Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Dvanaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 90 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molimposlanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 103 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika, i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Momo Čolaković. Nastavljamo rad i prelazimo u pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda - Predlogu zakona o energetici. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuje ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, potpredsednik Vlade i ministar državne uprave i lokalne samouprave dr Kori Udovički, ministar bez portfelja Jadranka Joksimović, državni sekretar u Ministarstvu rudarstva i energetike mr Mirjana Filipović, profesor Miloš Banjac, pomoćnik ministra rudarstva i energetike, Olivera Gudžulić, načelnik u Ministarstvu rudarstva i energetike, Nada Mijatović Bojanović, šef Odseka za sistemsko upravljanje u oblasti energetike u Ministarstvu rudarstva i energetike i Olga Antić Miočinović, šef Odseka u Ministarstvu rudarstva i energetike. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o energetici. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Aleksandar Senić, dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen, Ivan Karić, Ivan Jovanović, Borislav Stefanović, Dragan Šutanovac, Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, mr Dejan Čapo, Dejan Nikolić, Jovana Jovnaović, Katarina Rakić, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujuć, Zoltan Pek, Veroljub Arsić, Milosav Milojević, prof. dr Vladimir Marinković, dr Aleksandra Tomić. Primili ste mišljenje Vlade i izveštaje Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 105. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Kao što vidite nema ministra i ovlašćenih predstavnika. Nemam obaveštenje zašto ga nema i molim da odredimo pauzu od 15 minuta da utvrdimo gde su. Ne možemo da nastavimo. Ja ne želim da nastavim raspravu ako nema baš nijednog predstavnika Vlade, a nisu obavestili nikoga da neće biti ovde. Petnaest minuta da utvrdimo gde se nalazi ministar Antić. Hvala vam. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Na član 2. podneo sam amandman sa kolegama iz svoje poslaničke grupe i on glasi da sam predložio da se na kraju rečenice, u tački 35. stav 1, dodaju reči – a koji ne uključuje količine rezervisane za operatera transportnog sistema koji vrši njihovu funkciju. U istom stavu sam tražio da se briše tačka 42. Ministarstvo je odgovorilo da se amandman ne prihvata iz razloga jer je izraz lajnpak iz Predloga zakona usaglašan sa direktivom 200973. Sve što je potvrđeno kroz mišljenje Sekretarijata Energetske zajednice u saglasnosti Predloga zakona sa zakonodavstvom Evropske unije. Takođe, član 2. stav 11. tačka 42. Predloga zakona proističe iz obaveza Republike Srbije u skladu sa potvrđenim međunarodnim ugovorom i odlukama Ministarskog saveta Evropske zajednice. Nije tačno. Mislim da, što se tiče ovog prvog dela, stav 1. tačka 35. je predlog koji smo dali smislen, a ovaj drugi deo se odnosi na, mislim da u vezi davanja prednosti odlukama Ministarskog saveta Energetske zajednice nad domaćim zakonodavstvom, već je napomenuto da se mogu uvažavati samo ratifikovane odluke i time štite interesi Republike Srbije u skladu sa članom 24. Zakona o ratifikaciji Ugovora o osnivanju Energetske zajednice, koji predviđa da je Energetska zajednica dužna da usvoji mere koje će prilagoditi pravnim tekovinama, uzimajući u obzir institucionalni okvir ovog ugovora, tako i specifičnu situaciju svake od ugovornih strana. Srbija je, gospodine ministre, svakako ugovorna strana i to bi bilo u redu da ostane tako, ali Odlukom Ministarskog saveta Energetske zajednice u članu 4. od 6. oktobra 2011. godine predviđeno je da se izjednačavaju ugovorne strane i zemlje članice EU. Da li je odluke Ministarskog saveta Energetske zajednice ratifikovala Skupština Republike Srbije? Koliko je meni poznato nije, i u tom smislu ova odredbazakona nije u saglasnosti sa Ustavom Republike Srbije. Da li mislite, gospodine ministre, da se elektroenergetski sektor Republike Srbije može meriti sa francuskim RDF, ili nemačkim RRF? Niko ne spori, gospodine ministre, evropske integracije Republike Srbije i usaglašavanje sa Trećim energetskim paketom, ali podsećam da nismo ispunili sve obaveze iz Drugog energetskog paketa. Ovo izgleda kao da upućujete osnovca na doktorske studije, što ćete se složiti, nije moguće. Prosto, nismo još spremni za ovakvu brzu i naglu promenu. Biće mnogo tumačenja odredbi ovog zakona, improvizacija i ostavlja se mogućnost malverzacijama, a to će sve ići preko novčanika kupaca, te vas molim da još jednom razmislite o našem amandmanu i da ga prihvatite, jer ničim ne ugrožavate integritet zakona i njegovu sprovodljivost. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar Antić.
Uvažena predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, stav Ministarstva je bio da zaista na jedan maksimalno odgovoran način izvrši jednu ozbiljnu analizu svih amandmana koji su uputili narodni poslanici, uvažavajući ovaj visoki dom, ali i potrebu da zajedno Zakon o energetici, kao jedan od ključnih zakonskih projekata koje Skupština usvoji, učinimo boljim. Mislim da sama činjenica da smo prihvatili 38 od 96 amandmana govori da je naš pristup bio upravo takav da podržimo napor poslanika u zajedničkom cilju da zakonski projekat bude bolji. Mi smo bez ikakve dileme prihvatili sve amandmane koji su bili mogući i koji su u kvalitativnom smislu ovaj zakon činili boljim. Ne mogu da prihvatim vašu ocenu da implementacija trećeg paketa energetskih direktiva otvara bilo kakav prostor za malverzaciju, jednostavno mislim da vam ta formulacija nije baš najsrećnije izrečena i pretpostavljam da tako nešto suštinski niste ni mislili jer upravo prihvatanje tih direktiva čine naše zakonodavstvo daleko odgovornijim, daleko koegzistentnijim i zatvaraju mogućnost upravo bilo kakvih špekulativnih aktivnosti koje se mogu dovesti u bilo kakvu vezu sa malverzacijama. Kada je u pitanju ovaj konkretni amandman, tu moram da istaknem…
Ministre, vreme, dve minute po odgovoru.
Izvinjavam se, završavam rečenicu, oprostite.
Pošto je na ukupan zakon, imamo ograničeno vreme.
Znači, ugovor kaže da su odluke obavezujuće, a taj ugovor je ratifikovala Skupština Republike Srbije, tako da ne može da se kaže da nemamo obavezu, niti da je prihvatanje tih odredbi protivustavno.
Zahvaljujem. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Da li imam pravo na repliku?
Za repliku nije pošto je bio odgovor samo, ali iskoristite vaše vreme i pričajte o amandmanu. Izvolite.
Ne želim da trošim vreme poslaničke grupe.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, danas smo na Odboru imali prilike da vidimo da postoji usaglašenosti donošenja zakona ne samo sa trećim paketom direktiva EU na osnovu Sporazuma sa Energetskom zajednicom, već i usaglašavanja sa zakonskim rešenjima koja se tiču izmena i dopuna Zakona o građevinarstvu. Ono što je interesantno u ovom izlaganju bilo jeste da neki elementi koji se koriste u obrazloženju amandmana koji nisu prihvaćeni dovode do zaključka da postoji nerazumevanje, čini mi se, nekih predlagača šta je u stvari zakonska regulativa EU. Ako je ovaj parlament usvojio 2005. godine, ratifikovao Sporazum sa Energetskom zajednicom i stupio na snagu 1.1.2006. godine, onda je to praktično jedan put kome mi treba da obezbedimo i uspostavimo integrisano tržište energetike, da uspostavimo jačanje sigurnosti snabdevanja, da uspostavimo jačanje konkurencije na regionalnom nivou i sve je to način, pogotovo ukoliko govorimo o trećem paketu direktiva. Naravno da taj put ne može da ide preko noći, ali ukoliko nemamo zakonski okvir, onda uopšte ne možemo ni da pričamo ni o evropskim integracijama. Najteži deo je u stvari ono što se zove evropski put u oblasti energetike zato što to negde dotiče svakog građanina Srbije, ali moramo biti svesni da u stvari evropska regulativa o kojoj govorimo i koju usvajamo ide ka tome da ne postoje malverzacije. Upravo jačanjem konkurencije vi izbegavate bilo kakav sistem za mogućnost monopola, za mogućnost malverzacija, tako da mislim da s razlogom ovaj amandman nije prihvaćen. Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Hvala predsedavajuća. Ja bih se sa uvaženim predlagačem amandmana složio da je to moguće sada da se odjednom tako briše, ali to nije moguće zato što smo mi preuzeli neke obaveze. Zašto se mi nismo pripremili godinama unazad kada smo preuzeli neke obaveze, to je već sada neka druga tema, ali čak sad to i da utvrdimo, neće pomoći u tome što mi moramo te obaveze da ispunimo. To vam je isto kao u situaciji što će naredne godine EPS da bude potpuno na tržišnoj utakmici sa drugim distributerima električne energije. Da li je ona u potpunosti spremna, s obzirom da nije ni ušla u sistem korporativnog upravljanja još uvek, nije spremna naravno, ali smo to preuzeli godinama unazad kao obavezu i ne možemo više to da izbegavamo. Zašto je neko to preduzeće tretirao kao socijalno, pravo da vam kažem, ne znam, doveo ga do ruba propasti, ni to ne znam, ali znam da imamo obavezu da krenemo u tržišnu utakmicu i to je nešto što ne možemo da izbegnemo. Samim tim ovakav amandman, koliko god da je možda smislen, jednostavno je nemoguće prihvatiti, jer postoji nešto što proizilazi iz naših obaveza, što smo preuzeli i jednostavno to moramo tako da ispunimo, hteli ili ne. A zašto smo došli do ove situacije da nespremni možda ulazimo u sve to, to je već sada neka deseta tema i to biste možda mogli da pitate neke vlasti koje su prethodno vodile naš energetski sistem i upravljali našim energetskim resursima. Hvala.
Hvala. (Blagoje Bradić, s mesta: Da li sada imam pravo?) Da li je pominjana stranka, vi lično ili? Možete što se mene tiče, ali ne vidim neki veliki osnov, ali da vas ne sprečavam. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Uvaženi ministre, koleginice i kolege, ono o čemu sam ja pričao se sadrži u tački 42. koja kaže: „Nadležno telo, saglasno obavezama koje proizilaze iz potvrđenih međunarodnih ugovora, je telo određeno ugovorom o osnivanju Energetske zajednice između Evropske zajednice Republike Albanije, Bugarske, Bosne, Hrvatske, Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije, Crne Gore, Rumunije itd. i odluke Ministarskog saveta Energetske zajednice do pristupanja Republike Srbije EU“. Uopšte niko ne spori da naše javno preduzeće može da dobije konkurenta. Suština je da li će parlament, Vlada, da li će neko iz Republike Srbije i Skupština moći da kontrolišu i imati mogućnost uticaja na donošenje odluka koje će se primenjivati na energetskom tržištu Republike Srbije. Ako ostane ovaj član 42. nadležno telo će određivati sve te parametre na teritoriji naše Republike. Mišljenja smo da mi u Republici Srbiji još nismo spremni za tako nešto. Stvar je skupštinske većine i sprovođenja politike šta ćete vi da donesete. Ja samo sugerišem i kažem moje mišljenje i moj stav politički. Imamo mogućnosti i imamo prostora da ovaj zakon usvojimo bez ovog dela, a na vama je, poštovane kolege, da u skladu sa svojom politikom i vizijom kako treba da izgleda Srbija i usvajate zakone. Mene je samo strah da u krajnjoj istanci kupci ne plate sav ceh, pa bih vas molio da razmišljamo u tom pravcu, a ne u tome da li je neko politički sa programom ovakve vrste ili onakve vrste i čiji je program bolji. Hajde da to prevedemo na to kroz ovaj zakon šta je efikasnije i bolje za krajnjeg korisnika našeg kupca električne energije. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, po amandmanu. Izvolite.
Ja mogu sa se složim sa predlagačem da je to pitanje koliko smo spremni. Tačno. To je nešto što smo prosto prihvatili i moramo to tako da shvatimo. Rekli ste jednu rečenicu koja mi je zaparala uši – kako će država da utiče na tržište? Država neće uticati na tržište. U tome je poenta. Tržište je slobodno. Ovo telo će određivati ambijent u kome će poslovati preduzeća koja će se baviti distribucijom električne energije. Znači, ne možete tražiti od države da država utiče na tržište. Onda bi nas to vratilo u neki period za koji smo se godinama zalagali da ne budemo više u tom nekom sistemu. Tržište je slobodno. Slažem se sa vama da prilično nepripremljeni u to ulazimo. Zašto ulazimo nepripremljeni, to treba pitati godinama unazad zašto se nismo pripremali za ovako nešto. Ovo je sad bukvalno dajte resurse koje imamo da skupimo i da probamo da uđemo u jednu zdravu tržišnu utakmicu, a videćemo kako će to izgledati.
Reč ima dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, predlagač mora da se izjasni ili je za evropske integracije ili nije, ili je za EU ili nije. Ako ste za EU, onda morate da harmonizujete svoje propise do 2020. godine. Taj postupak je fazni. Jedna od faza je praktično usaglašavanje trećeg paketa direktiva. Drugi paket je podrazumevao član 42. izbor Agencije za energetiku i treba da bude zadovoljstvo što je Agencija za energetiku u nadležnosti rada Narodne skupštine Republike Srbije kao nezavisan organ. Praktično odbor nadležan za oblast energetike bira članove Saveta, bira predsednika koji treba da budu ljudi potpuno apolitični. Njihovi izveštaji i finansijski planovi praktično idu na nadležan odbor u ovoj skupštini i raspravlja se u plenumu. Prema tome, mislim da predlagač nije imao potpunu sliku, a bogami vidim da i politički ne razume šta su evropske integracije, a imaju predsednika Odbora za evropske integracije iz svojih redova. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Dame i gospodo, EPS je jedan veliki sistem. Najznačajnija firma koja funkcioniše na teritoriji Republike Srbije je svakako EPS, firma koja broji 35.000 zaposlenih, koji pored vrlo često nepravedenih medijskih spinovanja koje možete da čujete o njima predstavlja srce i kičmu privrede Republike Srbije. Danas kada govorimo o liberalizaciji tržišta energetike, onda moramo da znamo da je to sasvim normalna zakonska procedura i da je to normalno tržišno delovanje. Ono što moje kolege ne znaju, liberalizacija na tržištu energetike i EPS-a krenula je već 2014. godine. Već 2014. godine je otvoreno tržište za sve velike i srednje potrošače, tako da danas svi već godinama unazad imaju pravo izbora operatera, distributera. Godine 2015. od 1. januara za sve male korisnike biće otvoreno tržište, ali ono što je bitno, EPS je i danas na tom tržištu velikih i malih korisnika i dalje praktično u monopolskom periodu. To nije zato što ne postoji drugačija zakonska regulativa već zato što je funkcionisanje EPS-a na teritoriji Republike Srbije u ovom trenutku desetinama puta konkurentnije u odnosu na sve druge konkurentne koji se pojavljuju na tržištu, tako da će i otvaranje tržišta od 1. januara 2015. godine praktično izmeniti sliku na tržištu pružanja usluga energije.
Hvala. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za privredu i regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS. Amandman o kome je reč, koji je srećom predlagač usvojio, menja reči: „konkurencije uz poštovanje tržišnih principa“ sa rečima: „slobodnog tržišta“. To nije značajna izmena. Ne verujem da bi proizvelo veliku štetu ukoliko amandman ne bi bio prihvaćen, ali je dobro ako time pokažemo primer drugima da je važno da u našim zakonskim tekstovima što više koristimo jasan, nedvosmislen, čist jezik, ne samo zbog toga što time usaglašavamo i jezik zakonodavca sa evropskim integracijama, nego zato što je to potrebno onima koji zakon čitaju i onima koji će zakon primenjivati i nama koji ćemo kontrolisati kako se zakon primenjuje. Što manje tumačenja, kitnjastih izraza, dvosmislenih stvari to bolje po sve i zato vidim kao dobar primer činjenicu da ste prihvatili ovaj amandman, koji su kolege Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac podneli na član 3. Hvala.
Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nada Lazić. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministre, kolege i koleginice narodni poslanici, ovaj amandman koji smo podneli na član 8. odnosi se na nadležnosti. Naravno, ono što smo spomenuli u načelnoj raspravi, da smo amandmane mahom davali u toj oblasti, i tu smo predložili da se u članu 8. Predloga zakona o energetici posle stava 2. dodaje novi stav 3. koji treba da glasi – nadležni pokrajinski organ za pitanje energetike podnosi ministarstvu godišnji izveštaj o sprovođenju programa za teritoriju AP najkasnije do 30. marta tekuće godine za prethodnu godinu. Ovaj amandman je odbijen uz obrazloženje da se podaci za potrebe izveštaja uzimaju od AP i nema razloga da se dodaje ovaj član. Mi smatramo, s obzirom da postoji Pokrajinski sekretarijat za energetiku i da postoje određene nadležnosti u ovoj oblasti, da se može usvojiti obaveza nadležnom pokrajinskom organu da podnosi ministarstvu godišnji izveštaj o sprovođenju programa za teritoriju AP Vojvodine, koji inače izrađuje i da ovo ne bi predstavljalo nikakav višak za ovaj član. Hvala.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Ovaj amandman se isto odnosi na nadležnosti, u članu 9. se dodaje da se i nadležnom pokrajinskom organu omogući, odnosno odnosi se na regionalnu saradnju, s obzirom da AP ima odličnu regionalnu saradnju u okolini. Ne vidimo razlog da se ovaj amandman ne usvoji. Naime, ta promocija regionalne saradnje, o kojoj se u članu 9. radi, odnosi se na regionalnu saradnju i tiče se pobrojanih državnih organa i tela, kaže se u ovom članu. Dalje se kaže – ne radi se o saradnji regiona, kada bi ovakav predlog sadržan u datom amandmanu imao smisla. S druge strane, u obrazloženju se kaže – saradnja koju na međunarodnom nivou ostvaruje AP Vojvodina kroz saradnju regiona može da obuhvata i oblast energetike, pa nije jasan razlog šta bi na predloženi način dopunjavao član 9. Mi smo upravo u obrazloženju rekli da AP ima upravo odličnu regionalnu saradnju i ova zakonska mogućnost ne bi predstavljala opterećenje, pošto se i do sada odvijala u oblasti energetike. Ne vidimo razlog da ona nije i navedena u zakonu. Hvala.
Reč ima ministar.
Naravno, mogućnost da AP Vojvodina ostvaruje regionalnu saradnju postoji. Ona proističe iz Ustava i čitavog seta drugih zakonskih rešenja. Međutim, član 9. ne definiše saradnju regiona međusobno, nego saradnju Republike Srbije na regionalnom nivou. Ako posmatramo jugoistočnu Evropu kao region, onda je to učešće Srbije u okviru te šire regionalne saradnje, tako da AP Vojvodine može da ostvaruje saradnju sa drugim regionima u skladu sa Ustavom i ostalim zakonima, ali ne može da ostvaruje saradnju kao entitet na nivou jugoistočne Evrope, to radi Republika Srbija. Mislim da je potpuno jasno. Ovaj član ne obrađuje tumateriju o kojoj vi govorite.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS za nekoliko kratkih rečenica o podršci amandmanu koji su podneli kolege Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo, kako ovaj koji je trenutno u pretresu, tako i prethodni, koji je koleginica Nada Lazić obrazložila. Potpuno razumevajući ministrovo obrazloženje zašto se ovaj amandman odbija, mislim da bi trebalo negde zapisati bar sećanje da je ovaj amandman podnet, jer Evropska energetska zajednica je prilično teško stvarana, bila sam direktna učesnica u vreme potpisivanja, sa nekoliko slojeva, koji je podrazumevao postupnost u dovršavanju ugovora i učešću svih i onih za koje mi smatramo nekada da nisu trebali da učestvuju, sada smatramo da treba i entiteta koji postoje u nekim državama. Postoji jedna posebnost ukupnog ugovora i na nivou Saveta ministara i mislim da bi od regionalnih nivoa vlasti primena ugovora imala koristi. Ne sumnjam u dobru saradnju Ministarstva energetike i Pokrajinskog sekretarijata, jer je to neophodno iz mnogo razloga i postoji mnogo dobrih iskustava koji mogu biti ušteda vremena centralnom nivou koji učestvuje na Savetu ministara Evropske energetske zajednice i regiona, tako da samo apelujem da se ovaj amandman, iako neće biti zapisan u tekstu zakona, zapiše kao potreba dobre prakse u budućem radu u Evropskoj energetskoj zajednici jugoistočne Evrope. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Hvala. Podržao bih stav da se amandman ipak ne usvoji. Pre svega, mislim da je proizvod određenog nerazumevanja, jer koliko smo razumeli iz dosadašnje rasprave, a i iz onoga što je stavljeno u pismeno obrazloženje amandmana, izgleda da je pominjanje regionalnog konteksta bilo pogrešno protumačeno u smislu što se akcenat stavlja na saradnju između regiona, u obrazloženju samog amandmana. Ako prihvatimo da je to nerazumevanje prošireno i na dalje tumačenje i da se ipak akcenat hteo staviti na nešto drugo, a to je verovatno na iskustvo, ako sam dobro razumeo predlagača amandmana, koje postoji, koje proizilazi iz te saradnje između regiona, pa bi moglo biti preneto i na saradnju na međudržavnom nivou, jer ovde se svakako u ovom članu zakona regionalno posmatra u smislu dela kontinenta, dakle, međudržavna saradnja u izvesnom smislu u lokalizovanom prostoru. Ni učešće kroz to iskustvo i prenošenje dobrih zaključaka koji proističu iz tog iskustva neće biti sporno ukoliko se amandman ne usvoji. Kao što vidimo u prvoj rečenici predloženog člana zakona u prvom stavu, u tome će učestvovati nadležni organi Republike Srbije, pa postoji više nego dobar prostor da i to iskustvo pokrajine bude iskazano kroz delovanje nadležnih organa u Republici Srbiji. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Moram da priznam, svaka čast što ste ovaj amandman odbili i veoma to podržavam, zato što sam oduvek bio pristalica da se administracija apsolutno uprosti, odnosno da ne bude nekih dupliranja funkcija i birokratije. Prihvatanjem ovakvog amandmana imali bismo duplu birokratiju, a pri tom, zaista ne vidim razloga. Kad se spomene regionalna saradnja, nije to saradnja AP Vojvodine, recimo, ili Slavonske županije, nego je to saradnja između Republike Srbije i Republike Hrvatske. To je međudržavna saradnja i zato apsolutno podržavam ovo. Ako idemo u cilju skraćenja birokratije, ovo je nešto što je zaista dobro i ovako nešto bi trebalo uvek odbiti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Nikolić i Jovana Jovanović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici i ministri, pre svega, hvala na razumevanju i usvajanju ovog amandmana. Tačno je, radi se o jednoj tehničkoj i jezičkoj promeni, ali mislim da smo makar malo bolje definisali deo člana, pa otuda još jednom zahvalnost na usvajanju ovog amandmana.
Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Balša Bolžović.
Zahvaljujem, poštovana predsednice Narodne skupštine. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, poštovani gosti, u članu 10. smo predložili sledeću stvar: „Troškove podnošenja i obrade zahteva, kao i troškove izdavanja akata o sticanju statusa za energetski ugroženog kupca, snosi budžet jedinice lokalne samouprave.“ Ono što je naše obrazloženje, gospodine Antiću, jeste da obzirom na socijalni status energetski ugroženog kupca električne energije ili prirodnog gasa, amandmanom se predlaže njegovo oslobađanje od plaćanja troškova administriranja zahteva izdavanja akta. Ukoliko usvojite ovaj amandman i ukoliko predložite Narodnoj skupštini da usvoji ovaj amandman, mislim da bi ovo u velikoj meri pomoglo pre svega onima koji su u prethodnom periodu vidno ekonomski oslabili za dve i po do tri godine u Beogradu. Kao što znate, dok smo bili zajedno i vršili vlast u gradu Beogradu, penzioneri su imali 13. penziju koja je bila za 126 hiljada penzionera socijalno ugroženih. Ta mogućnost je u gradskom budžetu ukinuta. Takođe, kao što znate, imali smo raspravu o budžetu pre nekoliko dana. Srbija je u recesiji i ove, a biće i sledeće godine. Narodna banka Srbije je rekla da je 36 hiljada ljudi ostalo bez posla u prethodne dve i po godine, a uz najavljena poskupljenja u narednoj godini, mislim da bi ovo dodatno pogoršalo status onih koji su ugroženi kao kupci, odnosno koji spadaju u kategoriju energetski ugroženih kupaca električne energije ili prirodnog gasa. Mislim da je veoma važno da im makar na ovaj način izađemo u susret, ako već ne možemo drugačije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Antić.
Pre svega, ja želim još jednom da podsetim da smo u budžetu za 2015. godinu zadržali ovaj nivo socijalne brige i socijalne pomoći za ugrožene građane, u skladu sa nekim elementima koji se definišu sa centrima za socijalni rad. Naime, 680 miliona dinara će ove godine sa razdela Ministarstva rudarstva i energetike otići za energetski zaštićene kupce, od 120 do 2409 kilovat-sati električne energije, odnosno određene količine gasa i toplotne energije. Kolega Božoviću, ja se suštinski slažem sa vašim amandmanom i suštinski ga i kao ministar i kao čovek koji se bavi politikom apsolutno podržavam. Ali, on nije pravno moguć zato što Zakonom o energetici mi ne možemo da propisujemo zakonom ono što se plaća, odnosno ne možemo da uređujemo trošenje budžetskih sredstava lokalnih samouprava. Jednostavno, to je nemoguće na taj način rešiti. Kada se bude donosio zakon o lokalnoj samoupravi, možemo da izmenimo član i da uvedemo to kao kategoriju, ali, ja jednostavno ne mogu sada, ovaj zakon nije leks specijalis u odnosu na ostale zakone i ne možemo da propisujemo tu vrstu obaveza lokalnim samoupravama.
Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Potpuno se slažem sa izlaganjem ministra. Delimično stoji da energetski ugroženi kupci moraju da budu rasterećeni svih obaveza koje treba da ostvare u ostvarivanju svojih prava. Ovde je koncepcijska razlika. Znate, kada definišete Zakonom o budžetskom sistemu Republike Srbije funkcionisanje fiskalnog poretka Republike Srbije, onda je neprihvatljivo sa ugla lokalne uprave da još jednu obavezu prebacite na lokalnu upravu. Finansijska situacija u lokalnim upravama nije izuzetno kvalitetna i ona je, pre svega, posledica teške ekonomske situacije, ali i ne snalaženje lokalne uprave. Nalazimo se u fazi promena osnovnog izvora finansiranja lokalnih uprava. Do sada, suviše dugo, osnovni izvor finansiranja lokalnih uprava su bila transferna sredstva. Transferna sredstva su zastareli mehanizam finansiranja i mi danas, u ovom trenutku, ovih godina, prelazimo na potpuno drugačiji mehanizam funkcionisanja. To su pre svega dva ključna izvora finansiranja lokalnih uprava: porez na imovinu i porez na zarade, ekonomska klasifikacija 711. Ako imate ta dva izvora finansiranja u kojima se lokalne uprave i danas ne snalaze najkvalitetnije u prikupljanju tih poreza, onda je potpuno neprihvatljivo, bez promene Zakona o budžetskom sistemu da namećete još jednu obavezu lokalnim upravama koje, i ovako, teško uspevaju sa sredstvima koja imaju da se izbore sa sve većim obavezama. Uz nespornu činjenicu da ekonomski ugrožene energetske potrošače treba štititi, zaštiti i omogućiti da svako od njih maksimalno iskoristi svoja prava i uz obavezu države da reguliše postizanje jeftinog načina finansiranja i funkcionisanja, smatramo da ovaj amandman treba odbiti zato što je u suprotnosti sa budžetskim i fiskalnim sistemom države Srbije.
Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Amandman ne treba prihvatiti. Ovim zakonom ne može se uticati na budžete lokalnih samouprava, ali moram da istaknem kategoriju građana koji su najugroženiji i koji ostvaruju, po osnovu ugroženosti, pravo u sistemu socijalne zaštite. Za građane koji ostvaruju pravo u sistemu socijalne zaštite, a to su korisnici novčane, socijalne pomoći, u rešenju koje izdaje centar za socijalni rad stoji i broj njihovog brojili, odnosno ED broj. To rešenje dostavlja se informacionom sistemu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i ti građani automatski, elektronskim putem, znači preko informacionog sistema našeg Ministarstva rada, ostvaruju pravo na popust, odnosno ostvaruju pravo i spadaju u kategoriju energetski ugroženog kupca. Znači, oni po tom osnovu nisu izloženi nikakvim dodatnim troškovima. Takođe, korisnici prava na dečiji dodatak nisu izloženi nikakvim dodatnim troškovima, a što se tiče ostvarivanja njihovog prava na energetski ugroženog kupca. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Ovo bi možda mogli i da prihvatimo da smo mi na nekom stepenu neke jače i stabilnije države, ali mi sada trenutno proizvodimo državu, bukvalno stvaramo državu, a lokalne samouprave su nam krajnje devastirane. Danas imate izbore u jednoj koja duguje 140 miliona dinara, ima minus od 140 miliona dinara. Zamislite, recimo, da takvu jednu opštinu dodatno opteretite za ovakve stvari. To je prosto nemoguće, jer budžet te opštine ne bi to mogao nikako da izdrži. Slažem se što je ovo odbijeno i slažem se što će Vlada Republike Srbije preuzeti tu odgovornost da zaštiti apsolutno ugrožene kupce i potpuno podržavam stav Vlade da ovaj amandman odbije.
Reč ima narodni poslanik Marijan Ristićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, prihvatio bih ovaj amandman kada bi o govorio recimo o selu i o poljoprivredi. Ono što želim da kažem jeste da Vlada mora da povede računa u skladu sa poslednjim stavom ovog člana za koji nije predložena izmena, da prilikom donošenja kriterijuma, odnosno najverovatnije uredbe o statusu ugroženih kupaca, vodi računa da poljoprivredna gazdinstva ne troše električnu energiju samo za grejanje, a najmanje troše za grejanje. Dakle, prilikom dodele određene kvote za recimo staračka domaćinstva za ugrožene kupce da vodi računa da se na selu električna energija najmanje koristi za grejanje, a da se najviše koristi za pripremanje hrane za stoku i za neke ekonomske delatnosti koje zahvaljujući tome što imamo preko 650.000 gazdinstava, gde i najsiromašnija gazdinstva na selu moraju da rade. Dakle, u tim aktivnostima se troši električna energija i mislim da ministarstvo, odnosno Vlada Republike Srbije treba da povede računa o ugroženim kupcima u poljoprivredi na selu i ugroženim kupcima u gradu. Jedni koriste električnu energiju ne samo kao svetlost već i za grejanje, dok drugi isključivo koriste električnu energiju za gledanje televizije, za sijalice, ali i pored toga imaju ekonomski deo domaćinstva gde ma koliko bili stari, ma koliko bili nemoćni oni se staraju da ishrane životinje i pri tome koriste električnu energiju, a onda probiju određeni broj kilovata i više ne spadaju u ugrožene kupce iako su oni najugroženiji sloj stanovništva. Zato apelujem na ministarstvo da u skladu sa ovim amandmanom gde predlagač traži da ugroženi kupci imaju odgovarajuće olakšice prilikom podnošenja zahteva, apelujem na ministarstvo da prilikom dodeljivanja statusa ugroženog kupca posebno obrati na pažnju na staračka domaćinstva na selu koja su em bez penzije, često bez ikakve socijalne pomoći, em su ugrožena po pitanju električne energije zato što je ne koriste samo za svrhe svog domaćinstva, nego i za ekonomski deo domaćinstva, za pripremanje hrane za životinje. Ti elektromotori koriste pozamašni broj kilovata električne energije i time ulaze u neku kvotu koja im ne garantuje status ugroženog kupca, iako su oni možda ugroženiji od nekih drugih.
Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, potpuno se slažem sa vama, čak i sa gospodinom Kovačevićem, kada je govorio o tome da je pravna sigurnost veoma važna i da ne smemo donositi zakone koji su u suprotnosti sa drugim zakonima. Tu se potpuno slažem. Pre neki dan smo imali objedinjenu raspravu o Zakonu o energetici i izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji i u jednom predlogu zakona kršimo Ustav Srbije u Zakonu o lokalnoj samoupravi, a ovde kada su u pitanju ugroženi kupci mi ga poštujemo. Dakle, imam predlog imam rešenje. U Predlogu izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji da poštujemo i tu Zakon o lokalnoj samoupravi, kada u članu 97. stav 3. i 4. izmenimo, jer tim izmenama smanjuje lokalnim samoupravama budžet od 10 do 30%, npr. 10% u Beogradu, naknada za uređenje građevinskog zemljišta, dok je npr. u Čajetini to 30%, u Smederevskoj palanci 15 ili 20% i u tom smislu ćemo onda imati novac lokalnim samoupravama. Onda vi kao ministar izmenama i dopunama nekom narednom prilikom Zakona o lokalnoj samoupravi da predložite da se ovo u skladu i da se napravi jedan sistem kada će lokalne samouprave zaista olakšati energetski ugroženim kupcima, makar ovaj deo koji se tiče administriranja prilikom izdavanja zahteva. Smatram da je ovo rešenje koje je svima nama u interesu i da koristi. Samim tim štitimo i lokalne samouprave, štitimo i one koji će u 2015. godini i dalje ostajati bez posla, biti socijalno ugroženi i uz recesiju koja je najavljena teško iznositi kraj sa krajem u godinama koje su ispred nas. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Vrlo kratko, samo da pojasnim. Ukidanjem naknade jeste došlo do smanjenja prihoda koji idu lokalnoj upravi, ali su oni kompenzirani porezom na imovinu. To je nova kategorija što se tiče lokalnih samouprava, skoro uvedena pre godinu dana i prvi put obračunata 2014. godine. Tom kompenzacijom lokalne samouprave ne trpe u ustupljenim prihodima manjak sredstava. Ako bi ovo uradili danas, po amandmanu kako ste vi predložili, pošto se lokalne samouprave finansiraju iz tri izvora finansiranja, ustupljeni izvori i transferi prihodi, na osnovu toga Republika Srbija prenosi obaveze i ako bi preneli još jednu obavezu lokalnoj upravi to bi automatski podrazumevalo smanjenje sredstava u budžetu lokalnih uprava. Slažem se, hipotetički to može da se prenese na teret lokalnih uprava. Nije ništa sporno, čak nije sporno da promenimo celu hijerarhiju zakona, ali to je suština. U razumevanju fiskalnog poretka Republike Srbije lično mislim da fiskalni poredak Republike Srbije treba da podrazumeva još veću fiskalnu decentralizaciju i što manje obaveza na lokalne uprave sa većim prihodom.
Reč ima narodna poslanica dr Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, do 2012. godine mi nismo u javnosti imali obavezu da se plaća struja, tek od 2012. godine praktično imamo jednu politiku Vlade koja kaže da svi računi moraju da se plaćaju, pa i računi za struju. Ali imamo potpuno razumevanje o tome da socijalne kategorije moraju da budu zaštićene, da njihovi računi moraju da određeni način da budu potpomognuti sredstvima iz budžeta. Zbog toga, kao rezultat svega toga, takve politike do 2012. godine imamo dugovanja „Srbijagasa“, zbog toga što mnogo subvencije koje su davane su upravo davane zbog građana Srbije da bi imali i ekonomsku cenu i električne energije i gasa. Šta sada imamo? Od 2012. godine imamo EPS koji je morao da osnuje EPS Snabdevanje, novo pravno lice koje zaista mora u ovom trenutku da zna koliki su dugovi građana i pravnih lica, čak govorimo da pravna lica imaju polovinu dugovanja u odnosu na građane Srbije, da znamo koliko država suštinski ima potrebe za određenim davanjima. U ovom trenutku neizvodljivo da lokalne samouprave i taj deo naknada sama prihoduje. Ono čime ona treba da se bavi, postoji ideja stvaranja socijalnih karti. Lokalne samouprave treba da se bave detekcijom socijalnih kategorija. Znači, da definiše tačno koji su to građani u teškoj situaciji koji treba da budu subvencionisani kod plaćanja računa električne energije. Stoga, zahvaljujem se gospodinu ministru što zaista ovakav amandman nije mogao biti prihvaćen. Hvala.
Hvala. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, kasno sam se javio na prethodni amandman, ali sličan je amandman i na član 13. Radi se o tome da narodni poslanici, kolege koje su podnele ovaj amandman žele da izveštaj koji radi ministarstvo se pored toga što se objavljuje na sajtu, dostavi svim nadležnim odborima Narodne skupštine. Tačno je da se poštuje taj princip javnosti kada se objavi na sajtu, ali Skupština je malo drugačija vrsta javnosti, složićete se. Zapravo mi imamo zakonom utvrđenu kontrolu prema ministarstvima i Vladi. Narodni poslanik je prvi nivo kontrole, skupštinski odbor je drugi nivo kontrole, plenum je treći nivo kontrole. Mislim da je vrlo svrsishodno da izveštaje koje radi ministarstvo o ovako važnim temama sigurnost snabdevanja Republike Srbije strujom, prirodnim gasom su velike teme o kojima treba da raspravljamo i u parlamentu i u plenumu i na odboru. Tačno je da ćemo raspravljati, ali ovim se stiče obaveza da dođete na odbor i odgovorite na pitanja poslanika. Ja lično stičem neki utisak da ovde možda želi da se pobegne od parlamenta i nekih neugodnih pitanja koje želimo da postavimo. Mislim, i vi znate, a siguran sam zapravo, imate mogućnost da sada prihvatite ovaj amandman. Siguran sam, gospodine Antiću, da ćete naći razumevanja i prihvatiti čak i na član 11. Pošto sada nemate pravo to, verujem da hoće većina skupštinska, a vi imate pravo na član 13. Hvala vam.
Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Pa, ja ne znam da li imam mogućnost na član 11. ali saglasan sam - nije sjajan odgovor, kao što mislim da amandman nije neophodan, jer mi suštinski smo obezbedili potpunu javnost kada su oba dokumenta u pitanju i na svaki zahtev odbora mi reagujemo tako što propratno dostavljamo sve tražene informacije, ali ja kao ministar prihvatam i amandman na član 11. i na član 13.
Ministar je prihvatio amandman na… Samo molim vas ponovite zbog zapisa.
Znači, prihvatam amandman na član 11. i amandman na član 13.
Da, prihvaćena su dva amandmana. Zahvaljujem. Na član 16. amandman su zajedno… Izvolite? (Marko Đurišić, s mesta: Javio sam se.) Pa, niste. Marko Đurišić.
Jesam. Jesam sigurno…
Garantujem svojim životom da niste, nego verovatno kad sam prešla na drugi amandman.
