednoj godini mora što više da bude zasnovan na kvalitativnim faktorima razvoja i efikasnosti poslovanja, zato ćemo poseban značaj pridavati strukturnim promenama i prestruktuiranju preduzeća i povezivanju sa svetom. Preduzeća se moraju prilagođavati otežanim uslovima poslovanja na svetskom tržištu kroz proces promena u svojinskom, tržišnom, kadrovskom i organizacionom pogledu. I dalje će na značaju imati podsticaj proizvodnje i izvoza iz Republičkog fonda za razvoj, izgradnja i obnova domaće infrastrukture, realizacija podsticaja u oblasti agrara, preko agrarnog budžeta itd. Poseban značaj u narednoj godini pridaje se daljim reformskim koracima i strukturnom prilagođavanju privrede. Započela je realizacija Zakona o svojinskoj transformaciji, kojom će biti obuhvaćena preduzeća sva tri segmenta - mala i srednja društvena preduzeća, velika društvena preduzeća, i po prvi put, javna preduzeća. Broj preduzeća koja su kandidati za svojinsku transformaciju se procenjuje na 4,5 hiljade. Najveći deo odraslih građana Republike, oko četiri miliona, neposredno će biti uključen u ovaj proces. Pored ovog značajnog posla, mi ćemo pokrenuti postupak za davanje prvih koncesija, pre svega u oblasti putne infrastrukture, u želji da ubrzamo izgradnju mreže auto puteva. Neodvojivo od svojinske transformacije i prestruktuiranja preduzeća, započeće i realizacija programa sanacije i rehabilitacija bankarskog i šireg finansijskog sistema. Uvaženi narodni poslanici, osnovno opredeljenje u oblasti javne potrošnje u narednoj godini je smanjenje učešća javne potrošnje u društvenom proizvodu.Uz zadržavanje principa čvrstog budžetskog ograničenja, kao i do sada, trošenje u okvirima zarađenog biće ključni element stabilizacione politike i glavna brana inflacionim pritiscima. Smanjeno poresko opterećenje će značiti postizanje viših stopa rasta proizvodnje, preko kojih ćemo moći da ostvarimo istovremeno trajnu stabilnost, a posebno povećamojavne prihode. Politika javne potrošnje u narednoj godini biće stabilizaciona i podsticajna. Ukupni javni rashodi prilagođeni su mogućnostima finansiranja iz realnih izvora. Učešće javne potrošnje u procenjenom društvenom proizvodu realno je smanjeno za 1,17 procentnih poena. Takođe je izvršena i preraspodela javne potrošnje. Relativno je smanjeno učešće budžeta Republike i budžeta gradova i opština u korist povećanja učešća rashoda za obavezno socijalno osiguranje, pre svega, za penzijski i zdravstveni fond. U cilju poboljšavanja stanja u socijalnoj sferi i poštovanja zakonom garantovanih prava korisnika obezbediće se striktna naplata obaveza preduzeća i građana i obezbediti dopunski izvori prihoda, pre svega, kroz svojinsku transformaciju. Osim toga, priprema se ozbiljna reforma brojnih sektora javne potrošnje u cilju usklađivanja davanja sa realnim mogućnostima domaće privrede. Obim budžeta planiran je u visini od 15.995.000.000 dinara, što je u skladu sa ciljevima ekonomske politike, osnovama politike javne potrošnje i načelom čvrstog budžetskog ograničenja. Reč je o stabilizacionom i reformskom budžetu. Budžetom će biti obezbeđeno finansiranje državnih funkcija, socijalnih programa i javnih službi, zakonskih obaveza prema fondovima, kao i podsticaja industrijskoj proizvodnji i poljoprivredi, gde su u okviru agrarnog budžeta predviđena sredstva u iznosu od 950.000.000 dinara. Poštovani narodni poslanici, uveren samda su zacrtani ciljevi ekonomske i socijalne stabilnosti, dinamičnog privrednog rasta i bržeg sprovođenja reformi realno ostvarivi u idućoj godini i da su u najvećem interesu svih građana. Zato pozivam sve narodne poslanike da usvoje predloženi budžet Republike Srbije za 1998. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predstavnik predlagača želi reč. Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Poštovani predsedniče, poštovani poslanici, u ime Vlade Republike Srbije predlažem donošenje Zakona o budžetu Republike Srbije sa pratećim dokumentima uz sledeće obrazloženje. Usvojena ekonomska politika za 1998. godinu određuje i politiku javne potrošnje. Ona je determinisana opštim privrednim kretanjima. Prema tome, najznačajniji predviđen realni rast privredne aktivnosti odnosno društvenog proizvoda od 10% određuje i sudbinu javne potrošnje. Tako visoku stopu rasta moguće je ostvariti, s obzirom da se još nismo vratili na nivo korišćenja kapaciteta iz prethodnog perioda. Stoga veće korišćenje kapaciteta, zasnovano prvenstveno na vraćanju na stara tržišta i osvajanju novih prostora u izvozu, predstavlja prvi i odlučujući faktor projektovanog realnog visokog rasta. Ovaj proces biće potpomognut očekivanim prilivom inostranih sredstava. Drugo ključno obeležje privrednih kretanja u 1998. godini biće stabilnost cena i kursa dinara, kao važan cilj ekonomske politike. Takođe treba istaći da će se ovakva privredna aktivnost odvijati uz istovremenu svojinsku transformaciju preduzeća. Naše dalje razvojne potrebe nalažu da se iz društvenog proizvoda akumulira i investira što je moguće više. Stoga će javna potrošnja u predstojećem periodu morati da bude dimenzionisana tako da ostane što više prostora za ulaganja u obnovu i razvoj. U skladu sa navedenim opredeljenjima javna potrošnja će u 1998. godini morati i u realnom iznosu da se smanjuje, odnosno da znatnije smanjuje svoje učešće u strukturi uvećanog društvenog proizvoda. Ovakvu politiku javne potrošnje biće veoma teško ostvariti. Iskustva iz protekle dve-tri godine, u kojima je bilo izuzetnih teškoća u izmirivanju potreba u javnoj potrošnji, to najbolje pokazuju. S druge strane, to ukazuje na činjenicu da je javna potrošnja objektivno limitirana raspoloživim sredstvima, tako da se rešenja moraju tražiti i u reformisanju ključnih segmenata u javnoj potrošnji - budžetskoj potrošnji, sistemu pinezijsko-invalidskog osiguranja, u sistemu zdravstva. Reformisanje odnosno prestrukturiranje javne potrošnje je izuzetno važan zadatak u narednoj godini. Imajući u vidu koncept ekonomske politike za 1998. godinu i objektivno ograničenje u javnoj potrošnji, učešće javne potrošnje Republike u društvenom proizvodu smanjiće se sa 34,75% u 1997. na 33,58% u 1998. godini, ili za 1,17 procentnih poena. Pri iskazivanju učešća javne potrošnje u društvenom proizvodu primenjen je obračun po metodologiji sistema nacionalnih računa, kao zvanična metodologija Ujedinjenih nacija. Time se isključuje transfer međusobnih plaćanja između pojedinih učesnika u javnoj potrošnji. Ukupan nivo javne potrošnje u Republici za 1998. godinu predlaže se u iznosu od 43.709.000.000 dinara i veći je za 16,6% u odnosu na prethodnu godinu. To je u odnosu na nominalni rast društvenog proizvoda od 21,3%, koji u sebi uključuje pored rasta društvenog proizvoda i tzv. prenetu inflaciju, niži porast za 4,7 indeksnih poena. U pogledu strukture ovako utvrđene javne potrošnje i načina njenog finansiranja predlaže se sledeće: 1. Preraspodela ukupnog obima javne potrošnje u korist saveznog budžeta, radi obezbeđenja funkcija federacije, što se postiže preraspodelom prihoda od poreza na promet u prihvatljivoj proporciji od 35% u korist saveznog budžeta i 65% u korist Republike. 2. U okviru ukupnog obima javne potrošnje u Republici Srbiji za 1998. godinu predlaže se preraspodela između osnovnih nosilaca javnih rashoda u korist organizacija obaveznog socijalnog osiguranja, a na teret budžeta Republike i budžeta opština i gradova. Efekat ove preraspodele iznosi oko 505.000.000 dinara, od čega se 400.000.000 dinara usmerava Fondu penzijsko-invalidskog osigurana kao dodatna sredstva, a 105.000.000 Republičkom zavodu za zdravstvneo osiguranje. Na ovaj način planiran je veći rast javne potrošnje u organizacijama socijalnog osiguranja i iznosi 19,3%, dok kod budžeta taj rast iznosi 13,9%. I pored ovako izvršene preraspodele, treba još jednom ukazati da će i nadalje biti teško da se pokriju rashodi u sistemu penzijskog i zdravstvenog osiguranja, zbog čega su neophodne određene reformske promene u okviru ovih oblasti. I pored generalnog opredeljenja za smanjivanje ukupne javne potrošnje, izuzetak se predlaže kada je u pitanju komunalna infrastruktura u opštinama. Uvažavajući činjenicu da se radi o vitalnim potrebama, odnosno o nezamenljivom uslovu života svih građana, predlaže se zadržavanje naknade za korišćenje komunalnih dobara od opšteg interesa na nivou iz 1997. godine, odnosno na maksimalnom nivou od 4%. Jasno je da ovakav predlog ne zadovoljava potrebe najvećeg broja opština i gradova. Međutim, nije realno očekivati da se postojeći problemi u ovoj oblasti reše u kratkom roku, pogotovo u jednoj godini, a da se pritom realno smanjuje javna potrošnja. U sklopu ovakvog prilaza je i predlog za produženje odnosno ponovno uvođenje posebne takse na promet proizvoda i usluga na teritoriji grada Beograda u visini od 3%. Uvažavajući speficičnosti i probleme grada Beograda, naročito sa stanovišta dotrajalosti komunalne i saobraćajne infrastrukture, ocenjuje se da je neophodno da se gradu Beogradu obezbedi dodatni izvor prihoda, ili bolje rečeno, nastavi sa korišćenjem tog izvora prihoda, što je iz nerazumljivih razloga prekinuto. Sredstva od ove takse koristila bi se strogo namenski za konsolidaciju i opremanje komunalnih i saobraćajnih infrastruktura grada Beograda i za nastavak izgradnje beogradskog železničkog čvora. Saglasnost za korišćenje sredstava davala bi Vlada Republike Srbije. Za gradove u Republici zbog komunalnih problema dodatno su planirana i sredstva u iznosu od 100.000.000 dinara i to: Beogradu 66.000.000, Novom Sadu 12,6 miliona, Nišu 9,3 miliona, Kragujevcu 7,5 miliona i Prištini 4,6 miliona. Budžet Republike u idućoj godini iznosi, kao što je već rečeno, 15.995.000.000 dinara i uvećan je za 13,7% u odnosu na ovu godinu, što je, kao što je rečeno najniži nominalni porast u okviru javne potrošnje. Budžet Republike zasniva se na sledećim principima: - planirano realno smanjenje ukupnih sredstava i selektivno smanjivanje u samoj realizaciji rashoda; - čvrsto budžetsko ograničenje odnosno finansiranje rashoda iz realnih izvora. Finansiranje rashoda iz budžeta može se grupisati u četiri osnovna segmenta i to: 1. izvršavanje prava u oblasti socijalnih programa, 2. izvršavanje rashoda za javne službe, 3. redefinisanje obaveza Republike u oblasti, intervencija u privredi i 4. finansiranje najneophodnijih potreba za klasične budžetske funkcije, rad državnih organa i organizacija. Izvori finansiranja javne potrošnje u 1998. godini u osnovi zadržavaju postojeći fiskalni instrumentarijum, s tim što će se njegova kompleksna dogradnja izvršiti već u prvom kvartalu 1998. godine. U ovom trenutku se, naime, vrše samo nužne intervencije, kojima se produžava primena određenih instrumenata predviđenih da važe do kraja 1997. godine. Tako se predloženim zakonima u fiskalnoj oblasti odlaže primena sintetičkog poreza na dohodak građana i oporezivanja devizne štednje, a produžava plaćanje posebne republičke takse na duvanske prerađevine i alkoholna pića, radi pokrića dela deficita u organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja. Pored toga, utvrđuje se mogućnost da grad Beograd uvede posebnu taksu na promet do 3%, kao i produžava obaveza postojećeg dodatnog doprinosa za opštine Kraljevo, Vrnjačka Banja i Raška, radi finansiranja izgradnje i opremanje hirurške bolnice u Kraljevu. Ključno opredeljenje u primeni postojećeg instrumentarijuma biće širenje obuhvata naplate poreza i doprinosa, što treba da omogući smanjenje poreskih stopa, odnosno ravnomernije opterećenje poreskih obveznika. Jedan od važnih efekata ovakve politike treba da bude smanjenje poreza na lična primanja, odnosno smanjenje ukupnih troškova radne snage za preduzeća. Ovo će biti omogućeno efikasnijom naplatom prihoda po osnovu akciza, poreza na promet, kao i posebnim merama na sektoru sive ekonomije, odnosno njenim uvođenjem u legalne tokove. Procenjuje se, na primer, da se u prometu na malo u velikoj meri izbegava plaćanje poreza na promet. U periodu do uvođenja potpuno novog poreskog instrumentarijuma (VAT), ovaj problem bi morao da se reši utvrđivanjem poreza za trgovinske i ugostiteljske objekte snimanjem njihovog prometa i primenom na toj osnovi razrađenih kriterijuma. Poštovani poslanici, budžetom Republike koji predlažemo za usvajanje predviđeno je obezbeđenje sredstava za finansiranje rashoda u skladu sa ustavnim odredbama i na njima zasnovanim zakonskim obavezama Republike i to: - za ostvarivanje prava u oblasti socijalne zaštite, društvene brige o deci i boračko-invalidske zaštite; - za obaveze Republike za finansiranje rada javnih službi (prosveta, nauka, kultura i fizička kultura); - za obaveze Republike po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja; - za obaveze Republike utvrđene posebnim zakonima u oblasti zdravstva i zbrinjavanja izbeglih i prognanih lica; - za klasične budžetske funkcije (rad državnih organa i organizacija, pravosudnih organa i ustanova za izvršenje krivičnih sankcija); - za obaveze Republike za otplatu kredita Narodne banke Jugoslavije, odobrenog u 1994. godini; - za rashode za podsticanje razvoja i intervencije u privredi, preko agrarnog budžeta, fonda za razvoj, robnih rezervi, železničke infrastrukture u oblasti protivgradne