Gospodine predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, drago mi je da prvi govorim na današnjem zasedanju i želim da vas sve skupa pozdravim u svoje ime i u ime SPS i da nam želim svima uspešan rad. Doprinosracionalnosti rada daću na taj način što ću vrlo kratko obrazložiti svoj amandman. Član 13. Zakona o imovini, kao što ste videli, spada u deo zakona koji je naslovljen kao poreski krediti. U stavu 1. člana 13. stoji da "porez na prava iz člana 2. ovog zakona na zgradi ili stanu u kome stanuje obveznikumanjuje se40% za obveznika, i po 10% za svakog člana njegovog domaćinstva, a najviše70% utvrđenog poreza". Svojim amandmanom sam predložio da se izvrši izmena u stavu 2. člana 13. pa bi trebalo da glasi: porez na pravo iz člana 2. ovog zakona na zgradu ili stan, u kome stanuje obveznik, umanjuje se za 50% za obveznika i po 10% za svakog člana njegovog domaćinstva, a najviše do 75% utvrđenog poreza. Uočili ste, dakle, da sam predložio da se osnov poreskog kredita i umanjenje za obveznika poveća od 40 na 50, a da ukupno oslobođenje bude umesto 70%,75%. Zašto? Svaki obveznik nosi sa sobom 50% poreskog oslobođenja. Naredni član, na primer supruga 10%, to je 60%, jedan član domaćinstva 10% i predložio sam da i četvrti član nosi 10% tako da ukupno oslobođenje iznosi 75%. Pošto gospodin Đelić stalno insistira na pravičnosti, realnosti, mislim da je ovo rešenje pravičnije, pravilnije, realnije i transparentnije, ako bi to moglo da se primeni. Uostalom i poštenije, kako kaže drug Marjanski. Uostalom, ono se odnosi, dame i gospodo, na sve vas, narodne poslanike, pa i to imajte u vidu. Jedino ne znam da gospodin Đelić ne zameri da li se na njega ne odnosi ovo, pošto ne živi u Srbiji, pa može biti da je to predložio zbog toga. Tim pre vas pozivam da prihvatite ovaj amandman. Hvala na pažnji.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 57, protiv 111, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno je prisutno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom sam hteo da zaustavim povećanje poreskih stopa i veće oporezivanje građana, nego što je bilo za vreme prethodne vlasti. Kao što sada seljak mora na godišnji prihod da plati 2% poreza, a plaćao je 1,5%, tako po članu 13. do sada je obveznik, koji stanuje u svojoj zgradi ili stanu, nosio 50% umanjenja poreza. Sada Vlada predlaže 40% umanjenja poreza. Na svakog člana domaćinstva imao je još po 10% umanjenja poreza, ukupno do 70% umanjenja poreza. Računalo se da je to sasvim prihvatljivo za snagu naših poreskih obveznika. Odjednom dolazi Vlada koja kaže da naši poreski obveznici imaju mnogo jaču moć, nego što je to znala i umela da pronađe prethodna Vlada, pa kažu, sada 40% za obveznika i 10% za člana domaćinstva i tako siđosmo sa 10%, koliko je bilo za vreme prethodne, mnogo loše vlasti, vlasti koja je ojadila građane, otimala im sve. Dođosmo na samo 70% umanjenja poreza od jedne dobre, nove demokratske vlasti koja brine o građanima. To je stav 1. U stavu 2. a to su ugradili u stan u kojem stanuje član porodice. Sada Vlada ide još rigoroznije. Predlaže po 10% olakšica za svakog člana domaćinstva i ukupne olakšice do 30% utvrđenog poreza. Ona bivša vlast, nedemokratska, pljačkaška, predviđala je olakšice do 80%. Pa, kada stignu novi čekovi za poreze utvrdiće se, gospodine ministre, čije su priče tačne za ovom govornicom. Da nije bilo našeg upornog insistiranja na uporednom čitanju oba teksta Zakona na imovinu i da nije bilo našeg insistiranja na neprekidnom izlasku za govornicu i ubeđivanja građana Srbije u to šta se menja, građani Srbije ne bi ni znali o čemu se radi. Ovako, zasuti smo pismima i pozivima u kojima građani priznaju da sada samo zahvaljujući ovoj skupštinskoj govornici znaju šta ih čeka, i znaju ko laže i ko traži ovde političke poene, i ko se bori da se održi na vlasti i ko se bori da se vrati na vlast, ali znaju i kakve ih poreske obaveze čekaju danom stupanja na snagu ovog zakona. Ja nisam čak amandmanima ni išao tako daleko. Da vam samo ponudim prethodni zakon - i ja sam olakšice do 70% predvideo za vlasnike stanova koji žive u stanovima i kućama, do 50% za članove domaćinstva koji žive u stanovima i kućama, ali bilo šta da sam napisao, gospodine ministre, vlast bi ostala gluva i nema. Vlast je, otprilike, smislila koliko treba da uzme i od toga neće odustati. Moraću, svaki put kad izađem za ovu govornicu, da vam ponavljam jednu rečenicu: ovo je lepo, ali vi ovo nemate od koga da naplatite.
Dame i gospodo narodni poslanici, po pitanju ovoga člana Zakona o porezu na imovinu vidi se da DOS-ovska vlast enormno povećava porez i smanjuje poreske olakšice za najugroženije kategorije stanovništva. I, ovde da bi zadržala neke poreske olakšice, bitno umanjene, unosi ograničenja koja su protivna zvaničnom zalaganju nekih DOS-ovskih čelnika za povećanje nataliteta. Umesto ranijih 10%, porez se sada umanjuje za 40% za nosioca prava vlasništva stambenog objekta i za svakog člana domaćinstva 10%, ali se podrazumeva da to mogu biti još najviše tri člana domaćinstva. Znači, muž, žena i dvoje dece. Gde je tu zalaganje za povećanje nataliteta? Umesto da se kaže, za svakog člana domaćinstva 10% do ukupnog iznosa poreza, a porodica koja ima petoro dece da uopšte ne plaća porez na stan. To bi bilo prilično stimulativno u ovom slučaju. Oni, zapravo, ograničavaju broj članova porodičnog domaćinstva na ukupno četiri: muž, žena i dvoje dece. Ako tu ima još baba i deda, onda dece ne mogu da imaju, nikako. To je priroda ove DOS-ovske vlasti. Dalje, čemu uopšte porezi kada ste oporezovali sve i svašta. Što ovde niste napravili rez dobre volje pa potpuno ukinuli poreze na stanove i kuće do 60 kvadratnih metara. U stanovima i kućama do 60 m2 živi samo sirotinja, ljudi koji jedva sastavljaju kraj sa krajem, ljudi čija porodična primanja nisu dovoljna ni za osnovnu potrošačku korpu. Vi njih oporezujete zbog krova nad glavom i ništa više. Tu nema ni luksuza, tu nema nešto što nadrasta svakodnevne potrebe, tu nema ništa što je vredno oporezivanja. Ali, vi želite i crno ispod nokta ljudima da otmete. Zašto sada ne pokažete da vaša Vlada želi povećanje nataliteta? Zašto sada ne prihvatite ovaj amandman i sledeći amandman Milorada Mirčića, na svakog člana domaćinstva 10%, pa muž i žena koji imaju petoro dece da ne plaćaju uopšte porez na stan, ili, ako još žive njihovi roditelji u tom stanu, i na svakog njihovog roditelja po 10%. (Iz poslaničke klupe narodni poslanik Milka Marinković: I da im se doplati.) I da im se doplati, ako imaju petoro dece, kako da ne. Za to ste se zalagali u predizbornoj kampanji, a sada to ismevate. Zalagali ste se za natalitet i od vašeg zalaganja nije se moglo živeti. Vi ćete preporoditi Srbiju. Maltene, idete od kuće do kuće da pravite decu. Sada, na poreskim zakonima ubijate ljudima i samu pomisao da imaju veći broj dece. To je suština vaše politike.
Da li još neko želi reč u vezi ovog amandmana? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman gospodina Nikolića na glasanje. Za 58, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Odbijanjem amandmana koji je predložio Tomislav Nikolić i poslanici SRS, Vlada dokazuje još jednom [[Dobacivanje iz klupe.]] Gospodine Pavloviću, nemojte dobacivati. Na koga ste se to ugledali?Nemojte da me prekidate, gospodine Pavloviću. To su vam manirikoje ste stekli dok ste bili saradnik Čovićev. Ostavite se tih manira.
Molim vas da ne dobacujete jedan drugom.
Hvala vam, predsedniče, što ga upozoravate. Ovo je jedan u nizu dokaza da Vlada ne želi da prihvati ni jedan jedini amandman koji predlažu poslanici SRS-a. Naravno, stav Vlade može da se brani činjenicom, kako nam to ministar prezentuje, da to nisu veliki izdaci, pa uporedbe radi, to bi bilo na mesečnom nivou ispod pakle cigareta. Znači, porodica bi trebalotoliko novca da izdvaja mesečno na stranu da bi mogla da plati, eventualno, ovaj porez. Međutim, ministar gubi iz vida da jedna prosečna porodica u Srbiji, ne može ni toliko novca da odvoji, pogotovu posle ovog poskupljenja struje, posle poskupljenja komunalnih usluga, posle poskupljenja telefona. Nema te porodice koja može na stranu da izdvoji bilo koji dinar. Uobičajno je da se i na drugi način brani tako što se optužuje opozicija sa argumentima - lako vam je predložiti ukidanje ove dohodovne strane, ali kako da finansiramo onu rashodnu stranu, ako vi kao opozicija, pogotovu mi srpski radikali predlažemo ukidanje, ili umanjenje ovog dela poreza. Evo, konkretan predlog: ova razlika koja bi se eventualno pojavila, ako bi Vlada pokazala dobru volju da napravi još veće olakšice jednoj prosečnoj porodici, ta razlika bi mogla da se nadoknadi i nekim vanbudžetskim sredstvima. Čuli smo saopštenje, tačnije rečeno informaciju od čoveka koji je stalno zaposlen u Ministarstvu unutrašnjih poslova, a sada je privremeno raspoređen na mesto potpredsednika Vlade, a to je Dušan Mihajlović, da su došli do dokaza kako su nekada dali 900 hiljada maraka Jovi Glamočaninu, Miloradu Crnjaninu i svim ostalima koji su imali zadatak, Miroslavu Jankoviću, Goluboviću, ko će sve da ih se seti, to su marginalci. Devetsto hiljada maraka, morate priznati, nije ni malo mala suma da bi mi to tako olako ostavili ili završili na saopštenju ministra unutrašnjih poslova. Pa, neka se tih devetsto hiljada maraka vrati, što bi bilo normalno, i ne samo da bi se pokrio ovaj deficit ili razlika u budžetu, nego da bude opomena svima onima koji se sad služe sličnim metodama kako biSrpsku radikalnu stranku razbili na taj način, među kojima prednjači ministar Batić, koji ima strašne argumente kada se suprotstavlja opoziciji. On odmah izlazi sa papirima i pokazuje ko je šta vozio, ko je šta jeo. (Predsednik: Gospodine Mirčić, prošlo je tri i po minuta, ja vas molim da pređete na temu.) Predsedniče, primetili ste da ja ni jednog trenutka nisam više spominjao onaj ček. Prema tome, nema razloga da me isključujete. (Vojislav Šešelj,sa mesta: Koji ček?) Ovo što Milo Đukanović traži svoj deo, što je Koštunica dobio. Dao je Srbiji, a nije dao Crnoj Gori. Valjda znate, gospodine Šešelj. (Vojislav Šešelj,sa mesta: Čega je predsednik Koštunica?) Valjda Jugoslavije. (Predsednik: Raspravite vi to na vašem Izvršnom odboru Srpske radikalne stranke. Gospodine Mirčiću, molim vasda se držite dnevnog reda.) Nije problem, držaćemo se dnevnog reda. Znači, bilo bi dobro da se sva ta sredstva, koja je u ono vreme država i vladajuća partija utrošila da razbije Srpsku radikalnu stranku, potkupljujući pojedine članove, da se ta sredstva sliju u budžet i kao vanbudžetska sredstva da pokrivaju eventualnu razliku koja se pojavljuje umanjenjem ili davanjem nekih poreskih olakšica.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 60, protiv 126, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, od ukupno 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Živko Selaković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 13. ali, kao što sam već video, skoro da je identičan sa amandmanima mojih prethodnika, i to iz tri opozicione partije. Šta to znači? Znači da mi ipak u opoziciji konstruktivno priđemo razmatranju svakog zakona i dođemo, otprilike, do jednog zaključka da to nije dobro kada su u pitanju naši građani. U članu 13. stav 1. Predloga zakona, stoji: reč "najviše 70%", zamenjuje serečima: "najviše 80%". To je tekst mog predloga amandmana. Uz ovo bih želeo da dam obrazloženje. Predloženim rešenjem u amandmanu omogućava se da i porodica koja ima pet članova ima olakšicu, tj. kredit. U protivnom, porodica sa više članova bi bila dovedena u nepovoljniji položaj u odnosu na porodicu koja ima manje od pet članova. Pri tome želim da istaknem da je i u prošlom zakonu ovakvo rešenje bilo predviđeno odredbama člana 12. stav 1. važećeg Zakona o porezu na imovinu, zbog čega to rešenje i ne treba menjati. Da bih još malo uprostio, ranijim zakonom bila je predviđena olakšica poreskom obvezniku 50%. Novim Predlogom zakona se to skida na 40%, da bi se posle toga dodalo 10% olakšice za svakog člana domaćinstva. Znači, pridodato je možda još tri člana, u stvari dva, kada se uzme u obzir da je skinuto sa 50 na 40. Znači, za dva člana domaćinstva je predviđena olakšica. Kao i obično, poslanička grupa Stranke srpskog jedinstva, kada je u pitanju natalitet i bela kuga,uvek nastoji da pripomogne, odnosno da odmogne ovom padu nataliteta. Stoga se i ovoga puta zalažemo da se ta osnovica, odnosno olakšicazameni sa 70 na 80%. Pri tome, da dodam još nešto, meni to strašno pada u oči, odnosno bode mi oči - zašto mi u ovom novom sazivu, a pogotovu ova DOS-ovska vlast koja je davalapredizbornih obećanja građanima da će se tobož zalagati za sve što je u interesu građana, zašto ovoga puta u svakom predlogu zakona nikako neće da zadrže ono staro što je dobro. Pobogu brate, nemojmo sve odbacivati, i ono što je bilo dobro, samo da ne ispadne da su ovi naši prethodnici nešto i radili i znali da rade. Prema tome, još jedanput pokušavam da zamolim ovaj parlament, kada je u pitanju, kako su i moji prethodnici rekli, natalitet, da usvoje ovo povećanje, odnosno olakšicu, pa makar neka to bude do 80%. Verujte, ako mi ovakvim nametima idemo dalje, umesto bele kuge snaći će nas i crna kolera. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč ministar Đelić.
Želim samo da napomenem dve činjenice. Neki od prethodnika su govorili o strašnom zahvatanju od naših građana, a u isti mah su govorili o tome da ne možemo da se branimo sa tim da to nisu velike svote novca. Imajući u vidu kakva je ekonomska situacija naše zemlje, naše privrede i naših stanovnika, svakako da je svaki dinar važan. Ali, neki prethodnici su baš hteli ... Hteo bih da vam dam nekoliko činjenica o tome šta je u stvari ovaj porez, sa ovom amortizacijom kakva je vama danas predložena. U stvari, hteo bih da dam nekoliko primera baš sa sela, da vidimo na šta to liči. Ako uzmete npr. jedno selo - Klenje, opština Bogatić, za kuću od 100 kvadrata sa amortizacijom od 55%, znači, ima negde oko 20 godina, to je prosek našeg stambenog fonda, tu bi ove godine trebalo da se odvoji negde oko marku mesečno. To je ovaj porez danas. To nije ništa, ali ne može se ostaviti našim građanima neki utisak da ovde raspisujemo neke ogromne poreze. To jeste jedna paklica cigareta mesečno i to ne ona najskuplja, a one se puše svakog dana. Naravno, treba sve da se sabere. Verujte, mipomno gledamo šta to sve znači za naše građane, sve ukupno, ali ne možemo dopustiti da se stvori neka vrsta utiska da ovde govorimo o nekim velikim zahvatanjima. Ako uzmemo, na primer, seoske kuće koje imaju po 200 kvadrata, za takvu amortizaciju se u proseku penjemo na oko dve marke mesečno. To je to. Znači, evo nekoliko činjenica i evo šta je taj zakon, ne trebapravitiveliku buku oko ovog. To je što jeste. U svim zemljama u okruženju to je mnogo više. Da li treba biti kao kod nas danas? Ne. Ekonomska snaga kod nas je slabija, nego u drugim zemljama. Što se tiče nataliteta, meni se čini, ako se podsetimo kakav je budžet usvojen pre dve nedelje, da tu vidimo veliku razliku u odnosu na ono što se radilo pre. Govori se deklarativno o natalitetu i o politici, međutim, kasnilo se dve godine za dečje dodatke. Dve godine. Šta se uradilo u zadnjem kvartalu? Isplatio se dobar deo tog duga i sve familije su i te kako dobro osetile, po svom džepu, šta znači jedna prava politika. Mi imamo sistem, a govornici govore malopre da ne treba da se menja ono što nije loše. Mi čuvamo taj sistem dečjih dodataka. Nije perfektan, ima nekih zloupotreba, ali uglavnom je onaj pravi, jer cilja baš familije, ne pojedinca, nego porodicu kao glavni element stabilnosti u našem društvu. Pomaže onim familijama koje su u nekim finansijskim teškoćama. Mi ćemo nastaviti da dograđujemo taj sistem i da pomažemo. Kao što sam već napomenuo juče, a hteo bih da ponovim i danas, najbolja politika nataliteta je početi od toga što imamo i što je dobro urađeno, a to je sistem dečjih dodataka, da isplatimo 12 dečjih dodataka ove godine i to redovno. Za neke familije koje imaju dvoje-troje dece to je i do 70,80 maraka mesečno. To je ono što treba našim familijama, da mogu da održe i higijenu i da daju dobro vaspitanje našoj deci. Kao što sam napomenuo, to neće biti sve, mi smo obezbedili sredstva da i ove godine ne samo čekajući ono što su bile obveznice za dečje dodatke, mi ćemo preduzeti i ono što treba da bude isplaćeno 1. januara 2002. godine, dame i gospodo, mi ćemo isplatiti ove godine unapred i to u avgustu, kada je najnužnije našoj deci i tim familijama. Hvala. [[Aplauz.]]
Izvolite, gospodin Šešelj, pa gospodin Ivković.
Dame i gospodo narodni poslanici, zaostali dečji dodaci su se godinama gomilali, a DOS-ovska vlast nije uspela ni da prve obveznice koje su morale biti isplaćene do nove godine u potpunosti isplati. Prodali su jug Srbije da bi dobili neku crkavicu iz inostranstva, tome namenjenu, pa nisu to isplatili. To je što se tiče dečjih dodataka. Oni su kasnili godinama, nagomilali su se. Trebalo je isplatiti prve obveznice do nove godine, nisu isplaćene. Drugo, ministar Đelić govori o selu Klenje i o porezu koji bi se tamo platio na jednu kuću od 100 kvadrata. (Glasovi iz sale: za 200, 300) Taj iznos je najmanje 25% veći nego što je ranije bio,po ovim računicama. Ovde postoji neka druga opasnost o kojoj trenutno ne govori ministar Đelić. Ovaj zakon je suviše načelan i on ostavlja odrešene ruke ministarstvu da naknadno propisuje kako će se obračunavati osnovica i kako će se vršiti naplata. To što naknadno sledi je najveća opasnost ovog zakona. Zakon je restriktivan utoliko što uvodi poreze i tamo gde nisu bili, što povećava poreske stope tamo gde su i ranije postojali porezi, što smanjuje poreske olakšice, evo, povodom broja članova domaćinstva, a posle ministru ostavlja odrešene ruke da otcepi koliko Ministarstvu finansija zatreba novca.To je osnovni problem ovog zakona. Što građanin nema pravnu sigurnost, što mora da strepi iz dana u dan vreba li ga negde u zasedi poreznik i šta će porezniku pasti na pamet kao inovacija u načinu obračuna i načinu naplate. Jedna od tih inovacija, naravno, ženska čarapa preko glave Dejana Popovića, kada u toku noći dođe da naplaćuje nasilno.
Reč ima poslanik gospodin Ivković, zatim gospodin Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, ima mnogo inovacija i bolestan čovek sedi u zatvoru i nema pravo na lečenje, to je inovacija ovog sistema. (Iz sale: Jao.) Tačno. Čovek koji ima temperaturu između četvrtka i petka 39 stepeni, pritisak 190 sa 130, biva vraćen u zatvor na vaše veliko zadovoljstvo, očigledno. Gospodine Đeliću, da mi građanima Srbije kažemoistinu, a istina je da su ranije olakšice bile 50% za nosioca vlasništva i do 30% prema broju članova domaćinstva. Znači, ukupne olakšice su bile 80%, od mogućih 100%. Vi ste sada smanjili olakšice, znači idete na 40% i omogućavate do 30%, a s obzirom na strukturu domaćinstava koja koriste imovinu. Znači, istina je da ste sa 80% mogućeg rasterećenja ili olakšica smanjili na 70%. Prema tome, vaša priča o poštenju, o socijalnoj kategoriji, vi ispadoste veći socijalista nego mi koji ovde sedimo. To je netačno. Vi ste opterećenja povećali time što ste mogućnost olakšica smanjili, sa 50 plus 30, vi ste smanjili na 40 plus 30. Znači, za 10% ste smanjili olakšice, a samim tim ste za 10% procentualno uvećali mogućnost opterećenja svake porodice u Srbiji. Što se tiče sela, gospodine Đeliću, ako je neko plaćao 200 novčanih jedinica, sada će plaćati 500 novčanih jedinica. Znači, opterećenje po kući na selu je dva i po puta veće nego ranije. Da vas podsetim, kada je u pitanju poljoprivredno zemljište, razrez je bio 114,5% u 2000-toj godini, a zahvaljujući vašim rešenjima razrez je 205% u odnosu na procenjenu vrednost katastarske imovine. Prema tome, da rezimiramo, istina je, građani Srbije, sledeća - ranije su olakšice bile moguće 50%, još plus 30%, znači 80% ukupno i plaćalo se samo 20%, zahvaljujući vašim rešenjima koja su neminovnost, jer ste napravili tri i po puta veći budžet nego prošle godine. Sada se ide na 40% mogućih olakšica plus 30%. Rezultat je da građani Srbije svi, plaćaju 10% veći porez na imovinu, plus što je osnovica imovinske vrednosti mnogo veća nego prošle godine. Što se tiče sela, ako je neko plaćao 200 jedinica, danas plaća 500 jedinica, znači dva i po puta više. Što se tiče poljoprivrednog zemljišta porezi su bili 114,5%, a sada je 205%, da vas samo podsetim, zbog naknade za odvodnjavanje koja je bila 60%, a sada je 150%. Prema tome, o borbi za natalitet, o tome kako se vi zalažete za porodicu, da ima više dece, saznaće roditelji kada odu da kupe dečje pelene, kada odu da kupe krevetac, cipelice dečje i kada vide koliko su već razrezani, jer je vaša većina izglasala porez na promet. [[Aplauz socijalista.]]
Reč ima poslanik Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, uopšte ne želim da ulazim u polemiku sa gospodinom Ivkovićem. Priznaću da on ima formalni osnov da ponovo izađe za ovu govornicu, ali ja teško mogu govoriti a da ne pomenem njegovo ime. Kakve veze ima socijalna pravda sa situacijom u kojoj se u ovom trenutku nalazi gospodin Slobodan Milošević? Podsetiću vas, socijaliste, da ste tražili prošle nedelje formiranje anketnog odbora, koji bi preispitao okolnosti pod kojima je on uhapšen. Da li smo mi bili prepreka formiranja tog anketnog odbora? Samo zbog jeftine propagande koristite ovu govornicu da bi obmanjivali javnost. Slobodana Miloševića je pregledao lekarski konzilijum od 12 lekara. Taj konzilijum je formiran zbog osobe koja je imala pritisak 170 sa 110, temperaturu 36 sa 5. Građani Beograda su u mnogo težoj zdravstvenoj situaciji, nego on, ne mogu da dođu ni do dispanzera, a kada dođu, nemaju ni za lek, ni za doktora. Obesmislili ste društvo u kome živite i sada insistirate na pojmu pravde, svodeći ga na gospodina Miloševića. Ajde da formiramo anketni odbor (glasovi iz sale: ajmo), da vidimo ko su ljudi koji su ga uhapsili, da vidimo da li je prekršen neki zakon. Nije prekršen ni jedan zakon, vi to dobro znate, zato izbegavate sastanak. Možemo da razgovaramo o okolnostima u kojima se on u ovom trenutku nalazi, da vidimo da li drugi zatvorenici uživaju prava koja uživa on, da li i drugi zatvorenici imaju prava na svakodnevnu posetu, da li drugi zatvorenici imaju prava na lekara kada to požele, da li drugi zatvorenici imaju prava na sastanke sa advokatima i komunikaciju sa javnošću preko svojih partijskih kolega. Što se tiče pravne sigurnosti o kojoj je govorio gospodin Šešelj, pa on najmanje ima prava na tako nešto. Nismo mi krivi što su njegovi potpredsednici za 900 hiljada maraka prodavali političke ideje Srpske radikalne stranke,to govori o stranci koja je dozvolila takvim ljudima da je vode. Nije južna Srbija prodata. Ako su prodavane srpske zemlje po Hrvatskoj i Bosni, ako je prodato Kosovo, južna Srbija nije prodata, jer smo mi garant stabilnosti Srbije i očuvanja jugaSrbije. Petog oktobra smo dobili državu koja nije imala nikakvo međunarodno uvažavanje, državu koja je bila opustošena i u spoljnom i u unutrašnjem smislu. Dvadeset četiri dečija dodatka ste vi dugovali, niste imali sredstava za to, ali ste imali sredstva za svoje stanove, imali ste sredstva za svoje automobile, imali ste sredstva za korupciju kojom ste se služili. Nijedan dečiji dodatak više ova država ne duguje, ni jedan jedini. Izađite ovde i argumentovano recite za koji mesec mi nismo isplatili dečiji dodatak. Dvadeset četiri vaša dugovanja i sve ono što je u međuvremenu pristiglo je izmireno. Ono o čemu vi govorite nema nikakve veze sa poreskom politikom. Široki porezi su osnovica za stabilnu socijalnu politiku. Iz kojih sredstava popuniti fondove, iz kojih sredstava obezbediti davanja za dečije dodatke, to je nemoguće, jer ste nam vi ostavili uništeno društvo. Vi niste propali kao što je propala Srbija, vi ste danas mnogo bolji nego što ste bili pre deset godina kada ste počeli da se bavite politikom.
Poštovani gospodine predsedavajući, mogu da primetim i za gledaoce koji gledaju i za prisutne u sali da je na dnevnom redu Zakon o porezu na imovinu i da ste vi prethodnom govorniku dopustili punih osam i po minuta da govori, da drži politički govor, za ovom govornicom, ali pošto je on držao politički govor, verujem da ćete i meni dopustiti da iznesem činjenice. Posedujem papir potpisan od lekarske komisije koja se saglasila sa upućivanjem Slobodana Miloševića na VMA, u kojem piše da Slobodan Milošević u tom trenutku ima pritisak 190 sa 135, da ima tahikardiju 140, da ima aritmiju i da ima isuficijenciju mišića prednjeg zida srčanog mišića. Prema tome, to je činjenica i taj papir posedujem. Posedujem i informaciju, tačnu informaciju da je nakon koronografije između četvrtka i petka imao temperaturu 39. Posedujem i tužnu informaciju da su se lekari nadglasavali, kao mi ovde u Skupštini, o tome da li treba da ide natrag u zatvor ili ne. Postoje činjenice i ja sam sa time saglasan, ja sam svedok toga da je u sredu, kada mu je pozlilo, bila izuzetno korektna reakcija uprave Okružnog zatvora. Želim da kažem, takođe, da su dovedeni najbolji lekari koji su u Beogradu prisutni i da se izašlo u susret porodici da lekari kojima porodica veruje budu prisutni. Prema tome, svi oni koji su bili uključeni u sredu, taj proces su obavili korektno, svoj deo moralne i formalne obaveze, ali u petak odluka za upućivanje je bila potpuno neodgovarajuća i na žalost, njegovo stanje to i pokazuje. Zato je možda i reakcija prethodnika za ovom govornicom na sve to što je rečeno, burna. Što se tiče dečijih dodataka, draga moja gospodo, moram da vam kažem ono što me ovde podsećaju da sam zaboravio. Dvadeset milijardi dinara Vlada Republike Srbije je 2000. godine potrošila za obnovu i rekonstrukcijuzemljei zato jeste ova zemlja bombardovana, da bi se trošile pare na obnovu i rekonstrukciju, da se ne bi isplaćivale penzije i dečiji dodaci, da bi narod bio nezadovoljan i da bi neko drugi došao na vlast. Ako ste vi uvereni da vam narod veruje, izađite sada na izbore kada narod traži, 75% njih, nove izbore.
Replika, Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, Čedomir Jovanović je izneo jednu tešku neistinu, da su svi zaostali dečiji dodaci isplaćeni, a to apsolutno nije tačno. Nisu isplaćene ni dospele državne obveznice, a kamoli sve koje su sve na 24 meseca izdate. Nisu isplaćene iako je prodat jug Srbije. Prvo, gospodine Jovanoviću, ne postoje srpske zemlje u Hrvatskoj. Postoji Republika Srpska Krajina koja je pod hrvatskom okupacijom. Vi ste pomagali srpske neprijatelje da se Srpska Krajina okupira, ona je predata od strane tadašnjeg režima u Beogradu i to je istina. Da li je i prodata, to vi dokažite sada. Predata je Republika Srpska,predati su Kosovo i Metohija, sve uz žestoko protivljenje Srpske radikalne stranke, a sada ste vi prodali jug Srbije, tzv. zonu B i sada glumite kako naše snage bezbednosti ulaze u sve ostale zone, a tamo su i bile naše snage. Istina, prema Kumanovskom sporazumu, bez teškog naoružanja svuda se kretala naša policija, duž administrativne granice Kosova i ostatka Srbije, od Crne Gore do Bujanovca. Ali tamo u Bujanovcu i Preševu, gde su ušli šiptarski teroristi, tamo ste predali i prodali teritorije i sada Čović utanačuje kako će se vlast predati šiptarskim teroristima, da to bude legalno sa aspekta našeg Ustava i našeg zakona. To je suština vaše politike. Za bedne pare ste to prodali, ali niste isplatili dečije dodatke. Vi ste nasledili tu obavezu, obećali ste narodu da ćete odmah to isplatiti, niste u stanju. Kada smo mi bili u vlasti nismo mogli odmah, ali smo našli metod da postepeno isplatimo. Sada vikoji možete odmah, isplatite odmah, nemojte da govorite neistinu da je to već sve isplaćeno.
Reč ima ministar Đelić.
Prethodni režim, pošto nije bio u stanju da isplati dečije dodatke, izdao je obveznice. Dobar deo tih obveznica je isplaćen u prošlom kvartalu zahvaljujući boljoj isplati i boljem vođenju javnih finansija i delimično donacijama, naročito od Vlade Republike Norveške i Grčke. Sa druge strane, naravno ostalo je još dva tipa obveznica. Jedan tip obveznica je u rukama naših građana i prvi momenat kada on treba da bude naplaćen biće 1. januara 2002. godine, međutim, mi, i to sam napomenuo već dva puta, nameravamo da to isplatimo unapred, znači tokom ove godine, najverovatnije u avgustu. I, nekih milijardu obveznica se nalazi u rukama privrede danas, jer su neki građani podmirili obaveze prema privredi sa tim obveznicama. Pogledajte budžet. Na budžetu na rashodnoj strani je predviđeno milijardu dinara da bi se i to saniralo.
Ako smo završili sa zdravstvenim biltenima i podsećanjem na srpske zemlje kojih više nema, da se vratimo na amandman narodnog poslanika Živka Selakovića. Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za je 57, protiv 114, dvoje uzdržanih, nije glasalo 21, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Vlada Republike Srbije podnela je na član 14. amandman koji su prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Amandman su prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, te konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, imaćemo inflaciju poreskih zakona. Što više zakona i paragrafa, to je manje prava i pravde. Predložio sam, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 19. Predloga zakona o porezima na imovinu, da se isti izmeni utoliko što se na poresku osnovicu do 200.000 dinara na ime poreza plaća 1,5%, na poresku osnovicu preko 200.000 dinara plaća se na ime poreza 3.000 dinara, plus 2,5% na iznos preko 200.000 dinara. Obveznici koji se, u odnosu na ostavioca odnosno poklonodavca, nalaze u trećem i daljem naslednom redu, odnosno obveznici koji sa ostaviocem odnosno poklonodavcem nisu u srodstvu, porez na nasleđe i poklon plaćaju po stopi od 3%. Zbog toga sam mišljenja da bi trebalo smanjiti ovu poresku stopu jer je ona apsolutno nužna, opravdana i smatram da bi građani Srbije prihvatili ovaj smanjeni iznos, jer moraju na neki način da izmiruju svoje obaveze kao poreski obveznici. Žao mi je, bojim se da ne dođemo u ono vreme kada se govorilo "Uzmi ago koliko ti drago". Zbog toga molim i predlažem narodnim poslanicima da usvoje ovaj amandman, jer u svakom slučaju, kao što sam rekao, za to ima i pravnog, moralnog, ekonomskog i političkog razloga. Hvala.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, povodom ovog amandmana moram da pohvalim ministra finansija. Veoma mi je teško kada hvalim Vladu Srbije i njene članove, ali ovog puta moram da ga pohvalim, jer mi je on pomogao sa ove govornice da demantujem Čedomira Jovanovića. Ovde je ministar Đelić potvrdio da nisu sve državne obveznice izmirene povodom zaostalih dečijih dodataka, delimično je samo prvo dospela tranša izmirena, delimično. Zahvalan sam gospodinu ministru što je ovde pred Skupštinom posvedočio da je milijardu dinara zaostalih državnih dugova na ime dečijih dodataka, isplaćeno kroz razne robe privrednih preduzeća koja su dugovala državi, a to je po onom našem zakonu i zamisli, da građani obveznicama mogu da kupuju robe i evo sada je ovde ministar posvedočio da je milijarda dinara na taj način izmirena, što nije mali iznos. Sa druge strane, znate, bolno je za svaku partiju kada se u njoj nađu naši ljudi. Takvih je bilo i u Srpskoj radikalnoj stranci, koji su podložni kriminalu, potkupljivanju, a mi smo takve eliminisali iz svojih redova, ali mi ih izbacimo, a oni dođu u DOS. Kao na primer Aleksandar Stefanović, sadašnji poslanik...