Nemojte svojim životom. Ja sam želim sada da vas upozorim na jednu stvar na jednu stvar. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je rekao da je ovaj amandman na član 13. protivustavan, odnosno da nije u skladu sa Ustavom i pravnimsistemom. Tako da vas molim da vidite sada šta je potrebno da ovaj amandman bude usvojen jer ovakvi amandmani, koliko ja znam, koje odbije Odbor za ustavna pitanja, ne mogu da se usvoje bez obzira i što ih je ministar prihvatio. Hvala vam.
Zamoliću da još jednom zaseda Odbor za ustavna pitanja zajedno… (Marko Đurišić, s mesta: Da promeni mišljenje.) Ma, ne, nismo mi skloni tome. To su iz prošlosti neki maniri pa imamo dosta odluka sada da moramo da menjamo zakone i usklađujemo i statute i svašta nešto. To je neka druga tema. Nego, da još jednom zaseda Odbor za ustavna pitanja. Molim vas, predsedniče Odbora za ustavna pitanja,još jednom da zasedate zajedno sa ministrom i sa njegovim saradnicima, da budu prisutni, i da se vidi da li ovo prihvatanje dva amandmana je moguće sa strane Odbora za ustavna pitanja ili je vaš stav takav kakav jeste. Ja ne mogu da tu arbitriram. Hvala vam. Izvolite, Gordana, želite da govorite po ovom amandmanu?
Da, zahvaljujem. Koristim vreme… (Marko Đurišić, s mesta: Tražim reč.)
Morala sam da vas isključim. Marko Đurišić je i dalje u sistemu uključen i onda… Jel mogu da dam gospođi Čomić reč. Izvolite. Gordana Čomić. Pokušavam da vodim sednicu, a kandidovaću za sledeći put za jednog od potpredsednika, gospodina Đurišića. Imaćemo to u vidu. Izvolite.
Zahvaljujem, koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe. Povodom amandmana na član 11. i 13. koji je predlagač prihvatio sa željom da pomognem obrazloženje dato o ustavnosti, neustavnosti i lakoća kojom se to rutinski piše. Dakle, o čemu se rad u amandmanu na član 13? Dodajemo predloge da se doda rečenica koja glasi – energetski bilans se dostavlja nadležnom odboru Narodne skupštine Republike Srbije nakon izglasavanja na sednici Vlade. Ja razumem sve koji pišu da to nije u skladu sa Ustavom zato što se zna šta kao u Ustavu piše, ko šta kome piše i kako radi, ali ovde nema nijednog slova koji je u suprotnosti sa Ustavom. Ne postoji obaveza za Vladu, a važno je da nadležni odbor bude blagovremeno i pravovremeno informisan o energetskom bilansu istovremeno kada o tome bude doneta odluka na sednici Vlade. Ja bih zaista molila i kolege iz Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo da, ukoliko budu na sednici prihvatili ovaj amandman, da razumeju da se to ne kosi ni na koji način sa njihovim tumačenjem. Dijalog ovog treba, ali ovo je na zajedničku korist. Znači, niko ne postavlja nikakav poseban dodatni zahtev pred Vladu ili pred ministra, nego je u zajedničkom interesu da energetski bilansi budu na vreme dostavljeni nadležnom odboru Narodne skupštine Republike Srbije. Tema je važna zbog toga što je to nešto što će da se menja, a nepotreban povod za razgovor o tome na odboru je kada dobijete odluku Vlade. Korist od toga je što oni zbog kojih svi mi ovde sedimo na vreme znaju kakva je procena ministarstva, odnosno Vlade o energetskim bilansima. To je važno da se zna pošto javnost ima pravo da zna, a svi kanali komunikacije sa javnošću su od koristi i mislim da je ministar dobro postupio prihvatajući i član kojim se posebno naglašava važnost javnosti i amandman na član 13. kojim se naglašava važnost nadležnog odbora Narodne skupštine. Hvala.
Marko Đurišić ima reč.
Hvala poštovana predsednice. Moram da priznam da umesto da mi izreknete pohvalu što sam uradio posao koji bi trebalo da rade generalni sekretar ili zamenici koji vam pomažu u vođenju sednice i što sam vam skrenuo pažnju na to da je ovaj amandman od Odbora za ustavna i zakonodavstvo odbijen kao neustavan, što ja moram da priznam da nisam razumeo šta je neustavno u ovom amandmanu, ali dobro, ja nisam pravnik, ni doktor pravnih nauka pa možda i ne razumem, vi ste ovde ušli u polemiku sa mnom o tome ko kada menja odluke. Sada ću da vas podsetim samo na odluku Administrativnog odbora od četvrtka o tome da se najugroženijim zaposlenima u Skupštini Srbije ….
Da li vi replicirate meni? Mislim, povod javljanja.
Ne, koristim vreme predsednika poslaničke grupe.
Da trošite da pričate o tome?
Tako je, da.
Pričali smo o ustavnosti odluka ili o svim odlukama koje su donete u poslednjih 20 godina?
Nemojte vi da trošite moje vreme. Pustite mene da ja potrošim svoje vreme kako ja mislim da je najbolje. Onda, isti taj odbor, isti ti ljudi manje od 24 sata ponište svoju odluku. Tako da, ako hoćete da govorite o tome ko je kakav i koliko odgovoran u svom radu, onda se prvo osvrnite na te stvari, jer ovi ljudi koji danas sa nama rade u ovu nedelju za današnji dan neće biti plaćeni, niko od njih, jer su ispunili ovo svoje prekovremeno vreme mesečno i dobiće za to slobodne dane. Kada im dođu veći računi ne znam od kojih para će da ih plate.
Vi ste dužni da govorite o temi. Znači, ne možete baš da trošite svoje vreme kako god hoćete, ali na moje zadovoljstvo trošite, ali sam dužna u skladu sa Poslovnikom da kažem da ne možete da pričate o svemu. Znači, pričamo o amandmanima i možete isključivo da pričate o amandmanima jer ste se samo zbog toga i javili, poštovani poslaniče. Molim vas da poštujete Poslovnik i da pričate o amandmanu. Nemam ništa protiv da pričate o čemu god hoćete, ali u vaše slobodno vreme ili na konferenciji za štampu. Ovo nije od vašeg vremena. Vi vreme nemate da pričate o čemu god vi želite, i ako je vaša namera da u ovom parlamentu u poslednje vreme pričate o čemu god želite. Kao predsednik parlamenta i predsedavajući ne dozvoljavam da pričate o čemu god želite, nego samo o amandmanima. Kako je sednica krenula vi jedini želite da pričate o čemu god vi hoćete, što je neprihvatljivo za većinu poslanika u ovom parlamentu. Mislim 99%. Možete gledati vreme, to možda deluje simpatično.
Samo čekam da me pustite.
Ne, ne. Neću vas pustiti. Ne možete da pričate šta hoćete.
Da li vi sada znate šta ja želim?
Jasno kažem, jasno i glasno, neću vam dozvoliti da pričate o čemu god hoćete. Imate amandman na član 16. i možete da pričati samo u skladu sa tim amandmanom.
Samo molim ovih minut i …
Neću vam vratiti nijedan minut. Računaće se kao da niste ni govorili uopšte. Toliko želim da vas vratim na pravi put da razgovarate o amandmanima, te ovo vreme se neće računati uopšte, ali pričajte o amandmanu.
Ovih tri minuta i 10 sekundi se neće računati?
Ako pričate o amandmanu. Ako ne, vi znate da postoji jedna odredba Poslovnika koja govori da predsedavajući može da oduzme dva minuta poslaničkoj grupi ako ne želi da se pridržava odredbi Poslovnika. To znate.
Znači, ne računate ovih tri minuta.
Ne, da čujem šta vam je sledeća rečenica pa ću doneti odluku, a onda ću arbitrirati.
Hvala.
Hvala što ste razumeli da ćemo pričati o amandmanima. Reč ima reč dr Vladimir Orlić o amandmanu na član 16. ako ste u međuvremenu zaboravili. (Marko Đurišić, s mesta: Nije na član 16. nego na član 13.) Molim poslanika da mi ne sugeriše, nego kažem biće izbor za predsednika ilipotpredsednika i sa zadovoljstvom ću ja glasati za vas. Izvinjavam se. Izvolite.
Dakle, uvidom u tekst ovog amandman samo jedna napomena, možda je ono što je bilo sporno prilikom odlučivanja o tome da li je amandman valjan ili nije, to što je propušteno da se precizira šta se dešava sa tekućim stavom 3. Koliko vidim, predlaže se uvođenje novog stava 3. dodavanjem, stavovi 4. nadalje dobijaju novi raspored, ali se nigde ne precizira šta se dešava sa aktuelnim stavom 3. Tako da, ne znam da li je sporno do kraja ili ne, ali predložio bih da se obrati pažnja na ovaj detalj kada se bude rešavalo o daljoj sudbini ovog amandmana. Hvala vam.
Hvala. Dakle, Odbor za administrativna pitanja, molim stavove. Ne sada, moraćete sednicu da održite, pa da razmotrite sve ovo što je izrečeno i prihvatanje amandmana. Ne razumem se dovoljno u ta pitanja. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Mi smo u članu 16, koji definiše energetske delatnosti, hteli da dodatno proširimo određene definicije, a to je da se posle „proizvodnja derivata nafte“ doda reč „separacija“, a da se kod „trgovinom nafte i naftnim derivatima, biogorivima i komprimovanim prirodnim gasom“ ubaci i „utočeni prirodni gas“. Ministarstvo je odbilo ovo smatrajući da je, kako ja razumem ovo obrazloženje, bolje da stoje ovako, po njima, šire definicije, bez ovih dodatnih pojašnjenja i objašnjenja koja se našim amandmanom predlažu. Mi mislimo da bi bilo bolje da su definicije u ovom članu 16. urađene onako kako smo predložili, jer ne mislimo da se time sužavaju definicije iz člana 16. ovog zakona. Neke stvari se pojašnjavaju kako u budućnosti ne bi bilo dilema da li nešto jeste ili nije proces proizvodnje tečnih goriva i šta se dešava sa utočenim gasom. Videćemo, ako se naš amandman ne usvoji, da li će se u praksi pokazati da je ovo naše rešenje ipak bilo bolje, da se ne desi da se protumači drugačije od onoga kako smo mi predložili, a kako Ministarstvo smatra da nije potrebno preciznije definisati u skladu sa našim predlogom. Hvala vam.
Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Paupga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege, kao što je kolega već spomenuo, član 16. se odnosi na energetske delatnosti koje su probrojane, ima ih ukupno 28 u ovom Predlogu zakona, a mi smo samo predložili da se posle tačke 28. doda tačka 29, odnosno da se navede da je i proizvodnja geotermalne energije energetska delatnosti. Smatramo da dopuna ovog člana sa ovom tačkom ne bi ništa poremetila. Obrazloženje zbog koga smatramo da bi ovo trebalo uvrstiti u ovaj zakon je taj što je poznata činjenica da prostor AP Vojvodine ima veliki potencijal geotermalne energije i ovaj izvor energije spada u kategoriju obnovljivih, odnosno zelenih izvora energije. Po nama, on mora biti nabrojan. To je inače u skladu sa državnim i evropskim opredeljenjima i strategijama. U odgovoru koji smo dobili od Ministarstva po ovom pitanju navodi se da je proizvodnja geotermalne toplotne energije bliže uređena zakonom kojim se uređuje rudarska delatnost i očigledno se smatra da ovde ne bi trebala da bude navedena. Smatramo da ne bi ništa poremetila da je navedena i nabrojana u oblast energetskih delatnosti. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Samo kratko, želim da se ministru, i pre svega, ljudima iz Vlade koji su eksperti za ova pitanja koji su prihvatili ovaj amandman, ne misleći o tome da imamo neku zlu nameru ili lošu želju, drago mi je da ste prihvatili da se u ovim energetskim delatnostima nađe i proizvodnja biotečnosti. Smatramo da je to proizvodnja koja će biti proizvodnja 21. veka i da danas, kada gledamo ovaj tihi svetski rat koji se vodi upravo zbog energije, će bioenergija biti upravo ta koja će determinisati odnose u svetu u 21. veku. To je nešto što je jako dobro i mislim da Srbija ovim ide korak ispred. Zahvaljujem još jednom. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Gospodine ministre, uvažene koleginice i kolege, poštovani građani, član 16. se odnosi na energetsku delatnost. Sa svojim kolegama sam dao amandman i tražio sam da se u stavu 3. posle„tačka„ dodaje broj „1“. Stav 2. i 3. govore o tome šta su delatnosti koje su u skladu tržišnih principa, a šta su od opšteg interesa. Stav 3. su delatnosti od opšteg interesa i to je prenos električne energije, distribucija električne energije, upravljanje zatvorenim distributivnim sistemima itd. Tražio sam da u skladu sa Zakonom o javnim preduzećima u deo opštih interesa se ubroji i proizvodnja električne energije. Uopšte ne vidim razlog za odbijanje mog amandmana, jer sam u obrazloženju rekao da amandmansko obrazloženje predstavlja usaglašavanje sa odredbama Zakona o javnim preduzećima gde je kao delatnost od opšteg interesa određena i proizvodnja električne energije. Vaše službe, gospodine ministre, su mi odgovorile da se amandman ne prihvata, jer je odredbom člana 2. stav 1. Zakona o javnim preduzećima propisano da delatnosti od opšteg interesa u smislu ovog zakona jesu delatnosti koje su kao takve određene Zakonom u oblasti proizvodnje, prenosa i distribucije električne energije, to rešenje sadržano u programu Zakona o energetici nije suprotno navedenom. Meni stvarno nije jasno zašto ste odbili? Zahvaljujem.
Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Zahvaljujem. Iz obrazloženja koje ste dali da ne bi prihvatili ovaj amandman kaže se da je korišćena jednina u skladu sa jedinstvenim metodološkim pravilima za izradu propisa. Mislim da ta jedinstvena metodološka pravila nisu adekvatna iz prostog razloga što mi mislimo da treba da se navede množina, odnosno da energetsku delatnost mogu da obavljaju javna preduzeća, odnosno privredna društva, pravna lica ili preduzetnici ukoliko poseduju licencu za obavljanje energetskih delatnosti, odnosno ako on zakonom nije drugačije propisan. Bojim se da, ukoliko budemo radili po toj metodologiji koja je iz nekih starih vremena, a želimo da reformišemo naše društvo, da nigde nećemo otići. Mislim da postoji opasnost da se ovde vrlo brzo pojavite sa predlogom izmena i dopuna zakona, jer ćete možda uvesti još neko javno preduzeće koje može da obavlja ovu delatnost. Ne vidim zbog čega bi Vlada sebi svezala ruke, a upošljavala parlament da opet u nekim nedeljama, kao danas, zasedamo ne bi li promenili jedan član zakona koji vas onemogućava da imate mogućnost više preduzeća. Onda ste trebali da ukinete potpuno i javna preduzećai da stavite samo privredna društva. Pa, sad, i javno preduzeće spada u privredna društva. Da li je javno ili nije javno to je nebitno . Ovo je jedan takođe dobronamerni amandman u kome mislimo da nema potrebe da sebi vezujete ruke, stavljate lisice na ruke, bez da aludiram na nešto loše. mislim da bi ovo trebali da prihvatite. Zaista zahvaljujem za sve što ste do sada prihvatili i apelujem da razmislite do kraja sednice i do kraja glasanja da se i ovaj predlog prihvati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Ovo sada pitanje nije za ovaj član, niti je za ovaj zakon, jer ako bi sada to što ste rekli, s čim ja mogu i da se složim, jer metodologiju pisanja zakona ne određuje moje ministarstvo, niti je ovo prvi, niti je poslednji zakon koji će se pisati. Međutim, svi imaju tu jednu zajedničku odrednicu da sve pišu u jednini. Pogledajte. Onda biste morali svaki član da promenite, jer već u sledećem članu 18. piše – energetski subjekt. To onda znači da bi morali svaki član, jer u svakom članu ima makar nešto. Evo, član 19. - licenca se izdaje na zahtev domaćeg pravnog lica. Svuda je metodologija da se piše u jednini. Mi već u ovom trenutku imamo više javnih preduzeća koja obavljaju energetsku delatnost: Javno preduzeće Elektroprivrede Srbije, Elektromreže Srbije, Srbijagas, Transnafta. Tako da, ovde nije pitanje jednine ili množine, nego je pitanje metodologije izrade zakonskih propisa, koja je očigledno ovakva kakva jeste i očigledno je tako u svim zakonima.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Potpuno uvažavam to što ste rekli, ali ne uvažavam da ta metodologija treba da bude kočnica nekih promena u Srbiji. Nažalost, mi imamo situaciju da zbog nekih starih propisa ne menjamo nove, odnosno ne donosimo nove. Pozivamo se na neka stara vremena, jer neke stvari nikada tako nisu rađene. Srbija u 21. veku treba da se menja i metodologija koja je loša treba da se menja. Ukoliko vi danas kažete da imate više, a imate više javnih preduzeća koja se bave ovom delatnosti, vi već sada pravite prekršaj, jer je ovde vrlo jednoznačno određeno da postoji samo jedno preduzeće. Dakle, nije ovde stvar metodologije, mislim da je ovo i suštinska stvar i može da se ospori. Ja ne bih želeo da bilo ko zbog toga ima probleme sutra. Ako možemo nekoj pravnoj ili tehničkoj redakciji da stavimo množinu, jedninu ili kao što se stavlja često za muške ili ženske povlaka, bilo bi to jako dobro, da upravo vi budete taj koji je uneo promenu metodologije na bolje, jer ovo vas ograničava da radite. Ja ne znam kako ćete sutra da kažete – imamo više, ako u zakonu piše samo jedno, a imamo više. Znači, mi čak ne konstatujemo ovim zakonom faktičko stanje zato što nas neka metodologija, neki birokrata koči da to uradimo. To je po meni loše, treba da se promeni i ja apelujem da vi budete taj koji će to da pokrene. Praktično ćete biti reformator metodologije, što i nije loše u ovo vreme. Hvala.
Reč ima dr Vladimir Orlić, po amandmanu.
Hvala, gospođo predsednice. Pozvao bih da se ne usvoji amandman, iz razloga što, uprkos ovome što smo čuli, u ovom tekstu kako je predloženo od strane predlagača ne stoji: „samo jedno“, nigde ne postoje reči: „samo jedno“. Stoji: „preduzeće koje zadovoljava određeni uslov“, što u praksi znači onaj ko zadovoljava određeni uslov, pa koliko ih ima, toliko ih ima. Hvala.
Hvala. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč po ovom amandmanu? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Šutanovac.
Ako dozvolite, ja ću obrazlažući ovaj amandman da se pozovem i na amandman pre toga koji kaže da energetsku delatnost može da obavlja javno preduzeće, a ne javna preduzeća, nego može jedno. Znači, nema tu mogućnosti množine. Ne znam kako je kolega to uvideo. Apelujem i dalje da ispravimo zakon u celini, nije to problem, to može da se uradi na odboru, i da dobijete nešto što će vam omogućiti da radite u skladu sa zakonom. Jer, kada usvojimo ovaj zakon, tog momenta naša javna preduzeća krše zakon, odnosno treba da vidimo koje je to preduzeće koje jedinstveno radi, a ovima drugima treba da se onemogući. Zahvaljujem.
Dakle, ovaj amandman je prihvaćen od strane Vlade. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Nikolić i Jovana Jovanović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici i ministre, još jednom zahvalnost na razumevanju. Dakle, mi poslanici poslaničke grupe DS smo podneli nekoliko amandmana suštinske prirode, koji značajno menjaju zakon, smatram na bolje. Podneli smo i nekoliko amandmana tehničke ili jezičke prirode. Tu smo hteli zapravo samo bolje da definišemo član koji je inače dosta dobro i ovako definisan. Smatram da je ovim jezičkim promenama makar malo ta definicija bolja. Zbog toga, još jednom zahvalnost na prihvaćenom amandmanu.
Hvala. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Jovanović, Borislav Stefanović i Dragan Šutanovac. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zoltan Pek, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. U članu 22. se govori o davanju licence i tu se kaže da podnosilac zahteva treba da bude osnovan ili registrovan za obavljanje energetske delatnosti, da ispunjava propisane uslove. U tački 5. stav 1) se kaže – podnosilac zahteva ispunjava finansijske uslove za obavljanje energetske delatnosti. Mi smo tražili da se preciznije uređuju uslovi koje pravno lice kome se izdaje licenca treba da ispunjava, jer se može dogoditi da to pravno lice samo u momentu dobijanja licence ima dovoljno finansijskih sredstava, a da u periodu nakon toga postane nesolventno, te je potrebno da ispuni i dodatna merila za kriterijume koje će propisati agencija. Još smo rekli da se u tački 5. doda, pored ostalog, da treba da ispuni i merila i kriterijume koje propisuje agencija. U stavu 3, koji smo tražili da se briše, kaže se da se stranom pravnom licu iz člana 19. stav 1. ovog zakona licenca za obavljanje delatnosti i snabdevanje na veliko električnom energijom izdaje ako ispuni uslove iz stava 1. tač. 5,7. i 9. ovog člana i druge uslove propisane aktom iz člana 27. stav 7. ovog zakona. Pitamo se kako se uopšte misli da strano pravno lice dokaže izrečene uslove, ispunjenje određenih uslova za obavljanje delatnosti ili da li je pokrenut stečaj nad njim, stečaj ili likvidacija? Jer, u ovom članu uopšte nije precizirano da li on nekim validnim dokumentom ili nekom ispravom dokazuje svoju ispravnost. Još ste mi ostali dužni, gospodine ministre, za član 16. stav 3, da li je proizvodnja električne energije javni interes ili nije javni interes? Po ovom odbijanju amandmana ispada da to nije javni interes više. Ako jeste, onda prihvatite amandman na član 16. stav 3. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Kad je ovaj amandman o kome sada govorimo u pitanju, mi nismo bili u mogućnosti da ga prihvatimo iz razloga koji su propisani obrazloženjem. Agencija ne može da propisuje bilo kakve uslove za izdavanje licenci, ni merila, ni kriterijume, a svaki energetski subjekt koji pribavi licencu dužan je da ispunjava sve propisane uslove za period za koji je licenca izdata. Tako da, zakon je u tom delu potpuno jasan. Kada je u pitanju vaš amandman na član 16, mislio sam da ste iz obrazloženja mogli da u potpunosti razumete suštinu. Jednostavno, mi ne možemo i direktive, ali i čitava suština tog posla je takva da delatnost proizvodnje mora biti tržišna delatnost. Čim je tržišna delatnost, to znači da mi ne dajemo više delatnost od opšteg interesa. Znači, samo uvođenje tržišne u delatnost proizvodnje električne energije nas više na nivou da je to samo isključivo i jedino delatnost od opšteg interesa. Tako da mi sada tu imamo jednu zamenu teza, znači, kad vi mene pitate da li je to od opšteg interesa? Da, suštinski to jeste od najvećeg interesa za ovu zemlju, proizvodnja električne energije, ali u toj klasifikaciji šta je delatnost od opšteg interesa. Proizvodnja ne može biti zato što je ona u potpunosti tržišna delatnost.
Hvala. Za repliku suštinski nema, ali možete po amandmanu, sada vaša je stvar. Prošli put sam vam dala da replicirate iako nije bilo osnova za repliku. Želite po amandmanu? (Da) Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, samo par sekundi. Onda stav 2. i 3. su ovde višak, jel vi u delu id opšteg interesa, u stavu koji govori o opštem interesu navodite da je to prenos distribucije električne energije i upravljen i zatvoren distributivnim sistemima, skladištenje i upravljanje, skladištenje itd, a ako je takoonda skinite stav 3. jel smo direktno u suprotnosti sa Zakonom o javnim preduzećima. Da niste stavili stav 3. ja bih razumeo da pošto je to po novom Zakonu o energetici, to postaje proizvodna delatnost, jel tako? Tu važe tržišni principi i proizvodnja električne energije više nije javni interes, ali vi navodite šta je javni interes i onda faktički ispada da smo u koliziji sa Zakonom o javnim preduzećima. Hvala.
Hvala. Reč ima dr Vladimir Orlić.
Zahvaljujem gospođo predsednice. Dakle, konkretno stav 3. u ovom članu bavi se uslovima propisanim za strana pravna lica i za koji, kako stoji u pismenom obrazloženju i onome što smo čuli pre dva minuta, zapravo je predlagaču sporno na koji način će biti utvrđeno da li su ti uslovi zadovoljni ili nisu. Dve napomene. Prvo, to što postoji neka nedoumica o mehanizmu utvrđivanja, nije razlog da se eliminiše svaka obaveza, a obaveza podrazumeva i to da li je neko u stečaju i da li trenutno uopšte ima dozvolu da se bavi određenom delatnošću. Druga stvar, što se tiče konkretnih mehanizama, mislim da su oni tretirani narednim članom, članom 27. u stavu 7. Hvala.
Zahvaljujem. Znači, replika.
Replika kolegi, samo u par sekundi. Gospodin ministar i ja samo pričali o članu 16. a ne o tome što ste vi pričali.
Izvinjavam se na član 22. bilo je, sada o čemu ste pričali ne znam, ali nije poslanik ništa pogrešio, a o čemu ste vi pričali to je druga stvar. Ministre da li želite reč.
Ovde je zaista došlo do nerazumevanja. U ovom trenutku jeste rasprava o članu 22, ali kolega Bradić me je vratio na član 16. i zamolio da obrazložim, a pošto ja imam danas visok prag tolerancije prema gospodinu Bradiću, jer je jutros nakon 55 minuta čekanja da počne Odbor za privredu i energetiku, usled toga što nije imao kvorum, gospodin Bradić, kao poslanik opozicije dao kvorum za početak odbora i ja sam mu za to posebno zahvalan. Tako da ću svaku stvar sa njim da prokomentarišem pa makar ponekad i malo izašli iz konteksta.
Nema problema, nego samo da otklonim sumnju. Poslanik Orlić je jedini bio u pravu u sali, tako da zahvaljujem. On je pričao na temu, a šta ste pričali vi, iz vašeg respekta prema tome što je poslanik došao na sednicu to je druga stvar, ali istine radi, zbog javnosti, Orlić je u pravu. Moram da obavestim građane da pojedini poslanici nisu mogli da dođu u planirano vreme zbog vremenskih neprilika. Znači, zavisi gde ko od nas živi, neki su došli tačno, neki su nešto malo morali da kasne. Pa, ja koja često nemam opravdanje moram da kažem, javnosti radi, da ti poslanici imaju opravdanje, ali nećemo o tome, vraćamo se na amandman. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić, po amandmanu.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, poštujem veliki respekt gospodina ministra za predlagača amandmana, ali kada pričamo o članu 22. on govori o merilima i kriterijumima koje propisuje Agencija. Ne postoji dovoljno razumevanje zbog čega Agencija je ta koja propisuje merila, ali izdaje određene sertifikate. Ne treba zaboraviti da Agencija za energetiku sarađuje sa evropskim agencijama za energetiku, da njihov rad je koncipiran takođe na evropskim direktivama i da sve ono što je u nadležnosti Agencije, a ona ovim zakonom dobija još veću težinu, upravo kao jedan od nezavisnih organa, koji u stručnom smislu, jer su članovi saveta izabrani sa stanovišta struke, a ne bilo kakvih političkih predloga. Jednostavno, treba da donese do toga da sve nedoumice po pitanju funkcionisanja tržišta, uopšte u oblasti električne energije i gasa i onih koji će učestvovati na tom tržištu, ona treba da otkloni. Što se tiče javnih preduzeća, nesporno je da Zakon o javnim preduzećima će u budućnosti pretrpeti velike izmene, jer mi donosimo zakone koji su u usklađenosti sa evropskom regulativom, samim tim i Zakon o javnim preduzećima koji je imao svoje izmene i dopune zahtevaće nova sistemska rešenja. Drugo, javna preduzeća, iz oblasti energetike danas obavljaju određene delatnosti i zarad države, ali i zarad tržišta. Vremenom, kako se bude otvaralo tržište, jednostavno mnogi akteri na tržištu prometa koji se odnosi za oblast energenata, će se definisati ko će se baviti tržištem, a ko će se baviti isključivo javnom delatnošću. Tako da sasvim je prihvatljivo zbog čega u ovom delu određeni amandmani nisu prihvaćeni. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Poštovani predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ovaj član 28. odnosi se na saglasnost za skladištenje i snabdevanje za sopstven potrebe. Uzeću toliko vremena da pročitam deo ovog člana da bi se shvatilo šta je bio cilj našeg amandmana. Naime - Za skladištenje nafte, derivata nafte i biogoriva za sopstvene potrebe ukupnog kapaciteta preko pet tona i za snabdevanje sopstvenih prevoznih sredstava na sopstvenim stanicama za snabdevanje prevoznih sredstava za koje se ne izdaje licenca pribavlja se saglasnost koju daje Ministarstvo izdaje rešenjem u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva. Saglasnost za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe se izdaje pod uslovom da objekti za skladištenje i sopstvene stanice za snabdevanje ispunjavaju uslove i zahteve utvrđene tehničkim propisima, propisima o energetskoj efikasnosti, propisima o zaštiti od požara i eksplozija, kao i propisima o zaštiti životne sredine. Dokaz o ispunjenosti uslova iz stava 2. ovog člana prilaže se u zahteve za izdavanje saglasnosti za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe. I ono što je bitno – Dokaz o ispunjavanju uslova iz stava 2. ovog člana je izveštaj nadležnog inspektora. Mi smo uložili amandmana u kome smo rekli da se u stavu 2. ovog člana da se autonomnoj pokrajini poverava izdavanje saglasnosti za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe za subjekte koji imaju sedište na teritoriji AP Vojvodine. Utemeljenje za ovo što govorim imam u tome da su AP povereni poslovi inspekcijskog nadzora u oblasti energetike AP Vojvodine nadležni organ autonomne pokrajine radi efikasnijeg rada trebalo da izdaje i saglasnosti za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe. Odgovor koji smo dobili kao razlog za odbijanje ovog amandmana kaže se da se ne prihvata zbog toga što poslove inspekcijskog nadzora nad primenom propisa iz oblasti markiranja i kvaliteta derivata nafte saglasno Predlogu zakona vrši republička tržišna inspekcija. Ovaj inspekcijski nadzor se vrši i nad objektima za skladištenje nafte, itd. Ovde u tekstu se nigde ne vidi šta je posao inspekcije ovog ministarstva. Po ovome ispada da samo tržišni inspektor daje saglasnosti, a da ulogu nema inspekcija iz ove oblasti, iako, vratiću se ponovo na ovaj član, dokaze o ispunjenosti iz uslova ovoga člana, jer daje izveštaje nadležnom inspektoru. Radi se o tehničkim uslovima, a ne samo o tržišnim. To, prosto, nije jasno. Ili obrazloženju nešto nedostaje, ili stvarno ovaj nadzor vrši samo tržišna inspekcija. Zbog toga smatramo da bi naš amandman u ovoj oblasti trebalo usvojiti. Hvala lepo.
Hvala. Reč ima Gordana Čomić, po amandmanu.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS. Obrazloženje, kako se to već rutinski radi, sa mojom nadom da će se to menjati, da će obrazloženja stvarno biti obrazloženja, je u direktnom sukobu sa predloženim tekstom člana ovog zakona, jer se saglasnost za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe izdaje pod uslovom da objekti za skladištenje i sopstvene stanice za snabdevanje ispunjavaju uslove i zahteve utvrđene tehničkim propisima, propisima o energetskoj efikasnosti, propisima o zaštiti od požara i eksplozije, kao i propisima o zaštiti životne sredine. Kontrolu primene ovih propisa ne može da radi samo tržišni inspektor. Dakle, ili obrazloženje ne valja, ili nam treba pojašnjenje a ko će da daje izveštaj o usklađenosti dozvole, ili zahteva sa propisima koji podrazumevaju i energetsku efikasnost i zaštitu od požara i eksplozija i zaštitu životne sredine? U tom smislu, valjalo bi ovaj amandman podržati iz prostog razloga što postoje resursi da se ovaj posao obavi i što je u Zakonu o prenosu nadležnosti to u skladu da obavljaju poslove. Ono što se dešava na terenu, ljudi koji rade ovaj inspekcijski nadzor će svakako to da rade, jer nećemo, ne možemo da imamo dupliranje zaduženja ili sektora inspekcijskih službi sa nadom da će biti i zakona o jedinstvenoj inspekcijskoj službi, tako da će oni to i ovako i onako da rade. Kada već rade, onda je dobro za ministarstvo da ostavi prostora da nadležni organ izdaje i rešenje. Drugostepeni ostaje, to nema spora uopšte. U tom smislu mislim da je za ministarstvo dobro da se ovakav amandman prihvati. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Mi smo se sada još jedanput, pošto ja zaista nemam ni jedan problem, niti trunku sujete, da kada i čujem obrazloženje od narodnih poslanika na licu mesta prihvatimo amandman i dva amandmana sam kao takva i prihvatio do sada. Međutim, evo sad smo napravili ponovo jednu konsultaciju. Ovo rešenje, kako je u zakonu predloženo i ovo obrazloženje koje smo dali je apsolutno tačno i ispravno. Pokrajina i njeni inspektori učestvuju u ovome u prvoj fazi da bi neko uopšte ostvario to pravo da ima tu skladište i govore o ispunjenosti uslova. Sad je ovo dalje kontrola i u toj kontroli ne učestvuje ni moja inspekcija, nego tržišna. To je jednostavno tako i definisano je u članu 367. stav 1, 2, 3, 4. i 5. gde se govori da nadzor nad sprovođenjem, koje se odnosi na markiranje, monitoring, kvalitet derivata nafte vrši ministarstvo nadležno za poslove trgovine, preko tržišnih inspektora, u skladu sa zakonom kojim se uređuje trgovina i zakonom kojim se uređuje zaštita potrošača.
Hvala. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima dr Janko Veselinović.
Poštovana predsednice, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandmana je ministre veoma sličan amandmanu koji je podnela prethodna govornica, odnosno poslanica. Neće biti da je ovako kako vikažete. Dakle, u članu 28. stav 1. kaže se – za skladištenje nafte, derivata nafte i biogoriva, za sopstvene potrebe ukupnog kapaciteta preko pet tona i za snabdevanje sopstvenih prevoznih sredstava na sopstvenim stanicama za snabdevanje prevoznih sredstava, za koje se ne izdaje licenca, pribavlja se saglasnost koju ministarstvo izdaje rešenjem u roku od 30 dana. Dakle, rešenje izdaje Ministarstvo energetike. Shvatio sam da ste vi sada govorili o drugostepenom postupku, u kome pravo kontrole nema ministarstvo. Ovde se ne govori o pravu kontrole, ovde se govori o izdavanju saglasnosti. Smatram da je ovde povređen Zakon o nadležnostima AP Vojvodine, gde ona ima pravo inspekcijskog nadzora i da se na neki način suspenduje to ovlašćenje. Smatram, ako je ovo tačno na bazi ovog usaglašavanja, da ste vi na neki način suspendovali taj zakon i smatram da to nije dobro, da inspektori koji imaju za to kvalifikacije, ne mogu da taj posao obave na području AP Vojvodine, nego će za to dolaziti inspektor iz Beograda. Smatram da se ne radi o drugostepenom postupku, nego da je ovde vrlo jasno da se radi o izdavanju saglasnosti, a to je prvostepeni postupak.
Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima Nada Lazić.
Evo samo kao nastavak, praktično člana 28. i član 29. gde se kaže – saglasnost za skladištenje i snabdevanje za sopstvene potrebe privremeno se oduzima, i član se odnosi upravo na to - ako imalac ove saglasnosti ne održava u ispravnom i bezbednom stanju objekte za skladištenje i sopstvene stanice za snabdevanje sopstvenih prevoznih sredstava u skladu sa tehničkim propisima itd. Prosto se opet pozivamo na ista obrazloženja, smatrajući da AP ima određene nadležnosti i u pogledu inspekcije i ovih saglasnosti i da je potpuno razumljivo i logično da obavlja ovaj posao. Hvala.
Da li ministar želi reč? Preći ćemo na drugi, pa se vi javite. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima dr Janko Veselinović.
Ovaj amandman se odnosi u stvari na pravo, odnosno ovlašćenje za oduzimanje dozvole, ukoliko neko ko ima skladište za sopstvene potrebe ne obavlja taj posao na adekvatan način, odnosno narušava pravni sistem u toj oblasti. Smatram da je ovde onemogućeno pokrajini da vrši nadležnosti koje već ima prema Zakonu o nadležnostima i da se i ovde suspenduje to pravo, a smatram da je to loše. Smatram da je decentralizacija u ovim, a i u drugim poslovima veoma bitna. Vi ste predsednice Skupštine malopre već pomenuli, došli ste jutros iz Novog Sada. Videli ste kako je to veoma opasno kada je autoput neočišćen, do Beške nijedno vozilo nije prošlo za čišćenje puta . Nemojte da opet danas imamo neke ljude koji idu da spašavaju ljude iz smetova, ako je to mogao neko da uradi. To je nadležnost Republike, kao što je u ovom slučaju u oblasti energetike, moguće je da se decentralizuje posao i da se posao da ljudima koji za to imaju kvalifikacije, a koji to mogu da obavljaju već prema datim nadležnostima AP Vojvodine.
Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu , turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč ima Nada Lazić.
Želim samo da napomenem, ovi amandmani koji su nam usvojeni da se ne stekne utisak da su, tako i ovaj amandman, da je nešto kapitalno u pitanju. Naime, radi se o amandmanima redakcijskog karaktera, kao što sam u načelnoj raspravi spomenula, očigledno da je zakon pisan u velikoj brzini, pa je bilo i slovnih i drugih grešaka. Upravo smo na te greške skrenuli pažnju našim amandmanima, pa se zato stiče utisak da je puno naših amandmana usvojeno. I ovo je jedan od takvih amandmana u kome se radi samo o redakcijskom karakteru. Hvala lepo.
Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović-Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Uvaženi ministre, član 39. se bavi savetom agencije i on kaže, u prvom stavu – organ agencije je savet agencije (u daljem tekstu: Savet), koji donosi sve odluke o pitanjima iz nadležnosti agencije, većinom glasova, od ukupnog broja glasova saveta, osim ako ovim zakonom i statutom nije drugačije propisano. Mi smo dali sugestiju da se posle reči: „osim“, dodaju reči - u pitanjima koji se tiču izdavanja licence iz energetske delatnosti iz člana 16. stav 1. tač. 3), 4), 5), 7), 8), 9) i 11), člana 50. i člana 52. da se traži jednoglasna odluka članova Saveta. Zašto smo to rekli? Jer, ova pitanja koja sam, ovaj stav 16. obuhvata: prenos električne energije za upravljanje prenosnim sistemom, distribuciju električne energije za upravljanje i upravljanje distributivnom sistemu, distribucija električne energije i upravljanje zatvorenim distributivnim sistemom, snabdevanje na veliko električnom energijom, upravljanje organizovanim tržištem električne energije, transport i upravljanje transportnim sistemima za prirodni gas, distribucija i upravljanje distributivnim sistemom za prirodni gas. Mišljenja sam da ovakve odluke moraju da se donesu jednoglasno, a ne preglasavanjem, a to što ste vi napisali da se amandman ne prihvata jer predloženo rešenje značajno komplikuje donošenje odluka i nije praksa ni kod drugih regulatora. Ne razumem kako komplikuje donošenje odluke. Šta je problem u tome da stvari koje su od vitalnog interesa i koje se tiču smanjenja troškova priključenja, visina naknade kupaca i generalno na sigurnost snabdevanja energijom i energentima ne bude donešeno jednoglasno? Ja mislim da se svi slažemo oko toga. Tu ne treba da bude preglasavanja. Ovakvim amandmanom smanjujemo mogućnost lobiranja u okviru saveta. Idemo na jednoglasnu odluku. I šta je problem za te vitalne stvari koje su vrlo bitne za krajnje kupce, za građane Srbije, da bude jednoglasna odluka. Tunema problema. Ako je nešto ispravno, šta je problem da bude jednoglasno? Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Reč ima dr Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, pa svi bi mi voleli da su sve odluke koje donose nezavisne institucije jednoglasne. Znate, voleli bi i da odbori u skupštinskom zasedanju prilikom određenih značajnih zakonskih rešenja budu jednoglasni. Ali, to jednostavno nije moguće. To je u stvari suština demokratije, da date pravo da svakom članu saveta nezavisnom, zato se i zovu nezavisni, jer niko ne može da utiče na njihovo mišljenje pri donošenju odluka. S druge strane, ekspertsko. Imaju dovoljno znanja da donesu određene odluke i da daju svoj glas određenim odlukama. To je ono što ste vi donekle u pravu, da recimo, kada je u pitanju Agencija za energetiku, kada su u pitanju komisije za zaštitu konkurencije, sigurno da bi trebalo odluke da budu jednoglasne. Međutim, to nije moguće. To nije moguće ni ovde, u Srbiji, to nije moguće ni u jednoj nezavisnoj instituciji, pogotovo kada pričamo o evropskim integracijama, pogotovo kada pričamo o članicama energetske zajednice, svaka od njih ima svoju agenciju za energetiku kao nezavisno regulatorno telo i njihove odluke nikada nisu zakonom obavezujuće da budu jednoglasne. Iz tog razloga sam sigurna da gospodin ministar nije mogao da usvoji ovaj amandman. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima ministar Antić.
Mi ovim zakonom ostvarujemo zaista, na mnogo mesta, neke kontrolne mehanizme. Mehanizme koji proceduru definišu na jedan kvalitetan, optimalan način, način koji je celishodan. Mi stojimo čvrsto na stanovištu da predlog da se na savetu ovakve odluke i čitav ovaj set odluka koje ste vi predložili donose jednoglasno, jednostavno, nije celishodan sa stanovišta procedure, procesa. Ponavljam, nije deo nikakve regulative kod nas kada su ostali regulatori u pitanju, i konačno, to nije praksa nigde u svetu, tako da zaista ne vidim koji je to kvalitet koji mi ovim postižemo. I pravo da vam kažem, apsolutno smo protiv usvajanja ovog amandmana, jednostavno ne vidimo bilo kakvo njegovu funkcionalnost i mislim da bi mogao čak u pojedinim situacijama da sprečava funkcionalnost rada agencije i da više otvori mogućnost lobiranja od ovoga o čemu vi govorite. To znači da je u toj situaciji dovoljno da neko izlobira jednog člana agencije i da čitav proces se zaustavi i da se nešto blokira. Protiv smo ovog amandmana i ne možemo da ga prihvatimo.
Reč ima dr Blagoje Bradić, po amandmanu. Izvolite.
Par rečenica. U evropskoj praksi treba da znate i samoj energetskoj zajednici, odluke se donose prostom većinom, kvalifikovanom većinom ili jednoglasno. Znači, takva praksa postoji. Ono što je još bitno, praksa kod regulatora se potpuno razlikuje od tela koja biraju savet agencije, pa do načina donošenja odluka. Izgleda da vam nisu rekli da BiH se odluke donose u DEREK-u, donose jednoglasno od svih članova komisije, a DEREK je Državna regulatorna direkcija za električnu energiju, pandan našoj agenciji. Praksa takva postoji, pitanje je dobre volje i političke odluke jer mi ovde govorimo, dragi prijatelji, o političkim odlukama. Vi imate pravo na vašu političku odluku, a ono što mi iznosimo, to je naša politička odluka, naša politička vizija kako to treba da izgleda. Ako vi mislite da trebamo da otvorimo tržište kad još nismo spremni, vi ćete da otvorite tržište. Mi mislimo drugačije, dajte nam mogućnost da mislimo tako. Hvala.
Reč ima dr Vladimir Orlić, po amandmanu.
Hvala. Dakle, podrška stavu da se amandman ne usvoji iz razloga koje smo čuli. Da li može da se utvrdi da postoji još neka drugačija praksa na jednom ili dva mesta u svetu, ovde nije pitanje, već pitanje efikasnosti u radu ovog organa. Dakle, da se insistira na apsolutnom postojanju stopostotne saglasnosti, ne vidim da postoji ni prostor ni potreba. S tim u vezi, podržavam stav da se amandman odbija. Hvala.
Hvala. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Poštovani ministri, mi smo hteli našim amandmanom da malo suzimo nadležnosti predsednika saveta, koje su definisane u članu 54. i smatramo da ove dve oblasti iz stava 3. koje kako sada stoji u zakonu, treba da obavlja samo predsednik saveta su primerenije da obavlja ceo savet, a to je da bi građani znali delokrug rada u slučaju spora između energetskih subjekata, između energetskog subjekta i korisnika sistema koji se rešava u skladu sa zakonom kojim se uređuje posredovanje, pruži stranama u sporu stručnu pomoć, a sve podatke kojim raspolaže u cilju pripreme dokumentacije potrebne za postupak posredovanja i pod dva, razmotri postupak o podnescima fizičkih i pravnih lica u vezi sa izvršenjem obaveza operatora sistema snabdevača na veliko električnom energijom, snabdevača električnom energijom, snabdevača prirodnim gasom i javnog snabdevača prirodnim gasom u skladu sa ovim zakonom. Znači, smatramo da ove dve nadležnosti, odnosno ove dve stvari delokruga rada ne treba da budu isključivo delokrug rada predsednika agencije kao pojedinca, nego da to treba da radi savet agencije od četiri člana i predsednika kako definiše ovaj član 39. Ne slažemo se sa odgovorom Ministarstva, odnosno Vlade, koja je rekla u svom obrazloženju za neprihvatanje ovog našeg amandmana da se ne prihvata predloženo rešenje koje značajno komplikuje donošenje odluka i nije praksa ni kod drugih regulatora, jer onda se postavlja pitanje ako sva ova ovlašćenja damo samo predsedniku, čemu onda ostala četiri člana Agencije i šta oni sve to rade ako ne odlučuju, recimo, po žalbama, nego to radi samo predsednik Agencije kao jedna osoba. Postavlja se pitanje da li treba da postoje članovi Agencije, nego je dovoljna jedna osoba, nek se on zove predsednik, direktor, kako god, te agencije, pa da on odlučuje o svemu, a ne da to rade i ostali članovi koji mogu samo da doprinesu svojim znanjem i iskustvom, jer se zbog toga i biraju u članstvo u Agenciji. Hvala.
Hvala. Ministar Antić traži momenat sa konsultacije. Izvinjavam se, moramo da nastavimo. Vi se javite kasnije ukoliko ste uočili nešto. Ministre, da li razmišljate oko usvajanja? Evo, javlja se dr Aleksandra Tomić.
Ako mogu da pomognem, uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre, pogledajte samo Statut rada Agencije za energetiku. Znači, uopšte program rada, Statut usvaja Narodna skupština preko svog nadležnog odbora. Zato kažem da li je amandman izvodljiv, da ne dođemo u određenu pravnu zamku kao malopre što smo došli. Samo sam htela da pomognem. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Verujem da će posle usvajanja ovog zakona i Statut Agencije verovatno morati da se usaglasi, tako da ne vidim razlog da ako se on ne prihvati, da se u tom smislu i Statut Agencije za energetiku promeni. Siguran sam da kroz izmene koje novi zakon donosi, ako ga danas usvojimo, će biti potrebe da se usaglasi Statut, pa i ovo može da bude ta jedna izmena koja će biti usaglašena u novom statutu. Hvala.
Hvala. Ministre, da li tražite reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Samo da se zahvalim ministru i Ministarstvu i skupštinskoj većini što su prihvatili stvari koje su tehničke prirode. Ne slažemo se oko suštine. Dobro, to i jeste viđenje stvari kako treba da izgleda u Republici Srbiji. Bar smo se usaglasili za početak oko ovih tehničkih stvari i ja vam se zahvaljujem u ime poslaničke grupe. Hvala.
Hvala. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Član 41. govori da za predsednika i članove Saveta mogu se birati lica koja su državljani Republike Srbije, koji imaju visoko stručno obrazovanje tehničke, pravne ili ekonomske struke i najmanje deset godina radnog iskustva u oblasti energetike. Predsednik, članovi Saveta i zaposleni u Agenciji ostvaruju pravo i obaveze iz radnog odnosa u skladu sa opštim aktom. Amandman glasi da posle reči: „u oblasti energetike“, briše se tačka i dodaje: „ili oblasti od značaja za obavljanje poslova Agencije“. Meni je odgovoreno da se amandman ne prihvata iz razloga što je Agencija regulatorno telo iz oblasti energetike. Nije mi jasno šta ste hteli tim odgovorom? Želim da vam sugerišem da sam mišljenja da treba proširiti krug ljudi koji mogu da konkurišu za mesto člana ili predsednika Saveta, jer ovim se ograničavamo samo na ljude koji su usko vezani za struku, a to je iz EMS-a, EPS-a, „Energogasa“. Mislim da i ljudi koji su sa fakulteta iz te struke, to piše, ja to tako tumačim i imam pravo na svoje tumačenje, pa vas molim da prihvatite ovaj član kako bismo dali i drugim ljudima koji su uvaženi, koji imaju referencu, koji su stručni, koji imaju zavidno iskustvo stručno, da mogu da konkurišu za Savet, a ne samo oni koji su usko vezani za ova velika javna preduzeća. Ja vam se zahvaljujem.
Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Zaista ne vidim šta ovde nije jasno. Znači, rekli smo da može biti lice koje ima visoko stručno obrazovanje tehničke, pravne ili ekonomske struke. Znači širimo obuhvat ljudi, ali sva ta stručna zvanja moraju biti iz oblasti energetike, a ne iz rada javnog preduzeća. Naprosto, šta bi to drugo bilo i koja je to druga oblast od značaja za poslove energetike? Ne vidim šta je to „oblast od značaja za obavljanje poslova Agencije“? Jedini značaj za obavljanje poslova je energetika jer je Agencija o energetici. Mislim da ovaj amandman nema smisla i kao takav nismo mogli da ga prihvatimo.
Reč ima dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, očito jedno nerazumevanje, a mislim da i neinformisanost čime se bavi Agencija za energetiku. Praktično, ona je formirana usvajanjem drugog paketa direktiva EU donošenjem zakona iz 2011. godine i mislim da bi određene kolege iz DS trebali malo da poduče kolege iz Nove demokratske stranke, jer očito da postoji nerazumevanje i evropskih integracija i drugog paketa direktiva, a i trećeg paketa, koji smo jednostavno na putu koje moramo da usvojimo, pogotovo kada pričamo o nezavisnim regulatornim telima, Agenciji za energetiku i pogotovo ako pričamo o tome da želimo profesionalizaciju i želimo da nezavisna regulatorna tela imaju stručne ljude. Znači, stručnost se podrazumeva za tu oblast za koju je formirana Agencija. Ako govorimo o Agenciji za energetiku, onda sva oblast delovanja i funkcionisanja članova koji se bave, bave se iz oblasti energetike. Dobra je volja što su se jednostavno otvorile struke koje mogu da budu vezane za ovu oblast. Dobro je što pored tehničkih nauka mogu da se bave određenom strukom i ekonomisti, a koji su vezali svoj životni vek za energetiku. To je dobro i ne vidim koji bi to bili poslovi od značaja za obavljanje poslova Agencije, a da nisu vezani za energetiku. Jednostavno, to pokazuje elementarno poznavanje uopšte ovog zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Narodni poslanik Marko Đurišić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se na savetima koje ovde dobijamo, ali mi nismo došli ovde da budemo podučavani od strane bilo koga nego da raspravljamo o zakonima, da dajemo svoje predloge kako bi se zakonski predlozi unapredili, da ih kritikujemo kada je načelna rasprava u pitanju, tako da ne mislim da je bila primerena diskusija da se upućuje bilo koja poslanika grupa da podučava bilo koju drugu poslaničku grupu ovde. Ali, ako hoćemo da se podučavamo, ja sam vrlo raspoložen da držim časove i, evo, danas možemo da ponovimo onu lekciju od srede i četvrtka, tako da vas pozivam da se spremite na jednu dugu sednicu sa puno lekcija o ovom zakonu, o drugim zakonima na dnevnom redu o evropskim integracijama. Vi ste od skora u toj oblasti, pa se možda ne snalazite najbolje. Biće mi veliko zadovoljstvo da vas u tome podučavam.
Hvala, ali ja ne bih da ponavljamo sednicu od srede i četvrtka. Mislim da to niko ne želi. Na član 64. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Još jednom, zahvalnost na razumevanju i prihvatanju tehničkih stvari. Hvala kolegama koji nas sve vreme edukuju ovde. Lepo je slušati nekog ko je do juče bio đak da postane profesor i da nas uči.
Molim vas, poslaniče…
Uvažena predsedavajuća, ja se stvarno trudim da budem tolerantan, razuman i da sve slušam, ali ako neko pokušava mene da edukuje demokratiji, a ja sam 20 godina političkog rada utrošio da njih naučim demokratiji, meni je izuzetno drago što oni mene sada uče, jer verovatno imaju nova znanja. To je lepo i to je pohvalno. Ništa drugo nisam hteo da kažem, bez želje da izazivam replike i bez želje da se nekom lično obraćam. Obično se obraćam u diskusijama, struci, ministrima i diskutujemo uvek o temi, pa vas molim, bar ako mogu kolege koje se javljaju da pričaju o onome što mi pričamo, da li je to po njihovoj viziji politike ili nije, a da lične ocene da li smo mi edukovani ili ne ostavimo po strani, jer ja sam završio vrlo ozbiljne škole, državne škole. Imam visoko akademsko zvanje, za razliku od nekih koji su završavali brze i skupe škole, pa bih vas zamolio da me bar toliko ispoštuju dok sam u ovoj sali.
Hvala. Svi vas poštuju, naravno. Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić, molim o amandmanu. Molim da ne repliciramo sad u podukama jedni drugima.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, poštovanje postoji kod svih onih koji žele da unaprede zakonska rešenja, ali smatram da negde u skupe škole spadaju i tehnički fakulteti i Mašinski fakultet u Beogradu je negde osnova na osnovu kojih zaista mogu da dam svoj doprinos što se tiče Zakona o energetici. Prema tome, tema amandmana se odnosi da oblast od značaja za obavljanje poslova Agencije za energetiku je praktično oblast energetike koja je definisana članom zakona. Prema tome, amandman ne može da bude prihvatljiv zato što ne postoje drugi poslovi od značaja za obavljanje Agencije za energetiku. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, po Poslovniku. Izvolite.
Član 106. smatram da je povređen, da govornik može da govori samo o temi. Vi ste mene stalno vraćali na amandmane i tražili da govorimo o amandmanima. Evo, koleginica je sada govorila o amandmanu na član 41. koji smo završili, a ne o amandmanu na član 64. koji je Vlada prihvatila. Ja molim za malo pažnje, jer ako hoćemo da se podučavamo, moramo da pazimo na času.
Zahvaljujem. Ne znam u čemu je predsedavajući pogrešio? (Marko Đurišić, s mesta: Niste opomenuli narodnu poslanicu.) Dobro. Ja mislim da je došlo samo do greške u govoru i da je poslanica govorila i prvi put i sada na član 64. Molim vas, Aleksandra Tomić, da ne grešite ni slučajno u citiranju članova. Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre i poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, ovaj član odnosi se na obnovljive izvore energije, odnosno na nacionalne ciljeve i plan korišćenja obnovljivih izvora energije. Ovde se u članu 65, o kome se raspravlja, kaže da je korišćenje energije iz obnovljivih izvora u interesu Republike Srbije i da Vlada na predlog ministarstva donosi Nacionalni akcioni plan za korišćenje obnovljivih izvora energije, pa u Nacionalnom akcionom planu se kaže šta sve on sadrži i tačka 7. kažeda su mere za ostvarivanje planiranih udela energije iz obnovljivih izvora, koji naročito uključuju podsticajne mere, mehanizme saradnje, saradnju lokalnih, pokrajinskih i republičkih organa, politiku razvoja resursa, biomase u energetske svrhe, kao i njihove efekte. Naš amandman je bio da se u ovom članu 7, nakon ovih zadnjih reči: „politiku razvoja resursa biomase u energetske svrhe“, dodaju: „politiku razvoja resursa geotermanlnog potencijala u energetske svrhe“. Podsetiću vas da je i premijer Aleksandar Vučić u svom ekspozeu na strani 32. rekao da je jedan od strateških ciljeva u energetskom sektoru iskorišćavanje svih raspoloživih resursa. Kako će biti na raspolaganju za korišćenje geotermalne energije, koju sam već spominjala ranije kao potencijal prisutan u Vojvodini, ako za nju ne definišemo politiku i sve ostale sistemske parametre za nacionalno i održivo korišćenje? Amandman je odbijen pod obrazloženjem da nije u skladu sa direktivom, odnosno da direktiva definiše samo biomasu. Samo bih podsetila da u obrazloženju za ovaj zakon, u kome se govori o poštovanju direktiva, napominje se na jednom mestu, pravim paralelu, zahtev direktive je da se omogući Agenciji da izriče novčane kazne do 10% godišnjeg pometa operatera sistema, kaže se u obrazloženju, međutim, taj zahtev direktive zbog drugih zakona koji uređuju izricanje kazne nije bilo moguće propisati, što znači da mi u toj oblasti ne poštujemo direktive, odnosno Agencija energetskim subjektima će moći da izriče samo upozorenja, opomene itd, znači, neće imati ovu klauzulu koja je direktivom predviđena. To znači da u nekim segmentima možemo da budemo dosledni pratioci direktive, a u nekima to i ne moramo. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar.
Ovde sad možemo ovu priču da obrćemo i da je posmatramo iz različitih uglova. Ono što je činjenica je da, pod jedan, taj geotermalni potencijal se ne može razvijati. On predstavlja prirodni resurs i njega imamo onoliko koliko imamo. Mi možemo razvijati korišćenje i procese korišćenja geotermalnih potencijala i ono što je važnije od ove polemike i da li ćemo to formulisati na jedan ili drugi način je što su geotermalni potencijali deo našeg Akcionog plana za korišćenje obnovljivih izvora energije. To je nešto na čemu zaista planiramo ozbiljno da radimo i bez ikakve dileme već radimo i bez ikakve dileme će predstavljati potencijal za Srbiju. Mi o tome izveštavamo Vladu, a čini mi se da kroz ovo što definiše član 66, da, mi izveštavamo Vladu, ali o tom izveštaju Vlade mi možemo da izveštavamo i Skupštinu i da imate jedan potpun uvid u to kako se odvijaju ti, da kažem, procesi koji za cilj imaju korišćenje energije iz obnovljivih izvora, sa posebnim akcentom na geotermalne. Možemo o tome svemu da držimo jednu posebnu sednicu i odbora i na njoj da kao ministarstvo, pre svega moji saradnici i državni sekretar gospođa Filipović, ali i pomoćnik za obnovljive izvore prof. Banjac malo više tu materiju približe i narodnim poslanicima i svima onima koje to interesuje.
Zahvaljujem se ministru Antiću. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić:
Zahvaljujem. Podržavam amandman koji su podnele kolege Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, Dejan Čapo. Razumem obrazloženje, jer je lako dati takvo obrazloženje. U obnovljive izvore mogu da se ubroje i plima, i talasi, a mi to ne stavljamo, jer mora nemamo ili imamo, koliko nam se sviđa. Geotermalni potencijalni u energetske svrhe su važna stvar i drago mi je da ministar ima u planu da Odboru predloži izveštavanje periodično o tome šta će Vlada da radi kada su geotermalni potencijali u pitanju, pogotovo što Srbiju čeka samo naizgled nevezano sa ovim amandmanom ili sa zakonom jedan veliki posao o vodnom telu, o regionalnoj saradnji, o mapi podzemnih voda, o svemu onome što će biti takođe deo direktiva. Ukoliko se čak ovaj amandman ne usvoji, ja ne mislim da to ugrožava sadržaj direktive. Važno je opet da ostane zapisan u obavezama koje Vlada preuzima prema Narodnoj skupštini, a radi informisanja građana, zbog kojih svi mi ovde zajedno radimo. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da postoji čudan redosled, ali nisam protiv da prednost uvek ima opozicija. Dakle, bez obzira što sam već bio na redu, ali, gospodine Bečiću, ja ne zameram nikad kad favorizujete članove opozicionih stranaka i narodne poslanike, s obzirom da sam više bio opozicioni poslanik nego poslanik koji je podržavao Vladu. Što se tiče ovog člana 65, ja sam rad da glasam za amandman koji su podneli poslanici Lige socijaldemokrata Vojvodine, zato što je, posebno Srem, od Inđije do Bogatića, veoma bogat termalnim vodama. One su i te kako izvor energije, posebno mogu dati korist, ukoliko proizvode toplotnu energiju, razvoju poljoprivrede, grejanju staklenika, ali, takođe, te termalne vode mogu da koriste i za hlađenje određenih objekata i da zamene velike količine električne energije, koje se u sličnim situacijama leti upotrebljavaju za hlađenje određene vrste objekata i mislim da se time može dopuniti električna energija. Ono što ja nisam video iz ovog zakona, nisam video nigde u obnovljivim izvorima proizvodnju električne energije od otpada, ili nisam dovoljno pažljivo čitao zakon, pa stoga moram da idem na neko predavanje, ali nisam video proizvodnju električne energije od komunalnog otpada, što je praksa i u Evropi. Mislim da to spada u obnovljive izvore energije i da je to bivšim zakonom, koji će biti stavljen van snage, bilo upisano u zakon. Takođe, u obnovljive izvore energije spada i proizvodnja električne energije od biomase, a to je veoma bitno za razvoj poljoprivrede, jer proizvodnjom energije od biomase možemo da pojeftinimo poljoprivrednu proizvodnju, posebno mleka i mesa, ukoliko budemo dovoljno pametni i iskoristimo 400 hiljada hektara zemljišta koje se ne obrađuje i ukoliko obnovimo stočni fond, recimo, dopunimo ga sa 200 hiljada krava. U takvim situacijama, svaka od tih farmi koja bi imala nekoliko stotina hektara i 200 krava mogla bi da proizvodi električne energije od biomase od jednog megavata. Ja sam čak za to da Ministarstvo energetike, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo građevine naprave jedan plan sa tipskim farmama koje bi bile građene po Srbiji i koje bi, pored proizvodnje mleka i mesa, obuhvatili proizvodnju električne energije i to na kombinovan način, ne samo biomasom, odnosno gasnim generatorima, već i panelima koji bi, pomoću energije sunca, pravili električnu energiju. Na takav način bi, uz proizvodnju energije, uz proizvodnju od sunca, od biomase, možda čak i od vetra, mi uspeli da pojeftinimo i da budemo konkurentni u proizvodnji mleka i mesa, s obzirom da nam preti velika opasnost zbog toga što su carine pale i što poljoprivredna proizvodnja, posebno u proizvodnji mesa i mleka, preti da strana proizvodnja u potpunosti preplavi naše tržište i da nam uništi stočni fond. Ovo je jedan od načina da se ubuduće opremimo i da budemo konkurentni u poljoprivrednoj proizvodnji, da je pojeftinimo, zato što ćemo uporedo sa proizvodnjom mesa i mleka proizvoditi i električnu energiju koja će na takav način uspeti da tu proizvodnju pojeftini i da stvori konkurentnost naše poljoprivrede, pre svega na domaćim i okolnim tržištima. S tim u vezi, napominjem da imamo 400 hiljada hektara neobrađenog zemljišta i da na takvom zemljištu možemo da gajimo uljarice i da proizvedemo najmanje 500 hiljada tona, od kojih možemo da dobijemo, recimo, 200 hiljada tona biodizela, ukoliko se za to opredelimo, pa možemo doći u situaciju da poljoprivreda obezbedi energente za obradu poljoprivrednog zemljišta u više od 50% i da obezbedi električnu energiju za preradu poljoprivrednih proizvoda, da ono što seljaci, zemljoradnici, farmeri proizvedu da radnici, koji su sada bez posla, preradom tih poljoprivrednih proizvoda prave jeftinije prehrambene proizvode i da u podsticaje u energetici, poljoprivrednoj proizvodnji budemo dovoljno konkurentni. Spreman sam da primim lekcije od stranaka bivšeg režima. Jedan je govorio o vizijama, ali se bojim da stranke bivšeg režima nisu imale viziju, već da su više imale proviziju. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovani ministre, kolege poslanici, u načelnoj raspravi sam rekla, a mislim da smo to malo zaboravili, verovatno su predlagači radili taj amandman, odnosno predlog, da je Vlada Srbije, nakon usvajanja izmena i dopuna Zakona o energetici 6.6, praktično u junu mesecu 2013. godine, donela Nacionalni akcioni plan vezan za obnovljive izvore energija, što je i bila obaveza prema određenoj proceduri Energetske zajednice. Taj Nacionalni akcioni plan se odnosi na plan da Srbija izgradi, odnosno učešće u obnovljivim izvorima energije bude 27%. Po tom planu je 1092 megavata projektovanih potencija. Od toga pola treba da ide na vetar, 438 megavata na mini hidroelektrane, 100 megavata na biomasu, 30 megavata na bio gorivo i nešto manje, ostatak, od 30 megavata na sve ove ostale vidove obnovljivih izvora energije. Ono što je važno reći, a to je da je Srbija u nekim lokalnim samoupravama, imali smo prilike da vidimo u sredstvima javnog informisanja, već počela da primenjuje biomasu kod toplana, i to je dobar primer za Sremsku Mitrovicu. Juče je bio jedan dobar prilog o tome koliko su velike uštede kod primene biomase, baš kod javnih komunalnih preduzeća na lokalnom nivou, ali za to je potreban veliki nivo znanja i svest o tome, investicije koje mogu da podnesu da lokalna samouprava investira u svoja javno komunalna preduzeća, kako bi počeli da proizvode električnu energiju na biomasu. Potrebno je uvesti i mnoge druge vidove energije. Ovo o čemu je moj kolega Marija govorio. Šta dobijamo time? Videlo se da kroz mnoge sektorske analize, odnosno druga zakonska rešenja, kao što je Zakon o upravljanju otpadom, imamo priču o električnoj energiju koju dobijamo iz otpada, imamo upravljanje organskom industrijom, a to je onaj deo koji se odnosi na Zakon o poljoprivredi, na Zakon o uređivanju veterinarske delatnosti, da taj deo treba da uzmemo u obzir. Znači, ima dosta toga gde bi te sektorske analize, odnosno druga zakonska rešenja trebala, a mislim da je dosta toga izmenjeno i već ubačeno, koji će obuhvatiti mnoge druge vidove proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Mislim da ono što je Vlada do sada uradila prema onom što je evropska Energetska zajednica i tražila da napiše, da koristi sve kriterijume održivosti i šeme sertifikacije za sve vidove obnovljivih izvora, je dala kroz Nacionalni investicioni plan, ispunila direktivu iz 2009. godine o promociji korišćenja električne energije iz obnovljivih izvora, a zadatak je da kroz ovaj zakon i sledeća zakonska rešenja što više promoviše, odnosno otvori vrata stranim direktnim investicijama u ovoj oblasti. Tako da ovaj amandman sigurno nije bio u mogućnosti da se sada prihvati, ali opet, prihvatanje takvog amandmana sigurno da mnogi obnovljivi izvori energije koji nisu navedeni bi bili zaboravljeni. Tako da smatram da će u sledećim zakonskim rešenjima iz drugih oblasti oni biti obuhvaćeni. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Nastavio bih gde je moja uvažena koleginica stala. Kao što imate povlašćene potrošače koji koštaju budžet Republike Srbije, jer cenu njihovog socijalnog statusa plaća budžet Republike Srbije. Tako i kod povlašćenih proizvođača cenu proizvodnje plaća budžet Republike Srbije. To je ono na šta bi morali da vodimo računa kada govorimo o povlašćenim potrošačima. U teoriji i praksi vrlo je teško uskladiti proizvodnju i bilansiranje električne energije. Danas kada govorim o operatorima energetskog sistema onda zaboravljamo da je ključni problem budućnosti u funkcionisanju energetskog sistema pre svega u bilansiranju električne energije. Danas se suočavamo sa gubicima i naplatom, ali to su problemi koji su prevaziđeni. Danas se dešava da u pikovima, u pojedinim zemljama evropske zajednice imate preveliku količinu energije koje je besplatno. Ono što treba naglasiti, naravno Republika Srbija mora voditi računa o tome danas u vrhunskoj energetskoj javnosti u svetu vodi se velika polemika oko održivih izvora energije. Praktično imate dva koncepta, jedan evropski i jedan anglosaksonski. Došli smo u situaciju da upravo zbog održivih izvora energije cena energije po domaćinstvu u Nemačkoj košta nekoliko stotina evra više na godišnjem nivou u odnosu na američki model gde tih troškova nema. Danas u evropskoj zajednici traje velika polemika koja je tek u najavi, oko budućeg finansiranja održivih izvora energije. Slažem se da danas kasnimo sa direktivama koje su nesporne i koje kažu da treba da imate 27% iz obnovljivih izvora, ali ne treba nikoga da iznenadi ako vrlo brzo te direktive budu promenjene. Mislim da bi Vlada Republike Srbije trebala da bude krajnje oprezna što se tiče davanja dozvola i licenci sa održivim izvorima energije, jer ćemo doći u situaciju da ne moramo da pratimo trend.
Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Želim samo da repliciram kolegi. Kada pominjemo Nemačku i Ameriku, Amerika nije potpisnik KJOTO protokola, ali troškovi u životnoj sredini, kada biste pravili bilans onoga šta mi pravimo kao štetu u životnoj sredini, a šta bismo mogli da izbegnemo ako bi sve otpade iz životne sredine, dakle i biomasu i otpad i sve drugo, koristili mi bismo daleko dogurali, jer time ne bismo više imali deponije, krajputaše kao što sada imamo, ne bismo imali borbu sa divljim deponijama. Kao primer da vam navedem da Novi Sad plaća 40 miliona dirana godišnje za odnošenje divljih deponija. To je isto kao da ste otvorili prozor i bacili pare odmah kroz prozor. To je sudbina po svim delovima Srbije. Kako mislimo da razvijamo turizam, kako mislimo da razvijamo proizvodnju zdrave hrane, da pijemo zdravu vodu, a da ne navodim primere iz skore prošlosti što smo zbog svog nemara prema životnoj sredini doveli do toga. Ako može nešto da se koristi kao alternativni izvor energije, onda ga treba koristiti zato što uvek treba napraviti bilans gde se gubi, a gde se dobija. Kada bismo te troškove merili nisam sigurna da bi kolega bio u pravu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević, po amandmanu.
Potpuno se slažem sa vama kada govorite o zaštiti životne sredine, ali pravim jasnu razliku u odnosu na vas, da to košta. Održivi izvori energije ne mogu da služe za zaštitu životne sredine. Oni koštaju devet puta više nego klasični komercijalni izvori u proizvodnji električne energije. Da li je cena od devet puta koja se više plaća iz budžeta direktno ili indirektno, u stvari od građana Republike Srbije, cena za ekološku zaštitu? Ako je ekološka zaštita bitna, ona mora da se finansira na drugačiji način. Razlika između američkog i nemačkog modela je suštinska i ona govori o konkurentnosti američke i nemačke privrede. Zato je nastalo ključno pitanje, ako nemačke kompanije kao i fizička lica plaćaju veću cenu, to čini proizvodnju u Nemačkoj nekonkurentnijom. To je suština problema i to je suština otvaranja energetske politike evropske zajednice. Ne cena od 400, 500 evra koju plaćaju domaćinstva već cena koju plaćaju velike kompanije i koje zbog tog troška postaju da budu manje konkurentne od američkih. Nesporno je da kada se vodi ekološka politika ona treba da se vodi i to nema nikakve dileme, ali takođe je nesporno da moramo da vodimo računa, kao što vodimo računa o drugim troškovima u budžetu Republike Srbije i o troškovima koji idu za povlašćene proizvođače električne energije.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Samo da podsetim sve nas da se radi o amandmanu kojim se traži dodavanje politike razvoja resursa, geotermalnog potencijala u energetske svrhe koji su podnosioci kolege narodni poslanici i da bi bilo dobro da o tom amandmanu govorimo. Dodaću argumentaciju za ministra da ipak razmisli, uz ponavljanje da je dobro što je najavio da će izveštaj periodični o tome šta ministarstvo radi dolaziti na nadležni odbor. Koliko će ili neće biti skupo ili jeftino, imati obnovljivu energiju, a za održivi razvoj države i društva, iz geotermalnog potencijala, recikliranog otpada jer tek tada to postaje obnovljivi izvor energije iz vetra, sunca ili kojeg god drugog u ovom članu zakona 65. navedene izvore obnovljive energije. Moram da vas podsetim da pogledamo malo duže od dve ili pet godina koliko se razgovara u Srbiji o obnovljivim izvorima energije i da pogledate kako je vezana cena onoga što se dobija kao energetski proizvod u odnosu na to kako je bilo skupo kada je počinjalo. Daću u digresiji primer, svi smo imali nekakve elektronske uređaje, od čuvenih digitrona ili ručnih računara koji su kada su se pojavili na tržištu koštali iznimno velike sume. „Teksas instruments“ je bio prvi na tržištu po hiljadu i više maraka. Za mobilne telefone takođe. O tome treba da razgovaramo ovde, jer ako ostavimo uz obnovljive izvor energije uključujući geotermalne, samo podatke o tome koliko je skuplji kilovat čas zato što iz obnovljivog izvora energije nećete imati razvoj energije, odnosno struje iz obnovljivih izvora. Uvek će biti prepreka, jer je lako dobiti podršku za to – nemoj da radimo getermalnu, nego da radimo vetar i ostalo, udri termoelektranu i bog da te veseli, pošto će kilovat biti jeftiniji. To nije cilj. Molim vas da ne mešamo EU i energetsku politiku EU sa Amerikom. One nemaju nikakve sličnosti. Apsolutno. Niti imaju iste direktive, niti su potpisnice dokumenata, o Kini da ne pričamo. Ili hoćete da otvorimo temu da mi odustajemo od evropskih integracija, pa da onda tražimo kako je to rešila Kina i šta će da rade sa vazduhom koji vide kada dišu ili kako je to rešila Amerika sa frikcijama i sa protestima unutar same SAD o načinu dobijanja energije. Geotermalni potencijal Srbije postoji, potrebno je novca, potrebno je odobrenja, potrebno je poslova i u Skupštini i u ministarstvu da se tačno proceni koliki je taj geotermalni potencijal. Cilj ovog amandmana koji podržavamo je da baš o tome bude više reči i da bude konačno podržan, koliko god u početnoj fazi imao mali udeo u ukupnim megavat časovima dobijenim od obnovljivih izvora energije.
Zahvaljujem. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Nada Lazić. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nada Lazić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre, poštovane koleginice i kolege, ovaj član 66. odnosi se na praćenje Nacionalnog akcionog plana koji se podnosi Vladi svake dve godine. Nastavak je praktično člana 65. Mi smo u ovom amandmanu, odnosno u ovom članu dodali jedan amandman u kome se opet vraćamo na dostupnost i korišćenje resursa geotermalne energije u energetske svrhe. Naime, posle tačke 7., gde se navodi šta izveštaj treba da, odnosno u kojim energentima i u kojim aktivnostima treba da daje izveštaj, mi tražimo da se posle tačke 7. doda tačka 8. u kojoj stoji da on podnosi izveštaj o dostupnosti i korišćenju resursa geotermalne energije u energetske svrhe. Obrazloženje koje smo dali uz ovaj amandman kaže da strategija održivog korišćenja prirodnih resursa, o čemu sada upravo malopre i polemisali, i dobara iz 2012. godine zahteva potpunu valorizaciju svih prirodnih resursa. Opet ću spomenuti ono što sam već i govorila. Poznato je da AP Vojvodina ima veliki geotermalni potencijal, pa ako on ne bude naveden, došlo bi do nepoštovanja usvojene strategije, a takođe i do značajnog umanjenje ukupnog energetskog i privrednog potencijala Vojvodine i u obrazloženju za odbijanje ovog amandmana se kaže – da se amandman ne prihvata jer je sadržaj izveštaja iz člana 66. Predloga zakona usaglašen sa članom 22. direktive, koju smo već pominjali, koji ne propisuje da izveštaj obavezno mora da sadrži druge elemente osim navedenih u Predlogu zakona. Ne vidimo da je smetnja da se, opet ono o čemu smo već i govorili, da se o izveštaju o geotermalnoj energiji ne nađe u ovom članu zakona. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo Lazić. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, ja vas molim, po članu 101. i članu 286., da, gospodine predsedavajući, prekinemo zasedanje Skupštine radi pribavljanja dodatnih informacija, radi stabilizovanja stanja koje se danas desilo u Mionici. Naime, danas u Mionici, evo sada sam obavešten, predsednik našeg odbora, gospodin Milan Gavrilović je brutalno pretučen i završio u bolnici, auto mu je demoliran… [[Isključen mikrofon.]]
Gospodine Stefanoviću, ovo je Narodna skupština, sednica. Znate šta je na dnevnom redu. Ne možete zloupotrebljavati povredu Poslovnika i nema veze nikakve sednica Narodne skupštine po ovom zakonu sa dešavanjima u Mionici. Imate konferenciju za štampu. To rešite na taj način. (Borislav Stefanović, smesta: Molim, baš zato.) Ja vas molim da ne zloupotrebljavate Poslovnik. (Borislav Stefanović, smesta: Ne možemo da radimo.) Pa, kako ne možemo da radimo? (Borislav Stefanović, smesta: Ne možemo da radimo dok se ljudi prebijaju.) Kakve veze to ima sa sednicom Narodne skupštine? Imaju istražni organi, imaju organi koji to rade. To nema veza sa sednicom Narodne skupštine. Zahvaljujem.