zaštite i preko fonda za pružanje pomoći u slučaju elementarnih i drugih većih nepogoda; - za rashode koji se finansiraju iz tekuće i stalne budžetske rezerve; - za rashode kojima se obezbeđuju sredstva za funkcije autonomnih pokrajina i za dopunsko finansiranje opština. Ukupno utvrđeni obim budžeta Republike za 1998. godinu, kao što je rečeno, iznosi 15.995,00 mil. dinara, što je u odnosu na plan za 1997. godinu rast od 13,7%. U okviru ovako utvrđenog budžeta Republike, planira se izvršavanje navedenih rashoda i to: - za plate zaposlenih 6.878,65 mil. dinara, odnosno 43% od ukupnog obima budžeta, od čega 3.322,05 mil.dinara ili 20,8% od ukupnog obima budžeta se odnosi na plate zaposlenih u državnim organima i organizacijama, a 3.556,60 mil.dinara ili 22,2% od ukupnog obima budžeta se odnosi na plate zaposlenih u javnim službama (prosveta - osnovno, srednje, više i univerzitetsko obrazovanje, zatim učenički i studentski standard, kultura i fizička kultura). Ovaj iznos planiranih sredstava obezbeđuje isplatu 11 mesečnih plata za oko 243.000 zaposlenih, sa povećanjem od 10%, koliko su dozvoljavale bilansne mogućnosti za poboljšanje materijalnog položaja zaposlenih koji se finansiraju iz budžeta, - za materijalne troškove planiraju se sredstva u ukupnom iznosu od 1.159,2 mil.dinara ili 7,2% od ukupnog obima budžeta, od čega 712,8 mil.dinara za republičke organe i organizacije, a 446,4 mil. dinara za javne službe. Ovim sredstvima obezbeđuju se najneophodniji materijalni rashodi, što obavezuje budžetske korisnike na krajnje racionalnu potrošnju, - rashodi za ostvarivanje zakonom utvrđenih prava obuhvataju obaveze iz budžeta u oblasti socijalnih programa za koje su planirana sredstva u ukupnom iznosu od 2.994,53 mil. dinara ili 18,7% od ukupnih rashoda budžeta. Ovaj obim sredstava omogućava izvršavanje obaveza Republike u oblasti: socijalne zaštite, društvene brige o deci i boračko-invalidske zaštite za oko 1.180.000 korisnika, za 12 mesečnih obaveza, na nivou isplaćenih prava u septembru 1997. godine, bez povećanja. Ograničene bilansne mogućnosti nisu dozvoljavale obezbeđenje većeg obima sredstava za ove namene, kojima bi se obezbedila brža dinamika isplate zaostalih obaveza u ovoj oblasti. Dugovanja po ovom osnovu, samo za društvenu brigu o deci iznose oko 2.123 mil.dinara. Pri ovom se mora voditi računa o doslednoj primeni zakona u pogledu ispunjenosti uslova (cenzusa) za sticanje i prestanak prava na isplate po ovim zakonima. Vlada Republike Srbije će u 1998. godini posebno pratiti izvršavanje rashoda u ovoj oblasti i pristupiti izradi programa za iznalaženje mogućnosti za izmirivanje obaveza po osnovu zaostalih isplata. Opredeljenje Vlade da se u budžetu Republike planiraju sredstva za podsticanje razvoja ima za cilj da se, dinamiziranjem rasta proizvodnje, stvore povoljni uslovi za povećanje zaposlenosti i smanjenje broja korisnika socijalnih prava. Sredstva za podsticanje razvoja planirana su u iznosu od 1.454,4 mil.dinara ili 9,1% od ukupnih rashoda budžeta. U okviru ovog iznosa planira se finansiranje rashoda iz Agrarnog budžeta u iznosu od 950 mil. dinara ili 5,9% od ukupnog obima budžeta, što je za 2,3% više u odnosu na planirana sredstva za ove namene u 1997. godini. Ova sredstva se planiraju za podsticanje razvoja agrara, a koristila bi se (osim premija i regresa), kao učešće za obezbeđivanje odnosno mobilisanje sredstava iz drugih izvora (kreditnih potencijala banaka i sopstvenog učešća korisnika) za programe koji bi se pratili na bazi Zakona o agrarnom budžetu koji je sastavni deo ukupnog paketa. Pored toga, merama Vlade Republike Srbije već je omogućen dalji razvoj agrara (odlaganje i otpisivanje dugova po osnovu poreskih obaveza poljoprivrednih proizvođača). Iz Fonda za razvojobezbeđuju su značajna sredstva za razvoj poljoprivrede. U okviru ovog iznosa u budžetu planira se i finansiranje rashoda iz oblasti agrara koji se odnosi na premije i regrese za mleko, biljnu proizvodnju, priplodnu stoku i revitalizaciju sela, zatim rashode u oblasti vodoprivrede, zaštitu šuma i uređenje poljoprivrednog zemljišta odnosno zaštitu životinja i unapređenje stočarstva. Sredstva planirana za funkcije preko Fonda za razvoj u iznosu od 225 mil. dinara imaju rast od 80% u odnosu na 1997. godinu, a odnose se na ostvarivanje politike regionalnog razvoja Republike. Sredstva za geološka istraživanja planirana su u iznosu od 18,8 miliona dinara, ili za 19% više u odnosu na 1997. godinu. I ovim sredstvima se planira mobilisanje sredstava iz drugih izvora kako bi se postigao što veći efekat izdvajanja iz budžeta za ove namene i ostvarivanje programa koji se finansiraju. Za finansiranje republičkih robnih rezervi planiraju se sredstva u iznosu od 70 miliona dinara koliko je omogućeno ovim okvirom potrošnje na bazi parametara koji su izneti. Za održavanje i razvoj železničke infrastrukture planirana su sredstva u iznosu od 150 miliona dinara, s tim što se procenjuje da će se za ove namene obezbediti sredstva i iz posebnih prihoda (3% poreza na promet proizvoda), odnosno još dodatnih od oko 900 miliona dinara, što je regulisano posebnim zakonom. Za posebne namene koje obuhvataju rashode utvrđene po posebnim zakonima planirana su sredstva u ukupnom iznosu od 1.801,6 miliona dinara. U okviru ovog iznosa planira se izvršavanje rashoda, i to: - zdravstvena zaštita u iznosu od 153,8 miliona dinara; - zbrinjavanje i smeštaj izbeglih i prognanih lica u iznosu od 278,5 miliona dinara; - za obaveze Republike po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja planiran je iznos od 24,5 miliona dinara. Pored toga deo sredstava od poreza na dohodak građana u visini od 25% na prihode od poljoprivrede i šumarstva biće usmeravan na izmirivanje obaveza Republike po osnovu penzijsko-invalidskog osiguranja radnika; - za sprovođenje ugovora u oblasti naučno-istraživačke delatnosti planiraju se sredstva u iznosu od 467,5 miliona dinara; - sredstva za sprovođenje zakona u oblasti kulture u iznosu od 312,4 miliona dinara; - sredstva za isplatu regresa za godišnji odmor zaposlenih, koji se finansira iz budžeta, u iznosu od 157 miliona dinara ili po 700 dinara po zaposlenom, koliko iznosi neoporezivi deo; - za posebne namene u učeničkom i studentskom standardu planiraju se sredstva u iznosu od 196 miliona dinara, za ishranu i smeštaj učenika i studenata. Pri ovome se planira preispitivanje povećanja učešća učenika i studenata u ceni ishrane i smeštaja, jer bilansne mogućnosti ne omogućavaju veće učešće Republike u ovim rashodima. Preispitivanje učešća u cenama ishrane i smeštaja se mora izvršiti naročito sa stanovišta dužine studiranja od određenog optimalnog roka za studije, odnosno korišćenje studentskih kapaciteta; - za sprovođenje ostalih posebnih zakona u oblasti informisanja, zaštite životne sredine i fizičke kulture planiraju se sredstva u iznosu od 211,9 miliona dinara; - u budžetu Republike planirana su i sredstva za otplatu kredita u iznosu od 332,5 miliona dinara. Ovaj iznos sredstava neophodan je za otplatu kredita korišćenog kod Narodne banke Jugoslavije iz 1994. godine za realizaciju Programa ekonomskog oporavka Jugoslavije i finansiranje javnih rashoda u Republici Srbiji u toj godini; - deo sredstava u budžetu Republike planiran je za izmirenje rashoda koji se finansiraju iz tekuće (oko 100 miliona dinara) i stalne rezerve (22 miliona dinara), koliko su dozvoljavale bilansne mogućnosti; - za finansiranje rashoda iz budžeta autonomnih pokrajina planirana su sredstva u ukupnom iznosu od 90,6 miliona dinara, što je na nivou rasta budžeta od 13,7%, od čega se na Autonomnu pokrajinu Vojvodinu odnosi 75,3 miliona dinara, a na Autonomnu pokrajinu Kosovo i Metohija 15,3 miliona dinara; - za dopunsko finansiranje opština predložena su sredstva u iznosu od 101,5 miliona dinara, što je znatno više u odnosu na izvršene rashode u 1997. godini. Ovako predloženi raspored sredstava za izvršavanje rashoda budžeta Republike u 1998.godini omogućiće se iz prihoda koji su detaljno navedeni u predlogu budžeta, u ukupnom obimu od 15.995 miliona dinara. U slučaju neravnomernog ostvarivanja prihoda za izvršavanje rashoda, predviđa se mogućnost kratkoročnog zaduživanja Republike i organizacija obaveznog socijalnog osiguranja, radi obezbeđivanja sredstava za redovno mesečno izvršavanje obaveza. Na osnovu izloženog predlažem Narodnoj skupštini Republike Srbije da usvoji Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu, sa pratećim dokumentima. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se nalazimo pred tim da odbori koji su tzv. matični odbori treba da razmotre zakon o budžetu i prispele amandmane, mislim da bi bilo dobro da napravimo pauzu, s tim da je iskoristite za večeru, da dam pauzu do 20,15 odnosno 20,30. A molim matične odbore da odmah održe sednice i razmotre sve materijale. Kažem - matične odbore, ali ako mogu to da učine i drugi odbori, tj. ako mogu da stignu, bilo bi poželjno. [[Posle pauze u 21,10 h.]] Predlažem da nastavimo sa radom. Pre toga molim stručne službe da utvrde kvorum. U sali je prisutno ukupno 167 narodnih poslanika. Imamo kvorum i možemo da nastavimo sa radom. Matični odbori su završili i neki odbori koji su uspeli da do kraja završe posao u samom toku sednice će nam izneti svoje stavove. Narodni poslanici Tomislav Nikolić, Stevo Dragišić i Milovan Radovanović su izdvojili mišljenje na sednici Zakonodavnog odbora. Da li žele reč? (Da.) Ima reč narodni poslanik Milovan Radovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao član Zakonodavnog odbora izdvojio sam mišljenje u vezi predloga određenih zakona koji su večeras u ovom parlamentu na dnevnom redu. Naime, o čemu se radi. Ne mogu iz neprava da se izvode prava. Ne možemo mi na Zakonodavnom odboru, sa čijim zaključkom se nisam složio, da određujemo određene iznose zakonom o budžetu za stavke, odnosno razdele za koje ne znamo da su legitimne i da zakonom treba da postoje onako kako su donete. Razdelom 1. predviđena je plata od tri miliona i dvadeset četiri hiljade dinara za 1998. godinu za predsednika Republike Srbije, odnosno za Kabinet predsednika Republike Srbije. Sada mi u Srpskoj radikalnoj stranci imamo bezbroj dokaza da je upravo inaugurisani predsednik Republike Srbije u ovoj skupštini, naravno bez prisustva radikala, voljom Socijalističke partije Srbije i njihovih određenih pomagača, kandidat Socijalističke partije Srbije, navodno na osnovu formalnih razloga postao predsednik Republike. Međutim, mi imamo dokaze u Srpskoj radikalnoj stranci ...
Gospodine Radovanoviću, molim vas da govorite o budžetu.
Govorim o razdelu 1. - predsednik Republike.
Budite ljubazni i govorite o budžetu.
Gospodine predsedniče, govorim o razdelu 1.- predsednik Republike Srbije i vezano za ovaj razdel ja samo izdvojio mišljenje na Zakonodavnom odboru, a hoću da obrazložim u čemu se sastoji zaključak Zakonodavnog odbora, a da po mom mišljenju nije zasnovan na zakonu i pravnom poretku ove zemlje. Mi u Srpskoj radikalnoj stranci imamo dokaza da kandidat Socijalističke partije Srbije nije dobio na ovim izborima potrebnu većinu, odnosno Socijalistička partija Srbije i njihovi predstavnici na biračkim odborima, naročito na Kosovu i Metohiji ukrali su 285.000 glasova ...
Gospodine Radovanoviću, ja vas molim da govorite o budžetu.
Ja govorim o budžetu .
Ne govorite o budžetu, već o stvarima koje nemaju veze sa budžetom.
Ja vas molim da mi omogućite da završim. Dakle, niti je kandidat Socijalističke partije Srbije dobio ovoliki broj glasova, niti je legitimno izabran predsednik, a Predlogom zakona o budžetu predviđen je analitički konto 91100 od tri miliona i dvadeset četiri hiljade dinara za plate predsedničkog kabineta, pa i iz tog dela pripada i njemu određeni deo, određeni iznos plata. Zbog toga mi izdvajamo zakonom o budžetu za nekog ko nije legitimni predstavnik, legitimno izabran za predsednika Republike Srbije. Dalje, 21. septembra ove godine bilo je bezbroj protivzakonitih radnji isto od predstavnika Socijalističke partije Srbije vezanih za režiranje i falsifikovanje izbornih rezultata, zbog čega smo mi iz Srpske radikalne stranke podneli prigovor Republičkoj izbornoj komisiji, Vrhovnom sudu i Ustavnom sudu Srbije, ali bez ikakvih pozitivnih rezultata, iako imamo neoborive dokaze da smo u pravu i da je došlo do bezbroj povreda ...
Gospodine Radovanoviću, 21. septembar nema nikakve veze sa budžetom.
Razdelom 4. - Ustavni sud Srbije, takođe je predviđeno da se za rad Ustavnog suda Srbije izdvoji za plate dva miliona trista osamdeset četiri hiljade dinara, za šta mi u Srpskoj radikalnoj stranci i ja kao poslanik Narodne skupštine Republike Srbije i kao član Zakonodavnog odbora koji je izdvojio svoje mišljenje, ne bismo imali ništa protiv da Ustavni sud Srbije sudi na osnovu Ustava i zakona ove zemlje, sudi na osnovu materijalnih dokaza, gde primenjuje pozitivne pravne propise. On to ne radi i svaki dinar koji se njima odvaja, a ne rade svoj posao, ne poštuju ovu zemlju, ovaj narod, ove građane, ne poštuju ovaj pravni poredak, on je uzaludno uzet od građana, od obaveznih javnih prihoda i njima dat. U tom smislu sam ja gospodine predsedniče izdvojio svoje mišljenje i nisam skrenuo sa tačke dnevnog reda.