Gospodine Šešelj, hajde da pređemo na dnevni red, molim vas.
Pokušao je dva stana od države da ukrade, formirao je privatnu štedionicu, humanitarno društvo da krade novac, kupio je diplomu Farmaceutskog fakulteta u Sarajevu itd. Mi takve izbacimo, a vi ih primite u svoje redove i kod vas postanu poslanici.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovde je dopuštena svaka vrsta interpretacije i tumačenja, ali nismo dobili konkretan odgovor na pitanje koji dečiji dodatak Republička vlada DOS-a nije isplatila. Nismo dobili odgovor na pitanje koji dečiji dodatak Vlada u kojoj su predstavnici DOS-a participirali od 5. oktobra do kraja januara, nije isplatila. U ovom trenutku, kao što je rekao ministar finansija, Republička vlada planira izmirenje obaveza koje bi u proceduri, koju ste vi definisali, bila dužna da izmiri tek za godinu dana. Znači, unapred. Vrlo brzo će biti sanirana šteta koja je proistekla iz vaše vladavine i konačno, preračunajte sve one kvadrate stambenog fonda koje ste podelili, ne za keš, nego fondovi i prebijanje dugova, pa vidite koliko je to na tržištu vredelo dečijih dodataka. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Da li ste meni rekli, Čedo? Imam li pravo na repliku?)
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 51, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 32, a ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon upućuje na zaključak da su i ovog puta kreatori bili oni ili bliski onima koji su se proslavili sa rešenjima prethodnih poreskih zakona. Još kada je dat prošli paket poreskih zakona, bilo je negde oko 400 amandmana i Skupština nije usvojila ni jedan. Ovom prilikom su predstavnici Vlade dali, znači, predloge zakona, da bi opet posle toga dali 100 amandmana na svoje zakone. Doduše, dosta amandmana je prepisano od Srpske radikalne stranke, kao što je bio amandman na član ovog zakona o kome sada raspravljamo, ali to nije bitno, bitno je da srpski radikali nisu sujetni i da građanima Srbije od ovih amandmana bude bolje. Samim tim, pokazujemo, mi srpski radikali da imamo konstruktivna rešenja i da na ovaj način zaista pomažemo građanima Srbije da imaju bolji život. Prešao bih na amandman, na član 19. gde se kaže da obveznici koji se u odnosu na ostavioca, odnosno poklonodavca, nalaze u drugom naslednom redu, po zakonskom redu nasleđivanja, treba da plate na poresku osnovicu do 200.000 dinara, a porez 3%. U amandmanu koji smo podneli ja i gospodin Stamenković, predloženo je da se porez smanji na 2%, a da preko 200.000 dinara, odnosno gde je predloženo od strane Vlade da je 5%, da se iznos smanji na 3%. To zbog toga što mi, srpski radikali, razmišljamo, pre svega o progresivnom oporezivanju mnogo veće imovine, odnosno 200.000 dinara danas vredi negde oko 6.700 maraka, a do kraja godine, verovatno će vredeti od četiri do pet hiljada maraka. Zbog toga predlažemo da se ovaj amandman usvoji. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, veoma rado bih polemisao sa gospodinom Čedomirom Jovanovićem o amandmanima. Pošto on neće o amandmanima, ja ću onda sa njim polemisati o onome o čemu on hoće. Prvo, što se tiče dečijih dodataka, to je ostala obaveza nove vlasti. Tu postoji princip državnog kontinuiteta i vi morate da se držite rokova koji pišu na obveznicama. Samo ste delimično, dospele do 1. januara, isplatili. Do leta vam druge dospevaju. Vi ne planirate da ih isplatite. Vi planirate tek do sledeće Nove godine da isplaćujete. Drugo, što se tiče dve i po godine koliko su srpski radikali bili u vlasti, mi smo počeli da rešavamo zaostale probleme. Tri zakasnele penzije su isplaćene bonovima za plaćanje električne energije. A, onda se desio rat. U tom ratu morali su da se finansiraju ratni napori. Posle toga bili smo u dilemi ili da isplaćujemo zakasnele dečije dodatke ili da popravljamo mostove. Mostovi su bili preči i osnovne fabrike da bi se pokrenula privreda, jer ako nema nikakve privrede i saobraćajnica onda možete jednom nešto podeliti i više nemate ništa. To je što se tiče obaveza koje su vam zaostale i njih morate da platite, a nasledili ste na računu Beogradske banke 100 miliona DM, novca Vlade Srbije, od prodaje Telekoma. I, drugo, gospodine Jovanoviću, ja ovo tvrdim - da nijedan srpski radikal nije nezakonito dobio stan. Vi stalno govorite o nekim stanovima. Nijedan nije dobio jedan jedini. Dalje, to su sve bili stanovi u društvenoj svojini. Stanovi u društvenoj svojini ne mogu da se prodaju od strane državnog organa. Mogu samo da se dodeljuju i onda idu u normalan otkup, kao svi ostali stanovi. E, hajde vi napokon nađite jednog radikala koji je nezakonito dobio stan, pa da onda razgovaramo. A, još niste ukinuli taj zakon i još se po tom zakonu dodeljuju stanovi. Vlada ih trenutno nema jer nismo bili ludi da Vladi ostavimo stanove neuseljene. Ali, delite ih u jedinicama lokalne samouprave, gde vladate po istom zakonskom osnovu. Ukinite taj zakon pa onda niko više ne može da dobije od države stan.
Reč ima ministar Đelić.
Vrlo kratko bih hteo da komentarišem, pošto je već više puta bilo postavljeno pitanje obveznica. Jedan od načina podmirivanja obaveza države, naročito u poslednje dve godine, bilo je to izdavanje obveznica. Drugi način su bile kompenzacije. Jedan od velikih problema budžeta prošle godine je bilo to što je 24,9% budžeta bilo izvršeno ili putem kompenzacija ili kroz te papire. Zbog toga smo došli tu gde smo došli, zbog tih zakašnjenja. Znači, to je jedan metod koji, kada se izdaju obveznice, a ne predvidi se prihod, ili bar neka aktiva koja će biti prodata za to, dovodi do problema. Izdavanje, možda je to i izgledalo kao dobra ideja, obveznica za penzionere, za zaostale penzije, da bi mogli da plate struju, je jedan (o čemu smo mnogo pričali, i sa ljudima iz EPS-a) od ključnih uzročnika problema EPS-a i restrikcija koje smo imali do sada. Može biti dobra ideja, ali sa tim se mora obazrivo u javnim finansijama, jer izdavanje obveznica bez realnih izvora prihoda ili kroz prodaju aktive ili obezbeđivanje realnih prihoda, dovodi samo do velikih problema u sprovođenju budžeta. Tim metodom mi se nećemo služiti, jer, kao što vidite, ne bi bilo odgovorno ove godine i o tome i ne pričamo, izdavati obveznice iz javnog duga Republike Srbije, jer do toga nismo došli. Nadam se da će to biti sledeće godine, a što se tiče prošlosti, naravno da moramo, i tu postoji kontinuitet vlasti i mi ćemo ispoštovati one obveznice koje su bile izdane. Zbog toga je na rashodnoj strani obezbeđeno milijardu dinara, da bi obveznice koje su danas u rukama privrede bile pokrivene. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 28, od ukupno prisutna 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim poreskim paketom ruši se piramida laži na kojoj je DOS došao na vlast. I vrh te piramide na kojoj sedi Vojislav Koštunica. Sva vaša obećanja, ovim predlozima zakona padaju u vodu, za samo nekoliko meseci. Nekima su potrebne godine da dođu u takav stadijum da toliko lažu narod kao što DOS laže za samo nekoliko meseci. Pogledajte šta ste vi napisali u svojim obećanjima pomoću kojih ste došli na vlast - izgradićemo državu koja će štititi siromašne i davati snažan podstrek onima koji stvaraju i kadri su da iniciraju preduzetničke poduhvate, investiraju, štede, itd. A vi sirotinji podižete osnovne poreze, a onima koji su kadri da investiraju, da preduzetnički nešto rade, njima prvo uvedete monopolske uredbe, a ako i pored toga nešto mogu da rade onda im zavedete progresivne stope poreza i, jednostavno, ubijete kravu koja bi mogla da daje velike količine mleka. Šta je osnovni nedostatak vaših predloga zakona? Što ste vi, dragi moji poslanici, koji potičete iz svih krajeva Srbije i vrlo dobro znate kakva je situacija u Srbiji, dozvolili da vam avionom slete ljudi iz inostranstva i da vam naprave zakon. I vi sad surovi, brutalni kapitalizam kalemite na jednu srpsku biljku ... [[Žagor, glasovi:Nežnu.]] na nežnu srpsku biljku, koja je oštećena i sankcijama i agresijom. I, samo se vi smejte. Baš vas briga. Baš vas briga ... [[Žagor]] Vi hoćete da napišete i da ostvarite sve što se ostvaruje u svetu koji to izgrađuje stotinama godina i izgrađuje tako što bombarduje i uvodi sankcije malima, i izgrađuje tako što skida majmune sa drveća da rade za njega. Vi to hoćete da primenite u ovoj našoj Srbiji. Kad god se postavi neki problem koji je za vas potpuno nerešiv, vi posegnete za povećanjem poreskih stopa ili potrčite u svet da zamolite da vam se da neki dinar, a oni kad daju neki dinar kažu - više vas nema u Preševu, Bujanovcu, Medveđi. Oni kad daju dinar kažu - biće vam carina između Srbije i Kosova i Metohije, a onda vi, pošto vas ima 18 različitih, uvek onog drugog optužujete da je on znao za tu carinu, a vi ostali, tobož, ništa niste znali. Pa, Vlada Srbije, koja je DOS, nema pojma o carini nego kaže - zna Savezna vlada koja je DOS.
Molim vas da se držite teme.
Gospodine Maršićanin, od juče, otkako sam video da ste bacili jednu knjigu, uopšte se ne obazirem na vaše upozorenje. Flašu nikad ne biste bacili iz ruke, a jednu knjigu ste juče bacili, kao da ne znate kakvo je blago knjiga. Tako da vas molim da me više ne opominjete.
Ali se vi ipak držite teme.
E, sada, dosadašnja diktatorska vlast [[komentar iz sale se ne čuje]] dođi Milka prvo da ga obiđeš. Ima da ga obilaziš. Dosadašnja diktatorska vlast koja nije umela sa narodom i koja je pljačkala narod imala je član 18. ovog zakona koji je bio bolji. Ne znam da li je Milka ili Leila, izvinjavam se, a može i u društvu. Ne dobacujte mi dok sam za govornicom, ometate mi koncentraciju. Članom 18. regulisala je ovo što sadašnja vlast reguliše članom 19. Da je bilo koji poslanik DOS-a skupio dovoljno hrabrosti da pročita uporedno oba predloga zakona, pitao bih ministra Đelića - je li ministre, a što ti nas stavljaš u poziciju da branimo ono što ne može da se brani? I - što nas stavljaš u poziciju da nam poslanici opozicije govore argumentovano da povećavamo poreze, da povećavamo stope poreza. Ovde je sasvim jasno, ovde su brojke u pitanju. To što vi prebacujete odeljke zakona, tumbate, nešto je bilo olakšica, a nešto kredit, to ne može da zavara narod. To što je na godišnjem nivou seljak plaćao 1,5%, a sada na petogodišnji 0,4%, to seljaka ne može da zavara. Dete mu je završilo školu. On zna da je to 2% na godišnjem nivou. Tako sam i ja pokušao ovim amandmanom da vas vratim na razumne poreske osnovice, na 3% do određene vrednosti imovine (govorim o drugom naslednom redu), i da vas vratim na 2% i na 3%, i na treći nasledni red, neka znaju građani Srbije, do sada je porez na nasleđe i poklon bio 3%, sada je 5%. Pa,vi ministre, možete sada da nam pričate šta god hoćete, ali kad su procenti veći, onda je porez veći, a kad je porez veći, narod lošije živi. Kad narod lošije živi, menja se vlast, a da bi se vlast promenila, mi tražimo izbore, a vi izvodite puške, prodane policijske snage, bagere i buldožere na ulicu, palite televiziju, palite zgradu Skupštine, uvodite manir koji će vam se obiti o glavu.
Ima reč narodni poslanik dr Vojislav Šešelj.
Samo dve rečenice, pre nego što se osvrnem na ovo što je govorio Tomislav Nikolić, da odgovorim ministru Đeliću - prvo, elektroprivreda je dobro funkcionisala, iako je bila u problemima, sve do 5. oktobra. Kada ste vi došli na vlast, došle su i restrikcije i propast elektroprivrede. Mi smo uspevali da proizvedemo dovoljno struje, a elektroprivreda je podnela i veliku žrtvu, da tri zaostale penzije izmiri isporukama električne energije. Ideja je bila dobra i sa državnim obveznicama za zaostale dečije dodatke, jer je ogroman broj preduzeća dugovao državi, a mi smo i tim preduzećima dali 50% olakšice, ukoliko svoju robu prodaju za obveznice, i vi ste ovde priznali da je za milijardu dinara te robe i prodato. Moram ovde, pred Narodnom skupštinom, iskreno da priznam da me je zaprepastio Tomislav Nikolić i ja apsolutno ne mogu da verujem ono što je on malopre izjavio, da je predsednik Skupštine, Maršićanin, bacio knjigu. Ja, doduše, nisam video, leđima sam bio okrenut. Apsolutno u to ne verujem, jerznam koliko gospodin Maršićanin voli knjige, iako nikada nisam video da ih čita, ali znam da u svojoj kući ima bogatu biblioteku. U svojoj biblioteci gospodin Maršićanin ima sabrana dela "Johnnie Njalker"-a, sabrana dela "Ballantines"-a, sabrana dela "Jim Beam"-a, sabrana dela konjak"Napoleona" itd. Taj čovek ne može da baca knjige.
Ovo je bilo toliko jako, da sam ostao bez teksta. Nije to bila knjiga, to je bio neki samizdat gospodina Šešelja. Gde knjigu normalan čovek baca? Pa, nije to knjiga bila, to je neki "šit", koji je postao hit. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, po Poslovniku, narodni poslanici su dužni jedni drugima da se obraćaju sa poštovanjem, i ja sam se sa dubokim poštovanjem obraćao gospodinu Maršićaninu, ja sam njega ovde branio od Tomislava Nikolića. On nema pravo, kao predsednik Narodne skupštine, da ovde psuje za govornicom. On je rekao "šit", vi koji još niste stigli da naučite jezik NATO pakta, to je bezobrazna reč u našem jeziku, veoma bezobrazna, pogotovu što NATO jezik nema mnogo psovki, to im je najveća psovka, a odslikava i našeg predsednika, zato što on tu psovku treba da izbegava.
Stavljam amandman poslanika Nikolića na glasanje. Za 59 narodnih poslanika, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 23, ukupno 195. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam svoj amandman podneo u maniru zalaganja DOS-a za olakšice siromašnima, pa sam stopu koja je bila 2%, umanjio na 1%, a zadržao sam stopu od 3% za vrednost preko 200.000 dinara. Siromašni ljudi imaju i sirotu ostavinu. Ono što vredi 200.000 dinara, i što neko nasledi, to je sigurno nasledio od nekog siromaška, i na tu imovinu treba smanjiti poresku osnovicu . Nije dovoljno izaći za govornicu i održati vatreni politički govor. Tome smo se učili već deset godina. Cifre su bitne, a zakon cifara je nemilosrdan, pa, kada se izađe za govornicu, i kaže - kada smo mi došli na vlast npr. taksa za telefon je bila 3 marke, a danas je 8 maraka. To je razlika. Sada ću vas učiti i obračunu poreza - 200 dinara puta 20% toje 40 dinara, i to je 240 dinara, a to je osam maraka. Ne plaća se nigde, osim ovde. Samo se ovde plaća. Uostalom, na ukupan račun, koji još niste dobili, plaća se sada 20% poreza, a ne 9%, kao pre. Gospodine predsedniče, imam stvarno zamerku na Vaše ponašanje, nije u redu da ministra prosvete nazivate "šitom" ovde, to je bila knjiga o ministru prosvete, i ja bih molio da se izvinite ministru prosvete.
Radilo se o autoru. Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja se.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 56 narodnih poslanika, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 24, ukupno 193. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo i narodni poslanik Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac želi reč? Izvolite.
Kao i moji prethodnici, članovi SRS, koji su podneli amandman na član 19, sa istovetnom namerom podneo sam ga i ja. Razlikuju se samo osnovice za naplatu tog poreza. Dame i gospodo poslanici, na današnjoj sednici mi smo prisutni, doduše neki i nazočni, da će se ovaj zakon o porezu na imovinu, voljom DOS-ove većine, voljom Vlade i voljom NATO-a, verovatno i doneti. Očito je da je ovo restriktivan i rigidan zakon. Sama činjenica da se podnosi toliko amandmana na njega i obrazloženje Vlade, koje je nemušto, nesuvislo, doduše možda ekspertsko, nadasve transparentno, govori koliko je ovaj zakon dobar. Amandman na član 19. sam podneo iz sledećeg razloga. U svakom slučaju ova vlada, koju je DOS izabrao na segedinskim seansama, a možda i NATO, jer znate i vi kada ste bili u Segedinu, možda ste baš bili u centrali CIA-e u Segedinu, nema blage veze sa onim što se u Srbiji događa i kako se u Srbiji živi. Pričati priče o tome da nam privreda stoji, mislim da je vama to nepotrebno, jer vam je to čak i poznato. Pričati priče o stimulacijama, koje treba da dajete za privatno preduzetništvo, takođe vam je nepotrebno, jer vam je to takođe dobro poznato. Govoriti o socijalnoj slici stanovništva u Srbiji - mislim da treba da krenete od kuće do kuće, kako ste išli da nudite sebe kao promotere budućih ekonomskih reformi, nudeći socijalno blagostanje i neku novu i bolju Srbiju. Trebalo bi da krenete ponovo. Onda ćete u svakoj toj kući čuti kako se živi i onda ćete čuti da ono što vi sada oporezujete, a i haračite, dovoljno govori kakve zakone donosite i kako ćete proći na sledećim izborima. Takođe je interesantno da sa ovim članom treći nasledni red izjednačavate sa običnim građanima. Uostalom, to je dovoljno transparentno svima onima koji će na neki način ovaj zakon sprovoditi i koji će osetiti tu vašu dobrotu.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 55, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 31, ukupno je prisutan 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podeno narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo, da je korporacija DOS u predizbornoj kampanji izašla sa ovim predlozima poreskih zakona i da je rekla javnosti, odnosno građanima Srbije - ubuduće što deda bude ostavljao unuku u nasledstvo, plaćaće se veći porez, jer dolazimo mi, koji smo demokrate, da ono što se nasledi od tetke, ujaka, za to će biti mnogo veća poreska stopa, pitanje je kako bi ta korporacija prošla na izborima. Međutim, činjenica je da sada imate većinu. Dokle će trajati ta većina, to ni oni sami ne znaju. Kako sad stvari stoje, niko ni sa kim ne razgovara. Ali, da ne govorim nešto što je van teme. Gospodo, kada se raspravlja o amandmanima, konkretnim predlozima koje vam daje SRS, vi odmah posežete za rezervnim argumentima, a to je već više puta viđeno sa ove govornice. Odmah kreće priča gde ko stanuje, šta je ko jeo i šta je ko vozio. Znate, to je već istrošena tema. Narod više nema strpljenja da vas sluša, narod traži od vas da se bolje živi, narod traži od vas da na osnovu onih 6 milijardi, koje ste obećali, smanjite poreske stope. Drugo, ne može čovek da se otme utisku da se vi ponašate kao da je ovo rokenrol spektakl. Je l( to zato što su vam čelnici propali gitaristi i bubnjari rokenrol sastava? Onda nije čudo što se sve više u narodu peva ona pesma: Da Bog da crko rokenrol.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za glasalo 49, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 37, ukupno je prisutno 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podeno narodni poslanik Bora Stanimirović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 54, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 25, ukupno je prisutno 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, član 20. kaže: Porez na nasleđe i poklon ne plaća se na novac, prava odnosno stvari iz člana 14. stav 2. ovog zakona, ukoliko je pojedinačna tržišna odnosno nominalna vrednost predmeta oporezivanja, odnosno njegov pojedinačni iznos manji od 6.000 dinara. Morate priznati da je 6.000 dinara zaista mala vrednost i za 6.000 dinara zaista ne može ništa da se kupi. Potrošačka korpa četvoročlane porodice sada iznosi 12.000 dinara, prosečna plata građana je 4.000 dinara. 6.000 dinara je zaista mali iznos. Za 6.000 dinaramožete da kupite 120 litara zejtina, jedno prase od 50 kg, jagnje od 40 kg, 7 džakova veštačkog đubriva. Da li vi smatrate da na upravo takve poklone, koje dobijate od rođaka, prijatelja treba da se plati porez? Da li na neki prsten, koji vredi 200 maraka, treba da se plati porez? Zato je u amandmanu, koji smo podneli zajedno ja i gospodin Stamenković, iznos od 6.000 dinara povećan na 20.000 dinara. U jednom delu možete da vidite da piše da se ne plaća porez na upotrebljavano vozilo do 6.000 dinara. Kažite mi kakvo je to motorizovano vozilo koje vredi 200 maraka, koje je tehnički ispravno, koje je u funkciji i koje ne ugrožava ni osobu koja ga vozi, ni ostale učesnike u saobraćaju. Da, verovatno gospodin Đinđić, koji vozi onaj motorizovani trotinet, možda može da se plati za 200 maraka. Zaista je neozbiljno da nešto što iznosi samo 6.000 dinara, ne bude oslobođeno poreza. Podsetiću na neke stavke koje su skočile u poslednjem periodu. Zdravstveni radnici znaju koliko su u poslednjem periodu, od kada je DOS došao na vlast, skočili lekovi. U decembru mesecu lekovi su prosečno skočili za 95%. Jeste, gospodine Jovanoviću, sigurno su za toliko skočili u decembru prošle godine, kada ste vi došli na vlast, a ovim porezima cene lekova su povećane za 17 plus tri to je 20% i najavljena su neka nova poskupljenja tako da bolničko pakovanje, kutija acetisala od 500 tableta umesto 310,00 dinara, koliko sada košta, treba da iznosi 799,00 dinara. Uz najavljenu cenu struje koja treba da skoči 60%, a da ne pričamo o cenama jestivog ulja, masti, udžbenici koji su skočili - za osnovno, srednje i visoko obrazovanje, školski pribor, pisaći - crtaći, voda za piće, ortopedska pomagala itd. sve je to tako drastično skočilo, sigurno da iznos od 6 hiljada dinara uopšte nije dovoljan. Na kraju, samo da vas podsetim, da li mogu da plate porez radnici iz Kragujevca, odnosno radnici"Crvene zastave". Vi kažete da mogu. Dobro. Ja samo znam da "Zastava" više ne funkcioniše i da 6 hiljada radnika trenutno štrajkuje. Zaista mi nije jasno odakle će građani Srbije plaćati ovaj porez. Na kraju, pitao bih predsednika Skupštine, pošto on stalno pominje šit, .... (Predsedavajuća: Predsednik nije tu.) Prenećete mu vi, a ja ću možda i kasnije da ponovim, a ponavljanje nije štetno. Samo, šit ne bi trebalo tako lako da baca,jer neke stvari se upotrebljavaju, a upotrebljavaju i nešto više od toga i gore.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu?
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, jedna od najozbiljnijih primedbi koju mi ističemo u obrazlaganju funkcije odbrane ovog predloga Ministarstva finansija jeste tendenciozno tumačenje predloga i izbegavanje ozbiljne analize onoga što su bili dosadašnji porezi, između ostalog, i porezi o kojima sad razgovaramo. O postojećem rešenju bilo je reči o osnovici koja je definisana kao bruto plata. Današnja bruto plata je znatno veća od 6 hiljada dinara. Mi smo sa te strane učinili veliki iskorak u smislu olakšica u odnosu na predstojeći predlog. O tome možemo razgovarati kroz argumente i kroz analize zbirki poreskih propisa. Dakle, ono što je predlog vašeg amandmana, sasvim sigurno nije ono što ste vi ovde rekli u kritici, jer tako nešto ne stoji u činjenicama o kojima mi, pre svega, moramo povesti računa. Što se tiče svega onoga što jeste deo politike kojom se vi služite, mislim da je cena poniženja kojem smo bili izloženi u redu za ulje, šećer, lekove, kojih, zapravo, nije bilo, mnogo veća od cene koju mi danas moramo platiti, a to je cena zbrinjavanja društva u kojem živimo. Lek će koštati onoliko koliko zaista mora da košta, jer u suprotnom naše društvo nema šanse za opstanak. Dakle, pomoći ćemo farmaceutima, ali nećemo dozvoliti da lekovi poskupe preko one granice tržišnih vrednosti, što je bio slučaj, povremeno, u periodu vaše vlasti.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, kroz sve ove zakone razaznaje se suština ekonomske politike DOS-ovske vlasti. Dobro je da je šef poslaničke grupe DOS-a, Čedomir Jovanović, pomenuo za ovom govornicom problem lekova. Dolazeći pučem na vlast, DOS je sa automatskim puškama i bandom razbojnika, na čelu sa Vladanom Batićem, zauzeo "Galeniku". "Galenika" je tada obustavila proizvodnju lekova, a imala je puna skladišta gotovih lekova i sirovina. Ministar Obren Joksimović javno je prozvao "Galeniku", kao glavnog krivca za sadašnju nestašicu lekova. DOS-ovska vlast je kroz usta svojih čelnika, u više navrata, tvrdila javno preko svih medija da kineski lekovi nisu ispravni, što je strašna laž, jer su svi kineski lekovi ispravni, provereni. Sada je ministar Obren Joksimović, posle 6 meseci, potvrdio da su ti lekovi ispravni, potupno ispravni, što smo mi znali i ranije. Namerno smo se preorijentisali na nabavku kineskih lekova, jer su mnogo jeftiniji i nabavljači ne plaćaju nikakve provizije, niti neke provizije stavljaju u svoje džepove. Vi ste prodali glavnu državnu fabriku lekova "Galeniku" Milanu Paniću. Milan Panić sada parama "Galenike" finansira sve svoje političke nastupe, sva svoja politička lobiranja. Plaća, čak, račune svojih fabrika van teritorije naše zemlje. Vi ste, zapravo, žrtvovali jednu ogromnu vrednost koju predstavlja "Galenika", Srbiju ostavili bez lekova i ne znate kako da izađete iz tog problema, osim poskupljujući lekove 47%. Toliko ste javno najavili. Mi nismo prodali "Galeniku". Kada smo mi bili u vlasti, "Galenika" je vraćena državi Srbiji [[Poslanik iz klupe: Vi ste prodali Galeniku.]] Takve gluposti ne treba ovde pričati. Šta ti znaš? Ti ne znaš ništa, jer da znaš, ti ne bi bio DOS-ovac. Srpski radikali su se najvatrenije zalagali, i u onoj prethodnoj predizbornoj kampanji, da se "Galenika" vrati. Mi sedam - osam godina alarmiramo javnost po pitanju otimanja "Galenike". Kada smo mi sav taj posao završili, kada je međunarodna arbitraža u Parizu potvrdila da "Galenika" pripada Srbiji, da Milan Panić nikada nije uplatio onaj iznos na koji se ugovorima obavezao, niti je ikada doneo one licence koje je morao da donese po ugovorima, vi ste, automatskim puškama, od države oteli "Galeniku" i vratili je Milanu Paniću.
Pravo na repliku ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, često se moj prethodnik otežano priseća perioda svoje vlasti, koja je kompromitujuća, između ostalog, i po njega. Niste vi išli u Kinu zbog toga što su u Kini dobri lekovi nego što je Kina 10 hiljada kilometara od Beograda, pa ste tamo mogli da uradite sve ono što ste uradili, misleći da nikad niko neće ispostavljati račun za takvu vrstu odnosa prema građanima ovog društva. Gde je danas direktor fonda za zdravstvo i zbog čega? Gde je danas ministar zdravlja? U izbeglištvu,i očekuje da će izbeći ispostavljanje računa za politiku koju je vodio. Ova država vrlo ozbiljno nastupa, između ostalog, i prema "Galenici". Mi argumentovano branimo interes društva na međunarodnoj arbitraži u Parizu. Nije tačno sve ono što ste rekli, da u ovom trenutku "Galenika" radi sa 70% uposlenih kapaciteta i odgovara u potpunosti potrebama našeg tržišta. To što mi nismo dozvolili povećanje cena lekova jeste njihovo opravdanje za isporučivanje, mada su ljudi veoma korektno izmirili obaveze koje su do sada imali. Pokušajte da se setite, ko je dozvolio fondu za zdravstvo i Tomislavu Jankoviću da angažuje sina Vlajka Stojiljkovića u pravnom zastupanju države Srbije pred Međunarodnim sudom u Parizu? Ko je dozvolio da on na ime troškova podigne dva miliona nemačkih maraka? I, koja je to cena, a da nije korupcija kojoj ste i vi, između ostalog, bili skloni, jer potpredsednik vaše stranke je prodao ideal SRS za 900 hiljada maraka, čoveku sa kojim ste vi bili koalicioni partner dve i po godine.
Gospodine predsedavajući, vama na ovim sednicama parlamenta nije lako. Izašao sam za govornicu da kažem da svako od nas sigurno ima želju da za ovom govornicom kaže više od onoga nego što je dnevni red, ali očigledno je da moji prethodnici za ovom govornicom zaista drastično odstupaju od dnevnog reda. Ja vam u tom smislu dajem podršku, da se mi vratimo na dnevni red i da radimo ono što je najvažnije, a to je da građani Srbije znaju šta im se priprema.
Hvala vam, gospodine Ivkoviću. Stavljam amandman na glasanje. Za 49, protiv 101, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 34, ukupno je prisutno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, povređeni su članovi 113. i 114, zato što u redu broj 5. sa ove strane ispada da su prisutni gospodin Bogdanović i gospodin Krstić, čak je gospodin Krstić glasao na daljinski, pa molim da se to utvrdi i da se shodno tome primeni član 113.
Hoćete li ponoviti primedbu, nisam razumeo.
Povređen je član 113. zato što je gospodin Krstić glasao, a nije u sali. Povređeno je i to što gospodin Bogdanović nije u sali, a evidentirano je njegovo prisustvo. Prisustvo može i da bude kada se kartica odnese u džepu. Mislim da to tehnička služba može da potvrdi. Kada se kartica lagano izvuče, ostane ime i može da se glasa. Sve se radi, ali neko nije prisutan. Prema tome, evidentna je povreda Poslovnika, člana 113.
Ja nemam tu šta da dodam, sem da će služba pogledati listing i kada budemo utvrdili da li ste u pravu, predložićemo mere kako stoji u Poslovniku. Ne znam da li je evidentirano njihovo glasanje, videćemo na listingu. Utvrdiću to sa listinga, pa ćemo onda predložiti odgovarajuće mere. Amandman na član 21. podneo je i povukao narodni poslanik Đorđe Mamula. Konstatujem da je ovaj amandman povučen. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Živko Selaković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.) Izvolite, gospodine Selakoviću.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom bih završio svoje današnje izlaganje, pa molim za malo strpljenja. U članu 21. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, dosta toga je rečeno, međutim, nije rečeno onako kako ja uvek želim da kažem, narodnim jezikom, da bi razumeli i moji seljaci i svi drugi radnici širom naše Srbije, pa se stiče utisak da se pojedini zakoni više pišu za inostranstvo, nego za naše ljude ovde. Želim samo u vezi toga da se u članu 21. doda novi stav 2, koji bi glasio: "U slučaju da naslednik, odnosno poklonoprimac iz stava 1. tačka 1. ovoga člana nije živ, porez ne plaćaju njihovi naslednici prvog naslednog reda." Evo šta želim u vezi toga da kažem. Predloženim amandmanom oslobađaju se poreza na nasleđe i poklon naslednici drugog naslednog reda samo u slučaju da naslednici, odnosno poklonoprimci prvog naslednog reda nisu živi. Naime, u praksi je dolazilo do problema tumačenja ovog člana od strane izvršioca poreskih organa, pa je posle nepotrebnog gubljenja vremena poreski obveznik ipak ovo pravo ostvario. Naime, o čemu se tu radi, kako sam već nešto unapred rekao. Dobija se utisak - i ono što poreskom obvezniku zakon daje pravo da ostvari, raznoraznim zavrzlamama taj poreski obveznik se dovodi dotle da on u stvari ne može da to ostvari. Znači, nije naodmet, kao što kažemo u našem srpskom jeziku, imamo razgovetne reči, hvala Bogu, da se našim narodnim jezikom ovo uprosti i kaže. Već je predviđena, ovo što sam govorio, jedna vrsta olakšice.