Poštovani poslanici, ako se bude govorilo sada o onome što je poslanik Borislav Stefanović malopre izrekao, moraću da tražim prekid prenosa, zbog toga što ne možemo da pričamo o… (Janko Veselinović, smesta: Prekid prenosa?) Da, da, možete me gledati koliko god hoćete. Da. Šta kažete? Ne, nego da bi nastavili da radimo o ovome, jer mi ne smemo da komentarišemo kao što znate u izbornom danu. (Janko Veselinović, smesta: Prekid prenosa?) Pa, vi to vrlo dobro znate. Da, da, prekid prenosa zato što ne možemo da govorimo o temama koje nisu na dnevnom redu, a koje su zabranjene drugim nekim zakonima u današnjem danu da se komentarišu. To vrlo dobro znate. Ne vidim ovde nikoga ko je početnik u političkom… (Narodni poslanik Dragan Šutanovac dobacuje sa mesta.) Poslaniče Šutanovac, znate, mislim, vi ste barem iskusan političar, o kojim zakonima ja govorim. Ko želi prvi, ali zaista ću dati pauzu i to ću ostvariti. To je puno pravo predsednika parlamenta jer o drugim nekim događajima ne možemo danas da govorimo. Ja namerno neću da izgovaram to. Borislav Stefanović, izvolite.
Gospođo predsednice, član 103. Dakle, u pitanju nisu drugi događaji. Mi imamo problem koji onemogućava poslanike da rade.
Zahvaljujem. Evo, pauza pet minuta. Tražiću prekid prenosa, nije uslovljeno, mi ćemo da nastaviti da radimo. (Borislav Stefanović, smesta: Kako prekid prenosa? Na šta to liči?) Zaista želite da kršite druge zakonske odredbe drugih zakona koji se odnose na politički život ove zemlje. (Borislav Stefanović, smesta: Nisu zakoni. Ljudi su brutalno pretučeni u Mionici.) Nemojte vikati na mene. Vrlo dobro znam o čemu govorim, a znam i šta bi vi želeli da se onda desi ako bi mi ovde pričali o nečemu što nije tema. Dakle, samo pet minuta. Ko želi da radi u Skupštini povodom čega se Skupština i sastala naravno da će ostati. Oni koji ne žele to da rade, pokvare duh ove sednice, oni će otići pa će raditi nešto drugo. Potpuno je legalno i jedno i drugo. Samo momenat da dobijemo informaciju da li možemo da računamo na odloženi prenos i onda je sve u redu u skladu sa svim propisima i Poslovnikom. Ići ćemo na odloženi prenos i neće biti onda problema u zloupotrebi. Posle 20 časova će krenuti kada se zatvore glasačka mesta sednica, kao što je bilo milijardu puta do sada i kada je bio vaterpolo prekidali smo hiljadu puta i išli u odloženi prenos. Govorim kada su predsedavali ranije drugi predsedavajući, sport je uvek imao prednost a sada zakoni imaju prednost ove države. Ići ćemo u odloženi prenos, nije problem. Ovo je tri hiljade i prvi put, a o izborima nećemo pričati. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa radom. Reč ima narodni poslanik marko Đurišić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovana predsedsedavajuća, smatram da ste povredili član 27. koji kaže da se Predsednik Narodne skupštine stara o primeni ovog Poslovnika. U Poslovniku, naime, nigde ne stoji mogućnost da predsednik Skupštine prekine prenos koji ide na Javnom servisu, koji ova Skupština plaća iz budžeta. Znači, član 257. ovog Poslovnika kaže: „Predstavnici sredstava javnog informisanja imaju slobodan pristup sednicama Narodne skupštine i njenih tela radi obaveštavanja javnosti o njihovom radu, u skladu sa propisima o unutrašnjem redu Narodne skupštine“. Znači, ne možete vi da određujete da li će predstavnici sredstava javnog informisanja direktno ili ne prenositi ovu Skupštinu. Najbliže što može po ovom Poslovniku da se uradi, a vezano je u članu 255. koji govori o javnosti rada, pa kaže: „Sednice Narodne skupštine i njenih radnih tela su javne. Sednica Narodne skupštine može biti zatvorena za javnost u slučajevima određenim zakonom ako to predloži Vlada, odbor ili najmanje 20 narodnih poslanika. Predlog može biti obrazložen. O predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Znači, ja vas molim, vi nemate pravo, po ovom Poslovniku, da tražite da se prekine prenos Narodne skupštine koji ide na kanalu Javnog servisa. Da li je uvek bio prenos? Nije i to je bila odluka direktora javnog servisa koji, u skladu sa svojim programom, prenosi direktno ili ne. Nigde ne piše da vi to možete da uradite. Ako hoćete da prekinete prenos, po članu 255. zatvorite ovu sednicu za javnost, jer je to jedina mogućnost koju vam Poslovnik daje. Ja sam vam citirao nekolik članova i vi probajte da nađete član koji vama diskreciono daje to pravo. Mi smo ovde danas radili normalno do incidenta u Mionici. Nismo kao premijer juče održali konferenciju za štampu u Vladi i kršili predizbornu ćutnju. Radili smo, pričali smo o temi, o zakonu. Ni u jednom jedinom trenutku nismo govorili o tim izborima. Kada su ljudi počeli tamo da dobijaju batine, naravno da su poslanici reagovali.
Hvala vam. Pričate dve minute i 30 sekundi.
Pričaću dok me ne prekinete, jer smatram da je ovo skandal.
Ne može.
Ovo je skandal što sada radite, što prekidate prenos i ne date poslanicima da dođu do informacije koju traže u skladu sa Poslovnikom. (Isključen mirkofon.)
Svaka vam čast što ćete pričati koliko vi hoćete. Hvala vam puno na razumevanju i na tome što silom želite već nekoliko sednica da izdejstvuje ovde ne znam ni ja šta, ali neće vam to uspeti pošto postoje poslanici koji zaista žele da rade u skladu sa dnevnim redom, zbog čega su i došli danas na zasedanje. Niste apsolutno u pravu, ali verujem da vi želite tako nešto da iskonstruišete i da tumačite pogrešno član 27. To je vaše pravo. Postoji ugovor između parlamenta i Radio Televizije Srbije, odnosno Nacionalnog servisa, u kome piše da se generalni sekretar dogovara i o dinamici prenosa i kako će to izgledati. Zato sam i prekinula, napravila jednu pauzu, ako ste me razumeli, a mislim da jeste pravilo da generalni sekretar … (Marko Đurišić, s mesta: Da li ste vi naredili generalnom sekretaru?) Nemojte vikati. Ja ne naređujem generalnom sekretaru baš ništa. Svako ima neke svoje ingerencije. (Marko Đurišić, s mesta: Ko je rekao generalnom sekretaru da se prekine sednica?) Dobro, nemojte vikati na mene. (Marko Đurišić, s mesta: Ja postavljam pitanje.) Poslaniče, vi govorite sami o sebi time što ne dozvoljavate predsedavajućem čak ni da vam odgovori. Teško meni s vama. (Marko Đurišić, s mesta: Sramota neviđena.) Dozvolite da završim rečenicu. To je nekako uobičajeno u rednovnoj komunikaciji između punoletnih ljudi. Dakle, generalni sekretar ne dobija nikakva naređenja. Ima svoja posebna ovlašćenja i nadlenžnosti, posebno predsednik. To shvataju svi. Dakle, u toj pauzi generalni sekretar je ispitala mogućnost da li je moguće to što sam rekla i što sam predložila da bude odloženi prenos, da ne bi kršili druge zakone koji se odnose na izborno ćutanje, a koji do sada nijedan poslanik sve ove godine nije zloupotrebljavao ne u ovom sazivu nego i ranije i počeo da priča u sred zasedanja o bilo kakvim dešavanjima koji su mimo ove teme, a koji se odnose na sprovođenje lokalnih izbora… (Marko Đurišić, s mesta: Niste bili u onom selu u kome je isključena struja, kada niste dali da pričamo. Kako se zove?) Poslaniče Đurišiću, molim vas na pristojnost, na lepo vaspitanje. (Marko Đurišić, s mesta: Da li mogu da odgovorim?) Ne možete mi odgovoriti. To ne postoji po Poslovniku. Šta da vam kažem, ima nekih stvari koje u jednom dobu sazrevanja apsolviraju, šta da vam ja odgovorim sad, kao što su npr. odredbe Poslovnika. Dakle, niste u pravu i ne znate ingerencije i nadležnosti svih ovde. Hvala direktoru RTS što je shvatio da može da izbije problem i da možemo da kršimo u našem radu druge odredbe drugih zakona, te nam je izašao u susret i odloženog prenosa će biti od 20 časova, kao što je bilo do sada milijardu puta, samo vam to nije zasmetalo, jer su na ovom mestu sedeli drugi predsedavajući iz vaše bivše stranke, pa nikada niste protestvovali na tu temu, tako da ću ovo shvatiti kao usmereno protiv partije kojoj pripadam, odnosno klubu kome pripadam, i mene lično, ali to nije toliko bitno. Naravno, glasaćemo o povredi člana 27. Dozvolićete da i Goradana Čomić ima pravo na povredu Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospođo predsednice, povređen je član 108. stav 1. koji kaže - o redu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine, a u vezi sa primenom stava 1. člana 106. koji kaže da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda po kojoj se vodi pretres i u pokušaju primene člana 106. stav 1. grubo je prekršen član 108. jer ne postoji osnov da se zbog toga što ne može da se uspostavi red na sednici tako da se poštuje član 106. odredi mera prekida televizijskog prenosa. Niti je mera televizijskog prenosa garant za bilo kakvo uspostavljanje reda, niti je u vezi i sa jednim od članova koji se tiču obaveze predsednika i predsedavajućeg da se stara o redu na sednici Narodne skupštine. Svaki učesnik na sednici Narodne skupštine, ukoliko krši po mišljenju predsednika bilo koju od odredbi koja ga obavezuje, podložan je i mora se povinovati kaznama,upozorenjima koje predsedavajući izriče. Nijedan poslanik nije dužan da se povinuje samovoljnom tumačenju da je prekid televizijskog prenosa osnov za uspostavljanje reda na sednici Skupštine. Molim vas da svoju odluku razmotrite. Vi imate pravo, kao predsednik Narodne skupštine koja predstavlja sve nas, da pravite dogovore sa Radio televizijom Srbije, sa javnim servisom, vi imate obavezu da usaglašavate obaveze javnog servisa i sednice Narodne skupštine, ali niko nema pravo da meru prekida prenosa zove merom uspostavljanja reda na sednici Skupštine, niko. Pogotovo ne bilo ko ko predstavlja javni servis, a i niko od nas koji u radu učestvuju.
Hvala. Volela bih da, ovo svakako ide kao odloženi prenos i čitav tok sednice će gledaoci moći da isprate od 20.00 časova. Inače, izveštači dalje prate ovu sednicu, tako da i u tom segmentu ne stoji da novinari ne mogu da prate sednicu, a pri tom, molim da pažljivo saslušate i pregledate i stenogram. Znači, nije bilo nikakve mere izricanja i tu ste u zabludi, i pravno i u tumačenju Poslovnika. Možda sam mogla da izreknem meru, to mi nije bila namera, i da dam opomenu ili kaznim na neki drugi način predsednika poslaničke grupe DS koji nije govorio o tački dnevnog reda, kako ste vi rekli. To nisam želela. Želela sam samo da radimo, da od 20.00 časova, naravno, imaće i šira javnost uvid, nije prvi put, to vrlo dobro znate, to je hiljadu i prvi put da se ide u odloženi prenos. Nemojte mahati glavom, jer mislim da sada radite nešto protiv svog mišljenja, poznavajući vas kao dobrog poznavaoca Poslovnika, a i dobrog poznavaoca šta se godinama dešavalo povodom nekih minornih stvari povodom kojih ja nikada ne bih pristala na prekid i na odloženi prenos, ali nas niko nikada ni ne pita. Da li je važno klizanje ili je važan parlament? Ali, to je već za širu diskusiju, nije u skladu sa članom 27, povezan sa ostalim članovima i stavovima koje ste naveli. Nisam želela da kaznim bilo kog šefa poslaničke grupe, pogotovo one koji danas imaju amandmane na Zakon o energetici i drugim zakonima o kojima imamo objedinjenu raspravu. Ovo nije bila nikakva mera niti je ta reč ili rečenica izrečena, nego je bilo sprečavanje zloupotrebe ostalih zakona koji se odnose na lokalne izbore koji se dešavaju. Do danas, nikada nijedan poslanik, imali smo fer plej, nije to kršio i nije u izbornom danu govorio o bilo kakvim dešavanjima, ne želim da ulazim u materiju, o tome. Ako jeste, problem je što drugi predsedavajući su na to pristajali, pa čekali da neko ospori, uz pomoć rada parlamenta i direktnog prenosa, bilo kakve rezultate. Ja to ne želim i proverila sam, u skladu ingerencijama generalnog sekretara i direktora RTS, i oni su se složili u skladu sa ugovorom koji imamo da ide u odloženi prenos. Podsetiću vas, desiće se odloženi prenos i povodom klizanja, plivanja i ostalim takmičenjima, i onda ću vas podsetiti, ali ne sa ove govornice, nego ću iskoristiti svoje pravo da pitam šta se radi povodom toga i sa kojim pravom neko prenosi nešto drugo, a nas gura u odloženi prenos. Sada je nešto drugo u pitanju, kršenje izbornih zakona, izborne materije. To znate da smo mi u izbornom ćutanju i da je predsednik vaše poslaničke grupe to grubo pokušao da prekrši i ja to neću dozvoliti zato što ne dozvoljavam da se parlament koristi zbog kasnijih nekih prigovora koji bi mogli da uslede. Na vreme je to sprečeno. Nema problema, od 20.00 časova će svako šire gledati rad parlamenta. Kojim redom ste se javljali? Da li ste vi, Marijanu Rističeviću, za povredu Poslovnika se javili? Ne, čekate na red. Imamo još povrede Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Ja bih član 27.
Član 27. je upravo bio.
Ali, novu povredu ste učinili.
Ne mogu odgovorom da učinim povredu, to ne postoji.
To nije tačno.
To je tačno. Poslanice Čomić, da li želite da glasamo o povredi Poslovnika na član 27.? Zaboravila sam da vas pitam. (Gordana Čomić, s mesta: Ne, nema potrebe, jer nisam reklamirala član 27.) Jeste, 27, uzećemo stenogram. Da li želite da glasamo o povredi Poslovnika koji ste reklamirali? (Ne.) Izvolite, samo se pozovite na drugi član.
Može, član 106, mada pogrešno tumačite. U članu 103. ne piše da se ne može reklamirati isti član Poslovnika, nego se ne može ukazati na istu povredu Poslovnika, a ja pokušavam da vam ukažem na drugu povredu Poslovnika. Vi ste, gospođo predsednice, rekli da je u prethodnom periodu neko Skupštinu gurao u određeni prenos, a sada govorite da je sasvim prihvatljivo, legitimno i radosno da ova sednica ide u odloženom prenosu, pa nam samo recite da li kada je odložen prenos to neko gura Skupštinu u odložen prenos ili je to sasvim jedna mera? Vi ste, moram priznati, isto tako u krivu kada govorite da ovakvih stvari nije bilo. Bilo je, možda ne u ovom mandatu. Znate šta je sve bilo u prethodnim mandatima i kada su u pitanju predsedavajući i druge stvari. Molim vas da preispitate svoju odluku. Ovoga što ste vi sada uradili, toga nije bilo, da predsednik Narodne skupštine s namerom zahteva od RTS da ne prenosi sednicu Narodne skupštine, e, to se prvi put desilo i verujem da ste povredili i član 106. Poslovnika i da nam saopštite da li kada je odložen prenos neko gura Skupštinu u odložen prenos da bi sakrio od građana o čemu se govori ili je to sasvim lep događaj?
Ne znam šta se dešavalo ranije. (Marko Đurišić, s mesta: Znate, rekli ste da znate.) U povredama Poslovnika nema šire rasprave između mene i poslanika, šta mi inače mislimo sve o radu Skupštine nekada i sada. Tako da, u to ulaziti neću, jer nemam pravo na polemiku. To je jedno. Drugo, moram da vas ispravim. Tačno sam rekla – bilo je, pa dalje. Složile smo se obe, to dobro niste čule. Nemam drugo tumačenje, rekla sam i shvatam da se će svi javljati povodom istoga, nemam drugi odgovor u odnosu na odgovor koji sam dala poslanici Čomić i poslaniku Đurišiću. Da li želite da glasamo o povredi člana 106.? (Da.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović, povreda Poslovnika.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, od danas i urednik javnog servisa, reklamiram član 107. Poslovnika. Naime, on kaže da je svako dužan da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. Vi ste na najgrublji mogući način povredili dostojanstvo Narodne skupštine.
Izvinjavam, se koji član.
Član 107, rekao sam.
Opet 107?
Nije bio. Povredili ste dostojanstvo Narodne skupštine time što ste isključili javnost u radu Narodne skupštine i to ste učinili na neadekvatan način i na pravno nemoguć način, vi to dobro znate da ste prekršili Poslovnik. Naime, izborna tišina je postojala i juče. Juče je bio prenos sednice Vlade. Na toj sednici Vlade premijer je govorio o izborima u Mionici i Lučanima.
Poslaniče, govorite molim vas o radu parlamenta. Povreda Poslovnika se ne odnosi na rad drugih organa.
Pozvali ste se na činjenicu da je izborna tišina i da mi ugrožavamo izbornu tišinu.
Tako je.
I juče je bila izborna tišina, pa je premijer na sednici Vlade govorio…
Poslaniče, molim vas da govorimo o radu parlamenta i povredi Poslovnika.
Osim toga, povredili ste ovaj član, odnosno dostojanstvo Narodne skupštine što ste mom kolegi rekli da još nije u dobu sazrevanja da bi nešto razumeo.
To tako nije izrečeno.
Vi znate da taj rečnik ne pripada ni Poslovniku, ni narodnom poslaniku, a najmanje predsednici Narodne skupštine i da je to uvredljivo, za vas vrlo loše. Smatram da ste na taj način otkrili način na koji mislite ubuduće da radite.
Hvala vam poslaniče, isteklo vam je vreme. Zahvaljujem i hvala vam na oceni koju ste dali mojoj ličnosti, što nam neće pomoći danas u radu. Zahvaljujem vam i imate prava da mislite o meni šta god želite i da to iskažete za mikrofonom, ja nikada neću protestovati. Nemam drugo tumačenje osim iznetih tumačenja u prethodne tri povrede Poslovnika, pa ne želim bilo šta drugo da kažem. Da li želite da se izjasnimo o povredi Poslovnika, član 107, u danu za glasanje? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika.
Članovi 27. i 104 [[Marko Đurišić, s mesta: Član 104, replika, već je bilo.]]
Član 104, molim vas. Član 27. su dva puta već koristili.
U redu. Gospođo predsednice, ja apelujem na vas… (Marko Đurišić, s mesta: Zloupotrebljava Poslovnik.)
Kaže da sam povredila član 104. Nemojte mi vi, gospodine Đurišiću, sugerisati kako ću da vodim sednicu i šta ću da odgovorim na član 104. Izvolite, poslaniče. Ja vam se duboko izvinjavam, vrlo mi je teško da vodim sednicu, jer jednostavno poslanici žele da pričamo o nečem drugom očigledno.
Gospođo predsednice, ja apelujem na vas i saglasan sam sa voljom koju pokazujete da ovu sednicu uvedemo u normalne civilizacijske i civilizovane demokratske tekovine i način. Mislim da smo svi ovde došli kako bi danas raspravljali o amandmanima na Predlog zakona o energetici, da nam je bitno kako će taj zakon da izgleda, kakve norme će da unese, a ne da li će nas neko gledati. Prisustvo javnosti je izuzetno bitno. Srpska napredna stranka se zalagala i za uvođenje e-parlamenta u prošlom sazivu. Podsetiću vas da smo uveli i „lajv-strim“ zato što smo želeli da i sednice Skupštine i sednice odbora budu pred očima javnosti, zato što mislim da je prisustvo javnosti svim dešavanjima u Narodnoj skupštini izuzetno bitno. To što je ovaj prenos odložen iza 20.00 časova, ne iza jedan ili dva po ponoći, kao što je to bilo u prethodnim sazivima, ne iza jedan ili dva kada niko više normalan u Srbiji nije imao ni vremena da prati sednice Skupštine, već u neko normalno, pristojno vreme iza 20.00 časova i poštujem vašu želju da se poštuju zakoni ove zemlje, zakoni koji definišu izborni proces, izbornu ćutnju i da iz najvišeg zakonodavnog tela ne treba i ne sme da polaze takve poruke kako je pokušano da se eksploatiše i na pogrešan način koristi Narodna skupština. Pozivam, a vidim dobru volju i gospodina Antića, ministra, dobru volju većine u parlamentu da se vratimo dnevnom redu, da se vratimo amandmanima i da počnemo da radimo ono za šta smo ovde u Narodnoj skupštini.
Zahvaljujem. Odgovoriću. Pozvali ste se na član 104. i rekli da bi bilo dobro da ga ja upotrebim i da odgovorim na uvrede koje su nanete meni. Ja sam se uzdržala upravo zbog uloge predsednika i predsedavajućeg sada da odgovaram i da tražim reč po replici, iako imam pravo na to. Ako želite, mi ćemo glasati o članu 104. (Zoran Babić, s mesta: Ne želim.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, povreda Poslovnika.
Poštovana predsednice, smatram da ste upravo povredili član 103. stav 1) i stav 8). Stav 1) člana 103. kaže – narodni poslanik ima pravo da ukaže na povredu postupanja predsednika Narodne skupštine ako smatra da nije u skladu sa ovim odredbama, a učinjeno je na sednici Narodne skupštine, i to neposredno po učinjenoj povredi. Znači, nismo čuli na koji način je povređen član 104, a vi ste bili dužni, u skladu sa članom 8, kada se ovaj Poslovnik zloupotrebi, da oduzmete poslaničkoj grupi poslanika koji je zloupotrebio Poslovnik dva minuta, zato što je zloupotrebljen Poslovnik. Vi to niste uradili i ja smatram da ste povredili Poslovnik, da ne vodite ovu sednicu na način na koji je predviđen Poslovnikom. Mi smo u ovoj Skupštini do malopre radili i pričali o zakonu. Nismo vodili nikakvu kampanju i zloupotrebljavali ovu Skupštinu ni na koji način. Reagovao je kolega samo u trenutku kada su krenule da stižu vesti ovde i upravo je zatražio pauzu da bi dobio određena obaveštenja, da ne bi ovde u plenumu govorili o izborima u Mionici i da ne bi kršili zakon. Vi ste prekinuli sednicu i prekinuli prenos bez bilo kakvog osnova koji vam Poslovnik daje i uskratili ste javnost da bude upoznata sa onim o čemu mi danas ovde raspravljamo. Neprestano kršite Poslovnik i ja vas molim da sa tim prestanete, da date odgovor kolegi koji je postavio pitanje u skladu sa ovim Poslovnikom, a da obezbedite javnost rada i vratite direktan prenos kako bi građani čuli o čemu ovde raspravljamo danas.
Hvala vam. Pošto se stalno ponavlja ovo, ja vam u skladu sa članom 103. stav 8), pošto zloupotrebljavate… (Marko Đurišić, sa mesta: Ja zloupotrebljavam? Svo vreme možete da oduzmete, nije nikakav problem, ali ovoga malopre nije bilo. Ovoga malopre nije bilo.) Neću izreći meru koju očekujete, nego u skladu sa članom 103. stav 8) oduzimam vam vreme koje pripada vašoj poslaničkoj grupi u pretresu o tekućoj tački dnevnog reda, u vremenu koje je predviđeno članom 103. stav 8). Nadam se da ćete pravilno shvatiti ovo. Hiljaditi put ste jednu te istu stvar ponovili i jedan te isti odgovor dobili. Možete da me vređate, ja prihvatam da vi vređate, da dobacujete, što će se čuti, naravno, u odloženom prenosu od 20.00 časova i videti kako se ponašate prema predsedniku. Čak mogu da pomislim i da me maltretirate na radnom mestu samo zato što sam žena. Inače, prema muškarcu predsedniku ili predsedavajućem se tako ne ponašate i ne bi se ponašali, ubeđena sam u to. Reč ima narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, povreda Poslovnika.
Ja sam se javila odmah nakon učinjene povrede, hoću da vam ukažem na nešto što se desilo dok je gospodin Babić govorio. Javljam se po članu 103. stav 4. koji jasno kaže šta narodni poslanik koji želi da ukaže na povredu u postupanju Predsednika Narodne skupštine, šta je taj narodni poslanik u obavezi da učini. Naime, taj narodni poslanik je dužan da navede koji je član Poslovnika povređen postupanjem predsednika Narodne skupštine i da obrazloži u čemu se sastoji ta povreda, s tim što može govoriti najduže do dva minuta. Gospodin Babić je reklamirao član 104. koji kaže – ako se narodni poslanik u svom izlaganju uvredljivo izrazi, ima pravo na repliku, o tome pravu odlučuje predsednik itd. On nijednom rečju, gospođo predsednice, nije govorio o replici, niti je obrazložio zbog čega smatra da ste vi prekršili ovaj Poslovnik u svom postupanju. Vi ste njemu nakon njegovog izlaganja, shvatajući na koji način je on zloupotrebio Poslovnik, pokušali neke reči da stavite u usta i da mu sugerišete šta je on zapravo hteo da kaže, sa čim se on složio. Međutim, molim vas da vodite računa o tome da mi ovde koji sedimo ipak slušamo šta se izgovara. Građani zahvaljujući vašoj odluci ne čuju šta se izgovara, ali i oni kada budu slušali, oni će čuti da je gospodin Babić očigledno zloupotrebio svoje pravo da ukaže vama na neki grešku u postupanju. I to se ne dešava sada. Vi ste sada gospodinu Đurišiću oduzeli vreme poslaničke grupe za nekakvu tobožnju povredu Poslovnika koju je učinio, a gospodinu Babiću, koji očigledno zloupotrebljava svoje pravo jer ne govorio uopšte o članu koji se javi da reklamira, vi njemu niste to učinili.
Zahvaljujem. Vi niste govorili o članu koji ste sada…
Ja sam se javila po članu 103. i o njemu sam i govorila.
A on se javio po članu 104. i molila bih da ne analizirate mene i način na koji sam ja odgovorila.
Vaše postupanje nam je posao da analiziramo.
Poslanice, imamo odloženi prenos, svi će moći da vide i da se uvere ko je šta i kada govorio, ali nemam nameru da se pravdam. Dakle, predsedavajući je dao odgovor, poslanik je bio zadovoljan, iako je implicirao time da bi ja ipak trebala da odgovorim na uvrede koje dobijam vrlo često od određenih poslanika, a danas na ovoj sednici to ne želim da uradim i on se složio apsolutno sa tim. Ako vi smatrate da ste u pravu, iznećemo na glasanje i poslanici će se izjasniti glasanjem i samo je to merodavno, da li će poslanici date ocenu da je povređen Poslovnik ili nije.
To ste samo vi čuli da je gospodin Babić to rekao. Želim da se Skupština izjasni.
Dobacivanje ne čujem, možda zbog godina koje ima, ali zaista ne čujem kad mi neko dobacuje nešto mimo mikrofona i reči koje dobije. Reč ima poslanik Babić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Povređen je član 156. stav 2. gospođo predsednice. Meni zaista prija kada uvažena koleginica, pa makar i u neistinitom kontekstu mi spomene ime, u dva minuta 10-11 puta, verujte da mi to prija i da sam spreman na tako nešto. Sa druge strane, ono što se desilo u prethodnih nekoliko desetina minuta u istoj Mionici, je posledica ovakvog neodgovornog ponašanja…
Poslaniče, molim vas, samo o povredi Poslovnika, molim vas. Nemojte vi da, iako nema sada prenosa, videće se u 20.00 časova šta smo govorili.
Naravno, u jednoj rečenici ću da … Na osnovu insinuacija, a bez istražnih organa. Insinuacija koje su poslate iz ove sale, napadnuti su aktivisti SNS…
Dobro. Zahvaljujem poslaniče. Upravo zbog toga…
… i to je jako loše. Zbog toga vas molim, 156. stav 2. rasprava po amandmanima, dajte da se vratimo na dnevni red, dajte da govorimo o Zakonu o energetici, nemojte da potpirujemo. Mi smo ovde i sigurni i bezbedni, zato šaljemo poruke da neki ljudi u Mionici ili bilo gde vode neke ratove ili ne znam šta.
Član 156. je jasan, pokušavam dakle, da usmerim raspravu na amandmane. Postoji grupa poslanika koja to ne želi. Upotrebiću Poslovnik, znači, imamo odredbu u kojoj može predsedavajući, ako ne može na drugi način i drugačiji način da uspostavi red i da usmeri raspravu u pravom smeru, da napravi pauzu od dve minute, kojom bi napravio red i ubedio poslanike da nastavimo da radimo o temi. Posle te pauze nema zloupotreba Poslovnika, nego radimo o temi da bi uopšte došlo do situacije da se povredi Poslovnik. Sada se licitira nešto što ne postoji u Poslovniku, a to je da je neposredno učinjena. Ne postoji neposrednost posle 45 minuta. Pauza vrlo kratka i vraćamo se na rad. Reč dobija po amandmanu Marijan Rističević. To piše u Poslovniku. Po amandmanu se javio Rističević, iako po Poslovniku postoje mere koje se izriču, jer sada, posle pauze, moraju svi da se drže. Ostanite u sali, nastavljamo. Ne, ne, dobacuju da ste se javili po Poslovniku, ja znam da niste, pratila sam. [[Posle pauze]] Nastavljamo rad. Molim ministra ako može da nam se priključi. Ministre Antiću, nastavljamo rad. Na član 66, poslaniče Rističeviću, evo čitam taj član. Na član 66. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Alksandar Senić. Da li neko želi reč? Prvo predlagač Marko Đurišić.
Hvala poštovana predsednice. Samo da vam ukažem da iz sistema nisu obrisani onih 3.18 sekundi koje ste vi iskoristili od mog vremena u prethodnoj raspravi. Molim vas, da to vreme kao vreme predsednika ovlašćenog kluba mi se vrati. A sada da kažem nešto o amandmanu na član 66. a on govori o tome da se u izveštaju koji se sastavlja od strane ministarstva koje prati sprovođenje nacionalnog akcionog plana svake dve godine, u članu 9. između ostalog se tu govori opovećanju udela biogoriva proizvedenog od otpada, ostataka, ne prehrambene celuloze, doda i deo algi. Zašto smo stavili alge? Stavili smo alge zato štoje danas, pored ovih ostalih stvari koje su nabrojane u ovom članu, poznata i tehnologija proizvodnje biogoriva od algi, kao bioenergetski resurs, i smatramo da i to treba da se nađe u ovom zakonu. Obrazloženje ministarstva zašto se ovaj amandman odbija je, da je ovaj član usaglašen sa članom 22. direktive, 2009 – 28 E3, Evropske zajednice, izvinjavam se, koji ne propisuje da izveštaj obavezno mora da sadrži druge elemente osim navedenih u predlogu zakona. Sama direktiva je iz 2009. godine, i kao što je neko od kolega ovde rekao, one će se verovatno menjati. Verovatno će se menjati u tom pravcu da i alge budu navedene kao izvor biogoriva, bioenergetski resurs, izvinjavam se. Tako da ne vidimo razlog da mi ne odemo jedan korak napred i da ubacimo alge kao jednu obavezu da se nađu. One ne mogu, ne umanjuju ni na koji način vrednost tog izveštaja, naprotiv, samo ga unapređuju, jer će izveštaj biti kvalitetniji i sveobuhvatniji ako se uvede i ova obaveza. Mislim da ćemo time napraviti jedan iskorak, jer verujem da će se promenom ove direktive koja je kažem, doneta pre više od pet godina, da će biti i alge, a verovatno i neke druge stvari nabrojane kao bioenergetski resursi. Ne vidimo razlog da se u Predlogu zakona na nađe ovo rešenje koje smo mi predložili. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri, dragi gosti, u jednom trenutku sam mislio da podržim ovaj amandman s obzirom da se radi na neki način o nekoj vrsti biljaka, tu se spominju alge. Ali, s obzirom da predlagač nije razdvojio da li misli na morske alge ili na ove što se nađu, recimo, u Užičkom jezeru, sad ne znam da li je ta stranka krenula da Srbija treba da izađe na more, promenila program i da od tih algi pravi obnovljivu energiju ili su mislili na rečne koje su toksične. Znači, to su cianopite koliko se razumem, a pokušao sam da se obavestim. One su izuzetno toksične, utiču na jetru i tako dalje. Poznato je da su sada nađene u Užičkom jezeru. Znate, ukoliko su mislili na tu vrstu algi, to ne mogu da podržim, ali ukoliko su mislili na onaj morski deo, ukoliko su mislili da izađemo na topla mora, možda i malo dalje, ja ću razmisliti da li da to podržim, ali da nam susedi na zamere. Bojim se da će nam susedi zameriti, posebno, mislim da bi Crna Gora bila osetljiva. Po pitanju biljaka ja sam više za zelenu masu, za biomasu. Dakle, o tome sam već govorio, ali s obzirom da je amandman na član 66. on govori o izveštajima i o udelu energije iz obnovljivih izvora u bruto finalnoj potrošnji energije. Dakle, mi moramo da proizvedemo određeni procenat električne energije. Sada ponovo pitam ministra i ljudi iz Ministarstva da li se tu računa i električna energija koja se može dobijati preradom komunalnog otpada? Da li se i ona računa u procenat obnovljive energije s obzirom da ćemo mi morati da imamo određeni procenat, a da ni izbliza to nismo dostigli. S tim, u vezi, pitam konkretno za Kolubaru A kako će ukoliko projekta iz 2012. godine bude realizovan, a on se oslanja na preradu 180 hiljada tona niskokaloričnog uglja i ugljane prašine koja tamo postoji. Na obnovi Kolubare A gde bi se u fluidnom kotlu pored toga koristio i komunalni otpad koji se do sada nije prerađivao ni u jednoj elektrani, kao ni taj niskokalorični ugalj. Ukoliko se prerađuje i jedno i drugo kako razdeliti šta je energija iz obnovljivih izvora, a šta nije, s obzirom da bi taj fluidni kotao električnu i toplotnu energiju pravio i od uglja koji sada ne koriste električne termoelektrane, od toga ne prave električnu energiju, a u budućnosti, posebno vezano za kineze koji su dolazili koji su zainteresovni za projekat Kolubara A. Postoji velika mogućnost da se na tom lokalitetu proizvede 300 mega vati struje, što od nisko kaloričnog uglja, koji ne koristi nijedna elektrana, što od komunalnog otpada. S tim u vezi, bih želeo da ministar objasni, na koji način bi se računao udeo iz takve elektrane koja je na neki način kombinovana, a šta je obnovljivi izvor energije, a šta ne. Još na kraju da kažem, da ono što sam govorio o farmama, za koje Ministarstvo energetike, Ministarstvo građevine i Ministarstvo poljoprivrede, treba da se dogovori da se napravi tipski projekat jedne farme na osnovu kojeg bi se proizvodila električna energija, od zelene mase, od energije sunca i možda i od vetra, da takva kombinovana elektrana i ima svoje investitore. S tim u vezi moram da kažem da postoje investitori koji će, ako ne traže privilegovanu cenu, povlašćenu cenu električne energije, već jednostavno želeo da investiraju u takvu vrstu farmi i da se pravi energija po običnoj, a ne po povlašćenoj ceni. S tim u vezi bih želeo da mi ministar, ili neko od prisutnih objasni u vezi projekta Kolubara A, i još nešto na kraju da kažem, da ja pozdravljam nameru Ministarstva da se izgrađuju novi energetski kapaciteti. Posebno bih voleo da se to radi u poljoprivredi, jer su one zapuštene zemlje, kojih ima 400.000 hektara i sa oživljavanjem stočarstva mi možemo da napravimo negde oko 1.000 elektrana koje bi proizvodile po jedan megavat čas struje i sa tim bi, recimo, uspeli da napravimo struje koliko naprave tri elektrane „Kostolac“, koje su sad planirane. Dugo u ovoj Srbiji niko ništa nije radio, a ako neko hoće da jede ukusan hleb, taj mora da poseje pšenicu. Ukoliko neko želi da proba slatku voćku, taj mora da posadi drvo. U proteklom periodu niko ništa nije sadio, niko ništa nije sejao. Svi su brali i žnjeli i kidali, zato i jesmo sada gde smo. Hvala.
Hvala. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Ivanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zoltan Pek, Veroljub Arsić. Aleksandar Senić, Miroslav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Reč ima dr Vladimir Marinković.
Uvažena predsednice, poštovani ministre sa timom, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo kao narodni poslanici opozicionih i pozicioniih stranaka predložili ovaj amandman koji zasigurno za glavni cilj je imao da se poboljša investicioni ambijent u oblasti energetike u našoj zemlji i da se olakša investitorima mogućnost za investiranje, što i jeste glavna intencija kako Vlade Republike Srbije, tako i ostalih državnih institucija. Ja ću još jednom ponoviti šta je glavni aspekt ovog amandmana, šta smo hteli da postignemo. To je brisanje stava 1. tačke 5. koji ima za cilj da od energetskih subjekata se ne zahteva da prilažu licencu uz zahtev za sticanje statusa povlašćenog proizvođača električne energije, budući da se time nepotrebno produžava postupak, odnosno prelazak iz statusa privremenog povlašćenog proizvođača u status povlašćenog proizvođača. Umesto što bi prema sadašnjoj formulaciji tačke 5. energetski subjekat prvo morao da pribavi licencu, pa tek onda da podnese zahtev za sticanje statusa, predloženim amandmanom se omogućava istovremeno podnošenje zahteva za dobijanje licence i za dobijanje tog statusa, čime se skraćuje vreme, čime se skraćuje procedura i mogućnosti investitorima da na što bolji i relaksiraniji način mogu da investiraju i da ostvaruju svoju investiciju. Ovaj deo, koji se tiče dokaza, dopunom stava 1. tačke 6. na način predviđen amandmanom precizira se pravo energetskog subjekta koji je stekao status privremenog povlašćenog proizvođača i time rezervisao udeo u slobodnom kapacitetu da uz ispunjenje drugih uslova u zakonskom roku pređe na status povlašćenog proizvođača bez potrebe da se ponovo dokazuje ili procenjuje da li je traženi udeo u maksimalnom kapacitetu slobodan. Osnovna intencija naša je bila da se procedure smanje, da se relaksira mogućnost za investicije i mi smo ubeđeni da je ovaj amandman i mogao da bude i mogao da doprinese krajnjem zakonskom rešenju koji ćemo ovde glasati u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Koristim, naravno, priliku da se zahvalim ministru i njegovom timu što je uvažio jedan veliki deo, dva amandmana koji se tiču usklađivanja Zakona o energetici sa Zakonom o planiranju i izgradnji koji je grupa narodnih poslanika pozicionih i opozicionih stranaka kao „ekonomski kokus“ predložila i na taj način smo izbegli mogućnost disbalansa između ta dva zakona i mogućnost da se ti zakoni ne mogu primeniti. Naravno, prvenstveno mojim kolegama iz opozicije Ivanu Jovanoviću, Aleksandru Seniću, kao i kolegama iz pozicionih stranaka koji su zajedno, imajući u interesu, kao glavni cilj interes parlamenta zemlje i što boljih i kvalitetnijih zakonskih rešenja, zajedno napisali ove amandmane i zajedno i istrajavamo na tome da poboljšamo poslovni ambijent, što je cilj svih nas u Narodnoj skupštini Republike Srbije.