Zahvaljujem. Da li gospodin Tomislav Nikolić, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, jedan od najvažnijih zakona koji se u Narodnoj skupštini u toku godine donosi je zakon o budžetu. Nažalost, Predlog zakona o budžetu podnela je Vlada čiji je zadatak od kada je izabran novi saziv Narodne skupštine do momenta kada se bude konstituisala nova vlada isključivo da obavlja tehničke i administrativne poslove. Nažalost, u Republici Srbiji tri meseca posle obavljenih izbora za narodne poslanike nemamo konstituisanu Vladu Republike Srbije. Nažalost, u dva sata pred prestanak Drugog redovnog zasedanja još uvek smo na početku rasprave o budžetu, o najvažnijem zakonu o kome treba da raspravljamo, čiji materijal smo dobili jutros. Šta može čovek na brzinu u veoma šturom materijalu, kakav se u poslednje dve godine dostavlja poslanicima, iz koga ne može mnogo toga da se vidi, šta može da zaključi? Najpre, radi se o inflatornom budžetu. Sasvim je jasno da ste ponovo počeli da predviđate pozajmice, a vi znate gde nas je to odvelo 1992. i 1993. godine. Ova vlada je loš domaćin. Ova vlada ne isplaćuje plate onima koji se finansiraju iz državnog budžeta. Kod ovog domaćina koji se zove Vlada Republike Srbije ugroženi su školstvo, zdravstvo, sudstvo, vojska, policija, penzioneri, seljaci, deca. Ima li kategorije građana da je nisam nabrojao? Ova vlada ne vraća dugove koje duguje svojim građanima. Ova vlada predviđa da se pozajmljuje na tržištu novca. A, vi znate kako to ide kada se pojavi veliki novac, moćnici iz finansijske mafije ga iznesu na ulicu, okrenu devize i tek onda isplaćuju ono što je predviđeno da se isplaćuje ljudima koji iščekuju plate iz budžeta. Bilo je vrlo malo amandmana na Predlog zakona o budžetu, a i kako bi moglo da bude amandmana kada smo već jutros, kada smo dobili materijal, počeli da radimo na ovoj sednici o sasvim drugim stvarima. Ovo kao greh Vladi Republike Srbije, zbog toga što zaista nastavlja da potcenjuje narodne poslanike i Narodnu skupštinu Republike Srbije. Vlada je mogla da ide na privremeno finansiranje. Ovo što će večeras na silu, na povuci potegni, sa gledanjem u sat na zidu da se izglasa, to nije budžet Republike Srbije. Izgleda da ste ga ovako brzo pisali, kako brzo predlažete da se usvoji. Imalo bi mnogo toga da se govori po razdelima, ali nije naše da se mi mešamo u to kako ćete da trošite novac koji sakupite. Mi smo to pokušavali ranijih godina, da vas upozorimo da postoje mnogi koji su još 1945. godine po tim zakonima stavljeni na budžet, i od onda do danas, neprekidno, a sada su njihovi sinovi ili unuci na tom budžetu. Novac se troši nenamenski i nedomaćinski. Zato nam Srbija sve više tone. Ekspoze predsednika Vlade nije govorio ništa o tome hoće li u ovoj Srbiji početi da se radi, nego govori o tome da će preko poreza i akciza da se namaknu neka sredstva koja će se podeliti građanima po osnovu obaveza države. Nema više od koga da se uzima ni porez, ni akcize, doprinosi. Jednostavno - sve je stalo. I, ono što može da se uradi to rade ljudi iz vrha SPS-a i tu za narod nema ništa. Industrija je potpuno stala, ne rešavaju se osnovna sistemska pitanja koja bi punila budžet. Možete da nas ubeđujete ovde da ste izbalansirali budžet da će sve biti iz realnih prihoda, da neće biti inflacije, da ste sveli troškove na nulu, ali kad fabrika automobila u Kragujevcu ne radi, ja vam ne verujem više ništa. Ako fabrika automobila ne može da proizvede 10.000 automobila ove godine, džabe je da ovde pričate o budžetu. Jedan grad umire, a sa njim i svi ostali veliki gradovi. I, vi nastavljate po starom. Čak predviđate i sredstva za rad Ustavnog suda i nema čoveka kojine bi to podržao. Svakoj državi treba Ustavni sud. Republici Srbiji ne treba ovakav Ustavni sud. Da vas podsetim.... (Predsednik - vreme.) mogli biste malo da mi progledate korz prste gospodine predsedniče, po Poslovniku, kao šefu poslaničke grupe. Da vas podsetim, 1995. godine poslanik Jovica Stojmenović i ja bili smo protivzakonito uhapšeni na ulici, osuđeni na dva meseca zatvora. Ustavni sud Republike Srbije u toku našeg tamnovanja imao je sednicu, na kojoj je sudija - izvestilac rekao da Administrativni odbor nema pravo da menja Skupštinu u vanrednim zasedanjima i da skida imunitet narodnim poslanicima. Čak je bio i predlog da se odmah stavi van snage odluka Administrativnog odbora i tačka Poslovnika, što bi značilo da Jovica Stojmenović i ja odmah izađemo iz zatvora. Od onda je prošlo dve i po godine. Ustavni sud o tome više ništa nije razmatrao. Nije ni zasedao po tom pitanju. Ako je Vrhovni sud Srbije za samo pola sata, najverovatnije jutros, pre sednice, rešio sve prigovore i žalbe Srpske radikalne stranke na regularnost toka izbora, to znači da ste pravosuđe spustili na najniže moguće grane. A, sa najnižih mogućih grana u pravosuđu do javašluka i bezakonja deli nas samo jedan korak. Srpska radikalna stranka naravno neće glasati za ovaj budžet, tim pre što ovim budžetom pokušavate da podmirite i neke stavke koje Skupština Srbije i Vlada Srbije zakonom ne bi trebalo da podmiruju. To je taj spor u Skupštini grada Beograda oko dodatnih poreza od 3% na svu robu koja se proda na teritoriji grada Beograda. Ako je Skupština grada Beograda rekla da joj to ne treba, otkud sada odjednom da se pojavi Vlada Republike Srbije kao predlagač, pa čak i amandman jednog od poslanika da to bude obaveza. Ne zna valjda Srbija bolje od Skupštine grada Beograda šta mu treba, a šta mu ne treba. Time se pravi presedan i otvara kutija zla. Idući put ćete negde smanjiti prihode, negde povećati, jednostavno - ignorisaćete skupštinu lokalne samouprave zato što vama u tom trenutku tako odgovara. I, oni koji danas budu glasali za to da se zakonom regulišu odnosi u Skupštini grada Beograda neka dobro razmisle da li bi možda sutra ili prekosutra morali da se bune protiv takvog načina rešenja problema, zato što će Republika Srbije da udari na neku opštinu u kojoj su oni na vlasti, pa će da im smanji prihode. S druge strane, ponovo kao i svake godine, zato što postoji Zakon o finanasiranju gradova, javljaju se amandmani kojim se predlaže da se stope izdvajanja za pojedine opštine povećaju. I, tu se nađu ugroženi skoro svi poslanici i svako bi da predloži povećanu stopu za svoju opštinu. Tu se čak udružuju i vlast i opozicija, jednostavno poslanici žele da sutradan u svom gradu kažu - ja sam tražio više za naš grad, ali nije dala skupštinska većina. To je loš manir. Poslanici vladajuće stranke takve amandmane ne smeju da daju svojoj vladi. Ili, da traže da se promeni Vlada. Jednostavno ulazimo u neke apsurde u kojima se više ne zna ko je vlast, a šta je deo opozicije. Srpska radikalna stranka kao opoziciona stranka glasaće protiv ovog predloga budžeta, ali da znate, velika je zamerka na to što se budžet od momenta kada smo primili materijal do momenta izglasavanja svodi na 10 sati. U tih 10 sati imaćemo sat ili dva javne rasprave povodom budžeta. To je manir kojim se poništava narodna volja i Narodna skupština. Zato smo protiv ovog budžeta i zato smo izdvojili mišljenje u svim odborima koji su već konstituisani i u kojima smo članovi.
Ima reč narodni poslanik Stevo Dragišić, koji je takođe izdvojio mišljenje.
Dame i gospodo, u četvrtak je održana sednica Skupštine grada Beograda. Na toj sednici je razmatran predlog Izvršnog odbora Skupštine grada Beograda da se pokrene inicijativa za uvođenje takse od 3% ponovo. Obrazloženje je bilo sledeće - Skupština grada je trebala da usvoji zaključak koji je predložila Gradska vlada. Tim zaključkom trebalo je da se predloži Vladi Republike Srbije da podnese ovoj skupštini Predlog zakona kojim bi se omogućilo Gradu Beogradu ponovno uvođenje takse od 3%. Po usvajanju Predloga zakona u ovoj skupštini, Skupština grada bi morala ponovo da se sastane i da donese odgovarajuću odluku. Takvo je bilo obrazloženje Izvršnog odbora i put kojim su želeli da to urade. To je bilo sasvim ispravno. Odbornici Srpske radikalne stranke nisu osporavali način na koji Izvršni odbor želi da uvede ponovo taksu od 3%, ali smo zamerali to što uopšte želi da uvede tu taksu. Odlukom većine odbornika u Skupštini grada odlučeno je da se ta inicijativa ne pokreće. Inicijativa je propala u startu. I, onda, danas se, u skupštinskim materijalima, ipak pojavljuje Predlog zakona koji je podnela Vlada Repbulike Srbije kojim bi trebalo da se omogući gradu uvođenje ove takse. U obrazloženju stoji da se taj predlog zakona donosi na inicijativu Izvršnog odbora. Dakle, Izvršni odbor je preuzeo nadležnost Skupštine grada u svoje ruke i čak prekršio odluku Skupštine grada, volju većine u Skupštini grada. Izvršni odbor, kao što mu i samo ime kaže, je izvršni organ. On izvršava odluke Skupštine grada, izvršava volju Skupštine grada.Ako je Skupština grada odlučila da joj jedna taksa ne treba, da građanima ne želi da uvodi novi namet u Beogradu, onda Izvršni odbor nije smeo da prekrši volju te skupštine. Morao je da se složi sa mišljenjem većine u Skupštini i da, jednostavno, odustane od takve vrste nameta. Međutim, sledeći pre svega sopstvene interese, političke interese, Izvršni odbor Skupštine grada je ipak Vladi predložio u sopstveno ime da se takva tačka nađe danas na dnevnom redu. Mi se slažemo sa tim da komunalni sistemi u Beogradu ne funkcionišu, da je javni gradski saobraćaj potpuno pred kolapsom, da je loše grejanje u Beogradu, da je vodosnabdevanje očajno, ali ne treba građani da plaćaju nesposobnost sopstvene vlasti, nego im treba ukazati priliku da na novim izborima izaberu novu vlast, sposobnu vlast, koja će iz postojećih resursa uspeti da obezbedi sredstva, da se podmire sve te potrebe u komunalnim sistemima. Ranije je ova skupština dozvolila gradu da ima tu taksu, ali je tada Socijalistička partija Srbije vladala Beogradom. Nebojša Čović je bio gradonačelnik. Razumljivo je da oni pokrivaju nesposobnost sopstvenih kadrova, time što će opteretiti građane Beograda, ali ne razumemo potpuno zašto danas Socijalistička partija Srbije omogućava Srpskom pokretu obnove da pokrije njihovu nesposobnost? Mislim da ćemo odgovor na to pitanje dobiti vrlo brzo. S druge strane, predložen je i amandman od strane predsednika Izvršnog odbora, taj amandman je još gori od samog predloga Vlade. I što je još gore, taj amandman je prihvaćen. Tim amandmanom se predviđa da se sada ne ide ponovo na Skupštinu grada, jer je očigledno da je volja većine Skupštine grada potpuno drugačija od volje onih koji vrše vlast u Beogradu, već se predviđa da se direktnim usvajanjem ovog zakona ubira taksa od 3%, zanemarujući potpuno volju Skupštine grada. Ako je Skupština grada rekla - ne treba nam taksa od 3%, nećemo da opterećujemo Beograđane sa tih 3%, kako je onda moguće da Republika ipak nametne tu obavezu? Ako se vodilo računa o tome da grad nema dovoljno sredstava, onda se mogao povećati procenat učešća Grada Beograda u porezu na promet, jer je sada 7%. Mogao je da se poveća na 10%, da se poveća obim sredstava koji Republika prebacuje gradu, jer svejedno, to se uzima iz poreza koji građani plaćaju. Zašto samo Beograđani da se opterećuju sa nekom taksom, da bi pokrili nesposobnost sopstvene vlasti?
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Igor Mirović.
Dame i gospodo, dao bih nekoliko principijelnih primedbi na predlog budžeta. Prvo, politički je nezrelo i čak cinično da Vlada, koju je izabrao saziv Narodne skupštine, koji više nije na delu, predlaže novom sazivu Narodne skupštine plan prihoda i rashoda za sledeću godinu. Bilo je mnogo pametnije, politički ispravnije i racionalnije, da donesemo zakon o privremenom finansiranju Republike za prvi kvartal 1998. godine, a da nova vlada ovog saziva Narodne skupštine, saglasno svojim projektima, saglasno svojim ekonomskim, političkim i svim drugim opredeljenjima, narodnim poslanicima ponudi svoju viziju i svoj predlog budžeta. Ovo je jedan svojevrstan presedan, ali ovo je presedan koji najbolje govori o političkom statusu i o političkim analizama onih koji su nam ovaj predlog predložili. Drugo, mislim da se projekcija prihoda, koja se zasniva na prognozama Vlade Republike Srbije, zaista nerealno postavlja, da rast nacionalnog dohotka i svi drugi parametri kao što su: industrijska potrošnja, industrijska proizvodnja, rast cena na malo itd., da su toliko nerealno postavljeni da ne uzimaju u obzir neke realne analize, relativno nezavisnih ekonomskih krugova, koje govore o mnogo manjim procentima, nego o procentima koje Vlada Republike Srbije uzima kao realne. Treće, a ja sam o tome zaista govorio i na Odboru za finansije, kao narodni poslanici više ne možemo da tolerišemo rashodne stavke i razdele, koji su na izvestan način nerealni i nezaokruženi, nejasni. Postoje skoro u svakom ministarstvu stavke koje govore o nekakvim posebnim namenama, o nekakvim planiranim projektima, na izvestan način, zamagljuje se ono što je suština rashoda Budžeta Republike Srbije za 1998. godinu. Recimo, Ministarstvo za sport u svom razdelu ima sumu koja je vezana za izgradnju sportskih objekata pri školama, a da mi istovremeno ne znamo koje su to škole, u kom delu Republike, koliko iznosi investicija za svaku školu, dakle, za svaki sportski objekat koji se gradi za tu školu itd. Ja sam apsolutno protiv toga, da osim u okviru Ministarstva unutrašnjih poslova, u bilo kom drugom razdelu, postoji iznos koji je određen za posebne namene. Mi već jednom moramo da raščistimo sa posebnim namenama u svim ministarstvima i sa ovlašćenjima ministara da bez znanja Narodne skupštine raspodeljuju sredstva (ograničavam se samo na Ministarstvo unutrašnjih poslova, ali čak i tu mislim da Odbor na zatvorenoj sednici može i mora da ima uvid u troškove tog ministarstva i sve ono što to ministarstvo namerava da pod stavkom - posebne namene - nabavi, investira u Ministarstvo unutrašnjih poslova u ovoj godini). Iz tih razloga, ne mogu da prihvatim Predlog budžeta za 1998. godinu. I ne samo iz tih razloga, osam tačaka koje se danas nalaze pred nama, govore o jednom potpuno nekonzistentnom programu, koji u ovoj oblasti zastupa Vlada Republike Srbije. Pod osmom tačkom dnevnog reda, ako se ne varam, imate čak Predlog zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, koji je vezan za izgradnju jedne bolnice, u jednom gradu u Srbiji, nije bitno u kom gradu, toliko je program i toliko je plan prihoda i plan rashoda nekonzistentan, nejasan i praktično dovodi svakog poslanika pred dilemu. Kod mene te dileme nema. Ja sam se opredelio i sigurno neću glasati za Predlog budžeta za narednu godinu. Srpska radikalna stranka zalaže se za jedan potpuno drugačiji poreski i budžetski sistem u ovoj zemlji. Mi se zalažemo za smanjivanje poreza, svih vidova i svih vrsta poreza, zalažemo se za širenje poreske osnovice, a za smanjenje poreske stope. Svi prihodi ove zemlje moraju da budu sadržani u planu budžeta, kao i svi rashodi ove zemlje, koji takođe moraju da budu sadržani u planu budžeta Republike Srbije. Zato ne mogu da prihvatim da imamo stotine vrsta prihoda i stotine vrsta rashoda, koji se uopšte ne iskazuju u Budžetu Republike Srbije, nego se iskazuju u nekim drugim planovima, u drugim programima Vlade. To je zamagljivanje stanja, to je bežanje od stvarnosti, to je pokušaj da se narodni poslanici na izvestan način stave pred svršen čin, da ne govorim o tome kako smo gotovo nekoliko časova pred ovo razmatranje budžeta dobili predlog budžeta. Najvažniji akt, najvažniji zakon ove skupštine, mi razmatramo potpuno nepripremljeno, mi razmatramo navrat - nanos. To je ono sa čime treba da raskinemo. Ja se nadam da ćemo konačno napustiti praksu da o ovako važnim zakonima govorimo na način na koji nam je to servirala Vlada Republike Srbije.
Ima reč narodni poslanik Jorgovanka Tabaković.