Izvolite.
Dame i gospodo, meni je veoma žao što je Čedomir Jovanović napustio sednicu, dok se vodi veoma interesantna rasprava o ovim amandmanima. On je malopre izneo jednu bujicu neistina, ponovo. Ja nikada nisam bio u Kini kao i nijedan srpski radikal. (Predsednik: Molim vas da se držimo onoga što je tema dnevnog reda.) Ali sam se i nogama i rukama borio da se Vlada Srbije preorijentiše sa nabavke zapadnoevropskih i američkih, na kineske lekove, jer Kinezi ne daju nikome proviziju u privatni džep, i kineski lekovi spadaju u najbolje na svetu. Što se tiče optužbi nekih ljudi za kriminal, Čedomir Jovanović misli ako je nekoga uhapsila DOS-ovska vlast, da je to dokaz da je kriminalac, a sud još nije ništa utvrdio. (Predsednik: Gospodine Šešelj, drugi put vas opominjem da ne razrađujemo raspravu o onome što nije tema dnevnog reda.) Neću nikoga unapred da branim, ali ako se dokaže da su nevini ljudi uhapšeni, a znam za neke da su nevini uhapšeni, bar za Dragoljuba Milanovića, iako o njemu sve najgore mislim, kao šefu državne televizije. Uhapšen je kao da je on bombardovao državnu televiziju, a ne Havijer Solana, koga su ovde čelnici DOS-a tako lepo primili. (Predsednik: Gospodine Šešelj, molim vas da pređete na temu.) Prelazim na ovaj amandman i citiram isključivo ministra Obrena Joksimovića, koji kaže: "Galenika" na tržište lekova ne isporučuje ništa, a smetaju joj preparati iz Kine. Znači li to onda da ovaj narod treba da pase travu, dok Milan Panić ne okupira ovu zemunsku fabriku lekova.
Gospodine Šešelj, oduzimam vam reč. Što se tiče prigovora na kršenje Poslovnika, koji ste istakli, da vas u međuvremenu obavestim da gospodin Bogdanović nije glasao i nije na listingu, te u tom delu niste u pravu. Gospodin Krstić je evidentiran, ali moramo utvrditi ko je zloupotrebio karticu. Svakako, on nije u sali. Mislim da smo to rešili. Dajem pauzu od pet minuta. Prekidamo pauzu i nastavljamo sa radom. Da li se još neko javlja za reč? Dajte da se držimo dnevnog reda, onda ne bismo imali ove probleme. Hoćemo li da nastavimo sa radom? (Iz sale: Da pređe na delo "Johnnie Njalker"- a.) Popio sam ja vama pamet, pa je tu problem. Hoćemo li da nastavimo sa radom? Izvolite. Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 29, protiv 107, nema uzdržanih, nije glasalo 27, ukupno je prisutno 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Svašta sam radio u ovoj skupštini, jedino još nisam govorio za vreme pauze. Ajde sada da i to uradim. Gospodine predsedniče, ako je Vlada podnela amandman na član 27, onda je trebalo da se sa tim amandmanom upoznaju i poslanici. U izveštaju koji smo mi dobili, tog amandmana nigde nema. Ovde stoji da je na član 27. Predloga zakona amandman podneo samo narodni poslanik Božidar Vučurović, nigde nema amandmana Vlade. Sada, pošto ja ne znam kakav je amandman Vlade, možda je potpuno isti, verovatno, predložio sam da se briše stav u kome stoji, da ako poreski organ u roku iz stava 2. i 3. ovog člana ne utvrdi poresku osnovicu u visini tržišne vrednosti, poresku osnovicu čini ugovorena cena. Podneo sam ga iz nekih ranijih iskustava. Sada ću vam reći kako se to radi u poreskim organima. Ugovori se niska nerazumna cena. Onda se zahtev za utvrđivanje prave cene drži u fioci 20 dana. Poreski organ drži taj zahtev u fioci i posle 20 dana osnov za oporezivanje je ta niska ugovorena nerazumna cena. Zbog toga sam samo tražio da se taj stav izbriše, a taj stav je, uostalom, u prilog punjenju budžeta.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Da.) Izvolite. (Iz sale: Po Poslovniku.) Dao sam mu reč, posle ćemo, ima vremena.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde je veoma bitno da se ozbiljnije razmotri amandman Božidara Vučurovića na član 27, jer je reč o osnovici poreza na prenos apsolutnih prava. Ta apsolutna prava kod nas nisu ni u teoriji, a ni u praksi dovoljno razjašnjena. Po tom pitanju bi dobro bilo da se izjasni i zamenik ministra finansija Dejan Popović, ali naravno, ne pred ovom skupštinom, jer ovde nema pravo, da pripremi ministra za izmenu ovog člana 27. Neka apsolutna prava uopšte nisu predviđena. Na primer, apsolutna prava na nepotizam, a koji je postojao i ranije, ali je procvetao pod DOS-ovskom vlašću. Zahvaljujući tim apsolutnim pravima, na primer, supruga Mlađana Dinkića, guvernera Narodne banke, Tatjana Dinkić je šef kabineta Miroljuba Labusa, a inače umešana u aferu Mabar del jug, vrednu tri i po miliona maraka. Pašenog Mlađana Dinkića postavljen je za šefa obezbeđenja u Narodnoj banci.
Gospodine Šešelj, vi opet isto radite.
Brat Vuka Obradovića, Miloš Obradović, pukovnik koji je svojevoljno napustio Vojsku Jugoslavije pre sedam godina, reaktiviran je i postavljen na mesto direktora Savezne uprave kontrole letenja, uz predlog da dobije čin generala. Ta apsolutna prava bi trebalo oporezovati i mislim da bi to trebalo ugraditi u ovaj član 27. Zakona. Da li me pažljivo pratite?
Netremice.
Netremice? Nemojte molim vas da mi samo upadate u reč, jer me lako zbunite, ja sam zbunjive prirode i onda. Dalje, tu bi trebalo voditi računa da je supruga šefa obezbeđenja Zorana Đinđića, Marija Vukosavljević - Rašeta ministar u ovoj Vladi.
Po drugi put vas opominjem da se držite teme dnevnog reda.
Tu treba neka apsolutna prava da se oporezuju. Tražim da se to unese u ovaj član 27. Nema ministra Đelića, ne verujem da me dobro razume njegov zamenik Dejan Popović. Imamo mi tu još nekih slučajeva, poput supruga Milane Milošević, funkcionera DS koji je direktor "Infostana", supruga Srbe Antića je bila šef njegovog kabineta u onoj prethodnoj Vladi, onoj maloj Vladi koja je trajala 3,4 meseca, koliko je već trajala.
Gospodine Šešelj, ja vam oduzimam reč.
Oduzimate mi reč? Nemojte, molim vas, samo pauzu da proglašavate, samo nemojte pauzu da proglašavate.
Onda siđite sami.
Naravno da ću da siđem sam, obećajte da nećete pauzu odmah da date.
Neću, evo obećavam. Po Poslovniku, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Poslovnik nam omogućava da ne dolazimo u ovakvu situaciju. Povređena je odredba člana 105. Poslovnika koja glasi: mere koje je izrekao predsednik Narodne skupštine primenjuju se dok traje pretres po tački dnevnog reda u toku koga su izrečene. Što znači, jedanput kada je nekom oduzeta reč, ona je oduzeta dok god je ta tačka dnevnog reda u toku. (Poslanik Šešelj, s mesta: Ma nemojte.) Prema odredbi člana 105. Poslovnika. Prema tome, potrebno je da konstatujemo da je ta povreda učinjena i da u daljem toku, po ovoj tački dnevnog reda, oni kojima je mera izrečena više ne mogu dobijati reč. Hvala. (Poslanik Tomislav Nikolić, sa mesta: Bravo.)
Nesumnjivo je da ste u pravu i to ćemo primeniti u daljem radu. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 40, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, ukupno je prisutno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Arsen Kurjački i narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović, zajedno. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, članovi Vlade, uvažene kolege, rizikovaću da budem nezanimljiv pošto ću se držati dnevnog reda, ali to nam je, valjda, osnovni posao. Uložio sam amandman na član 30. tačka 2. ovog zakona koji se odnosi na stope poreza, na prenos ostalih apsolutnih prava, konkretno na nepokretnosti koje čine zgrade, stanovi i drugi građevinski objekti. Suština mog amandmana je bila da se ostavi ona poreska stopa koja je do sada bila, 3%, umesto predloženih 5%. Obrazloženje koje sam naveo je da je uvođenjem stope od 3%, u odnosu na raniji period nekoliko puta u apsolutnom i relativnom iznosu povećana naplata u odnosu na ranije stanje kada je stopa bila daleko veća, bila je oko 20% sa nekim oslobađanjima. Znači da su građani počeli masovnije da plaćaju ovaj porez. Uvođenjem stope od 5% po ovom predloženom zakonu, tzv. odbrambeni mehanizmi obveznika bili bi aktivirani. Znači, ugovori se ne bi overavali, ne bi se prikazivali poreskim ustanovama, radile bi se neke fiktivne zamene, nastao bi zastoj sa plaćanjem, itd. Dakle, promet nepokretnosti bi rapidno pao i doveo do smanjenja zahvatanja po ovom osnovu, pa bi sve ovo dovelo do smanjenja naplate iz ovog osnova. Pored zdravstvene, stambena potreba građana je jedna od vrlo važnih potreba, i sigurno da bi povećanjem stope od 5% bilo otežano ostvarenje ove potrebe. Vlada je dala obrazloženje zašto ne može da prihvati ovaj amandman i mogli bi ga grupisati u tri tačke. Prvo, visina stope poreza obezbeđuje pravičnost u raspodeli poreskih tereta. Po meni je to prilično proizvoljno i diskutabilno tumačenje pravičnosti, povećanjem stopa određenih poreza. Drugo, porez na prenos apsolutnih prava kao javnog prihoda propisan je u korist budžeta opština, te bi prihvatanje ovog amandmana imalo za posledicu umanjenje prihoda navedenih budžeta. Ovo obrazloženje vrlo često se od strane predlagača pominje i po drugim amandmanima. Mislim da apsolutno to ne može da stoji, jer poreskim obveznicima je sasvim svejedno u koji budžet će otići njihove pare, da li u republički, da li u opštinski, ili bilo koji drugi. Bitno je koliko je sredstava još potrebno dodatno da svako izdvoji, a ne u čiji budžet će ona da se sliju. Treće obrazloženje koje je predlagač dao je da sticanje prava svojine na nepokretnosti pretpostavlja overu ugovora kod suda, upis u javne knjige ne vrši se bez dokaza o plaćenom porezu itd, te su neosnovani navodi podnosioca amandmana da će predložene poreske stope imati za posledicu umanjenje poreza na promet. Mislim da predlagač zakona ili nije čuo, ili ignoriše institut tzv. vangruntovnog vlasništva. Mnoštvo ugovora o prometu nepokretnosti se radi u prisustvu dva svedoka, bez zvaničnog overavanja. Mi smo svedoci da je to posebno izraženo u seoskim sredinama, gde se čak neke ostavinske rasprave se ne vode do kraja, jer jednostavno kod našeg sveta još uvek su reč i obraz važni kao i neki overeni papir. Dakle, u želji za izbegavanjem plaćanja povećanog nameta koji zbog vrednosti nekretnina nije ni malo zanemarljiv, sigurno će doći do smanjenja javnog zvaničnog prometa nekretnina, te samim tim i do bitnog smanjenja ubiranja poreza. Zbog toga treba ostaviti stopu od 3%, kako je predviđeno ovim amandmanom. Dakle, na prvi pogled, možda se čini da je ovaj amandman uperen protiv budžeta. Naprotiv, praksa je pokazala da sa manjim stopama možemo više da uberemo, i samim tim, bolje da napunimo budžet. Zbog toga predlažem da se prihvati ovaj amandman.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneli smo amandman na član 30, koji glasi: "Stope poreza na prenos apsolutnih prava" su proporcionalne i iznose: 1) na prenos udela u pravnom licu i hartija od vrednosti iz člana 23. tačka 3. ovog zakona - 3%, 2) na prenos ostalih apsolutnih prava na član 23. i 24. ovog zakona 5%." Predložili smo da se stopa poreza na prenos ostalih apsolutnih prava iz člana 23. i 24. ovog zakona smanji sa 5 na 3%, a kolega je već dosta argumenata izneo zbog čega treba ovaj amandman da se usvoji.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za je77, protiv 71, uzdržano je četiri, nije glasalo 23, ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Arsen Kurjački. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Izvolite.)
Ovaj amandman sam podneo alternativno, iskreno govoreći, bojao sam se da nećete uvažiti ovaj prethodni amandman. Voleo bih da nisam bio u pravu, ali pokazalo se da jesam, tako da je ovo dodatni amandman koji može da barem ublaži ovo što prethodno nismo usaglasili. Dakle, to je amandman na član 31. koji govori da se porez na prenos apsolutnih prava ne plaća, pa navodi za koje sve stavke se ne plaća. Predlog je da se doda još jedna tačka 10. koja glasi: "Na nekretninu, seobe i promenu mesta boravišta, razdvajanje ili spajanje domaćinstva i slično." Obrazloženje je da su ovo osnovne elementarne životne potrebe koje građani treba sebi da obezbede, pa ih stoga ne treba dodatno opterećivati. Dakle, ovde se ne govori o trgovini nekretninama gde neko kupuje i prodaje nekretnine i na taj način zarađuje i naravno, ako je opredeljenje takvo, a jeste, treba da plati porez na to. Ovo je samo za slučajeve kada se rešavaju neki životni elementarni stambeni problemi. Dakle, porez se ne plaća pod uslovom da se sredstva ostvarena prodajom nepokretnosti ulože u kupovinu nekretnina kojom se rešava sopstveni stambeni problem ili isti problem člana porodičnog domaćinstva, tj. ukoliko se istim sredstvima vrši razdvajanje ili spajanje porodičnog domaćinstva, odnosno kada se sredstva utroše radi kupovine nekretnine, radi promene mesta prebivališta. Te odredbe su postojale u ranijem zakonu kada je bila visoka stopa poreza - 20%, onda su bili oslobađani toga, pa se prebacilo na 3%, a onda su ta oslobađanja bila ukinuta. Pošto smo sada povećali stopu na 5%, predlažem da se ove odredbe uvaže, odnosno da se ovaj amandman uvaži, da bismo u tim slučajevima koji su lako dokazivi, gde već postoji mehanizam kako se to kontroliše i kako se radi, na taj način pomogli ljudima da ih, kada rešavaju te elementarne stambene probleme, ipak oslobodimo od dodatnog nameta. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 84, protiv 76, uzdržan je jedan, nije glasalo 19, a ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. ... (Poslanici SRS traže da se ponovi glasanje) Kako mogu da ponovim glasanje, trebalo je odmah da intervenišete. Kako mogu da ponovim glasanje? (Vojislav Šešelj, sa mesta: Izražavamo sumnju u glasanje.) Kvorum je evidentan, a da li su svi izvukli kartice, to je drugo pitanje. To je stvar shvatanja demokratije od onih koji to ne učine. Nešto se ne sećam po Poslovniku, hajde, iznesite predlog,nemam ništa protiv, ako imate konkretan predlog. Ako ne, idemo dalje sa radom. Na član 32. amandman je podneo i povukao, narodni poslanik Đorđe Mamula. Konstatujem da je amandman povučen. Na član 34. narodni poslanik Miloš Lukić jednim amandmanom predložio je brisanje stava 3. člana 34. i članova 35. i 36. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Izvolite.)
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman podneo sam sa jednim ciljem, a to je da se zaštite neuke stranke koje učestvuju u postupku pred sudom i drugim nadležnim organima. Naime, o čemu se ovde radi? Članom 34. stav 3. članom 35. i članom 36, predviđene su obaveze poreskih obveznika da sami dostave Republičkoj upravi javnih prihoda odgovarajuću dokumentaciju koja je potrebna da bi se utvrdila poreska obaveza. Ovo ne bi bilo ni malo problematično, da članom 37. istog zakona, ova obaveza nije naložena odgovarajućim državnim organima. Znači, sudu i odgovarajućim državnim organima koji su nabrojani u ovom članu. Šta to znači? To znači da će stranka koja dođe pred sud i izvrši određenu pravnu radnju, sklopi ugovor o poklonu ili se obavi ostavinska rasprava,nakon toga imati obavezu da u roku od 10 dana ode u Republičku upravu javnih prihoda i svu tu dokumentaciju podnese. Ista obaveza stoji i kod državnog organa. Većina naših građana nije u stanju da shvati značaj ove radnje, desiće se da ljudi iz neznanja, iz zauzetosti, iz drugih razloga, geografske udaljenosti mesta od sedišta suda i Republičke uprave, i tako dalje, propuste ovu radnju, a propuštanjem ove radnje oni će biti pod uticajem jedne izuzetno rigorozne sankcije, a to je zaprećena kazna do 10.000 dinara. Može da se desi da čovek, koji uopšte nije imao nameru da prevari državu, a koji je želeo da plati porez, bude drastično kažnjen. Čak ova mogućnost kažnjavanja nije umanjena, niti je isključena u slučaju kada državni organ po službenoj dužnosti dostavi ovu dokumentaciju. Iz tih razloga, predložio sam da se član 34. stav 3. član 35. i član 36. brišu i da se građani oslobode ove obaveze da oni sami donose ovu dokumentaciju, pošto je to obaveza državnih organa. Reći ću još samo ovo, da, kada čovek dođe pred sud ili drugi državni organ, on tamo uredno plati odgovarajuće takse, znači samo to ga već košta nekih 1000 ili 2000 dinara i te pare su namenjene onim službama koje taj posao treba da obave. Takođe, ovo je na neki način i bacanje ljage na naše pravosudne i druge organe, kao i na službu u upravama javnih prihoda, jer ispada da oni ne rade svoj posao, a činjenično stanje na terenu je sasvim drugačije. Sudovi redovno to dostavljaju republičkim upravama javnih prihoda i one redovno obračunavaju poreze i dostavljaju rešenja. Mislim da građane, bar ovom prilikom, treba zaštititi, jer smatram da Vlada nije valjda planirala da će i od ovih kazni imati neke drastične prihode. Zbog toga još jednom smatram da bi trebalo ovaj amandman usvojiti. Zahvaljujem.
Da li se još neko javlja za reč? Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 53, protiv 115, uzdržana su dva, nije glasalo 10, a ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite, gospodine Vučuroviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, dao sam amandman na član 40. u kome sam tražio da se porez na nasleđe i poklone, i porez na prenos apsolutnih prava plaćaju u roku od 45 dana, od dana dostavljanja rešenja, jer je sadašnje zakonsko rešenje da sve bude u roku od 15 dana. Dobio sam divno obrazloženje od Vlade, na kraju sam shvatio da je to obrazloženje verovatno pisao zamenik ministra. Evo šta kaže u obrazloženju - amandman se ne prihvata iz razloga što su porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava, jednokratni porezi. Onda dalje kaže - nasuprot onim poreskim oblicima, porez na imovinu je godišnji porez koji se plaća za sve vreme dok je obveznik imalac prava na imovini koja je predmet oporezivanja. Mene uopšte nije zanimao ovaj porez i ne znam zašto mi ga zamenik ministra ovde objašnjava. Ja sam tražio to sa razlogom. Evo, počeo je kao onaj učenik u osnovnoj školi kada ga profesor pita da mu priča nešto o Marku Kraljeviću, a on kaže - Marko Kraljević je bio veliki junak. A, što je tek bio Miloš Obilić, pa okrene o Milošu Obiliću. Ja sam pitao za ovaj porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava. Čovek ne određuje kada će da dobije poklon i kada će da dobije nasleđe i u većini slučajeva, po ovim stopama nije u stanju da taj porez plati. Ako nije u stanju da taj porez plati, hoće li mu se poklon i nasleđe pleniti, ili će mu se ostaviti bar neki razumni rok da to proda, pa da namiri porez ili da prenese obavezu plaćanja poreza na onoga ko mu je taj poklon dao. Zaista su obrazloženja neverovatna. Pazite, on meni objašnjava kako se plaća porez na imovinu, da se plaća cela godina u ratama, a mene to uopšte ne zanima. Ove tabele koje vam je pravio, nemojte da verujete u te tabele, on je i nama pravio prošli put tabele u kojima nam je objašnjavao da je to baš ono najjeftinije. Iste ove tabele o taksama, o duplom haraču, troduplom haraču, sve je on to nama pravio. Pa, normalno, i objašnjavao da je to najjeftinije, a sada objašnjava da je ovo vaše još jeftinije odonoga što smo mi imali. Smešno.
Izvolite, reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, samo zbog potrebe da obrazložim jednu pogrešnu interpretaciju predloženog zakona citiraću član 37. Zakona koji mi želimo da promenimo i zbog koga smo između ostalog i izašli pred Skupštinu sa ovim predlogom zakona. Član 37. Zakona koji je uređivao ovu oblast fiskalne politike, zakona na koji je pristala Vlada u kojoj je participirala i SRS, kaže: "Porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava, plaća se u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja". Član 40. na koji su predstavnici SRS predložili amandman, kaže: "Porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava plaćaju se u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja". Znači, mi nismo menjali prirodu tog člana. Mi smo se saglasili sa takvom vrstom rešenja jer je smatramo logičnom i stoga nije korektna kritika predloga Vlade koja nije potkrepljena činjenicama, onim činjenicama na koje ste vi prethodno pristajali i koje vam nisu smetale, niti su bile sporne [[Poslanik Vučurović traži repliku]]
Nema replike. U vezi sa čim tražite reč, to smo raspravili, evo, gospodin Jojić vam je objašnjavao malopre, u okviru ove tačke dnevnog reda ovo je poslednji amandman, nemate više prava na repliku [[U međuvremenu i poslanik Šešelj traži repliku:Ne date mi reč?]] Ne. (Poslanik Šešelj traži reč po Poslovniku.) Po Poslovniku, izvolite.
Vi ste, gospodine predsedniče, morali da sprečite Čedomira Jovanovića da govori stvari koje nisu na dnevnom redu i da iznosi neistinu. Srpska radikalna stranka, u tome se sadrži neistina, nije učestvovala u izglasavanju prethodnog poreskog zakona, ali jeste Demokratska stranka. Ona je tada socijalistima davala većinu u Skupštini Srbije 1994. godine i tada su uz pomoć demokrata socijalisti mogli i da vrate sve u pređašnje stanje, po pitanju već izvršene privatizacije u Srbiji. To je tzv. Đinđićev zakon.
Nema više replike. Niste pomenuti po imenu. Nije ni stranka, niti je pogrešno protumačeno ... Nema replike. Dobro, izlaganje replike. Replika, gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, Zakon o porezima na imovinu je usvojen 1994. godine i objavljen je tada u "Službenom glasniku". Međutim, izmene i dopune toga zakona izvršene su 1998. godine kada ste vi bili potpredsednik republičke vlade, 1999. godine, kada ste bili potpredsednik republičke vlade i drugi put 1999. godine, kada ste bili potpredsednik republičke vlade, dakle, vi ste veoma odgovorni za zakonska rešenja definisana u zakonu koji se primenjivao do ovog predloga zakona o porezu na imovinu [[Poslanik Šešelj traži repliku.]]
Ali, ovo je bila replika. Na vaše izlaganje po Poslovniku. Nemate pravo na repliku. Imali biste da ... Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 6, od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 44. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 49. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezima na imovinu, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Za 118, protiv 59, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o porezima na imovinu. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o porezima na imovinu u celini, napominjem da će se prilikom pripreme Zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije", u tekst Zakona uneti predlog Zakonodavnog odbora, koji se odnosi na pravno-tehničku redakciju u članu 2. stav 1. tačka 4, a koji je sadržan u izveštaju Zakonodavnog odbora, sa kojim se saglasio predstavnik predlagača zakona. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POREZIMA NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Tomislav Nikolić, Božidar Vučurović, Petar Jojić, Karolj Kermeci, Miroljub Veljković, Branislav Blažić, Toma Bušetić, Stevan Kesejić, Dragan Marković, Arsen Kurjački, Živanko Radovančev, Slobodan Pavlović, Miloš Nešović, Borislav Pelević, Dragan Jovanović, Zoran Radovanović, Dragan Tomić, Veroljub Arsić, Dragan Čolić, Ljubomir Kragović, Nataša Jovanović, Predrag Bajčetić, Gordana Pop-Lazić, Joca Arsić, Božidar Vujić, Milorad Mirčić, Slobodan Janjić, Srboljub Živanović, Vitomir Plužarević, Lazar Marjanski, Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović, kao i amandmane Vlade Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o amandmanima podnetim na Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, a pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu, potrebno je da se izjasnimo o predlogu narodnog poslanika Dragana Jovanovića da se glasanje o ovom Predlogu zakona obavi prozivkom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 53, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u načelu. Za 122, protiv 56, uzdržan jedan, nije glasalo 8, od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Narodni poslanik Tomislav Nikolić, jednim podneskom predložio je da se brišu članovi od 1-32. Predloga zakona, što znači da je predložio da se brišu svi članovi Predloga zakona. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Obrazložiću predlog da se ukine član 1. Predloga zakona. Naime, naša država je proživela teških 10 godina. Hteli vi to da priznate ili ne, radovali ste se svakom novom danu u kome se sve teže živelo, jer vas je svaki taj novi dan bližio vlasti. U takvim uslovima, kada je privreda objektivno bila sputana sankcijama, koje su sa manje ili više popuštanja trajale skoro 9 godina, u uslovima kada nam ništa više nisu mogli nego su morali da bombarduju SRJ, odnosno, u većini teritoriju Republike Srbije, Vlada Republike Srbije u kojoj je bila Srpska radikalna stranka, da bi rešila nagomilane socijalne probleme i da bi delimično ispravila zaostajanja u isplatama socijalnih davanja koja država duguje građanima, odlučila se da uvede određene takse na upotrebu i nošenje dobara, za koje je mislila da su u tako teškom vremenu luksuz. Pošto, a na to upozoravam i predlagača, a i vas, kako se zovete, predsedništvo Skupštine, pošto u osnovama poreskog sistema SRJ, koji je u nadležnosti isključivo Savezne vlade, nije postojala mogućnost da uvedemo novi porez, izuzev onih poreza koji su predviđeni osnovama poreskog sistema, mi smo, da ne bismo zloupotrebljavali prava, da ne bismo ljude izvodili pred Ustavni sud da tamo dokazuju svoja prava, odlučili da uvedemo takse, na šta je Vlada imala pravo, a da tim taksama popunjavamo fondove, koji su formirani budžetom Vlade Republike Srbije. Zbog toga je došlo do uvođenja taksi na određena dobra, koja građani imaju u upotrebi. U međuvremenu, promenila se vlast. Došla je vlast DOS-a, koja kaže da nas je uvela u svet, da sarađujemo sa celim svetom, da donacije stižu sa svih strana, da šest milijardi putuje (šest milijardi dolara putuje, samo se ne zna kada će stići) i prestaje potreba za izvesnim davanjima koja su bila nužna, i zbog kojih smo bili izuzetno kritikovani od strane svih vas, koji sada predstavljate DOS-ovu vlast. Ja sam vas pre dvadesetak dana pozvao da se bar izvinite Vojislavu Šešelju, za sve napade koje je tadašnja opozicija izvršila na njega, zbog ovih taksi koje sada uvodite u poreski sistem naše države. Predlažem vam da odustanete od ovog predloga zakona, iz više razloga - najpre, što zaista nije u sklopu poreskog sistema SRJ, a drugo, ovo više nije nužda, a pojedina od ovih dobara više nisu luksuz za građane Srbije. Šta god vi o nama rekli, od vremena kada smo uveli taksu na mobilni telefon, do danas, mobilni telefon je prestao da bude luksuz. Kao što nosite svi vi, dame i gospodo, narodni poslanici, hemijsku olovku u džepu, tako nosite i mobilni telefon. Jedan neka digne ruku, koji nema, i kome bar još jedan član porodice nema mobilni telefon. Jeste li vi svi enormno bogati - ja mislim da niste. Možda planirate da budete, ali trenutno još uvek niste. Zbog toga, ovaj zakon treba povući, treba ga povući da sprečite povlačenja po Ustavnom sudu, a sigurno će biti predstavki, zato što je zakon potpuno neprihvatljiv za današnje uslove i za ovo što se zove SRJ. Možda ćete imati prilike da krojite neku drugu državu. A s druge strane, dokažite jednom da je Srbija imala razloga da menja vlast. Ovim poreskim zakonima, čitavim paketom, reformom poreskog sistema, u kojoj ne izbaciste nijednu obavezu koju su građani Srbije imali, samo ubacujete nove, uopšte ne dokazujete da je trebalo menjati vlast.
Gospodine Nikoliću, samo da Vam kažem, šesti je minut.
Da, ovo je na amandman, imate pravo. Jedino što se desilo - drugačije se zovu državni funkcioneri, skupštinski funkcioneri, ali šta se promenilo. Je li ovaj zakon ogledalo nove vlasti, ili je preuzet jedan način da se namiruje budžet i čak ubačen u zakon, koji više ne možete ni da ukinete? Evo, još jednom pozivam da glasate za prvi amandman. Naravno, neću obrazlagati amandmane na sve tačke zakona, ali vas pozivam da glasanjem za amandman broj 1. pokažete da ovaj zakon nije trebalo donositi i da obavežete Vladu da izvore prihoda za budžet pronađe na neki drugi način. Na stranu to što ćemo vam dokazati u daljem toku rasprave da je ovo mnogo veće opterećenje za građane, nego u vreme kada je bilo uvedeno. Ovo je opterećenje na skoro sve građane Republike Srbije, a u vreme kad su takse uvedene, ni 10% građana nije bilo opterećeno tim taksama. Hvala vam.
Da li se još neko javlja po ovom amandmanu za reč? Izvolite, ima reč gospodin Vojislav Šešelj, kao predsednik poslaničke grupe.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman Tomislava Nikolića vam je poslednje upozorenje da ne donosite protivustavan i protivzakonit zakon. Da, da, protivzakonit zakon, sada ću vam to objasniti -republički zakoni moraju da budu u skladu sa saveznim zakonima - vama kojima je to čudno. I, protivzakonit zakon može da bude, jer naš ustavni poredak trebalo bi da se zasniva na principima ustavnosti i zakonitosti. Svi republički zakoni iz ove oblasti treba da budu u skladu sa saveznim zakonima, i vi sada donosite nešto što je protivno saveznom zakonu. Savezni zakon je viši u odnosu na republički zakon koji pokušavate da donesete. Ali, znate, ne mogu ja sada vama da držim predavanje, jer imam svega pet minuta na raspolaganju. Po članu 77. Ustava SRJ, SRJ utvrđuje osnove poreskog sistema, a po Zakonu o osnovama poreskog sistema, striktno se precizira šta to obuhvata, pa osnove poreskog sistema čine vrstu poreza na teritoriji cele Jugoslavije. Predmet oporezivanja, poreski obveznici, poreska osnovica, vrste poreskih stopa, kao i visina, odnosno raspon poreskih stopa, poreska oslobođenja, poreske olakšice za poreze koji su od značaja za jedinstveno tržište. To vam je prvi član saveznog Zakona o osnovama poreskog sistema. A onda član 2. kaže - vrste poreza na teritoriji Jugoslavije su: porez na promet, porez na dobit, porez na dohodak, porez na imovinu i porez na prihod od međunarodnog saobraćaja. Zakon o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara ne može nigde ovde da se uklopi, ne može da postoji u pravnom poretku. Postojale su takse, doduše, ali u uslovima sankcija, blokade, ratnog stanja, dakle, u vanrednim okolnostima. Te takse su bile jedan specifičan ledž specialis, ali Zakon o porezima ne može da bude ledž specialis. Vi mislite da ono što su bile takse u vanrednim okolnostimasada jednostavno može da se pretoči u poreze. Ne može, apsolutno je to nemoguće sa aspekta principa pravnog poretka. Ako vi sad svesno želite da kršite Ustav i savezni zakon, onda je to druga stvar, ali bi trebalo da otvoreno kažete da želite da kršite. Jer, vi ste nam stavili do znanja, na posredan način, da se na to spremate, jer ste ukinuli Ustavni sud. Ustavni sud sada ne postoji. I ono što je malopre rekao Čedomir Jovanović, tačno je da smo učestvovali u promenama zakona o porezima na imovinu, ali u poboljšanju tog zakona, parcijalno, delimičnom poboljšanju, a celi zakon ste vi doneli 1994. godine. Sada donosite mnogo opasniji zakon, za koji unapred znate da je protivustavan i nezakonit, sa aspekta saveznog zakonodavstva. Da, da, nezakonit, ali kako da ja to vama objasnim, kada niste talentovani za suštinu prava, kada to nešto ne dopire do vašeg mozga, ali sigurno dopire do mozga onih koji su kreirali ovaj zakon, jer su najočiglednije namerno hteli da taj zakon krši i Ustav i savezno zakonodavstvo.
Da li se još neko javlja za reč od ovlašćenih učesnika za reč?