Reč ima ministar u Vladi, Aleksandar Antić.
Pre svega, želim da se zahvalim i ljudima iz USAID i NALED-a i grupi narodnih poslanika koja, pre svega, u fokus stavlja ubrzavanje procedure i jedan relaksiran odnos državnih organa prema investitorima. Naravno, to jeste deo politike Vlade Republike Srbije i sve te aktivnosti su uvek za pozdraviti. Mi smo tokom čitave rasprave o Predlogu zakona o energetici imali zaista veliki broj predloga i sugestija, pre svega od tih institucija koje u prvi plan stavljaju investitore. Ja sam i u delu rasprave, kada smo razgovarali o zakonu u celini, govorio da ovaj zakon postiže te ciljeve i da je investiciono podsticajan i da otvara mogućnost da investitori imaju jednu bolju klimu u odnosu na sve ono što je bilo do sada. Međutim, to sve ide kod nas u ministarstvo do onog trenutka dok ne uđemo u segment koji se zove tehnička zaštita sistema. Licenca je deo zaštite sistema i dokaz ispunjenosti uslova da neko proizvodi električnu energiju na kvalitetan, zakonit, bezbedan i siguran način, Mi ne možemo da odustanemo od licence. Licenca je preduslov da bi neko dobio status povlašćenog proizvođača. Molim vas da to tako razumete, da je to pre svega iz razloga ozbiljnosti sistema koji je visoko sofisticiran i koji ne dozvoljava da se sa njim igramo na bilo koji način. Ovaj drugi deo gde govorite o kapacitetima, mi stojimo na stanovištu da je taj deo suvišan, jer dobijanjem privremenog statusa povlašćenog proizvođača, automatski se vrši ta rezervacija, tako da mi na svim ovim bilansima i kvotama gde vodimo za različite kategorije, obnovljivih izvora, registar, slobodnih kapaciteta, taj registar izgleda ovako – jedna kolona su privremeni, sledeća kolona su povlašćeni i ona ne može u zbiru da bude veća od onog što je maksimum. Neko ko je dobio status privremenog povlašćenog proizvođača, ukoliko ispuni sve one uslove koji su mu neophodni, ne može da izgubi svoj normalan put do statusa povlašćenog proizvođača.
Zahvaljujem se ministru Antiću. Reč ima dr Vladimir Marinković, po amandmanu?
Samo da se zahvalim ministru na njegovoj posvećenosti i na ovako kvalitetnom objašnjenju i da izrazim zadovoljstvo i jedno razumevanje i želju da je i samo ministarstvo i on kao ministar imao tu najbolju nameru da se poslovni ambijent i ambijent za investitore poboljša, ali naravno i za razumevanje grupe narodnih poslanika da svojim sugestijama i predlozima poboljšaju zakonska rešenja. Hvala.
Povreda Poslovnika, dr Janko Veselinović. Izvolite.
Član 27. povreda Poslovnika. Ja ne znam da li ste vi obavešteni, vaša predsedavajuća, vaša prethodnica isključila je javnost sa ove sednice. Vi ste se drznuli naime, da dozvolite televiziji RTS da uključi svoje kamere. O tome ste po svemu sudeći prekršili njenu naredbu, direktor RTS-a da ova sednica bude tajna. Molim vas predsedavajući da se konsultujete sa predsednicom, da vidimo da li je ova sednica javna, ili je tajna i da li može da se čuje ono što mi želimo da kažemo o Zakonu o energetici, a samo o tome govorimo.
Zahvaljujem se gospodine Veselinoviću. Smatram da nisam prekršio Poslovnik, vi ste veoma duhoviti, vrlo dobro znate da je odložen prenos, da će biti posle 20,00 časova i izveštaj o toku sednice, znači, nije ništa zabranjeno da građani Republike Srbije znaju da mi u ovom trenutku zasedamo, ali reči koje mogu da krše neke zakone ne mogu da idu iz ove sale pre 20,00 časova. Zahvaljujem gospodine Veselinoviću. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne.) Hvala. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zoltan Pekić, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Da li želi neko reč, po ovom amandmanu? (Ne.) Hvala. Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Gordan Bogdanović, Slobodan Home i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Doktor Blagoje Bradić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo kolege poslanici, član 73. govori o statusu povlašćenog proizvođača i kada se on oduzima. U drugom delu koji govori o statusu privremenog povlašćenog proizvođača, u 2. tački kažete da se dozvola, tj. status privremenog povlašćenog proizvođača oduzima ako ne ispunjava obaveze utvrđene zakonom i aktom iz člana 74. ovog zakona. Mi smo tražili da se doda – i na izradi postrojenja u skladu sa propisanom rokovima i omogućava da kvota kod solarne i vetroparkova popune druga pravna lica. Mislim ovde na vetroparkove. U obrazloženju smo dali da predloženim amandmanom se sprečava situacija i da ona lica koja steknu status povlašćenog proizvođača ne izgrade postrojenje, odnosno elektrane zauzimaju kvotu drugim investitorima, a koji bi efikasnije izgradili postrojenje i pomogli da Republika Srbija ispuni kvotu u okviru obnovljivih izvora energije do 2020. godine. Vi ste odgovorili da posle isticanja statusa privremenog ovlašćenog proizvođača ako ne ispunjava automatski mu se ukida taj status i da nema potrebe da se uvaži član, ali sem kod elektrana na sunčevu energiju, gde taj status traje godinu dana, kod ostalih traje tri godine. Naša ideja je bila da ako neko ima taj status, a želi neki drugi vid elektrana, energane da napravi, da mu se oduzme ako ne ispuni taj uslov, da ne bi čekali tri godine da mu istekne status. To je bilo. Ja znam da ste vi mislili na ovaj deo gde je samo jedna godina, ali to ste vi obradili u članu 71. stav 2. Mislim da bi trebalo prihvatiti ovo, jer time sprečavamo mogućnost da se gubi vreme, jer imamo kratak rok do 2020. godine, iz tog razloga smo predložili da postoji mogućnost da se to oduzme, ako neko evidentno ne želi da ispuni to što mu je dato kao mogućnost. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Na član 85. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik, dr Janko Veselinović. Izvolite profesore Veselinoviću.
Hvala predsedavajući. Prvo da vam se zahvalim na komplimentu, a sada se obraćam, dali ste mi kompliment u nekoj prethodnoj diskusiji, pa nisam imao mogućnosti da vam se zahvalim, ako se ne sećate. Uvaženi ministre Antiću, mi smo podneli amandman na član 85. stav 2. i pokušali smo da na nešto precizniji način definišemo proizvodnju električne energije iz kogeneracije, odnosno iz zajedničke proizvodnje električne i toplotne energije. Smatram da ste vi tu možda u pravu i da mi nismo to uradili baš najspretnije, odnosno da je vaše obrazloženje zbog čega ne prihvatate amandman opravdano. Mi to možemo da prihvatimo i nemamo nikakav problem. Mi smo danas ovde da sučeljavamo stavove i da priznamo da je možda vaše rešenje bolje. Istovremeno bih imajući u vidu vašu spremnost da sarađujete i da u opoziciji ne gledate protivnika, već nekog ko želi da ovaj zakon izgleda što bolje, naravno mi bi iz opozicije želeli da se zakoni i primenjuju, kao što se sada ne primenjuju, vi to dobro znate. Kažem, imajući u vidu tu vašu sklonost, pre svega iz činjenice da ste dugo godina radili sa ljudima iz demokratskih opcija i da je to ostavilo dubok trag na vas, po meni čini mi se neizbrisiv, da prihvatite neke druge amandmane o kojima smo već govorili, a tiču se nadležnosti kada su u pitanju otvaranje, odnosno dozvole za otvaranje pumpi sa naftom u okviru krugova, fabrika, proizvodnih hala, itd. i mogućnosti da dozvolu za to izdaju i pokrajinski organi na bazi kontrole od inspektora koji zato imaju ovlašćenje već po drugim zakonima, a koji se tiču tih poslova. Smatram da smo na neki način prešli preko toga, bez valjanog vašeg obrazloženja, nešto ste se sa kolegama konsultovali, ali kažem, odmakli smo posle dalje i nismo dobili valjan odgovor. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Veselinoviću. Za reč se javio dr Ninoslav Girić. Izvolite gospodine Girić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, znači, sam predlagač ovog amandmana ili predlagači ovog amandmana su se izjasnili da je ovaj član 85 stav 2, vrlo eksplicitan, što se tiče garancije porekla električne energije i sam navodi električnu energiju kao garanciju porekla, čime je potpuno jasno naznačeno da nije reč o garancijama porekla za proizvodnju toplotne, već električne energije, tako da tu ne može biti zabune oko tumačenja ove odredbe. Dakle, predlažem da se ovaj amandman odbije iz ovih razloga koje sam naveo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 88. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospodine ministre, uvažene kolege poslanici, poštovani građani, član 88. se odnosi na cene energije i energenata i usluga i kaže da cene energije, energenata i usluga koje pružaju energetski subjekti u obavljanju energetske delatnosti su slobodni, osim ukoliko je drugačije uređeno ovim zakonom. Regulisane cene su, pa se nabraja – cene pristupa sistemu, cene pristupa sistemu za distribuciju, cene pristupa sistema za transport, cene pristupa za transport nafte i naftovodima, itd, cene pomoćnih usluga su regulisane, a pored cena iz stava 2, ove koje sam pročitao, mogu biti regulisane, pod jedan, cene električne energije sa zagarantovano snabdevanje i pod dva, cene zakupa rezerve snage za sistemske usluge, sekundarne i tercijalne regulacije. Mi smo predložili da se umesto ovog „mogu“, da stoji „moraju biti regulisane“, vi ste odgovorili u amandmanu da se odbija iz razloga što članom 89. je regulisana kontrola ovih cena koje mogu biti regulisane, ali vas ja podsećam da u članu 89. ste rekli da agencija jedanput godišnje analizira potrebu regulisanja cena iz člana 88. stav 3. ovog zakona, na osnovu ostvarenog nivoa konkurentnosti na domaćem tržištu električne energije itd, itd. Pošto je u pitanju veliki novac koji prolazi kroz naše sisteme, ja mislim da tako nešto mora da bude regulisano, a ne da može, jer to može značiti da i ne mora u trenutku do kontrole agencije ili nekog drugog činioca, te vam predlažem da prihvatite ovaj naš amandman. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, gospodin Aleksandar Antić.
Kolega Veselinović, koji se onako lepo našalio sa mnom malopre, je postavio pitanje koje smo već prošli i za koje se ja slažem da nisam bio dovoljno eksplecitan, vezano za amandmane na članove 28. i 29, vezano za skladišta derivata, kontrolu, davanje saglasnosti. Moram da kažem da je to sistem vrlo uređen i da niko tu pokrajinskim organima ne oduzima bilo kakvo ovlašćenje. Ministarstvo daje samo saglasnost koja se radi na osnovu izveštaja pokrajinskih inspektora. Mi smo ovde sada probali da napravimo analizu i da vidimo da li postoji neka greška sa naše strane i opcija da se to poboljša. Ljudi kojima ja bezgranično verujem mi tvrde da je ovo rešenje jedino moguće i ja vas molim da nam verujete, zato što smo zaista pokušali u analizi svega onoga što su sve poslaničke grupe predlagale, a ponavljam ima i amandmana koje je predložila grupa poslanika iz svih poslaničkih grupa, zaista smo pokušali da svaki amandman prihvatimo. Znači, to nam je bila ideja. Krenuli smo sa namerom da ga prihvatimo i one koje nismo prihvatili, zaista nismo mogli, jer nismo našli utemeljenje. Kada su u pitanju cene i reči mogu ili moraju, naš stav je da formulacija „mogu“ jedino moguća zato što je reč o postepenom otvaranju tržišta i ta liberalizacija zahteva da izlazimo iz sistema moranja kao regulatornog okvira.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Ministre, bio sam mrtav ozbiljan kada samvam rekao ono vezano za vaš stav, ali kada je u pitanju ovaj amandman, sada smo na neki način došli do razrade tvrdnje koju vi imate, odnosno stava koji vi imate, gde ste vi rekli da će pokrajinski inspektori biti uključeni u utvrđivanje uslova, postavljanje uslova za dobijanje dozvole. Gde to piše?
Zahvaljujem, gospodine Veselinoviću. Reč ima ministar u Vladi gospodin Aleksandar Antić. Izvolite.
Tu ima nekoliko stari. Jedna stvar je da se to definiše podzakonskim aktom. Znači, ministarstvo bliže propisuje uslove za izdavanje, izmenu i oduzimanje saglasnosti za skladištenje i snabdevanje sopstvenih potreba, sadržinu zahteva i dokumentaciju koju prilaže uz zahtev za izdavanje, a pogledajte stav 2, svi dokazi su navedeni šta je neophodno da bi se ispunilo, a nadzor nad svim time vrši pokrajinski inspektori. Znači, imate stav u članu 28, poslednji stav kaže da se to rešava podzakonskim aktom. Stav 2. navodi sve tehničke elemente o ispunjenosti, a kontrolu svega toga vrše pokrajinski inspektori u skladu sa svojim nadležnostima i dokaz o ispunjenju tih uslova je izveštaj pokrajinskih inspektora.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala. Ministre, posle ćete mi dozvoliti kada bude pauza da pokušamo da razjasnimo ovo, pošto nisam shvatio u kom to aktu koji ste sada čitali, poslednji stav, piše. Dalje, kada je u pitanju član 89. i naš amandman, e, sad je ovo stvar oko koje mi smatramo da smo u pravu i zbog toga molimo da prihvatite naš amandman. Naime, vi ste u članu 88. rekli koje su to regulisane cene i koje cene mogu biti regulisane. Međutim, kada u članu 89. kažete – regulisane cene iz člana 88. stav 2. tačka 1. do 9. i stav 3. ovog zakona se objavljuju u „Službenom glasniku Republike Srbije“, a ostale regulisane cene se objavljuju na internet stranici energetskih subjekata u Agenciji. Šta ovde nama nije jasno? Vi ste u članu 88. nabrojali koje su regulisane cene i dali ste mogućnost da još neke cene mogu biti regulisane i to ste eksplicitno naveli, a onda u članu 89. govorite o nekim ostalim regulisanim cenama. Dakle, šta je nama problem? Mi ne znamo koje su to ostale regulisane cene, jer nema člana ovog zakona koji navodi to. U tom smislu, član ovog zakona ostaje nedorečen, odnosno otvara mogućnost da se još neke cene regulišu, a mi ne znamo koje su to cene. Zbog toga smo mi tražili da se ovde doda – a ostale cene, bez toga „regulisane“, jer ste već u članu 88. odredili koje su to regulisane cene. Ne znam zbog čega će vam tu u članu 89. reč „regulisane“?
Zahvaljujem. Na član 102. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Član 102. govori o tome da je Agencija dužna da donese odluku o sertifikaciji operatera prenosnog sistema u roku od četiri meseca od dana podnošenja zahteva iz člana 100. stav 3. tačka 13. ovog zakona, u slučaju da Agencija ne donese odluku iz stava 1. ovog člana, smatra se da je odluka o sertifikaciji doneta itd, do stava koji smo mi želeli da izmenimo, koji kaže da odluka Agencije i mišljenje nadležnog tela, saglasno obavezama koje proizilaze iz potvrđenih međunarodnih ugovora će biti objavljene zajedno u „Službenom glasniku Republike Srbije“ i na internet stranicama operatera prenosnog sistema i Agencije. U slučaju kada konačna odluka Agencije odstupa od mišljenja nadležnog tela, saglasno obavezama koje proizilaze iz potvrđenih međunarodnih ugovora, Agencija će zajedno sa odlukom i mišljenjem iz stava 6. ovog člana objaviti i obrazloženje za takvu odluku. Ne kaže se šta će ovde biti presudno i definitivno, šta će se sprovesti u delo. Mi predlažemo da se ovo obriše u skladu sa članom 2. tačka 42. o kojoj smo raspravljali na početku ove diskusije, jer smatramo da je još prerano da Republika Srbija izgubi suverenitet u ovoj oblasti, tj. da ne može da odlučuje o ovim bitnim pitanjima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
U članu 109. stav 1. tačka 37, inače, član govori da je operator prenosnog sistema električne energije dužan, pa šta sve da radi, nemam toliko vremena da sve pročitam, u tački 37. kaže – u svrhu obezbeđenja sigurnosnih snabdevanja prioritetno angažuje proizvođača koji koristi domaće energente za proizvodnju električne energije u iznosu koji ne prelazi 15% od ukupno korišćenih energenata za proizvodnju električne energije u kalendarskoj godini prema energetskom bilansu Republike Srbije. Prvo, zbog čega samo 15%? Mi smo predložili 30%, imajući u vidu šta sve može da se desi u našem energetskom sistemu i da ako postoji mogućnost da koristimo svoje kapacitete, to koristimo u jednom većem procentu. Nadam se da bi i ovo trebalo ministarstvo da prihvati, jer ne razumem šta je to što ograničava naše kapacitete na samo 15%. Zbog čega je to?
Zahvaljujem. Reč ima ministar.
Na oba ova prethodna amandmana o kojima je gospodin Bradić govorio jednostavno jedini odgovor je da upravo jedan od ciljeva ovog zakona jeste transponovanje energetske direktive iz trećeg paketa i da je ovo deo tih obaveza koje su takve kakve jesu. Objektivno, mi moramo da unesemo te direktive na način na koji su one predviđene i to predstavlja obavezu naše zemlje. To iz našeg odgovora potpuno jasno možete da vidite. Znači, bukvalno, direktive. Za svaki od ovih amandmana smo vam naveli koja je direktiva u pitanju, koji broj, koji član, koji stav. Znači, potpuno transparentno smo uradili obrazloženje svakog od ovih amandmana.
Zahvaljujem. Za reč se javila dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, hajde malo da se podsetimo koje su to direktive. Znači, direktive koje treba da budu implementirane u ovaj zakon po tom Trećem paketu: prva je od 13. jula 2009. godine evropske zajednice o pravima za unutrašnje tržište električne energije o stavljanju van snage ranijih direktiva koje su postojale; zatim, Direktiva Evropskog parlamenta Saveta od 18. januara 2006. godine o merama za obezbeđenje sigurnosti snabdevanja električnom energijom i investicije u infrastrukturu; zatim, Uredba evropske zajednice i Evropskog parlamenta Saveta od 13. jula 2009. godine o uslovima za pristup mreži za prekograničnu razmenu električne energije i stavljanje van snage uredbe koja je važila 2003. godine. Znači, to je za električnu energiju. Za gas je Direktiva koja se odnosi na zajednička prava za unutrašnje tržište prirodnog gasa, zatim, Direktiva o merama o očuvanju bezbednosti snabdevanja gasom, o uslovima za pristup mrežama za transport prirodnog gasa i na kraju Direktiva o promociji korišćenja obnovljivih izvora energije. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima prof. dr Janko Veselinović, po amandmanu.
Ne znam čemu ovo da pripišem, ovo ne mogu da pripišem čak ni dolasku Deda Mraza, to kada nam poslanici SNS čitaju direktive EU. Naime…
Molim vas, gospodine Veselinoviću, dajte da uozbiljimo ovu raspravu.
Apsolutno sam ozbiljan. Hoću sledeće da vam kažem, a odnosi se i na stav ministra koji je, na neki način, dao šlagvort koleginici da to kaže. Vi ste dali odgovor, to ste i u pisanoj formi istovetno dali – Evropske direktive su takve i takve, tačka. Gospodine Antiću, jedno su evropske direktive i njih svakako treba ispoštovati u momentu kada one budu nužne za ulazak Srbije u EU. Ali, postoji nešto što je interes Republike Srbije i njenih građana u procesu, da ga tako nazovem, tranzicije ka EU. I uvek kada donosimo zakone, moramo se postaviti i gledati dve strane – ono što je nužno da implementiramo od evropskog zakonodavstva i što će nas zakočiti ka evropskim integracijama, a mi smo još nismo otvorili nijedno poglavlje, pre svega zahvaljujući nesposobnosti ove Vlade, i drugo je – šta je interes građana Srbije i države Srbije? Gospodine Antiću, ne mogu da osporim činjenicu da vi smatrate da je to u ovom momentu i interesu građana Srbije i u interesu države Srbije. Da li to što ne prihvatate amandman koji je malo pre kolega obrazlagao jeste i u interesu građana Srbije i države Srbije, jer je to samo puko ispunjavanje direktiva za koje nam sada možda ne postoji nužda, jer ćemo možda te direktive moći da ispunimo narednih pet godina, kada su rekli da nema do tada nikakvog govora o pridruživanju EU?
Zahvaljujem. Reč ima šef poslaničke grupe SNS gospodin Zoran Babić. Replika. Izvolite.
U mom kraju postoji jedna izreka – Lupi i ostade živ. Izvinite, a sposobnošću koje Vlade i kojih ljudi smo dobili datum za otpočinjanje pregovora? I to neću reći – dobili, već zaslužili, reformskim merama, hrabrim političkim potezima, sklapanjem Briselskog sporazuma. Koja je to Vlada? Da li Vlada možda govornika koji je lupio i ostao živ, čisto politički, da nešto kaže, da zalepi etiketu Vladi, bez obzira što to nema nikakvog utemeljenja ni u realnosti ni u istini? Na osnovu čega smo dobili taj datum? Na osnovu čega će se otvoriti poglavlja? Na osnovu čega se skrining radi, već mesecima unazad? Na osnovu čega su dobijene podrška i pohvale i iz Brisela o napretku Srbije na tom putu, na ubrzanom napretku Srbije na tom putu? Sa druge strane, sa ovakvim komentarima, ja samo mogu da procenim da je politička stranka čoveka koji je lupio i ostao živ malo pre takva da oni odustaju od evropskog puta. Vidim, jedna stranka kaže – srpska Srbija, druga da odustaje od evropskog puta, recite otvoreno da vi ne želite evropsku perspektivu i evropski put Srbije. Ali, na taj način davati etikete za ono što ceo svet vidi, za ono što građani Republike Srbije vide, mislim da je neodgovorno. S druge strane, ja sam svestan toga da nas čeka dug proces, mukotrpan proces pregovaranja, otvaranja poglavlja, usaglašavanja, implementiranja, itd. Ali, najvažniji posao koji nas čeka je da ubedimo ljude u Srbiji da mi to ne radimo zato što nam je to bilo ko nametnuo, nego da radimo zbog nas, da prihvatamo nove vrednosti ne zato što nam je neko suflirao da prihvatimo, nego zato što je to za Srbiju dobro. Ovakvim izjavama, ovakvim stvarima, samo se taj proces otežava i samo se dodatno zbunjuju ljudi u Srbiji.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Povredili ste član 104. - primenom stava 3. člana 104. o korišćenju prava iz st. 1. i 2. ovog člana odlučuje predsednik Narodne skupštine. To je pravo na repliku i vi ste to pravo iskoristili. Dakle, nema povrede u tome šta ste uradili. Ali povreda se sastoji u tome kako ste to uradili. Zato što pravo na repliku inače ima ili predsednik poslaničke grupe u Skupštini ili ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe ili zamenik predsednika poslaničke grupe. Tako da, nikako nije sporno vaše pravo da, vodeći sednicu i vodeći računa o redu na sednici, smatrate da bilo ko, iz bilo koje poslaničke grupe, a na osnovu odredbi ovog Poslovnika, ima pravo na repliku. Ali, ostaje nejasno zašto ste doneli odluku da repliku koristi predsednik poslaničke grupe u situaciji kada smo obavešteni da postoji ovlašćena predstavnica poslaničke grupe SNS? Dakle, nije uzalud institut obaveštavanja predsednika Narodne skupštine o tome ko predstavlja poslaničku grupu i pravo poslaničke grupe je da odredi koji od narodnih poslanika će to raditi, ali je takođe vaše pravo pretvoreno, iz člana 104. da dajete repliku, istovremeno obaveza da to činiti u skladu sa Poslovnikom. Vi imate pravo da repliku ne date, da ne morate to da obrazlažete. Vi imate pravo da repliku date i takođe da to ne obrazlažete. Nemate pravo da repliku date jednom od narodnih poslanika koji u trenutku davanja replike nije predviđen da repliku dobije, ako je ovlašćena predstavnica prisutna u sali, ili da nas obavestite da ovlašćena predstavnica to više nije i da će u daljem toku poslaničku grupu SNS zastupati i reč dobijati predsednik poslaničke grupe. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. (Zoran Babić, s mesta: Samo flaster na usta da mi stavite.) Dozvolite, gospodine Babiću, da dam objašnjenje. Nemojte da dobacujete. Gospođo Čomić, izvinjenje narodnim poslanicima, od člana Vlade nisam video da je prisutna gospođa Tomić. Da sam video, gospodin Babić ne bi mogao da dobije pravo na repliku. U tom delu ste u pravu, još jednom izvinjenje, jer nisam, kažem, od člana Vlade video da u klupi sedi gospođa Tomić. Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, gospodin Aleksandar Antić.
Gospodine Veselinoviću, tri stvari. Prva stvar, ja mislim da niko ne može da spori da je upravo ova Vlada dala ključni doprinos svim ovim dešavanjima koji su deo našeg evropskog puta, pre svega, realizacijom briselskog sporazuma i tu se sada nalazimo u veoma aktivnoj situaciji, i to ide u jako dobrom pravcu. Druga stvar, pitanje transponovanja energetskih direktiva u našem zakonodavstvu nije deo našeg pregovaračkog procesa sa EU. Srbija je u tom segmentu otišla korak dalje. Mi imamo ugovor o energetskoj zajednici jugoistočne Evrope koji je potpisan sa EU. To je naša ugovorna obaveza i kao takva ima više elemenata koji predstavljaju taj segment obaveznosti da te elemente sprovodimo, uključujući i do kaznenih mera. Kaznene mere neki put znaju da budu i vrlo bolne. Imali smo sada situaciju da je na Ministarskom savetu energetske zajednice u Kijevu, pre nekoliko meseci na dnevnom redu bilo uvođenje sankcija BiH. Deo tih sankcija je bilo i obustavljanje i korišćenje sredstava iz svih pristupnih fondova, odnosno zamrzavanje IPA projekata. To je u BiH bilo nekih 18 projekata. Moram vam reći da ta odluka nije doneta jedino i isključivo zbog čvrstog stava srpske Vlade da ne dozvoli da BiH koja je bila žestoko pogođena u prolećnim poplavama, da bude još dodatno kažnjena, pošto je za donošenje odluka na nivou energetske zajednice neophodno da se glasa konsenzusom minus ta država o kojoj se radi. Pošto mi nismo hteli da glasamo zato BiH nije kažnjena. To je jedna naša ozbiljna ugovorna obaveza i moramo obavezu da ispunjavamo. Treća stvar, vaše pitanje, smatramo da je to dobro, šira slika, da, izuzetno važno i izuzetno dobro za našu zemlju. Svaka pojedinačna direktiva može da se oceni sa plusom ili minusom, ali kada sve to sumiramo je izuzetno dobro i važno za našu zemlju. Zato na ovome radimo i insistiramo.
Reč po amandmanu ima dr Janko Veselinović [[Janko Veselinović, s mesta: Javio sam se za repliku.]] Nemate pravo na repliku. Gospodin ministar nije ni na koji način omogućio repliku. (Janko Veselinović, s mesta: Omogućio je predsednik poslaničke grupe SNS.) Ne možete se vraćati na tu raspravu. Ne dozvoljavam. (Vučeta Tošković, s mesta: Ne zloupotrebljavajte Poslovnik.)
Upozorava vas kolega Vučeta Tošković da ne zloupotrebljavate Poslovnik.
Gospodine Toškoviću nemojte da dobacujete.
Hvala gospodine Toškoviću. Uvaženi ministre, možda je to tako, možda zaista je ovo naša ugovorna obaveza, ali vi to tako niste rekli. Vi ste se pozivali na direktive, kao što se i gospođica Tomić pozivala na direktive. Pitao sam vas, imajući u vidu da ste govorili o direktivama, da li je to u skladu sa direktivama i da li je to i pored toga dobro za građane Srbije? Vi ste u ovom poslednjem delu odgovora to objasnili, da je to po vašem mišljenju u širem smislu gledano dobro za građane Srbije. O tome možemo da raspravljamo, ali mi u ovom delu, mimo ovih izvora prava o kojima ste govorili, a to su direktive, imamo i ugovorne obaveze, vezano za jugoistočnu Evropu gde smo preuzeli neki plan koji nema veze sa pridruživanjem EU. U onom prvom delu mislim da ni vi ne verujete u ono što ste rekli, da je ovo Vlada učinila nešto bitno ka pridruživanju EU. Za tri godine ništa, sem dobijanja datuma, ali razgovori nisu otpočeti. Ne zna se kada će otpočeti, pa i ovaj energetski sektor je vrlo sporan i naše približavanje standardima EU. Znate kako se sprovode članovi zakona u smislu naplate električne, toplotne i drugih vrsta energije po utrošku, a ne na bazi kvadratnog metra itd. Vrlo su problematične i direktive koje se tiču energetske učinkovitosti, kako se to kaže, itd. Vezano za naše međusobno komuniciranje kojeg je danas ovde bilo, mi zaista iz našeg poslaničkog kluba želimo da pričamo o amandmanima. Ne želimo da koristimo bilo kakve lokalne izraze, lokalizme, čak i one koji se u komšijskim odnosima koriste, kao što su ih malo pre koristili neki poslanici SNS, tipa – lupi itd, nas interesuje Zakon … [[Isključen mikrofon.]]
Nastavite po Zakonu o energetici.
Zašto to uvaženi predsedavajući niste rekli članu vaše poslaničke grupe kada je govorio mimo Zakona o energetici? Zašto mu to niste rekli? Meni niste dali ni repliku i ne dozvoljavate mi da se u okviru svog vremena poslaničke grupe osvrnem na to.
Dozvoljavam ali vi to ne koristite.
Hvala.
Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Oko mnogo stvari možemo da polemišemo, oko velikog broja stvari da se složimo, oko nekih da se ne složimo, ali jedna stvar oko koje nema polemike je da je upravo Vlada Republike Srbije, ova Vlada i da kažem prethodna Vlada napravila te ključne korake. (Janko Veselinović, s mesta: Šta se posle toga desilo?) Ponavljam, Briselski sporazum je bio prelomna tačka, naravno uz onaj segment borbe protiv korupcije i stvaranja jedne opšte klime u društvu, bili su ključni segment za početak pregovora. Tako da, oko toga nema dileme. Ono što sam hteo da kažem i što mi je ključno, jer sam ovde došao da govorim o Zakonu o energetici [[Marko Đurišić, s mesta: Jel ovo replika, amandman?]]
Gospodine Marko Đurišiću, dopustite da ministar završi. (Marko Đurišić, s mesta: Po kom osnovu je govorio o amandmanu?) Ministar je pitao da li može da dobije repliku i dobio je repliku. (Marko Đurišić, s mesta: Ministar može uvek, a kolega ne.) Dobijao je i gospodin Veselinović repliku. (Janko Veselinović, s mesta: Ja nikada nisam dobio.) Nije dobio u ovom trenutku, ali dobio je pre toga nekoliko puta. Vi kažete da niste, ja kažem da jeste.
Ja sam zaista kao ministar gost u ovom visokom domu i koristiću one mogućnosti na koje imam pravo. Ukoliko imam pravo ja ću da odgovorim kolegi Veselinoviću, a ukoliko ne, naravno da neću. (Marko Đurišić, s mesta: Samo nastavite, nije to do vas. Vi imate pravo a mi nemamo.)
Gospodine Đurišiću molim vas dopustite da ministar završi.
Maksimalno se trudim da ne ulazim u bilo kakve političke rasprave i polemike sa poslanicima i da govorim isključivo o ovom zakonu. Hoću na samom kraju da kažem da deo toplotne energije nije direktiva i da kao takva ne može da se nađe u ovom zakonu i da ih ne primenjujemo. Kada je plaćanje energije po utrošku, to je nešto na čemu vrlo ozbiljno radimo i jedan ozbiljan proces koji je deo regulacije tržišta lokalnih samouprava. Pokušavamo da uvedemo dodatni red u tu celu materiju. Verujem da ćemo u celini uspeti u narednom periodu. Ove godine nismo uspeli da uđemo u značajniji broj toplana sa tim modelom. Verujem da će iduće grejne sezone to biti značajno povećano, pri čemu da vam odmah kažem ne znači da je to najbolji mehanizam za građane sve dok ne budemo imali onu opciju da svako može u svom stanu da reguliše da li hoće toplije ili hladnije. To su sva polukvazi rešenja, tako da ćemo raditi na onom generalnom kvalitetu rešenja.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika.
Član 106. stav 1. gospodine predsedavajući, znam da gospodin Đurišić pokušava da se nametne ovde u jednoj žestokoj i teškoj konkurenciji između gospodina Živkovića, gospodina Šutanovca koji su nas u prethodnim danima čašćavali izrazima – stoko, đubre, ološu itd. da pokušava u takvoj konkurenciji da se nametne, ali dobacivanje s mesta koje nije samo sada. Jedna verbalna komunikacija koja je najniža moguća na jednom nivou i koju ne zaslužuje ni jedno javno mesto u Srbiji, naročito ne NS RS i da je to manir valjda kada nas je pre nekoliko dana našu poslaničku grupu, a verujem i ostale poslaničke grupe iz većine slao u šumu. Nije trebao da kaže – idite u šumu, već – dođite u šumu, jer takav način gde se prvo prizivaju ministri, gde se prvo kaže – zašto Vlada ne dolazi u Narodnu skupštinu kada narodni poslanici daju predloge zakona, a kada ministri dođu u Narodnu skupštinu, kao što to radi i pre nekoliko dana i danas, gospodin Antić. Onda im se ne dozvoljava da pričaju stalnim dobacivanjem. Ja vas molim ovu konkurentnost između gospodina Živkovića, Šutanovca i gospodina Đurišića ipak prebacite na neko drugo mesto, možda u parku ispred Narodne skupštine. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Babiću, smatram da nisam prekršio Poslovnik. Ja bih zamolio narodne poslanike da to ne rade. Ja razumem kada u žaru diskusije neko u nekom trenutku dobaci i to nije problem. Mislim, jeste po Poslovniku, ali to ne smatramo kao veliki problem, ali kada neko to konstantno radi, svakodnevno radi, svakoga dana na svakoj sednici u svakom trenutku, onda je to malo veći problem. Zahvaljujem. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne.) Hvala. Za reč se javila dr Aleksandra Tomić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, prvo da jednu dilemu razrešimo. Nisam gospođica nego gospođa već 18 godina, a i po dženderu, odnosno po rodnoj ravnopravnosti više ne postoji, je li tako, komentar gospođica i oslovljavanje tog tipa. Javila sam se po amandmanu zato što sam shvatila da jednostavno ono čime se mi dičimo kao narodni poslanici kada predstavljamo Srbiju, to je da parlament Srbije ima sve političke stranke koje se zalažu za evropski put. Sada vidim da jednostavno dolazi do promena stanovišta i politike pojedinih stranaka ili neshvatanja o tome šta je strateški put ka EU, šta su evropske integracije i šta to znači primenjivati određene pakete po ugovorima sa energetskom zajednicom. Ako pričamo uopšte o tom trećem paketu i uopšte o direktivama koje primenjujemo, ukoliko ih ne primenimo, znači, po ugovoru sa energetskom zajednicom, pravo u tom ugovoru je ukoliko ne primenite da kršite taj ugovor. Znači, pravo energetske zajednice je da se žali Evropskoj komisiji. Pravo Evropske komisije u pregovorima sa EU i Srbijom je da izrekne određene mere, pa čak i da zaustavi pregovore. Znači, ako se neka stranka zalaže za tako nešto, onda neka kaže jer ima legitimno pravo da promeni politiku svoje stranke. Možda je shvatila da taj evropski put, ta neka Nova demokratska stranka ili koja god stranka u parlamentu želi, može da kaže da jednostavno ne zbunjuje svoje birače sa tom politikom. Što se tiče trećeg paketa direktiva i uopšte ovoga zakona koji je proizašao kao rezultat pregovora sa energetskom zajednicom, pa ovde je na sceni zaštita svih zakonskih rešenja, pogotovo koja su zagarantovana Ustavom Republike Srbije i možda u mnogim članovima smo mi previše i zaštitili Ustav Republike Srbije i negde smo vršili pregovore kao država sa energetskom zajednicom i našli ta praktična rešenja sa kojima smo hteli da pokažemo da evropski put nikako nije ugrožen. Druga stvar, kada pričamo o poglavljima, poglavlje 15. i 21. odnosi se na energetiku i uopšte na sve vrste mreža, a ona obuhvata i energetske mreže, uopšte transevropske mreže kada pričamo u oblasti energetike. Uopšte to poglavlje u skrininzima je jako dobro ocenjeno i visoko ocenjen rad Republike Srbije. Ono što je od 2012. godine do 2014. godine urađeno u ovoj oblasti je daleko više nego što je urađeno ukupno od 2000-te do 2012. godine. To imate u svim dokumentima, i Evropske komisije, i energetske zajednice i svih, jednostavno, pregovaračkih poglavlja. S toga, uopšte predlagači, imam osećaj, da nisu imali uopšte saznanja o tome koliko je država Srbija uradila u ovoj oblasti. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem gospođo Tomić. Gospodine Đurišiću, vi po amandmanu? (Da.) Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, kao predsednik poslaničke grupe želim da odgovorim na nekoliko stvari koje su se u ovoj raspravi spomenule - ko je kad i koliko bio za priključenje Srbije EU. Možemo da krenemo da gledamo gde je ko bio 1990-te, 1991, 1992. godine…
Molim vas, gospodine Đurišiću…
Nemojte da mi oduzimate reč. Nemojte da me ometate. Niste radilo to kod prethodnih govornika,
Sami ste rekli da želite da govorite po amandmanu i ja vas molim.
Pustite mene da ja završim svoju diskusiju kako sam namerio. Rekao sam danas ovde da nismo mi ovde đaci da nam neko drži predavanja i možete da se trudite koliko god hoćete da se na taj način ponašate prema nama. Možete da me šaljete tamo gde ste me slali pre neki dan, a to nisu reči koje su primerene ovom parlamentu kada sam ja govorio gde bi neki od vas možda mogli da odu… (Zoran Babić, s mesta: Ko?) Znate vi, gospodine Babiću, kakve su mi reči mržnje, uvreda upućene u ovom parlamentu. Pošto govorite o delu sednice koji građani nisu mogli da čuju i predstavljate sebe kao neku žrtvu. Vas 150 je ovde urlalo na mene i slalo me na razna mesta koja neću sada da ponovim ovde jer to nije pristojno, a možete da kažete onda građanima kakav je bio moj odgovor, jer ja mržnju prema vama i prema bilo kom drugom nemam. Imam samo želju da se u ovoj zemlji živi bolje. Imao sam tu želju i 2007. godine kada je potpisan SSP, kada ste vi bili u stranci koja je htela da hapsi na aerodromu one koji se vrate iz Brisela sa potpisanim sporazumom o pridruživanju EU. Toliko o vašem doslednom…
Gospodine Đurišiću, vratite se na amandman. Rekli ste da želite da govorite o amandmanu.