Drage kolege, pre svega, moram da izrazim svoje izuzetno nezadovoljstvo činjenicom da u subotu veče dobijam telegram, gde se za tri popodne zakazuje Prva sednica Drugog redovnog zasedanja, na kojoj je prva tačka dnevnog reda republički budžet i prateći zakoni. Pošto sam ja u ovoj skupštii od 1993. godine, kao ekonomista, jednostavno, jedan od najvažnijih razloga za moje prisustvo u ovoj sali je upravo ovaj zakon, kojim poreskim obveznicima, odnosno svim građanima zavlačimo ruku u džep i dajemo legitimitet budžetskim korisnicima da troše taj novac. Mi ovde kao 250 odgovornih ljudi treba da damo legitimitet nečijim potrebama, a ne privilegijama. Da bi to moglo da se uradi odgovorno, onako jedino kako ja to kao poslanik SRS i moje kolege mogu da učinim, zaista nije bilo dovoljno vremena, jer u 10 sati preuzeti materijal, a u 21,40 časova o tome argumentovano raspravljati, zaista nije lako. Međutim, pošto se ništa nije promenilo, nije mi bilo mnogo teško da pregledam ovaj materijal. Kao i do sada, nerealna procena društvenog proizvoda doprinosi sagledavanju ovog budžeta kao nečega što ne prekoračuje 50% ukupno stvorenog društvenog proizvoda, koji se preraspodeljuje voljom vladajuće stranke, odnosno vladajuće koalicije. Društveni proizvod za prošlu godinu je bio procenjen na nekih 100 miliona. Međutim, vrlo je vešto izbegnuto da se kaže koliko je i ostvaren. Ne bih da se upustim u raspravu ni sa bilo kim u ovoj sali koliko je ostvarenje procenjenog društvenog proizvoda, jer ću doći u nezgodnu situaciju da mi kolege sa ove leve strane, iz leve koalicije priznaju da je veliki deo društvenog proizvoda van legalnih tokova i kao takav nemoguće ga je obuhvatiti ovim brojkama, koje su sadržane u budžetu. To znači, nema čoveka i ja bih mu dala nagradu, koji zna koliki je zaista društveni proizvod, a sigurno nije onih 100 miliona, pa preko njega 10%, na bazi kojih tvrdimo da je učešće javne potrošnje smanjeno. Sve ono, oko čega sam se sporila sa gospodinom Vlatkovićem, bivšim ministrom finansija, ostalo je na snazi i dan-danas. Da počnem od prihoda. Ako vi na prihodnoj strani u stvaranju budžeta predviđate svega 340 miliona od poreza na dobit preduzeća, ako porez iznosi 25%, to znači da vi priznajete da se u ovoj državi stvara tek oko 1.300.000.000 dobiti. Zašto dozvoljavate i to sistemski dozvoljavate da mnogo veliki iznos društvenog proizvoda odnosno profita i dobiti ostaje van oporezivih tokova, van kanala? Mislim da ne treba da idemo putem države, koja će gro svojih prihoda, na bazi kojih će alimentirati budžetske korisnike, na bazi poreza na lična primanja, koja su minimalna i svi vi, koji ovde primate platu možda ne znate, ali znate od svog komšiluka da su te plate oko 200-300 i 500 dinara. Jedva da se neko može pohvaliti platom od 1.000 dinara. Sve su one oporezive i pet godina unazad pričamo da je odnos poreza i doprinosa na ova primanja 1:1, a on to još uvek nije. I dalje nam dajete stavku "Ostali prihodi", gde se pominje neka cifra od 732.420.000 nerazloženo. Ponavljam i ne mrzi me da to ponovim šesti put u ovoj sali da nam ne možete ovako nerazloženo davati prihode, ma koliko se pravdali novim kontnim planom. Jer, tu ulaze prihodi od izdavanja u zakup nepokretnosti, kojima država Srbija, Republika Srbija gazduje. To je sve ono što se naplati od izvršenja krivičnih sankcija u prekršajnom postupku, znači zaplena iz takvih postupaka, kao i kamate na depozite po viđenju javnih fondova budžeta. Zašto govorim da je ta ovog puta izuzetno velika cifra ostala van uvida i dometa? Ako u jednom malom gradu kao što je Kraljevo postoji opšti problem, ako se takvi budžeti sele iz "Jugobanke" u "Delta banku", jer je na njih kamata 2,5% mesečno, zašto to nama nije ovde neko prikazao? Pa je umanjio ovaj iznos za gotovo 50% u odnosu na prošlogodišnji iznos. To je izuzetno veliki prihod. Znači, planirate da neće biti krivičnih sankcija ili više nemate imovinu koju izdajete u zakup, da bi na osnovu toga mogli da alimentirate potrebe budžetskih korisnika. Znači, nedozvoljivo je ostaviti nerazloženo ovu vrstu prihoda. I još nešto, dvojna politika budžeta. Ona koja je na uvidu javnosti i poslanicima i ona, koju stvarno vodite, to je naša stvarnost. Optuživao me je gospodin Vlatković da nije istina da se deficitarno finansira budžet. Ja to tvrdim i dan danas. Predlog, koji imate pred sobom, govori o 303 miliona duga, koji treba vratiti, koji se zakonom o saveznom budžetu i ovim zakonom prolongira od 1993. godine, od kada sam ja u ovoj skupštini, ovoga puta do 2002. godine. Nemojte se ponašati kao nesolidni dužnici i kao nepošteni ljudi, govoriti da finansirate budžetske korisnike iz realnih izvora, jer to jednostavno nije istina. I to ovaj papir pokazuje, ma koliko ga nam kasno dali na uvid.
Ima reč narodni poslanik Živorad Tiosavić, a neka se pripremi narodni poslanik Milan Miković
Dame i gospodo narodni poslanici, vi znate da ja nemam običaj da za govornicu donosim nikakve papire, jer mogu da zapamtim otprilike onoliko koliko je potrebno da se pamti, ali ovaj put sam prinuđen. Danas sam u više navrata pokušao da animiram predsednika Skupštine da mi da reč, da mu ukažem da je Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja zakazao na neregularan, odnosno na nelegitiman način, kršeći Poslovnik, jer se pozvao na član 82. stav 1., gde se kaže: Predsednik Narodne skupštine pismenim putem određuje dan i čas održavanja sednice Narodne skupštine sa predlogom dnevnog reda najmanje sedam dana pre dana za koji se saziva sednica. Ja sam poziv sa dnevnim redom dobio 26. i koliko znam da računam, od 26. do 29. ima tačno tri dana, gospodine predsedniče, a ne sedam dana. A zašto je predviđen ovaj minimum od sedam dana? Da bi mi poslanici mogli da se pripremimo, da ne bi izlazili za ovu govornicu da improvizujemo, a pogotovo o ovako važnim zakonskim projektima, kakav je na primer budžet Republike Srbije. Šta da ja sad govorim o budžetu, kad nisam, moram da priznam i gledaocima i slušaocima, jer se nadam da se ovo večeras prenosi, ni stigao da pročitam, ne zato što sam lenj, nego jednostavno nisam imao vremena, jer mi je ovakav važan dokument uručen pre nekoliko časova. O ovom budžetu ja ću govoriti sa dva aspekta. Predviđeno je oko 15.900.000.000 i ja sam to pokušao da prevedem u dolare i to iznosi 1.830.000.000 dolara. S obzirom da je budžet jedne države ogledalo ekonomske moći te države, moja patriotska osećanja su ovim iznosom veoma povređena. Ne znam da li postoji država u Evropi kojasvojim budžetom predviđa manja sredstva, uključujući tu i Andoru, San Marino, Lihtenštajn i ove druge manje državice, odnosno najmanje državice u Evropi. To je jedan aspekt ovog budžeta. Drugi, koji predstavlja paradoks jeste da su i ovo nerealna sredstva i da ja nažalost ne vidim poreskog obaveznika, niti grupe poreskih obaveznika u ovoj zemlji koji mogu napuniti ovu prihodnu stranu od 1.830.000.000 dolara, jer je isceđeno sve što je moglo da se iscedi, a vi znate ko je bio na vlasti poslednjih 10 - 50 godina. Ako jedan od vaših bivših predsednika Vlade, čini mi se da se zvao Radmilović, čovek da bi slikovito objasnio šta ga kao predsednika Vlade čeka kod sastavljanja budžeta, ekonomsku situaciju u svoje vreme u ovoj istoj zemlji je nazvao suvom drenovinom, aludirajući na poznatu epsku pesmu - gde je samo Kraljević Marko bio sposoban da iscedi neku kap iz te suve drenovine. Sadašnja ekonomska situacija, meni je teško da priznam kao Srbinu i patrioti, je u ovoj zemlji još teža, tako da mu ni Musa Kesedžija sada ne bi mogao pomoći, koji je kako se opet zna iz neke epske pesme bio još veći junak od njega. Predsednički kandidat i savezni ministarza inostrane poslove oslobodio je u predizbornoj kampanji seljake poreza za 1994. i 1995. godinu. Da sam bio njegov savetnik, ja mu ne bih savetovao da u ovoj zemlji oslobađa poreza, već siromaštva. Cilj vlasti jeste da svoje poreske obaveznike ne oslobađa poreza već siromaštva.
Vreme.
Koje vreme.
Isteklo pet minuta.
Tačno vreme je da poreski obaveznici stanu na noge u ovoj zemlji. Da možemo uzeti umerene poreze od njih, a to vreme će doći onda kada na vlast doću srpski radikali.
Ima reč Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, predložen budžet je realan i nije realan istovremeno. On je realan ukoliko već u prvom kvartalu nastupajuće godine dođe do punopravnog povratka Srbije i Jugoslavije u međunarodnu zajednicu, čega nema bez punog poštovanja svih odredaba Dejtonskog sporazuma, harmoničnih odnosa između Srbije i Crne Gore, kao i naših odlučnih poteza da na demokratski način, isključivo u okviru Srbije, pristupimo otklanjanju opasnih tenzija na Kosovu i Metohiji. Ako se zaputimo ovim smerom, na čemu insistira SPO, ako pristupimo korenitim demokratskim promenama političkog i ekonomskog sistema, onda će priliv stranih sredstava i kapitala, osposobljavanjem većine preduzeća svih sektora, razvojem pre svega malih i srednjih preduzeća u zemlji, brzim oporavkom poljoprivrede i novcem dobijenim od privatizacije državni budžet biti popunjen, a doći će i do rasta prihoda po budžetima opština i gradova. Međutim, ukoliko ne uslede sve ove hitne promene, koje su u našem državnom i nacionalnom interesu, predviđen budžet biće nerealan i prekratak da podmiri narastajuću socijalnu bedu, a o napretku privrede i novim investicija neće biti ni govora. U svakom slučaju, prvorazredna briga nam moraju biti socijalno ugrožene kategorije stanovništva i održavanje osnovnih funkcija naših opština i gradova. Danas moramo da delimo siromaštvo, pa je i svaka vaga siromašna. SPOje za to da novom, mudrom i odgovornom politikom stvorimo uslove za proizvodnju bogatstva i deobu bogatstva. Danas pre podne smo glasali o čitavom nizu predloga, da se stave na dnevni red predlozi određenih zakona. Naišli smo na jedan ozbiljan otpor jednog dela narodnih poslanika. Predloženi su zakoni mimo budžeta, koji imaju po jedan, dva, tri, četiri člana. Prema tome, jasno je da problemi kod budžeta zaista mogu da traže nešto u pogledu čega bismo mogli da kažemo - kratko nam je vreme, a kratko je vreme za sve, ali u pogledu ovih zakona, koji svaki konkretno je u službi toga, da stignemo do veće sume novca, do zadovoljavanja određenih potrebaje apsolutno od posebnog značaja. Zakon o korišćenju sredstava agrarnog budžeta ima jednu izuzetno važnu stvar, jer u svojoj odredbi člana 2. određuje - da će Narodna skupština, a ne Vlada, odlučivati zašta će se koristiti određena sredstva koja sutu u zakonu predviđena. Pod drugim zakonom, o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, direktno se dovodi u pitanje funkcionisanje gotovo svih naših opština, gotovo svih naših gradova i to je pitanje od egzistencijalnog interesa za sve sredine i za sve te ljude koji žive na tom prostoru. Sledeći zakon je zakon o kome je ovde bilo reči, Zakon o izmeni i dopuni zakona o akcizama i porezu na promet. Molim vas, u tom pogledu je dato puno obrazloženje. To je 3% koji su se pominjali ovde, gde je izričito navedeno da se ne radi o nečemu što je vezano za određeni grad, već da se radi o nečemu što se odobrava po posebnom programu na koji daje saglasnost i Vlada Republike Srbije. Sledeći zakon na koji je ukazano je Zakon o porezu na dohodak građana. Da li je nevažna stvar da li će se ovog trenutka kada za to nema uslova, da se zahteva i traži plaćanje godišnjeg poreza na dohodak građana kada te uslove prethodno nismo ostvarili. (Predsednik opominje poslanika Mikovića na vreme.) Odmah ću da završim, ja sam i šef poslaničke grupe, pa da iskoristim i to svoje pravo. Sledeća stvar je pitanje izmene Zakona oposebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića, gde je takođe izraženo protivljenje tome da se ovaj zakon proširi i na sledeću godinu. Tu se ostvaruju sredstva koja treba da predstavljaju izvor prihoda Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih i Republičkog fonda zemljoradnika. Da li su to nevažne stvari, da li je nevažna stvar i za građane Kraljeva, da li će imati mogućnosti da završe izgradnju i opremanje svoje hirurške bolnice, zašta je do sada postojao zakon i zašta se sada traži. Prema tome, radilo se o izuzetno ozbiljnim zakonima, radilo se o nečem što dira u egzistenciju raznih sredina, raznih ljudi, raznih građana i u takvoj jednoj situaciji ne možemo drukčije da protumačimo ni činjenicu zašto postoji protivljenje protiv predloga zakona koje smo pomenuli i gde se govori o Zakonu o akcizama i porezu na promet od ovih na teritoriji Beograda. Pa, zar smo spremni da budemo protiv Beograda, protiv građana Beograda samo zato što smo protiv Srpskog pokreta obnove.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Radomir Đurđević, a neka se pripremi narodni poslanik Zlatan Peručić.