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ustavni okvir za donošenje ovog zakona sadržan je u članu 72. stav 1. tačka 4. Ustava Republike Srbije, kojim Republika obezbeđuje i uređuje, pored ostalog, finansijski sistem, kao i druge ekonomske i socijalne odnose od opšteg interesa. Mnogo su šira neusklađenja republičkog zakonodavstva, između ostalog i Ustava sa saveznim, od onog do kojeg se delimično dolazi kroz Predlog ovog zakona, koji je, pre svega, posledica nemogućnosti Republike Srbije da u vremenu, za koje smatramo da je potrebno, redefiniše fiskalni sistem, u društvu, u kome mi imamo pravo kreiranja politike. Zašto je država, koju čine Srbija i Crna Gora, onakva kakva je danas, mi možemo odgovoriti. Delimično smo svoj odgovor ponudili još 1992. godine, kada smo kao opozicija bojkotovali savezne izbore, uvereni da je Ustav, sačinjen na Žabljaku partijskom voljom SPS i Demokratske partije socijalista, koalicionih partnera Srpske radikalne stranke i uz podršku Srpske radikalne stranke, koja je izašla na te izbore, duboko pogrešan, loš i da će on sasvim sigurno imati tragične konsekvence. Brojnapravna nasilja koja su počinjena u prethodnom vremenu, obesmislila su i pojam savezne državei njeno funkcionisanje. U ovom trenutku ne možemo biti taoci nefunkcionalnog Saveznog parlamenta, niti možemo biti taoci državne tvorevine, koja se sasvim sigurno i po našem mišljenju mora ozbiljno promeniti. Zadatak Republičke skupštine jeste da u okviru postojećeg republičkog Ustava pronađe pravni osnov za donošenje ovog zakona i da uvaži potrebu Vlade za ovakvim obimom finansiranja, da odgovori onim potrebama društva, koje su veoma konkretne i jasno su iskazane u budžetskim rashodima. Mislim da je konkretno gospodin Šešelj rekao jednu notornu neistinu navodeći 1994. godinu kao godinu, u kojoj je Demokratska stranka navodno podržala ovakav poreski zakon. Molim ga da ovde, pred parlamentom, pronađe zapisnik sa sednice iz 1994. godine na kojoj su poslanici Demokratske stranke glasali za zakon SPS. Unapred tvrdim da tako nešto nije tačno i tvrdim da je svih 28 poslanika Demokratske stranke glasalo protiv ovakvog poreskog zakona. Ovim se čini bitan iskorak u odnosu na nešto što je samo po sebi činjenica i nešto što se samo po sebi primenjuje i u ovom trenutku. Dakle, takse i dažbine nisu samo bile posledica namere prethodnog režima da poštujeSR Jugoslaviju i Ustav, jer je u mnogo kritičnijim situacijama grubo prekršen Ustav savezne države, već pre svega posledica namere da se, kroz posebne račune i na zakonom neutvrđen način, vrši finansiranje onih državnih potreba, za koje oni smatraju da shodno potrebama društva tako nešto treba uraditi. Koliko je u tome bilo opravdanog, koliko neopravdanog, utvrdiće budžetske inspekcije koje već u ovom trenutku evidentiraju konkretne zloupotrebe, između ostalog i predmet jednog oduzimanja poslaničkog imuniteta je zloupotreba po stavu budžetskih inspektora. Važno je reći da se ovim zakonom tako nešto sprečava. Ovo nije zakon o porezu na mobilne telefone, ovo je zakon o porezu na motorna vozila, o porezu na oružje. Kada se napravi analiza onoga što ste vi uradili kroz takse i dažbine 1998. godine, i onoga što mi sada činimo, vidi se da je u proseku za motorna vozila opterećenje društva za 48% niže nego što je bilo tada, da je opterećenje društva po porezu na oružje 38% niže nego što je bilo 1998. godine. Isti je slučaj i sa mobilnim telefonom. Nemojte suditi o rezultatima vaših odluka. Istovremeno, vi procenjujete da će inflacija biti mnogo veća od tih 30%, koliko mi tvrdimo da će biti. 1998. godine, kada je prosečna plata u Srbiji bila od 60 do 70 maraka, vi ste imali 48% veće poresko opterećenje po pitanju motornih vozila, nego što mi to činimo u ovom trenutku, kada je prosečna plata 150 maraka. To je jasna slika vaših namera i to je jasna slika naših namera. Šira poreska osnovica je garant manjeg poreskog opterećenja i, istovremeno, većeg prihoda države, koji će biti potrošenza saniranje posledica u društvu, sa kojima se suočavamo u ovom trenutku i koje su, pre svega, socijalnog karaktera [[Vojislav Šešelj traži repliku, pošto mu je pomenuto ime.]]
Ima pravo na repliku Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, dok smo mi bili na vlasti, za 50 maraka se moglo mnogo više kupiti nego za 150 maraka sada. To je direktna posledica DOS-ovske vlasti. Kod vas i marka devalvira. Drugo, 1994. godine Demokratska stranka je bila u idiličnoj simbiozi sa SPS, pa su jedni drugima izglasavali zakone. Čak su socijalisti izglasali Đinđićev zakon, bez glasova socijalista to ne bi bilo moguće. Treće, gospodine Čedomire Jovanoviću, možda savezni Ustav nije dobar. Ali to što nije Ustav dobar, nije dovoljan argument da bi se kršio. I treće, republički Ustav govori o finansijskom sistemu. Ali, savezni Ustav je stariji od republičkog. Ovde čak i nema kolizije. U nekim drugim odredbama ima kolizije između republičkog i saveznog Ustava. Tamo gde postoji kolizija primenjuje se savezni. Dok se ne promeni savezni Ustav, nemate pravo da ga kršite, pa makar to bio najgori ustav na svetu. Što se tiče 1992. godine, Srpska radikalna stranka nije mogla učestvovati u izglasavanju saveznog Ustava, jer nije bila u saveznom parlamentu. Drugo, mi smo to podržali u republičkom parlamentu, jer smo hteli što pre zajednički Ustav da imaju Srbija i Crna Gora. Treće, mi smo izašli u maju 1992. na izbore po tom Ustavu, a i vi ste u decembru. Znači, u maju vam nije valjao taj Ustav, a valjao vam je u decembru 1992, pa vam je valjao 1996, pa vam je valjao 2000, pa ste uz pomoć tog Ustava 2000. godine došli na vlast i vi i Koštunica itd. Ako taj Ustav ne valja, a po njemu ste došli na vlast, onda i vi ne valjate. Ja bih izvukao takav zaključak. Neću da kažem da je Ustav dobar i da ste vi dobri, ali vas pozivam da poštujete osnovne principe pravnog poretka. Ako je to najgori Ustav na svetu, on mora da se primenjuje dok se na Ustavom propisan način ne promeni. A taj Ustavom propisan način je samo onaj način koji je sadržan u samom tekstu Ustava.
Za reč se javio narodni poslanik gospodin Pal Šandor o povredi Poslovnika.
Morao sam da se javim o povredi Poslovnika član 99. stav 2, gde se kaže: "narodni poslanici dužni su da se jedni drugima obraćaju sa uvažavanjem..." Gospodin Šešelj nas ovde vređa i kaže da mi ne znamo šta radimo, da mi možemo da donosimo zakone koji, navodno, nisu ustavni i preti nam da će to neki Ustavni sud to obarati i rešavati itd. Sada, ceo DOS ovde sedi i ne zna šta radi. Ali, nije pročitao, gospodin Šešelj, član 135, između ostalog, Ustava Republike Srbije. Ne bih čitao ceo taj član. Kaže se ovako: "kada se aktima organa federacije (govorili ste o odnosu saveznog i republičkog Ustava) ili druge republike protivno pravima i dužnostima koje ona ima po Ustavu, istina SFRJ, itd., ili na drugi način ugrožavaju njeni interesi, a pri tome nije obezbeđena kompenzacija, republički organi donose akte radi zaštite interesa Republike Srbije". Ako mi ovde sada donosimo neki akt radi zaštite interesa Republike Srbije, nemojte onda da nas plašite da je to sve neustavno i da je loše itd. Pitajte se zašto je to tako formulisano. To je drugo pitanje. (Vojisav Šešelj traži reč.)
Nisam čula da vas je pomenuo, gospodine Šešelj. Prvo, dužna sam da odgovorim narodnom poslaniku dr Pal Šandoru i konstatujem da zaista jeste izvršena povreda Poslovnika zbog upućivanja uvrede narodnim poslanicima. Pravo na repliku ostvaruje dr Vojislav Šešelj.
Prvo, bilo bi dobro da se precizira čime sam vas uvredio, osim svojom pojavom, možda. Nijedan uvredljiv izraz nisam upotrebio. Drugo, ovde je sam Pal Šandor rekao ono što je suština. U poglavlju broj 8 Ustava Republike Srbije govori se o odnosu prema Ustavu SFRJ. Taj ustav je prestao da važi 1992. godine. Novi ustav, Ustav Savezne Republike Jugoslavije izglasale su i Skupština Crne Gore i Narodna skupština Srbije, gde su bili i poslanici Demokratske stranke, SPO itd., pa čak i ona stranka kojoj je tada pripadao Pal Šandor, ne mogu da se setim kako se zvala, jer je sada u drugoj stranci. Savezni Ustav mora da se poštuje. Svaki pravni propis koji nije u skladu sa saveznim Ustavom, može da padne pred Saveznim ustavnim sudom. Ovaj zakon će se naći pred Saveznim ustavnim sudom. Taj sud još niste ukinuli, a naravno, sumnjiv je njegov sastav. Tu su u pitanju sudije koje su tri puta presuđivale na različit način po pitanju septembarskih izbora i na taj način su izgubili svako naše poverenje. Ali, pravno stvar stoji ovako: svaki pravni akt na teritoriji SR Jugoslavije mora biti u skladu sa saveznim Ustavom. Ustav Republike Srbije mora biti u skladu(on nije usklađen, to je istina), po ovoj tački, po ovom pitanju, tu je usklađen, ali tamo gde nije usklađen, ne primenjuje se. Postoje ovlašćenja predsednika Republike koja se od 1992. godine ne primenjuju, jer je on bio vrhovni komandant oružanih snaga itd. Toga sada nema [[Pal Šandor traži repliku]]
Ja se izvinjavam, gospodine Pal Šandor, nemate pravo na repliku, jer ste vi izazvali repliku. Vi ste pomenuli gospodina Šešelja, on se našao uvređen, ne znam zašto. Po Poslovniku se javlja za reč narodni poslanik Žarko Obradović.
Poštovano predsedništvo, kolege poslanici, članovi Vlade, reklamiram povredu Poslovnika član 98. stav 1: "Govornik može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu." Gospodin Čeda Jovanović je u objašnjenju sadržaja aktuelnih poreskih zakona opet, po ko zna koji put, govorio o prošlosti. To je po meni jedan nekorektan način. Ako već govorimo o Ustavu SR Jugoslavije, njegovu vrednost mogu da ocenjuju stručnjaci i oceniće ga vreme. Ako govorimo o odnosima u federaciji, onda bi bilo zanimljivo odgovoriti zašto je na inicijativu SPS-a da se o tome razgovara od svih parlamentarnih stranaka na republičkom i saveznom nivou, uz učešće dva predsednika, Srbije i Jugoslavije, ignorisana, odnosno ako je pitanje odnosa Srbije i Crne Gore od tolikog značaja za SR Jugoslaviju, a jeste, zašto se onda kao osnova za razgovor sa Crnom Gorom uzima platforma koja je utvrđena u predsedništvu DOS-a.
Gospodine Obradoviću, dužna sam da vam dam objašnjenje. Vi ste isto izašli za govornicu po Poslovniku, a niste se držali teme. Drugo, smatram da nije izvršena povreda Poslovnika od strane narodnog poslanika Čedomira Jovanovića, zato što je samo napravio kratku komparaciju sa zakonima, u skladu sa temom dnevnog reda.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanci, s obzirom da je gospođa Nataša Mićić protumačila povredu Poslovnika, želeo sam da se Skupštini izvinim ukoliko sam nečim povredio Poslovnik. Ali, koliko se sećam, a sećanje me do sad nije loše služilo, ja sam se javio kao šef poslaničke grupe komentarišući predlog amandmana gospodina Nikolića. Taj amandman, praktično, predlaže ukidanje ovog zakona. On je osporio ustavni osnov donošenja tog zakona i stoga je moje izlaganje bilo u vezi sa Ustavom SR Jugoslavije. Ja se nisam osvrnuo na način na koji je taj Ustav donet, iznoseći političke stavove, ali nikako ne remeteći tok ove rasprave. Mislim da je to bilo potpuno u funkciji amandmana o kojem se ovde raspravlja.
Da li se još neko javlja po ovom amandmanu? (Ne.) Ako se više niko ne javlja, stavljam amandman na glasanje. Za 55, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, kojima su predložili da se ovaj član briše, podneli su narodni poslanici Petar Jojić, Miroljub Veljković, Slobodan Janjić i Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč?
Poštovani narodni poslanici, konstatovali smo da gospodin Čedomir Jovanović ne poštuje Savezni Ustav, kratka komparacija, kako kaže gospođa potpredsednik, ne poštuje Savezni Ustav i savezne propise. Iz toga možemo da konstatujemo pošto je po tim saveznim propisima izabran predsednik SR Jugoslavije, da gospodin Čedomir Jovanović i ne priznaje predsednika SRJ dr Vojislava Koštunicu. Ovaj predlog zakona je izazvao najviše polemika u javnosti. Čuli ste da ćemo na njegov nacrt dobiti more amandmana. Čak i Vlada Republike Srbije dala je mnogo amandmana i svoj predlog toliko promenila, da i ne liči na onaj nacrt koji je podnela, samo što je to Vlada učinila na jedan ciničan način. U obrazloženju Vlade koje je dala narodnim poslanicima kaže se: "uvidom u dokumentaciju, Vlada RS je otkrila da se potkrala tehnička graška". Znači, 3 hiljade dinara se menja sa 600 dinara, hiljadu dinara se menja sa 400 dinara. Znači, to je tehnička greška? U obrazloženju kaže: "Uvažavajući primedbe i predloge iznete u postupku rasprave", onda je došlo do ovoga. Ljudi, nismo u zabavištu. Ovo su ipak ljudi koji koliko-toliko se razumeju u ovu problematiku. Svojim amandmanom predložio sam da se član 1. briše, a samim tim i da se ceo zakon ne stavlja u skupštinsku proceduru. Znači, predlažem Vladi da ga povuče iz procedure usvajanja. Ako prihvatite ovaj amandman, koji sam predložio, izazvali bi izuzetno negativnu reakciju naroda i bar malo umanjili harač koji ste zaveli ovim poreskim paketom. Dobro razmislite, poslanici DOS-a, kada budete glasali o ovom amandmanu. Ne znam da li su do vas stigle jučerašnje vesti iz Kragujevca, da li vi čitate novine? Koliko vidim, sada mnogo vas čita novine. Neće narod da trpi više vaše eksperimente. Znači, pratite dobro šta se dešava van ove skupštinske sale. Budite sigurni, narod nema više vremena za vaše eksperimente. Povlačenje ovog zakona iz skupštinske procedure predlažem najmanje iz tri razloga. Prvi, to vam je onako profesorski objasnio profesor Šešelj, je taj štoPredlog zakona nije u saglasnosti sa saveznim propisima koji regulišu poresku problematiku. Znači, predložili ste nešto što nije u skladu sa Ustavom i pozitivnim zakonskim propisima. Ako se drznete da usvojite ovaj zakon, bilo koji građanin koji uputi predstavku Ustavnom sudu da utvrdi ustavnost ovog zakona, dobiće spor protiv Vlade Republike Srbije. Zar Vlada, koja sebe naziva ekspertskom, može sebi to da dozvoli? Drugi razlog je što je u ovom trenutku usvajanje ovakvog zakona neprimereno ekonomskoj snazistanovništva. Tu taksu je prethodna vlada uvela u uslovima sankcija, rata, bombardovanja ove zemlje i obnove zemlje od varvarskog napada vaših prijatelja. Ta uredba prethodne vlade je imala ograničeni rok trajanja i sasvim sigurno bi do sada bila ukinuta, i loša je bila. Ajde da kažemo da je loša. Vi ste je kritikovali, a sada imatae šansu da je ukinete. Znači, pošto su prestali razlozi zbog kojih je ona uvedena, vi ne samo što ne ukidate tu taksu, nego iznose tih nameta povećavate. Možemo da konstatujemo da nema više sankcija, nema više bombardovanja, nema ni obnove zemlje. Doduše, nema ni obećanih para od vaših prijatelja, ali ne možemo sada zbog činjenice da ste u predizbornoj kampanji prevarili narod da će stići tih famoznih šest milijardi, da tom istom narodu skinemo kožu sa leđa. Na kraju, treći razlog je moralne prirode. Zašto oporezujemo samo vlasnike motornih vozila, čamaca, mobilnih telefona i oružja? Zar je motorno vozilo luksuz, zar je čamac i mobilni telefon luksuz? Zar je lovačka puška luksuz? Po tom kriterijumu mogli bismo da oporezujemo npr. cipele preko 100 maraka ili npr. zlatan zub. Krenu vaši poreski organi od kuće do kuće - zini, imaš jedan zlatan zub, to je 100 dinara. Imaš tri zlatna zuba to je 300 dinara. Zašto ne i to? (Predsednik: Vreme.) Ovo da, a ovo ne. Kakve kriterijume imate kad ste ovo oporezovali? Podržao bih gospodina Šešelja, on je juče rekao i predložio da se npr. oporezuju farbana kosa i brkovi. Pazite, kada muškarac farba kosu i brkove, to je vrhunski luksuz. Sa tim moramo svi da se složimo. Kako su dobili vlast, nama je pola Vlade ofarbano. To ovde možemo da vidimo, kad se povremeno pojave. Znači, dajte da oporezujemo to, u funkciji sprečavanja nekih novih trendova u ovom društvu. (Predsednik: Ja vas molim da završite.)Na primer, zalaganja za legalizaciju brakova osoba istog pola. Ne mislite valjda da će to srpski narod da prihvati? Na kraju, pozivam vas da prihvatite ovaj amandman, a u cilju olakšanja izuzetno teškog socijalnog položaja građana. Nije loš predlog gospodina Jovanovića, zašto ne prozivkom da se izjasnimo o ovom zakonu, a ne sutra da kažete, kad vas pita komšija - da li si glasao za ovaj zakon o ovim porezima, da kažete - ja nisam, budi siguran, bio sam napolju itd. Zašto ne prozivkom, od čega se vi to krijete?
Da li se još neko javlja za reč? Gospodin Jojić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam predložio da se briše član 1. ovoga zakona, iz razloga što smatram da su prestali razlozi za uvođenje poreza na imovinu i na upotrebu, a pre svega na motorna vozila, mobilne telefone, čamce, oružje itd. Međutim, zbog čega sam odlučio da podnesem ovaj amandman? Rukovodio sam se činjenicom da ovi porezi na upotrebu i držanje dobara nisu ranije bili uvedeni. U obrazloženju predlagač - Vlada Srbije, na član 1. kaže: "Ovom odredbom se predlaže uvođenje poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara, i to: motorna vozila, mobilne telefone, čamce, oružje itd." Pošto ovi porezi do sada nisu bili uvedeni, ne vidim razloga, kada su se znatno promenile društvene okolnosti, kada su ukinute sankcije, kada nema bombardovanja, kada je došlo do većeg priliva sredstava, kako aktuelna vlast tvrdi da su donacije na putu, da su neke donacije stigle, smatram da je ovaj zakon, odnosno ovaj član potrebno brisati i ne uvoditi nove poreze. Kao što sam rekao, oni se prvi put uvode kod nas. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana?
Dame i gospodo narodni poslanici, da mi je samo znati ko ih je nazvao ekspertima? Ekspertska vlada, koja donosi ovakav zakon koji je nezakonit i koji je u suprotnosti sa Ustavom, koji čak nije utemeljen ni u Saveznom zakonu o poreskim osnovama. Takvu mi imamo ekspertsku vladu, a imajući takvu ekspertsku vladu, imamo takve i zakone. Amandman sam podneo na član 1. da se briše, a drugim amandmanom da se svi ostali članovi brišu, tj. da se kompletan zakon ukine. Razloga za to postoji više. Mislim da ne možete ni jednim drugim razumnim razlogom ili argumentom da opovrgnete jednu činjenicu - blokada više nema, sankcije su ukinute ili se postepeno ukidaju. To je ono što je rezultat vašeg dolaska na vlast. Ako je to tako, čemu onda pretočavanje ovih uredbi zakonske osnove? Ako ovim zakonom derogirate, tj. ukidate potpuno Zakon o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije, koji je bio osnov za donošenje raznoraznih taksi za obezbeđivanje sredstava za sprovođenje socijalne politike u Srbiji, u uslovima bombardovanja, sankcija, blokada, to automatski znači da vašim dolaskom na vlast socijalni program Srbije ćete vi sprovoditi i on je već stupio na snagu, a ovom narodu je bolje, samo to još narod ne zna. Ono što se predlaže ovim amandmanom jeste da ono što je bilo nepopularno, a zvalo se "Šešeljevim taksama", nema sada potrebe da vi jednim normativnim aktom uredite kao oblik poreza. Ako je nešto bilo nepopularno,a znate i vi da je bila potreba baš zbog sprovođenja ovog zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa. Tog osnova sada više nema. Vi ste na vlasti. Vi imate onih šest milijardi koje ste obećavali narodu, zašto ih ne usmerite na potrebe ovog naroda. Zašto punite svoje džepove? Usmerite ih za potrebe ovog naroda i evo osnova za ukidanje kompletnog ovog zakona. Time ukidate ovu potrebu za vašim neprestanim haračenjem, gde god stignete i na šta god se namerite. One takse koje su bile nepopularne, vi sada normativnim aktom uređujete kao oblik poreza, a čak ga i proširujete. Proširujete ga do te mere da uvede nove takse, ali sada se to zove zakon i verovatno ćete to raditi i ubuduće iz čiste potrebe da napunite budžet koji je četiri puta veći nego prošlogodišnji. Vaša velika potreba da se taj budžet napuni haračenjem, dovodi do ovakvih apsurdnih zakona. Nije ni čudo zato što ministar koji nam je pao s neba i koji je došao iz Pariza, možda ni ne zna da su u ovoj Srbiji bile sankcije. Možda i ne zna da se tim taksama kojevi sada preusmeravate, preusmeravate ih u zakonsku osnovu, uradilo nešto da se biološki opstane. Sada vi radite na haračenju, proširujete te takse, dajete joj formu zakona i to zakona koji je nezakonit, koji je protivustavan. Ono što je činjenica i što se ne može opovrgnuti jeste da je prestankom agresije na našu zemlju, postepenim ukidanjem sankcija, evidentnoprestala potreba za postojanjem ovog zakona i onih taksi koje su prethodile ovom zakonu. Ali, na vama i na ovim takozvanim ekspertima je da odgovarate narodu za ono što donosite.
Da li se još neko javlja za reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine predsedavajući, kada se diskutuje o ovako važnim zakonima, mogli ste nam bar obezbediti ministra finansija Republike Srbije. Možda ćemo da se dogovorimo da Vlada prihvati ovaj amandman. (Glasovi iz sale: Sigurno). Kao da tražim da nam dovedete Miki Mausa iz Diznilenda, a ne ministra finansija. Dame i gospodo narodni poslanici, poslanik sam Srpske radikalne stranke iz Pčinjskog okruga, preciznije iz Vladičinog Hana, a predstavljam građane sedam opština juga Srbije i to građane: Vranja, Bujanovca, Surdulice, Vladičinog Hana, Bosilegrada, Trgovišta i Preševa, sa kojima sam dosta razgovarao o ovom predlogu zakona, pa ću vam izneti njihovo i svoje mišljenje. (Glas iz sale: Jadni građani.) Amandmanom koji sam podneo na član 1. Predloga zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje određenih dobara tražim da se član 1. ovog predloga zakona briše, iz razloga nemogućnosti građana da plaćaju još jedan harač zarad punjenja budžeta, odnosno džepova ove odnarođene vlasti. U normalnim državama građanin je na prvom mestu. Ovoj DOS-ovskoj vlasti je budžet i sopstveni džep tri koplja ispred interesa građana. Jedna normalna vlast i kad pokuša da uvede neki porez ne radi to sa retroaktivnim dejstvom, već upozorava na vreme građane da će pored cene za nabavku određenih dobara, morati da plaćaju porez za registraciju istih, porez za izdavanje određenih dozvola i dokumenata i porez na posedovanje istih predmeta i dobara. Gospodine Dejane Popoviću, da li prihvatate da se briše ovo? Vlade nema, evo, očigledno ne prihvata. Ukoliko sad i dalje insistirate na usvajanju predloga ovog zakona, koji vremenski nije ograničen, onda ste u obavezi da po tržišnoj ceni otkupite pomenuta dobra od svih onih koji nemaju sredstva za plaćanje ovih novoizmišljenih poreza. Ili ste možda mišljenja da će ih pokloniti ovoj novoj demokratsko-pljačkaškoj vlasti. Da li ste u svojim ekonomsko-razvratnim razmišljanjima mislili na ljude u brdsko-planinskim područjima gde ostarela domaćinstva jedva preživljavaju i održavaju vekovna ognjišta, gde je posedovanje lovačke puške i eventualno pištolja uslov za opstanak i odbranu ljudi i stada odzveri. Kako će se odbraniti od DOS-ovih zveri - videćemo. Možda motkom sumnjive čistoće, a znate na koju motku mislim.Gospodo ovo važi za većinu DOS-ovsku, dosta je pljačke. Odakle će sve ovo moći da plate izbegla i raseljena lica koja su eventualno donela svoju imovinu, a trenutno borave u Srbiji? Kako da plate registraciju za svoja vozila dok čekaju povratak svojim kućama, a kamoli ove nove poreze. Hiljade naših građana malim čamcima izlazi na reke ili jezera da ulove ribu kojom se prehranjuju. Gospodo iz Vlade, pošto gospodina Đelića nema, verovatno će gospodin Dejan da izađe za govornicu. Ovo je pitanje za vas. Nije sve tako naivno kako to vi predstavljate građanima Srbije. Evo jednog konkretnog primera - posedujem džip marke UAZ, godina proizvodnje 2000., 2.500 kubnih centimetara čija je vrednost 6.250 DM ili prevedeno u dinare 197.500 dinara. Registracija košta po sada važećim zakonima 300 DM ili 9.200 dinara. Sad na to treba platiti još 20 hiljada dinara poreza. To su dve plate narodnog poslanika, znači ostaju nam 10. Plate radnika i penzionera nisu deset i po hiljada, raspon je od jedan do pet hiljada. Sada ćete da vidite koji džip.
Vreme.
Gospodin Čeda Holbruk poseduje trosobni stan na točkovima, odnosno džip 2001. godine proizveden, čija je vrednost 75 hiljada maraka, kao jedan bolji trosoban stan u Beogradu. Taj džip košta 75 hiljada maraka ili prevedeno u dinare 2.250.000 dinara i on će platiti 20 hiljada dinara poreza, a vrednost njegovog džipa je 12 puta veća. Ovo je jedan od primera da smo pred poreskim zakonom svi jednaki, odnosno da ne stoji proklamovana priča da će se više zahvatati od bogatih, a manje od siromašnih. Ko će preživeti ovaj poreski rat između građana i DOS-ovske vlasti - videćemo.
Molim vas da završite.
Siguran sam jedino da građani ovo ne mogu da plate, pa će na ulici ispostaviti račun novoj vlasti. Vrlo brzo.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 55, protiv 109, niko uzdržan, nije glasalo 20, ukupno je prisutno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. stav 1. i tačku 3. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj moj amandman je mnogo lošiji od amandmana koje smo do sada čuli. Najbolji bi bio ovde amandman, da ste želeli da ga prihvatite, poslanika Tomislava Nikolića koji je predložio da se sve tačke odnosno ovaj zakon uopšte ne prihvati. Pošto DOS-ovska mašinerija radi ono što radi, želi narod do kraja da oguli, onda mi, poslanici SRS, pokušavamo selektivnim amandmanima da što manje ublažimo taj bol prilikom guljenja te kože sa leđa. Zbog toga podneo sam amandman, a mogao sam na svaku tačku, upravo na onaj deo koji će biti najjasniji građanima, a koji se odnosi i na jedan deo građana koji uopšte nemaju takav standard, kakvim se predstavlja prilikom donošenja predloga o porezu ovog zakona i dobara koje predstavlja, kako se kaže ovde, manifestaciju većeg standarda građana. Dakle, u tački 3. reč: "čamci" - znači, uvodi se porez za građane koji žive uz reke, uz vode, kojima su čamci osnovno sredstvo prevoza i osnovno sredstvo za preživljavanje. U Predlogu zakona se kaže da će se oporezovati čamci, i oni do pet metara dužine, bez motora. Meni sada ovde nije jasno, da li je predlagač Vlada ili ministar Đelić, da li su mislili o kojim se to vrstama čamaca radi, od čega su čamci izgrađeni, za koje su namene, da li su to čamci sa tri daske ofarbane, sa katranom, da li se to radi možda o nekim čamcima koji su izgrađeni od plastike, kao što su na primer dečiji čamci koji se koriste za decu koja još ne umeju da plivaju, a ti čamci takođe spadaju u ovu klasu koja je ovde u zakonu. Čamci od jednog metra takođe spadaju u čamce kao predmet oporezivanja, koje je ovde ministar Đelić nama predložio. Takođe, nije jasno da li će ovi čamci koji će biti oporezovani, biti oporezovani zato što imaju jedno veslo, dva tri vesla itd. Ako ste već toliko daleko išli kod oporezivanja ovih visoko-standardnih građana, onda bi možda bilo dobro da ste oporezovali i one limene, ona limena korita koja se dosta često koriste umesto čamaca. To bi sigurno donelo velik prihod u budžet i na taj način Vlada Republike Srbije bi obezbedila sve ono što nije uradila, a obećala je građanima. Dakle, ti limeni, gumeni, drveni čamci će nadomestiti onih obećanih šest milijardi dolara koje niste ispunili, kao obećanje dato ovom narodu u predizbornoj kampanji. Zbog toga predlažem da bi, u smislu boljeg standarda građana, trebalo još da obezbedite neka sredstva u taj budžet iz koga želite da socijalnim kategorijama kako je ovde rečeno, penzionerima i ostalim građanima iz te socijalne kategorije, obezbedite sredstva za isplatu redovnih penzija, porodiljskih dodataka, pa da oporezujete, na primer, i one plusere što deca nose na rukama, pa ćete imati daleko više mogućnosti da taj budžet napunite kroz ovaj vid. Zato sam podneo amandman na tačku 3, da bih građanima ukazao kakva je ovo beskrupuloznost i kakva je ovo otimačina, kada se želi i ono što građanima predstavlja ne standard, već sirotinju, da oporezuje. Predlažem da se u tački 3. briše reč "čamci", a da naravno, nemam ništa protiv toga, da se ...
Vreme.
Znači, da se oporezuju jahte jer sam siguran da niko od ovih koji će biti poreznici u vezi predmeta čamaca, neće žaliti zbog toga što će biti oporezovana jahta, na primer, vašeg premijera Zorana Đinđića.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 50, protiv 106, uzdržana su dva, nije glasalo 27,ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Božidar Vujić podneo je amandman kojim je predložio da se članovi 2. do 32. brišu. Vlada, Odbor za finansije, Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, sama činjenica da nije usvojen amandman na član 1, a ovi ostali, ovaj drugi amandman sa svim članovima do kraja ovog predloženog zakona jer se na njega naslanjaju, na neki način i gubi svrhu podnošenja amandmana. Ono što želim da kažem jeste, samo da ponovim još jedanput, da sam zakon kao takav jeste neustavan, nezakonit i izgubio je svrhu samim prestankom sankcija, blokade i dolaskom ove DOS-ove vlasti. Znači, postojala je želja naroda za određenim promenama. Sa druge strane, od onih obećanih 6 milijardi koje ste dobili, vi ćete to između ostalog, verovatno i preusmeriti za rešavanje nagomilanih socijalnih problema. Samim tim se i ukida potreba za postojanjem jednog ovakvog zakonskog akta, kao i činjenicom da će ova ekspertska vlada svakodnevno, uvek i non-stop raditi na tome da izvrši ekonomsku reformu u društvu, da pokrene posrnulu privredu, da uloži sve svoje napore kako bi poljoprivreda stala na zdrave noge. Uostalom, u uslovima sankcija i blokada, poljoprivreda je bila veoma važan segment u životu stanovništva, zbog biološkog opstanka. Ova ekspertska DOS-ova vlada radiće i na rešavanju svih nagomilanih socijalnih problema, s obzirom da je to obećala kao predizborni slogan. Za verovati je da će to tako i biti. Mada očekujem, kao član Srpske radikalne stranke, da će izbora ove godine biti i da će se nade građana, koji su poverenje poklonili DOS-u septembra i decembra prošle godine, ovim silnim zakonima, počev od budžeta pa naovamo, koje donosite, izjaloviti. Narod će sada duboko da promisli, da li će opet da uputi poverenje i glas ovoj zbrda-zdola korporaciji DOS-a, koja je čak ovakav jedan zakon donela. U stvari, ona će ga doneti na današnjoj sednici. Uostalom, ja duboko verujem da te segedinske seanse koje ste imali, ostavljaju trajne posledice na vas, a izbori koji se očekuju ove godine, neće ostaviti posledice po narod, s obzirom da će narod sada na sledećim izborima znati kome da uputi glas. To verovatno više niste vi. Zato što onih 6 milijardi dolara koje ste dobili, od tog istog sveta, pa čak i kroz centralu CIA koja je osnovana u Segedinu, a ja zato stalno spominjem taj Segedin, ne koristite na opštu ... (ne razume se) ovog naroda. Dužan sam jedno izvinjenje gospodinu Kovačeviću, ako je on to prošli put kada sam pretprošli put izašao za ovu govornicu dobacivao opaske vezane za Segedin, ako on to nije bio, mada znajući njega iz perioda 1993. do 1997. godine, kada je pripadao nekim drugim strankama, a ne ovoj u kojoj je trenutno, u okviru ove korporacije DOS-a, bio je sklon tim dobacivanjima, pa mi se učinilo da je oko Segedina on to spomenuo. Inače, njega za Segedin vezuje njegova turistička kompanija i bilo bi dobro ...