…evropejstvu. Toliko o vašem doslednom evropejstvu i ko je kada kako menjao političke stavove i mišljenja. Ja to nisam u radio za 25 godina, a vi ste to radili svakih nekoliko godina. Naravno da imam pravo da dovodim u pitanje to evropejstvo danas koje vam izlazi svaki dan iz usta, a evo, prošla je cela godina, nijedno jedino poglavlje pregovora nije otvoreno. Nijedno jedino. Ne zna se kada će. Voleo bih da smo čuli kada će biti otvoreno prvo poglavlje, ne naredno, nego prvo. U kom trenutku 2015. godine, ako će se uopšte desiti 2015. godine?
Gospodine Đurišiću, stvarno nemam komentar za ovo. Građani će u prenosu da vide na koji način vi zloupotrebljavate Poslovnik Narodne skupštine. Replika i omogućili ste repliku sada gospodinu Babiću. Izvolite, gospodine Babiću, zbog pominjanja vašeg imena.
Ovde je neko pre nekoliko trenutaka, ali i malopre u današnjoj raspravi izrazio želju da drži predavanja poslaničkog grupi SNS. Ono što smo bili prisutni u danima iza nas, da su predavanja držali mnogi. Držali su predavanja iz veterine, nazivajući predsedavajućeg – stokom. Imali smo predavanja iz ekologije, nazivajući predsedavajućeg – đubre. Vi ste nam dali predavanje iz šumarstva, pozivajući nas u šume i terajući nas u šume. Znate, u šume idu ilegalci. Mi smo legalno izabrani predstavnici građana RS i ne možete da nas terate u šumu, osim ako niste stručnjak iz oblasti šumarstva. Što se tiče te želje da sada se borite da građani Srbije žive bolje, znate, imali ste priliku 12 godina i 12 godina su građani Srbije živeli sve gore i gore, dok ste vi i predstavnici bivšeg režima živeli sve bolje i bolje. Umesto da to bude podjednako i da svi podjednako živimo, mi se sada borimo za jednu uređeniju, stabilniju, bolju državu gde će bolje živeti svi građani, pa i vi, gospodine Đurišiću. Što se tiče poglavlja, verujem da ćemo prva poglavlja otvoriti već početkom 2015. godine, taj proces nije tako olak, ni tako nonšalantan. Znate, gospodine Đurišiću, možda bi se ta poglavlja otvorila mnogo brže da ne koristite svaki trenutak, da li van granica naše zemlje ili u Srbiji, kada god dođe neko od predstavnika EU, na žaljenje kako nema slobode medija, kako nema ne znam čega, a vi ste više na RTS od mene, recimo, na javnom servisu, više ste na RTS nego što sam ja prisutan. Možda da nema tog konstantnog saplitanja koje radite, ne znam iz kojeg razloga, a da nije politička mržnja, možda bi taj postupak otvaranja poglavlja bio znatno brži i kvalitetniji.
Zahvaljujem, gospodine Babić. Povreda Poslovnika, reč ima narodi poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, reklamiram član 107. stav 1. - govornik na sednici Narodne skupštine je dužan da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. To se nije desilo za vreme govora dva poslednja govornika, posebno govornika koji je govorio pre gospodina Babića. Dakle, zašto smatram da je narušeno dostojanstvo? Zato što nam se obratio u grupi i govorio o nekom antievropejstvu, asocirao na radikale, na 90-te, itd. Ja nisam bio član SRS. U buduće kada to bude govorio, da poštuje dostojanstvo parlamenta, treba da me izuzme iz te grupe, a s tim u vezi, da kažem, ukoliko su toliko gadljivi na 90-te, ne treba da narušavaju dostojanstvo prebacivajući nekome drugome saradnju sa radikalima. Oni su, odnosno njihov predsednik partije je zajedno sa njihovim poslanicima u to vreme doneo Ustav, zakon svih zakona zajedno sa SRS. Pa, kada već nekome prebacuje saradnju sa SRS, neka krene od sebe i neka u buduće ne narušava dostojanstvo Narodne skupštine, na način na koji to pokušavaju u poslednje vreme asocirajući na 90-te, na zle radikale. Ako su toliko bili zli, zašto ste sa njima zajedno donosili Ustav? Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Rističeviću. Gospođo Čomić po kom osnovu? (Gordana Čomić, s mesta: Po amandmanu.) Zahvaljujem. Reč onda ima Marko Đurišić, replika. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Moram da priznam da je teško ubeđivati nekoga da ga neko drugi ne mrzi. Mislim da, ne znam kojim bi rečima to uspeo da objasnim. U svom poslaničkom radu i u nastupima ovde nisam vređao bilo koga od kolega poslanika. Nisam koristio uvredljive izraze, kao što znate. Primao sam uvrede na sebe i na njih nisam odgovarao onako kao što je neko ko je to radio želeo. Ko i kako je radio ovih prethodnih godina, ja ću sa zadovoljstvom govoriti i učestvovati u raspravi o svakoj odluci koja je ovde donešena u prethodnim godinama, ko se za šta zalagao, sa zadovoljstvom ću da razgovaram i polemišem, jer nemam nikakav problem i ničega od onoga što sam radio se ne stidim ili danas želim da zaboravim da se dešavalo i pravim se da u tome da nisam učestvovao, što je manir poslanika vladajuće stranke, jer kao da imaju amneziju na sve ono što se dešavalo i što su radili do 2008, 2009. godine. Ustav Republike Srbije nisu donosile stranke doneli su ga građani na izborima, na referendumu, izvinjavam se. Da li je on dobar ili nije, svako od nas siguran sam da ima svoje mišljenje. Ono što ja verujem je da je bila u tom trenutku mera kompromisa koji je mogao da se napravi i voleo bih da ova Vlada i stranke koje danas upravljaju Srbijom rade na pravljenju kompromisa, a ne na stvaranju…
Vreme, gospodine Đurišiću.
… antagonizma među strankama i među građanima.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Reč ima šef poslaničke grupe SNS, gospodin Zoran Babić. Izvolite. (Marko Đurišić, s mesta: Po kom osnovu?) Pošto je pomenuta poslanička grupa, vladajuća stanka i sve ostalo, a gospodin Babić je šef poslaničke grupe i u sali nije ovlašćeni predstavnik. Po tom osnovu, kao što ste i vi dobili.
Mogu li vas da pitam, gospodine Bečiću, ili gospodina Đurišića da pitam za ovih 22 sekunde da se vrate nazad?
Računaću, gospodine Babiću.
Hvala vam. Nije teško priznati grešku. Nije teško izvući, lakše je izvući iz tuđih grešaka pouke, teže i skuplje iz svojih grešaka. Nije teško ni priznati i promeniti se. Nije teško ni reći – da, pogrešno je bilo to što sam pričao i za šta sam se zalagao. Ali, u svemu tome što se desilo nama, mnogi u ovoj sali bi trebali da imaju nauk da nije teško priznati grešku, da nije teško priznati da ste 12, u nekim delovima, evo, sada i 14 godina na vlasti, sa 6% podrške, da ne shvatate u čemu grešite, da ne menjate to. Srpska napredna stranka je nastala 7. septembra 2008. godine, na Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, na tome što mi je bilo zadovoljstvo biti za nešto, a ne doveka protiv, kao što vi sada upravo radite. Ja hoću, i nikada više neću pomenuti da Marko Đurišić mrzi. Evo, obavezujem se, ali ako se Marko Đurišić obaveže da neće ni on na svakom forumu, međunarodnom forumu, pred svakim međunarodnim gostom koji nam dođe u Narodnu skupštinu Republike Srbije da se žali na autocenzuru i na cenzuru, a više je u medijima nego što sam ja, više je u elektronskim medijima nego što sam ja. Evo, ja priznajem, više neću pomenuti izraz da gospodin Đurišić mrzi, ukoliko gospodin Đurišić prizna realnost i kaže da autocenzure i cenzure u Srbiji nema. Pogledajte se u ogledalo, nije teško priznati grešku. Nije teško reći – da, odgovorni smo bili za 12 godina. Nemojte više nuditi ljudima u Srbiji fatamorgane. Nemojte nuditi ružičaste naočare. Nemojte pričati o nečemu što nije.
Gospodine Babiću, isteklo vam je vreme.
Evo, još jedna rečenica. Bolje je da imamo tačke spajanja za sve naše politike. I kao što mi je zadovoljstvo da kažem da evropski put, evropska perspektiva članstvo u EU, da je tačka spajanja za sve naše politike, dajte da tu snagu usmerimo ka otvaranju poglavlja, da usmerimo ka tom putu, ka tom cilju, a ne na ovaj način da dobijamo neke poene od kojih Srbija nema ništa.
Zahvaljujem, gospodine Babić. Ima puno prijavljenih. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Ne mogu da ne govorim o tome da u Srbiji postoji problem sa slobodom medija, sa cenzurom i autocenzurom, jer to stoji u izveštaju Evropske komisije, jer je to konstatovao OEBS, preko svoje poverenice u pismima kojima se obratio Vladi Republike Srbije. Ne mogu da ne govorim o tome, jer danas TV prenosa nema više, zato što je to samovoljno odlučila predsednica Narodne skupštine, protiv ovog Poslovnika.
Nemojte da obmanjujete građane, prenosa ima samo odloženo, kao mnogo puta do sada.
Ja vas molim da vi mene ne prekidate i da govorim bar dva i po minuta, koliko je govorio gospodin Babić, molim vas. Znači, ja ne mogu da ne govorim o tome, zato što kada se na dnevniku javnog servisa izveštava o raspravi o budžetu Republike Srbije, izveštaj traje 10 minuta, a ono što sam ja govorio je trajalo sedam sekundi i iz druge opozicione stranke 12 sekundi i to je sve što se od opozicije moglo čuti u izveštavanju javnog servisa o raspravi o budžetu Republike Srbije. Sve ostalo vreme, svih ostalih devet minuta i, ne znam, 31 sekunda, loše sam izračunao, 41 sekunda, a merio sam, govorilo se o tome šta je rekla Vlada, šta su rekli ministri, predsednik Vlade i stranke vladajuće koalicije o budžetu. To nije sloboda medija, to nije ravnopravnost i ja ću o tome govoriti svaki put kada budem imao priliku. Ne mislim da time štetim Republici Srbiji i njenim interesima, naprotiv, mislim da poboljšavam i da mogu time da doprinosim da se stanje u Srbiji poboljša, da nam bude bolje, da ubrzamo naše evropske integracije i da ostvarimo onaj ambiciozan cilj koji je Vlada postavila, a to je da završi pregovore do 2018. godine.
Vreme.
Taj cilj, evo, u prvoj godini možemo da konstatujemo, da je ostvaren nula. Nula, jer pregovori nijedni nisu počeli i neće početi verovatno u prvih šest meseci, a dobro znate koliko se predstavnici naše stranke zalažu za to na sastancima na kojima se govori o pridruživanju Republike Srbije.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Reč ima šef poslaničke grupe Srpske napredne stranke, gospodin Zoran Babić, replika. Izvolite.
Ja nemam želju, kao prethodni govornik, da uređujem javni servis, pa da određujem ko će koliko sekundi da govori, ko će u kojem prilogu da bude. To je valjda neki recidiv iz prošlosti kada su se bavili uređivanjem medija i kada su određivali ko će koliko. Ako su oni izmerili tih sedam ili dvanaest sekundi, Srpska napredna stranka kada je bila opoziciona, to svoje prisustvo u medijima i u javnom servisu merila je ne u sekundama, u nano sekundama. Slučajno ako nas negde u sali prikažu, odlično je. Inače, šta smo govorili, to nije imalo šanse. S druge strane, stvarno i ne vidim šta je to moglo duže od sedam sekundi da se prikaže, jer je glavna zamerka budžetu bila – stoko. Znate, stoko traje nepunu sekundu. Đubre. Pa, kako dva minuta da bude stalno prilog – đubre, đubre, đubre, stoko, stoko. Ne može drugačije. To su jedine zamerke budžetu koje su išle. Dajte malo da budemo realni. Šta ti ljudi na RTS-u i da rade? Kako to da razvuku u jedan dobar komentar, takvu rečenicu, tako sažetu rečenicu od jedne reči – stoko? Kako to da razvuku u dva minuta priloga? Mislim da je tako nešto zaista nemoguće. Zahvaljujem se, gospodine predsedavajući, što ste pravilno videli i tu leži baš ona mržnja, što nešto što nije predstavljate, evo – nema prenosa, a prenos odložen i gledaće se večeras od 20.00 časova. Zašto je teško reći odložen je prenos? Šta to vodi čoveka da govori o stvarima koje su neistinite i kojih sam se toliko puta od prethodnog govornika naslušao da jednostavno ili sam mogao da…
Vreme.
Samo da završim rečenicu, molim vas.
Izvolite.
…pridodam toj nekoj vrsti političke mržnje prema oponentima, ali i prema svojoj zemlji.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od 30 minuta. Sa radom nastavljamo u 14.30 časova.
Mislim da je pauza prošla, da je 25 do tri. Dogovorili smo se da imamo pauzu do 14.30. Očekujem ministra da nam se pridruži. Evo, tu je ministar. Zahvaljujem se na tačnosti. Možemo da počnemo. Na član 117. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 138. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 140. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zolatan Pek, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 140. amandman je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku. Predsednik predlagača prihvatio je amandman na sednici Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima ministar Antić.
Dobro, pre svega želim da se zahvalim svima koji su učestvovali u kreiranju ovog amandmana koji je posledica potrebe koju smo svi zajedno osetili tokom rasprave u načelu, da dođe do dodatnog usaglašavanja određenih odredbi Zakona o energetici sa Zakonom o planiranju i izgradnji u delu koji definiše priključak na distributivnu mrežu. Kao što je javnosti poznato, ministarstvo zaduženo za poslove građevinarstva je u Zakonu o planiranju i izgradnji definisalo sistem objedinjene procedure prilikom izdavanja građevinske dozvole i tu definisalo i određene procedure koje ulaze u segment priključka na distributivnu mrežu. Ministarstvo rudarstva i energetike kao resorno ministarstvo koje ovim zakonom daje okvir za sve te aktivnosti je bilo na stanovištu da je u poštovanju procedure i rokova neophodno uzeti u obzir i tehničke kriterijume koji moraju da se ostvare kako bi to priključenje na distributivnu mrežu se izvelo pored efikasnog, uzimajući u obzir efikasnost, da mora da uzme u obzir pre svega tehničke elemente koji garantuju pouzdanost, koji garantuju bezbednost i koji će u krajnjem slučaju, kada se sve to završi obezbediti jedno sigurno i bezbedno snabdevanje energentima. Ovaj amandman de fakto, predstavlja jednu, da kažem, sublimaciju svega toga, daje procedure i rokove koji su u skladu sa tim elementima i Zakonom o prostornom planiranju i izgradnji koji prihvata model objedinjene procedure, ali sa druge strane zadržava one sve stroge tehničke principe koji nas vode do tačke koja se zaključno rešenje o pridruženju.
Zahvaljujem. Na član 141. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 142. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandra Tomić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistem. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 145. amandman sa ispravkom, podnela je narodni poslanik dr Aleksandra Tomić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistem. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 157. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 158. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 158. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović.
Kao što vidite predsednice, bez obzira što ste naredili direktoru Televizije da isključi prenos, mi smo vrlo uporni da naše amandmane obrazložimo, dakle ne radimo to samo zbog javnosti, odnosno radimo to prvenstveno zbog toga da ovaj zakon bude što kvalitetniji kada bude usvojen, ali naročito zbog činjenice da verujemo da će se ministar potruditi da se ovaj zakon i primenjuje, nasuprot prakse da donosimo zakone, a ne primenjujemo ih. Ovaj amandman na član 158. Zakona o energetici podneli smo iz razloga što smatramo da je on u suprotnosti sa jedinstvenim metodološkim pravilima za izradu zakona. Naime, vi ste se u ovom članu pozvali na Zakon o javnoj svojini, čak ste citirali „Službeni glasnik RS“, broj 72. iz 2011, 83. iz 2013. i 105. iz 2014. godine. Mi smatramo, da je ovo u suprotnosti sa tim pravilima i u suprotnosti generalno sa mogućnosti funkcionisanja jedinstvenog pravnog sistema zato što se pozivate na jedan zakon koji u ovom momentu je deo pozitivnog zakonskog sistema ali već sutra može biti izmenjen samo jednom izmenom i dopunom Zakona i vi ćete imati problem. Naime, mi predlažemo da se umesto toga kaže – zakon kojim se uređuje javna svojina. Mislim da je to do sada bila uvek praksa i ne vidim razlog zbog čega ste odbili ovaj amandman. Vi ste ga bukvalno prevideli, ili ne znam, jerse može desiti da javna svojina bude uređena i u više zakona, osim promene ovog zakona, dakle, može biti predmet više zakona. Zbog toga, molim vas, ministre, da prihvatite ovaj amandmana jer će on dati veću stabilnost i trajnost ovog zakona. Mogućnost da on važi i nakon toga što se Zakon o javnoj svojini promeni.
Zahvaljujem. Na član 162. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zolatan Pek, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Marinković.
Zahvaljujem uvažena predsednice. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poslanici iz poziciji i opozicije koji su potpisali i podneli ovaj amandman, imali su u vidu da priliv investicija, razvoj tržišne ekonomije, ne može nikako da ide paralelno sa bilo kakvim ograničenjem. Tako da se ovaj amandman tiče toga da u članu 162. treba predvideti zaštitni mehanizam za proizvođače iz obnovljivih izvora energije ukoliko smatraju da im operatori sistema ne opravdano ograničavaju pravo prvenstva preuzimanja električne energije. Mi smo zabrinuti zbog potencijalne mogućnosti da se to desi, a nije ni u skladu sa direktivom EU 29/2009. koja se odnosi na promociju korišćenja obnovljivih izvora energije. U takvim slučajevima proizvođači moraju imati mogućnost da se preispita takva odluka operatora,a zašta bi najpodesnije bilo da sama Agencija za energetiku bude nadležni organ za postupanje po zahtevima proizvođača i koja bi imala ovlašćenja da naloži operatoru da uradi ono što je po zakonu njegov posao. Znači, da prestane sa ograničavanjem preuzimanja energije, kao i da podnese odgovarajuće prijave protiv operatora što je jako važno da ima izvršnu moć, izvršne instrumente, da kazni onoga ko utiče na to da se tržište ograničava, da tržište ne bude dovoljno liberalizovano i to naravno nije u interesu i nije u skladu sa dobrim principima tržišne ekonomije i liberalizovanog tržišta kojoj ne sumnjivo teži i Vlada RS i naravno, resorno Ministarstvo energetike, tako da smo mi na ovaj način hteli samo da kroz ovaj amandman i kroz ove predloge koji su, nadam se konstruktivni, proširimo ingerencije same agencije za energetiku kako ne bi došlo do bilo kakve mogućnosti da se ograniči onim igračima koji su na tržištu, njihova prava koja su jasno definisana zakonom. Hvala vam.
Hvala. Na naslov iznad člana 165. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč želi Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe. Mislim da je dobro što je amandman koji su podnele kolege Marko Đurišić, dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić prihvaćen, i u vezi s tim, moje pitanje ministru, jer mislim da je važno da ostane bez ikakve dvojbe, kada je u pitanju treći paket, činjenica da je to obaveza koja je proistekla iz ranijih obaveza i u tom smislu nema direktnih veza sa pregovorima, ali nekoliko članova, među njima i ovaj, na ovaj ili onaj način, biće vezan za pregovore, kad god da, i kako budu otvoreni. U tom smislu je moje pitanje ministru, sobzirom da je doneta odluka da otvaranje poglavlja, pa i ovo o energetici, i svako drugo poglavlje ide zajednosa Poglavljem 35. To je za sve druge ostala pitanja. U slučaju Srbije, potpuno je jasno da se radi o kontroli primene Briselskog sporazuma i mi podržavamo, kako kontrolu, tako i sve što mi možemo kao poslanici da uradimo da dokažemo da Vlada govori istinu pred svima onima od kojih se pregovori, otvaranje određenih poglavlja traži. To su nacionalni parlamenti, ne evropski parlament. Ono što ja znam za sada je, da ni Evropska komisija nema jasnu preporuku na koji način će se Poglavlje 35 koncipirati. Kakva vrsta uputstva će biti da bi svi nacionalni parlamenti mogli da daju saglasnost da se otvori i poglavlje 32 i 23 i 24 i energetika i zaštita životne sredine, itd, pa me zanima da li ministar ima više informacija i na koji način će se otvaranjem pregovora raditi na, neću da kažem tehničkom nivou, jer to su ipak mešani politički pregovori i tehnički, Poglavlje 35 sa proverom, recimo ovde, o prekograničnih saradnji i sa onim na čega smo se obavezali Briselskim sporazumom? Energetika tu nije direktno, druge su stvari tu, ali u perspektivi prosto dodatne validne informacije od kojih ja mislim da bi imali koristi i mi i građani. Hvala vam.
Hvala. Ministar Antić. Izvolite.
Pre svega, ono što je posledica Briselskog sporazuma je što je naravno segment svega što je vezano za Poglavlje 35 se odražava na mnoge segmente, između ostalog naravno i na energetiku i ono što u ovom trenutku je činjenica da mi, preko kancelarije ostvarujemo određene korake koji su vezani za taj segment energetike, da je potpisan određeni sporazum između EMS-a i njihove tamo agencije, odnosno kompanije „Kost“ i da je tim sporazumom definisan taj segment, vezano za prenos električne energije, odnosno segment odnosa dva operatora tog sistema. Puna implementacija svega, to je nešto što je pred nama. Pred nama je i formiranje kompanije koja treba da bude pri zajednici srpskih opština, koja treba da se bavi snabdevanjem pre svega severa Kosova i to ide nekim svojim hodom i mislim da je dosta visok stepen usaglašenosti oko svega toga. Moram da kažem da kada je energetika u pitanju, tu su stvari uvek na malo višem nivou u odnosu na ostale, da kažem, privredne delatnosti zato što energetika objektivno ne poznaje granice i nemoguće je tretirati sisteme izolovano i nemoguće je dozvoliti da…
Vreme.
… problem postoji na jednom mestu i ja bih vas podsetio da smo pre izvesnog vremena, to je čini mi se bilo letos, kada je eksplodirao jedan termo blok u termoelektrani Kosovo, Obilić, da smo mi tada otvorili naše prenosne sisteme i obezbedili snabdevanje električnom energijom građane Kosova i Metohije.
Hvala. Reč ima dr Janko Veselinović. Izvolite.
Dakle, dva minuta kao predlagača. Ne bih nešto posebno da se zahvaljujem ministru, odnosno Vladi što je prihvatila desetak naših amandmana jer smatramo da smo zajedno radili na tome da popravimo ovaj zakon i jedino što bih hteo da kažem, jeste činjenica da je naša poslanička grupa i kada su bili predmet ove rasprave budžetski zakoni, da ih tako nazovem, onaj reprogram, odnosno zaduživanje, rebalansi, budžetski zakoni, da smo vrlo aktivno učestvovali sa, ja bih rekao vrlo kvalitetnim amandmanima i da to činimo i u ovoj raspravi kada je u pitanju energetika i svima je jasno koji su čitali naše amandmane da smo mi pročitali zakon iako smo imali veoma malo vremena da to učinimo. Čak nam ne smeta to ni što je predsednica isključila danas televizijski prenos…
Molim vas, moram, pustila sam dva-tri puta da to kažete. Prvo, isključivanje prenosa ne postoji i ne može neko verbalno…
Isključili ste direktan prenos.
Ne postoji ni isključivanje direktnog prenosa i vi to znate da čak ni takav…
Naložili ste direktoru televizije da isključi prenos.
Ne ni to. Hajdemo ponovo sada. Znači, generalni sekretar…
Razgovarali ste pred mojim očima sa predstavnikom televizije RTS i naložili mu da isključi prenos.
Da, predstavnici televizije, kamermani, ne donose odluke.
Razgovarali ste i sa njima.
Ne, samo javnosti radi, obraćam se, biće jako čudno, vi ćete govoriti u prenosu, a niko vas neće razumeti…
U odloženom prenosu, odnosno reprizi posle ponoći.
Tako je, izvinite mi se i recite da nisam isključila prenos…
Jeste, isključili ste prenos. Naložili ste da se isključi prenos, ali pričaću o amandmanu.
Dobro, dakle biće vrlo neobično, ja se obraćam građanima, vratiću, samo ne dozvoljavam da obmanjujete javnost iz ovog uvaženog doma i da kršite dostojanstvo parlamenta na taj način što ćete obmanjivati građane Srbije. Moram da reagujem, vratiću vam vreme, ako treba i više. Znači istine radi, zbog građana koji će biti zbunjeni jer će vas videti da vi stojite, govorite,a ništa im neće biti jasno o čemu vi to govorite. Znači, prenos ne može da bude isključen, prenos je odložen zahvaljujući molbi generalnog sekretara ovog parlamenta upućeno direktoru RTS, pismenoj molbi i on je to odobrio i ići ćemo u direktan prenos. Dakle, ovaj vaš pokušaj da ne postoji, prenos će biti prikazan građanima Srbije, otprilike ćete vi biti sada oko 22 časa. Prema tome, biće im čudno šta vi to govorite. Izvolite, vratićemo vam vreme onoliko koliko sam vam ja uzela.
Da bi građanima bilo jasno, isključili ste direktan prenos i mene sada gledate…
Poslaniče, obmanjujete javnost, sankcionisaću ovo, ne zbog mene, nego zbog parlamenta i istine radi.
Mene sada gledate u odloženom prenosu, voleo bih da pitam ministra kada je govorio o činjenici da je prihvatio ovaj amandman, govorio je o integrisanom upravljanju i o nekim pitanjima koja se tiču prekogranične razmene, nisam siguran da li je bilo umesno da ovde pominjete zajendicu srpskih opština, pošto one nisu preko granična saradnja, koliko ja čitam ovaj Ustav, koji ste i vi gospodine Antiću zajedno sa nama glasali, to je jedna stvar. Druga stvar, odlično pitanje za vas, pošto ste rekli nekoliko puta danas da je naš put ka EU u ovom segmentu energetike ubrzan zbog prihvatanja Briselskog sporazuma. Da bi on bio realizovan na KiM, potrebno je da se konstituiše zajednica srpskih opština. To se do sada, gospodine Antiću, kao želja naša, opozicije, u to ste nas ubeđivali da će zajednica srpskih opština dobiti izvršnu, a ne znam koju drugu vlast, da će se moći baviti i ovim pitanjima. To se do sada nije desilo. Šta ste potpisali i kada će zajednica srpskih opština biti formirana, da bi se realizovao i ovaj član po vama bio prekogranična saradnja, bilo saradnja na teritoriji Republike Srbije?
Reč ima Aleksandar Antić.
Mislim, kolega Veselinoviću, da sad zaista nije bilo korektno. Ja sam odgovarao na pitanje gospođe Čomić, a ne na elemente ovog amandmana, tako da vas molim da ili me slušate, ili da ne pokušavate da mi imputirate tako nešto.
Zahvaljujem. Dakle, može da se pročita naslov iznad člana 165. koji se menja i glasi. Da ne čitam dalje, to je amandman. (Janko Veselinović, s mesta: Pročitajte, molim vas.) Nemam tu dužnost. Vrlo rado. Na član 165. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 167. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li želite reč? (Da) Reč ima dr Janko Veselinović.
Ja sam razumeo da je ovaj amandman prihvaćen. Da li je?
Ne.
Član 167?
Da, nije prihvaćen.
Onda je potrebno da ga obrazložim. U članu 163, ako sam ja sasvim u pravu, a dajem mogućnost da to nije tačno, govori se o pravima, a ne o pravilima za raspodelu prekograničnih prenosnih kapaciteta, već su ona regulisana u članu 164. Nisam sad zaista u mogućnosti da pogledam taj člana 164. ali mi se čini da je tu bila neka greška, ali pošto niste prihvatili amandman, moguće je da je u vašem objašnjenju otklonjena ta nemogćnost, naš predlog da se izmeni ovo, možda ste vi u pravu.
Dr. Vladimir Orlić ima reč.
Mala pomoć po ovom pitanju, zaista se u članu 164. definišu pravila, mada smatram da ne bi bilo ništa pogrešno i da ostane formulacija ovako kako jeste, iz razloga što se ne pravila, već sama procedura, definiše članom 163. Dakle, ukoliko ne shvatimo kontekst kao upućivanje na pravila članom zakona, već na prenosni sistem, onda je potpuno u redu, da se adresira i član 163. Inače, pitanje zaista nije suštinsko. Hvala.
Na član 180. amandman su zajedno podneli….. Izvinjavam se, Gordana Čomić, po prethodnom amandmanu. Izvolite.
Hvala vam. Koristim vreme poslaničke grupe. Mislim da bi vredelo razmisliti o prihvatanju ovog amandmana, zato što stav na koji se menja tako da se ne citira član 163. nego 164. kaže – pravila za raspodelu prekograničnih prenosnih kapaciteta iz člana 163. U članu 163. se ne govori o pravilima i ima dva stava. Prvi stav je, pristup prenosnom sistemu prekogranične razmene električne energije se ostvaruje na osnovu prava, na koji šire prekograničnog prenosnog kapaciteta. Drugi stav, pravo na korišćenje prekograničnih prenosnih kapaciteta dodeljuje se na nediskriminatoran i transparentan način, u skladu sa usaglašenim tehničkim kriterijumima rada povezanih prenosnih sistema, i pravilima za raspodelu prekograničnih prenosnih kapaciteta, osim ako se ne odnosi na ovaj poslednji deo rečenice, pri čemu je u članu 164. taj poslednji deo rečenice kroz pet stavova definisan i govori samo o pravilima na raspodelu prava na korišćenje. Možda bi bilo zgodnije i jasnije da se umesto ovog člana 163. citira član 164. jer u njemu zaista postoje pravila.
Hvala. Reč ima ministar.
Mada sam i ja sada u maloj dilemi, a najsrećniji bih bio kada bi mi pisalo 163. i 164. mada u članu 163. mi završavamo sa time da kažemo – i pravilima za raspodelu prekograničnih prenosnih kapaciteta. Ako mi date samo 30 sekundi vremena, da se konsultujem sa svojim saradnicima.
U redu. Do tada će govoriti dr. Janko Veselinović.
Ja sam hteo takođe da se nadovežem na ovo, i sasvim sam ja u pravu. Sasvim nije u pravu ministar, donekle je u pravu i smatram da bi trebalo da nađemo rešenje, pravila koja se uređuju, mi smo se jasno pozvali na član 164. i ona su tamo naznačena. U članu 163. se delimično govori o tome i smatram da jeste greška i možda možemo da napravimo ispravku amandmana, ili nešto slično, a ako ostane ovako, biće neprecizno.
Možemo i da zastanemo i u glasanju, ako izglasamo oba, pa nešto usaglasimo. Izvinite zbog intervencije. Ministar ima reč.
Prihvatamo amandman.
Prihvata se amandman, pa ćemo videti onda u usaglašavanju šta smo uradili sa ukupnim tekstom zakona. Na član 180. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 199. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Narodni poslanik Blagoje Bradić.
Član 199. govori o neovlašćenoj potrošnji, koju utvrđuje operator prenosa i u stavu 3. se kaže da redovna kontrola mernog mesta po pravilu se vrši jedanput u 6 meseci, a najduže na period od godinu dana. Mi smo predložili da to ide na mesečnom nivou. Ministarstvo je odgovorilo, amandman se ne prihvata, imajući u vidu da kontrolu mernog mesta mogu da vrše samo stručna lica, a predložena dinamika znatno povećava troškove poslovanja. Ja bih informisao, ne vas ministre, nego radnike Ministarstva, jer u vašu dobru volju uopšte ne sumnjam, da je predmet krađe električne energije, na godišnjem nivou 7 milijardi dinara. Kontrola nikome ne škodi i svi se mi zalažemo da se spreče zloupotrebe, da se spreči neovlašćeno korišćenje, da se plate računi. Šta je problem ako preduzeće koje se bavi prodajom električne energije kontroliše brojila, i ako je u obavezi da tu manipulaciju potrošnjom energenata svede na najmanju moguću meru. Ako ste vi sa jedne strane za to da sprečimo zloupotrebe, a sa druge strane kažemo da ne možemo da kontrolišemo, jer je to skupo, a ja mislim da je 7 milijardi velika cifra, i ona i jedino treba da bude razlog kontrole. Ja mislim ministre da bi vi trebalo ovo da podržite, a oni koji se bave prodajom energenata, oni moraju da se organizuju i da smanje rastur tzv. i zloupotrebu. To je moje mišljenje. Hvala.
Reč ima ministar u Vladi.
Pre svega, moram da zamolim da čitamo sve stavove po redu. Postoje dva postupka. Jedan postupak je redovne, a drugi postupak je vanredne kontrole. Mi smo ovu meru pripisali za postupak redovne kontrole, koji je nešto što je minimum i posledica uređenja iz Zakona o meteorologiji, koji je definisao u kom periodu se moraju vršiti provere mernih mesta. Sa stanovišta ušteda i kontrola vezano za neovlašćenu potrošnju električne energije, ajde srpski da se izrazim, za krađu električnu energije, za to postoje vanredne kontrole i to rade naše distribucije i moram reći da je tu u pojedinim distributivnim sistemima, došlo do velikog iskoraka. Sada kadau ovom procesu reorganizacije EPS, definišemo jedinstveno ODS, i kada uspostavimo jedinstvene kriterijume za svih pet distributivnih centara, ja verujem da će te kontrole biti još efikasnije. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Bradić, da li želite repliku? Mislim da nemate pravo, ali izvolite.
Posledica ovakvog stanja u naplati računa i krađi struje, kao što smo se složili, je postojanje periodičnih, redovnih, ovih na šest meseci i periodičnih ad hok vanrednih kontrola. Ja mislim da bi trebalo da to što je bilo periodično i što zavisi od bilo koje odluke, hajde da bar u ovaj član ne uvodimo politiku, treba da uvedemo u red i da to bude obaveza i da to bude nešto permanentno i da to ima neki kontinuitet da ima, tako da oni koji su redovne platiše ne moraju da kroz svoje plaćanje snose i troškove onih koji ne plaćaju, da to bude redovno, jer ako i bude redovno, ako i bude, recimo, na šest meseci, taj neko ko distribuira struju, on će možda biti nesolventan, pa će možda podići kredite, pa će se možda plaćati kamate. Na kraju će to plaćati redovne platiše. Moja sugestija je da to bude redovno i da to bude obaveza, a ne da bude stvar nečije odluke. To je moje viđenje rešavanja problema.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Gospodine Bradiću, nije gubitak sedam milijardi.
Molim vas da se ne obraćate direktno drugom narodnom poslaniku.
Znači, ukupan gubitak koji nastaje u EPS-u je preko 24 milijarde dinara. Radi se o tehničkom i komercijalnom gubitku. Tehnički gubitak je otprilike oko 7% od onoga što je gubitak, tako da je komercijalni gubitak koji nastaje po osnovu krađe 12 milijardi 828 miliona dinara. Danas kada govorite o ODS-ovima, operatorima distributivnog sistema, oni se nalaze u dve vrste problema. Jedan je naplata, a drugi je komercijalni i tehnički gubici. Ono što je zanimljivo je da u 2014. godini ODS su do danas naplatili preko 95% isporučene električne energije. Znači, ODS-ovi danas nemaju problem sa naplatom. Imaju problem sa gubitkom. Taj gubitak nesporno može da bude rešen samo na način što ćemo uvesti i to ćemo videti novim amandmanima koje ste vi predložili na ovaj zakon, uvođenjem novih mernih mesta. To svakako u mnogome rešava problem. Ali, suština je da u Srbiji koja ima oko 3 miliona brojila, da bi vaš amandman mogao da funkcioniše, vi u ovom trenutku morate da zaposlite u ODS preko 5.000 novih ljudi, pri čemu je jasno da i kada bi mogli da ih zaposlite, nema dovoljno kompetentnih i kvalitetno obučenih ljudi koji mogu da obave redovnu kontrolu svakog meseca na svim brojilima. Zato ovaj amandman tehnički nije moguć.
Reč ima narodni poslanik dr Ninoslav Girić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, slažem se sa obrazloženjem ministra Antića i da ova predložena dinamika znatno povećava troškove poslovanja, a što se tiče onih mera koje su sprovođene u smislu naplate električne energije, kolega Bradić vrlo dobro zna da je jugoistok napravio velike pomake u tom smislu, u smislu naplate nezakonito potrošene električne energije. Tako da, ovaj amandman ne treba prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Bradiću, možete samo po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Pokušavam da razumem šta su mi kolege rekle, stvarno se trudim. Ministra sam sasvim razumeo. S jedne strane imamo gubitke. Ja predlažem amandmanom da uđemo u permanentnu kontrolu mernih mesta, kako bi isključili mogućnost sem tehničkih gubitaka, gubitaka koji nastaju krađom, da ih svedemo na najmanju moguću meru, da sistem ne trpi zbog toga što imamo nesavesne korisnike, a onda mi dolazi objašnjenje da je to tehnički nesprovodljivo. Znači, po vama, vi ste za to da ovi gubici i dalje postoje. Ja to tako doživljavam. Da se vratim na početak moje priče od jutros. Svako od nas doživljava rešenje zakona na sebi svojstven način, u skladu sa politikom koju zagovara. Vi smatrate da to treba da bude i dalje. Ja mislim da nije dobro i kažem zbog čega nije dobro, a građani gledaju pa će da kažu ko je u pravu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Vrlo kratko, pošto pretpostavljam da je glavno pitanje praktične sprovodljivosti rešenja na način na koji ga predlaže predlagač amandmana, koji je postavljen ovde u diskusiji od strane drugih kolega, broj ljudi koji treba da budu određene profesionalne kvalifikacije da bi se ovo sprovodilo na način na koji predlaže predlagač amandmana. Ukoliko postoji neki podatak koji nismo čuli, u smislu kadrovskih kapaciteta i predviđenih troškova, bilo bi dobro da ga iznesemo sada. Ukoliko takvih podataka nemamo, mislim da smo čuli dovoljno, u smislu argumentacije, da se ovo rešenje ne prihvati. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 200. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 201. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 211. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 231. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović.