Braćo Srbi, sestre Srpkinje i svi drugi inoverni koji predstavljate časno i čestito svoje nacionalne zajednice, gospodine predsedniče, ako se povrati oblik glasanja ćoravom kutijom iz 1945., najlogičniji sledeći događaj je da se očekuje mera dobrovoljnog otkupa. To je jedino ime za ovaj način zahvatanja jednog iznurenog naroda, koji je potpuno onemoćao, koji je osiromašio i koji zaista ne može više da izdržava budžetski privilegovane pojedince i grupe. Nama se, međutim, ovde stalno podmeće diverzija i mimikrija razgovora o svim ključnim pitanjima. Niko nije protiv bolnica, naprotiv, one su u žalosnom stanju. Niko nije protiv škola koje su u tragičnom stanju, obdaništa i svih drugih javnih i kulturnih institucija ovog naroda. Naprotiv, smeta nam samo obrnuta logika da se iz svih tih problema izađe. Nije reč o tome ovde da različito vidimo situaciju. Mi smo jasno svi diplomirali 50 godina slušajući izbacivanje parola i znamo kako se jedna situacija potpuno izvitoperava, predstavlja lažnom slikom i lažnom suštinom. Činjenica je da zemlje razvijene demokratije, na koje se često pozivaju upravo predstavnici političkih grupacija koje bi ovde preko kolena htele da usvoje budžet, o nacionalnom budžetu raspravljaju po mesec dana, mereći svaki dinar štednje, svaki dinar prihoda, mereći svaki izdatak. Mi se suočavamo sa situacijom da preko kolena moramo da usvojimo, prosto se držimo kao taoci u ovoj sali, stalno smo zasipani papirom, kao da u podnožju ove zgrade postoji neka tajna štamparija. Jednostavno, sve ovo što se danas događa je za Ginisovu knjigu rekorda. Kad su nam materijali dostavljeni pola sata pre nego što će da počne ova skupština, onda se u toj tehnici ovakvog odlučivanja otišlo korak dalje pa se vrlo nevino predložilo da je dovoljna rasprava i od pet minuta. Ako sledimo suštinu, rasprava na takav način i usvajanje budžeta na ovakav način, zaista je onda i suvišna, sem da kao ljudi operemo svoju savest. Pitam se samo nešto kao čovek - koja je to reč koja bi danas mogla da podstakne našu kolektivnu savest; koja je to reč koja bi mogla da mobiliše naš moral, da ne mislimo jedno, a da radimo drugo. Nije ovde činjenica da mi različito vidimo situaciju. Razlika je u karakternom postavljanju prema ovom problemu. Može li ta interpartijska disciplina, koja ništa drugo nego poznati Brozov demokratski centralizam, da nas potpuno osujeti od svake dobre namere, da izneverimo ne samo svoje birače, nego i sebe i svoje potomstvo. Zato nam je danas i potreban čestiti glas - da bi čovek rekao da ne želi da glasa za ovakav budžet, da ne želi da glasa za novo zahvatanje u džepove iznurenog naroda. To je taj aspekt i to je ta tehnika koja se nameće da se tako odlučuje, krsteći, naravno, i sam Poslovnik. Mislim da bi svaka druga analiza bila suvišna, ona ne može ni da se iskaže za pet minuta, svejedno i da smo ovaj Poslovnik proučavali ne znam koliko dugo. Kažu da je ovo vek apsurda. Ali, ako bi neko podvlačio apsurde iz ovih stavova koji su ponuđeni, oni bi zaista bili tragični, tragični po naše vreme, tragični po našu savest, tragični po našu budućnost. (Predsednik opominje na vreme.) Hvala, mislim da je moje izlaganje bilo i kraće od dozvoljenog vremena.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Zlatan Peručić, a neka se pripremi Nenad Čanak.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, Odbor za finansije je većinom glasova, u vrlo konstruktivnoj raspravi, korektnoj i tolerantnoj, prihvatio zakon o budžetu i prateće zakone. Nekoliko reči da kažem s obzirom da je rasprava u načelu. Inflacija je loš saveznik svake vlasti, svake države, svake opozicije, svakog poslanika. Recesija je takođe loš saveznik svake vlasti, svake države, svake opozicije, svakog poslanika. Ravnoteža je problem koji uvek pripada razgovoru o ovoj temi, uravnoteženje budžeta između prihoda i rashoda, ne činiti opterećenja većim, pokušati stvoriti ambijent da privreda, društvo može da funkcioniše bolje, pokušati ispuniti zakonom obaveze koje su stečene, zatečene, za koje se svi u našim poslaničkim aktivnostima zalažemo da moraju biti sprovedene. Sve je to nešto što govori o tome. Da li je ponekad brzina dobra ili loša, ružna ili bolja od privremenog finansiranja, naprimer, što je takođe moguća varijanta. U ovom trenutku valja Vlada Republike je pokušala i uložila napor da ponudi poslanicima budžet i prateće zakone. Moje je lično mišljenje da je to još uvek manje zlo i bolje nego ići u privremeno finansiranje, da je nama, dakle, potrebno stvoriti ambijent koji možemo tokom godine, kad ga ocenimo i ako ga ocenimo, menjati onako kako poslanici ocene da bi mogao biti menjan, zavisno od stvarnih mogućnosti i realizacije i od onoga što privreda i građani traže. Bitno je stvoriti ambijent za kompletan i jači ulazak u reforme, u sve ono što mi inače ovde govorimo kao privredni, budžetski, finansijski ambijent.Ako me išta brine to je da ravnomerno rasporedimo teret. Ono što je mene zabrinulo kod onoga o čemu je ministar govorio, rekao je jedanaest plata, deset ili dvanaest posto više bez povećanja, nategla se stvar. Ako je tako nategnuta kao budžet, onda znači da je potrebnoostvariti sve što je moguće da se korisnici budžeta koji proističu iz zakona, od penzionera, socijale, policije, zdravstva i drugih, mogu finansiratirealno, a da to ne optereti više nego što je do sada privredu i društvo. Prema onome što je ocena većine nas u Odboru za finansije budžet je postigao to u meri u kojoj je to moguće. Nije inflatoran, nadam se da nije ni ono drugo. Dozvolite mi da kažem jedno svoje lično viđenje i mišljenje, a vezano je za nešto što ne bih ponovo govorio i izlazio kao amandman. Politički odnosi u jednoj skupštini, konkretno u Skupštini grada Beograda ne moraju uvekda budu odnosi koji su u ovom trenutku od najvećeg interesa za sve građane Beograda. Kao rođeni Beograđanin moram da kažem da sam siguran da ne postoji politička stranka u Beogradu, građanin Beograda koji neće reći da je Beograd u krizi sa stanovišta komunalne infrastrukture, da je to verovatno teško nasleđe, malo para, skup grad itd. Beograđanima je potrebno pokušati omogućiti i nešto bolje. Nadam se da će to učiniti Skupština grada Beograda. Učiniti nešto bolje i moram da vam kažem učiniti nešto ravnomerno. Suprotno tome samo povećanje cena komunalnih usluga opterećuje samo kategoriju građana. Komunalna taksa opterećuje malo širi krug i one koji imaju privilegiju da im je sedište firmi u Beogradu i one koji imaju privilegiju da u Beogradu prodaju. Privilegija je u dvomilionskom gradu imati firmu, raditi, prodavati, trgovati itd. Dobro je i korektno da građanima Beograda pokušamo da omogućimo, a ne samo njima, nego praktično svima onima koji u Beogradu koriste tu privilegiju, da pokušamo da omogućimo bolji saobraćaj, bolju vodu, malo bolju komunalnu infrastrukturu, koja je u svakom velikom gradu skupa. Najzad, mi smo prihvatili procenu Vlade Republike Srbije da u ovom trenutku eventualna blokada u samoj Skupštini grada ne treba da optereti činjenicu da svi isto misle da je građanima Beograda potrebno omogućiti ovo o čemu sam govorio. Još jednom, poštovani gospodine predsedniče i narodni poslanici, iz razloge koje sam rekao naša je procena da je budžet u ovom trenutku neophodno doneti, da on omogućuje da funkcioniše sistem onako kako je to inače normalno i da omogućuje da Vlada ispunjava svoje zakonom utvrđene obaveze. Gospodine predsedniče, moje lično izvinjenje što sam minut i dvadeset sekundi uzeo više, obzirom da retko nastupam u Skupštini Srbije nadam se da mi kolege poslanici to neće zameriti. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Nenad Čanak, a neka se pripremi narodni poslanik Duško Vlatković.
Dame i gospodo, obzirom da smo dobili da treba da se reši pitanje sedam zakona i dve odluke za svega par sati, naša poslanička grupa bi bila uzdržana. Međutim, da je u pitanju jedan aspekt koji niko do sada nije spomenuo moram da vam skrenem pažnju da sve ovo što nam je predočeno otvara velike političke probleme. Moram da vas upozorim na to i to na sledeći način. Pred sobom imam nekoliko amandmana na Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini. Smederevska Palanka traži procenatod 37,7 da se poveća na 39,7, Trstenik da se 34,3% zameni sa 40,1%, Kragujevac da se 44% zameni sa 52,5%, a Novi Sad sa 6,5% na 15,6%. Ta cifra govori dovoljno o sebi.Međutim, da pogledamo malo sam budžet. U prvom članu kaže da se utvrđuje iznos od petnaest milijardi devetsto devedeset pet miliona dinara, da se Autonomnoj pokrajini Vojvodini od tog iznosa prenosi sedamdeset pet miliona. To je0,4% budžeta Srbije. Vojvodina je 1994. godine dala 42% budžetu Srbije, a ostvaruje 32% bruto nacionalnog dohotka u Srbiji. Znači, kada bi bilo samo ono što Vojvodina proizvodi na njenoj teritoriji to bi činilo oko šest milijardi dinara, a ne sedamdeset pet miliona. Što se tiče samih budžetskih stavki, moram skrenuti pažnju da je za boračku i invalidsku zaštitupredviđeno 269 miliona 110 hiljada dinara. U Vojvodini se nalazi 72% svih boraca koji su učestvovali u ratuod 1990. do 1995. godine, među koje spadam i ja. Dakle, ako bi to bilo podeljeno kako treba onda bi verovatno 24 hiljade invalida, koliko ima u Vojvodini ovoga trenutka, bilo opskrbljeno, a ne živeli kao ovoga trenutka. Izražavam duboku sumnju da će to tako biti. Sa druge strane, u Vojvodini se nalazi oko 350 hiljada izbeglica. To je 75% svih izbeglica koje se nalaze na istočnoj strani Fronta. Pošto je za njih pripremljeno 280 miliona dinara, to bi značilo da u Vojvodinu treba da uđe 170 miliona dinara, u šta izražavam najdublju sumnju. Na kraju, vrhunac paradoksa, Ministarstvo kulture smatra da je za konzervacijuMiroslavljevog Jevanđelja, nespornog dragulja srpske kulture, potrebno odvojiti četiri miliona 725 hiljada dinara. To je milion maraka da bi se jedna knjiga konzervirala. Od tih para se ta knjiga može konzervirati i svako dete u ovoj zemlji može džabe dobiti bukvar. Ko hoće tu da izazove sumnju manipulišući novcima od Miroslavljevog Jevanđelja, gde je tih četiri miliona 725 hiljada dinara više nego što je predviđeno za revitalizaciju Petrovaradinske tvrđave i rekonstrukciju zgrade Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu zajedno. Znači, dva kapitalna objekta vrede manje od konzerviranja jedne jedine knjige, ma koliko ona dragocena bila. Na kraju, želim da kažem samo ovo. Videli smo ovde da gospoda poslanici znaju ko je Musa Kesedžija, ali ne bi bilo loše da se raspitajuko je bio Gejc.
Ima reč narodni poslanik Dušan Vlatković, a neka se pripremi narodni poslanik Dragan Veselinov.
Poštovani predsedniče, poštovani poslanici, naša situacija nalaže da se budžet donese da bismo imali uslove normalnog finansiranja u prvom kvartalu, a i u celoj godini i zbog toga smatramo da budžet treba da se usvoji, s tim da je sigurno realna ocena da ukupan obim budžeta ne može da zadovolji ukupne potrebe kako ih procenjujemo pojedinačno, a i u celini, ali isto tako moramo da pođemo od naše ukupne ekonomske situacije i da ocenimo da visinu budžeta i ukupne potrošnje, kako je ovde izloženo u uvodnim izlaganjima, ne bi smeli da dovedemo u nesklad prema društvenom proizvodu, oko koga je ovde izneto da društveni proizvod i odnos ukupne potrošnje treba da budu ispod nivoa učešća ukupne potrošnje od 48% u tom društvenom proizvodu. Prema tome, sa stanovišta potreba sigurno da ukupan budžet nije dovoljan, ali sa stanovišta mogućnosti privrede, isto tako je jasno da on ne može da bude veći. Novina u predlogu budžeta je da resorna ministarstva treba da u okviru namena i visine utvrđenog budžeta do prvog kvartala predlože detaljniju upotrebu sredstava datih po namenama. To je veoma bitno, da Skupština povratno bude informisana na koji način se finansijski planovi opredeljuju. Odbor za plan i finansije je utvrdio zaključkom da treba da se o tim pitanjima na adekvatan način i obavestimo. Ako bismo pošli od pojedinačnih namena sigurno bi utvrdili da su sredstva nedovoljna i kod ličnih zarada, predviđenih za pojedine namene, a posebno kod dela intervencija za privredu, a verovatno i kod pitanja vezanih za agrarni budžet. Međutim, to sve je rezultat naših mogućnosti i zbog toga poslanička grupa JUL-a predlaže da se predloženi budžet prihvati i usvoji.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov, treba da se pripremi Arsić Jovan.
Dame i gospodo, nekoliko reči o zakonu o budžetu i ostalim zakonima koji su danas predloženi. Narodna seljačka stranka, Koalicija "Vojvodina" neće glasati za Predlog zakona o budžetu Republike Srbije, niti za Predlog agrarnog budžeta ali će glasati za sve amandmane koji se odnose na poboljšavanje učešća u raspodeli vojvođanskih opština i grada - Novog Sada. Mi ne želimo da glasamo za Predlog zakona o budžetu Republike Srbije iz proceduralnih i suštinskih razloga. Iz proceduralnih zbog toga što smo duboko ubeđeni da zakon o budžetu Republike Srbije valja da podnese nova Vlada Republike Srbije, a ne stara, koja samim tim neće snositi nikakvu odgovornost s obzirom na ovaj predlog pred ovim sazivom Skupštine. Drugo, mi smo duboko ubeđeni da zakon o budžetu tj. budžet države koji jeste koncentrat političkih i ekonomskih interesa naroda, regiona, privrednih grana, socijalnih slojeva, ne može u istom danu da bude predložen, izglasavan bez odgovarajuće procedure i temeljnog analiziranja. Nama je ostavljeno pet sati, između deset pre podne i tri po podne, da se ne samo sa zakonom o budžetu, već i sistemskim zakonima koji se odnose na finansiranje upoznamo i da istovremeno na te zakone podnesemo amandmane. To je apsolutno nedovoljno. Mi smo apsolutno ubeđeni da o budžetu jedne države mora temeljno da se razmatra i daleko bi više voleli da se omogućilo odborima, strankama koje predstavljaju političku volju građana, i da smo mogli o ovom budžetu da raspravljamomožda 15-20 dana pre nego što smo Predlog o budžetu temeljno razmotrili. To nije učinjeno. Mi ne možemo pristati na površno razmatranje budžetskih sredstava, prihoda i rashoda i duboko smo ubeđeni da takva praksa ne vodi stabilizaciji poverenja naroda u Skupštinu Republike Srbije, niti u ono što bi želeli da naglasimo, a to je da budžet Republike Srbije predstavlja istovremeno i pozitivan presek naših odnosnih političkih interesa. Mi ne možemo da glasamo za zakon o budžetu Republike Srbije zbog toga što se u njemu ponavljaju stari i odavno u praksi nepovoljno dokazani odnosi. Ne samo u izbornoj kampanji, već širom Vojvodine, u našem političkom raspoloženju već je odavno jasno da Vojvodina želi da u raspodeli budžetskih sredstava učestvuje onoliko koliko ona doprinosi imućstvu Srbije. Vojvodina doprinosi društvenom proizvodu Srbije sa oko 30%. Apsolutno je nedolično da se iz budžetskih sredstava koja su ovde objašnjena, ponuđena Vojvodini ponudi gotovo 1%. Mi smo ubeđeni ..... 16 milijardi budžetskih sredstava je predviđeno. Vojvodini ide oko 75 miliona. Drugo su sredstva koja mogu stići preko centralnih institucija ali mi opet ponovo ne znamo koliko od tih sredstava ili koliko u tim sredstvima učestvuje Vojvodina i koliko joj se vraća. Prema tome, i ovo je dovoljno. Mi ne želimo da glasamo za ovaj budžet, jer Vojvodina ne može dobitiza svoju skupštinu u Novom Sadu gotovo ni jedan procenat. Predviđena svota budžetom za Vojvodinu je oko 10 miliona dinara manja od svote koja se predviđa za Policijsku akademiju i pripadajuće škole ovoj akademiji, odnosno MUP-u. Mi nemamo ništa protiv odlične policije u Srbiji, mada duboko izražavamo sumnju da imamo dobru policiju, nemamo ništa protiv da se jača dobar i profesionalan rad naše policije, gospodine Stojiljkoviću, ali smo protiv toga da se Vojvodini vrati 10 miliona manje nego što Policijska akademija i pripadajuće škole dobijaju. Ovim budžetom nije objašnjeno, mada budžet nije dužan da objašnjava, ali Vlada nije objasnila gde su otišle penzije zemljoradnika u protekloj godini, od 1997. godine nisu dobili pripadajuće penzije i na osnovu Predloga ovog budžeta tj. zakona nije predviđeno da se zemljoradnicima u Srbiji isplate penzije koje su zaostale za godinu dana. Mada sam u mnogo čemu i ja lično učestvovao tokom 80-tih godina u predlaganju da se osnuje agrarni budžet u Republici Srbiji, danas ću glasati protiv njega zbog toga što u republičkom agrarnom budžetu ne stoji ni jedna stavka pomoću koje bi se platili dugovi našim zemljoradnicima. Država duguje zemljoradnicima za suncokret za 1996. i 1997., zatim za pšenicu ove godine, za šećernu repu i mi ne možemo glasati za agrarni budžet kojim se predviđa nova potrošnja, a da stare obaveze nisu izmirene. Duboko sam ubeđen i kao ekonomista i kao profesor Univerziteta da su neke odredbe u zakonu o budžetu lakomisleno date. To se odnosi na odeljak 3. čl. 10. gde je dozvoljeno Vladi Republike Srbije da slobodnim budžetskim sredstvima raspolaže tako da može slobodno odlaziti na berzu.....
Molim vas, prekoračili ste dva minuta.
.... I ovim novcem bez kontrole odlučivati. Mislim da je to bolesno, da to nije dobro i mi ćemo dakle glasati protiv Predloga budžeta i svih onih odredaba koje ne omogućavaju normalno vođenje ekonomske politike u zemlji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jovan Arsić, a da se pripremi narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Neću dugo da zadržavam vašu pažnju. Reći ću samo nekoliko stvari. Prvo, bio bih sigurno popularan u svom okruženju i svom gradu kada bih rekao da porezi treba da se smanje, a da se poveća budžet opštine čiji sam ja predsednik. Pošto su te dve stvari nemoguće, da se spoje u jednu, narodu je potrebno i da ubira sredstva, ali da ima i ovaj drugi deo koji treba da se troši. Pitanje kompetencija Vlade je ovde da predlaže budžet i to sigurno nije sporno dok se ne izabere nova vlada i normalno je da funkcioniše stara Vlada i da ima pravo da predlaže to ovoj skupštini. Treće, ovde se proizvoljno koriste podaci, bar govornika koji su govorili o tome da je budžet u Vojvodini takav kakav jeste, pa molim da saberu sve ono što je po Zakonu o finansiranju opština i gradova predviđeno, jer će tada doći do korektnije cifre, a ne sa kojom se ovde operiše. Dakle, predlažem da ova skupština ovaj budžet, ovakav kakav je donet, usvoji, pogotovu štoje i u Zakonu o finansiranju gradova i opština predviđen porast u nekom prosečnom procentu od oko 30%, što na drugoj strani stvara restriktivniji odnos prema drugim korisnicima budžeta, što nam daje više mogućnosti za ravnomerniji razvoj i finansiranje lokalne samouprave. Hvala vam lepo.