Gospodine Vujiću, ja vas jako slabo čujem, ali mi se čini da ne govorite o temi.
Ako slušate, gospodine predsedniče, videćete da je tema. S obzirom da je ceo DOS išao na te segedinske seanse, a da od toga ništa niste naučili,što bi dobro bilo da je na korist ovog naroda, svaki sledeći odlazak u Segedin, s ozbirom da se CIA sada opredelila za rad sa Vojvodinom, a ne više sa DOS-om ili sa onim delom DOS-a koji je za Vojvodinu, s obzirom da među vama čak ima i istoričara, a vidim neke u drugom redu iz okvira DOS-a, da vas preko gospodina Kovačevića i preko "Džoli tursa", vodeći vas u taj Segedin kod CIA, vas nauči da je taj isti Segedin najseverniji grad srpskog Banata. Interesantno je to da je u Trianonu 20-te godine učinjena ovakva Jugoslavija kakva jeste i interesantno je da nam CIA iz istog tog Pariza dovodi ovog pariskog đaka koji ovakve zakone donosi. Narod će znati šta da kaže o vašim zakonima na prvim narednim izborima.
Replika, poslanik Kovačević.
Zahvaljujem se kolegi poslaniku iz Radikalne stranke što besplatno reklamira turističku agenciju "Džoli turs" i zahvaljujem mu se što mi je pružio priliku da izađem za ovu govornicu po osnovu replike. "Džoli turs" je jedna od najuglednijih turističkih agencija u Jugoslaviji. "Džoli turs" nije vlasništvo Stanka Kovačevića, dotičnog poslanika, nego mojih sinova. "Džoli turs" nikada nije vodio nikakve političke poslanike ni na kakve sastanke, ni u Segedin, ni u Budimpeštu, ni u bilo koji evropski grad. "Džoli turs" pošteno na ovom tržištu obavlja privrednu funkciju i ko god hoće može da proveri u poslovnim knjigama, nijedna politička ličnost iz Demokratske opozicije Srbije nikada nije putovala u navedene gradove preko "Džoli tursa", a to zna dobrim delom i vaša koleginica Nataša Jovanović, koja na određen način sarađuje sa "Džoli tursom". Kada ste mi već pružili priliku da izađem za ovu govornicu iskoristiću još jednu mogućnost da vam kažem, vi biste bili počastvovani kada biste sa tako uzornom agencijom sarađivali i radili kao što radi vaša Nataša Jovanović.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vujića. Za 48, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Zoran Radovanović podneo je amandman kojim je predložio da se članovi 2-6. brišu. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam na Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara podneo amandman i tražio brisanje članova od 2-6. Kada sam predlagao ovaj amandman ja sam se, kao uzorni građanin, držao vaših obećanja iz predizborne kampanje da ćete ukinuti sve takse koje su doneli socijalisti i radikali. Normalno, vi ste slagali kao i obično, tako da sam tražio da se članovi od 2-6. u potpunosti ukinu. Prvo što želim da kažem to je da je čitav ovaj predlog potpuno neustavan, a druga stvar - nabrojaću nekoliko razloga zbog čega mislim da apsolutno ne postoji potreba za ovim porezima. Prilikom uvoza automobila građani Srbije plaćaju porez na promet, plaćaju carinu i mislim da je to apsolutno dovoljno za ionako osiromašeni džep građana Srbije. Navešću primer Češke gde je premijer Vaclav Klaus dozvolio godinu dana uvoz automobila bez carine i time postigao dva bitna cilja. U potpunosti je obnovljen vozni park u Češkoj i povećana je bezbednost u saobraćaju. Ovo bi ujedno bio i drugi razlog zbog čega predlažem da se ovi porezi ukinu i mislim da ova vlada treba da ide sa stimulacijama pre svega prema "Zastavi", znači stimulacijama u proizvodnji i stimulacijama u kupovini automobila za građane. Treća stvar, dozvolili ste da se uveze nekoliko stotina hiljada automobila i kada ste dali priliku da se automobili uvezu, tada niste rekli građanima da će biti na kraju godine i poreza na te automobile. Taksistima, autoprevoznicima i ljudima koji uz pomoć kombi vozila obavljaju svoju delatnost, vi ste ovim porezom doneli još jedan namet. Za sve te ljude, ponavljam, za taksiste, autoprevoznike i ljude koji kombijima prevoze robu, automobil, odnosno motorno vozilo je osnovno sredstvo za rad.Nemojte opterećivati dopunskim porezima i tu strukturu građana. Ako se uzme u obzir da je prosečna starost automobila na drumovima Srbije po nekim studijama 12, 15 ili čak 17 godina, građani samo za te automobile mesečno izdvajaju poveće sume novca da plate popravke, da kupe rezervne delove koji su već u potpunosti oporezovani. Šesto, smatram da su sva ova opterećenja potpuno nepotrebna, jer smo deset godina živeli pod sankcijama, ratovi su bili u okruženju, rat je bio i nad nama, tako da takse koje smo mi uvodili, tada su bile nužnost, a sada su potpuno nepotrebne. I, sedmo, i poslednje, da ne bih ja vama objašnjavao i navodio svoje argumente, pročitaću šta je Odbor odgovorio na predložene amandmane. Po mišljenju Odbora automobili predstavljaju manifestaciju većeg standarda građana. Po mišljenju Odbora, ne znam da li je ovo ekspertska vlada i sa koje je planete sišla, ali po njihovom mišljenju amandman se ne prihvata iz razloga što automobile kubikaže od 1.150 do 1.300, za koje se amandmanom predlaže da se visina poreza datih u predlogu zakona smanji, ne voze najsiromašniji građani, već najbogatiji. Tako je to procenio Odbor. Na kraju, imam jedan predlog: pošto kod nas u Srbiji još uvek postoji kamata na kamatu, predlažem ministru da uvedemo porez na porez, pa kad sve poreze građani Srbije plate, i porez će po toj osnovici učiniti da završimo posao. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 16, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Božidar Vučurović podneo je amandman kojim je predložio da se članovi 3-12. brišu. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (U međuvremenu, poslanik Tomislav Nikolić traži reč u vezi sa podnetim amandmanom). Na koji član? O tome je odlučivano. Amandman koji se odnosi na brisanje članova 1-32, znači koji praktično predlaže neprihvatanje zakona u načelu. (Tomislav Nikolić, s mesta: Ja sam napisao "Amandmani od 1-32".)
To je 32 amandmana, i na članove 1-32, to je 32 člana zakona. Ja sam vama tu malo uštedeo papira, gospodine predsedniče, da ne pišem - amandman 1, član 1. se briše, amandman 2, član 2. se briše. To sam svrstao u - amandmani, ne - amandman 1-32, nego - amandmani 1-32. To je 32 amandmana, gospodine predsedniče, i želim da obrazlažem, naravno ne sve, ali za one za koje smatram da je potrebno. Želim da obrazlažem amandman broj 2, pa vas molim da mi date reč.
Mi tu stvarno imamo jedan veliki problem. Vi ste jednom amandmanu dali jedno obrazloženje za 32, za brisanje svih članova, dakle 1-32, što znači praktično neprihvatanje zakona u načelu. Dalje, gospodin Vujić je predložio brisanje od 2. do 32, a time hoćete reći da je on predložio 30 amandmana. Gospodin Radovanović je predložio od 2. do 6, Vučurović od 3. do 12.
Izgleda da je sve jasno.
Ako je odlučivano o vašem amandmanu, a vaš amandman glasi: "Predlaže se brisanje članova 1-32", i o tome se izjasnila Narodna skupština glasanjem, onda ne vidim kako može o tome ponovo da se odlučuje.
Pobogu, gospodine predsedniče. Ne glasi moj amandman da se brišu članovi 1-32, nego moji amandmani od 1. do 32. Moji amandmani od 1. do 32, tako piše. Ne - amandman, briše se član 1-32, nego amandmani od 1-32. Članovi od 1. do 32. se brišu. Imate li vi ...
Dobro, izjasnićemo se o ovome.
Znam, vi imate problem.
Ne, nemam ja problem, nego ... Glasaćemo o tome da li može ... Ništa, izneli ste primedbu, odlučivaćemo o tome. Skupština će da protumači ovo što ste ... [[Žagor.]] (Poslanik Tomislav Nikolić: Hoću da obrazložim svoj amandman.) Ovo tumačim kao da ste vi podneli jedan amandman kojim predlažete brisanje članova 1-32. Da ne bismo polemisali, odgovoriću vam, a vi ćete reći da li ste time zadovoljni, samo da dobijem vaš amandman. Nisam cinik, odlučićemo o vašoj primedbi, pa ćemo videti šta ćemo. Reč vam nisam dao. Dakle, vi ste u svom dopisu koji ste uputili predsedniku Narodne skupštine naveli ovako: "Na osnovu člana 138. i 139. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, podnosim amandmane na Predlog zakona o porezu ... (moje nije da tumačim da li je štamparska greška nego suštinu) na držanje i nošenje određenih dobara. Amandmani 1-32, članovi 1-32. Predloga zakona se brišu". I, jedno obrazloženje. Pošto ovo nije predviđeno Poslovnikom, a u članu 138. piše sledeće (Skupština će morati da se izjasni kao jedina nadležna da o ovome odlučuje, da predlog za izmenu i dopunu, ... može da da mišljenje, ali Skupština odlučuje): "Predlog za izmenu i dopunu Predloga zakona - amandman podnosi se predsedniku Narodne skupštine u pisanom obliku, sa obrazloženjem, počev od dana dostavljanja predloga zakona". Vi ste podneli ovaj jedan list papira, ovaj jedan amandman u kome ga nazivate amandmanima. Iz te situacije ne mogu da izađem nego da predložim Skupštini da se izjasni. (Poslanik Nikolić i dalje traži reč.) Nisam vam dao reč, sada polemišemo, molim vas da završimo ovu polemiku. Nastavljamo rad u 15,35 časova. [[Posle pauze - 15,40]] Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo da nastavimo sa radom. Raspravljamo o Predlogu zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u pojedinostima. Narodni poslanik Božidar Vučurović podneo je amandman kojim je predložio da se članovi 3. do 12. brišu. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagač nije prisutan. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 23, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Predrag Bajčetić. Pošto su amandman prihvatili Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, kojima su predložili da se ovaj član briše, podneli su narodni poslanici Petar Jojić i Srboljub Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagači nisu prisutni. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 110, uzdržana dva, nije glasalo 19, od ukupno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagač nije prisutan. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 27, od ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu,podneli su narodni poslanici Lazar Marjanski i Branislav Blažić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagači nisu prisutni. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 21, od ukupno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 8, protiv 113, uzdržana dva, nije glasalo 24, od ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 27, od ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 12, protiv 119, uzdržan jedan, nije glasalo 21, od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagači nisu prisutni. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 21, od ukupno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? (Želi.)
Gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, u članu 4. predložio sam u tački broj 1, koja se odnosi na putničke automobile i kombi vozila, da se vozilima do 1150 kubika, preko 1150 do 1300 kubika, i preko 1300 do 1600 kubika, smanji porez na imovinu koji je propisan ovim zakonom, odnosno da se prepolovi. Do 1130 kubika - umesto 600, kako je Vlada predložila, predložio sam da to bude 300 dinara godišnje; do 1300 kubika - umesto 1200 dinara, 600 dinara, i do 1600 kubika - umesto 2400 dinara, da to bude 1200 dinara. Stranka srpskog jedinstva podržava predlog Vlade da se sve veće kubikaže, dakle svi luksuzni automobili i automobili sa većom kubikažom oporezuju po ovoj stopi koju je Vlada predvidela. To nije nikakav problem. Smatram da će biti problem za onaj najsiromašniji deo našeg stanovništva, koji sigurno ne vozi automobile sa visokom kubikažom, pa predlažem da se to prepolovi. Dakle, radi se samo o tome da se automobili koji voze naši najsiromašniji građani oporezuju sa upola manjim dinarskim iznosom, nego što je to Vlada predvidela. Dakle, ponavljam, treba oporezovati skupe automobile po ovoj stopi, pa ako treba čak i po duploj, to nije veliki problem za ljude koji voze skupe automobile, ali je sigurno problem za one koji voze automobile sa najmanjom kubikažom. Zahvaljujem na pažnji. [[Aplauz SSJ.]]
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 32, protiv 104, uzdržanih 7, nije glasalo 17, ukupno je prisutno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Ljubomir Kragović podneo je amandman na član 1, koji se po suštini odnosi na član 4. Predloga zakona. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li neko želi reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 20, protiv 126, uzdržana tri, nije glasalo 13, ukupno 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine predsedniče Narodne skupštine, koleginice i kolege narodni poslanici, već sam se zabrinuo da su poslanici SRS napustili zasedanje, ali pošto se vratio gospodin Nikolić, razumem da nisu. Drago mi je zbog toga. U raspravi koju smo imali povodom ovog zakona, bilo je raznih komentara i diskusija i u načelnoj raspravi, i u pojedinostima i atributa za pojedinačne zakone koji je najgori, koji je najbolji, i tako dalje, i tako dalje. Ne znam da li je ovaj najgori ili najbolji, ali je sasvim sigurno da je on izazvao veliku budnost građana i poslanika, a da je možda i najkontroverzniji i to iz razumljivih razloga, što po prvi put uvodimo u političkoj praksi ili parlamentarnoj praksi ovu vrstu poreza, kao što je to i rečeno, a kako je gospodin ministar Đelić i obrazložio. Dakle, nema nikakvih tajni s tim u vezi. Takva pažnja je razumljiva. To potvrđuje i činjenica da je podneto preko 60 amandmana na ovaj zakon, a i nekoliko amandmana koje je Vlada Republike Srbije, kao predlagač predložila. Pretpostavljam, a bilo bi mi drago da je tako, pa ako ministar Đelić to potvrdi, tim pre, a ako neće - u krajnjoj liniji, pa i ne mora, da je i Vlada odreagovala upravo na kritike, ne u smislu da se kritikuje, nego da se predlažu bolja rešenja i da je odreagovala na ovoliki broj amandmana, koji su išli u smislu konstruktivnog, da se poprave određena rešenja, a ne da se radi obrnuto. Ono što moram takođe da kažem, ovde nema gospodina Šešelja, predsednika ili šefa poslaničke grupe SRS-a, pa zbog toga sam pomenuo gospodina Jovanovića, kao njegovog zamenika iako se ja u mnogo čemu i često... (Glas iz sale: Gospodina Jovanovića?) gospodin Tomislav Nikolić je zamenik šefa poslaničke grupe SRS-a (Glasovi iz sale: Rekli ste Jovanović.)
Oslovili ste ga kao Jovanović.
Možda sam gledao u druga Čedu, izvinjavam se. Bez obzira u kojoj meri i koliko često se ne slažem sa istupanjem gospodina Vojislava Šešelja u mnogim stvarima (to je sve stvar ukusa, ja to neću da pričam), u ovoj stvari moram da kažem da je bio potpuno u pravu, kada je obrazlagao i činjenicu da je zakon neustavan i nezakonit. Ne govorim napamet. Vršio sam konsultacije, dame i gospodo i ministre Đeliću, sa ekspertskom grupom, neću da kažem SPS-a, jer vi to možda ne biste priznali, ali jesam sa ekspertima Savezne vlade. Potvrdili su mi ovo. Činjenica je da, pošto ovaj zakon nije u pravnom ustrojstvu, neću se žaliti, jer nemam razloga. Vas molim da ne dobacujete, nije fer. (Glasovi iz sale: Tema.) Tema je upravo u tome, da li ćemo doneti zakon koji nije u pravnom poretku naše države, a što je sasvim sigurno i ono što posebno hoću da kažem, da nije usvojen Savezni zakon o poreskim osnovama i da svi mogu, poštovani kolega, da pokrenu sudski postupak. Ne znam ni kakav će biti ishod, ali dobro, neka i dobiju ili neka izgube, na to imaju pravo. Što se tiče amandmana koji sam predložio, on je u kontekstu ovoga. Naravno, od radikalnog predloga koji je učinio gospodin Tomislav Nikolić i grupa poslanika SRS-a, da se zakon u celini odbije, moj predlog je pomirljiviji, u smislu da se razumeju razlozi zbog kojih Vlada Republike Srbije predlaže uvođenje poreza na nošenje, korišćenje itd., ako ima šta ko da nosi, ako nema da nosi, on neće ni da plaća. Predložio sam da se u članu 4. izvrše korekcije u vezi sa kolima i kombijima, a otprilike ovako kako je gospodin Pelević predložio. Predložio sam da prva kategorija bude 500, druga 1000, treća 2000, četvrta 4000, peta 8000 i tako dalje. Mislim da je to primereno najvećem broju građana koji koriste kola. Ovi koji imaju velike džipove, velika kola preko 1000 kubika, a ja ni ne znam koji su to automobili, neka plate tih 1000 maraka, a to mu dođe 30.000 dinara.
Vreme.
Drugo, predložio sam, molim ministra Đelića da prati ako nije video amandman, da se porez na motorna vozila iz stava 1. člana 4. umanjuje za 5% za svaku godinu starosti, a najviše do 50%. Čuli ste kakva kola vozimo na drumovima Srbije, koliko godina stara. Smatram da su automobili posle 10 godina vožnje na našim drumovima i u meteorološkim uslovima, apsolutno najmanje 50% amortizovani. Gospodine Đeliću, to ne možete, a ni vi gospodine Popoviću, da osporite, pa sam zbog toga to i predložio. Mislim da ništa ne biste pogrešili ako bi prihvatili da se taj cenzus podigne, znači za 5% i do 50 u celini, a da prihvatite dakle u članu 4, da to bude 500, 1000, 2000, 4000 i 8000 i samo za najviše automobile 1000 maraka. Završio sam. Hvala vam. Da li sam prekoračio vreme?
Piše na satu.
Dobro, izvinjavam se.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici Srpske radikalne stranke nisu napustili sednicu Narodne skupštine. Nalaze se na parkingu ispred zgrade predsednika Republike Srbije, opkoljeni policijom. Tako vi, gospodo, pokazujete kakva je demokratska vlast zavladala Srbijom. Stanite malo, ako vas nije sramota od poreza koje zavodite, izdržite još minut. Policija je opkolila poslanike Srpske radikalne stranke, traže da uzmu na proveru, da oteraju u MUP Srbije džip kojim se vozi ...
Gospodine Nikoliću, imate konferencije svoje stranke za novinare, pa objasnite o čemu se radi.
Džip kojim se vozi predsednik stranke, koji je registrovan pre tri dana. Samo se vi smejte, doći će do velikog incidenta, a onda ni vama ne vidim kako će biti dobro. Samo dva dana pošto je Vojislav Šešelj izjavio da hoćete da ga likvidirate, vi hoćete da ga sprečite da se vozi džipom u kome je bezbedan i zaštićen od takvih kao što ste vi. Izložili ste mladu policiju riziku da se sukobi sa radikalima ...
Gospodine Nikoliću, molim vas ...
I to ste vi, demokratska vlast, pa ćemo mi sada lepo da krenemo da se od vas branimo na način na koji smo se branili od socijalista. Kažem vam da Srbiju približavate građanskom ratu.
Gospodine Nikoliću, ja vas drugi put opominjem.
Nemojte da me opominjete. Opomenite policiju ...
Gospodine Nikoliću, narodni poslanici treba da rade svoj posao, policija treba da hapsi kriminalce, neka svako radi svoj posao.
Nemojte da mi govorite iza leđa, gospodine predsedniče. Ne znam da li mi tamo neko tuče kolege, a vi ovde imate vremena da se zezate.
Oduzimam vam reč. Gospodo poslanici, molim vas da mi radimo naš posao. Neka policija radi svoj posao i onda ćemo imati ono za šta se zalažemo, pravnu državu, a ko će sedeti u sali, prebrojaćemo se na kraju. Gospodin Jovanović, replika.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u vezi sa nastupom gospodina Pavlovića koji je osporio ustavnost predloga sa kojim je Vlada izašla pred nas poslanike, želeo bih da vas podsetim ne samo na ona obrazloženja koja se nalaze u samom Predlogu zakona u kojem se precizno navodi član Ustava Republike Srbije na osnovu kojeg se predlaže ovakav zakon, već i na činjenicu da je savezni parlament, između ostalog, definisao i porez na imovinu. Sve ono što je predmet ovog predloženog zakona jeste zapravo detaljna razrada samog pojma imovine i time se ničim ne dovodi u pitanje ni savezni Ustav, ni korišćenje onog dela saveznog Ustava kojim se propisuje kreiranje fiskalne politike. Dakle, jedino što smo mi uradili jeste konkretizacija poreza na imovinu, u smislu oporezivanja imovine koja ima svoje ime, a reč je o mobilnim telefonima, oružju, čamcima i motornim vozilima. Dakle, samo ukoliko neko dokaže da to nema nikakve veze sa porezom na imovinu i ukoliko neko može da ospori da je to konkretizacija fiskalne politike koja je utvrđena saveznim propisom, mi možemo razgovarati o eventualnoj neustavnosti, pri čemu je to uska pravna tematika koju onda naravno moramo prepustiti Saveznom ustavnom sudu, ali nikako se ne može sve ovo što mi danas radimo smatrati obesmišljavanjem savezne države ili kršenjem saveznih propisa i nepoštovanjem Ustava. Baš naprotiv, to jeste korak dalje u primeni saveznih propisa, pri čemu se taj korak dalje čini kroz konkretizaciju poreza na imovinu u smislu oporezivanja, kao što sam već rekao, mobilnih telefona, čamaca, motornih vozila i oružja.
Ako tumačimo ne kao repliku, nego kao izlaganje, onda je ovo vaša replika. Izvolite.
Ništa se sa gospodinom Čedom Jovanovićem ne sporim. Samo sam rekao da je obrazloženje koje je gospodin Šešelj danas objašnjavao u onome što sam ja vršio konsultacije sa ekspertima Savezne vlade. Šta sam rekao? Nisam uopšte govorio, gospodine Jovanoviću, da vi obesmišljavate saveznu državu. To nisam ni rečju pomenuo. Samo sam rekao da nije donet savezni zakon o poreskim osnovama, i kada se usvoji danas ovaj naš, mogu se povesti sudski sporovi. Samo se o tome eventualno sporimo, a, naravno, stvar je većine koja će usvojiti zakon i naravno da će ovaj i posledice u vezi sa tim imati. Izvinjavam se vama i poslanicima, zaista nisam znao za ovaj problem sa poslanicima Srpske radikalne stranke i nisam pravio nikakvu provokaciju, niti znam o čemu se radi, imajte to u vidu.
Ako se više niko ne javlja za reč po ovom amandmanu, stavljam ga na glasanje. Za31, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 25, ukupno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 4. stav 2. iznos od 30% zameniti iznosom od 70%. Smatram da je iznos od 30% umanjenja poreza na putnički automobil veoma malo, ako se podsetimo da je starost automobila u Srbiji preko 10 godina. To je s jedne strane. S druge strane, ako registracija za automobil od 1.100 kubika iznosi danas oko 5.000 dinara, a prosečan lični dohodak je u Srbiji 4.000 dinara, Stranka srpskog jedinstva smatra da je 30% malo i treba zameniti sa 70%.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 40, protiv 117, uzdržana tri, nije glasalo osam, ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, ja sam podneo amandman na član 4. iz tri razloga. Prvo, zbog kršenja saveznog i republičkog Ustava, drugo zbog kršenja saveznog Zakona o osnovama poreskog sistema i zbog suprotnosti ovog člana i ovog zakona sa zdravim razumom. Mislio sam samo da napomenem činjenice, međutim istupanje druga, odnosno gospodina Čede Jovanovića, šefa poslaničke grupe poslaničke većine u Skupštini, na mene je delovalo frapantno, a verujem i na ceo auditorijum, na sve građane Republike Srbije. Teža politička izjava za ovom govornicom ni na političkom nebu Srbije nije se čula, ja ne pamtim, a možda ovi stari pamte. Drug Čeda izjavi i ostade živ, a možemo da preslušamo snimke, građani Srbije su gledali, da je tačno da je zakon donet suprotno Ustavu, saveznom zakonu, ali zbog toga što Ustav i zakon nisu dobri. Strašna stvar, gospodo. Uvod u pravni haos. Svi vaši lideri, možemo da preslušamo, a građani su slušali, oni će da procene da li je tačno ili nije, čak se vodila polemika i da li jeste ili nije, a ja sam svojim ušima čuo, stenogram postoji, gospodin Čeda je izjavio da je u suprotnosti sa zakonom, sa saveznim Ustavom i sa saveznim zakonima, jer zakoni nisu dobri. To je uvod u pravni haos. Ako mi građanima Srbije uvodimo nove poreze suprotno Ustavu i zakonu, ne znam šta će građani sutra da očekuju na polju pravne sigurnosti. Gospodine Đeliću, da li je u Evropi, u koju nas vodite vi i gospodin Popović, neko uveo nove poreze suprotno zakonu i Ustavu, a da to lider poslaničke većine javno izjavi? Znači, gospodo, primenjivaćemo savezne zakone kada nam trebaju: ako treba da uhapsimo lidera najveće političke stranke, pozvaćemo se na savezni zakon, a ako treba da uvedemo narodu poreze, onda nam se savezni zakon ne sviđa. Mislim da nije u redu i da poslanička većina apsolutno mora da se ogradi, u najmanju ruku, od izjave gospodina Čede. Inače, građani Srbije ne znaju šta sutra da očekuju, akobilo ko, bila to i poslanička većina, ima pravo da im uvede porez, novi porez suprotan saveznom Ustavu. Mislim da to niko ne može ni pravno, ni etički da brani. Mene čude pravnici u Skupštini, izuzev gospodina Mamule, svaka mu čast na profesionalnoj etici, glasaju za zakone za koje znaju da su suprotni, a reč kaže i njihov šef poslaničke grupe, da su suprotni, možemo da preslušamo gospodine Čedo. Televizija će to da pusti, ja se nadam, ponovo, građanima Srbije. Treći razlog zbog koga sam podneo amandman na ovaj zakon je sukob ovog zakona, člana 4. sa zdravim razumom. Zašto sukob sa zdravim razumom? Porez na automobile, starije od 10, 15 i 20 godina, je u sukobu sa zdravim razumom i na jednom prostom primeru ću vam to reći. Ako čovek ima, zatekao mu se, neki stari mercedes, star 20 godina, a svi dizeli su preko 3000 kubika on će da plati porez od 600 maraka, gospodo. Znači, 18.000 dinara, a maksimalni popust je 40% po amandmanu. 30.000 je porez na vozila preko 3.000 kubika. 40% popusta je 12.000. Znači, platiće 18.000. Znači, oko 600 maraka. Platiće više nego vlasnik pet stanova u Beogradu, vlasnik pet stanova u Beogradu koji vrede po 60.000 maraka, 300.000 maraka, a koji ima amortizaciju 50%, to je 150.000 maraka, a 0,4% je 600 maraka. Znači, vlasnik takvog vozila koje ima preko 3000 kubika koje je staro 12, 13, 15 ili 20 godina, po svim računicama platiće 18.000. Neka neko izračuna. Ja bih voleo da me demantuje. Videćete da to nije ni pravičnost, ni ekonomska snaga, ni vrednost. Predložio sam da se vozila starija od 10 godina ne oporezuju. Vozila starija od 10 godina ne voze bogati ljudi. Vozila starija od 10 godina voze ljudi skromnog imovnog stanja. Vozila starija od 10 godina moraju da se popravljaju, pa onda to prati i ovako visok porez, ljudi neće moći da poprave auto i verovatno će to da utiče na sigurnost u saobraćaju, uticaće možda i na nečiju smrt i na nečiji život. Prema tome, onaj ko ima vozilo starije od 10 godina, taj nije bogat i taj ne treba da plati porez na automobil. Hvala.
Gospodin Jovanović, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, u vezi sa primedbom predstavnika SPS-a koja se tiče navodnih nelogičnosti u oporezivanju motornih vozila i primera koji su pomenuti, ja bih vas, uz podsećanje na jučerašnji nastup poslanika Demokratske opozicije Srbije, gospodina Popovića, još jedanput uz izvinjenje onima koji ne pate od loše memorije, podsetio da je 1998. godine Vlada Republike Srbije, kojom je predsedavao gospodin Marjanović usvojila taksu na motorna vozila. U trenutku usvajanja te takse, vozila sa preko 3000 kubika oporezovana su u iznosu od 1666 maraka. U predlogu Vlade kojom predsedava gospodin Đinđić, a koju ovde predstavlja gospodin Đelić, vozila iznad 3000 kubika biće oporezovana sa 1000 maraka, u dinarskoj protivvrednosti, pri čemu se kao olakšica za svaku godinu starosti, do 40% vrši umanjenje. To je dakle, bitna razlika od 40% u odnosu na predlog SPS-a koja je kreirala, između ostalog, i fiskalnu politiku. Što se tiče odnosa prema Saveznoj Republici Jugoslaviji, čak i kada bismo želeli nešto više da uradimo, ne bismo mogli jer na žalost, ništa od nje nije preostalo za rušenje. Vi ste svoju ključnu reč dali kada ste formirali i kada ste joj presudili ustavnim izmenama polovinom prošle godine. Vlada Republike Srbije ne krši Ustav. Ja sam vam obrazložio na osnovu kojih članova Ustava je Predlog ovog zakona i stigao predRepublički parlament, podsećam vas na porez na imovinu koji je definisan u Saveznom parlamentu i koji jeste pretpostavka za definisanje poreza na motorna vozila, mobilne telefone, čamce i oružje. Dakle, to je imovina i to predstavlja samo razradu saveznih propisa, nikako negaciju savezne države. Spreman sam, u svakom trenutku, da pročitamo zajedno stenogram i da još jedanput (naravno mimo parlamenta, jer mislim da drugima nije potrebno, svi pamte ono što sam rekao) izanaliziramo primedbe koje ste uputili na moj račun. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 37, protiv 118, uzdržana dva, nije glasalo 12, a ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 24, protiv 121, uzdržan je jedan, nije glasalo 25, a ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije tu? Da li se neko drugi javlja za reč? Ukoliko ne, stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 35, protiv 126, uzdržanih nema, nije glasalo 12, a ukupno je prisutno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. stav 3. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, u članu 5. stav 3. Vlada je predvidela procenat umanjenja poreza za taksi vozila i za vozila koja služe za obuku vozača. Moj predlog je da to umanjenje bude ne 50%, kao što je Vlada predvidela, već 75%. Motiv mog amandmana je što taksisti žive od svog posla i zato što automobil kojim oni rade predstavlja njihovo osnovno sredstvo rada. Prema tome, oni ga verovatno koriste i u privatne svrhe onda kada treba da obave neki privatni posao, da odvedu decu kod lekara, ili tome slično, ali, u principu, ti automobili predstavljaju njihovo osnovno sredstvo rada. Oni time hrane svoju porodicu. Prošlo je vreme kada su taksisti živeli veoma dobro i kada su ubirali velike prihode mesečno. Danas nije tako. I sami znate da ima puno problema i među taksi udruženjima, i posebno sa onima koji svoju dužnost taksiste vrše neovlašćeno. Ali, razumem i te ljude, jer i ti ljudi to rade zbog toga što nemaju nekih drugih sredstava za rad. Zato predlažem da se taksistima i onima koji vrše obuku vozača, procenat umanjenja poreza uveća i da bude 75%, jer upravo od tih delatnosti ti ljudi žive. Hvala na razumevanju.
Da li još neko želi reč? Ima reč ministar Đelić.
Očigledno, kada pogledaju svi građani, vozni park je star i hteo bih da ponovim ono što je već rečeno, da od 30% amortizacije, amandmanom Vlade Republike Srbije, kroz dodatne konsultacije i diskusije sa mnogim ljudima koji imaju kola i onima koji su njihovi predstavnici, došlo se do predloga koji je danas sastavni deo zakona, da to ne bude 30, kao što je pre bilo, nego 40%. I još bih hteo da kažem građanima Srbije da u ovom predlogu oni imaju dodatnu amortizaciju. Znači, nije više 6 godina nego i bržu, da ona ide do 40%, znači idemo čak i do 8 godina starosti. A, što se tiče taksista, bilo je puno konsultacija sa njima. Oni ne samo da imaju ovih 40% za kola, a sigurno su ona najbrojnija, koja su još starija, imaju još dodatnih 50% smanjenja. Kada se to kombinuje, to je već dosta nizak porez.Bilo je puno diskusija sa njima i oni su se složili da je to primeren nivo. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 39, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 6. posle stava 1. dodat je novi stav koji glasi: "Ukoliko lice koje registruje ili produžava registraciju vozila ima potraživanja od države na ime neisplaćenih penzija, dečijih dodataka, predatih poljoprivrednih proizvoda i slično, može izvršiti registraciju vozila bez dokaza o plaćenom porezu". Neko veliko obrazloženje za ovaj amandman, koji je podnela Stranka srpskog jedinstva, nije potrebno. U praksi se pokazalo da više puta država duguje mnogo više obvezniku, nego što obveznik duguje državi, a da ne može npr. da registruje svoje vozilo. Gospodin ministar često pominje 1998. i 1999. godinu, dame i gospodo. Loša je bila 1998. a i 1999, a i 2000. je bila loša, ali zato je DOS obećao u izbornoj kampanji kada dođe na vlast da će sve štetne stare poreze skinuti, a neće uvesti nijedan novi porez. To nije tačno, gospodo. Evo, mi imamo priliku već nekoliko dana, od kako zaseda Skupština, da nije skinut nijedan porez i da se uvode novi. Takođe, gospodin ministar govori o zadovoljstvu taksista. To koliko su taksisti zadovoljni, mogli smo da vidimo kroz njihov štrajk juče i prekjuče na ulicama Beograda. Stranka srpskog jedinstva, gospodo, predložila je dva amandmana pre par dana, koje niste prihvatili. Jedan amandman glasi - ukoliko obveznik duguje državi, a država duguje obvezniku, da ne može država da mu zaračuna 0,2% kamatu dnevno. To, gospodine ministre, nema ni u Parizu, ni u Holandiji, ni u jednoj državi Evrope i sveta, koje vi često pominjete prilikom vašeg izlaganja. Drugi amandman Stranke srpskog jedinstva, koji takođe niste prihvatili, a nema nikakve logike da se ne prihvati, glasi - ukoliko država duguje obvezniku i obveznik duguje državi, da država ne može da vrši prinudnu naplatu danju i noću, kako ste vi predložili gospodo. Danas predlažemo, i smatramo da ovaj amandman treba da prihvatite ne zato što je to predložila Stranka srpskog jedinstva, nego zbog toga što veliki broj građana ima problem prilikom registracije vozila, da ukoliko poreski obveznik potražuje od države - da mu ne treba potvrda o plaćenom porezu prilikom registracije vozila. Hvala.
Da li još neko želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovde se dovode u međusobnu vezu teme koje, same po sebi, nisu ni u kakvom direktnom odnosu. Potraživanja od države ne mogu biti osnov za neizmirenje obaveza prema državi. Kada bismo usvojili amandman koji ste vi predložili, bez unapred definisane regulative kojom bi se utvrđivao dug prema državi, odnosno dug države prema poreskom obvezniku, došli bismo u situaciju koja sama po sebi nije situacija koja se može smatrati primerenom uređenom društvu. Dakle, mi polazimo od pretpostavke da ni građani ne treba da duguju državi, niti država treba da duguje građanima. U takvoj situaciji, logično je da se u procesu registracije vozila priloži potvrda o izmirenim obavezama prema državi. To nisu obaveze prema Vladi ili prema DOS-u, nego prema državi. Od tako dobijenih sredstava država će izmiriti svoje obaveze prema onima prema kojima ih ima. Te dve teme nisu teme koje treba međusobno osporavati i dovoditi u vezu na način na koji ste vi uradili. One same po sebi nisu povezane.
Da li je to replika? Ne, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Čeda Jovanović je govorio drugačije kada je bio opozicija. Ali, pošto je sada vlast i po onoj maksimi "Država - to sam ja", sada je država nešto drugo, a građanin nešto drugo. Nije baš tako. Obaveze su iste, gospodine Jovanoviću. Ako država meni duguje za dečiji dodatak, za zemlju, ili za bilo šta drugo, zašto ja ne bih mogao da imam olakšanje prilikom plaćanja registracije vozila. Ne vidim da tu ima neke nelogičnosti. Tvrdim vam da ste drugačije govorili kada ste bili opozicija, ali onda je država bila kriva za sve. Nisam za to, i ja takođe smatram da su zakoni koje je donosila Vlada Mirka Marjanovića 1998. godine, na koje stalno ukazujete, bili jako loši. Ali, zašto bismo sada donosili zakone koji su loši? Valjda treba da donosimo zakone koji su dobri, o tome se radi, hajde po tome da se razlikujemo od Vlade Mirka Marjanovića.
Ima reč narodni poslanik Bogdanović, kao izvestilac Odbora.
Poštovana gospodo poslanici, ovo vam je najtipičniji primer - ovakvi amandmani, koje prate komentari: zašto DOS ne prihvata amandmane poslanika opozicije? Zašto? Zato što ti amandmani imaju određenu dozu demagogije, a ne govore o suštinskoj stvari. A šta je suštinska stvar - šta je država radila. Potpuna je besmislica tvrditi u amandmanu da, ako država ostane dužna nekome, da taj netreba da plati porez, jer u normalnoj državi, država ne može da bude dužna nikome, i to je suštinski problem. Ne govorim o stranci SSJ, ona nije učestvovala u tome, bilo je takvih amandmana i kod poslanika sadašnje opozicije, koji su bili u vlasti.Oni su stvorili sistem u kome država može da bude dužna bilo kome i kako hoće. To je nedopustivo i to ne sme da se dozvoli, to je suština. Apsolutno, nema potrebe za takvim nečim. Zato je to neprihvatljivo, jer ozbiljna država ne dozvoljava da bude dužna svojim građanima. To je priča broj jedan. Priča broj dva, kad su u pitanju taksisti, to vam je potpuno ista priča. Nije problem sa taksistima, kada sa njima razgovarate, da plate porez, problem je da im stvorite uslove da mogu normalno da rade i da zarade. Međutim, država je stalno stvarala uslove da taksisti, kao jedna izuzetno važna služba, ne mogu da funkcionišu, jer je nalazila hiljadu načina, da se pojave divlji taksisti, da se pojave taksisti koji nisu registrovani. Znači, stvarala je nekakve uredbe, uslove, zakone koji su omogućavali da stalno ima problema. U stvari, svi ozbiljni ljudi koji se bave ozbiljno svojim poslom traže samo da država onemogući one koji ilegalno rade, da onemogući one koji rade i ne plaćaju porez, i onda će oni koji normalno rade, to moći da rade. Prema tome, čitava poreska reforma, svi poreski zakoni, kada se osmišljavaju, moraju se osmišljavati tako da će država biti ozbiljna, da će država obezbediti normalno funkcionisanje onim subjektima koji su legalni, koji rade po zakonskom osnovu, a svi oni koji zloupotrebljavaju to biće onemogućeni. Eto, zbog toga jedan veliki broj ovih amandmana nije mogao biti prihvaćen. Naravno, ja mogu da kažem - nije samo zbog toga, neki od amandmana su bili potpuno besmisleni, jer su govorili uvek isto, a menjani su procenti. Naravno, to je kod onih amandmana koji su, u stvari, pravili opstrukciju, a ne konstruktivnost rada ovog parlamenta. Znači, o tome se radi. Prema tome, samo je ovo bio razlog zašto ovakvi amandmani nisu prihvatljivi.
Reč ima ministar Đelić.
Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, što se tiče duga koji država ima prema građanima i prema privredi, to je, naravno, jedan od ključnih problema kojim moramo danas da se bavimo, ali to je nasleđe. Nasledili smo dugove, nasledili smo prazne fondove i dugove. To je uglavnom ono na šta smo naišli danas i zbog toga, već od onog momenta kada je formirana prelazna Vlada Republike Srbije, nekoliko mera je preduzeto. Dozvolite da vam obrazložim i da vam kažem samo tri stvari, na kojima se radilo, i radi se, i radiće se. Prvo, sva ona zakašnjenja koja država ima prema budžetskim korisnicima već smo počeli da smanjujemo. Jutros je bilo dosta priče o dečijim dodacima, i to je, mislim, jedna od glavnih stvari koja je urađena od 5. oktobra i što je uradila ova prelazna vlada. Mnoge familije, mnoge porodice, koje je trebalo da čekaju dve godine da dobiju ono što im je zakonom propisano, najzad su to i dobile. I idemo tim putem, i za one seljake kojima se duguje i za koje se kasni tri godine, za njihove penzije, i njima ćemo se baviti, i svim onim budžetskim korisnicima kojima država duguje, mi, naravno, želimo da obezbedimo ono što im je zakonom propisano. Ne može sve odjedanput, nema dovoljno novca, ali to je sigurno prva, ključna stvar, koju želimo da uradimo, to je svuda gde je zakašnjenje, da ispoštujemo ono što je zakonom propisano. Druga stvar se tiče dugova koje imaju građani u vidu poreza i doprinosa. Kao što smo videli, to se tiče isto tako i preduzeća. Jedna odredba postoji već godinama. Nije ova vlast, ni ova vlada nju uvela, to je onih 0,2% o čemu smo govorili. Kao što znate, istovremeno kao i odluka Ustavnog suda, mi smo odlučili da ovog puta taj dug bude usklađen i da kamata na to bude ono što je propisano na saveznom nivou, gde treba da bude, tj. ona zatezna kamata koja je regulisana i koja je u ovom momentu inflacije, koja je umerena, i što će biti i te kako pogodnije, tj. cene na malo plus 0,5% mesečno. Znači, to je druga stvar gde država u onom momentu kada građani njoj duguju, uračunava znatno manje kamate. I treća stvar, ona stvar koja je predviđena u ovom budžetu, koji ste usvojili pre dve i po nedelje, to je da, ne samo da će se država truditi da uradi one prve dve stvari, da smanji ono što duguje građanima. Tu smo samo otvorili pitanje, nisam ni pričao o deviznoj štednji - 5,4 milijarde dinara je ove godine obezbeđeno u budžetu države Srbije baš za to. Od juče, od 11,00 sati ujutru, vidite i sami, redovi su ispred banaka, ne zbog toga što neko ne može da podigne neki novac, već zbog toga što je prvi put obezbeđeno za prvu ratu 110 maraka po štediši. To je samo prva rata, do kraja godine to će biti 440 maraka po štediši, i to ćemo ispoštovati. Jer, tu je dva miliona štediša, i time rešavamo 80% problema ove devizne štednje, i mi ćemo to uraditi. I verujte, posle toga nećemo ništa zaboraviti, nećemo zaboraviti ni onaj zajam za preporod Srbije, i to moramo ispoštovati, i to je zakonom nekome zakinuto. I ova vlast, verujući da je veoma važno da povratimo poverenje naših građana ovoj vlasti, ma ko bio na vlasti, i ovoj državi pre svega, to će ispoštovati. Ali, ni to nije dovoljno, ni vratiti dugove, ni smanjiti tu kamatu, koju građani i preduzeća duguju državi kada kasne. Mi ćemo, i to je treća stvar koju bih hteo da kažem, obezbediti i dodatna sredstva ove godine, koja je godina promena. I u ovoj godini promena, kao što je i premijer rekao u uvodnom izlaganju, kada je konstituisana i ova vlada i kada ste za nju glasali, to je da, ako bude bilo kog troška tranzicije, on ne sme pasti na one koji su najugroženiji i koji su najsiromašniji. I baš zbog toga, ne samo da ćemo ispoštovati ovih 12 dečjih dodataka, 12 penzija i 12 plata, koje su predviđene u budžetu, obezbedili smo i tri milijarde dinara u budžetu, kao socijalni fond za jednokratnu pomoć, da pomognemo našim građanima, koji mogu imati teškoće u datom momentu. To će se iskazati tokom godine. I ne samo to, predvideli smo, i to smo već naglasili, da ćemo i neke dugove koji još nisu došli na red, ispoštovati. To se najpre tiče tih dečjih dodataka i onih obveznica koje dolaze u opticaj, koje, normalno, treba da isplatimo sledeće godine. Da zaključim sa tim, problem koji je stvoren zadnjih 10 godina, dugovanje države prema građanima i preduzećima je veliki problem koji se ne da rešiti odjedanput, ali to je sigurno jedna od ključnih stvari, koje mi želimo da uradimo ove godine, i sledeće, jer tako se vraća poverenje naših građana i naših privrednika ovoj državi. Hvala. [[Aplauz.]]
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman poslanika Markovića. Za 62 narodna poslanika, protiv 99, uzdržana četiri, nije glasalo 13, ukupno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč?(Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 120, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 28, ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vitomir Plužarević, Srboljub Živanović i Miloš Nešović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč?
Poštovani gospodine predsedniče, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, (vidim da nema članova Vlade) podneo sam amandman na član 10. Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Radi se o porezima na mobilne telefone. Kod sticanja prava za korišćenje mobilnog telefona u zakonu je predviđeno da se plati 200 dinara i na pripejd i postpejd servis, s tim što postpejd servis treba da plaća kasnije svakog meseca uz fakturu, takođe, 200 dinara, a pripejd servis plaća 10% od svake dopunske kartice. Ja sam govorio i u načelu u vezi sa ovim zakonom i mislim da ovo nije praksa u svetu, da mi u Srbiji danas imamo milion i 600 hiljada korisnika, da to više nije luksuz. Mislim da ne treba uvoditi ovaj porez. U predlogu amandmana sam predložio da to ostane 100 dinara od sticanja prava korisnika, da ostane 100 dinara kod postpejd kartice, a da kod pripejd kartica svaka dopuna bude 5%. Imam utisak da se ovde narušava jedan poreski princip. Plaćaće se po dva osnova kada su u pitanju mobilni telefoni: porez na vlasništvo, na tu karticu i porez na promet usluga. Tvrdim vam da se u svetu, u međunarodnoj zajednici sve više nastoji, u mnogim zemljama, da se izjednači mobilna i fiksna telefonija. Kada je u pitnju pripejd servis, istakao sam da nema roming, da nema međunarodni saobraćaj i da nije u istim uslovima kao i postpejd. Ja ministra gospodina Đelića ne bih pitao u vezi ovoga, ministar za finansije treba da obezbedi sredstva, ali bih postavio pitanje čoveku koji se bavi telekomunikacijama, to je Nenad Bogdanović i koji je direktor (joint venture) Pupin - Alkatel, da i on izađe i da kaže šta o tome misli.
Ako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 37, protiv 110, uzdržan jedan, nije glasalo 21, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, evo još jednog amandmana koji je, kako reče gospodin Bogdanović, besmislen i opstruktivan. Mi smo imali 1998. godine amandman, odnosno uredbu o taksi na mobilne telefone poznatu kao Šešeljeva uredba. Svi se slažemo da je bila loša i da nije trebalo da bude uvedena. Ali, tada je mobilni telefon zaista bio luksuz. Setimo se da je tada jedan mobilni telefon koštao čak 10 do 12 hiljada maraka. Danas taj telefon možemo da kupimo za 250 maraka. Mobilni telefon više nije luskuz. Setimo se samo lica kojima je mobilni telefon gotov jedina veza sa svetom, to su slepa lica. Moj predlog je samo da se umanji taksa, da ne bude 200 dinara, već 100 dinara, i da procenat za pripejd kartice ne bude 10 za jednu karticu, nego 5%. Dakle, smatram ako smo ranije imali jednu lošu uredbu, nije potrebno da sada imamo jedan loš zakon. Izvinjavam se ukoliko je ovaj amandman besmislen i ako je opstruktivan. Hvala na pažnji.
Ima reč gospodin Nenad Bogdanović, izvestilac Odbora.
Naravno, ovaj amandman ne spada u kategoriju tih amandmana, iako je činjenica da se ponovo ne iznose podaci onakvi kakvi jesu. Kada je uveden 1998. godine, znači, kada je uvedena ta čuvena taksa na mobilne telefone, tada je po crnom kursu taksa bila 12,5 maraka, sada je ona 6,6. Znači duplo niža nego što je bila. Moram da kažem vrlo otvoreno, mi smo još uvek zemlja, na žalost, u kojoj je mobilna telefonija luksuz. Ali, morate priznati da sigurno nije kriv DOS. To su krivi oni koji su od toga stvorili luksuz. Znači, u normalnim zemljama luksuz je nešto drugo, a na žalost, ovde je mobilna telefonija. Ima još jedna stvar, kada je mobilna telefonija u pitanju, koju ovi koji brinu toliko o interesu građana i interesu preduzeća nisu rekli - svuda u svetu je nemoguće da cveta ilegalna trgovina mobilnim telefonima. Kod nas ilegalnu trgovinu mobilnim telefonima omogućavaju operatori mobilne telefonije. Mi smo jedina zemlja u Evropi u kojoj se može ilegalno trgovati mobilnim telefonima. Ako ne znate šta to znači, to znači da nema normalne prodaje, da nema normalnih poreza, da nema normalnih taksi, nego se kupuju pripejd telefoni na Zapadu, švercuju se preko granice i prodaju se u ovoj zemlji. Kada ova naša zemlja bude osposobljena da sve što je takvo, ono što sam ja govorio u svom prethodnom izlaganju, onemogući, onda neće biti potrebe ni za ovakvim porezima. Ja sam ubeđen da će država to omogućiti sledeće godine, da će sledeće godine ovaj porez nestati, pošto to, vidim, najviše boli zaštitnike interesa naroda, pogotovo socijaliste. A da će mobilna telefonija postati nešto sasvim normalno i da će umesto milion mobilnih telefona, ova zemlja imati 5 ili 6 miliona mobilnih telefona i da će porez na uslugu biti toliki, da će ovo biti toliko mizerna cifra i nikom neće pasti na pamet da je uvodi. Prema tome, ekonomija i razvoj zemlje je nešto drugo. Ne treba to tražiti u ovome. Nisam rekao da je amandman besmislen i ono drugo što sam rekao, ali ovakve stvari uskoro u ovoj zemlji, a ja sam siguran većod januara 2002. godine, neće imati više nikakvog smisla.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 39, protiv 116, uzdržanih dva, nije glasalo 17, ukupno je prisutno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman, kojimje predložio da se ovaj član briše, podneo je narodni poslanik Branislav Blažić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 31, protiv 107, uzdržan jedan, nije glasalo 37, od ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto suamandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 15. amandman kojimje predložio da se ovaj član briše podneo je narodni poslanik Petar Jojić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 29, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 35, od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Lazar Marjanski i Branislav Blažić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 33, od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15, tačku 1.amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 29, protiv 116, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 29, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15, tačku 8. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi). Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, na Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara podneo sam amandman, gde se u članu 15. briše tačka 8. Tačnije, tražio sam da se porez na upotrebu plovećih objekata ukine za kuće za odmor na vodi, za ugostiteljske objekte i splav kućice. Veliki broj poslanika podneo je amandmane gde je tražio da se, pre svega, mali čamci, dužine do pet metara, oslobode poreza, jer svi koji žive pored reke, mislim na Savu i na Dunav, odlično znaju da ti mali čamci služe ribarima kao osnovna sredstva za rad. Ti čamci sigurno nisu luksuz. S druge strane, priča vezana za splav - kućice i kuće za odmor na vodi je priča koja je istovetna onoj koju su poslanici DOS-a čuli već 100 puta. U ona, kako ih vi nazivate "komunistička vremena", kada se pristojno živelo, kada su ljudi imali i ostvarivali ekstra prihode, pravili vikendice, išli na letovanje, tada su, kao i naši gastarbajteri koji rade van zemlje, ljudi kupovali ili pravili male splavove na vodi. Te kućice za odmor koje su u vrednosti od 5.000 do 6.000 maraka, sigurno ne mogu biti luksuz. Zbog toga sam i tražio da se porez na ove kućice u potpunosti ukine. Lekari kažu da voda smiruje i da je lepo sedeti pored vode i gledati ribice u vodi, pa, nemojte uskraćivati narodu pravo da pored ovoliko poreskih zakona može da ode do svog splava, uživa u vodi, posmatra ribice i razmišlja kako će da plati porez. Što se tiče ugostiteljskih objekata, mislim na splavove, splavovi su mesta gde se veliki broj mladih ljudi okuplja, i ne samo mladih ljudi, da provedu ili posle podne ili da provedu prijatno veče. Ja sam izvukaokoliko će jedan prosečni klub-restoran na vodi pored hotela "Jugoslavija" ili na Ušću morati da plati na osnovu svih vaših poreza i nameta. To su: porez na promet proizvoda i usluga, porez na dohodak građana, porez na akcizu, porez na upotrebu, držanje i nošenje određenih dobara. Sve u svemu, to će jednog prosečnog vlasnika kluba koštati oko 300 do 350 hiljada dinara na godišnjem nivou. Šta preostaje tom prosečnom vlasniku, osim da cene poveća enormno i da smanji ionako mali broj gostiju ili da nekim ekonomsko-gimnastičkim metodama nađe način da izbegne porez, čime ga vi svesno gurate da radi protiv države. Normalno, zaboravio sam još jedno od vaših obećanja. Ovome treba dodati i nekih stotinak procenata povećanja cene struje, tako da bih zamolio ministra da, u skladu sa direktivama Evropske zajednice i MMF-a, prema kojima moramo uskladiti naše poreske zakone, ne zaboravi da živimo u Srbiji, da se 10 godina teško živelo zbog sankcija i ratova, i da prvo podignete proizvodnju, pa onda naplaćujete porez. Hvala.
Gospodine predsedavajući, poslanici iz DOS-a me opominju da ne govorim o Kosovu. Očigledno je da se njima ne sviđa da se govori o Kosovu, jer bih morao govoriti o tome da je portparol Kofi Anana i gospodin Ekart rekao da su Savezna vlada i gospodin Momčilo Trajković još u februaru bili upoznati šta će se događati ovih dana. (Glasovi iz sale: Lažeš.) Znači, laže portparol Kofi Anana. Meni je drago da laže. Izašao sam samo da potvrdim i vama, i sebi i građanima Srbije da Zakon o osnovama poreskog sistema na saveznom nivou, apsolutno ne poznaje kao kategoriju za oporezivanje ništa od čamaca bez motornog pogona, preko čamaca od pet do deset metara, do plovećih ugostiteljskih objekata i splava, odnosno kućica površine te i te. Znači, po Zakonu o osnovama poreskog sistema kao kategorija za oporezivanje ne postoji ništa od onoga što je Vlada Republike Srbije, današnja DOS-ovska, predložila da se oporezuje. Da građani znaju.
Ako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 40, protiv 111, uzdržan jedan, nije glasalo 19, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 109, uzdržan jedan, nije glasalo 32, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. stav 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 106, uzdržan niko, nije glasalo 36, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Živanko Radovančev, podneo je amandman kojim je predložio da se posle člana 16. doda novi član 16a. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara na deo koji se odnosi na poreska oslobađanja. U trećem delu ovog predloženog zakona, koji se odnosi na porez na upotrebu čamaca, plovećih postrojenja i jahti, predložio sam da se posle člana 16. doda član 16a, koji glasi: "Profesionalni ribari oslobađaju se od obaveze plaćanja poreza na upotrebu čamca dužine do 10 metara i motora snage do 22,5 kNj". Smatram da je profesionalni ribar kroz plaćanje godišnje dozvole za obavljanje osnovne delatnosti već dovoljno opterećen, uvažavajući uz sve to i težinu ovu profesije. Plovilo i pogonski motor su, pre svega ribaru, profesionalcu osnovna sredstva za obavljanje ove delatnosti, a svoje poreske obaveze je jednom taj isti profesionalac ribar platio državi prilikom kupovine čamca i motora, kroz plaćanje poreza na promet. Da ne bih dužio, jedino mi ostaje da budem uveren da ćete glasati za ovaj amandman, uvažavajući svu težinu ove profesije. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, onda stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 40, protiv 96, uzdržana dva, nije glasalo 29, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice, kratko ću - na Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara podneo sam amandman na član 20. u delu koji se odnosi na porez na upotrebu letelica i vazduhoplova. Amandmanom sam tražio da se poreza po tom osnovu oslobode avio - prevoznici, škole letenja i aero - klubovi. Za razliku od motornih vozila, koja ne smatram luksuzom, smatram da opšti društveni značaj ovih grupa koje sam predložio zahteva da se one u potpunosti oslobode poreza. Članom 18. Predloga zakona i pravna i fizička lica na čije ime se letelice upisuju u registar, zadužena su da plaćaju porez po ovom osnovu. U članu 19. Predloga zakona definisana je količina para koja treba da se uplati u državnu kasu. Pošto u Zakonu nije precizno definisan odnos JAT-a kao državnog preduzeća,kao i odnosi na relaciji država - škola letenja - aero klubovi, mislim da je umanjenje ili ukidanje poreza za ove grupe neophodno. Naročito se ovo odnosi na deo koji je vezan za sport i rekreativne aktivnosti, a gde su letelice i vazduhoplovi veličine do četiri sedišta oporezovane po ovom zakonu sa 60.000 dinara, a preko četiri sa 100.000 dinara. Aero - klubovi, škole letenja i klubovi padobranaca moraju da nabave izuzetno skupe letelice, izuzetno skupu opremu i ukoliko ih još dopunski oporezujemo, a vi svi odlično znate koju svrhu imaju ta zanimanja, to će predstavljati opterećenje. Hvala.
Da li se po ovom amandmanu još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 37, protiv 104, uzdržan niko, nije glasalo 22, ukupno prisutno 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Zoran Radovanović podneo je amandman kojim je predložio da se članovi 21. do 26. brišu. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovane kolege poslanici, poštovana predsednice, na Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara podneo sam amandman gde sam tražio brisanje članova 21, 22, 23, 24, 25. i 26. Predloga zakona koji se odnosi na porez na registrovano oružje. Predlagač zakona kaže da se porez na oružje plaća kod oružja za lov i sport, trofejnog oružja i oružja za ličnu bezbednost. Ja stvarno, gospodine ministre, ne znam kako je to u Francuskoj, ali kod nas postoji jedno pravilo da se konj, puška i žena nikome ne daju. Vi ste oporezovali i konjske snage, automobile, oporezovali ste oružje i ostalo je samo ovo zadnje, pa da bude puna kapa. Reći ću vam zašto smatram da ovaj zakon ne treba da se usvoji. Kao prvo, prilikom kupovine oružja plaća se porez na promet i tom prilikom je država namirena u potpunosti. Drugo, ako prosečna cena lovačkog oružja iznosi 250 do 300 maraka, a predlagač zakona nudi stopu od 3.000 dinara za karabin, to znači da se na 300 maraka plaća još 100 maraka poreza.Totalno nelogično i objašnjenje nije potrebno. Kao treće, oporezovati trofejno oružje je potpuno besmisleno. Ne znam da li predlagač zakona zna koliko pripadnika Vojske Jugoslavije i policije ima u svojim kućama oružje koje su dobili kao nagradu ili kao poklon kada odlaze u penziju. Na sve te drage trofeje ljudi će morati da plaćaju porez. S druge strane, još iz vremena balkanskih ratova u srpskim porodicama je prenošeno trofejno oružje, iz vremena kada smovodili oslobodilačke ratove. To oružje ostaje, i u svakoj srpskoj kući je draga uspomena. Četvrto, lovci, odnosno lovačka udruženja, osim lova bave se uzgojem, ishranom, zaštitom i selekcijom divljači. Ove aktivnosti lovaca imaju opšti društveni značaj, a da bi ti lovci mogli to da rade oni moraju da love, a da imaju čime da love treba da ne plaćaju porez na to. S druge strane, lovni turizam je izuzetno profitabilna grana, jer veliki broj lovaca iz zapadne Evrope dolazi u našu zemlju i donosi dobar devizni prihod, a to, drage moje kolege, ima veze, jer da bi lovac iz Italije došao kod nas, mora da dođe u sređeno lovište, u kvaliteno lovište i toneko mora da održava. Peto, pre desetak godina u Srbijije bilo oko 100 hiljada registrovanih lovaca, a danas je taj broj sa padom standarda, pao na 70 do 80 hiljada i time se definitivno potvrđuje da lov nije sport luksuza. Šesto, uvođenjem nameta, odnosno porezagarantujem da se broj lovokradica neće smanjiti, već će sigurno biti uvećan. Sedmo, osim puške svaki lovac iziskuje i neophodnu potrebnu lovačku opremu, koja se takođe kupuje i na koju svi ti lovci već plaćaju porez državi. Osmo, pitam predlagače, u ovom slučaju ministra Vlade, ministra finansija da li zna koliko srpskih domaćinstava ima u brdsko - planinskim predelima i šta tim ljudima puška znači, šta tim ljudima puška znači kada se brane od zveri, šta tim ljudima znači pištolj kada im na vrata pokucaju ovi koji hoće da vrše razbojništvo, pljačku ili, ne daj Bože, ovi čarapani od našeg ministra. Ovim sam definitivno hteo da kažem da oružje nije luksuz i da porez na oružje ne treba uvoditi. Pošto se u članu 24. osim karabina, lovačkih pušaka i svega ostalog oporezuju luk i samostrel, ja sam predložio ministru da se ubace strelice za pikado i praćke, jer to može biti jako opasno oružje. Na kraju, zamolio bih vas da se svi, pošto je Vlada podnela amandman na naše zahteve, da se vi iz DOS-a nama socijalistima zahvalite, jer na našu ideju ste poresku osnovicu od 3.000 skinuli na 600 dinara i prema tome, hvala nama socijalistima što smo vam dali dobru ideju.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za je glasalo 40, protiv 105, jedan uzdržan, nije glasalo 20, ukupno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman, sa ispravkom, podnela je Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade sa ispravkom prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite, po Poslovniku.
Kolege poslanici, poštovano predsedništvo, reklamiram povredu Poslovnika i to dva člana, 138. i 141. vezano za ovaj amandman koji je Vlada podnela. Naime, članom 138. Poslovnika predviđeno je da je zadnji rok za podnošenje amandmana tri dana pre dana određenog za održavanje sednice. Članom 141. Poslovnika predviđeno je da u toku pretresa Predloga zakona amandmane u pisanom oblikumogu da podnose predlagač zakona, nadležni odbor, odnosno Vlada, ali samo ako je potreba za amandmanom nastala usled prethodnog prihvatanja nekog drugog amandmana. Koliko ja znam, Vlada nije prihvatila ni jedan ni drugi amandman, a bilo ih je osam ili devet na ovaj član Predloga zakona. Dopisom Vlade od 17. aprila, dakle juče, Vlada obaveštava i ujedno traži od Narodne skupštine da prihvati tzv. tehničku grešku, odnosno ispravku teksta ranije podnetog amandmana na član 24. Predloga zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara, koji se odnosi na plaćanje porezaza registrovano oružje. Očigledno je iz obrazloženja ovog dopisa, a evo imam tu amandman Vlade, da se ne radi ni o kakvoj ispravci, odnosno tehničkoj grešci, već o novom amandmanu kojim se smanjuju novčani iznosi poreske obaveze, čime se, u stvari, priznaje da su navedene poreske obaveze bile previsoke. Ovakvo postupanje Vlade protivno je Poslovniku Narodne skupštine i predstavljalo bi opasan presedan u svim narednim situacijama. Smatram da je, postupajući po Poslovniku, Vlada mogla da se usaglasi sa amandmanima narodnih poslanika, koji su slične sadržine, čime bi ovi amandmani postalisastavni deo zakona, umesto što je izabrala put da grubim kršenjem Poslovnika zloupotrebljava institut amandmana. Ukoliko Narodna skupština prihvati ovakvo kršenje Poslovnika, stvara se presedan po kome će morati isto da postupa i u situacijama kada predlagači ovih, nazovi ispravki i tehničkih grešaka budu i sami narodni poslanici. Molim da se Skupština izjasni o ovom kršenju Poslovnika.
Smatram da nije došlo do kršenja Poslovnika zato što je amandman podnet blagovremeno 5. aprila 2001. godine u 18 časova, a nakon toga je samo podneta ispravka tog amandmana, ali možemo da se izjasnimo glasanjem ako niste zadovoljni mojim odgovorom. (Dragan Tomić, sa mesta: Nije tačno.)
Da bi poslanici znali o čemu govorimo predsedavajuća i ja, ja u ruci držim amandman Vlade koji nosi datum 17.4.
Dobili smo, to smo svi dobili. To nije amandman, to je znači samo ispravka, tehnička ispravka, ...
Molim vas, ovo je papir, a na papiru piše amandman.
Ne. Molim vas, mislim, jasno je, čak i piše, molim vas da uvažite naše izvinjenje i prihvatite ispravku amandmana drugog koji glasi - ispravka. Ako niste zadovoljni, možemo da se izjasnimo glasanjem. Jasno je naznačeno da je ispravka, nigde ne piše da je amandman. Molim vas, da li ste za to da se izjasnimo o povredi? Gospodine Ivkoviću, vi po Poslovniku, isto? O amandmanu? Samo da pitam gospodina Žarka Obradovića... (Žarko Obradović, sa mesta: Ja bih molio da se glasa.) Dobro, znači narodni poslanik Žarko Obradović je stavio primedbu na kršenje Poslovnika. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem da li povreda postoji ili ne. Za39, protiv 110, uzdržana su dva, nije glasalo 22, od ukupno prisutnih 173. Znači, većinom glasova je odlučeno da nije izvršena povreda Poslovnika koju je istakao narodni poslanik Žarko Obradović. Sada dajem reč narodnom poslaniku, Branislavu Ivkoviću, kao predsedniku poslaničke grupe.
Dame i gospodo poslanici, upravo ste glasali sledeće - da je 5. aprila moguće da neko podnese amandman, a da 17. aprila kaže da taj isti amandman ima sitne tehničke greške, pa ga uvažite pod datumom od 5. aprila. Da malo vidimo šta su te sitne tehničke greške. Sitne tehničke greške da umesto poreza od 3.000 dinara...
Gospodine Ivkoviću, već smo se izjasnili o tome, javili ste se kao predsednik poslaničke grupe da komentarišete podneti amandman.
Govorim o amandmanu. Znači, lovački karabin umesto 3.000 dinara, sada je 600 dinara, da li je moguće da ozbiljna Vlada napravi takvu tehničku grešku, da lovačka puška umesto 1.000 dinara, bude 4.000 dinara...
Gospodine Ivkoviću, opominjem vas.
Neozbiljan posao Vlade Republike Srbije koja ubija ljude u Prištini.
Za reč se javio ministar, gospodin Božidar Đelić. Molim vas da saslušamo ministra.
Samo jedno izvinjenje Vlade Republike Srbije, imamo dva pitanja - prvo pitanje, i to onako suštinsko, a to je na nacrte zakona koji su predloženi Narodnoj skupštini, a predložili smo jedan iznos. Posle je usledila jedna javna rasprava i ja se apsolutno ne libim toga da kažem da je kroz tu javnu raspravu došlo do izražavanja raznih ideja, pozicija. Mi smo u skladu sa tim dodatnim konsultacijama, pokazujući sluh za ono što se priča i što se radi i zato što smo imali razne kontakte sa raznim partijama iz DOS-a, pa i izvan DOS-a, došli do zaključka da promenimo neke iznose. Čini mi se da se to zove demokratija, ja se apsolutno toga ne libim i ako treba u sledećih nekoliko nedelja, i meseci, da promenimo još neke stvari, jedina kočnica prema tome će biti da moramo imati mnogo veću stabilnost našeg poreskog sistema i raznih odredaba. Inače, ako praksa pokaže da nešto nije primereno, tu sujete neće biti i mi ćemo to promeniti. Što se tiče druge stvari, a ona je tehnička, tu je i u onom prvom amandmanu i u drugom, bila intencija da se smanje te cifre, jednostavno, bila je jedna tehnička greška koja nam je promakla u vidu alineja i jednostavno smo hteli to da prihvatimo, i zahvaljujem se narodnim poslanicima što su oni to i prihvatili. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu ministru na diskusiji. Imamo još jedno javljanje o povredi Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Tomić, izvolite.
Očigledno, ovde je zaista došlo do kršenja člana 138. ...
Izvinite, nisam čula koji član?
Član 138. Gospodo narodni poslanici, da se ovde ne radi o zameni teza - ne možemo nazivati demokratijom kršenje Poslovnika, i ako smo na nekoj od prethodnih rasprava ovde, govorili o Poslovniku i uređenju odnosa, kako treba da se ponašamo u ovom skupštinskom domu, ne možemo ga sada kršiti samo zato što se formalno potkrala tehnička greška. U stvari, radi se o uvažavanju suštinskih primedaba, iznetih u postupku rasprave po ovom zakonu. Uzimajući u obzir i strukturu vlasnika lovačkog oružja, Vlada Republike Srbije je, uz svest da je napravila propust, nazivajući to tehničkom greškom, izvršila redakciju svog amandmana i izmenila cifre u amandmanu. Znači, to ima klasičan karakter amandmana....
Gospodine Tomiću, već smo čuli i izglasali smo da nema povrede odredbe člana 138, a ne znam da li ste bili tu, vaš kolega Žarko Obradović...
Ovo možemo nazvati samo vašom tehničkom silom, ničim drugim. Hvala lepo.
Već smo se jednom izjasnili. Konstatujem da nema povrede Poslovnika iz člana 138. koji je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Na član 24. amandmane u istovetnom tekstu, kojima su predložili da se ovaj član briše, podneli su narodni poslanici Petar Jojić i Srboljub Živanović. Oni nisu prisutni. Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 24, protiv 113, uzdržan je jedan, nije glasalo 32, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Toma Bušetić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac želi reč? (Da.)
Uvaženi narodni poslanici, ako se izuzme porez na luksuzne automobile, jahte, vazduhoplove i letelice, ovaj zakon postaje nepotreban i izlišan. Ja sam konkretno podneo amandman na član 24. koji reguliše porez na registrovano oružje za koje je izdat oružni list. Po prvobitnom predlogu Vlade Republike Srbije, ti porezi su, primera radi, za lovački karabin, iznosili 3000 dinara, a za lovačku pušku 1000 dinara. Pritisnuta brojnim amandmanima opozicionih stranaka Vlada Republike Srbije je revidirala ovaj prvobitni predlog i faktički usvojila naše amandmane, što je dobro, jedino ne valja što ne priznaje da su to naši amandmani i što u ovoj situaciji iskazuje jedan prkos. Ne valja ni to što na osnovne tekstove zakona, Vlada Republike Srbije daje veliki broj amandmana. To rečito govori o tome da je i neozbiljna i neodgovorna nova DOS-ovska vlast. U toku jutrošnje rasprave govorili smo i o kršenju Ustava. Kada je reč o Ustavu iz 1992. godine, to je bio veoma, a i sada je, dobar Ustav, jer Ustavom iz 1992. godine obezbeđivala se ravnopravnost naroda Srbije i Crne, Gore i Srba i Crnogoraca. Sva nova rešenja koja budu data, ukoliko Milo Đukanović 22. aprila ne ode, biće mnogo gora nego Ustav iz 1992. godine. Po novom predlogu DOS-ovske vlasti imaćemo jednodomu Skupštinu, sa jednakim brojem poslanika iz Srbije i Crne Gore, a jedan takav Ustav značiće neravnopravnost, pre svega srpskog naroda iz Srbije, koja ima 8 miliona stanovnika, a Crna Gora nekoliko stotina hiljada. Znači, sve ono što je rađeno 1992. pa i kasnije, pod rukovodstvom SPS-a i Slobodana Miloševića, bilo je bolje nego što se radi danas pod novom DOS-ovskom vlašću.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.)
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 36, protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 28, od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Pošto nije tu, da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 36, od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 25, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 38, od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Arsen Kurjački. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, poštovani članovi Vlade, kolege poslanici, suština moje želje i želje 80.000 lovaca je sažeta u članu 25. koji ću obrazložiti, odnosno amandman, s obzirom da sudbina amandmana nikada nije izvesna dok se ne izglasa. Paralelno sam podneo i amandman na član 24. koji govori o porezu na registrovano oružje i iznosima koji su predviđeni za to. Dakle, u ovom amandmanu sam predložio da se smanji iznos poreza na lovačko naoružanje, kao i da se deo toga ukine. U međuvremenu, Vlada je uvažila ove amandmane, kako smo već čuli od prethodnih govornika, i izvršila smanjenje ovih iznosa. Ostalo je jedino nejasno zašto je Vlada, pored lovačkog naoružanja, umanjila iznos poreza još jedino za malokalibarski revolver, zašto nije za malokalibarski pištolj, ili malokalibarsku pušku, ako je sve to streljačko naoružanje i ako je po tom osnovu bilo umanjenja. Međutim, s obzirom da je taj amandman Vlade stigao u međuvremenu, to svojim amandmanom nisam predložio i ne mogu ni da diskutujem, a s obzirom da je većina mojih zahteva uvažena kroz amandman Vlade, ovim putem svoj amandman povlačim, a suštinu ću obrazložiti kroz sledeći amandman.
Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Konstatujem da je narodni poslanik Arsen Kurjački povukao svoj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, Stranka srpskog jedinstva je podnela amandman na član 24. Neću da obrazlažem ovaj amandman, ali ću samo reći da je do sada sve amandmane koje je predložila Stranka srpskog jedinstva, Vlada korigovala približnim ciframa koje je predložila i Stranka srpskog jedinstva. I, sad Vlada predloži 3.000 dinara da se plati porez na lovački karabin, a mi kažemo - hajde da smanjimo da to bude 1.000, oni su smanjili na 600 dinara. Stranka srpskog jedinstva u startu, kada je predložila ovaj amandman, smatrala je da kada su u pitanju lovačke puške već zatečene kod lovaca koji su ih kupili pre više godina ne treba da se naplati porez, a onim građanima koji kupuju oružje ovih dana, od dana kada stupi na snagu ovaj porez, da se njima naplati. Takođe, gospodin ministar Đelić, kada sam govorio o prethodnom amandmanu, kaže da nema veze to što država duguje poreskim obveznicima, konkretno kod poljoprivrednih proizvođača, a za prethodne diskusije rekao je da je to demagogija. To nije demagogija. Živim na selu i znam kako živi seljak u Pomoravskom okrugu, u Rasinskom okrugu, u Vojvodini. Nije pošteno ukoliko država duguje seljaku na ime poljoprivredne penzije, neisplaćene naknade za šećernu repu, a sve šećerane u Srbiji duguju seljacima za predatu šećernu repu, ne može istovremeno ako obveznik duguje državi da mu država naplati kamatu, odnosno da vrši prinudnu naplatu. Ako to gospodin ministar, koji je živeo u Parizu do pre mesec dana, nije mogao da shvati, bar je trebalo da predloži da do dana ukoliko obveznik duguje državi i država duguje obvezniku, da kad država izmiri obvezniku obaveze koje ima prema njemu, da mu od tog dana naplati kamatu i sve ostalo što je gospodin ministar Đelić predložio ovih dana. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne želi.). Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 41, protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 22, od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. (Podnosilac amandmana nije prisutan.) Da li neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 37 narodnih poslanika, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 24, ukupno 169. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. stav 1. tačka 1) amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatil ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 21 narodni poslanik, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 43, ukupno 169. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Ima reč narodni poslanik Stevan Gudurić, po Poslovniku.
U članu 113. piše da su narodni poslanici dužni da koriste isključivo svoje identifikacione kartice, pa neka drugi red sa ove strane pokaže kako je ko glasao, od gospodina Čede, jedan, pa još jedan, koji tu ne sedi, molim vas, proverite to.
Pa da Vam kažem, imali smo već ovakav prigovor. Mogu da konstatujem po listingu da li je evidentirano da je narodni poslanik glasao i da konstatujem da nije bio u sali, ali to ne dokazuje da je on, naravno, kao čovek koji nije prisutan, nije ni mogao da zloupotrebi svoju karticu. Dakle, morate mi reći.
Pa ko je mogao, ili gospodin Čeda....
Ima reč gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, tačno je da se u članu 113. preciziraju okolnosti pod kojima se obavlja glasanje, uz upotrebu kartica, ali gospodine, nigde ne piše u članu 113. da poslanik mora da sedi u stolici u kojoj je kartica. Dakle, gospodin sedi pored svoje kartice i glasa sve vreme, i molim vas, uverite se lično, i na takav način iskažite elementarno poštovanje prema nama, jer kontinuirano nas optužujete za nefunkcionisanje Skupštine. Mi divno radimo, ima nas 160, ne dovodi se u pitanje kvorum i bilo bi dobro da tako nastavimo. Dakle, pogledajte ovu karticu i vidite da li je neko zloupotrebio pravo glasa.
Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković, po Poslovniku.
Samo želim da Vas zamolim da pogledate ekran.
Ja sam više puta i sam zamolio sa govornice da poslanici, koji nisu u sali, svoje identifikacione kartice ponesu sa sobom. Razlog je potpuno jednostavan - ne samo što piše u Poslovniku, nego dajte da ispoštujemo neko osnovno demokratsko načelo. Jednostavno, ne dobija se valjan rezultat glasanja, ukoliko narodni poslanik zaboravnošću, ili hotimično, ostavi svoju karticu. Jednostavno, mi možemo doći u situaciju da jedan glas bude odlučujući kod nekog glasanja, kod neke suštinske stvari, i zaista je obaveza svakog narodnog poslanika da pri izlasku iz sale ponese identifikacionu karticu, a pri ulasku da se identifikuje ubacivanjem. Pretpostavljam da to narodni poslanici i rade, a sve narodne poslanike molim da one koji to zaborave, opomenu, ili njihovu karticu izvuku iz uređaja. To je, jednostavno, nešto što mi sami sebi ne smemo dopuštati. Na član 25. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Živanko Radovančev i Arsen Kurjački. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? Ima reč narodni poslanik Živanko Radovančev.
Poštovano predsedništvo, poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na predlog ovog zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara, na deo koji se odnosi na poreska oslobađanja, u petom delu ovog predloga, odnosno predloga ovog zakona o porezu na registrovano oružje. Predložio sam da se u članu 25. doda tačka 3. koja glasi: "Lovačka puška, jedan komad, lovački karabin, jedan komad". Znači, da budem sasvim jasan, predložio sam da se vlasnici oružja oslobode plaćanja poreza za jednu lovačku pušku i jedan karabin. Jedno kratko obrazloženje samo: lovstvom se u Republici Srbiji bavi (a taj podatak sam čuo i danas) negde oko 80.000 građana, a lovci imaju svoju aktivnost od izuzetnog značaja, u svakom slučaju, za zaštitu šumskog, životinjskog sveta, i pre svega zaštitu zdravlja. Jednom broju stanovnika ove naše Republike, koji žive u planinskim vrletima, lovačka puška i karabin su neophodni za njihovu ličnu zaštitu i bezbednost, kao i zaštitu stočnog fonda. Znači, lovačka puška i karabin za njih nisu ni luksuz, ni od prestižnog značaja, već vrlo često sredstvo preživljavanja, odnosno opstanka. Da budem jasan, ja sam za jednu lovačku pušku i jedan karabin. Predlog je da se oslobode poreza, a od druge pa nadalje, da bude onako kako je u predlogu. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Arsen Kurjački.
Upravo, ovo je suština ovih stvari o kojima smo razgovarali do sada. Znači, podneo sam amandman, kao i kolege poslanici, na član 25. Predloga zakona, koji govori o porezu na registrovano oružje, da se ne plaća na, pa dodajemo tačku 3) koja glasi: "Jedan lovački karabin i jednu lovačku pušku, a koje su u posedu jednog vlasnika". U obrazloženju Vlade Predloga zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u delu stava 2. navodi se- "uvođenjem dodatnih predmeta oporezivanja, na osnovu upotrebe dobara, bitno se proširuje osnovica i pravičnije sprovodi sistem oporezivanja, srazmerno ekonomskoj snazi obveznika". Znači, ovo se apsolutno ne može prihvatiti kao obrazloženje za oporezivanje lovačkog naoružanja. Jer, lov u smislu hobija upražnjava ogroman broj ljudi u Srbiji. Prosečan lovac, možemo da kažemo, apsolutno deli sudbinu svog naroda. Sigurno je u vrlo nezavidnom materijalnom položaju. Naš sistem lovstva nije elitistički, nego narodni sistem lovstva, još uvek. To potvrđuje cifra od preko 110.000 lovaca 90-tih godina, koja je zvanično egzistirala. Na žalost, sada je ta cifra između 70 i 80.000, baš zbog sveopštegpada standarda, svih, pa i samih lovaca. Dakle, zbog sveopšteg siromaštva koje je prisutno, i zakonskih obaveza koje postoje kod lovaca, legalan lov sve više postaje privilegija bogatih, a lovokrađa, na žalost, sve izraženija. Oporezivanjem lovačkog naoružanja, sigurno će se povećati broj nelegalnog oružja, to budimo sigurni, ljudi će se oslobađati tog oružja. Znači, samim tim će biti ugrožena i divljač u lovištima i opšta bezbednost građana. Prosečan lovac u Srbiji poseduje jedan karabin i jednu lovačku pušku. To je neophodan uslov za upražnjavanje ovog hobija. Ko se razume u lov, taj zna da je to minimum. Preko toga, možemo podvesti pod luksuz. Zato je vrlo nehumano da obične, prosečne lovce stavljamo u istu ravan sa kolekcionarima oružja, vlasnicima jahti, letelica i sl. Još jedan podatak koji je jako bitan a verujem da većina ne zna - za razliku od onih skupih kolekcionarskih pušaka, običan prosečan domaći polovan karabin i lovačka puška kreće se između 100 do 150 nemačkih maraka mesečno. To su vrlo male vrednosti. Stoga je predlog da se oslobode poreza jedan karabin i jedna lovačka puška istog vlasnika, lovca, člana lovačkog društva, a ostalo oružje da se oporezuje po predlogu Vlade. To je bio amandman koji smo predložili. U međuvremenu, pre 10 do 15 minuta, mi smo obavili razgovor sa ministrom finansija. Obavestio nas je da će Vlada prihvatiti ovakav amandman, s tim što smo se dogovorili da se prihvati da povučemo ovaj amandman, jer nije najbolje definisan. Ja sam ga definisao kao jedan lovački karabin i kao jednu lovačku pušku koji su posed jednog vlasnika, a želja je da zaštitimo prvenstveno lovce, pošto ima naoružanja koje nije u rukama lovaca, a prvenstveno su lovci u ovoj priči bitni. Dakle, amandman koji je podneo narodni poslanik Kermeci Karolj je identičan onome što je i Lovački savez Srbije podneo. Prema tome, povlačim ovaj amandman samo iz razlogada se preciznije definiše a ministar će obrazložiti ovaj drugi deo.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, kada smo razmišljali o zakonu kojim se uvodi porez na oružje, mi smo imali razumevanja za one koji se svakako mogu podvesti pod prioritetne naspram potreba države. Uz saglasnost Ministarstva finansija odlučili smo da je najprikladniji amandman amandman gospodina Karolja Kermecija i da ga pridodamo članu 25. na mesto 3. stava koji kaže: "da će jedan lovački karabin, ili kombinovano lovačko oružje ...." Želim da vam kažem da je u Srbiji registrovano milion i 100 hiljada komada oružja. Ovim amandmanom mi smo budžetu oduzeli 200 miliona dinara. Ali, slažemo se argumentima koji su izneti i u toku ove rasprave i u toku konsultacija, koji idu u prilog potrebegrađana, kojima lovačko oružje nije luksuz i nije statusni simbol. Radi podsećanja, želim da vam kažem, da su u vremenu koje mi kritikujemo, čini mi se argumentovanije nego što to opozicija čini danas, i lovački karabin i lovačka puška bili oporezovani sa 33 nemačke marke i da smo mi sa planiranim porezom u startu za 46% manje opteretili poreske obveznike. Dakle, nastojali smo da uskladimo potrebe budžeta i mogućnosti građana, ali ipak slažemo se sa ovim amandmanom da se na član 25. doda stav 3,po kom će biti oslobođeni poreza lovci na način na koji sam to precizirao i mislim da je to korektno. Zahvaljujemo se Vladi što je uspela da prihvati ovakvu vrstu amandmana kojom su uskraćena poreska sredstva oko 200 miliona dinara.
Ako se više niko ne javlja za reč, konstatujem da je poslanik Kurjački povukao svoj amandman, a stavljam na glasanje amandman Živanka Radovančeva.
Naravno, nijednom ministru finansija nije lako da se odrekne prihoda za budžet. Čini mi se da sz prihvatanjem ovog amandmana diferencirane dve stvari. Prvo, progresivnost, znači, zahvatanje po ekonomskoj snazi. Neki poslanici DOS-a, naročito ova dva koji su podneli ovaj amandman su ukazali na situaciju onih koji drže lovišta i koji se bave lovom kao hobijem. Samim tim, oslobađanjem poreza mi im izlazimo u susret. Međutim, pošto je kolega Jovanović pomenuo da imamo milion komada oružja, želeo bih samo da podsetim, kao informaciju za ovu Skupštinu: imamo više od 560 hiljada komada oružja, to jest pištolja i revolvera. Ako pogledamo šta se dešavalo na ulicama Beograda i drugih gradova, a i ona mala sela gde je pre bilo bezbedno, očigledno je da vidimo da je problem u onoj drugoj vrsti oružja o kome sada pričamo. A to je, siguran sam tema za jednu drugu debatu.
Da ponovim, konstatovali smo da je gospodin Kurjački povukao amandman. Stavljam na glasanje amandman na član 25. predlagača Živanka Radovančeva. Za 42, protiv 93, uzdržanih pet, nije glasalo 16, ukupno je prisutno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Joca Arsić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Poštovani predsedniče, uvažene kolege poslanici, ja sam amandman podneo na član 25, gde se posle tačke 2. dodaje tačka 3. koja glasi: "oružje koje poseduju članovi lovačkih udruženja". Znači, na lovačke puške i na karabine. To je potpuno istovetan amandman sa ovim amandmanima o kojima je bilo reči sada, s tim što nije precizirano za jednu pušku, ali se odnosi na lovačko oružje. Prema tome, ovde se odnosi samo na one koji su registrovani članovi udruženja lovaca. Razloge za ovakav predlog ne treba mnogo obrazlagati. Već je dosta toga ovde rečeno, pored toga što su lovci u funkciji privređivanja, a ne samo sporta i hobija, da direktno utiču na razvoj lovačkog turizma, pa od članarine koju plaćaju, koja nije mala, koja je možda oko 1.200 dinara, ulaže se u podmladak. Kao što sam rekao, lovci koji plaćaju članarinu u iznosu od 1.200 dinara godišnje, tu članarinu koriste za obnavljanje divljači u lovištima. U prethodnih nekoliko godina smo imali dosta problema oko uzgoja divljači. Znate da je skoro čitava teritorija Srbije bila prvo poplavljena, a kasnije je bila suša kao elementarna nepogoda, što je direktno uticalo na odgoj mlade divljači, i da su potrebni ogromni napori da se ovo stanje popravi. Stoga, sigurno je ovaj predlog koji je konačno prihvatila Vlada, da oslobodi lovce plaćanja poreza. (Predsednik: Ja vas molim da ne obraćate pažnju na pakovanje dva narodna poslanika. Dajte da saslušamo poslanika i da odlučujemo o onome što je naš posao. Šta se dramatično dešava da bi sad cela sala žagorila). Stoga, mislim da je opravdan zahtev lovaca da se oslobode plaćanja poreza na lovačko oružje, na karabin i na lovačku pušku, i da je bitno da se ovaj amandman (svejedno da li se radi o amandmanu koji sam podneo ja ili kolega iz poslaničkog kluba DOS-a, kao i kolega Kurjački, uopšte nije bitno) prihvati, i da ovom narodu koji ima određenih problema, kao što sam rekao, i koje sam naveo, omogućimo da se oslobode ovih troškova. Još jedan razlog za to jeste što se ovde često spominje da su prethodna vlast i prethodni režim uveli ove takse; takse a ne porez, razlika je u tom, nisu naplaćivane u prethodnoj godini. Prema tome, nikakvih novih ni gubitaka ni uzimanja nema, iz razloga koji su ovde izneti u uvodnom izlaganju, te stoga ovaj amandman Vlada treba da prihvati, ali uzimajući u obzir sve amandmane poslanika. Hvala lepo.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 32, protiv 107, uzdržana dva, nije glasalo 21, od ukupno 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Karolj Kermeci. Vlada je prihvatila ovaj amandman. Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandman na član 25. Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje određenih dobara, i to, kao što sam rekao, na član 25. stav 1, da se posle tačke 2. dodaje tačka 3, koja treba da glasi: "Lovačko oružje, jedan lovački karabin ili kombinovano lovačko oružje i jednu lovačku pušku članova lovačkog udruženja, koja gazduju lovištem i koja poseduju lovnu kartu za tekuću godinu, izdatu u skladu sa članom 39. stav 5. Zakona o lovstvu". Mislim da ne treba puno obrazložiti, jer smo čuli i videli kako od strane DOS-a, isto tako i od strane opozicije, da su dati predlozi prilikom razmatranja ovog zakona u načelu, a isto tako, dati su i slični amandmani, mogu reći, skoro u istovetnom tekstu. Mislim da je prihvatljiv ovaj predlog. Molio bih gospodina ministra, a i članove parlamenta, glasajmo za prihvatanje ovog amandmana. Hvala.
Ministar se izjasnio da prihvata ovaj amandman. To smo i rekli. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 121, protiv dva, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 33, od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 26. stav 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč?
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, SSJ je predložila, kada je u pitanju lovačko naoružanje, u članu 26, da umesto 15 dana, od dana kada dobije vlasnik lovačke puške rešenje da plati porez, da se odloži i da to bude krajem godine. Jer, draga, poštovana gospodo, lovci nisu znali da će DOS da uvede porez i na lovačke puške. To niste govorili u izbornoj kampanji, pa da im malo damo vremena da nabave novac. Dalje, dajte bar da ulove jednog zeca ili fazana, ja nisam lovac, ali septembra ili oktobra meseca kad ulove bar jednog zeca ili fazana, pa onda da im naplatite porez. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 34, protiv 115, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od ukupno 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 30. amandman, kojim je predložio da se član 30. briše, podneo je narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Niko). Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 16, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 47, od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je Vlada Republike Srbije, u članu 31. Predloga zakona, predložila da se odredbe članova 21. do 26. ovog zakona primenjuju od 1. januara 2001. godine. Prema članu 134. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, kada predlog zakona sadrži odredbe za koje je predviđeno povratno dejstvo, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije je ocenio da postoji opšti interes za povratno dejstvo članova 21. do 26. utvrđeno u članu 31. Predloga zakona. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije sadržan u članu 31. Predloga zakona, prema kome se odredbe članova 21. do 26. primenjuju od 1. januara 2001. godine, odnosno imaju povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Molim narodne poslanike da se o ovom predlogu izjasne glasanjem. Za 109, protiv 42, uzdržan jedan, nije glasalo 19, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog Vlade koji se odnosi na retroaktivno dejstvo članova zakona od 21. do 26. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo članova 21. do 26. ovog zakona, utvrđeno u članu 31. Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona, u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 124, protiv 40, niko uzdržan, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POREZU NA FINANSIJSKE TRANSAKCIJE Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Tomislav Nikolić, Ljubomir Mucić, Božidar Vučurović, Petar Jojić, Miroljub Veljković, Stevo Dragišić, Dušan Ilić, Gordana Pop-Lazić, Veroljub Arsić, Nataša Jovanović, Goran Cvetanović, Božidar Vujić, Slobodan Janjić, kao i Vlada Republike Srbije. Na sednici Odbora za finansije narodni poslanik Dušan Ilić povukao je amandmane na član 9. i 12. Primili ste izveštaje Zakonodavnog odbora i Odbora za finansije i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, a pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu, potrebno je da se izjasnimo o predlogu narodnog poslanika Dragana Jovanovića da se glasanje o ovom Predlogu zakona obavi prozivkom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 38, protiv 115, niko uzdržan, nije glasalo 16, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezu na finansijske transakcije, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 116, protiv 40, niko uzdržan, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Narodni poslanik Tomislav Nikolić je jednim podneskom sa jednim obrazloženjem, predložio da se članovi 1. do 14. Predloga zakona brišu. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 111, jedan uzdržan, nije glasalo 29, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandmane su, u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Slobodan Janjić, Božidar Vujić i Stevo Dragišić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 29, protiv 109, niko uzdržan, nije glasalo 32, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Petar Jojić i Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 30, protiv 108, jedan uzdržan, nije glasalo 31, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Miroljub Veljković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 112, niko uzdržan, nije glasalo 31, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 111, niko uzdržan, nije glasalo 32, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 26 , protiv 110, uzdržanih nema, nije glasalo 32, ukupno 168. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 24 , protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 39, ukupno 167. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Ljubomir Mucić je podneo amandman kojim predlaže da se posle člana 11. doda novi član 12. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, narode Kolubarskog kraja, da prekinemo malo ovu monotoniju i glasanje. Ja bih zaista pažljivo da obrazložim amandman koji sam podneo,odnosno uvođenje novog člana 12. u Zakon o porezu na finansijske transakcije. Ovim amandmanom sam predložio da se sredstva ostvarena po osnovu ovog poreza koriste sa po jednom polovinom za obnovu zemlje, a sa drugom polovinom za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu, na način i pod uslovima koje utvrdi Vlada Republike Srbije. Smatram da sledeći argumenti, bez političkog obeležja, treba da omoguće poslaničkoj većini da glasa za njega i da su više nego ubedljivi. Prvo, želeo bih odmah da otklonimo dilemu koja se pojavila u sredstvima informisanja, a potekla je od opštine Mionica, a to je da je u 2000. godini po osnovu doprinosa solidarnosti za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu ostvareno 1,6 milijardi dinara, čime se otklanjaju sve zlurade informacije u sredstvima informisanja i kod nekih ministara o senzacionalnom nestanku oko 2 milijarde dinara namenjenih otklanjanju posledica od zemljotresa. Polazeći od ostvarenih sredstava u 2000. godini primenom stope planiranog rasta cena na malo u budžetu od 30% za 2001. godinu realan iznos sredstava za tekuću godinu iznosi oko 2,2 milijarde dinara, što je i privremeni plan budžeta za period januar - mart i regulisano, imajući u vidu da je bilo predviđeno 550 miliona dinara, odnosno tačno 25% od ukupno predviđenih i planiranih sredstava koja treba da se ostvare u 2001. godini. Međutim, godišnjim planom budžeta za 2001. godinu, pozicija 68 budžeta, za obnovu zemlje i obnovu i razvoj Kolubarskog okruga, planirano je samo 3 milijarde dinara. Analogno prošlogodišnjem ostvarenju i mom amandmanu Kolubarskom okrugu treba da pripadne 1,5 milijardi dinara. Pitam vas gde nestade već jedna trećina sredstava,32% od planiranih prihoda? Verovatno za pokriće planiranog budžetskog deficita. Zle slutnje obelodani ministar urbanizma i građevina da je u 2001. godini za obnovu i razvoj Kolubarskog okruga pogođenog zemljotresom predviđeno samo milijardu dinara, odnosno čak nominalno za 17% manje od prenetih sredstava u prethodnoj godini. Preneto je 1,2 milijardi dinara. Gospodo poslanici, ispliva na videlo danas da su ta sredstva samo za opštinu Mionica, što i ja podržavam, što je tačno 44% od ukupno planiranih sredstava za 2001. godinu, odnosno 2,2 milijardi dinara. Gospodo ministri, šta se zbiva sa ostalih pet opština? Nije valjda zemljotres rušio samo administrativnim granicama sela i opštine? Kako ćete vi, a ne znam ni ja, objasniti da susedna sela Bošnjanović i Milavac u opštini Ljig nisu oštećena zemljotresom, a samo su na pet do šest kilometara od epicentra Maljevića, a sela udaljena 30 do 40 kilometara u opštini Mionica jesu. Ili, još upečatljivije i gore, u romskom naselju Nanomir će se sa leve strane puta praviti kuće, jer pripadaju opštini Mionica, a sa desne strane u istom romskom naselju kuće se neće praviti, jer pripadaju opštini Lajkovac ili, domaćini sa druge strane reke Toplice ili Kolubare na teritoriji opštine Valjevo, da na to nemaju pravo, a do sada su svi bili ravnopravni. Gospodo, ne zaboravite da se potresi pomeraju prema severu i severozapadu, opštini Lajkovac i Lazarevac, opštini Ub, što je prisutno i ovih dana. Gospodo, nikada do danas zemljotres nije poznavao administrativne granice, samo je kod vas i to moguće. Gospodinu ministru urbanizma i građevine, koga nema, hteo sam da poklonim kartu Kolubarskog okruga, pošto u prethodna tri meseca nije našao za shodno da poseti Kolubarski okrug i uveri se da je sportski centar u Mionici i mojoj rodnoj Osečini, pa neće mi zabraniti da sam se rodio u Osečini, isto započet pre zemljotresa i da nije oštećen zemljotresom. Ne znam zbog čega se to potencira. Hteo sam da mu poklonim jednu kartu Kolubarskog regiona da se uveri gde se ova sela nalaze, pošto za tri meseca nije uspeo da dođe u Kolubarski okrug. Gospodo ministri, Sloba je bio, ovo nam doneo, a vi ćete po svoj prilici i ukinuti. Gospodo poslanici, političke i informativne senzacije su prošlost i smatram da ovaj amandman treba da podržite, a naročito poslanici iz Valjeva kojima je valjda interes opština Mionica, opština Valjevo i ceo Kolubarski okrug.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 39 , protiv 100, jedan uzdržan, nije glasalo 32, ukupno 172. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 28 , protiv 112, uzdržanih nema, nije glasalo 35, ukupno 175. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima i stavljam na glasanje Predlog zakona o porezu na finansijske transakcije, u celini. Molim narodne poslanike da glasaju. Za 121, protiv 38, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno 175. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o porezu na finansijske transakcije. Po Poslovniku? (Poslanik Vukšić, sa mesta: Poslanička pitanja.) Poslanička pitanja će biti na kraju sednice, za jedno dve nedelje. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O STANOVANjU Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Miroljub Veljković, Borislav Pelević, Milorad Mirčić, Nataša Jovanović, Stevan Kesejić, Radojko Petrić, Filip Golubović, Dragan Čolić, Rajko Baralić, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Narodni poslanik Filip Golubović obavestio je Narodnu skupštinu da povlači svoj amandman na član 1. i 2. Primili ste izveštaje Zakonodavnog odbora i Odbora za urbanizam i građevinarstvo. Potrebno je da se izjasnimo o predlogu narodnog poslanika Dragana Jovanovića, da se o ovom predlogu zakona glasanje obavi prozivkom. Molim vas da glasate. Za glasalo 37, protiv 115, uzdržan je jedan, nije glasalo 22, a ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o stanovanju, u načelu. Za glasalo 119, protiv 39, uzdržanih nema, nije glasalo 18, a ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić, Radojko Petrić i Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, Predlogom zakona o izmeni Zakona o stanovanju, Vlada predlaže ukidanje obaveze da preduzeća, ustanove i državni organi plaćaju 1,3% od doprinosa na bruto zarade iz čega su obezbeđena sredstva za solidarnu stambenu izgradnju i to za zaposlene kod ekonomski loše stojećih poslodavaca i za rešavanje stambenih potreba ratnih vojnih invalida i članova njihovih porodica od posledica oružanih akcija posle avgusta 1990. godine. Poznato je da ima veliki broj zaposlenih sa 20, 30 pa i više godina radnog staža bez rešenog stambenog pitanja. Ista je situacija sa ratnim vojnim invalidima i članovima njihovih porodica od posledica oružanih akcija posle 17. avgusta 1990. godine. Iz sredstava prikupljenih u fondove solidarnosti izgrađen je i podeljen je veliki broj uglavnom, skromnih stanova, i odobren znatan broj povoljnih stambenih kredita. Ovo je izuzetno veliki doprinos - da ova kategorija građana sa niskim primanjima, i invalidi, reše jedno od najsloženijih životnih pitanja, a to je da obezbede krov nad glavom. Postojanje ovih fondova bilo je značajno i za angažovanje građevinske operative, kao i za više različitih proizvodnih preduzeća koja rade za građevinsku operativu. Vlada sada predlaže da uvede porez na fond zarada u visini od 3,5%, kojim bi se zamenio doprinos za korišćenje komunalnih dobara od opšteg interesa, a koji se opštinama plaća uglavnom u visini od 3 do 5% i doprinos za solidarnu stambenu izgradnju koji se plaća u visini od 1,3% na bruto zarade. Ostavlja se mogućnost opštinama da same odrede namenu trošenja ovih sredstava, pa i dela za solidarnu stambenu izgradnju. Međutim, znajući kolike su potrebe opština za komunalnu potrošnju i koliko su do sada za to trošile, na primer Beograd je do sada za ovo trošio 5% doprinosa koje je plaćao na lične dohotke. Samim tim, ovim je skoro izvesno da ukoliko se vladin predlog usvoji, gasi se solidarna stambena izgradnja. Bilo bi dobro danas da razgovaramo kako da realizujemo program koji je započela Vlada SPS o izgradnji 10.000 stanova za mlade stručne kadrove i ostale građane koji nemaju stanove, i taj program da proširimo, jer zna se, koliko građevinska operativa vuče napred i ostale proizvodne delatnosti i ukupno pokretanje ekonomije iz ove učmalosti u kojoj smo se našli. Shvatio sam, juče je ministar Šumarac za ovom govornicom rekao da je Vlada korigovala predlog, ali nisam ga najbolje shvatio, nisam dobio u pismenoj formi, da li će se plaćati taj doprinos od 0,3% do 1%. Ne znam kako je to regulisano, da li je to opet nešto deklarativno, nešto u magli, ali svi su izgledi da u javnosti treba da ispadne kao da je nešto ostalo, a faktički, nema obaveznosti, čim je deklarativna, i teško će se ovo moći da realizuje. Shvatam da treba da izvršimo verifikaciju našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Evropske unije u cilju nesmetane saradnje, i privredne, u smislu razvijanja ukupnih odnosa. Ta verifikacija je potrebna, ali smatram da to ne podrazumeva da znači, potpuno prepisivanje tih zakona, jer svaka zemlja ima svoje specifičnosti i kada se traži unifikacija, ne traži se da to bude slepo prepisivanje. Mislim da se ovo kod nas pokazalo veoma praktičnim i nije to nikakva smetnja za našu međunarodnu saradnju, uklapanje u ove tokove, ni zakonodavstvo, ni privredna saradnja i mislim da je ovo bilo zaista dobro i potrebno je da se to zadrži i da se prihvati amandman da se i dalje ovaj doprinos plaća, da postoji fond solidarnosti za ove kategorije građana. Hvala.
Nenad Bogdanović ima reč, izvestilac Odbora, izvolite.
Poštovani poslanici, pošto je već više puta ponovljeno, ne samo kod ovog amandmana, nego i u ovim diskusijama u načelu, hajde da se potpuno razumemo. Znači, izdvajanje sredstava za stanove solidarnosti nije izbačeno, čak je precizirano potpuno, amandmanom je to sada regulisano i taj ćemo amandman usvojiti, a to je da će se izdvajati iz proširene osnovice. Vi znate da se pre izdvajalo 1,3% za stanove solidarnosti, a 3% za ostale komunalne stvari koje su bile potrebne za lokalnu samoupravu. Sada će ta cifra biti u procentima manja, ali na širu osnovicu i ona će biti otprilike na istom nivou, jedino što će se lokalnim samoupravama dozvoliti da mogu da odlučuju između 0,3 i 1%, kao obavezno. Znači, neće im to biti ostavljeno na slobodnu procenu već će biti obavezno, ali je prirodno da to zavisi od potreba, od uslova, i, na kraju krajeva, mi smo kroz decentralizaciju dali pravo da čak neke lokalne samouprave izdvoje i više nego što je pre bilo. Znači, i više nego što je pre bilo, a neke mogu da izdvoje i manje, ukoliko nema takvih potreba. To će amandmanom biti precizno definisano. Na Odboru za finansije smo se svi dogovorili oko toga. Svi ovi drugi amandmani koji sad licitiraju oko ovih procenata su sada suvišni, odnosno treba odustati od njih. Hvala.
Izvolite, gospodine Ivkoviću.
Dame i gospodo poslanici, da bismo potpuno razjasnili stvar moramo da znamo sledeće: Vlada Republike Srbije nije predložila da lokalne samouprave obavezno moraju da izdvajaju u Fond solidarnosti stanova. Znači, Vlada Republike Srbije u svom osnovnom predlogu je rekla da nema Fonda solidarnosti, osim na dobru volju lokalne samouprave, jer je ukinula Fond solidarnosti, dozvolila je kroz sredstva koja prikuplja lokalna samouprava da može od tih 3,5% na bruto lične dohotke da sama odluči koliko će da izdvaja. Tek na pritisak nas poslanika Vlada Republike Srbije je, po ustaljenom običaju, popravila ono što ne valja i rekla da može od 0,3 do 1% da se izdvaja u Fond solidarnosti. Samo da vam kažem da je opština Kikinda 3,5% na lične dohotke i to u bruto iznosu izdvajala do sada za Fond solidarnosti za stambenu izgradnju.
Dobro je da opozicioni predstavnici poslaničkih grupa hvale Vladu kao demokratsku, koja prihvata ovo. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 37, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 28, od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 37, od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. Predloga zakona, amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić, kojim predlaže izmenu člana 44. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 38, ukupno prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na čl. 1. i 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Miroljub Veljković i Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, zahvaljujem Odboru za urbanizam i građevinarstvo koji je prihvatio ovaj amandman. To je usledilo posle sastanaka sa ministrom Šumarcem i novog sastanka Odbora za finansije, gde smo usaglasili praktično stavove. Ja sam pristao da povučem svoj amandman. U vezi sa tim, još bih rekao da je ovaj amandman u stvari u vezi sa članom 4. Zakona o porezu na fond zarada. Radi se o tome da poslanici Stranke srpskog jedinstva koji su ovo predložili apsolutno nisu sujetni i uopšte nam nije važno da li će biti usvojen naš amandman, amandman Odbora, ili amandman Vlade. Bilo nam je samo važno da opstane Fond za izgradnju stanova solidarnosti, jer smo dobili mnogobrojna pisma pojedinih sindikata koji su molili i našu poslaničku grupu, a pretpostavljam da su to dobile i ostale poslaničke grupe, da taj fond opstane kao jedina nada mnogim našim radnicima koji će jedino preko tog fonda uspeti da sebi reše stambeno pitanje. Navodim samo dopis Sindikata tekstila, kože i obuće, gde konkurišu ove godine za 5.453 m2, što je negde oko 100 stanova po 55 m2. Dakle, ti ljudi bi izgubili svaku nadu, ukoliko bi se ovaj amandman odbacio. Ali, kažem, uopšte nije bitno što će to biti, u stvari, amandman Odbora za finansije. Bitno je da se ovaj amandman usvojio i da će taj Fond solidarnosti, opstati, jer će opštine biti obavezne da po skali, odnosno poreskoj stopi od 0,3 do 1% moraju da izdvajaju sredstva iz fonda zarada za stambenu izgradnju, za Fond solidarnosti. Zato se zahvaljujem još jednom svima onima koji su razumeli ovaj amandman. Hvala na razumevanju i pažnji.
Da li sam vas dobro razumeo, vi ste povukli amandman? (Da.) Konstatujem da je amandman povučen. Pošto je u istovetnom tekstu amandman na član 1. podneo i narodni poslanik Miroljub Veljković, moramo se o tome izjasniti. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 119, uzdržana su dva, nije glasalo 30, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Rajko Baralić, kojim predlaže da se doda član 3. Vlada, Odbor za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 25, protiv 125, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 28, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne želi.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o stanovanju, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Za 134, protiv 40, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o izmeni Zakona o stanovanju. Ima reč narodni poslanik Dragan Pavlović (po Poslovniku)
Poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, u skladu sa članom 79. Poslovnika, predlažem da danas produžimo rad i posle određenog vremena, i za sve one tačke dnevnog reda koje su prošle nadležne odbore, za koje imamo uslova, da radimo večeras.
Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković.
Dame i gospodo poslanici, bio sam ubeđen ono veče, kada je gospođa potpredsednica dopustila da se definiše da zvanično zaseda Skupština Srbije, kada je vas svega 115 bilo u sali, bio sam ubeđen da to činite da narod zaista izgubi volju da gleda uopšte TV prenose i da zanemari Skupštinu Republike Srbije kao takvu. Ovo što se upravo sada događa, što je moj prethodnik, poslanik DOS-a, predložio, pokazuje da vi zaista idete u tom pravcu. Narodne poslanike u republičkom parlamentu predložili su građani Republike Srbije, da nas 250, u njihovom interesu, pomno razmatramo ono što Vlada Republike Srbije predlaže, da damo sve od sebe da te predloge popravimo, da građanima Srbije ukažemo šta je dobro, šta nije dobro, i da predlozi, usvojeni kao takvi, zaista imaju verifikaciju većine u Skupštini. Ovo što je sada urađeno, mislim da vodi ka nečemu što ide direktno ka haotičnom stanju u parlamentu Republike Srbije, i vi, gospodine predsedavajući, o tome, kao najodgovorniji među nama, treba i te kako da vodite računa. Jasna je činjenica sledeća - da su poslanici SRS imali motiv da napuste zasedanje. Neću da ulazim u njihove motive, ali oni su napustili zasedanje, i svakome ko prati zasedanje Skupštine je bilo jasno da će DOS-ovska većina, kojoj smeta i jedan glas opozicionih poslanika, koji ukazuje na to da je budžet mnogo veći nego što treba, da su predloženi zakonski elementi. Jednostavno, vi idete ka tome da mi bez ikakvog razloga radimo do ponoći, do dva ujutru, do tri ujutru, koristeći činjenicu što poslanici SRS, koji revnosno prate predložena dokumenta, podnose amandmane, obrazlažu amandmane, nisu ovde. Mislim da građani Srbije jako dobro razumeju šta vi činite ovim predlogom. Predlažem da ostanemo da radimo do 19,30, da normalno sutra u 10,00 nastavimo i da zaista rezultat našeg rada bude nešto u šta svi koji su protiv rešenja koje se donese, veruju da je ispravno, a ne na ovaj način, potuljeno, raditi do dva ujutru, samo na silu, da bi se izglasalo nešto što je predložila Vlada Republike Srbije.
Ima reč gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ničim ovaj predlog nije doveo u pitanje prava poslanika, prosto, gospodine Ivkoviću, vi možete nastaviti rad, na isti način na koji je to bio slučaj i do sada. Mi smo polemisali u toku popodnevnog zasedanja veoma oštro i argumentovano u svim situacijama, u kojima je postojao osnov za takvu vrstu međusobnog dijaloga. Dakle, nemojte biti advokat SRS. To što oni u ovom trenutku nisu u sali, ne može biti opravdanje za naše odricanje od posla. Jedan dan skupštinskog zasedanja košta 11 hiljada maraka, jedan dan skupštinskog zasedanja u kome se najviše vremena potroši na novinske naslove, na neosnovane optužbe, na prepirke, na uzdržavanje, u mučnoj atmosferi. Mi dobro radimo, predlažem vam da nastavite zajedno sa nama rad, da radimo sve dok postoji kvorum. Otvoreni smo za svaku vrstu rasprave i ne vidim da se ovim ugrožava bilo čije poslaničko pravo. Građani su nas izabrali, između ostalog, i da bismo radili, a ne da bismo se međusobno osporavali, svađali i upoznavali sa novinskim naslovima. Dakle, imamo kvorum. Radićemo dok kvorum postoji. Ukoliko neko proceni da su ugroženi elementarni uslovi za rad, slažem se da o tome pričamo, ali u ovom trenutku nema razloga da ne nadoknadimo ono što je propušteno tokom prethodne nedelje.
Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković.
Ja bih želeo i vama i građanima Srbije da objasnim koje su naredne tačke dnevnoga reda - 12. tačka je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radnim odnosima, zatim, Zakon o zapošljavanju i ostvarivanju prava nezaposlenih lica, sve do 25. tačke dnevnog reda. Da li vi mislite da mi u kontinuitetu o tome raspravljamo? Da li je to ozbiljno? Ako sam nečiji advokat, ja sam advokat građana Srbije, kojima je jasno da neko u tri ujutru ili u pet ujutru, ili u osam ujutru sutra ne možeda misli kako treba, kao što misli u normalno radno vreme, od 10,00 do 19,30? Zar ćete o Zakonu o malim i srednjim preduzećima da raspravljate u četiri ujutru? Čemuta potreba? Ako je veliko izdvajanje, nemojte isplatiti sutra dnevnicu, a dajte da normalno razgovaramo kad smo odmorni i sveži, a ne u 70-om ili u 90-om satu rada. Zašto je to? Pa radikali,da su pametni, oni će se vratiti ovde i šta ste onda uradili?
Ima reč narodni poslanik Borislav Pelević.
Dame i gospodo narodni poslanici, u jednom trenutku sam pristao na to da naša grupa nastavi da radi, jer me je konsultovao potpredsednik Šabić, ali kada sam bolje pogledao Poslovnik, tačka 79. je veoma jasna - piše: "Sednice Narodne skupštine održavaju se u vremenu od 10,00 do 19,30, sa prekidom od jednog sata i 30 minuta, ako Narodna skupština izuzetno za pojedine dane drugačije ne odluči. Ta odluka donosi se, po pravilu, na početku radnog dana." Mi tu odluku, na žalost, nismo doneli na početku radnog dana. Smatram da nam predstoji veoma odgovoran rad o veoma ozbiljnim predlozima zakona. To su: Zakon o lokalnoj samoupravi, Zakon o porezu na fond zarada, Zakon o radnim odnosima, o zapošljavanju, o pravima nezaposlenih itd. ali nijedan od tih zakona nije toliko hitan,da bismo danas o njemu raspravljali, sada, kada smo zaista već prilično iscrpljeni, posle celodnevnog rada. Naravno, mislim na one koji su tu i koji rade. Ne mislim na one koji nisu tu, nego na one koji rade. Predlažem, s obzirom na ozbiljnost zakona i na činjenicu da ovo nisu toliko hitni zakoni, da nastavimo rad po Poslovniku, jer ako smo doneli Poslovnik, ako smo ga usvojili, onda zaista po njemu treba i da se ponašamo i da sutra, mirne glave, nastavljamo da radimo po ovim zakonima i da nastavimo da radimo onako kako to naš poslovnik nalaže. Hvala vam na pažnji.
Dakle, vi zloupotrebljavate moju dobru volju i otvara se rasprava o predlogu. O tom predlogu ne treba otvarati raspravu, nego glasati i odlučiti. Ima reč gospodin Rodoljub Šabić, po Poslovniku.
Javio sam se za reč, samo da bih objasnio ono što je malopre izneo kolega Pelević. Sve što je rekao, tačno je, ali pošto postoji mogućnost da postoji neka različita konotacija, upravo sam citirao odredbu koju je malopre pročitao i pokušao da vam objasnim da to po pravilu omogućava izuzetak. Dakle, ovaj predlog koji je dat, da li ćemo ga usvojiti, ili ne, to je druga stvar. Potpuno sam ubeđen u to da mi sada možemo raditi. Drugo je pitanje da li treba da radimo do ujutroi da li treba da završimo svih 25 tačaka. Nisam ništa sugerisao gospodinu Peleviću.
Ima reč narodni poslanik Dragan Tomić.
Gospodo narodni poslanici, pošto je predlog gospodina Pavlovića i gospodina Čedomira Jovanovića bio nedefinisan, zamolio bih da oni taj predlog definišu. Član 79. je vrlo precizan. On definiše vreme, ali definiše i naše pravo da kad predlažemo, kažemo vreme dokle će trajati sednica, a ne - trajaće, pa dok ne završimo. (Glas iz sale: Dokle ima kvoruma.) Šta to znači? Pa, ceo dan niste imali ovde, gospodo. Predlažem da po članu 79, pošto vi niste precizirali vreme, da se vreme precizira i da radimo do završetka ovih zakona, gde je vođena iscrpna rasprava i da po tom osnovu zaključimo rad. Mislim da je moguće to završiti oko 20,00 ili 21,00 čas. Još jednu rečenicu bih rekao - onaj deo koji nas čeka u drugom delu rasprave je vrlo važan za građane Srbije i za privredu Srbije. (Glas iz sale: To nije tema.) Ovo jeste tema. Uzmite ove tačke dnevnog reda o kojima treba da razgovaramo i ono što je na dnevnom redu, pa ćete videti. Donosi se niz zakona koji važe za privredu i mislimo da će dobar deo tog zakonodavstva bar 20 do 30% srpske privrede zatvoriti u roku od naredna dva do tri meseca. Neće imati od čega da plaćaju doprinose. Ovo je tema upravo tih zakona i građani Srbije treba da znaju šta će biti na dnevnom redu i šta će im se desiti za naredna dva meseca, jer neće moći da plaćaju astronomske obaveze na neto zarade zaposlenih radnika.
Znači, narodni poslanik je rekao da zasedamo zaključno do tačke 11. Imamo dva predloga. Prvi predlog je da se radi do okončanja ove sednice. Sve tačke su pripremljene. Drugi predlog je da se radi dok se ne završi 11. tačka dnevnog reda. Stavljam prvi predlog na glasanje, da se radi do okončanja ove sednice. Za 98, protiv 62, uzdržanih 5, nije glasalo 17, ukupno glasalo 182 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog i da će se sednica održati u kontinuitetu do njenog okončanja. [[Aplauz.]]
Gospodo, niste dali šansu za ostala dva predloga, možda bi ta dva predloga dobila više od 90 glasova. Ovo je silovanje prava. Dajte da se glasa o svakom predlogu.
Radi se o sledećem. Pošto su dva predloga istovremeno podneta, kada je prvi predlog koji je predložen i stavljen na glasanje, dobio, ja sam konstatovao da je Narodna skupština donela odluku. Naravno, ono o čemu se sada mi možemo sporiti i tu ću vam ja dati za pravo, jeste vaše pravo da predložite sada svoj predlog i ja ću ga staviti na glasanje. Ukoliko on bude prihvaćen, prethodni će biti poništen.
Isto, po članu 79, predlažem da se glasa, da radimo do 21,00 čas.
Stavljam predlog na glasanje da danas radimo do 21,00 čas. Za 55, protiv 95, uzdržana tri, nije glasalo 24, od ukupno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog i da ostaje na snazi prethodna odluka. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O LOKALNOJ SAMOUPRAVI Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Branislav Pomoriški, Miroljub Veljković, Branislav Blažić, Dragoljub Stamenković, Goran Cvetanović, Gordana Pop-Lazić, Slobodan Janjić, Božidar Vujić, Srboljub Živanović, Nataša Jovanović, Vitomir Plužarević, Petar Jojić, Stevo Dragišić, Dragan Čolić, Stevan Gudurić i Miomir Ilić, kao i mišljenje Vlade o pojedinim amandmanima. Narodni poslanik Petar Jojić obavestio je Narodnu skupštinu da povlači amandman na član 9. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu i Zakonodavnog odbora. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, a pre prelaska na odlučivanje o Predlogu zakona, u načelu, potrebno je da se izjasnimo o predlogu narodnog poslanika Dragana Jovanovića da se glasanje o ovom Predlogu zakona obavi prozivkom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 23, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 36, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, u načelu. Za je glasalo 119, protiv 39, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Miroljub Veljković i Božidar Vujić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za je glasalo 27, protiv 120, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 29, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Branislav Pomoriški i Stevan Gudurić. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. Vlada se uzdržava. Da li se neko javlja za reč?
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici (tebi je vreme verovatno već isteklo, ali ćeš sedeti do ujutru, prijatelju, zato što tako hoćeš) podneo sam amandman na član 4. da se briše stav 2. Stav 2. kaže ovako: "kad se naplatom prihoda iz stava 1. ovog člana ostvari ukupan obim sredstava, ukoliko opštim bilansom javnih prihoda i javnih rashoda nije drugačije uređeno, prestaje prenos sredstava na račun opštine, ostvarenih od poreza na promet, proizvoda i usluga, osim sredstava iz člana 50. tačka 3, člana 176. stav 2. i člana 185. stav 2. ovog zakona." U predizbornoj kampanji smo se naslušali decentralizacije, do preko glave. Svaka vaša priča je bila decentralizacija, decentralizacija, decentralizacija, decentralizacija i, opet decentralizacija. (Gospođo, ja se ne žurim nigde, ja imam pet minuta. Ako se vama žuri, nije trebalo da glasate malopre). Znači, ako je decentralizacija, ja sam očekivao daće opština Beočin dobiti u decentralizaciji više svojih para, pa ispadne da je ... (Predsednik: Govorite malo glasnije.) Oni neka ćute, ja imam pravo da pričam, a oni nemaju prava da pričaju. Ja imam vremena, pet minuta. Pošto nije sporno moje pravo da pričam pet minuta, a isto tako, po Poslovniku, vaše je pravo da ćutite dok ja pričam, koristiću pet minuta, ne žurimo se nigde. Znači, ispadne da je centralizacija kad opština dobije 3,9, a decentralizacija kad dobije 2,5. Ja to ne razumem, nisam nikada bio loš iz matematike, ali sa 3,9 dobiješ više svojih sredstava, pa ispadne samo 2,5, i onda još taraba, pa kad i to ostvariš onda ne možeš dalje da dobiješ svoje pare, i to se zove decentralizacija para. To vam čak ni Čanak ne bi prihvatio. Prema tome, jako teško pije vodu ta vaša priča. Na kraju krajeva, kolega Pomoriški iz Novog Sada se i tada, kada je ovo bilo jednim drugim zakonom realizovano, kada ste iskoristili priliku da po vašim zakonima uhapsite, probate da hapsite to veče predsednika Miloševića i napravite situaciju da poslanici SPS-a izađu iz ove skupštinske govornice i da metodom sile i prisile završite tu noć do pola dva, sada ste iskoristili priliku da uhapsite džip radikalima (sve je tema) da ih izbacite iz Skupštine, da biste ponovo, samo ste se malo prevarili. Ovaj put će to da traje jako dugo. Obećavamvam da ću iskoristiti 10 minuta po svakoj tački, da ću iskoristiti svoje pravo, a verujem da ima puno takvih. Prema tome, trajaćemo, da vidimo ko će pre da padne u nesvest. Vi se baš niste pokazali kao neki izdržljivi u toj vašoj decentralizaciji para, gde, praktično, uzmete od sredine više nego što je to uzimala Vlada Mirka Marjanovića, i to proglasite za decentralizaciju para, i da oni koji stvaraju sa njima bolje raspolažu. Tu ćete morati da objasnite kako to tako ide bolje. Može ministar da se smeje koliko hoće, ali 3,9 je uvek bilo više od 2,5. Ta priča o decentralizaciji teško pije vode, i onda ovo ukupno i što se ovde kaže i što je u onom prethodnom zakonu bilo, vrlo teško pije vode. Ono što isto nije sporno, da svaki put i kada se nešto smanjivalo, niste ni jednu ni drugu stranu kada su u budžetu, kada su bili prihodi nisu smanjivali se rashodi, niste pomerali ništa zato što ste na pritisak Novog Sada, u Novom Sadu podigli taj procenat i ja sam apsolutno saglasan što ih i ne podignu. Nigde se ništa drugo nije promenilo. Kod vas to ispadne čudno. Što god promeniš, ništa se u suštini ne pomera. Prihodi i rashodi su jednaki...
Vreme.
Sve na kraju ostane isto. To je kao neka čudna matematika i samo sam 11 sekundi iskoristio duže. Hvala lepo.
Gospodine Ivkoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, sigurno je da treba izvršiti određenu decentralizaciju i da su teška vremena raniju Vladu Republike Srbije motivisala ka određenoj centralizaciji. Jasno je da je ta centralizacija sa neke strane bila i neracionalna, ali je bila neophodna, s obzirom na događanja koja su bila u AP Kosovo i Metohija. Mnogi od nas u Vladi Republike Srbije, jako dobro su znali da je mnogo lakše i kvalitetnije i bolje upravljati iz sedišta svog mesta u lokalnoj samoupravi, uočavati gde je potrebno graditi odgovarajuću infrastrukturu, vodovode, kolektore, kišnu i fekalnu kanalizaciju, nego centralizovati sve to na nivo republičke uprave i u Republici to određivati. Međutim, morate znati da jedan deo lokalnih samouprava zbog separatizma i terorizma na Kosovu i Metohiji nije funkcionisao kako treba. S druge strane, morate znati da i među vama sede neki koji su se pozivali na građansku neposlušnost i na neplaćanje sredstava za potrebe komunalnog razvoja i komunalne infrastrukture. Zbog toga i jeste bila odluka na Vladi Republike Srbije da predlaže izdvajanje za komunalni doprinos do 5% i Zakon o stanovima solidarnosti i Fondu stanova solidarnosti, koji je išao do 1,3%, pazite, i onda na bruto zarade. Želim da podsetim da su mnoge lokalne samouprave fond stanova solidarnosti pojačavale i ja znam slučajeve, kao i u Vršcu na primer, gde se išlo čak do 3,5% na bruto zarade i gde su izvanredni rezultati postignuti. Prema tome, korak i predlog Vlade Republike Srbije u ovoj situaciji da se pod firmom decentralizacije radi isto ono što je bilo ranije, a meni taj razlog i motiv ne leži. Ovo što se dozvoljava, da se ide sa 3,5% na ukupni fond zarada, a to je manje nego 6,3% na bruto zarade. Znači, u suštini šta se događa. Spominje se decentralizacija, spominje se jačanje lokalnih samouprava, a s druge strane imate umesto 6,3%-5% plus 1,3% je 6,3% na bruto zarade, kako je do sada bilo. Predlaže se na 3,5 na fond zarada. U čemu je razlika između bruto i fond zarada? Bruto zarada je bruto zarada stara, a fond zarada uključuje sada onu nesreću, koja će raspametiti radnika u Srbiji, a to je da topli obrok mora biti oporezovan, da markica mora biti oporezovana, da terenski dodatak mora biti oporezovan i regresmora biti oporezovan. Sva ta suma je manja bruto zarada. Prema tome, pod firmom decentralizacije se događa sledeće:3,5% na fond zarada je manje od 6,3% na bruto zarade. Prema tome, decentralizacija ostaje bez para. Jalično i socijalistiuvek smo se zalagali da jačaju lokalne samouprave, jer jačanje lokalnih samouprava, jačanje makroregija iz Prostornog plana Republike Srbije, to jača Srbiju. Jačanje pokrajina, pretvaranje u republike, uništava Srbiju. Da se zna, da decentralizacija nosi manje para u razvoj komunalne infrastrukture, a manje para u fond solidarnosti za stambenu zgradnju.
Izvolite, izvestilac Odbora.
Obećavam stvarno da više neću ponavljati ovo, ali stvarno moram, evo zbog čega moram: razumem kada neki koji nemaju pojma šta je matematika, koji ne znaju ništa, pričaju ovakve stvari, ali, kada to priča profesor Univerziteta i to na Tehničkom fakultetu, to me prosto zaprepašćuje. Ja ne znam šta vi učite vaše đake tamo na tom univerzitetu, koje ste vi škole završili kada možete da pričate nešto što blage veze nema sa istinom. 3,5% na ovaj bruto način obračunavanja je više nego 4,3%. Prvo, nemojte da dobacujete, ja sam vas pažljivo slušao i sve što ste izgovorili bila je čista laž. Sve što ste izgovorili bila je čista laž. Znači, suština je u sledećem, gospodo - pitajte svu gospodu koja rade u lokalnim samoupravama, vi koji brinete o njima, kakav je već rezultat ovog što smo doneli, kakav je već rezultat uspešnog prikupljanja akciza, kakav je rezultat svega onoga što primaju u budžetu po raznim osnovama? Ovo sada će biti za lokalne samouprave fantastičan rezultat. Kompromisno iz lokalnih samouprava napravili to je dobro, ali ja se nadam da za dalje to neće biti tako, vezano za ovo od 0,3 do 0,1% i tvrdim da će na kraju godine i za stanove i za fond solidarnosti u svim lokalnim samoupravamabiti više para. Zaprepašćujuće je, ja vas stvarno ne mogu da razumem, odakle vam obraza da na takav način govorite i da stalno građane Srbije obmanjujete? Mislim da treba da prestanete sa tim. [[Aplauz.]]
Replika. Gospodin Ivković.
Gospodin Bogdanović je osvetlio obraz svom ocu i svojoj majci i kućnom vaspitanju koje je stekao. Ja to neću ni komentarisati. Želim da ponovim, Vlada Republike Srbije po dosadašnjim propisima imala je pravo ne 3%, nego 5% komunalnog doprinosa da odobrava, a što je na primer četiri godine zaredom bila praksa Vlade Republike Srbije, kada je Grad Beograd u pitanju. Tako da je četiri godine zaredom 1964, 1965, 1966. i 1967. Grad Beograd (Iz sale: Valjda 1994.) imao je 5% komunalni doprinos. Na to kada se doda 1,3% na fond stanova solidarnosti znači to je 6,3%. Znači, do sada su lokalne samouprave u lošem starom, režimskom, SPS-ovskom sistemu imale pravo na 6,3% i mogle su mnogo toga dobroga da urade u razvoju komunalne infrastrukture, u razvoju kišnih i fekalnih kolektora, vodovoda, asfaltiranju puteva. Sada po vašem, mogu 3,5% na fond zarada, a ja tvrdim pošto predajem predmete koje predajem i pošto sam završio ipak više škole od vas, i to debelo, gospodine Bogdanoviću, da je 3,5% od fonda zarada kako vi zovete, a tu je bruto lični dohodak plus sramni topli obrok oporezovan, sramni regres oporezovan, plus sramna markica oporezovana za ove naše radnike u privredi, plus terenski dodatak je oporezovan, a to je manje nego 6,3% na ranije bruto zarade. I pozdravite oca i majku.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 23, protiv 89, jedan uzdržan, nije glasalo 42, ukupno je prisutno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Miomir Ilić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade i izvestioca Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Ne žele. Da li predlagač želi reč? (Da.)
Poštovano predsedništvo, ja bih pre nego što uzmem reč zamolio da ustanovimo kvorum.
Dobili ste reč kao podnosilac amandmana, pa ćemo kvorum da utvrdimo, a to je, znači, po Poslovniku, vi niste dobili reč po Poslovniku. Dobili ste reč, stali ste za govornicu i dobili ste reč kao podnosilac amandmana. Kada završite to, možete da se javite po Poslovniku. A to u skladu sa članom 95. Poslovnika. Izvolite, kao podnosilac amandmana.
Poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na član 6. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, na taj način što predlažem da član 6. treba brisati.
Molim narodne poslanike da saslušamo podnosioca amandmana, Miomira Ilića.
Član 6. Predloga zakona je ključni, a predlog koji sam dao, da se on briše, faktički je suštinski, jer briše ova rešenja koja su predložena, i smatram da su rešenja koja su predviđena postojećim zakonom bila ispravna. Ona rešenja koja su obezbeđivala da u komunalnom doprinosu možemo da gradimo komunalnu infrastrukturu i da imamo onaj procenat za solidarnu stambenu izgradnju su bolja rešenja nego što je ovde. Mada je amandmanom Vlada predložila da se iz 3,5% od bruto zarada 0,3 do 1% izdvaja za solidarnu stambenu izgradnju, što je jedno od rešenja koje bi sigurno naši građani, a pogotovu radnici sa niskim primanjima sigurno prihvatili. Međutim, moram da vam kažem da od 3,5% na bruto zarade ostaje ostatak koji jenedovoljanda bi se komunalna infrastruktura gradila, pogotovu oni objekti koji su započeti i to oni objekti koji su zajednički.Ne ulazeći u to da lokalnoj samoupravi treba dati veća prava i da lokalna samouprava treba i mora da misli o svojoj komunalnoj infrastrukturi,smatram, i to sam i izneo u svojim razmišljanjima o predlozima ovih zakonskih rešenja, da ipak treba imati jednu realniju osnovu ili neki realni period kada bi sve ovo stupilo. Ne znam kako će se izgraditi regionalni vodosistemi koji su od interesa za više opština u nizu sistema za prečišćavanjeotpadnih fekalnih voda, od onog procenta koji se izdvaja. Smatram da rešenja koja su data su bila bolja i iz tog razloga sam predložio da se ovaj član briše, ali da bih vam uskratio pravo, DOS-ovskoj većini, odnosno većini kojoj su građani Srbije dali pravo, s obzirom na predlog koji ste vi dali da se radi i na predlog tačaka koje idu, a to se pre svega odnosi na pitanje Zakona o izmenama i dopunama Zakona o socijalnoj, zdravstvenoj zaštiti i radnim odnosima, pošto vi sve to kršite, jedan osnovni i humani zakon da mi kao narodni poslanici i građani treba o tome da razmišljamo, o tome kako ćemo da kažemo svojim primedbama,predlozima konkretnim, da se izjasnimo time što ćemo da ostanemo do ujutru i da našim građanima i biračima iskažemo pravo, ja ću da vam uskratim pravo da se o ovom amandmanu izjašnjavate time što povlačim amandman.
Konstatujem da je narodni poslanik Miomir Ilić povukao podneti amandman. Znači, nećemo stavljati na glasanje ovaj amandman. Narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović podneli su amandman na član 7. Predlogazakona, kojim predlažu izmenu člana 63. Zakona. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. Ne prihvata. Podnosioci amandmana nisu ovde. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za dva, protiv 112, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od ukupno 124 narodna poslanika. Konstatujem da nemamo kvorum i, prema tome, određujem pauzu od 30 minuta. [[Nastavak sednice u 20,15 časova.]] Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Molim Službu da izvrši prebrojavanje prisutnih narodnih poslanika. Pošto je prebrojavanjem utvrđeno da je u sali prisutno 119 narodnih poslanika, prekidam rad sednice Skupštine i saopštavam da je nastavak sutra u 10,00 časova. Prijatno.