Ovo je još jedan amandman koji smo sačinili i koji je ministar, odnosno Vlada prihvatila. Ja bih se osvrnuo, obzirom da smo razrešili dilemu oko ovog člana, praktičnoj sprovodljivosti ovog člana i ovih zakona, bez obzira na dobacivanje iz poslaničkih klupa, zna se kojih, praktičnoj sprovodljivosti ovog zakona. Jer, da bi energetski subjekti, odnosno proizvođači toplotne energije, električne energije, itd, imali samoodrživost, neophodno je da oni u svom sistemu imaju adekvatnu naplatu utroška toplotne energije. Kada je govoreno o ovome svojevremeno ovde, a kada je bio i predsednik Vlade prisutan, on je pozvao jednog narodnog poslanika, mog kolegu Kamberija, da plaća struju, a nije imao hrabrosti zbog glasačkog tela da pozove sve građane Srbije da plaćaju struju. [[Isključen mikrofon.]]
Izgleda da vaša priča ne prihvata sistem. Izvolite.
Računam da ovaj mikrofon nije politički toliko senzitivan, pa da...
Možda reaguje na neistine.
… ili na činjenicu da ste ukinuli direktan televizijski prenos, pa da vas građani gledaju odloženo. Dakle, radi se o praktičnoj sprovodljivosti ovog člana i svih ostalih članova Zakona o energetici zbog jednostavno neuravnoteženosti sistema i činjenice da ovaj sistem sa neadekvatnim cenama, a još ne adekvatnijoj kupovnom moći građana, neće biti na duže staze održiv. Od čega će vama penzioneri, radnici, itd, kojima su umanjene plate, kojima su nekima zamrznute plate, plaćati energente i ko će to u budžetu… Ne postoji ta stavka koja će rešiti taj problem, gospodine Antiću.
Gospodine Veselinoviću, da li vi sada ubeđujete gospodina Antića da povuče prihvatanje amandmana? (Janko Veselinović, s mesta: Ne, nego ceo zakon da primeni.) Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, šef poslaničke grupe, replika [[Janko Veselinović, s mesta: Zbog čega replika? Po čemu su se prepoznali? Po tome što dobacuju?]]
Da li mogu, gospodine Veselinoviću, da govorim? Da li mogu da dođem do reči od gospodina Veselinovića i kada ima reč i kada nema? Znate, neko pokušava da se ponaša na način kao da u Narodnoj skupštini, u Domu Narodne skupštine, u ovoj sali nisu prisutni i drugi narodni poslanici koji pažljivo slušaju, pažljivo debatuju, pažljivo slušaju sagovornike sa druge strane, bez želje da karikiraju, bez želje da uzmu prvu i poslednju reč ili nešto iz sredine, pa da dodaju nešto svoje. Gospodin Aleksandar Vučić je premijer Vlade Republike Srbije. Predsednik Vlade Republike Srbije je vrlo jasno i eksplicitno zamolio kolegu Kamberija da prenese poziv svim građanima, a i građanima Srbije koji žive u Preševu, Medveđi i Bujanovcu da je neophodno da se plati struja, utrošena električna energija. Da li je problem u tome? Da li je problem pozvati, i to kada predsednik Vlade pozove da se plaćaju računi, da se plaća porez, da se plaća PDV, da se plaćaju akcize? To je posao odgovornog čoveka. To je posao hrabrog čoveka, a oni koji su zbog političke trgovine, zbog trgovine glasovima, zbog želje da se ostane na vlasti, slali poruke – ma ne morate ništa da radite, ali podržite naše kandidate ili podržite našu opciju, ti ljudi su napravili najveći problem i za Elektrodistribuciju Srbije i za ostala javna preduzeća, jer su trgovali nečim što nije njihovo.
Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Moram ovom prilikom da stanem u odbranu onoga što predsednik Vlade Republike Srbije radi i način na koji iznosi stavove Vlade, kao i da ponovim da je u poslednjih nekoliko nedelja predsednik Vlade i ja kao ministar energetike u više navrata izneo tu činjenicu da je održivost celog ovog paketa sa MMF vezan, u dobroj meri, i za plaćanje obaveza vezano za energente, odnosno za stabilnost dve kompanije, a to su EPS i „Srbijagas“. Imamo određenih problema na pojedinim delovima Republike Srbije, pre svega na delu teritorije koji pokriva Elektrodistribucija Vranje. Tamo radimo različite kampanje i različite akcije za povećanje naplate. Taj poziv je bio usmeren u tom pravcu. Međutim, nije samo to. Imamo ozbiljne poruke koje smo usmerili ka lokalnim samoupravama, vezano za plaćanje obaveza za „Gasprom“ i Javno preduzeće „Srbijagas“, kao i čitav set mera koji radimo i prema preduzećima u restrukturiranju, a pre svega prema hemijskom kompleksu vezano za njihove obaveze plaćanja za energente. Ono što hoću i danas da ponovim i ono što je čvrsta odluka i politika Vlade jeste da svi moraju da plaćaju energente i da u tom sistemu neće biti privilegovanih. Želim još jednom da iskoristim priliku i da se zahvalim građanima Srbije, jer građani Srbije su najredovnije platiše obaveza i za gas i za struju. Moram da dodam da, pre svega, naše najstarije sugrađane treba najviše pohvaliti, bez obzira kolika su im primanja, bez obzira što nisu na tom nivou, koji bi svi želeli, jer oni prvi plate svoje račune i na tome im hvala.
Hvala, gospodine ministre. Gospodine Veselinoviću, po amandmanu? (Janko Veselinović, s mesta: Replika.) Na čije izlaganje? (Janko Veselinović, s mesta: Na izlaganje gospodina Babića.) To je davno prošlo. Jedino ako smatrate da je izlaganje gospodina ministara… Izvolite.
U suštini podsetili ste me da nema nikakve svrhe da se sa replikom obraćam ne prethodnom, nego pre njega poslaniku. Zaista ono što je rekao ministar Antić ima smisla da se diskutuje, po da se i replicira. Naime, gospodine Antiću, niko ne spori neophodnost da svi građani plaćaju svoje obaveze. Oni koji nemaju tu mogućnost, socijalni su slučajevi, treba da im pomogne država. Ministarka Mihajlović, ako se sećate, govorila je o nekim socijalnim kartama, a te socijalne karte nisu napravljene. Nije dobro da selektivnost u naplati postoji, po stranačkoj pripadnosti, po etničkoj pripadnosti i da se na taj način upućuju pozivi. Jedino što je bitno jeste da je neko registrovan kao kupac električne energije, toplotne energije, gasa itd, bez obzira na njegovubilo koju pripadnost. To jeste problem, gospodine Antiću, u selektivnosti. Gospodine Antiću, drago mi je da ste poslali apel svim građanima i svim pravnim subjektima, pretpostavljam. Da li je tako? Juče sam pogledao, pripremajući se za raspravu po ovom zakonu dugove pravnih lica u Novom Sadu. To mi je bilo najbliže. Socijalistička partija Srbije duguje tri miliona dinara za neplaćenu toplotnu energiju u Novom Sadu. Tri miliona dinara. Pokrajinski odbor i gradski odbor i gde je tu jednakost, gospodine Antiću, a koliko građana, ne Kamberija, nego Markovića, Petrovića i drugih je isključeno sa sistema zato što nisu plaćali, a SPS i mnoge druge partije se greju, a da ne plaćaju?
Zahvaljujem, gospodine Veselinoviću. Reč ima narodni poslanik Dijana Vukomanović.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi što toliko brine o SPS. No, istovremeno, zahvaljujući se, naglašavam, da ima unutar SPS dovoljno kadrova koji će da se brinu o našim računima. Samo izražavam čuđenje – ko će da plati dugove bivše DS, pošto oni misle da su, preregistrovanjem stranke u SDP i otcepljenjem od matične DS, građani zaboravili dugove koji su akumulirani već dugi niz godina, a više od jedne decenije. Upozoravam ga da najpre počisti u svom dvorištu, da gleda da njegova bivša stranka plati račune kojih su svesni mnogi građani Srbije. Hvala.
Reč ima ministar Aleksandar Antić, replika.
Nisam nikada doživeo da se Vlada Republike Srbije, niti ja kao ministar, niti premijer, postavila diskriminatorski u pozivanju na plaćanje računa. Nemojte da sa jednu polemiku, koja je bila skupštinskog karaktera, dižemo na taj nivo, koji mu ne pripada. To je pod jedan. Pod dva, ponavljam, lokalne samouprave u određenom segmentu imaju određene mere subvencija kod plaćanja komunalnih usluga među kojima, pod znacima navoda, se nalazi i toplotna energija. Ponavljam da na razdelu Ministarstva rudarstva i energetike ima 680 miliona dinara za obaveze prema energetski zaštićenom kupcu, znači, one najugroženije socijalne kategorije imaju, ponavljam, od 120 do 240 kilovatčasova besplatne struje mesečno u odnosu na broj članova domaćinstva, naravno, isto malo gasa i toplotne energije. Kad je u pitanju ovo što ste me pitali i što ste prokomentarisali vezano za dug za toplotnu energiju SPS, pre svega, moram da istaknem da je pitanje naplate toplotne energije pitanje lokalnih samouprava koje one treba da uređuju, pod jedan, a sad ću izaći iz konteksta toga što ovde odgovaram kao ministar i kao funkcioner SPS podsetiću vas da se radi o dva objekta, da su oba objekta velike kvadrature, da otprilike taj nivo dugovanja o kojima vi govorite ne može predstavljati neki dugogodišnji ili višemesečni akumulirani dug, nego je verovatno reč o nekom tekućem dugu koji može biti za jednu, dve ili eventualno tri mesečne rate. Ali, u svakom slučaju, ukoliko je to tačno, mi pored ovoga što je koleginica Vukomanović rekla, kao odgovorna partija dugujemo jedno izvinjenje građanima Novog Sada i obećanje da ćemo taj račun platiti u najkraćem vremenu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, o amandmanu. Izvolite.
Ne želim zaista da se nastavljam na ove teme i želim da se vratimo na amandmane. Jednostavno, neću komentarisati pojedinačne dugove političkih partija, ali, gospodine Antiću, kada smo imali raspravu o budžetu, onda smo imali nakon toga i raspravu o zaduživanju „Srbijagasa“. Vaš kolega, direktor „Srbijagasa“ je rekao – moramo da se zadužimo zato što nam distributeri i toplotne energije duguju za gas. Dakle, kada neka tamo politička partija ili neki tamo pojedinac ne plati gas glavnom distributeru za gas u Srbiji, onda on prenosi tu obavezu na isporučioca gasa, u ovom slučaju rusku kompaniju, a onda pošto on ne može da plati te svoje obaveze, onda se država zadužuje, odnosno preuzima dug, tako da su to povezane stvari, gospodine Antiću. I to što je lokalna samouprava vlasnik tog javnog preduzeća, to nema nikakve veze, dug se direktno reflektuje na „Srbijagas“, a „Srbijagas“ traži od nas da se zadužimo za nju i da im vratimo te dugove. Ja se nadam da se slažete oko ovog pitanja.
Gospodine Veselinoviću, ostalo vam je 30 sekundi od vremena poslaničke grupe. Zahvaljujem. Još jednom konstatujem da je ovaj amandman prihvaćen i da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 232. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Gospodine Veselinoviću, želite da govorite po ovom amandmanu? (Da) Izvolite.
Želim samo da javno konstatujem da je još jedan amandman naše poslaničke grupe mene i mojih kolega narodnih poslanika prihvaćen i da je postao sastavni deo ovog zakona, tako da smo na taj način značajno popravili ovaj zakon. Voleli bi da to građani vide tokom dana, tokom dnevne ravnodnevnice, ne oko ponoći, ali, za to je zaslužna predsednika Skupštine koja je ukinula direktni televizijski prenos pa će to čuti oko ponoći.
Opet vi, stara priča. Imamo odloženi prenos, gospodine Veselinoviću. Ja to zbog vas, jer će građani biti veoma iznenađeni kad vas vide kako govorite, a izgovarate tu rečenicu. Na član 236. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 238. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 263. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoja Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima dr Blagoje Bradić.
Član 263. govori o naprednim mernim sistemima i kaže da operator distributivnog sistema utvrđuje tehničke zahteve za uvođenje raznih oblika naprednih mernih sistema i analizira tehniku i ekonomsku opravdanost uvođenja naprednih sistema merenja, efekte na razvoj tržišta i koristi za pojedinačne kategorije krajnjih kupaca prirodnog gasa. Ovaj stav o kome pričamo kaže: „Plan implementacije iz stava 2. ovog člana operator distributivnog sistema obuhvatiće minimum 80% mesta primopredaje u kategoriji krajnjih kupaca prirodnog gasa za koje je utvrđena ekonomska opravdanost i implementacija“. Mi smo predložili 100%, jer predlagač zakona, Ministarstvo, ni u jednoj rečenici nije reklo zašto 80% i zašto ako je neko opravdani kupac i ako neko ima taj naziv, da ima ekonomsku opravdanost i implementaciju, zašto ne 100% nego 80%? Ja vam se zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Dakle, pokušaj i po ovom pitanju da se bude od dodatne pomoći za razumevanje. Ovo je jedan od amandmana koji su postavljeni sa manje-više identičnim pitanjem - odakle su uzete određene numeričke vrednosti za definisanje određenih procenata? Kao što smo po članu 109. imali pitanje i odgovor, inače dat i od ministarstva i od kolega ovde, da je reč o vrednostima definisanim u direktivi koja se navodi eksplicitno, precizno, u obrazloženju Vlade. Bilo je nekih čudnih predloga da se zaključi da to ne stoji. Dakle, čisto da ponovim za zapisnik, ono što je prikazano kao broj direktive, prikazano je precizno i u obrazloženju na amandman za član 109, a imali smo to isto i za član 138. Tu je 80% eksplicitno navedeno. Ovde je reč o Direktivi 2009/73 u kojoj ne mogu da se zakunem da stoji identičan procenat, ali postoje ekvivalencije po pitanju materije, odnosno reč je o naprednim, mernim sistemima, kao u Direktivi 2009/72. Odatle i poreklo predviđenog procenta, pretpostavljam, ispraviće me ministarstvo ako grešim. Dodatno, smatram da, ukoliko već postoji potvrda o dovoljnoj usaglašenosti sa tekovinama koje hoćemo da usvojimo, nema razloga da uvodimo strožije kriterijume od tih, a svakako 100% bi bio strožiji zahtev u odnosu na 80%. Hvala.
Hvala. (Blagoje Bradić, s mesta: Replika.) Gospodine Bradić, nemate pravo na repliku. (Blagoje Bradić, s mesta: Sve vreme se meni obraća.) Gospodine Bradiću, potpuno sam siguran da gospodin Orlić nikada neće izazvati repliku ili vrlo retko. Pažljivo sam slušao. Da je bilo koji drugi poslanik, možda bih pomislio da možda nešto nisam čuo, ali sam pažljivo slušao gospodina Orlića. (Blagoje Bradić, s mesta: Sve vreme se meni obraća, priča o amandmanu.) On je pominjao amandman koji je podnet. (Blagoje Bradić, s mesta: Ja sam podneo amandman, meni se obraćao, pitajte ga.) Samo podnošenje amandmana vam nije dovoljan razlog za repliku. Gospodine Bradiću dovoljno replika sam dao danas. Nije problem da dam i sada, ali po tome bi onda mogli da se javite kada god neko diskutuje za reč. Imate 30 sekundi po amandmanu, ako želite da govorite. Izvolite.
Dakle, ovde se radi o onome što pričamo sve vreme, od početka ove rasprave. Ministarstvo je donelo akt, donelo je Predlog zakona o energetici, pozivajući se da sve što piše u zakonu mora da se uradi zbog preuzetih obaveza. Da vas podsetim, na početku sam pročitao da je Republika Makedonija u saradnji sa Energetskom zajednicom odložila ukidanje regulisanih cena električne energije na period od 5 godina. O tome pričamo, o svemu onome za šta ste nas prozivali da mi ne želimo u Evropu, da ne shvatamo evropske vrednosti, da imamo dvojake standarde, da jedno pričamo a drugo radimo. Postojala je mogućnost pregovora i dogovora za određene pozicije u okviru obaveza koje smo preduzeli. Zato i pitam – kakve veze ima od kvalitetnog kategorisanog kupca da li će biti 80 ili 100%? Oni zaslužuju 100%, a zar smo morali i to da preuzmemo u 80%? A to se misli na EPS.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Vidite, vi ste gledali u gospodina Orlića, a on nema pravo na repliku. Na član 265. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zoltan Pek, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 265. amandman je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman na sednici Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, kao i u slučaju člana 140, koji se odnosio na električnu energiju, tako je amandman Odbora povodom člana 265. sačinjen u istovetnom tekstu, s tim što se on odnosi na gas i trebao je u stvari usaglasi sve one izmene i dopune Zakona o građevinarstvu u postupku objedinjene procedure i onog dela koji se odnosi na saglasnost za priključak na mrežu. Mislim da je na osnovu ovakve formulacije zaista pronađeno adekvatno rešenje i ministar je inače na Odboru ovaj amandman prihvatio. Hvala.
Reč ima dr Vladimir Marinković.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, evo još jednom da iskoristim priliku da se u ime kolega poslanika i pozicije i opozicije, koji su i predložili ovakav amandman, a koji je zbog male minorne izmene predložen od strane Odbora, da se zahvalim u naše ime i naravno u ime celog parlamenta zato što će usaglašavanjem i prihvatanjem ovog amandmana imati pozitivne implikacije i ići u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji, što je veoma važno i za buduće investicije i za brzinu dobijanja i samih dozvola i priključaka, što će i te kako imati pozitivan impuls na skok naše zemlje kada je u pitanju rejting kod Svetske banke, kada je u pitanju duing biznis i sve ono što je htelo i što je bila glavna namera ovog fundamentalnog Zakona o planiranju i izgradnji, koji ima nameru i koji je poslednji u tom setu reformskih zakona kako bi naša zemlja mogla da privuče što više stranih investicija i kako bi mogao da se napravi jedan stvarno kvalitetan ambijent za buduće investicije i za budući ekonomski razvoj. Tako da se zahvaljujem vama na senzibilitetu i na želji da pomognete da se ovaj zakon u potpunosti u punom kapacitetu implementira, koji je bio najvažniji u prethodna tri meseca. Hvala.
Na član 266. amandman je podneo narodni poslanik mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 267. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.)
Zahvaljujem predsedavajući. Gospodine ministre, član 267. se bavi odobrenjem za priključenje objekta na transportni ili distributivni sistem koji sadrži naročito mesto priključka na sistem, način i tehničke uslove priključenja, odobreni kapacitet, mesto i način merenja prirodnog gasa, rok za priključenje i troškove priključka, tehnički i drugi uslovi priključenja na transportni ili distributivni sistem utvrđuje se u skladu sa ovim zakonom, propisima donetim na osnovu ovog zakona, tehničkim i drugim propisima o pravilima o radu sistema na koji se objekat priključuje i mi dodajemo – ne uzimajući u obzir različita stanja pritiska prirodnog gasa u okviru transportnog odnosno distributivnog sistema. Na šta smo tu mislili? Napominjemo još jednom da je upravo diskriminacija kupaca ako priključak ili energiju priključenu na različitim mestima distributivnog ili transportnog sistema, ako smo jasno definisali šta je distributivni, a šta transportni sistem, plaćaju različite cene. Kristalno je jasno da kupac ne treba da snosi posledice neracionalne gradnje distributivne i transportne mreže. Zašto bi recimo mali preduzetnik sa istom prosečnom potrošnjom priključak na mrežu pritiska od jednog bara i priključak na mrežu pritiska od 15 bara imao različitu cenu? Kako vi mislite da će jedan državni službenik to da objasni jednom domaćem ili posebno stranom investitoru? Na taj način ćemo uticati i na cenu proizvodnje i finalnog proizvoda pa bih molio da ovaj naš amandman prihvatite jer time će onom ko treba da traži ovaj priključak biti jasno koja su njegova prava, a niko neće moći da mu naplaćuje različitu cenu za istu količinu gasa u zavisnosti na kom mestu se priključuje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Na član 268. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 269. amandman je podneo narodni poslanik mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 281. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 284. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreć, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 285. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 288. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 288. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreć, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo i zajedno Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 301. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreć, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 308. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreć, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 308. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistem Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da)
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, ovo je još jedan dokaz da smo vrlo kvalitetno radili na analizi ovog zakona i njegovih efekata i, naravno, vrlo nam je drago što je Vlada prihvatila to i na neki način to jeste naš zajednički posao. Da imamo internet konekciju i da na internetu može da se prati ova sednica i da imamo televizijski prenos, ovo bi građani mogli da vide, a ne samo što je ukinut televizijski prenos, nego i na sajtu Skupštine Srbije ne može da se prati ova sednica i zbog toga…
Gospodine Veselinoviću, iz istog razloga je odložen prenos, građani će to večeras morati i moći da gledaju i biće iznenađeni na vaše reči koje izgovarate.
Da je sednica u odloženom prenosu, dakle, sednica je u odloženom prenosu i gledaće nas u neko vreme u kome mi realno nećemo biti u Skupštini.
To nije prvi put gospodine Veselinoviću. Mnogo puta se to desilo.
Prvi put je da je predsednica Skupštine zabranila direktan prenos. Hvala.
Gospodine Veselinoviću, nije uredu da govorite nešto što ne odgovara istini. Vrlo dobro znate, Narodna skupština je najviše zakonodavno telo i mora da poštuje zakon. Ako u zakonu kaže da u izbornoj ćutnji ne može da izlazi u etar nešto što može da krši tu izbornu ćutnju, mi to kao Narodna skupština moramo da poštujemo. U skladu sa time je odložen prenos Narodne skupštine. Zahvaljujem. Izvolite, ponovo po amandmanu. Imate dva minuta još. Možda je bolje, šef poslaničke grupe, da ta dva minuta pametnije iskoristite. Čekajte da vam dam reč.
Dozvolite predsedavajući da ja odlučim kada ću iskoristiti ta dva moja minuta. Predsednica nam nije dala jasno objašnjenje o kojim se izborima radi. Danas su izbori za predsednika Republike Hrvatske i to su opšti izbori. Ovo su izbori za dve lokalne samouprave i zbog toga ste ukinuli prenos. To nema nikakve logike gospodine predsedavajući.
Gospodine Veselinoviću, evo ja ću pokušati da vam obrazložim zbog čega.
Sigurno da je ovo veoma važan zakon, vi ste to mnogo puta rekli. Da imamo mogućnost sada, da se ovde vodi predizborna kampanja, mi bi kao poslanici ceo dan pričali o nečem drugom, a ne o ovom zakonu koji je veoma važan zakon za građane Srbije. Samim tim, mislim da u odloženom prenosu smo dobili jednu kvalitetniju raspravu koju će građani moći da prate u zasedanju. Pošto ste zvali predsednicu, izvolite. Imaćete priliku da pitate i nju. Zahvaljujem.
Hvala. Učinilo mi se da ste me zvali poslaniče Veselinoviću. Na član 309. amandmane zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistem Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 309. amandmane zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistem Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, učinilo vam se da sam vas zvao, pominjao sam vas. Hteo bih da podelim zadovoljstvo sa ministrom Antićem što smo zajedno napravili bolji zakon i što je prihvaćen još jedan amandman koji će dodatno pojasniti, upotpuniti i omogućiti efikasniju primenu samog zakona. Bilo bi nam veoma drago da su ovo mogli da vide u direktnom prenosu gledaoci ovog prenosa, a i oni koji prate internet. Međutim, to nam predsednica nije omogućila pošto je zabranila direktan prenos. Hvala.
Hvala dr Janko Veselinoviću što mi pravite ovakvu reklamu. Samo da odgovorim, direktnog prenosa ima, ne brinite ništa, samo je malo odložen. (Janko Veselinović, s mesta: Indirektan prenos.) Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, po Poslovniku. Izvolite.
Član 107, dostojanstvo Narodne skupštine. Iako, gospođo predsednice, uspešno pokušavate, ali džabe kada neko neuspešno sluša, i vi i gospodin Bečić. Slažem se da su ovo lokalni izbori. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Gde je povreda Poslovnika?) Povreda Poslovnika je u tome, gospođo Jerkov, koja tako uspešno dobacujete, da kada se izgovara neistina za skupštinskom govornicom govoreći o amandmanima…
Razumela sam.
…a koristi se za slanje nekih drugih poruka koje nemaju veze sa istinom, unižava se dostojanstvo Narodne skupštine, što gospodin Veselinović vrlo uspešno radi, ne samo danas, već i u prošlom i u pretprošlom sazivu Narodne skupštine. Međutim, ne znam zbog čega je gospodin Veselinović toliko zabrinut. Njegova politička opcija čak i ne učestvuje na izborima. Nisu mogli da sastave listu, gospodo narodni poslanici. To je toliko uspešna politika i toliko uspešne poruke koje se šalju iz ove Narodne skupštine da ljudi čak nisu želeli ni tih 30,40 kandidata za odbornike da obezbede. Ne znam zašto se gospodin Veselinović toliko brine za TV prenos koji postoji u odloženom delu od 20 časova, kad je taj „free time“, kako on to naziva. Ali, kome da se obraća? Onim sredinama i onim ljudima koji nisu želeli ni na tu listu da stanu sa tim nazivom, sa tim liderom?
Poslaniče, da se vratimo na povredu.
Stvarno mi nije jasno više zbog čega insistirate na svemu tome. Ne insistiram na glasanju. Prekršen je član 107. svaki put kada gospodin Veselinović uzme reč.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović, povreda Poslovnika.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, povređen je član 106. Poslovnika Narodne skupštine, jer on kaže da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Naime, govornik je govorio o organizovanju lokalnih izbora na kojima moja politička opcija ne učestvuje i mislim da to nema nikakve veze sa reklamiranjem Poslovnika i sa onim šta je danas na dnevnom redu. S druge strane, mnogo je časnije ne učestvovati na izborima nego prebijati političke suparnike.
Poslaniče, vi sada govorite o članu 106. stav 1, tuk na luk. Reč ima ministar Antić, jer želi da nastavi raspravu, javio se po amandmanu. Izvolite.
Želim da zahvalim svim narodnim poslanicima koji su dali amandmane i da ponovim da je opredeljenje nas kao predlagača i predstavnika Vlade bilo da zaista maksimalno budemo otvoreni ka tome da zajedno sa tim amandmanima tražimo poboljšanje teksta. Na samom kraju, meni lično ne smeta što se ovaj prenos odigrao u odloženom terminu. Šta više, makar mi ovde treba da budemo zbog toga srećni, jer je ovo jedinstvena prilika da pred spavanje uživamo gledajući sami sebe.
Izvinjavam se stvarno, zasmejali ste me. Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, po amandmanu. Izvolite.
Pošti se radi o amandmanima koji definišu u nekoliko članova eksploataciona polja, naftovode i slično, a amandman o kome je reč je i prihvaćen i vezuje se na članove gde se govori o gasovodima, ja nisam htela da uzimam reč, ali mislim da je član u koji ja polažem nadu u nastavak pregovora oko drugih gasovodnih tokova, jer su unesene sve potrebne odredbe o nediskriminatorskom pristupu iz EU. Međutim, vezano sa tim, zamolila bih ministra da nam van svake sumnje da odgovor oko rokova u okviru Evropske energetske zajednice jugoistočne Evrope, koji se tiču velikih ležišta. Godine 2013. bilo je da je rok 2018. godina, a mi znamo da je to pogrešno, da je prerano procenjen rok. Na odboru smo čuli da je u okviru ministarskog saveta da li postignut definitivan dogovor ili se radi na dogovoru da to ipak bude 2023. godina. Zbog toga što mislim da je važno da imamo pravovremeno tačnu, blagovremenu informaciju o tome i da, kao i obično kada je u pitanju Evropska energetska zajednica, ponovimo da stojimo na raspolaganju za svoju podršku ukoliko na ministarskom savetu nije postignut definitivan dogovor, odnosno za druge poslove jer nas veliki poslovi čekaju do 2023. godine, ako je dogovor postignut, a u paketu ovog gde inače govorimo o gasovodima i naftovodima. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Ovo što je gospođa Čomić pitala je vrlo važno pitanje za naš energetski sistem i za sve građane Srbije. Da, postignut je zvaničan dogovor da se ta direktiva o velikim ložištima pomeri za 2023. godinu, pri čemu moram samo istine radi da tu stvar do kraja otvorimo. Znači, nije to period u kome mi ništa ne radeći čekamo 2023. godinu. Postoji jedan broj malih ložišta koji će sigurno u period nakon 2018. godine morati da idu u gašenje, a postoji veliki broj tih velikih ložišta, na svu sreću veliki broj ložišta koji su najznačajniji za naš energetski sistem, koji moraju da idu u unapređenje tehnologije. To je taj projekat odsumporavanja koji mi moramo da uradimo, pre svega u TENT-u, i to je nešto za šta već imamo određene finansijske linije. Podsetio bih na onu „Džajka“ japansku kreditnu liniju, koja je izuzetno povoljna, čini mi se 0,6% kamate sa velikim grejs periodom. To je jedan segment. U Kostolcu smo kroz onaj kineski projekat prvu fazu već modernizovali novi blok, čini mi se blok B2. Ono što želim još da dodam, pošto mi ističe dva minuta, je da ovi novi termoblokovi koje planiramo da radimo, ovaj novi termoblok Kostolac B3 i ono što su nam neke ideje vezano za Štavalj i za Kovin, videćemo šta će biti sa nekim mogućim proširenjima na TENT-u. To su najsavremenije tehnologije koje ispunjavaju sve standarde i ispunjavaju sve propise Evropske unije.
Hvala. Na član 324. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Poštovana predsednice, poštovani ministre, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, ovaj član se nalazi u poglavlju devet, to je nafta i derivati nafte, a podnaslov je obavljanje delatnosti. Naime, članom 324. kaže se - energetski subjekti koji obavljaju energetske delatnosti proizvodnje derivata nafte, pa se kaže – proizvodnja biogoriva, transporta nafte naftovodima, transporta derivata nafte produktovodima, tansporta nafte derivata nafte i biogoriva i drugim oblicima transporta, skladištenje, znači, sve što se odnosi na transport i skladištenje, su dužni da koriste i održavaju energetske objekte u skladu sa tehničkim i drugim propisima koji se odnose na delatnost koju obavljaju, kao i uslovima zaštite od požara i eksplozije, zaštite životne sredine, utvrđenim zakonom i drugim propisima. Kaže se i – na subjekte koji koriste sabirne, otpremne i skladišne sisteme nafte na eksploatacionim poljima primenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje rudarstvo, a kada se radi o objektima iz ovog stava. Mi smo predložili našim amandmanom da se ovde doda novi stav koji kaže – za naftovode koji se nalaze van definisanih i odobrenih prostora eksploatacionih polja primenjuju se odredbe člana 330. ovog zakona, a to je član koji se nalazi u podpoglavlju - pristup sistemu za transport nafte naftovodima i sistemu za transport derivata produktovodima. Zašto smo predložili ovaj amandman? Naime, poznata je činjenica da NIS ima vlasništvo nad svim naftovodima između postojećih naftnih polja i otpremnih stanica na Tisi, kao i naftovoda prema Novom Sadu. Ako se pojave novi investitori koji žele da se bave istraživanjem i proizvodnjom nafte i gasa u Vojvodini, ovakva trenutna situacija, bez mogućnosti priključenja na postojeće naftovode u vlasništvu NIS-a, služi praktično kao faktor odvraćanja za njih. Takođe, za izgradnju novih bespotrebnih naftovoda Vojvodina bi morala da da neophodne dozvole i sve pripremne radove oko njihovog trasiranja, pa samim tim i da izvrši dodatni pritisak na životnu sredinu. S obzirom da sada već tamo imamo NIS kao vlasnik i onaj ko to koristi, nisam čak sigurna ni da iole poštuje elemente, odnosno zahteve životne sredine, ali o tome nekom drugom prilikom. Tako da, sadašnja situacija pomaže NIS-u da ostane monopolista u delu istraživanja i proizvodnje nafte i gasa. To je bio naš amandman, odnosno predlog. Ovaj naš amandman je odbijen uz obrazloženje da se ne prihvata iz razloga što se Predlogom zakona uređuje obavljanje energetskih delatnosti u oblasti nafte koje su propisane ovim zakonom, ukoliko privredno društvo koje raspolaže naftovodom kojim transportuje naftu isključivo za sopstvene potrebe, a za koju delatnost, saglasno Predlogu zakona, nije potrebna licenca. Znači, koliko ja razumem ovo odbijanje, u ovom slučaju NIS transportuje samo za svoje potrebe. Malo mi je ovaj odgovor nerazumljiv, pa vas molim da date dodatno obrazloženje. Hvala lepo.
Na član 330. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 331. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Želim samo da napomenem, da se ne stekne pogrešan utisak ponovo da smo mi ovog puta imali velike privilegije pa je puno naših amandmana usvojeno, ovde se ipak ponovo radi o amandmanu kod koga je u pitanju redakcijska intervencija. Nema nikakvog suštinskog značaja. Hvala lepo.
Hvala. Na član 345. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala. Poštovana predsednice, poštovani ministre, kolege poslanici i ne građani Srbije, jer ne možete da znate o čemu danas Skupština raspravlja ni na koji način, u članu 345. predložili smo da se menja i da se jasno kaže da se energetski subjekti koji obavljaju delatnost proizvodnje toplotne energije iz derivata nafte ili uglja, da se razdvoje te dve stvari i da je njihova obaveza da stvore rezerve za najmanje 15 dana prosečne proizvodnje toplotne energije u januaru, februaru i martu za prethodnih pet godina. Predlagač je odbio ovaj amandman i možda bi trebalo polemisati sada sa obrazloženjem za odbijanje, ali mislim da je ovo zgodna prilika da još jednom pitam ministra, s obzirom da smo malo o tome diskutovali oko rezervi uglja koje je Republika Srbija u ovom trenutku obezbedila uvozom iz Rumunije oko cene tog uglja. Ministar je rekao, čini mi se da je franko cena 35,8 evra po toni, za 800 hiljada tona. Ja sam pravio neku računicu to ispadne nešto manje oko 3,8 milijardi dinara, a navodno za taj posao je predviđeno osam milijardi dinara, pa sada ja ne znam da li je pogrešna ta suma od 800 hiljada tona uglja iz Rumunije koji se uvozi ili je pogrešna cena. Pošto se ne uklapa ta količina uglja koji smo uvezli, odnosno kupili u Rumuniji, sa ovom cenom koju nam je ministar ovde rekao 35,8. Mnogo je bliža onoj ceni kako su neki tabloidi javljali da ta cena ide preko 60 evra po toni, pa bi, evo molio ministra još jednom da proveri sve parametre tog uvoza i da ako može da nas obavesti u narednim danima. Hvala.
Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Mogu da vam dam odmah informaciju. Znači, bilansi su se menjali, mi smo u određenom trenutku imali čak i prve procene da će biti neophodno, čini mi se, oko tri miliona tona uglja. Neke naknadne procene su to oborile na negde dva miliona plus, minus 20% i sa takvim se parametrom krenulo. Ono što je nakon definitivnog sagledavanja bilansa koji su posledice bile procene kada će krenuti Tamnava – Zapadno polje koje je krenulo pre nekoliko dana. Konačno će biti nabavljeno oko milion tona plus, minus 20%, a cena je ona koju sam vam rekao i to je transparentan ugovor koji možete da tražite od Elektroprivrede Srbije TENT, a mogu ja da zahtevam u vaše ime, pa da dostavim nadležnom odboru. Cene, proverio sam kako sam vam rekao 35,8.
Hvala. Na član 345. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 358. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala. Poštovana predsednice, ministri, kolege poslanici i negrađani Srbije, mi smo smatrali da u članu 358. koji govori o tome da distributer toplotne energije donosi pravila o radu distributernog sistema uz saglasnost jedinica lokalne samouprave, da ta pravila treba da uređuju pored onih stvari koje su nabrojane u stavu 2. člana 358, da se stavi zarez i da se dodaju reči: „kao i drugi uslovi isporuke i snabdevanja toplotnom energijom kupac na svom području, prava i obaveze proizvođača, distributera, snabdevača i krajnjih kupaca toplotne energije.“ S obzirom da se ova pravila objavljuju u glasilima lokalnih jedinica, jedinicama lokalne samouprave, kao i na internet stranici, smatramo da je važno da pored pobrojanih stvari koje treba da budu nabrojane u pravilima, smatramo da treba da budu nabrojane i ove stvari, uslovi isporuke i snabdevanja toplotnom energijom, u ovom području prava i obaveza proizvođača, distributera, snabdevača i krajnjih kupaca toplotne energije. Mislimo da za nas nije prihvatljivo obrazloženje da se to nalazi u nekom drugom članu ovog zakona. Smatramo da su ovo važne stvari koje građani treba da znaju kako bi znali koja su im prava i obaveze, ali isto tako i šta mogu da očekuju na osnovu onoga što plaćaju kada stupe u ugovorni odnos sa nekim distributerom toplotne energije. Znači, da znaju koja su njihova prava, koje su obaveze tog distributera, kakav kvalitet, u koje vreme i svi ovi drugi parametri koji su važni za građane i ne vidimo razlog da se to ne nađe u ovom članu i onda da to bude po obavezi zakona javno objavljeno u javnim glasilima lokalnih samouprava i na internet stranici distributera toplotne energije.
Reč ima ministar Antić.
Kolega Đurišiću, vi ste podneli, odnosno vaši poslanici su podneli amandman na član 361. i u tom članu 361. su predvideli maltene istu, identičnu formulaciju kao što je ova formulacija u članu 358. Mi smo je prihvatili kao amandman vaše poslaničke grupe u članu 361. Tako da smo stali na stanovište da ne treba isti tekst da se nalazi u dva člana i molim da se tu razumemo. Mislim, mi smo generalno prihvatili tu primedbu iz vaše poslaničke grupe i samo smo je mi prepoznali da je bolje da se nalazi u 361.
Hvala. Na član 361. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Blagoje Bradić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Slobodan Homen i Ivan Karić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, ovo je jedan od retkih amandmana koji menja suštinu predloženog člana, tj. ne suštinu u smislu negativnog nego pozitivno, jer on govori o jedinicama lokalne samouprave koje izdaju licencu za obavljanje energetskih delatnosti i proizvodnju i distribuciju i snabdevanje toplotnom energijom. Dakle, da vodi registar izdatih licenci, evidencije itd. Svojim propisom utvrđuje uslove isporuke i snabdevanje toplotnom energijom kupaca na svom području, pravo i obaveze proizvođača distributera, snabdevača i krajnjih kupaca toplotne energije, donosi propis kojim se uređuje način raspodele troškova sa zajedničkog dnevnog mesta u toplotnoj predajnoj stanici. Ono što smo mi dodali – i uslovi i način održavanja dela sistema od završetka distributivnog sistema do krajnjeg kupaca uključujući i njegovu grejnu opremu, prava i obaveze krajnjih kupaca toplotne energije, posebno u slučaju prestanka ugovora, kao i uslove za podnošenje i rešavanje zahteva krajnjeg kupca za obustavu isporuke toplotnom energijom. Mislim da je ovo vrlo bitno da pomenemo, a mogli bi i vi da prokomentarišete, jer je to bio predmet nesporazuma po lokalnim samoupravama, kod ljudi koji žele da izađu iz sistema daljinskog grejanja. Mislim da smo ovim u nekoliko pomogli njima da jasnije,u kraćem roku mogu da se skinu sa daljinskog grejanja, to je da se isključe sa daljinskog grejanja ili da urade neku drugu izmenu. Zahvaljujem vam se što smo danas imali iscrpnu raspravu. Niste prihvatili sve naše sugestije, što je i razumljivo jer imate svoje viđenje rešavanja problema, ali bar ovo što smo uložili i trud i napor u nekoliko ste i razumeli, jer smo se u nekim tačkama podudarali kao što je i ovaj amandman 361. Hvala.