Ima reč narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi smo Predlog zakona o budžetu dobili tek jutros i gotovo da niko nije mogao ozbiljnije da razmotri sve razdele i da zna šta bi trebalo podržati, a šta napadati. Malopre smo imali konstitutivnu sednicu Odbora za kulturu i informisanje i niko od nas 15, koji smo u tom odboru, nije mogao da zna tačnu sumu novca, koja se izdvaja upravo iz tog razdela. To nam na najbolji način pokazuje koliko su narodni poslanici zaista pripremljeni za ovu sednicu, a razmislite u kojoj se to zemlji na svetu po hitnom postupku donosi budžet, a neće da se donesu neki drugi, manje važni zakonski projekti po hitnom postupku. To govorim onima koji predstavljaju danas malo veću Novu demokratiju, od one koju su nekada iznedrili, onima koji su jutros, na prepodnevnom zasedanju, a to moram da kažem zbog toga što državna televizija to nije želela da prenese, oni koji su (radi se o poslanicima Srpskog pokreta obnove), podržali sve predloge Socijalističke partije Srbije i Jugoslovenske levice, pa bi bilo dobro da ukažemo na nekoliko stvari, koje su ovako golim okom i paušalnim pogledom na Predlog zakona o budžetu uočljive. Pre svega, ima jedna zanimljiva stavka, kada pogledate sredstva za finansiranje rada organa državne uprave, videćete da se kaže da ima zaposlenih oko 243.000. Pogledajte Predlog zakona o budžetu za 1997. godinu, videćete da ima za oko 2.000 zaposlenih manje. Zalažemo li se mi za jeftinu državu, zalažemo li se mi za državu u kojoj će biti smanjen administrativni aparat, kako bi smo imali manje opterećenje za građane Srbije, kako bi porezi bili niži, kako bi doprinosi bili niži, kako bi imali manje namete za seljake, za poljoprivredne proizvođače, za zdravstvene radnike, manje namete za industriju, poljoprivredu i sve ostalo? Ali, pogledajte šta je ovde posebno čudno - kaže se: od čega je 79.150 u državnim organima i organizacijama, što je za svega 21 više nego li prethodne godine i onda 163.850 u javnim službama, što je za 19 manje. Dve hiljade uopšte ne postoji zaposlenih, 2.000 u ovome ne zna se gde su zaposleni. To je neko onako odoka, znajući da je prethodnih godinu dana, one koji su podobni zapošljavao u državnoj administraciji, da bi služili njemu, a ne narodnim interesima, a ovde su u potpunosti izostavljeni. Kaže gospodin Peručić - bolje da se finansiramo iz budžeta, nego da idemo na privremeno finansiranje. Jeste, ali zašto taj predlog zakona o budžetu nije došao znatno ranije, pa da svi poslanici mogu da budu upoznati sa njim, pa da drugačije radimo, a šta ćemo sa izvršenjem budžeta od 100% od prethodne godine, a isplaćeno je 11, a ne 12 plata? Ko je za to odgovoran, ko je za to kriv? Dalje, kada pogledate razdeo 1, 2. i 3., kad se pogledaju plate u okviru onoga što se podrazumeva pod - predsednik Republike - šta je to što iznosi preko 3.000.000 dinara? Zar ima toliko službenika, zar je toliko njih neophodno platiti, šta to toliko košta? Malopre su neki govorili, a ne zaboravite da je Narodna skupština Republike Srbije iste tolike troškove plata imala - 3.000.000. Koliko ima sudija Ustavnog suda Srbije, da budu toliki troškovi plata takođe? Zbog čega je to potrebno i kome je to potrebno i to bez regresa, jer je regres posebno bilansiran u Ministarstvu finansija. Dakle, postoje nekakvi troškovi, za koje niko ne može da pronađe realno opravdanje. Šta ćemo dalje sa nekakvim organizacijama, koje se drže na budžetu, a niko ne razume zašto? Zašto uzimati od naroda, od građana, od privrednih organizacija novac za organizaciju rezervnih vojnih starešina Jugoslavije? Ako je to potrebna organizacija, neka se samofinansira, a zašto finansirati Savez udruženja boraca narodnooslobodilačkog rata, ne znam ni ja čega. Nemam ja ništa protiv tih ljudi, ali ti ljudi neka se finansiraju ako žele da imaju posebno udruženje. Imaju sva prava, imaju penzije, imaju sve beneficije koje im već ionako pripadaju, na osnovu nekih drugih socijalnih prinadležnosti. Zašto posebno i dodatno to iz budžeta da se finansira? Zašto opterećivati privredu? Dalje, u razdelu 27 (to je ono što sam stigao za ovo kratko vreme da proučim) kaže se - za posebne namene izdvojiće se (radi se o Ministarstvu za informacije) 41.450.000 dinara. Ovde u obrazloženju posebnih namena stoje nekakve čudne stavke, nešto za štampani materijal na srpskom jeziku, za štampani materijal na stranim jezicima,itd. Šta to znači, šta će to da se štampa, ko o tome odlučuje? Je li to propagandni materijal za zemlju, ili ćete ponovo da štampate publikacije, ili da uplaćujete onim medijima koji će da prave onako bljutave filmove i odvratne filmove, kakve ste vi pravili protiv dr Vojislava Šešelja, u predsedničkoj kampanji. Da li mislite da tako možete da pobedite srpske radikale? Ne može se tako pobediti. Jedno možete time da dobijete, u jednom trenutku, ali ste moralno time sve izgubili, na najniže grane ste pali. E, zato su potrebna ta 42.000.000 dinara. Da jeodvojeno za zdravstvo, da jeodvojeno za prosvetu, pa niko vam to ne bi žalio i niko vam ništa o tome ne bi rekao, ali ste ta 42.000.000 odvojili da finansirate prljavu kampanju laži, falsifikata i neistina protiv Srpske radikalne stranke i protiv dr Vojislava Šešelja. Zato su vam te pare bile potrebne, biće vam potrebne. I još nešto dičio se gospodin Peručić da je rođeni Beograđanin. Ja ne znam šta to mnogo znači. I ja sam rođeni Beograđanin, ali ne vidim da sam išta bolji od ostalih kolega, koji nisu rođeni u Beogradu i ne vidim da iko drugi zbog toga manje ili više voli Beograd. I ne mislim da zbog toga što nećemo glasati za harač, za namet Beograđanima, svim privrednim organizacijama u Beogradu, za tu poznatu Čovićevu taksu od 3%..... Ne zaboravite, gospodine Mikoviću, vaš predsednik, Vuk Drašković, je za tu taksu govorio da je harač, da je to turski namet na vilajet, da je to muka za građane Beograda, da to mora odmah da se ukine, a sada kažete da su oni koji su protiv te takse, protiv Beograda. E, to licemerje više, gospodine Mikoviću, ne može da prođe. To je ono protiv čega ćemo se mi u Srpskoj radikalnoj stranci boriti. To takođe važi i za ono što je govorio gospodin Peručić. I sada, moram da kažem nešto o čemu se malo govorilo. Danas, naravno, državna televizija to nije prenela - kada je čovek koji se proglasio za predsednika Republike ušao da polaže zakletvu, poslanici Srpske radikalne stranke, kojih ima 82 u ovoj Narodnoj skupštini, razumljivo, zbog izbornih krađa, falsifikata....
Vreme, gospodine Vučiću.
Vreme srpskih radikala, gospodine predsedniče, tek dolazi, a vaše vreme i vaših političkih stranaka odavno je isteklo. E sada da vam kažem, dozvolićete mi još ovo da kažem, moram da pomenem one koji su najviše krali i otimali na Kosovu i Metohiji, da sa tim javnost bude upoznata.
Pa to nema veze sa budžetom, molim Vas.
Ima, ima. Oni su potencijalni članovi Vlade, koji će biti finansirani. To su: Miladin Ivanović iz Peći, koji je bio najbrutalniji u tim krađama i otimačinama na Kosovu i Metohiji i najgorim postupcima prema srpskim radikalima, Dragomir Pavlović iz Kline, Dobrosav Radović, Slobodan Laković iz Peći, Zoran Milošević iz Obilića i Dragan Spasić iz Vučitrna, koji je čak, verovali ili ne, u izvesnom restoranu slavio izbornu krađu, a osim izborne krađe, slavio je i prebijanje poslanika Srpske radikalne stranke, pa gledajte kakve su to posledice.
Ima reč narodni poslanik Dražimir Marušić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo, ponuđeni paket zakona sa budžetom kao osnovnim zakonom, sigurno da izaziva veliku pažnju javnosti i posebno predstavlja inspiraciju za svakoga pojedinca, jer se polaže račun, utvrđuje se politika za celu godinu. Večeras sam očekivao i čuo različite komentare, međutim, moramo iskreni ovde da budemo i treba da budemo korektni i pošteni, obzirom da se ovo prvi put prenosi, posle dužeg vremena, da javnost ovo sluša, ipak se ovo govori još uvek pod tenzijama izbornih rezultata, nezadovoljstava i svega onoga, i zaista, ne stoje mnoge realne ocene. Postavlja se pitanje - da li treba budžet ili ne treba budžet, da li ga treba doneti, da li ova vlada ima kompetencije itd. Svi znamo, u Ustavu piše, da je za to kompetentna, i da je najsrećnije i najbolje za svaku vladu, za svaku zemlju i Skupštinu, da u kalendarskoj godini, prethodnoj, za sledeću donese budžet, i to je ono što smo svi, pa i oni koji nismo stručnjaci u ovoj oblasti, naučili. Bez obzira što pripadam SPS i može mi se reći da sigurno podržavam ovu vladu, moram da kažem da je ovaj budžet u najmanju ruku najkorektniji budžet za ovih pet godina od kako ih pratim i predstavlja veliki, značajniji iskorak u odnosu na sve dosadašnje budžete, koje smo imali prilike ovde da usvajamo. Ja ću reći zbog čega to doživljavam tako. Odabrao bih tri stvari. Prvo, da je taj budžet realan, podsticajan i antiinflacioni. Kada kažem da je realan, polazim od toga da ima realne izvore prihoda. Nimalo se ne zanosim, a verujem ni Vlada ni bilo komože da kaže da je obuhvaćeno sve ono što treba da plaća. Normalno, znamo šta je siva ekonomija, kako se stvorila, u periodu teških sankcija. Ali, kvalitet obuhvata poreskih obveznika svake godine je sve veći i siguran sam da će u ovoj godini biti daleko povoljnija situacija, u narednoj povoljnija nego u ovoj. To govori o jednoj realnosti. To je u pogledu kvaliteta prihoda. U pogledu potreba, koje budžet treba da finansira, ovde je lepo rečeno da je osnovno što je Vlada sagledala sve potrebe i ocenila realno da ih ne može sve zadovoljiti. Mora se prostirati po guberu onoliko koliko može. Ali je mnogo dobro za Vladu i za pohvalu da je napravila zaokret, preraspodelu ka onim društvenim delatnostima, koje imaju socijalnu funkciju, preusmerila je deo sredstava za zdravstvo, penzionere. Da ne govorim šta to uopšte znači za funkcionisanje tih delatnosti. Budžet je zaista podsticajan, jer nemamo rebalans i nova opterećenja. Dakle, imamo izbilansirano opterećenje i svi oni, koji hoće i žele, mogu da se bave proizvodnjom, ulaze sa sigurnošću. Sve poreske obveznike stavljau isti odnos, u pravnu sigurnost da mogu normalno da se razvijaju i da se bave privrednom delatnošću. Ja bih dodao posebnu pohvalu i ocenu, koju je malo ko večeras zapazio, a to je pohvala agrarnom budžetu. Mi smo imali prilike i zadovoljstvo ovde da ga uvedemo. Idući isto kao i svi vi redom u ovim izbornim aktivnostima, mogu da vam kažem da su najbolje i najviše ocene date za funkciju agrarnog budžeta. Tri osnovne delatnosti - poljoprivreda, vodoprivreda i šumarstvo, bez obzira što su prvi koraci, dale su svoje rezultate i u individualnom i društvenom sektoru i razrešavanju nekih nagomilanih problema. Ove tri delatnosti, koje su podnele teret čitavog perioda, u kome smo živeli. Sasvim logično, iz ova dva osnovna karaktera proizilazi i antiinflacioni karakter sa ova dva postulata, koji garantuju stabilnost kursa dinara, za koju se svi zalažemo i mislim da ni sa leve, ni sa desne strane nema nikog koji može bilo šta da kaže vezano za stabilan kurs dinara i da se nikad ne ponovi period iz 1993. godine. Pošto sam i predsednik skupštine opštine, reći ću nešto oZakonu o finansiranju opština. On je poboljšan u odnosu na prethodno stanje. Bez obzira što se ovde dele, pa se pojavljuje, ne znam, priča se da li Vojvodina uzima toliko, daje toliko, vraća joj se ovoliko, to bi ja isto mogao da kažem za Milanovac. Međutim, to je jedna neupućenost. Kroz sve vidove finansiranja zajedničkih potreba vraća se kroz potrebe daleko više nego kada se istrgne nešto kao jedan segment i što se ovde prezentira. Poboljšano je stanje opština u finansiranjui dobro je što je zadržana komunalna potrošnja u opštinama na prethodnom nivou. Predlažem da usvojimo ovaj budžet, uz realne opaske.
Ima reč narodni poslanik Stevo Dragišić, a neka se pripremi narodni poslanik Tomislav Milenković.
Dame i gospodo, ja sam već prilikom početka rasprave o ovom pitanju govorio o predlogu Vlade da se vrati taksa od 3% građanima Beograda i ovog puta želim da kažem ono što tada nisam mogao zbog vremena, koje ograničava poslanike. Pre svega, ova taksa je već jednom bila nametnuta Beograđanima, u vreme dok je SPS vladala Beogradom. Tada su svi odbornici i sve partije, koje su u to vreme bili opozicija u Beogradu, dakle i SRS i SPO bili žestoko protiv te takse. Svi smo mi tada napadali tu taksu, govorili o njoj kao velikom nametu, haraču. U predizbornoj kampanji 1996. godine za lokalne izbore, svaka od opozicionih stranaka je u svom predizbornom programu napisala i govorila da će ukinuti tu taksu od 3% čim osvoji vlast. Igrom slučaja Koalicija "Zajedno" je uspela da osvoji vlast u Beogradu i na jednoj od sednica doneta je odluka da se ukine taksa od 3%. Tome su prethodile izjave čelnika gradske vlasti. Najviše su u tome prednjačili gospodin Krunić, sadašnji predsednik Izvršnog odbora, gospodin Milan Božić, potpredsednik Skupštine grada, pa čak i sam Vuk Drašković se uključio u tu kampanju. U martu ove godine čuvenanjegova izjava, kojom on poziva novu gradsku vlast da se ukine harač Beograđanima, prethodila je donošenju takve odluke. Međutim, posle nekoliko meseci SPO napravio je veliki obrt, porušio je sopstveni princip. U obrazloženju, koje su dali na sednici Skupštine grada, oni su govorili o tome da svaki grad u svetu ima određenu taksu, na primer, Njujork ima 14% i tako dalje. Ali su zaboravili da je u SAD socijalna pomoć minimum hiljadu dolara, a da je ovde jedna plata 500 ili 600 dinara, tako da se nikako ne može povlačiti takva vrsta paralele. A Republička vlada sa svoje strane odobrenje za uvođenje ove takse pravda navodnom brigom za Beograđane. Ako brinu za Beograđane, onda ne bi trebalo da im uvode novi namet, već to može da se reši na potpuno drugačiji način. S obzirom da svi građaniSrbije već plaćaju porez Republici i da se iz tog poreza određen procenat izdvaja za opštine i gradove u Srbiji, Republika ako se brine za Beograd i građane Beograda, treba da poveća procenat učešća Beograda u ukupnom porezu na promet. Čudi me zaista zašto Skupština grada odnosno Izvršni odbor ili predsednik Izvršnog odbora nisu uložili amandman na Zakon o učešću opština u porezu na promet. Jer, sećamo se čak da je gospodin Aleksandar Milutinović, koji je ovde prisutan, u svojim javnim nastupima neprekidno ponavljao da je rešenje manjka novca u gradskoj kasi upravo povećanje učešća grada Beograda u tom porezu na promet. Da bude paradoks veći, taj procenat je još smanjen u odnosu na prošlu godinu. Bio je 12,5%, sada je 7%. SPO, odnosno gradska vlada ćuti, nisu uložili amandman čak ni da se vrate na onaj prošlogodišnji iznos, već se prećutno slažu sa tim da ostane 7%, dakle manje nego što je to ranije bilo. S druge strane, kada je postojala taksa od 3%, moramo da se setimo šta je to urađeno u Beogradu. Da li je nešto urađeno na poboljšanju javnog saobraćaja u Beogradu? Ovo što je javni saobraćaj u kolapsu, nije se desilo u prethodnih nekoliko meseci. Nisu prošle godine bili sve novi autobusi, pa su se odjednom raspali kako je došla nova vlast. Dakle, nasleđeni su loši autobusi. Ali su nasleđeni od prethodne vlasti, koja je takođe ubirala tu taksu od 3%, a ništa nije uradila na poboljšanju saobraćaja, komunalne infrastrukture i beogradskog železničkog čvora. Između ostalog, beogradski železnički čvor gradi se više od 20 godina i to je republička investicija, a ne gradska investicija. Dakle, imali smo već jednom taksu od 3% i ništa se nije uradilo sa tom taksom od 3%, niti se poboljšao javni saobraćaj, niti komunalna infrastruktura. Vodosnabdevanje je u haosu. I dalje imamo nestašice u toku leta, grejanje ove zime je bilo katastrofalno. Sva sreća da nisu velike hladnoće, pa se to i ne oseća baš onoliko koliko bi moglo. I sve ostalo. Ova taksa od 3% neće ništa rešiti, samo će predstavljati dodatni namet građanima Beograda. I nemojte da se sakrivate iza fraza da smo protiv Beograđana zato što smo protiv SPO. Pre svega, niti smo protiv Beograđana, niti protiv SPO. Mi smo protiv nesposobne gradske vlasti, koju sačinjavaju funkcioneri SPO.
Ima reč Tomislav Milenković, neka se pripremi Spasoje Krunić.
Poštovani predsedniče, uvaženi poslanici, povodom ove rasprave o budžetu u načelu rekao bih samo par napomena. Mislim da je važno da se budžet usvoji danas i ne samo što se njegovim usvajanjem obezbeđuje kontinuitet i sigurnost u finansiranju javnih rashoda, već pre svega zato što je to važan čin ili važan akt od koga zavisi planiranje privredne aktivnosti ostalih privrednih subjekata u narednoj godini. Sa stanovišta realnosti budžeta o čemu je ovde bilo dosta reči i da li ga je moguće tretirati realnim, činjenica je poznata većini ovde prisutnih da je budžet jedan važan faktor za obezbeđivanje stabilnih uslova privređivanja. Prema tome, 1997. godina je pokazala da se sa čvrstom budžetskom politikom obezbedila stabilnost cena, kursa, da se obezbedio rast industrijske proizvodnje, rast zarada, rast standarda. Prema tome, nema realne mogućnosti da se budžet finansira, javni rashodi da se finaniraju iz nerealnih izvora, a da se istovremeno ne dogodi inflacija. To se ovoga puta nije dogodilo i imajući u vidu tu činjenicu, definisani okvir budžeta za 1998. godinu, takođe ovu vladu obavezuje, jer su to i osnovni i strateški ciljevi ekonomske politike za 1998. godinu, da se obezbedi visoki nivo privredne stabilnosti. To znači, da je u osnovi reč o realno planiranom budžetu, kako sa stanovišta realnih prihoda, tako sa stanovišta rashoda. Prema tome, budžet je važno doneti na kraju ove godine. Budžet je važno doneti kao stožerni elemenat za planiranje ekonomske aktivnosti u 1998. godini i to će biti ustvari u funkciji pomoći ostalim privrednim subjektima da mogu iza nove godine da na jasnim prinicipima planiraju svoju privrednu aktivnost. Sa tog stanovišta se ja zalažem da ga večeras usvojimo.
Ima reč Spasoje Krunić.
Dame i gospodo, najkraće što je moguće, zaista nisam hteo da se javljam i tražim oprost jer je dovoljno kasno i dovoljno smo umorni, ali kada se iznose neke neistine i kada se priča koješta i bilo šta u Skupštini Republike onda se na to mora odgovoriti. Naravno, ja sam pre svega zadovoljan što je posle razgovora, dogovora, pregovora, prikaza u javnosti i u štampi, na radiju i televiziji, ovako reagovala Republička vlada i procenila ono što uopšte nije teško proceniti, što je nama prebacivala od prvog momenta od kako smo u Skupštini Grada da 3% nismo morali ni ukidati i da je to naša greška. Gospodo, ta greška je evidentna, kao u svakom slučaju kada se neko odrekne nekakvog prihoda, on neminovno čini grešku. Taj koji čini grešku mora da ima nekakav razlog. U vreme kada smo predlagali da se taksa od 3% ukine, imali smo sasvim jasna, precizna i diskretna uverenja da taj zakon neće dobiti svoj produžetak, jer je uzalud da li ćemo mi to tražiti ili ne. S druge strane postojao je nekakav, izvestan, žestok, svima vama dobro poznat, mada je u jednom delu naroda Srbije, koji je smatrao da je došlo vreme, da ćemo izborima pokrenuti žestoko neposrednu svoju okolinu i da ćemo izborima doći do takvih promena, da više neće biti potrebe da razgovaramo o produžetku naše izolacije, naših patnji, da ćemo mnogo brže doći u priliku da razgovaramo sa svetom drugačije i da je to naš jedini cilj. Ovim danas to potvrđujemo. Ja se izvinjavam onima koji su imali priliku da čuju, naročito se izvinjavam gospodinu, koga naravno neću pomenuti, koji je imao prilike ovo da čuje, pa se valjda trudi da umanji svoje domaće vaspitanje i insistira na tome da ne dozvoli da se govori o tome, šta danas treba da se radi. Gospodo, smatramo da nije dovoljno da se govori o tome, da smo imali priliku da razmatramo taksu 3% u situaciji kada zaista u toj skupštini nismo bili prisutni, da govorimo ono što smo govorili, to da, ali da je recimo Beo čvor samo Republike to nije tačno, jer za ukupna ulaganja koje je do sada imao Grad, po našim saznanjima, to nije tačno i dao je mnogo više nego bilo ko drugi, bilo Republika, bilo neko drugi. Smatramo da je veoma važno da ste shvatili situaciju u kojoj se nalaze komunalni sistemi. Da se shvati da nijedan od trolejbusa, odnosno autobusa koji danas se kreću po našim ulicama nije u granici eksploatacionog veka, a imamo zaista i takvih tramvaja. Što se vodovoda tiče, nalazimo se u izuzetno teškoj situaciji, 75% svih cevi na teritoriji grada su starije od 25 godina. Njihov eksploatacioni vek je 20 godina. U Gradskoj čistoći su deponije u krajnje dramatičnoj situaciji. Ekonomski potencijali grada su takvi, da bar onima koji su prisutni u Skupštini grada, odbornicima je dobro poznato kako stvari zaista stoje. Smatram da se o taksi 3% ne može razgovarati tako površno i jednostavno. Zato mi je veoma drago da je odgovarajući odbor prihvatio amandman da se na osnovu onoga što je tamo navedeno procenjuje, da Beograd nema mogućnosti, bar ne u narednom periodu, da pomogne niko drugi, do sami Beograđani. Zato bi molio da se svako sledeće izlaganje koje se odnosi na Beograd i na taksu od 3% oslanja, ako je ikako moguće, na podatke, a ne na improvizacije, koje žele da umanje ovu ili onu stranu, ovu ili onu odluku.
Repliku je tražio narodni poslanik Dragišić .
Nije pomenuo mene direktno, ali se njegovo izlaganje odnosilo na ono što sam ja govorio. Nije razumeo ono što sam ja rekao. Gospodine Kruniću, vi i ja se dobro razumemo. Mi smo o ovome raspravljali pre nekoliko dana. Iz te rasprave većina u skupštini, u kojoj smo vi i ja članovi, donela je odlukuda nema ništa od toga. Međutim, vi treba da kažete Beograđanima zašto loše funkcioniše gradski saobraćaj, zašto je loše vodosnabdevanje, zašto se ne odnosi smeće u Beogradu, zašto loše funkcionišu infrastrukture? I kada im to objasnite, treba da kažete kolika je vaša lična odgovornost. Kad utvrdimo vašu ličnu odgovornost, onda treba da razmislimo i o konsekvencama koje vi treba da podnesete. Ali zbog toga što vaša vlast nije sposobna da obezbedi zadovoljenje svih komunalnih potreba građana, ona treba da podnese ostavku. A ne da traži namet onim građanima čije potrebe vi treba da zadovoljavate da biste se vi pokazali sposobnim. Imate pred sobom nekoliko rešenja da biste obezbedili novac. Pre svega, možete da smanjite rashode. Evo, na primer, Studio "B". Studio "B" je u vlasništvu Skupštine grada i Skupština grada može pre svega da proda Studio "B". Ove godine Studio "B" je koštao Beograd 15 miliona dinara. Toliko je iz budžeta dato za Studio "B". Sa 15 miliona dinara mogla je da se otvori nova odlično opremljena televizijska stanica. Najbolja u Srbiji - evo gospodin Vučić mi dobacuje. Umesto toga Studio "B" je sada još uvek u lošem stanju, to je bure bez dna, a sa 15 miliona dinara moglo je da se kupi 40 novih autobusa za grad Beograd. I svake godine po 40 novih autobusa moglo je bitno da utiče na poboljšanje saobraćaja u Beogradu. Međutim, izgleda da je vašoj partiji važno da pod svojom kontrolom ima jednu televizijsku stanicu, a Beograđanima je svejedno da li će ta televizijska stanica biti u vlasništvu Skupštine grada ili će biti u vlasništvu nekog privatnika. A za grad je mnogo isplativije da proda Studio "B", da time zaradi nešto novca i da uštedi 15 miliona dinara sa kojima može da kupi 40 autobusa. I tako ima mnogo stavki na kojima se može postići ušteda, a ne uvoditi taksu od 3% da biste svoju nesposobnost pokrili.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Stevan Marinković.
Odustajem.
Ima reč ministar Milačić. (Za reč se javlja Tomislav Nikolić.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da svedemo raspravu što se tiče Srpske radikalne stranke i zaista ću za to vrlo kratko da iskoristim vaše vreme. Politička teorija i praksa prepoznaju poslanike vlasti i opozicije na mnogo načina, a evo danas smo imali prilike da u dva slučaja to uradimo, čeka nas još i treći. Dakle, zavisi kako glasate za izbor predsednika Republike, kako glasate za Vladu i kako glasate za budžet, odmah se opredeljujete da li za vlast ili opoziciju. Danas smo pružili priliku svim poslanicima da se iskažu da li su na vlasti ili u opoziciji. Danas smo imali priliku da za vreme kada je na silu ušao Milan Milutinović da ovde polaže neku zakletvu, da izađu poslanici opozicije, da nema kvoruma i da nema zakletve. Poslanici Srpske radikalne stranke su izašli iz sale, svi ostali ostali su u sali. Mislim da je izašao i gospodin Čanak, evo, već proglašava da je izašao. Vidim da dobacujete, ali nije ni bitno. (Glas iz poslaničke klupe: "Ništa nisam dobacio".) Mi nismo želeli da zbog tog polaganja zakletve na nas padne kletva da smo izabrali predsednika koji nije pobedio na izborima. Danas smo pružili priliku svima da prihvatite da se raspravlja o Zakonu o radio televiziji, danas je mogla da padne Bastilja, ali samo su poslanici Srpske radikalne stranke bili za taj predlog zakona, svi ostali bili ste za to da danas ne padne Bastilja. Danas je na dnevnom redu budžet Republike Srbije. Poslanici Srpske radikalne stranke su protiv ovog budžeta, svi ostali su za ovaj budžet. Jedino su poslanici Srpske radikalne stranke danas u opoziciji u ovom parlamentu. Ja ne računam male poslaničke grupe - da se ne ljute, ali ne mogu bitno da utiču na odnose u Skupštini. Dakle, danas su se stvari iščistile, iskristalisale, još je sat vremena do završetka redovnog zasedanja, čeka nas glasanje o budžetu. I nema više priče u narodu, sve je sad sasvim jasno, dobro je što ima ovog televizijskog prenosa, očigledno da je koalicija Socijalistička partija Srbije - Srpski pokret obnove istina, realnost, nije više nagoveštaj koji je činila Srpska radikalna stranka, nego je apsolutno zavladala u ovoj skupštini. Samo sam to hteo da kažem poslanicima koji sede u ovim klupama - kad bude glasanje o budžetu, ako u većini budu oni koji su protiv budžeta, budžeta neće biti i Vlada će da padne. Pašće socijalistička vlada. Drugi put bi to bilo u istoriji. Jednom smo je mi srušili 1993. godine kad je morao predsednik Republike da raspusti Narodnu skupštinu i sad bi ovo bilo drugi put da padne socijalistička vlada. To je zadatak opozicionih stranaka u ovoj skupštini i zato ćemo glasati protiv budžeta Republike Srbije.
Zahvaljujem. Ima reč ministar Borislav Milačić.
Poštovani poslanici, da pođem od kraja, od ovoga sa čime je završio gospodin Nikolić. Vlada je sigurno svesna uloge i činjenice sa kojom se pojavila pred Skupštinom, da u okviru Skupštine gde ne postoji većinska skupština izađe sa predlogom budžeta. Time je rizikovala, normalno, ocenu Skupštine za ono što predlaže, odakle će uzeti pare i zašta će ih trošiti. I mi smo to saopštili, nažalost, u kratkom vremenu. Sigurno ta primedba koja se čula tokom niza izlaganja stoji. Stoji, ali zbog čega. Stoji zbog toga što politika javne potrošnje nije segment politike koja se tiče isključivo nadležnosti i odluka Vlade Republike Srbije, nego je to koordiniran rad koji polazi i veže se za politiku koja se utvrđuje u Saveznoj vladi, koja je vezana za monetarnu politiku i ti segmenti politike morali su da se uklope kako bi celovit i jasan program mogao biti urađen, sa kojim bi se izašlo pred poslanike i mi smo upravo tako izašli. To istovremeno znači da je kritički sud, doduše u kratkom vremenu, za politiku potrošnje koja se predlaže, apsolutno bio dovoljan. Dovoljan je bio rok da se shvati odakle ćemo uzeti pare i zašta ćemo utrošiti pare: šta ide u segment javne potrošnje i klasičnih budžetskih funkcija, šta ide u fondove, šta se opredeljuje opštinama. I moj utisak je da je u većini politika javne potrošnje koju je Vlada Republike Srbije utvrdila podržana od strane poslanika. On nije napadan, nije osporavana potreba da se izvrše odgovarajuće preraspodele koje se ovom politikom konstituišu. Bilo je ocena da se radi o inflatornom budžetu. Ja moram da kažem da je prvo polazište ovog budžeta bio ostvareni prihod Republike Srbije u oktobru mesecu, znači, realne pare su bile koje su stigle na račun - osnova i parametar provere da li mi možemo ovo da izdržimo ili ne. I normalno, kao i svaki budžet, kao svaka javna potrošnja, čak i bogatija država - nije bilo dovoljno para za sve ove funkcije, nije bilo dovoljno i ne možemo, pogotovo što smo ovde javno i saopštili i rekli da platimo neke zaostatke prošlosti, da tu moramo da tražimo dopunske pare. Međutim, socijalna funkcija ovog budžeta ima prvi prioritet i kao takva je utvrđena. U tom delu nosimo punu odgovornost za to što predlažemo i mislimo da je to kvalitet budžeta, kao što je kvalitet budžeta, u okviru tog društvenog budžeta koji želimo da razvijamo na nivou tog rasta koji bi bio najveći, znamo - sa malom bazom, ali ipak je to velika stopa rasta, da stavimo i deo i sačuvamo podsticajna sredstva u budžetu koja imaju ne samo malu dimenziju, to je skoro 10% ukupnog budžeta što treba da se vrati privredi u okviru podsticaja razvoja, posebno poljoprivrede, ali i regionalnog razvoja. Kod regionalnog, razvoja kada se tiče i regionalizacija i regionalnog trošenja para, mislim da je to bila najopasnija ocena koja je ovde izrečena sa govornice i treba da bude shvaćena, ne samo poslanici u Skupštini, već kada smo u prilici da se naše izlaganje šire prati. Priča da Vojvodina učestvuje sa 30% u stvaranju društvenog proizvoda, a da joj se kroz budžet Republike Srbije daje 0,4% nije jednostavno tačna, zloupotreba je činjenica koje stoje u odluci o budžetu. U odluci o budžetu daje se 0,4% Skupštini Vojvodine po osnovu njenog zahteva kojim se finansira rad Skupštine koji je utvrđen kao cifra na bazi strogih i istih kriterija koji je utvrđen i za Skupštinu Srbije i za Skupštinu Kosova. To je finansiranje administracije i zna se princip kako se utvrđuje nivo plata, broj zaposlenih, materijalni troškovi zaposlenih i ostali funkcionalni rashodi. To je ta stavka i po toj liniji je određena ta cifra. Pored te cifre, u Vojvodini se direktno finansiraju sve opštine i to je deo javne potrošnje i poreskog instrumentarija. Pored toga, kada govorim o tome, to se finansira i u Vojvodini i u Beogradu i na Kosovu i u drugim delovima Srbije. Razrezi kojim se finansiraju funkcije, plate i materijalni troškovi, delatnosti koje se finansiraju iz budžeta Republike se ravnomerno raspoređuju celoj Republici prema delatnostima. Znači, ako ide obrazovanje ide u osnovne škole, za plate nastavnog osoblja, za materijalne troškove, za tekuće investiciono održavanje i to ide po istim kriterijumima, to nisu obojene pare, jer mi ne pravimo u izvršenju budžeta Republike razlike između regiona. Kako ubrati te pare i odakle stižu? Sigurno da će uvek onaj ko je razvijeniji dati veći doprinos punjenju tom celom kolaču u odnosu na drugi deo koji to ne stvara. To je priča i za Beograd, jer je i Beograd veliki centar, veliki potrošački centar i daje sigurno veći doprinos budžetu, nego što daju nerazvijene sredine gde je promet i trgovina mala. Kako mislimo da razvijamo Republiku ako svako svoju paru koju zadrži, zadrži na svojim vratima? Od te politike nema ništa. Ova politika je čista i neopterećena ni političkim odnosima ko gde sedi. Dopunske pare za finansiranje opština imaju jedinstveni kriterijum koliko imaju stanovništva, koliko imaju škola, koliko imaju dece itd. i po tome se određuju ukupna sredstva za finansiranje opština. Pored toga, gradovima mimo tog kriterijuma zbog specifičnosti dodeljena su dopunska sredstva. Znači, u toj podeli sredstava mimo tih kriterijumaBeograd je dobio 60 miliona, ali Novi Sad je dobio 16, dobio je i Niš, dobio je Kragujevac, dobila je Priština. Prema tome, od te politike nema ništa. Ova politika je principijelna i opredeljena ovim smerovima. Samo da kažem oko takse za Beograd. Naše je opredeljenje da predložimo ovu taksu za Beograd. Prvobitnim predlogom bilo je predviđeno njeno uvođenje odlukom Skupštine grada. Svestrano su sagledani bilansi. Mi ne mislimo da će taksa za Beograd rešiti pitanje Beograda, ali će ostvariti materijalni podsticaj da bude odgovorniji za rešavanje svog stanja. U tom smislu mi podržavamo donošenje te takse, jer ostajemo pri ovom predlogu kao što je i definisano.
Zahvaljujem. Reč ima Nenad Čanak.
Nisam želeo da se dotičem ove političke komponente koja je spomenuta sada ovde, ali moram reći, ukoliko je ovih 0,4% koje se ovde spominje samo isključivo za administraciju, to jest budžet pokrajine Vojvodine služi isključivo za finansiranje i plaćanje činovnika i u tom slučaju pokrajina Vojvodina faktički ne postoji. Ko nema novac taj nije ni živ i to je vrlo jednostavan princip. Ovo je sve priča za malu decu iz jednostavnog razloga što ako ste spomenuli gospodine da je u pitanju koliko ko ima škola, koliko ko ima dece, objasnite mi onda kako to sme da je kod nekih opština procenat učešća u porezu na promet 37,7%, a Novi Sad 6,5% i upravo se o tome radi. Mi samo tražimo da ako ovih 0,4% isključivo ide za plate činovnika, onda se vi rasipate sa vremenom i trudom, 120 poslanika Skupštine Vojvodine, vi se rasipate svim tim što tamo postoji, a sve odluke i tako donosite vi ovde. To je ono sa čim mi vojvođanski autonomaši ne možemo da se složimo i što će, ako ne budete o tome jako poveli računa, skupo da vas košta. Ovo što vi zovete budžet je apsolutno generator političke krize koja će da razbije ovu zemlju. Ja vas upozoravam i pazite šta sam rekao.
Zahvaljujem. Pošto se niko više ne javlja za reč, zaključujem zajednički načelni pretres. Narodna skupština će o svim predlozima zakona o kojima je obavljen zajednički načelni pretres pojedinačno glasati u načelu, obaviti pretres u pojedinostima i glasati u celini. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane narodnih poslanika Lazara Marjanskog. Narodni poslanik je odustao od ovih amandmana. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim stručne službe da utvrde kvorum. U sali je prisutno 227 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu u načelu. Ko je za? (141) Ko je protiv? (85) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto je narodni poslanik Lazar Marjanski odustao od amandmana i niko drugi nije podneo amandmane, da li neko želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu u celini. Ko je za? (142) Ko je protiv? (85) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 1998. godinu. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O BUDžETU AUTONOMNE POKRAJINE KOSOVA I METOHIJE ZA 1998. GODINU Primili ste Predlog odluke koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li narodni poslanici koji su izdvojili mišljenja žele reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem jedinstven pretres Predloga odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o budžetu Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1998. godinu. Ko je za? (139) Ko je protiv? (83) Da li se neko uzdržao? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o budžetu Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1998. godinu. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O KORIŠĆENjU SREDSTAVA AGRARNOG BUDžETA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i pojedinostima. Odbor za poljoprivredu takođe je prihvatio Predlog zakona u načelu i pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta u načelu. Ko je za? (138) Ko je protiv? (85) Da li se neko uzdržao? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta u celini. Ko je za? (141) Ko je protiv? (85) Da li se neko uzdržao? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O UČEŠĆU OPŠTINA I GRADOVA U POREZU NA PROMET U 1998. GODINI Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste obaveštenje Vlade Republike Srbije o određivanju predstavnika prilikom pretresa Predloga zakona i amandmane koje su podneli narodni poslanici: dr Dušan Narić, dr Nikola Jovanović, dr Stevan Vrbaški, Džemail Suljević i grupa narodnih poslanika Milija Sekulić, Veroljub Stevanović, dr Gvozden Rosić, Slobodan Tomović i Nebojša Leković. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, u načelu. Ko je za? (143) Ko je protiv? (85) Da li se neko uzdržao? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr Nikola Jovanović. Odbor za finansije nije prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. (Ne prihvata se amandman.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Ko je za? (43) Ko je protiv? (105) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. i 3. međusobno povezane amandmane podneo je dr Stevan Vrbaški, narodni poslanik. Odbor za finansije nije prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani pravno mogući. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. (Ne prihvataju se amandmani.) Stavljam na glasanje ove amandmane. Ko je za? (44) Ko je protiv? (104) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na članove 2. i 3. međusobno povezane amandmane podneli su grupa narodnih poslanika: Milija Sekulić, Veroljub Stevanović, dr Gvozden Rosić, Slobodan Tomović i Nebojša Leković. Odbor za finansije nije prihvatio amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani pravno mogući. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovim amandmanima. (Ne prihvataju se amandmani.) Stavljam na glasanje ove amandmane. Ko je za? (43) Ko je protiv? (105) Da li se neko uzdržava? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 2. i 3. međusobno povezane amandmane podneo je narodni poslanik Dušan Narić. Odbor za finansije nije prihvatio amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani pravno mogući. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovim amandmanima. (Ne prihvataju se amandmani.) Ima reč narodni poslanik dr Dušan Narić.
Obrazloženje ste dobili. Verovatno ne bih podneo kao predsednik opštine ni ovaj amandman, da nemam jedan strahovito veliki problem, koji me muči. Ove pare, koje su dobijene, su samo za plate, one koje smo dužni da isplatimo tokom godine. Međutim, verujte mi, pored drugih problema, koji su jako veliki, imam problem sa grobljem. U februaru mesecu [[smeh u sali]] , smejte se vi koliko hoćete i ostanite neozbiljni koliko god hoćete, jer to je sramota da je u februaru mesecu počelo u Palanci da se sahranjuje van ograde groblja. Gospodo, ne bih voleo ni jedan od vas da doživi tu sudbinu, da ga neko stavi u ovakvu travu. Sprdajte se Vi gospodine Nikoliću, sprdajte se kod kuće ili negde drugde, a ne ovde. Ovo ja tražim najozbiljnije od Skupštine Srbije da mi pomogne. Ja nisam kriv. Ja sam, kao predsednik Palanke, zadužen da vodim brigu i o groblju i zato vas molim za pomoć. Ja nisam tražio da to nosim kući, ja tražim od ove vlade, tražim od ove Republike da mi pomogne i molim vas, ova sprdnja i ovo što vi radite, to je vrlo neozbiljno za jednu Skupštinu. Mi smo ovde da bi se dogovorili da jedan drugome pomognemo, i u ovoj situaciji, ja samo molim, ako bude glasanje, da budete na mojoj strani, ništa drugo, a zakone ćete, gospodo, vi da pravite.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić je tražio repliku.
Ja se za ovom govornicom nikad do sada nisam sprdao, ali ja nisam završio medicinu, posebno jednu granu, koja je vama potrebna, gospodine. I nemojte više da u alkoholisanom stanju izlazite za govornicu. Oseća se u trećem redu. Još jedna stvar, četiri meseca ste molili i kukumavčili da vam se vrati vlast u opštini Palanka. Kada su vam dali vlast, vi sada kukate da ne možete da rešite pitanje groblja. Pa, predajte vlast onom ko može da reši pitanje groblja.
Narodni poslanik dr Narić, odgovor na repliku.
Ovo što kažete za tu alkoholisanost da se oseća, možda je vaša tetka pijana. Sa dve flaše piva za celo poslepodne čovek ne može da bude pijan [[smeh u sali]]
Dajem na glasanje ove amandmane. Ko je za molim da digne ruku? (63) Ko je protiv? (78) Da li se ko uzdržao? (Ne.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Džemail Suljević. Odbor za finansije nije prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. (Ne prihvata.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Ko je za, molim da digne ruku? (39) Ko je protiv? (103) Da li se neko uzdržao? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? Ima reč narodni poslanik Nešković Miroslav.
Ja bih zatražio samo jedno objašnjenje. I ja sam podneo amandman na Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini. Međutim, to nije uvršćeno u dnevni red. Ja bih zamolio gospodina predsednika da mi odgovori ovde o čemu se radi.
Neblagovremeno podnet.
Sad Vi meni objasnite da li ste Vi po Poslovniku blagovremeno sazvali ovu sednicu Skupštine, da li ste nam blagovremeno poslali materijal koji treba da raspravljamo na ovoj sednici. Znači jednostavno imate dva aršina. Jednog momenta pridržavate se Poslovnika o radu, drugog momenta to ne radite. Mislim da to nije fer i korektno. Drugo, da iskoristim priliku, kada sam već ovde, da demantujem RTS, koja je u utorak 23. decembra iskoristila priliku da pročita da je Miroslav Nešković, tj. ja ispred SRS, poslanik SRS i predsednik Opštinskog odbora SRS Bajina Bašta poslao telegram - čestitku predsedniku na izboru. Budite sigurni da niti ja, niti bilo ko drugi to nije uradio ispred SRS. Onakvu predizbornu kampanju, koju ste vi vodili protiv kandidata dr Vojislava Šešelja, nastavljate i posle pokradenih izbora na Kosovu. Moram to da kažem, jer RTS nije dozvolila da pročita moj demanti na televiziji. Ja sad koristim ovu priliku, pošto RTS prenosi ovu sednicu, da jednostavno demantujem tu izjavu. Telegram-čestitka nije poslata i mi to nikad ne bi uradili. Hvala.
Stavljam na glasanje Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, u celini. Ko je za? (140) Ko je protiv? (79) Da li se neko uzdržao? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman, koji je podneo narodni poslanik Spasoje Krunić. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u načelu. Ko je za? (146) Ko je protiv? (80) Da li se neko uzdržao? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Otvaram pretres Predlog zakona u pojedinostima. Prelazimo na član 1. Predloga zakona. Amandman je podneo narodni poslanik Spasoje Krunić. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za finansije i predstavnik Vlade, a Zakonodavni odbor smatra da se rešenje sadržano u ovom amandmanu može prihvatiti, ovaj amandman je postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet, u celini. Ko je za? (146) Ko je protiv? (79) Da li se neko uzdržao? (Nije.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o akcizama i porezu na promet. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana, u načelu. Ko je za? (141) Ko je protiv? (79) Da li se neko uzdržava? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Vlada Republike Srbije predložila je da odredba člana 1. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 137. stav 3. Poslovnika, kad predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije smatra da postoji opšti interes za povratno dejstvo člana 1. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da odredba člana 1. Predloga zakona ima povratno dejstvo - za koje postoji opšti interes. Ko je za? (140) Ko je protiv? (79) Da li se neko uzdržava? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila da postoji opšti interes da odredba člana 1. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana, u celini. Ko je za? (136) Ko je protiv? (80) Da li se neko uzdržava? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POSEBNOJ REPUBLIČKOJ TAKSI NA DUVANSKE PRERAĐEVINE I ALKOHOLNA PIĆA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića, u načelu. Ko je za? (140) Ko je protiv? (81) Da li se neko uzdržao? (Ne.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima i stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića u celini. Ko je za neka digne ruku? (144) Ko je protiv neka digne ruku? (77) Da li se neko uzdržava od glasanja? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o posebnoj republičkoj taksi na duvanske prerađevine i alkoholna pića. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O DOPRINOSIMA ZA SOCIJALNO OSIGURANjE Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Ko je za neka digne ruku? (134) Ko je protiv neka digne ruku? (81) Da li se neko uzdržao od glasanja? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje u celini. Ko je za neka digne ruku? (142) Ko je protiv neka digne ruku? (80) Da li se neko uzdržava od glasanja? (Niko.) Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda..... (iz redova poslanika Srpske radikalne stranke glasovi - vreme, vreme.) Ja predlažem da završimo još i ovu tačku dnevnog reda. Da li se slažete? (Većina poslanika je da se završi razmatranje i ove tačke dnevnog reda.) Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O OBRAZOVANjU ANKETNOG ODBORA KOJI JE PODNELA POSLANIČKA GRUPA SRPSKE RADIKALNE STRANKE Kao što ste videli, predloženo je da anketni odbor bude sastavljen iz redova poslaničkih grupa, tako da poslanička grupa Socijalističke partije ima četiri člana, poslanička grupa Srpske radikalne stranke četiri člana, poslanička grupa Srpskog pokreta obnove dva člana, poslanička grupa Jugoslovenske levice jednog člana, poslanička grupa Nove demokratije jednog člana, poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara jednog člana i poslanička grupa demokratskih stranaka jednog člana. Napominjem da je samo poslanička grupa Srpske radikalne stranke predložila svoje članove u anketni odbor. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres Predloga odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora. Ko je za? (84) Ovog momenta poslanici Srpske radikalne stranke ustaju i napuštaju salu. Molim vas, još nije gotovo. (Obraća se poslanicima koji napuštaju salu) - Želim vam sreću Novu godinu i Božićne praznike. Molim poslanike da ostanu u svojim klupama, još nije gotovo. Moram izveštaj da dobijem. Protiv ovoga je glasalo 106 narodnih poslanika. Da li se neko uzdržava od glasanja? (15.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Srećna vam Nova godina i Božićni praznici. Živeli!