Hvala. Na član 365. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 366. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 367. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 367. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 375. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala poštovana predsednice. Gospodine ministre, kolege poslanici i građani koji će verovatno negde već posle ponoći gledati ovaj snimak, tako je prava reč, a ne prenos jer prenos je direktno, a snimak je snimak. Član 375. govori o inspektoru opreme pod pritiskom i njegovim nadležnostima, nadležnosti inspektora i mi smo smatrali da jedna od nadležnosti inspektora treba da bude da vrši inspekcijski nadzor nad energetskim objektima i za distribuciju i za snabdevanje toplotnom energijom. Predlagač je odbio naš predlog sa obrazloženjem da nemaju svi objekti za proizvodnju toplotne energije, ne moraju uvek da imaju ugrađenu opremu pod pritiskom, ne moraju ali mogu. Prihvatio bih ovo obrazloženje da je predlagač nama ukazao na stav 2) ovog člana koji kaže da inspektor opreme pod pritiskom vrši nadzor i nad drugim objektima koji imaju opremu pod pritiskom što onda podrazumeva ove slučajeve da neki objekti za proizvodnju i distribuciju snabdevanja toplotnom energijom imaju opremu pod pritiskom i da zbog toga naš amandman nije neophodan, tako da ne mogu do kraja da se složim sa obrazloženjem i ako prihvatam da je naš amandman možda bio suvišan, jer postoji stav 2) ovog člana 375. i da nije bilo možda potrebno intervenisati, ali mi smo želeli da doprinesemo kvalitetu ovog zakona, kao i ostalim amandmanima, pa smo možda prevideli samo stav 2) ovog člana. Hvala.
Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Moguće da naš odgovor nije bio do kraja detaljan, molim vas, uzmite u obzir da smo i mi to veče ostali ovde kasno koliko i vi, pa smo noću radili odgovore. Kada je toplotna energija u pitanju nadzor nad tim objektima vrši energetski inspektor, imate član 378. i kaže – toplotna energija.
Reč ima narodni poslanik dr Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre i kolege, htela bih da dam neku informaciju koja bi bila od koristi svima a to je da do 2012. godine, čak ovu oblasti inspekcijske kontrole, i prethodnim zakonskim rešenjima su stavili da ide komercijalno tržište, da proveru sudova pod pritiskom vrše kompanije koje uopšte nemaju veze sa energetskim inspektorima, tek po izmenama i dopunama Zakona o energetici 2012. godine stručna javnost i mnoge kolege koje su vezane za mašinsku struku na inicijativu i ovog odbora, su poslali ministarstvu kada su dolazili, ta oblast kontrole i nadzora i zaista gospođa Mihajlović je tada imala razumevanja i ovu oblast vratila u nadležnost energetskih inspektora odnosno države. Ono što treba reći to je da sudovi pod pritiskom i opremom pod pritiskom nije isto, znači nije isti nadzor i tip nadzora što se tiče ovog dela, kada pričamo uopšte o opremi sudova pod pritiskom. Zbog toga je ovakva formulacija, pravnici koji su radili ovo obrazloženje i zašto su i odbili ovaj amandman upravo dali u cilju toga da zaista može da se da mogućnost da toplane koje imaju određeni deo sudova pod pritiskom, a određeni deo samo opremu koja ne podrazumeva i same sudove, daje mogućnost da se nadzor i kontrola vrši na adekvatan način. Mislim da je u pravu ministar što je odbio ovakav amandman i mislim da je sigurno bila dobra namera predlagača, ali nije bila iz tehničkih uslova u mogućnosti da prihvati. Stoga vam se zahvaljujemo na ovakvom rešenju.
Zahvaljujem se. Na član 397. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Katarina Rakić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Vojislav Vujić, Zoltan Pek, Veroljub Arsić, Aleksandar Senić, Milosav Milojević i prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 415. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 423. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Branka Karavidić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović i Aleksandar Senić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Poštovana predsednice, gospodine ministre, dame i gospodo kolege poslanici, ovo je poslednji od 23. amandmana na Zakon o energetici koje smo mi podneli i prihvaćen je. Osam je prihvaćeno. Žao mi je što građani nisu bili u prilici da gledaju današnju raspravu u direktnom prenosu onako kako to propisuje Poslovnik i kako to u krajnjoj liniji ova Skupština plaća. U svakom slučaju propustili su priliku da slušaju jednu, čini mi se, kvalitetnu diskusiju o vrlo važnom zakonu koji će u budućnosti dosta uticati na svakodnevni život građana, a zakon koji je vrlo važan jel je jedan iz oblasti koja je velika razvojna šansa Srbije. Samo želim da ponovim na kraju ono što sam rekao u načelnoj raspravi da želim da verujem da će ovaj zakon biti dosledno primenjen, jel će na taj način biti omogućeno značajno investiranje u energetski sektor u Republici Srbiji koji mislim da je porode poljoprivrede glavna razvojna šansa Srbije u ovom trenutku, da će svi organi države Srbije vrlo brzo početi da rade u skladu sa predloženim rešenjima iz ovog zakona. Mi ćemo podržati ovaj zakon, ali da bi se puni efekti ostvarili, da bi videli u svakodnevnom životu bitno je da ovaj zakon zaživi, da ga Vlada i drugi subjekti primenjuju u potpunosti i da se nadamo da ćemo uspeti da ispunimo sve one obaveze koje smo prihvatili potpisivanjem međunarodnih sporazuma koji neće biti laki za prihvatanje i ispunjavanje naših obaveza, ukoliko ne radimo od prvog dana sa ovom snagom i ispunjavanje tih obaveza može da nas dovede do problema u budućnosti. Hvala.
Hvala. Niste govorili baš o amandmanu, ali kao zaključak rasprave može da se istoleriše. Nadam se da će građani biti zadovoljni koji će gledati u odloženom prenosu vaše diskusije, kao i do sada kada su bili zainteresovani o vašim diskusijama, gledali su u odloženim prenosima vrlo često, tako da vam zahvaljujem na radu. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Zahvaljujem se ministru i njegovim saradnicima što su učestvovali u raspravi povodom ovog zakona i usvojili mnogobrojne amandmane, naročito poslanika iz opozicije. Zadovoljstvo mi je. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marijan Rističević, Balša Božović, dr Blagoje Bradić i Slobodan Homen. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Balša Božović. Da li neko želi reč? Reč ima Jovana Jovanović.
Hvala, poštovana predsednice. Uvaženi ministre, gosti, koleginice i kolege narodni poslanici, dobro veče i građanima Srbije, pošto pretpostavljam da nas gledaju negde oko ponoći, ukoliko nas neko uopšte i gleda, amandmanom na član 1. moj kolega, gospodin Balša Božović, je predložio izmene ovog člana, tako što će se stavovi 1. i 2. brisati, a obrazloženje za to jeste što je predlagač predlaganjem ovih izmena i dopuna zakona izbrisao deo koji ograničava najveći doprinos za uređenje zemljišta. Smatramo da je ovo neprihvatljivo, jer se predloženom izmenom datom u Predlogu zakona suštinski ništa značajno neće postići u pospešivanju privlačenja investicija. Takođe, kolega Božović je predložio i brisanje stava 2. iz ovog člana 1. Predloga zakona, jer se ovim stavom 2. ovog člana predlaže da se u članu 97. Zakona, stav 4. briše, a to predstavlja ukidanje prava lokalnih samouprava da donosi bilo kakvu odluku o visini naknade za uređenje zemljišta, što je tradicionalno izvorni prihod lokalnih samouprava. Ovo predstavlja potpunu centralizaciju i smatramo da se ne može ovim zakonom, odnosno predloženim izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji ukidati pravo lokalnih samouprava i da određuje visinu naknade za uređenje građevinskog zemljišta. Jednostavno, ko ima bolju politiku on će privlačiti investitore, ko nema on te investitore neće uspeti da privuče. Hvala.
Reč ima Katarina Rakić.
Hvala. Iskreno sam se nadala da će moj mladi kolega povući ovaj amandman, jer sam u načelnoj raspravi objasnila da se predlogom ovog zakona ne uskraćuje lokalnim samoupravama prihod, tačnije da naplaćuju prihod. To ostaje. Uskraćuje im se mogućnost da definišu drugačiju vrstu, evo to ponavljam i vama, znači, ne mogu ništa iz okvira ovog zakona. Ne mogu doneti nekakvu odluku da na određenom delu njihove teritorije možda neko uopšte ne plaća prihod. Lokalne samouprave će svakako i dalje vršiti naplatu tih prihoda. Ne znam u kom delu ste to našli, čime to obrazlažete? Takođe, što se tiče same centralizacije, pa ne znam da li se vi sada odričete onoga što je, recimo, Dragan Đilas uradio pre dve godine? On je od opština Beograda napravio mesne zajednice, tako da ne znam o kakvoj centralizaciji vi sada pričate? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Janko Veselinović, imate 15 sekundi.
Na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo sam rekao i sada opet ponavljam da je ova odredba protivustavna i protivna pravnom sistemu, zato što se određene grupe investitora stavljaju u povlašćeni položaj u odnosu na druge grupe investitora i ne znam zbog čega su to vlasnici skladišnog prostora a ne neke druge privredne delatnosti?
Hvala. Reč ima Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsednice. Naravno da ću se saglasiti sa činjenicom da amandman nema neki smisao, imajući u vidu da je apsolutno tačno da se lokalne samouprave ne uskraćuju za neke originalne prihode koje su imale, ali se postavlja suštinsko pitanje, kako privući investitore ukoliko se ne omogući upravo ovim izmenama i dopunama zakona, ono što je investitorima najznačajnije, a to je da budu oslobođeni onog balasta, onog tereta koji su lokalne samouprave potpuno autonomno, potpuno diskreciono formirale kroz svoje odluke, krozsvoje kriterijume gde su se investitori bukvalno odbijali. Ja sam navodio moj grad kao primer jedne takve veoma loše situacije, jer su moj grad i dan danas to čine, investitori zaobilazili. Mi danas činimo napor, ne samo za Užice, ne samo za zlatiborski okrug, ne samo za Ivanjicu, ne samo za Čačak, ne samo za moravički okrug, činimo za celu Srbiju, a naša država, jedinice lokalnih samouprava u Republici Srbiji zaslužuju da investitori uđu sa zdravim investicijama, da se podižu proizvodni pogoni, da se zapošljavaju oni koji su trenutno nezaposleni i da se na taj način privredni ambijent umesto privrednog groblja koje se decenijama stvaralo, transformiše u nešto što podrazumeva solidnu bazu privrednog razvoja sa velikim brojem zaposlenih. To je suština ovih izmena i dopuna i to je suština i smisao onoga što je predlagač inače učinio, motivisan ovakvim izmenama i dopunama. Hvala.
Reč ima Jovana Jovanović.
Hvala predsednice. Još jednom bih da ukažem na to da je ova odluka i predlog ove izmene i dopune zakona diskriminatorski, s obzirom da ukoliko neko želi da napravi, sagradi fabriku, ukoliko neko želi da sagradi magacin ili za podzemne etaže, garaže u zgradama, taj neko neće plaćati komunalne usluge, a ukoliko neki običan građanin želi da izgradi recimo zgradu, on će morati da plaća nadoknadu za to i usluge.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem se. Poštovana predsednice Skupštine, uvažene kolege, mi evo u roku od 15 dana dva puta raspravljamo o istom predlogu Vlade. Ne znam šta se desilo u ovih 15 dana pa nešto što je bila tema razgovora pre 15 dana, ponovo raspravljamo, da one koji zidaju fabrike, tj. koji imaju poslovni prostor, koji imaju magacine, rade podzemne garaže, ne plaćaju komunalno opremanje, u redu, to je vaša politička odluka, to je tako vaša vizija, ono što sam tražio tada, tražim i od vas da damo šansu i onima koji hoće da naprave ekonomske objekte, a to su štale, farme. Sve vreme pričamo ovde u Skupštini kako želimo da nam Srbija krene napred i jedan od osnovnih motora, to se svi slažemo, je razvoj poljoprivrede i ovim zakonom mi želimo da oslobodimo investitore koji će praviti proizvodne hale, magacine, oslobodićemo investitore koji rade višespratnice kod pravljenja podzemnih garaža i to bih ja razumeo, uvažene kolege, da znam da će oni to davati besplatno stanarima koji kupe stanove u tim zgradama, ali će to verovatno imati svoju cenu, ali o tome neka sude građani. Apelujem i insistiram da prihvatite moj predlog da ekonomske objekte uvrstimo u objekte za koje se ne plaća doprinos za uređenje građevinskog zemljišta. Mislim da ćemo time učiniti dobru stvar, našim poljoprivrednicima dati šansu da bez tih plaćanja zidaju štale, farme, staje i sve ono što je potrebno za razvoj poljoprivredne proizvodnje. Ujedno, u ovih par sekundi koje je ostalo, apelujem da prihvatite drugi deo amandmana koji kaže da minimum oslobađanja kod gotovinskog plaćanja je 45%, nije to neki hir. Vi znate da Beograd, recimo, kao glavni grad, da Niš kao jedan veliki grad imaju oslobađanje u visini od 45-50%...
Vreme, zahvaljujem. (Blagoje Bradić, s mesta: samo da dovršim rečenicu.) Završite, učinilo mi se da ste reagovali na vreme.
Da oni imaju to oslobađanje, nije bilo nekih efekata i ne treba praviti gore uslove nego trebamo da ih poboljšavamo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, mislim da je veoma važno i veoma dobro što naše rasprave o različitim predlozima zakona u ovoj godini završavamo raspravom o amandmanima na jedan predlog zakona koji su u Skupštinsku proceduru uputili upravo narodni poslanici. Mislim da je i u simboličkom smislu to veoma dobro jer nam ukazuje na jednu veliku mogućnost, poštovana gospodo, da se pogledamo ovde u oči, da se suočimo sa sopstvenim delanjem u ovoj Narodnoj skupštini, u ovoj kalendarskoj godini. Evo šta je moje razmišljanje povodom amandmana na član 1. koji je ovde uputio gospodin Bradić, poštovana gospodo i povodom rasprave o ovom predlogu zakona. Usvajanje Predloga zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji, poštovana gospodo, biće slika i prilika delanja ove skupštinske većine i delanja, poštovana gospodo, jedne veoma loše Vlade. Evo, pokušaću to da ilustrujem upravo na primeru amandmana na član 1. koji je podneo gospodin Blagoje Bradić. Gospodin Bradić je ovde u obrazloženju naveo da smo mi o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji, poštovana gospodo, raspravljali pre 20 dana. Te izmene ovog istog zakona usvojene su 8. decembra, poštovana gospodo. Tada smo vam Zoran Živković, narodni poslanik i ja, Vladimir Pavićević, govorili da ne treba to da radite, poštovana gospodo, naročito povodom člana 97. tog zakona, koji sada ovde ponovo, poštovana gospodo, treba da se menja. Šta se sada dešava? Menja se član 97. uz sledeće obrazloženje. Poštovana predsednice, očekujem vašu podršku sada ovde u diskusiji, možda da vi, takođe, iskoristite dva minuta, pet minuta ili više, gospođo Gojković. Pazite obrazloženje, poštovana gospodo. Kaže - prilikom usvajanja amandmana, a to je ono od pre 20 dana, na ovaj član zakona potkrala se greška. Pa kako greška, poštovana gospodo? Koliko sam puta ustao ovde u načelnoj raspravi, u raspravi po amandmanima da kažem da ovakva greška ne sme da se dogodi zakonodavnom telu prilikom usvajanja sadržine predloga zakona u našoj Skupštini. Pazite, nije se potkrala greška, poštovana gospodo, nego ste vi, a ja sam to rekao i u načelnoj raspravi, usvojili jedan krpež od zakona, što se danas potvrđuje. Poštovana predsednice, još jednom da podsetim narodne poslanike šta ova reč znači, šta piše u rečniku srpskog jezika, u izdanju Matice srpske iz Novog Sada, poštovana gospodo. Evo, kaže, krpež od zakona. Krpljenje – ono što je urađeno, sastavljeno loše, nevešto, neskladno, kako bilo, ono što je sklepano, skrpljeno, poštovana gospodo. Pazite na koji način, poštovana predsednice Narodne skupštine, mi završavamo naše rasprave u ovoj kalendarskoj godini u našoj Narodnoj skupštini – usvajanjem jednog zakona koji možemo da nazovemo, na osnovu značenja termina krpež iz rečnika, krpež od zakona. Da li to treba da bude slika i prilika delanja Narodne skupštine kao, poštovana predsednice Narodne skupštine, više puta smo ovde to ponovili, centralne političke institucije u našem ustavnom sistemu, a mi volimo da kažemo, jer je to istina, poštovana gospodo, svetilišta našeg političkog života. Ovakav zakon da bude slika i prilika našeg rada u ovoj kalendarskoj godini? Poštovana gospodo, smatram da treba dobro da se zamislimo, ako je ovo ocena našeg rada ovde, da se zamislimo ovako u razgovoru jedni drugima, a naročito, poštovana predsednice, u odnosu prema građanima koji, saglasan sam, prate pažljivo ove rasprave, prate ovaj rad i kojima, budući da je ovo moje poslednje redovno javljanje, u ovoj godini ovde u Skupštini želim, poštovana predsednice, srećnu Novu godinu 2015, uz jednu nadu, da ćemo u narednoj godini, 2015. godini, smeniti lošu vlast. Hvala.
Hvala, poslaniče. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Kako pet minuta ili koliko već ne reći ništa, a samo navijati. Da bi neko smenio Vladu, prvo mora da se profiliše kroz izbore. Neko ko je kao krpež uz lošu bivšu vlast ušao u ovaj parlament i da nam kao takav krpež, a ima i nešto, ne želim, ako se samo jedno slovo zameni, ali to bi već bilo mnogo, ali mislim da tako doživljavaju građani Srbiji ovaj krpež, da nam drži predavanje o krpežima, prvo bi morao da iz rečnika srpskog jezika protumači i objasni termine „trpež“, jer kod pod takvom vlašću koju je on podržao, koja i sada u jednom delu Srbije vlast, građani Srbije su preživljavali samo trpež, ali bi još više mogao da objasni još jednu reč, a to je drpež i šta drpež znači i kako dok su ti i takvi vršili drpež, građanima Srbije je sve više bila trpež. U vremenu u kojem su vodili Srbiju zbog te iste drpeži i trpeži, nažalost, građani Srbije su često i na svojoj odeći imali krpež, tako da je krpež i od zakona bolja stvar od krpeži od stranke, a još gora i najgora su i trpež i drpež koju promovišu političke stranke prethodnog govornika.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. U sistemu imam prijavljenog gospodina Neđu Jovanovića, dr Vladimira Orlića, gospodina Pavićevića. Hoću samo da proverim po kojim osnovima. (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika.) Gospodine Jovanoviću, po kom osnovu se javljate? (Neđo Jovanović, s mesta: Po amandmanu.) Morate sačekati onda. Gospodin Orlić se takođe javlja po amandmanu. Reč ima gospodin Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, gospodine Bečiću, umesto jedne vrste autorfleksije, samopreispitivanja, što sam ja preporučio ovde svima nama, ne samo poslanicima SNS nego i sebi kao jednom narodnom poslaniku koji deluje u Narodnoj skupštini, u kojoj sedi 250 slobodno izabranih narodnih predstavnika, umesto da primenjuje taj pristup, gospodin Babić je govorio o krpežima, trpežima i drpežima, pretpostavljam, gospodine Bečiću, pokazujući ovde izvesne pesničke sklonosti, jer smatra da je izražavanje u rimi nešto što koristi ili možda on smatra da vodi opštem dobru. Smatram da takvo pesničko poigravanje ili pokušaj pesničkog poigravanja neće rešiti problem koji imamo, a ja sam, poštovana gospodo, veoma precizno pokušao ovde da definišem šta je problem na primeru jednog predloga zakona koji menjamo samo 20 dana nakon što smo izmenili taj Zakon o planiranju i izgradnji, poštovana gospodo. Ja moram ovde još jednom, poštovani predsedavajući Bečiću, da pozovem sve narodne poslanike da se zamisle oko jednog važnog principa u našem zajedničkom delanju u ovoj narodnoj skupštini, a to je princip etike, odgovornosti, poštovana gospodo. Taj princip kaže – u politici moramo da merimo rezultate, pa i rezultate našeg rada u ovoj Narodnoj skupštini. Sudeći po zakonu koji poslednji usvajamo u ovoj godini, vrlo smo loše radili, poštovana gospodo.
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Te reči koje ja ne želim da ponovim sam čuo prvo od vas. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika. Izvolite.
Poštujući principe političke etike i odgovornosti ja mogu da pitam prethodnog govornika na osnovu kojih rezultata je postao krpež prethodnog i bivšeg režima, šta je to taj bivši režim napravio kvalitetno i dobro građanima Srbije da bi on, poštujući tu političku čestitost, etiku i moral, postao krpež uz takvu poslaničku listu, uz takvu politiku, koji su to rezultati i to ne za godinu, dve ili tri, već za 12, odnosno 14 godina? Nije poetika živeti životom trpeži, ali pošto je to prethodni govornik hteo da karikira i da trivijalizuje, trpež je trpeti. Građani Srbije trpe, trpe zbog bivše neodgovorne vlasti koja ih je ostavljala bez posla. Trpe zbog drpeži od drpiti, ukrasti, proneveriti, oteti, kakve su bile pljačkaške privatizacije tih koje ste pomogli da pređu cenzus i uđu zajedno sa vama u ovaj parlament. Ništa tu nema poetično, ni u krpeži, ni u drpeži, ni u trpeži, jer to je život kojim živi većina građana Srbije. Ono za šta se borimo i što mislim da bi trebalo da bude zajednički imenitelj svih naših političara, ne da se poigravamo, ne da se nadgovornjavamo, već da zajednički radimo ka jednom cilju, a to je pristojna, normalna Srbija, Srbija u kojoj će biti ponos i živeti i raditi, u kojoj ćemo rađati decu i davati im šansu za jednu pristojnu i normalnu budućnost.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem. Ja se neću rukovoditi ni u kom slučaju etimološkim, gramatičkim, poetskim opservacijama ovog amandmana, ali moram da kažem suštinu i zbog čega se amandman podržava, i to bez rezerve podržava, koleginice Katarina, kao i ostali potpisnici predloga ovog amandmana. Pre svega, zbog toga što bi se trebalo kod građana razbiti predrasude koje se ovde nameću. Prva predrasuda je da je ovaj amandman suprotan Ustavu, apsolutno netačno, apsolutno netačno da je povređeno načelo zabrane diskriminacije. Ko pročita član koji je predložen u tekstu izmena i dopuna, nedvosmisleno će zaključiti da se radi o objektima javne namene u javnoj svojini, širok, vrlo širok korpus objekat. Ko je ovde diskriminisan? Na koji način se uopšte može podvesti bilo ko pod neku vrstu inferiornosti, podređenosti ili bilo kakve vrste štete. Drugo, ono što je veoma važno istaći, ovde je nametnuta priča da se u ove objekte trebaju svrstati objekti u okviru poljoprivrede, poljoprivredni objekti. Onda bi izašli iz ovog okvira Predloga zakona, onda ne bi mogli da govorimo o samom zakonu, onda faktički radimo nešto što je suprotno i Poslovniku i svemu ostalom. Mi smo se fokusirali na ono što je predloženim članom definisano i samo u okviru toga možemo da komentarišemo. Još jedna predrasuda i to je poslednja predrasuda koja je ovde nametnuta, a zbog građana je moramo otkloniti, jeste činjenica da su jedinice lokalnih samouprava oštećene. Postavlja se pitanje - kako su oštećene, na koji način? Da li je veća korist ako dođe u Beograd, Vrnjačku banju, Užice, Čačak, Valjevo, veliki broj investitora koji će kupiti zemljište, koji će zakupiti zemljište i od tih pravnih poslova će taj novčani iznos ući u prihod budžetskih sredstava? Da li je to šteta? Kada sam govorio u načelnoj raspravi o ovim izmenama i dopunama zakona, rekao sam iskreno - pitanje je kako će jedinice lokalnih samouprava da dožive ove izmene, ali smo zato mi tu da objasnimo da mi nismo predložili i da ne usvajamo ove izmene kako bi uzrokovale štetne posledice gradovima i opštinama, već smo tu kao zakonodavac da omogućimo da investicije ulaze u gradove i opštine, da investicije doprinose privrednom oporavku i da se investicijama zaposleni vraćaju tamo gde treba da budu, a to su na svojim radnim mestima, a ne na ulicama. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Vrlo kratko ću po samom amandmanu, konkretno ovom amandmanu, o kom bi trebalo da sada raspravljamo. Dakle, već smo razgovarali na ovu temu kako su uvažene kolege podsetile, ne tako davno i konkretno po pitanju procenta za umanjenje, razgovarali smo i tada. Pošto nismo dobili nikakvo drugačije rešenje, a ni novu argumentaciju za ono što se ovim amandmanom predlaže, ponoviću i stav koji sam iskazao i tada po istom pitanju. Najmanje 30% ne znači da ne može tih procenata da bude i 45 kada pričamo o umanjenju i ne znači da će biti ugrožene one odluke koje su u međuvremenu uspostavljene, a koje podrazumevaju bilo 45 bilo 50 i nešto ili koliko god više procenata. Najmanje 30 je širi opseg i širi skup od onoga koji je pomenut. Samim tim, ništa se ne dovodi u pitanje, a s druge strane, ostavlja se prostor da ukoliko postoji ekonomska računica i dovoljno interesovanja i sa manjim umanjenjem i sa manjim rasterećenjem opet bude privučen investitor. U tom smislu, svakako podržavam originalni tekst kako ga je sastavio predlagač ovog zakona i zbog toga ne bih predložio ovaj amandman, mada podsećam da smo već ukazivali da ukoliko postoji više ideja vrednih pažnje, ne bi bilo loše da budu predložene kroz zasebne amandmane, da ne bismo zbog toga što je jedna od njih sporna, bili prinuđeni da odbijemo ceo amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. (Blagoje Bradić, s mesta: Replika.) Gospodine Bradiću, i Poslovnik vam govori da nije dovoljno što ste vi predlagač amandmana, da automatski imate pravo na repliku. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Homen. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakonu u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O MATIČNIM KNjIGAMA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Veroljub Matić, Boban Birmančević, Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović i Slobodan Homen. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Slobodan Homen i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić i prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, s obzirom da smo sad, kako vi kažete, u prenosu i da je već negde prošla ponoć, da li možete da nam kažete koji su rezultati ovih izbora u Mionici i Lučanima? Ne možete? Dobro. [[Isključen mikrofon.]]
Niste pričali o amandmanu, nego neke doskočice.
Mi smo predložili da se član 2. briše. Zašto? Zato što je ovaj zakon prava slika i prilika ove tzv. reformske Vlade. Ovaj zakon koji je važećim zakonom bio ostavljen rok od pet godina da se obavi, ova Vlada koja je već treću godinu u mandatu nije stigla da završi i traži dodatne dve godine. Mi smatramo da to ne treba da se da Vladi, pogotovo zato što nismo čuli ni jedan jedini argument od Vlade, ministarke, zašto traži još te dve godine. zašto nije obavljen taj posao za prethodnih pet godina? U čemu je bio problem? Ko je za to odgovoran? Naravno, jedina dobra stvar u ovom zakonu je bila da će zakon stupiti na snagu osmog dana, pa ste amandmanom i to promenili. Znači, hitan postupak, odmah, momentalno stupanje na snagu i odlaganje reformi. To je slika i prilika ove Vlade, njenih rezultata, a ko je drpež i zašto je narod trpež, razgovaraćemo kad dođe izveštaj DRI o tome da je osam milijardi dinara u 2013. godini potrošeno po mišljenju DRI protivno zakonima Republike Srbije.
Poslaniče, o matičnim knjigama.
Puno smo govorili i o prethodnom Zakonu o energetici, o drpežima i ostalo…
Član 2. briše se, u članu 91. stav 1. reč „pet“ zamenjuje se rečju „sedam“. (Marko Đurišić dobacuje s mesta.) Ne razumem vas, poslaniče, niste pričali o amandmanu. (Marko Đurišić, s mesta: Jesam.) Reč ima ministar Antić, izvolite. (Marko Đurišić,s mesta: On nije ovlašćen po ovoj tački.) Poslaniče, jeste. Dobro. Vratite se malo na prekosutra ujutru. Nađite papire koje ste sigurno pobacali, jer vam nisu bitni i videćete da su svi ovlašćeni… (Marko Đurišić, s mesta: Ja samo čitam šta piše.) Poslaniče, ima još poslanika u ovom parlamentu, niste jedini, iako vam se to čini. Molim vas, ministre, probajte da se izborite za reč.
Pošto nema dileme kada je reč o objedinjenoj raspravi, ja kao član Vlade i ministar u Vladi mogu da kažem neku reč na ovu temu. Ono što želim da istaknem jeste da je Vlada uradila ono što je njen deo posla, vezano za automatizaciju matičnih knjiga. Jedini razlog za produžetak ovog roka jeste činjenica da lokalne samouprave nisu u propisanom vremenskom roku dostavile sve neophodne podatke. Pošto se ti podaci ne ažuriraju jedino u sedištu jedinica lokalne samouprave, nego na više od hiljadu mesta, došlo je do određenog kašnjenja. To je objektivan razlog. Ne vidim razlog za toliku količinu jeda i nerazumevanja, tim pre što je u ovom periodu od pet godina bilo zajedničke odgovornosti za sve to. Ovo je nešto što zahteva jedno dodatno razumevanje, bilo stranaka vlasti i stranaka opozicije. Jer, ponavljam, svi smo deo tog konglomerata vlasti, od lokalnih samouprava do Republike u proteklih pet godina i svi znamo kakvo nam je stanje u lokalnim samoupravama i sa dokumentacijom. Verujem da je ovaj način na koji gospodin Đurišić iznosi svoju argumentaciju stanje ovog trenutka a ne stanje jedne opšte procene o tome da je bilo ko, posebno i pojedinačno, odgovoran za ovaj objektivan zahtev da se rok produži za dve godine.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Srpska napredna stranka je protiv ovog amandmana, iz razloga koji su… (Marko Đurišić, s mesta: Replika. Ministar me je spomenuo imenom i prezimenom.)
Poslaniče, ja vam se duboko izvinjavam u ime Marka Đurišića, kome je to teško da izgovori. Ja stvarno više ne razumem ovo dobacivanje. Ovo parlament nije doživeo. (Marko Đurišić, s mesta: I ja se izvinjavam.)
Prihvatam. Znate, za primenu ovog zakona u osnovnom smislu trebalo je pet godina. Propisano je članom 91. Srpska napredna stranka participira, vodi ovu Vladu, participirala je snažno i podržavala prošlu, mogu da prihvatim da su to tri godine. One dve godine za koje tražimo produžetak važenja, odnosno sa pet na sedam, su prve dve godine koje su izgubili baš oni koji su formirali Vladu i koji su podržavali Vladu, a to je predlagač amandmana. Mi smo izgubili te dve godine koje su na početku primene ovog zakona izgubljene. Baš te dve godine, gospodine Đurišiću, koje su izgubljene u vreme vaše Vlade, nam je potrebno, to vreme za još dve godine. Realno vreme koje je potrebno za SNS je ono koje je propisano zakonom – pet godina. Tri godine smo do sada u Vladi, potrebne su nam još dve da bismo završili taj posao do kraja, zato što vi niste radili dobro svoj posao, zato što vi niste taj posao započeli kako treba. Tada vam je glava bila u oblacima, ružičastim naočarama, u porukama da smo izašli iz krize ali da građani Srbije to neće da znaju i svim onim što ste nas bombardovali do 2012. godine. Niste radili svoj posao. Zbog toga, pet godina je potrebno za primenu, tri godine je prošlo kako je SNS u jednoj ili drugoj Vladi i potrebne su nam još ove dve godine da bi ovaj posao doveli do kraja. Ali, odgovornost je na predlagaču amandmana, a ne na Vladi Republike Srbije.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz.
Čuli smo argumentaciju predlagača, videli smo solidan tekst – briše se, što vodi gde? Nigde. To je tekst koji vodi nigde. Šta posle toga? Da li ovaj posao treba završiti ili ne, koji predviđaju izmene i dopune zakona, koga briga? Bitno je da se ustane, da se obrazloži za dva minuta, da se svašta kaže. Argumentacija ne postoji. Evo, sada smo čuli i obrazloženje od našeg predsednika poslaničke grupe, gospodina Babića, da su prve dve godine bile dve godine Vlade Mirka Cvetkovića, da kažemo Vlade Borisa Tadića, koji samveć duže vreme govori da je grešio, pa je verovatno grešio i kada je radio ovaj predlog, ili kada nije sprovodio ovaj predlog zakona, a to je zakon koji je morao da bude i u te dve godine po njemu je moralo da se postupa. Čuli smo od ministra da je Vlada sav svoj posao završila, vezano za ovaj zakon, tako da uopšte nije jasno zašto se kritikuje Vlada? Vidimo da je problem bio i u lokalnoj samoupravi, gde je sigurno u manjem obimu, a u budućem periodu i uopšte stranka čoveka koji je grešio neće ni učestvovati, pošto nema ni liste, na izborima, gde god da se raspišu u Srbiji, pa je nemoguće da učestvuje u lokalnoj vlasti ako nema kandidate, ali je bitno da ovde slušamo primedbe na sve to. Jednostavno, treba samo reći da oni koji greše u politici moraju da plate cenu i moraju da naviknu na to da plate cenu. Još jedna stvar je veoma bitna i to treba reći u raspravi. Ovo nije treća godina ove Vlade, ovo nije ni prva godina ove Vlade, predsednika Vlade gospodina Vučića, prethodna Vlada je bila neka druga Vlada, ova Vlada ispravlja sve greške iz tih ranijih perioda i vrši ozbiljne reforme u zemlji i vodi Srbiju ka EU. Zahvaljujem.
Replika, Marko Đurišić.
Hvala, poštovana predsednice. Ja bih, da ovde ima nekog reda i da se ravnopravno svi tretiraju, trebao da dobijem tri replike. Ali, verovatno ću dobiti dva minuta, pa da probam da ih iskoristim na najbolji mogući način.
Tako je po Poslovniku.
Ja sam se svaki put javljao, a vi ste mi tek sada dali pravo na repliku.
Ne mogu 60 puta da vam dam repliku.
Čuli smo različite priče oko toga ko je kriv. Jednu priču neovlašćenog predstavnika Vlade da su krive lokalne samouprave za nezavršen posao, a drugu priču poslanika koji podržavaju Vladu, da je za to kriva prethodna Vlada, ona neka iz davne prošlosti. Sada je ne znam u koju priču treba da verujem? Ali, ako poverujem u ovu prvu priču, da su odgovorne lokalne samouprave, ipak je ona došla iz usta ministra koji, doduše, nije ovlašćen po ovoj tački da govori…
Ministar je ovlašćen. Opet obmanjujete javnost. Ja moram da intervenišem zbog dostojanstva parlamenta. Čitav dan obmanjujete javnost. To je flagrantno kršenje dostojanstva parlamenta.
Ostaje mi samo nada da milijardu dinara, koliko je Vlada Republike Srbije sada pre nove godine podelila lokalnim samoupravama i vašim pulenima u Kragujevcu, u Nišu, Novom Pazaru, Novom Sadu, Leskovcu, Jagodini, Kruševcu, Subotici i Kosjeriću, da će tih milijardu dinara biti iskorišćeno, između ostalog, i ovaj posao da se završi. Žao mi je onih građana u drugim lokalnim samoupravama koji nisu mogli da dobiju ovakvu velikodušnu pomoć Vlade Republike Srbije, onih građana koji očigledno nemaju dovoljno dobre predstavnike lokalne vlasti, pa će oni živeti teško i u dugovima, a najboljim predstavnicima ove vlasti u Kragujevcu, Nišu, Novom Sadu, Leskovcu…. [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Puno vam hvala na replici. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Veroljub Matić i Boban Birmančević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima… Šta kažete? Ne, nemam drugih amandmana ministre, sem ovih. Evo službe su tu koje prate. Da li smo preskočili neki amandman? Ne. Ne, ministre. Tu su predstavnici službi koji prate, kao što znate i upozoravaju često poslanike opozicije da reaguju, a upozoravaju i predsednika da je u pravu. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Veroljub Marić i Boban Birmančević. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pročitala sam ponovo. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Slobodan Homen, Marko Đurišić i prof. dr Janko Veselinović. Primili ste izveštaj Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima, odnosno o jednom amandmanu. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić i prof. dr Janko Veselinović i narodni poslanik Slobodan Homen. Predstavnik predlagača i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović.
U izlaganju ste mi progutali ime, samo da konstatujem.
Nisam vam progutala ime.
Dakle, poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovani ministre, ovde se radi o amandmanu kojim intervenišemo na rok za stupanje zakona na snagu. Naime, kao i svi ostali zakoni i ovaj zakon je ušao po hitnoj proceduri, i ovaj zakon stupa na snagu odmah narednog dana posle usvajanja i ovde vidimo svu transparentnost i odsustvo javnosti u radu Narodne skupštine. Istina, danas imamo i novost pa ni rasprava ne može da se gleda. Građani ne mogu da gledaju uživo, već u odloženom prenosu. Sada je verovatno prošla ponoć, a realno je tek oko 17.00 časova, čisto da građani znaju. Ono što je jako bitno jeste da na ovaj način građani ne mogu da imaju uvid ni o tome kada zakon uđe u proceduru da bi mogli reagovati, niti to poslanici mogu. Niti mogu da reaguju da dođu do njega da bi im bio dostupan zato što stupa odmah sutra na snagu. Na kraju, predsednicu bih prvo molio, pošto sada treba da se vratim u Novi Sad da obustavite padavine snega, pošto ste danas obustavili televizijski prenos.
Obustavljeno je, sada su me obavestili. Ozbiljno, nema padavina. Očišćeni su putevi do Novog Sada.
Ako nije problem, da idete ispred mene.
Ne mogu, ujutru moram da radim. Moram da budem u parlamentu i da radim.
Na kraju, pošto je ovo moje prvo obraćanje, želim i vama predsednice i narodnim poslanicima i …
Srećnu Novu godinu, hvala.
… i građanima Srbije, ne samo srećnu Novu godinu, nego i Božić i božićne praznike.
Hvala. Zaista vas obaveštavam da je put prohodan. Znam pouzdano, do Novog Sada sigurno. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem ponedeljak 29. decembar 2014. godine sa početkom u 10.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Dvanaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini.