Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Dvadesetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 73 narodna poslanika. Rado utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 88 narodnih poslanika. Obaveštavam vas da sprečenost da sednici prisustvuje niko nije prijavio. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 15. tački dnevnog reda – Predlogu zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani svi ministri Vlade Republike Srbije, te sa nama je u ovom delu sednice prisutan ministar Nedimović. Na član 1. amandman je podneo poslanik Petar Jojić. Da li želite reč? (Da.)
Hvala, gospođo predsednice. Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, jedna radosna vest, kako je radikal Džonson izvukao Englesku iz EU. To je jedna dobra i prava vest za Srbiju. Dame i gospodo, kada je u pitanju Predlog ovoga zakona, u svakom slučaju, neke odredbe ovoga zakona oslanjaju se na prethodne popise, a prvi popisi u Srbiji su izvedeni još 1834. godine, koji su se do 1931. godine, kao što je rečeno u ovome predlogu zakona i u obrazloženju, vršili popisi još za vreme Miloša Obrenovića na svakih pet, a potom na 10 godina. Ono što bih želeo da kažem, šteta je što u ovom zakonu nije mogao biti obuhvaćen kriminalitet, a pre svega određene oblasti kriminaliteta, pre svega, privredni kriminalitet. Skrenuo bih pažnju na činjenice, da li u oblasti zdravstva ima kriminaliteta ili nema? Kako je moguće da fabrika koja ide u stečaj, organizuje u privatnoj firmi vanredni pregleda radnika i za taj pregled, fabrika koja je već pod stečajem, plati 12 miliona dinara privatnoj firmi, iako ta fabrika, dame i gospodo narodni poslanici, ima svoju zdravstvenu stanicu? Trideset godina su radnici i vanredno i redovno pregledani, međutim, iz javnog sektora, gospodine ministre, prenesite kolegama, u zdravstvu prelivaju se ogromna sredstva iz javnoga sektora u privatni sektorm u ambulante koje su pojedini mafijaši i kriminalci otvarali. Ovo je veoma važno pitanje. Molim vas, zamislite vi da u jednoj fabrici bude šteta naneta budžetu države i da Zavod za javno zdravlje, koji ima pravo da vrši preglede radnika i to spada u njegovu nadležnost, da se prebace radnici da idu kod privatnika i da privatnik samo od jedne firme uzme 12 miliona. Onda se postavlja pitanje zašto su male plate zdravstvenim radnicima? Javni sektor ne sme više dozvoliti sebi tezgarošima iz zdravstva da prelaze, pre podne rade u javnom sektoru, tj. u državnim institucijama, a po podne rade i tezgare i šalju klijente, šalju pacijente kod privatnika. Prema tome, dame i gospodo, u pitanju je kriminalitet i Vlada mora da se obračuna sa kriminalitetom u Srbiji kako bi se poboljšao život radnika i sprečila nepravda. Hvala.
Zahvaljujem kolega Jojiću. Po amandmanu reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, želim da govorim o jednoj vesti koju smo juče čuli, koja ohrabruje i potvrđuje namere Vlade Srbije da se nastavi sa trendom smanjenja stope nezaposlenosti. Više od 122.000 nezaposlenih osoba ove godine će dobiti šansu za posao preko programa Nacionalne službe za zapošljavanje, a akcenat je na pružanju podrške teže zapošljivim licima. U tom smislu je i potpisan Sporazum o učinku za 2020. godinu između Nacionalne službe za zapošljavanje i Ministarstva za rad i zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Za te namene preko Nacionalne službe za zapošljavanje, planirano je izdvajanje u iznosu od 3,7 milijardi dinara, 550 miliona dinara obezbeđeno je za Fond za profesionalnu rehabilitaciju a iz IPA programa biće obezbeđeno 24 miliona dinara. Ono što je novina jeste i prekvalifikacija u IT oblasti za šta je odvojeno 150 miliona dinara. U 2020. godini treba napomenuti da više od sedam hiljada invalida dobiće šansu za posao. Dakle, govorimo o merama koje će dati rezultate prilikom smanjenja stope nezaposlenosti i koje će pre svega povećati efikasnost prilikom zapošljavanja. To je jedan od prioriteta na kome je Vlada Srbije radila i tokom prethodnih godina. Činjenica je da je 2012. godine nezaposlenost bila u procentu od 26%, a da je sada ispod 10%. Za to je potrebno vreme, ali su potrebne i dobro promišljene mere koje će dati rezultate. Još uvek imamo posledice koje su nastale u vreme dosovske vlasti, kada su fabrike prodavane u bescenje i zatvarane, kada su radna mesta bila zatvarana. I u Nišu je mnogo ljudi izgubilo posao u fabrikama koje su nekada bile giganti, a mnogi od tih ljudi još uvek čine teško zapošljive kategorije. Taj problem moramo da rešavamo. Dakle, pored nezaposleni koji su stariji od 50 godina, mi imamo i lica koja su nekvalifikovana, imamo i one kojia čekaju na posao duže od godinu dana, a posebna pažnja će biti usmerena na zapošljavanje žena. Sa druge strane, imamo mlade ljude koji zaslužuju šansu, koji zaslužuju da steknu prvo radno iskustvo i koji takođe zaslužuju da budu zaposleni. Postoji jedna novina koja će u mnogome doprineti sprovođenju ovih mera, a to je da će zaposleni u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, raditi na terenu i kroz direktnu komunikaciju sa poslodavcima, videti kakve su potrebe tržišta rada, kako bi se u skladu sa tim obezbeđivala radna snaga, a nezaposlenima sa druge strane će shodno tome biti omogućena prekvalifikacija ili dokvalifikacija. Zbog svega što sam navela, smatram da treba dati podršku ovakvim merama Vlade, kako bi se nastavilo sa reformama i sa rešavanjem problema. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu ima više prijavljenih, pa ćemo samo ispoštovati redosled. Aleksandar Marković, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se zato što nas je sve sablaznila vest od ranog jutra, a da je jutros, u ranim jutarnjim časovima, uhapšena u Podgorici, u Zeti, majka narodnog poslanika Demokratskog fronta, Milana Kneževića. Brutalna akcija policije u ranim jutarnjim časovima je izgledala ovako, ako može ovo kamera da zumira, evo šta ostaje nakon premetačine porodične kuće Milana Kneževića. Njegova majka, starica od preko 70 godina, je uhapšena tom prilikom bez ikakvog saopštenja crnogorske policije zašto su je uhapsili, stavili joj lisice na ruke kao poslednjem kriminalcu. Tom prilikom je uhapšen i brat od strica, narodnog poslanika Demokratskog fronta, Milana Kneževića, i to u trenutku kada se Milan Knežević nalazio u Beogradu. Dakle, starica je bila sama u kući, ali za Milovu policiju to očigledno ne predstavlja ništa, već su je kao poslednjeg kriminalca stavili joj lisice na ruke i strpali u policijski auto i tom prilikom je, kako javljaju ljudi sa terena, uhapšeno i više desetina građana Zete. Očigledno je da režim Mila Đukanovića, antisrpski režim Mila Đukanovića, pokazuje ogromnu nervozu, očigledno je da je režim Mila Đukanovića naročito uzdrman zbog protesta koji se događaju u Crnoj Gori proteklih nedelja, a gde su Srbi pokazali značajan iskorak ka pokazivanju sloge, ka pokazivanju jedinstva, ka pokazivanju otpora usvajanju spornog zakona o slobodi veroispovesti. Ja bi želeo ministre i vama da poručim, da Srbija mora da nastavi sa dobrim rezultatima i kada je reč o ekonomiji i kada je reč o ozdravljenju naše privrede i ekonomije, a zašto? Zato što samo snažna i jaka Srbija, i ekonomski snažna i jaka Srbija može da zaštiti srpski narod gde god on živeo, bilo da je u pitanju neka od zemalja okruženja, bilo da je u pitanju AP Kosovo i Metohija, bilo da su u pitanju Srbi u Crnoj Gori koji su, evo kako vidimo, naročito ugroženi ovih dana od strane anti srpskog režima Mila Đukanovića. Želim da vam poručim da moramo da nastavimo ovim stopama, ovim putem, da razvijamo Srbiju, da od Srbije napravio snažnu zemlju kako bi uspeli da zaštitimo srpski narod gde god on živi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić.
Petar Jojić je tražio repliku.
Tražili ste repliku, na osnovu čega samo?
Žarićeva. (Narodni poslanik Petar Jojić govori bez mikrofona.)
Smatrate da je osporila ono što ste vi rekli. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u svakom slučaju atmosfera u našem parlamentu danas je kudi kamo bolja nego kad nam dođe neki ministar iz G17 ili iz neke druge preletačke stranke. Tu je danas gospodin Nedimović, koji zaista sa poslanicima komunicira i na taj način omogućava da da obaveštenja narodnim poslanicima. Pošto je u pitanju gospodin Nedimović kao ministar u ovoj Vladi, ja nemam primedbi na njegovo rad, ali bi ga zamolio da izvrši proveru, ima li kriminala u upravi za državno poljoprivredno zemljište, a pre svega taj kriminal koji je nastao za vreme žute vlasti. U toj upravi su još uvek danas ugrađeni ljudi koji su radili u onom bivšem režimu, a kriminal u oblasti državnog poljoprivrednog zemljišta je veoma ozbiljan i ne bi trebalo preći preko toga pogotovo kada je u pitanju državno poljoprivredno zemljište koje se izdaje po opštinama i gradovima. Zatim, subvencije koje se daju pojedinim domaćinstvima. Imate ovakav slučaj, subvencije se daju ili se besplatno daje na korišćenje onima koji žele da se bave poljoprivredom, a u jedno domaćinstvu imate njih koji po pet članova iz porodice se prijavljuje da će se baviti poljoprivredom. Svih pet dobijaju zemljište na korišćenje, a da ne plaćaju, ili ako plaćaju, plaćaju ga kudi kamo manje nego što bi trebalo. Dakle, uprava za poljoprivredno zemljište treba da bude proverena od 2005. godine do današnjeg dana, a ja kažem da se tu upravo nalaze kadrovi DS i G17, koji su zaista ogrezli u nepravdi i kriminalu.
Zahvaljujem, kolega Jojiću. Reč ima ministar Branislav Nedimovć. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani kolege poslanici, samo nekoliko napomena vezano za izlaganje gospodina Jojića. Moje pitanje je trebalo da bude, što ste vi na kraju i rekli, za koji vremenski period smatrate da treba da izvršimo nadzor. Ja vam kažem da ćemo izvršiti upravni nadzor u delu raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem za vremenski period 2005. godine pa nadalje. Što se tiče ostalih stvari, želim samo zbog javnosti, da se ne bi stekao utisak da je sad neki problem ili da se dešavaju neke neželjene situacije. Mi smo u zadnje dve godine potpuno popisali državno poljoprivredno zemljište, utvrdili tačno koliko ga ima, utvrdili koje su to parcele. Na potpuno transparentan način, na sajtu Uprave za poljoprivredno zemljište stavili koji broj parcele, koja katastarska opština, ko je zakupac, po kom osnovu. Mislim da je to jako važno, to smo sve preklopili sa satelitskim snimcima, iz jednog prostog razloga zato što nam je jako važno da bude potpuna transparentnost. Mislim da je ovo jako bitno i u pogledu druge imovine koja se nalazi u državnom vlasništvu, da bude na ovakav način obrađena. Što se tiče zakupa, moram samo jednu stvar da vam napomenem, nema zakupa za nula. Besplatnog davanja državnog poljoprivrednog zemljišta nema. Postoji samo pravo prečeg zakupa za stočare i ona druga poljoprivredna gazdinstva koja po drugim osnovama, da li po pravu investicija, višegodišnjih zasada ili nekih drugih osnova, ili izgradnju irigacionih sistema dobijaju pravo prečeg zakupa. Da bi gledaocima koji posmatraju ovu sednicu to približio, na primer, u nekim katastarskim opštinama južnog Banata, pošto znam da vam je ta materija bliska, cena zakupa poljoprivrednog zemljišta na licitaciji je 250 do 300 evra po hektaru. Može biti i više, u zavisnosti koliko se izlicitira. Po pravu prečeg zakupa 165 evra je bila cena koštanja zakupa godišnjeg poljoprivrednog zemljišta. Dakle, neki stočar ili onaj koji je izgradio irigacioni sistem dobija zemljište po 100 evra nižoj ceni godišnje, iz prostog razloga zato što smatramo, a i po zakonu je tako, da ta lica moraju da imaju neki prioritet zbog značaja koji imaju sistemi za navodnjavanje i zbog značaja koje stočarstvo ima za našu zemlju.
Zahvaljujem, gospodine ministre, obzirom da i vi imate dva minuta, kao i poslanici, po amandmanu. (Branislav Nedimović: Izvinite.) Izvinjavam se ja vama, ali moram da vas upozorim. Kolega Jojiću, želite repliku na izlaganje ministra? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsedniče. Gospodine ministre, ja vama verujem da ste vi posle mog poslaničkog pitanja u maju mesecu, kada sam ga postavio, preduzeli odgovarajuće korake na utvrđivanju ukupne količine državnog poljoprivrednog zemljišta. Moram da vas zamolim da mi kažete, Uprava za poljoprivredno zemljište je meni odgovorila, postavio sam 31 pitanje, detaljno, precizno po gradovima i opštinama. Međutim, gospodine ministre, ja sam od vašeg resora dobio uopšten odgovor koji ne govori o tome o čemu vi govorite. Vi ste dobro rekli da je izvršena katastarska obrada svih parcela državnog poljoprivrednog zemljišta. Gde se javljaju problemi? U zakupu državnog poljoprivrednog zemljišta. Javljaju se u tome što tajkuni koji koriste hiljade hektara povedu za sobom pet-šest batinaša i desetak onih koji će fiktivno da učestvuju na konkursu za izdavanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta, da bi potom odustali, a da tajkun uzme hiljadu, dve ili tri hiljade hektara zemlje u zakup. Ja sam postavio pitanja koja se odnose detaljno po gradovima i opštinama, a objavljeno je posle toga da je samo u četiri opštine od strane vašeg Ministarstva utvrđena nepravilnost i da nije bilo popisano dve-tri hiljade hektara poljoprivrednog zemljišta. Prema tome, verujem da se vi zalažete u tom pravcu, da se državno zemljište mora kontrolisati i davati u zakup, ali da se mora naplatiti, a zloupotrebe tajkuna treba sprečiti.
Zahvaljujem, kolega Jojiću. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite, ministre.
Poštovani predsedavajući, samo ću kratko. Stalan nadzor vršimo, svaka parcela na sajtu Uprave za poljoprivredno zemljište dostupna je, može da se uđe, ukuca broj parcele, katastarska opština, lokalna samouprava, da se vidi bukvalno sve o svemu. Ono što je jako važno, to je ovaj problem koji ste vi naglasili, to je da se često na licitacijama pojavljuju registrovana poljoprivredna gazdinstva koja nemaju kapacitet da obrađuju to poljoprivredno zemljište. Kako ste ih vi nazvali - neki koji se podmetnu za druge. Izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koje smo pripremili, onemogućićemo ta lica da učestvuju na takvim licitacijama, da budu paravan za eventualno nešto drugo. Ja ću samo podsetiti, to znaju vrlo dobro poljoprivrednici, uglavnom su to ljudi njihove komšije koje imaju registrovana poljoprivredna gazdinstva koja se prijave na licitaciju i za koje je jako teško utvrditi da li rade u podzakupu, pre svega zbog toga što ne možete nikada da utvrdite da li on ima dovoljno mehanizacije i kapaciteta da obrađuje tu zemlju. E, to ćemo novim zakonom utvrditi, uvesti i mislim da ćemo to sprečiti. Da znate jednu stvar još, bukvalno ono što ste rekli za ove četiri lokalne samouprave, radilo se o napuštenom poljoprivrednom zemljištu i to zemljište smo ubacili u ceo sistem. To su oni stari voćnjaci, stari vinogradi uglavnom, koje niko nije koristio, nalaze se u državnom vlasništvu, ali nisu bili predmet davanja u zakup. Sada smo i njih ubacili. Ima još jedna, po meni mnogo važnija stvar. Probale su mnoge kompanije, poljoprivredni kombinati koji su privatizovani da uknjiže državno zemljište kao društveno i da ga samim tim pretvore u privatno vlasništvo. Našli smo 12.000 hektara zemlje i osporili i ušli u procedure povraćaja u državno vlasništvo. Mislim da je to naš najvažniji posao, da probamo da uzmemo tu zemlju i da vratimo na mesto gde pripada, a zbog različitih zloupotreba koje su postojale u prethodnih 20 godina one su pokušane da se uknjiže kao privatno vlasništvo ili kao društveno vlasništvo.
Zahvaljujem. Kolega Jojiću, želite repliku? (Da.) Izvolite.
Gospodine ministre, očigledno je da ste vi preduzeli određene korake, ali vaši prethodnici tako nisu radili od donošenja Zakona o državnom poljoprivrednom zemljištu. Međutim, ja ću vas zamoliti, pošto sam postavio u okviru poljoprivrednog državnog zemljišta ukupno 30 pitanja, da Uprava za državno poljoprivredno zemljište odgovori koliko ima državnog poljoprivrednog zemljišta po opštinama? Taj podatak nisam dobio. Koliko ima ukupno državnog poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Republike Srbije? Drugo, gospodine ministre, vidim da ste preduzeli odgovarajuće mere vezano za nepopisano državno zemljište. Velike su zloupotrebe, gospodine ministre, bile kada su u pitanju pašnjaci. Preko 12.000 hektara je bilo, prema mojim saznanjima, državnog zemljišta, tj. pašnjaka koji su još od Marije Terezije u Vojvodini korišćeni kao pašnjaci za selo da mogu da napasaju stoku. Međutim, pojedini kriminalci, kada su privatizovani kombinati poljoprivredni, ušli su u posed i preorali velike površine i na taj način, ovo što ste vi rekli, pretvarali su u poljoprivredno zemljište državno zemljište da bi ga kasnije mogli otkupiti. Prema tome, ja bih samo molio vas, podržavam vašu energiju i ono što vi zaista preduzimate u toj oblasti, ne možete sami, ali vaš resor pretresite, prečešljajte. Onu žutu mafiju i one žute mrave koji su u resorima treba ukloniti ili ih treba kontrolisati. Moliću vas da mi se odgovori na ova pitanja koja sam postavio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Jojiću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, koristiću vreme ovlašćenog predstavnika koje je preostalo. Dame i gospodo, zašto SRS insistira amandmanima da ovaj zakon koji se odnosi na popis stanovništva bude što precizniji? Možda smo negde i rigorozniji nego što to predlagač sam predviđa, ali to je samo iz jednog razloga, što je svima vama dobro poznato, da ovaj posao koji se odnosi na statistiku, kao što je popis stanovništva, može i te kako da služi za različite manipulacije. Naravno, osnovna namera ovog popisa je da imamo pravu sliku, da imamo statističke podatke koji su potpuno precizni, koji odgovaraju realnosti. Samo vas podsećam da je 2001. godine trebao da se izvrši popis stanovništva u tadašnjoj Saveznoj Republici Jugoslaviji. Na insistiranje tadašnje federalne jedinice Crne Gore, odložen je popis stanovništva u SRJ, odložen je za 2003. godinu, iz razloga što je tadašnje rukovodstvo Crne Gore razmišljalo da će popisom stanovništva statističkim podacima potkrepiti tu svoju separatističku politiku koja se kasnije i realizovala. Svi mi dobro znamo da ne računajući onaj popis koji su izvršili komunisti posle Drugog svetskog rata u Crnoj Gori, većinsko stanovništvo je srpsko stanovništvo, ali vremenom, pritiscima i ovakvim falsifikatima, došli smo u situaciju da sada slušamo, ne samo obrazloženje falsifikata kada je u pitanju statistika, nego i istorijske krivotvorine, gde se iznosi činjenica da onaj ko je bio Srbin nije više Srbin, on je sad neko ko je nove nacionalnosti za razliku od njegovog oca koji je bio Srbin. I bez obzira koliko to nama nelogično zvučalo mi moramo da se suočimo sa situacijom da će za nekih 50 ili 100 godina, ako ne i više, jednostavno to iz različitih razloga postati jedina argumentacija. Statistika ostaje, mi smo svi, što bi se reklo smrtni, da ne bi išli u elaboraciji kada je u pitanju situacija samo u Crnoj Gori. Evo, ja ću vas podsetiti na nešto što je vezano za Srbiju. Godine 2001, kada je trebao da se održi popis stanovništva tada se razmišljalo da u jednom delu Srbije, prvenstveno u AP Vojvodine, krene se sa afirmacijom nove nacionalnosti, odnosno nacionalne opredeljenosti, to je tzv. Vojvođani, i imate u podacima o popisu stanovništva, prvi put se pojavljuje u statistici da se neko, nego za početak 1% skoro izjašnjavalo kao Vojvođani, možda neko kaže, to je toliko minorno da ne treba o tome trošiti vremena, to je upozoravajuće. U Crnoj Gori je bilo 99% srpski živalj za vreme Kralja Nikole. Crna Gora je bila srpska država. Period do 1945. godine je istorijski gledano, uslovno rečeno, zanemarljiv. Jeste li videli šta uradiše komunisti? Od čistog srpskog življa, za vreme Kralja Nikole, pretvoriše to u crnogorštinu. Ranije, kada se kaže da neko pripada, izjašnjava se, deklariše se kao Crnogorac, to je bio sinonim za Srbe iz Crne Gore. Unutar Crne Gore, kada neko kaže da je Crnogorac, to se podrazumevalo da nije srpske nacionalnosti, da je ili Musliman ili Malisor ili Hrvat, ali to je potpuno bilo jasno. Statistika je veoma značajna. Srbija je pripadala zemljama, što bi se reklo, razvijenog sveta, kada je u pitanju popis stanovništva. Dakle, 1890. godine Srbija je imala Zakon o popisu stanovništva i domaće stoke, kako se to govorilo. Ranije su se popisivali samo vojni obveznici i poreski obveznici, tako da se žene nisu popisivale, ali se popis vršio svakih pet godina. Srbija je ušla u porodicu zemalja, gde se to radi svakih 10 godina, a sada moramo poštovati centralizovani popis na nivou Evrope. Mi smo želimo svojim amandmanima da budemo precizni, da budemo jasni, da ne bi došlo do manipulacija. Hvala, predsedavajući na razumevanje.
Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović.
Poštovane kolege i koleginice, ove dve diskusije kolega Mirčića i kolege Markovića, podstakle su me da se javim. Situacija je veoma ozbiljna i mi ne smemo neozbiljno da pristupimo ovom trenutku. Moramo biti veoma mudri, pametni i moramo učiniti sve, da ne dozvolimo da nam se desi još jedna nesreća, još jedno zlo koje je u prošlom i u ovom veku snašlo srpski narod. Moramo biti pametni i povodom događaja u Crnoj Gori i povodom predstojećeg popisa. I zato, pamet u glavu, izbegnimo rasprave i svađe. Nemojte da zbog sitnih partijskih interesa pravimo veliku štetu i Srbiji i svim građanima Srbije. Hvala.
Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite, kolega Periću.
Zakon o popisu stanovništva domaćinstava i stanova je jedan procesni zakon i on treba da utvrdi, odnosno ovde da kaže kako i na koji način izvršiti pripreme i sam taj popis. Amandman koji smo podneli na član 1, on je uglavnom usmeren na poboljšanje teksta, ali iz izlaganja kolege Petra Jojića, vi ste čuli da Srbija dugi niz godina, reko bih, vekova, baštini jednu disciplinu koja se naziva popis i ona ima svoj ogroman značaj. Nije nama cilj da mi 2021. godine popišemo stanovništvo, stanove i domaćinstva i da to ostane tako. Nama je cilj da mi posle toga sagledamo šta možemo da uradimo dalje. Država Srbija, Vlada Srbije izdvaja u ovom trenutku neka sredstva za poboljšanje slike strukture stanovništva u Srbiji, a pre svega tu mislim na starosnu dobu, ali efekti su mali. Evo na primer, sredina iz koje ja dolazim, Ljubovija, tamo je od jedan dan do 18 godina u odnosu na ukupan broj stanovnika 8,7% i to je podatak sa popisom iz 2011. godine. Ako Zavod za statistiku, gospodine Jančiću, vi ste tamo dugi niz godina, direktori se menjaju, vi ostajete i ako Zavod za statistiku može da nam pruži samo taj podatak da je to tako, mi od toga nećemo imati neke velike koristi. Ako Zavod za statistiku bude alarmirao sve one koji treba da se uključe i sada prilikom popisa 2021. godine da daju određen doprinos i da alarmira kakvo je stanje, onda sve to ima smisla. Šta je danas najbitnije? Otadžbina, svakako i to niko ne spori, to je sasvim normalno, ali posle toga je čovek. Ovo treba raditi, pre svega, zbog stanovnika Srbije, zbog ljudi, a onda kasnije ćemo imati one podatke koje možemo da menjamo, usmeravamo i da od toga izvučemo neke koristi. Dalje, potrebno je i sve može da se analizira, ako se popis dobro sprovede, da se analizira i kadrovska struktura i sve drugo što nam je potrebno. Znači, jedna projekcija, šta to mi hoćemo, gde mi vidimo državu Srbiju u nekom drugom periodu. To bi ovi podaci koji ćemo dobiti prilikom ovog popisa trebali da daju odgovor, odnosno da unaprede kvalitet života. Ako to ne uradimo, popisivanje samo zbog sebe neće imati neki veliki smisao, ali činjenica je da smo mi počeli sa popisom stanovništva, mi Srbija, pre nego što je Sretenjski Ustav donesen, ukazuje da je srpski narod, jedan vrlo kulturan i napredan, ali mi tražimo neke radikalne poteze da bi ovo bilo još bolje. Hvala.
Zahvaljujem kolega. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović.
Na kraju ste vašeg mandata u Vladi, uskoro će parlamentarni izbori, pre toga ste bili na vlasti od 2012. godine, a poslednji popis je sproveden 2011. godine i vi iz SNS, niste iz statističkog atlasa, pošto je tu gospodin iz Republičkog Zavoda za statistiku, izvukli određene pouke kako bi građanima Srbije bilo bolje. Da ste ga pogledali malo, da su to pogledali poslanici koji učestvuju u raspravi, iz vaših su stranaka, vi biste videli da je ta situacija, i zateći će nas nažalost 2021. godina, samo još gore stanje nego 2011. godine. Šta sada građani Srbije treba da znaju? Svakako ne ovo što vi promovišete, da će onaj popisivač da dođe, pa će sada putem prenosnih računara, laptopova da se vrši intervju sa građanima, umesto onih popisnih listova. Mi kao prvo, smatramo da je bolje, i ako je duži period obrade i unošenja, da to bude na papiru, a sa druge strane, pokazaćemo i prilikom rasprava amandmanima, da je neverovatno, protiv ustavno i protiv svih normi koje štite prava čoveka, nacionalnih manjina i svih drugih koji će biti obuhvaćeni popisom, da vi od građana Srbije tražite određene podatke. Na kraju krajeva mi smo želeli, pošto je tu gospodin iz Zavoda, da vam kažemo da mnogo precizniji treba da budu ti obrasci, nego što su ovde propisani ovima normama zakona. Bilo bi dobro da u danu za glasanje prihvatite ove naše amandmane da vas kasnije zbog pritužbi građana ne bi bolela glava. Šta pokazuje Statistički atlas iz 2011. godine? Da je u ruralnom području, na selima, prosek starosti stanovništva se kretao od 50 do 75 godina, da su preovlađivali oni koji imaju preko 60 godina. Pazite, to je bilo pre 2011. godine. Šta ste vi uradili da pomognete da ljudi tamo imaju bolje uslove života i da se mladi vrati i da žive i da rade na selu, ako pogledate sve te parametre, koje su zaista oni dobro uradili iz Republičkog zavoda u tom segmentu? Pregledala sam apsolutno čitav Statistički atlas po segmentima, vidi se da ste mogli iz toga da vidite da je veoma potrebno da ne vršite takvo dalje iseljavanje mladih i da danas imate još goru situaciju. Od četiri hiljade 900 i nešto naseljenih mesta u Srbiji vi danas imate ogroman broj onih gde živi petoro ili desetero ljudi. Škole su ugašene. Niste uradili pristupne puteve. Pustite to, gradite auto-puteve, niko nema ništa protiv toga, ali zamislite vi da na čitavom jugu Srbije u istočnom delu, u zapadnom delu Srbije, vi niste uradili apsolutno ništa dovoljno u infrastrukturi i da pomognete tim ljudima. Vama je važno da te multinacionalne korporacije dolaze, da im dajete 10.000 - 11.000 evra po radom mestu, da vršite novu industrijalizaciju Srbije, pa to je radio i Josip Broz posle Drugog svetskog rata. Mi smo bili pretežno agrarna zemlja i Srbije je i te kako mogla dobro da živi od dela privrede. Naravno, treba razvijati industriju, ali vi sada dodatno pospešujete te ljude, a one koje ne dobiju radno mesto, jer nisu članovi Srpske napredne stranke, u tim novootvorenim fabrikama šta će, mlad čovek vidi nema perspektivu, ne može da živi, pokupi se i ode u inostranstvo. Veoma je lako izvesti računicu, vi to odlično znate gospodine Nedimoviću. Pošto ja imam rodbinu u selu koje se bavi stočarstvom, u uslovima kakvim može, čak jedna od mojih snaha ima i više grla stoke, ja mislim sadu ovom trenutku, da se ne naljuti na mene, 12 krava, i ti ljudi koji imaju jedan takav pristojan stočni fond, oni su vredna porodica, oni mogu nečemu da se nadaju, jer uzgajanjem jedne krave, godišnje jednom domaćinstvu može da ostane otprilike 1.000 evra ako kupi svu hranu, ako ne proizvodi hranu i jedno tele. Ali, kako da dođemo do toga? Znači ovaj deo je veoma jasan i taj deo moje porodice koji se time bavi može solidno da živi. A, šta će onaj koji nema ni jednu kravu, a živi na selu? Da li znate vi koliko ima takvih ljudi? Oni ništa nemaju, ili ako ima jednu… Evo, kaže mi gospodin Despotović, pošto njegovi roditelji žive u selu Jabuka, odakle je on i bave se stočarstvom i on im pomaže i supruga i deca, jer su to stariji ljudi, i nemali broj je takvih primera, kako onda opstane da živi, pogotovo u takvom kraju, na takvoj nadmorskoj visini? Bila sam prošle godine, obišla sam, ja mislim čitavu zapadnu Srbiju i Novu Varoš i Priboj i sva ona zlatiborska sela, pa verujte mi, gospodine Nedimoviću, da nisam mogla da vidi stado ovaca, da vidim krave, pa i Pešter čak, koji je Bogom dan za proizvodnju takve hrane. Jednostavno naš cilj treba da bude - vratite ljude tamo, dajte im da žive. Evo, računicu sam vam rekla, vi to dobro znate, ali on mora da ima impuls i podsticaj od države, a ne da mu se nudi - hajde ti u varioce, ajde tamo na preciznu mehaniku, ajde idi radi u neko tamo, neću sad da nabrajam imena tih firmi. Pa, šta ćemo mi onda sutra ako svi ti mladi ljudi pohrle da rade za taj minimalac ili nešto ako im daju još malo više, ali retko u tim firmama, a da odumire srpsko selo? To što možemo, dame i gospodo narodni poslanici, da povećamo cenu zemlje, zamislite sad koliko hektara Srbija ima. Ova „Al Dahra“ je uzela ovih, koliko Vjericem 17.000, 18.000 hektara, pa da na to ne računamo? Ali, tamo gde je preostali fond zemlje, pa i kod tih malih gazdinstava, ako bi se uložio novac i ako bi se stvarna vrednost kod obrade te zemlje, kroz stočarstvo, povrtarstvo, voćarstvo, poboljšala onda bismo imali mnogo veći BDP i znali bi smo da je to trajna vrednost. Zemlja i ono što se proizvode i ulaže je trajna vrednost, a neke takve vaše kombinacije sa fabrikama koje danas budu, sutra ne budu, a daje im se toliki novac iz budžeta.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Ministre Nedimoviću, možda je dobro što ste vi baš predstavnik Vlade kada razgovaramo o ovom zakonu, ima i kolega iz Zavoda za statistiku. Unapređenje tehnike prilikom popisa, ona ima svoje prednosti efikasnije, a možda i jeftinije, ali ovo o čemu je govorila koleginica Nataša Jovanović znači da bi onaj klasičan način popisa možda bio bolji, ali kad je ovde gospodin Nedimović, zbog čega sam ja to i rekao, pa vidite, ovo što Vlada sad daje određena novčana sredstva za podsticaj i pomoć porodicama sa decom, to je dobro i kad sam rekao malo pre da u opštini iz koje ja dolazim postoji od jedan do 18 godina 8,20% stanovništva i ako je prosečna starost stanovnika u Srbiji 74 godine, to kada podelimo vidite da je to jedna strašna slika. I sad će doći možda do povećanja broja rađanja, ali šta nam vredi, gospodine ministre, ako ta deca, kada budu završila srednju školu u mestu gde su rođena odu da studiraju u veće gradove i ne vrate se u mestu u kojem su došli? Zato bi dobro bilo da vi u okviru politike koju vodi vaše Ministarstvo, prilikom dodele tih subvencija probate da napravite jedanu razliku, diferencijaciju između, hajde da se ne naljute moji prijatelji i kumovi iz Sremske Mitrovice, između Sremske Mitrovice i Krupnja, Ljubovije, Malog Zvornika, Koceljeve, Bajne Bašte, gde su brdsko-planinski predeli, gde jedan vlasnik ima vrlo male parcele, u Vojvodini, u Sremu, u drugim ravničarskim mestima, pa čak i u Mačvi, i ukoliko bi došlo da određena površina zemljišta ne bude obrađivana određeno vreme veliki su kompleksi za državu i za vlasnika, jer mnogo je jeftinije da tu ponovo to zemljište vrati svojoj nameni, nego što bi to bilo tamo gde su parcele jako, jako usitnjene. Zbog toga bi trebalo, vi ne možete da kaznite i da nekog ograničite i da kažete – ti ne možeš da živiš u Sremskoj Mitrovici, nego moraš da živiš u Malom Zvorniku. Ali, merama koje Vlada može da utvrdi možete da zainteresujete ljude da njima to postane bolje mesto za život, da i oni probaju i svoju kreativnost, spremnost, sposobnost i sve što su naučili primene, ali tu je pomoć države, odnosno, vašeg Ministarstva jako neophodna. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsedavajući, iskoristiću priliku da se osvrnem na prethodna izlaganja narodnih poslanika. Potpuno ste u pravu da ne može isto da se posmatra prostor koji ima razvijenu poljoprivrednu proizvodnju od ostalog prostora i zato nam služi, između ostalog, i statistika, probni popis u poljoprivredi i ovaj popis koji će ići i bez kvalitetnih podataka mi tu malo šta možemo da uradimo. Navešću vam jedan primer. Kada je pre dve godine Ruska Federacija tražila tačan popis zasada pod jabukama mi relevantne podatke, sem popisa iz 2011. godine nismo imali, sve ostalo su bile dobrovoljne informacije koje su pružali uzgajivači jabuka. Zato nam je jako važno da imao drugačije modele prikupljanja informacija koje nam omogućavaju lakše operisanje ovim podacima. Jer, danas vreme u kom mi živimo je potpuno drugačije nego vreme devedesetih, osamdesetih, sedamdesetih, pa da ne pričamo i dalje. Sve pričamo o podacima, a bez ovih zvaničnih modela, novih ovih modela elektronskih popisivanja teško da ćemo moći da odgovorimo na izazove koji stoje pred nama, a želimo, složićete se svi da imamo što više izvoza, što više robe, da možemo. Ministarstvo poljoprivrede radi projekat regionalizacije i on će u stvari ići u pravcu ovoga što ste vi rekli da na onim prostorima pokušamo gde živi malo ljudi da ih zadržimo tamo da žive ili dovedemo novi narod, nove ljude koji će se baviti poljoprivrednom proizvodnjom, kao jedne od tačaka vezivanja stanovništva za određeni prostor. S druge strane, imate na dnevnom redu jedan Sporazum između Vlade Republike Srbije i Svetske banke vezano za kredit povećanja konkurentnosti srpske poljoprivrede. U njemu se kriju rešenja i mere koje će biti usmerene na istočnu, južnu Srbiju i delom na zapadnu Srbiju u sektore koje je gospođa Jovanović pričala vezano za voćarstvo i povrtarstvo, gde se generiše mnogo veći prihod po jedinici površine nego što je to kad radite na ovim prostorima pšenicu, kukuruz ili nešto slično.
Zahvaljujem ministre. (Nataša Sp. Jovanović: Replika.) Nije vaš amandman. Kolega Perić se javio. (Nataša Sp. Jovanović: Pomenuta sam.) Sve je u redu, ali samo kolega Perić kao podnosilac amandmana. Izvolite.
Gospodine ministre, u jednom delu kao da se nismo razumeli. Znači, popis je nasušna potreba. Mi smo čak intervencije gospođe Radete rekli da se mi protivimo što će kasnije biti ti neki popisi kao uzorak, ali mi želimo da od ovih podataka koje dobijemo napravimo korisnu bazu. Ako to vi što ste planirali da uradite u Ministarstvu budete brzo radili, to će biti dobro i nema drugih relevantnih podataka od popisa 2011. godine, sve ono drugo je parcijalno, nije potpuno. Ne mogu da se setim 2011. kad je bio popis Mala Remeta i ona okolina gde ima mnogo zasada jabuke, nije je bilo tad. Sada je to, videli ste koje su to površine i ja bih rekao da je to jedna vrlo intenzivna i vrlo ozbiljna proizvodnja. Mi to u sredinama, odnosno država Srbija u sredinama koje su male, gde je brdsko-planinsko područje, ne možemo nikada da dovedemo na taj nivo čak i da smo Južni Tirol, ali možemo da prilagodimo onom stanovništvu, onim navikama, onoj kulturi bavljenja proizvodnjom nekim merama koje bi država sama učinila. Nisam baš optimista kao vi, mada želim da to jednog dana bude tako, u prvoj fazi ozbiljne vladavine, mi bismo trebali da zadržimo ono što može da se zadrži u mestima gde su ljudi rođeni. Nekako, ako u svetu napravimo neki dobar posao, ako to ne vide oni odakle smo mi potekli, to kao da nismo ni uradili, ali ako nam ne ide najbolje, ako smo negde u svetu mi ćemo da se povučemo, pa svejedno, nije ništa strašno. Ali u mestu odakle smo, gde nas ljudi prepoznaju, mi želimo da se borimo. Kad kažem „mi“ mislim na svakog stanovnika. Zato država Srbija mora da interveniše i ja vas molim da čim pre, te mere koje ministarstvo planira da uradi da se one urade da, ljudi koji žive u tim područjima osete da država vodi računa o njima. Neki industrijski pogoni u nekim sredinama nemaju puno smisla, nema radne snage, jer stanovništva, odnosno gradovi i sela su ostala prazna. Ako bismo morali iz drugih sredina da ih dovodimo to bi već bio problem.
Zahvaljujem. Koleginice Jovanović, pomenuti ste tokom izlaganja ministra, želite repliku. Izvolite.
Hvala. Gospodine ministre, što se tiče tog dela Srbije, apsolutno se slažem sa vama za voćarstvo i za povrtarstvo i za sve te kulture, a pre svega mogućnost, vi ste rekli da će biti uskoro i zakon o organskoj proizvodnji, da se kroz te podsticaje takođe taj proizvod višestruko isplati svakome ko radi. Zaista je mnogo primera i u Vojvodini i ostalom delu Srbije gde su mladi ljudi koji su se za sasvim nešto drugo školovali opredelili se da odu na selo i da se bave time, da od toga lepo žive. Bio je jedan prilog na nekoj od televizija za jednu beogradsku porodicu koja je otišla na obronke Kosmaja, a svi su u porodici arhitekte. Krenuli su sa proizvodnjom zdrave hrane, na kraju su to pretvorili i u restoransku uslugu itd. Čemu da se nadaju ljudi u gradovima u Srbiji gde su vaši lopovi na vlasti? Čemu da se nada seljak u selima u okolini Kragujevca? Pa Kragujevac i čitava okolina, pogotovo sva sela prema Gornjem Milanovcu, taj rudnički kraj, prema Topoli, je Bogom dan za voćarstvo. Moja majka je rođena u selu Čumić i vi ste verovatno tamo bili, veliko selo, tamo je i najstarija škola u koju je ona išla i dan danas je ta škola zaista kao neki ogledni primer kako su se ljudi na selu školovali koja je stara skoro 300 godina i tamo se ljudi bave voćarstvom, proizvode i cveće i organsku proizvodnju imaju, ali mnoga sela, naravno samo ne pojedine porodice, ali mnogi tamo nemaju para. Nema nikakvih podsticaja dovoljnih za poljoprivredu, a vi danas možete da vidite gde sam ja bila u pravu kada sam tvrdila svih ovih godina da sin Tomislava Nikolića, Radomir Nikolić, krade novac iz gradske kase. On je od Aleksandra Vučića, od vas zapravo, prvo kad je Vučić bio premijer, sada gospođa Brnabić, dobio ogroman novac iz budžeta. Grad Kragujevac, da znaju Kragujevčani nije grad koji nije dobijao. Jeste…
Zahvaljujem, koleginice.
Molim?
Zahvaljujem.
Evo, završiću. Dakle, i u vašem je interesu da se to zna jer se deo koalicione vlasti u Kragujevcu…
Da, ali moj interes je da…
Dobili su preko 40 miliona evra. Gde je taj novac? U poljoprivredi nije, nego u džepovima članova porodice Nikolić.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, popis stanovništva je jedna ozbiljna stvar i mislim da to nije ni potrebno posebno naglašavati jer ako se ima u vidu da sva istraživanja, sve studije i sve ono što je bitno za jednu državu, za jedno društvo uglavnom bazira na rezultatima popisa, onda je to dovoljna činjenica. Sasvim je dovoljno pogledati rezultate tri uzastopna popisa stanovništva i laik koji nije upućen u tu materiju moći će da odmah shvati u kom smeru i u kom pravcu se vrše neka kretanja. Ako se pogleda to malo na duži period, onda se može izvesti i tačna matematička zakonitost kako i na koji način će se dešavati i broj i povećanje broja stanovništva ili nekih drugih parametara. Naime, popis stanovništva nije samo pošaljete popisivače na teren, date im baze podataka za određeni reon iz Ministarstva unutrašnjih poslova i kaže idite tamo i tamo i popišite to što stoji u onim formularima. Popisivači moraju biti izuzetno edukovani ljudi kako bi mogli i neke stvari unapred, ne samo uzeti sa lica mesta, nego recimo i zaključiti na osnovu uvida u neko domaćinstvo i ostale stvari. Dakle, popis nije samo popis stanovništva, nego popis objekata, popis stočnog fonda, zemljišnog fonda i svega ostalog. Mi smo videli sada u ovoj situaciji kada je pre nekih mesec dana u slučaju Monike Karimanović, kada je policija, Žandarmerija, pretresla jedan deo, veliki deo Srbije, tri opštine Niš, Svrljig i Knjaževac, videli smo kakvu situaciju? Tu se najbolje videlo kakvu situaciju imamo na terenu, ta ima mnogo zapuštenih objekata u koje godinama niko ne dolazi, čak ima i objekata gde možda i ljudi ne znaju, odnosno eventualni naslednici ne znaju da je to njihovo, tako da se mora voditi računa i o tome. Posebno se mora voditi računa i o popisu, o stočnom fondu jer neke druge zemlje o tome vode računa. Recimo, bivša Sovjetska Republika Turhvenistan, ono ima posebno ministarstvo za konje. To je jedina zemlja na svetu koja ima to. Mislim, interesantan je podatak, ali dobro, konji su kod njih nacionalna životinja, ono što je sveta krava u Indiji. Dakle, ne treba zapostaviti ni jedan parametar iz popisa, opšteg popisa jer sve to utiče na istraživanja i na osnovu svih tih parametara može se doneti preciznija dijagnoza, odnosno prognoza kako će se stvari kretati u budućnosti.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, poštovani gosti iz ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, činjenica je da popis 2021. godine će biti najmodernije urađeni popis po ugledu evropske popise. O tehničkim detaljima popisa, o laptopovima i ostalom ne bih govorio, već bi samo rekao da popis predstavlja najvažniji statistički izvor pojedinačnih podataka o stanovništvu jedne države. U izvršenju pojedinih poslova u vezi sa popisom učestvuje i Ministarstvo nadležno za poslove rada, zapošljavanja, boračka i socijalna pitanja, što se vidi u članu 12. U tom smislu, ključna pitanja za analizu efekta popisa na društvo, da nema štetnog uticaja na specifične grupe populacije. Na koje društvene grupe se postavlja pitanje? Posebno na osetljive društvene grupe bi uticale mere izabrane opcije i kako bi se taj uticaj ogledao, pre svega, na siromašne i socijalno isključive pojedince i grupe, kao što su osobe sa invaliditetom, deca, mladi, žene, stariji preko 65 godina, pripadnici romske nacionalne manjine, neobrazovani, nezaposleni itd. Ranije su rađena neka istraživanja po tipu nove ekonomske političke misli Đorđa Vukadinovića i naravno, takvi podaci nisu validni. Ali, istraživanje pod nazivom „Analiza sprovođenja preporuka Komiteta za prava osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji“, a ja to posedujem, ovu brošuru i ovu analizu, urađena je u okviru projekta od globalnih preporuka do ostvarivanja prava osoba sa invaliditetom u sredinama u kojima oni žive, koji se finansira iz budžeta Republike Srbije, Kancelarije za ljudska i manjinska prava i kao deo programa sprovođenja antidiskriminacionih politika u Republici Srbiji u 2018. godini. Projekat istraživanja realizovala je Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom, u partnerstvu sa Savezom distrofičara Srbije. Osnovni cilj projekta je doprinos unapređenju mehanizma za praćenje preporuka UN za ljudska prava, u cilju poboljšanja položaja posebno osetljivih društvenih grupa, naročito osoba sa invaliditetom. Glavni fokus projekta odnosi se na utvrđivanje stepena sprovođenja preporuka Komiteta UN za prava osoba sa invaliditetom, što mi ovim popisom upravo i činimo. Ovo istraživanje je dalo preporuku za statistiku i prikupljanje podataka, što će ovim popisom biti obuhvaćeno, a to je ažuriranje podataka o osobama sa invaliditetom razvrstanih po polu, uzrastu, vrsti invaliditeta, nacionalnoj i geografskoj pripadnosti, kao i stanovanja u institucijama. Na taj način ćemo imati dobru bazu za dalju strategiju u ovoj oblasti. Na kraju, hoću da kažem da i dalje mislim da tužilaštvo treba da se pozabavi sa 620 miliona tajkuna Đilasa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, naravno da je Predlog zakona o popisu stanovništva i te kako značajan, ali ja ću govoriti sa aspekta analitike i planiranja. Zašto? Zato Predlog zakona o popisu stanovništva nije značajan samo sa aspekta prikupljanja statističkih podataka, već je i te kako značajan sa aspekta definisanja adekvatnih mera podrške i donošenja adekvatnih strateških planova na nivou Republike Srbije, ali i sa aspekta donošenja adekvatnih zakona u kojima je fokus bolji kvalitet života svakog građanina Republike Srbije. Ja bih o ovom zakonu govorila sa aspekta poboljšanja položaja posebno osetljivih društvenih grupa, jer Predlogom zakona predviđeno je da će se popis raditi i u ustanovama socijalne zaštite, znači, u onim ustanovama koje zbrinjavaju decu, odrasla i stara lica. Takođe, moram da naglasim da su žuti tajkuni, odnosno žuto tajkunsko preduzeće je za vreme vršenja svoje vlasti ostavilo 30.000 pravno nevidljivih lica. To su pravno nevidljiva lica koja pripadaju kategoriji posebno osetljivih grupa, a to su Romi. Oni su ostavili 30.000 pravno nevidljivih lica što znači da su tim licima ugrozili osnovna ljudska prava, pravo na postojanje ličnog dokumenta, pravo na zdravstvenu zaštitu, pravo na usluge u oblasti socijalne zaštite. Dolaskom na vlast SNS 2012. godine to je ispravila. Narodna skupština je usvojila zakonodavni okvir kako bi ta pravno nevidljiva lica ostvarila svoja osnovna ljudska prava, a to je pre svega pravo na postojanje, a onda idu i druga prava, na lični dokument, na zdravstvenu zaštitu, na socijalnu zaštitu itd. Sem što su iza sebe žuti tajkuni, na čelu sa Draganom Đilasom, Vukom Jeremićem, Borisom Tadićem, ostavili 30.000 najosetljivije populacije pravno nevidljivim, oni su otimali i od dece ometene u razvoju. Oteli su deci ometenoj u razvoju samo kroz dvorac „Heterlend“ 150 miliona. Naravno, taj dvorac trebalo je da posluži deci ometenoj u razvoju, ali oni su taj novac strpali u sopstvene džepove, a iza njih je ostala samo pustoš. Za razliku od njih, dolaskom na vlast SNS, pored odgovorne ekonomske, vodi i odgovornu socijalnu politiku. Dakle, 25. februara prošle godine u Beogradu je otvoreno na Zvezdari, posle 21 godine, prihvatilište za decu i omladinu. Sem prihvatilišta, koje zbrinjava 48 dece, tu je i svratište za tridesetak mališana. Trebalo je da prođe 21 godina, pa da se otvori novo prihvatilište, koje ima 1.700 metara kvadratnih. Žuti tajkuni, ne samo da nisu vodili računa o deci koja se zbog raznih životnih okolnosti nađu u takvoj situaciji, već su uslovi u kojima su oni zbrinjavani bili takvi, potpuno neuslovni. To je bilo na 250 metara kvadratnih prihvatilište koje je bilo namenjeno za tu decu. Sem toga, moram da istaknem da je ova Vlada, vodeći odgovornu socijalnu politiku, takođe, obeležavajući Dan dece obolele od autizma, 2. aprila 2019. godine, u okviru dnevnog centra za decu ometenu u razvoju u Beogradu, otvorila i organizacionu jedinicu pod nazivom „Predah“ usluga, koja služi da pruži adekvatnu podršku i pomoć kako roditeljima, tako i deci ometenoj u razvoju. Na kraju, želim da naglasim da popis stanovništva itekako će biti značajan sa aspekta osetljivih društvenih grupacija, a ova Vlada i dalje će nastaviti da vodi odgovornu i socijalnu politiku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ja bih potvrdio sve ove stvari koje je rekla koleginica pre mene, s tim što, vezano za popis stanovništva za sve one potrebne aktivnosti koje treba da se urade, svedoci smo velike depopulacije naših sredina, kao što je jugoistok Srbije, kao što su opštine pored grada Niša, kao što je Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, Boljevac, Babušnica i veliki broj takvih opština gde je velika stopa starih ljudi, gde je odnos na svako rođeno dete pet ili šest umrlih, gde mi kao lokalne samouprave, konkretno opština iz koje ja dolazim, maksimalno stavljamo akcenat na finansijsku pomoć porodicama koje žele da žive u Svrljigu, kroz programe finansijska podrška majkama, nezaposlenim porodiljama, finansijska pomoć našoj deci koja se rode. Znači, sada smo u toku 2020. godine duplirali ta sredstva, baš zbog toga što mislimo da je to jedini način da se na neki način borimo da stanovnici ostanu u Svrljigu, u Beloj Palanci, u Gadžinom Hanu, u tim sredinama. Ali, s druge strane, velika potreba jeste da se ostvari ono što smo govorili ranije, da se poveća finansijska pomoć našim ženama na selu, da se poveća finansijska pomoć deci koja se rode na selu, da se poveća finansijska pomoć i podrška nerazvijenim područjima koja imaju veoma veliku stopu starih. Još jedna stvar, tu je sa nama ministar poljoprivrede, sa kojim uvek razgovaramo, dogovaramo i očekujem da ćemo u toku ove godine uspeti da neke pravilnike promenimo za dobrobit tih naših sredina koje su u teškoj situaciji. Jeste Srbija zemlja koja ima veliku i svetlu budućnost, veliku šansu, ali, s druge strane, mi bez podrške našim sredinama, nerazvijenim područjima, demografski ugroženim sredinama, verujte mi, neće imati mogućnost ni Srbija da ide napred, kroz programe uvećavanja finansijske pomoći, kroz program pomoći našim ženama na selu. Još jedna od bitnih stvari o kojoj sam hteo da govorim, govorio sam to više puta, da moramo imati posebnu stavku i mesto za decu na selu. Uvek moramo staviti akcenat dete na selu, koje tamo živi, koje se tamo rodi, za njegovu majku, za njegovog oca, jer tamo uslovi života na selu, posebno u područjima kao što je Svrljig, Bela Palanka, da se ne ponavljam, u tim područjima je još teže. Zato u nekim selima nema ni trgovinske radnje, nema prodavnice, veliki broj ambulanti se zatvara zato što nema dovoljan broj lekara u tim lokalnim samoupravama. Prema tome, na tome moramo raditi. To mora da budu stimulativne mere. Finansijska pomoć mora da bude veća za takva područja. S druge strane, kroz program IPA, koji je najavio naš predsednik Vučić, to je velika šansa. Još jednom, ja kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke i narodni poslanik koji podržava Vladu i koji je izabran sa liste SNS, u narednom periodu uvek ću se zalagati za potrebe tih naših ljudi koji žive u marginalnim područjima, nerazvijenim područjima, kao što su opštine na jugoistoku Srbije, gde nam je Niš centar. Mislim da je Predlog zakona o popisu stanovništva veoma bitan i to moramo uraditi na najbolji način. Ali, naša jedina stvar jeste da se radi na tome da se stimulativno pomažu područja gde ima velika stopa mortaliteta, gde su stari ljudi i u tom delu moramo više…
Zahvaljujem, kolega Miletić. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Mirko Krlić. Izvolite.
Hvala. Što se tiče popisa stanovništva, mislim da će popisivači imati ozbiljne probleme sa popisom određenih osoba koje su očito ometene u razvoju. Ja moram pročitati današnji tvit narodne poslanice Marinike Tepić, koja kaže - nije problem u državnoj politici povlačenje priznanja AP Kosova i Metohije. Naravno da nije problem, ovde svi priznajemo AP Kosovo i Metohiju, radi se o povlačenju priznanja lažne države Kosovo, što ova dama očito ne razlikuje, pa se pitam da li će popisivači imati problem da je upišu u građane Srbije ili u kvočke iz Morovića, gde očito po inteligenciji pripada.
Zahvaljujem, kolega Krliću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre, poslanička grupa SRS podnela je amandman na član 2. Zakona o popisu stanovništva, domaćinstva i stanova 2021. godine. Srpska radikalna stranka predlaže ovim amandmanom da se u članu 2. stav 1. tačka 8, posle reči "državljanstva", dodaju reči: "koji imaju prebivalište u Republici Srbiji". Članom 2. je objašnjeno značenje pojedinih izraza koji se koriste u ovom predlogu zakona. U stavu 1. tačka 8. je dato objašnjenje ko se smatra strancem, pa tako stoji da je stranac lice koje nema državljanstvo Republike Srbije, bilo da je stalni državljanin ili lice bez državljanstva. Godina 2021. je godina u kojoj bi trebalo sprovesti popis, jer je postala praksa da se na svakih 10 godina sprovodi popis. Slažemo se sa time da popis stanovništva, domaćinstva i stanova predstavlja najvažniji statistički izvor pojedinačnih podataka o stanovništvu jedne države, i to će biti prilika za predstavnike vlasti da malo realnije sagledaju situaciju o stanovništvu države čija su vlast. Svakog dana imamo prilike da slušamo kako se neprekidno sami hvale koliko su dobra vlast, a koliko nisu u pravu imaće prilike da se uvere nakon završenog popisa. Imaće prilike da vide koliko se ljudi odselilo iz ove države i da vide da se uglavnom radi o mladim i obrazovanim ljudima, ali i da se radi o sredovečnim obrazovanim ljudima, da vidi da su u mnogim porodicama ostali uglavnom stari ljudi koji su u penziji ili pred penzijom i da vide da su mnoge stambene jedinice prazne. Pri tome, ne mislim samo na kuće u selima, u brdsko-planinskim predelima, već i na stanove u gradovima. Izneću jedan podatak da je u Leskovcu bilo 211 biračkih mesta, a danas imamo 195 biračkih mesta. Znači, iz 16 naseljenih mesta, faktički celokupno stanovništvo se odselilo. Samo u letnjem periodu su prisutni po nekoliko članova, i to mahom stariji ljudi. U Jablaničkom okrugu preko 15.000 stanovnika se odselilo, a samo iz Lebana i okoline u Italiji čitava jedna varoš, jedan gradić lociran sa pet hiljada stanovnika iz tog dela Jablaničkog okruga. Mnogo toga će pokazati popis. Mi smo svesni da će predstavnici vlasti i nakon toga hvaliti sami sebe, ali istini za volju statistika je neumoljiva i njeni podaci su prava slika stanovništva u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, 2010. godine SNS je došla na vlast na opštini Voždovac i u Zemunu i zatekli smo opšte čudo. Znači, ne da nije bilo para za popis koji je trebao da bude 2011. godine, nego nelegalnu gradnju, svašta nešto, prazan budžet. Mi smo se nekako preraspodelili, pogledali te papire i umesto da u aprilu 2011. godine, od prvog do 15, bude popis stanovništva, nažalost nije bio tada, ali smo, s obzirom da smo došli na vlast i počeli da vodimo jednu domaćinsku politiku, našli te pare koje su bile nekako raspoređene na nešto što ne treba i uradili taj popis od 1. do 15. oktobra. Ovo je jedan izuzetno važan zakon, izuzetno važan, jer možemo da vidimo, zaista, te migracione tokove, koliko stanovništva je bilo. Mi smo te 2011. godine došli do podataka da je broj stanovnika u Republici Srbiji, tada prvi put samostalnoj Republici Srbiji, iznosio 7.186.862 ljudi ili stanovnika, broj domaćinstava je bio 2.487.886. Vrlo je bitno reći i nešto, par reči, o našoj dijaspori. Smatra se da u dijaspori živi od 2,5 miliona ljudi, pa do četiri, niko tačno ne zna, jer se smatra da u 90 država od 195 suverenih država žive naši ljudi. Međutim, kako se raspala Jugoslavija, pa onda Zajednica Srbije i Crne Gore, srpskim jezikom je tada govorilo više od 2,5 miliona ljudi. Međutim, sad imamo diferencijaciju, pa imao crnogorski, hrvatski. Ne bih ja dalje o tome. Jako je skupo da u tih 90 zemalja uradimo tačan popis. Ja lično smatram da sigurno ima više od 2,5 miliona, samo u Australiji ima preko 200.000 ljudi, u Americi, odnosno samo u jednom gradu je bilo 300.000 ljudi, kažu da u Sloveniji ima više od 40.000 ljudi. Volela bih da znam koliko tačno Srba živi van granica naše zemlje, jer su vrlo dragoceni. Ja jako volim ovu zemlju i sve ljude koji žive u njoj i van nje, a pripadaju Republici Srbiji. Ono što je najvažnije je da stalno pričamo o tome kako ljudi odlaze iz Srbije. Naravno, odlaze, odlazili su i šezdesetih i sedamdesetih godina, ali se i vraćaju. Gospodin Lončar je rekao da je masa medicinskih sestara došla prošle godine, da se polako vraćaju i lekari. Deca idu, možda im je bolje tamo, ali je vrlo važan podatak da je 2019. godine rođeno 613 beba više nego u 2018. godini. Od kako smo doneli Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom imamo rezultate rada, a to je: za prvo dete roditeljski dodatak iznosi 100.000 dinara, što nije mnogo, ali nije ni malo, za drugo dete na dvogodišnjem nivou imamo 10.000 na mesečnom nivou, za treće dete imamo 10 godina po 100 evra, a za četvrto dete stimulans je 10 godina po 18.000. To nikada nije bilo. Zahvaljujući Vladi i našem gospodinu predsedniku, gospodinu Aleksandru Vučiću doneli smo ovaj zakon, izglasali ga ovde i zaista imamo boljitke i svaki dan je sve bolje. Ono što je još jako važno je da će biti potpuno nov način rađenja popisa stanovništva. Koristiće se prenosivi računari. Juče je moja koleginica rekla, ja želim da ponovi, jer je vrlo važna vest, da je juče izašao Konkurs od 650 miliona dinara za lokalne samouprave, u smislu podsticaja rađanja. Još jedan boljitak za populaciju u Srbiju, za prokreaciju. Ono što je mnogo lepo, a to je da je bilo da Srbija dotira četiri veštačke oplodnje, danas to više ne važi. Srbija će dotirati za mlade bračne parove onoliko puta koliko oni smatraju da im treba. Iz budžeta Republike Srbije je izdvojeno 500 miliona evra kao podrška rešavanju stambenih pitanja mladim bračnim parovima. Eto, još jedan boljitak za prokreaciju, odnosno za veći broj stanovnika u Republici Srbiji, kao i 200 miliona za stimulans rađanja. Još mnogo toga ima u ovom zakonu, ali ću po sledećim amandmanima. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite, gospođo Jovanović.
Tražili smo brisanje ove tačke 9. u članu 2. Opet ću se obratiti gospodinu iz Republičkog zavoda za statistiku, pošto ne verujem da ste vi, gospodine Nedimoviću, kao i narodni poslanici SNS obratili pažnju baš toliko šta ovde piše. Neverovatno je da onaj ko je smišljao opis onoga šta se podrazumeva pod domaćinstvom u Srbiji može ovako nešto da definiše, a da ne bude smešno, pa ja sad to moram da jednim delom pročitam: da je domaćinstvo svaka porodična i druga zajednica lica koja zajedno stanuju i zajednički troše svoje prihode za podmirivanje osnovnih životnih potreba, stanovanje, hrana, itd., pa šta se dalje smatra. Kolektivno domaćinstvo sastavljeno od lica koja žive u verskim ustanovama, ustanovama socijalne zaštite, itd. Ovo je neverovatno, prvo da na ovakav način pokušavate da zadirete u prava svih građana Srbije kako će oni sebe da smatraju. Što je najskandaloznije, u prošlom popisu stanovništva vi ste, gospodine iz Republičkog zavoda za statistiku, napravili u vašem statističkom atlasu jednu kategoriju, i tome posvetili čitavu stranu, nepotpune porodice. Da biste znali šta znače nepotpune porodice, to su porodice gde su samohrani roditelji, odnosno samohrani otac ili samohrana majka. Da li ste vi zaista bili normalni kad ste mogli tako nešto da napišete? Da li vi znate koje okolnosti mogu da dovedu do toga da neka majka ostane sama sa detetom ili neki otac? Da vi napišete da je to nepotpuna porodica. Za svaku majku i za svakog oca to je porodica. Ili je nepotpuna porodica vanbračna zajednica ljudi koji nemaju decu. To je neverovatno, stvarno, šta vi sebi dajete za pravo. Dakle, ovo što ste ovde napisali, da nije žalosno, bilo bi smešno. Najpre zbog činjenice da ovo može i da ne bude uopšte tačno. Način, zadirete u to kako ljudi u Srbiji žive, kako troše svoj novac, a da ne idemo dalje do toga oko ekonomije domaćinstva, videćete kasnije u drugim članovima. Vi ste naučili, vas nekoliko koji se javljate ovde da će popis da bude sproveden, neće da se popisuje ručno lista, nego će popisivači da nose računare, lap-topove i to je sve što znate. Šta dalje piše ovde i šta ćete ljude da pitate i na licu mesta od njih da tražite, da bi ste sutra fingirali neke podatke. U Srbiji ima određeni procenat ljudi koji su nažalost samo, možda i funkcionalno pismeni, da ne ulazim sada u to i u procese inkluzija određenog broja stanovništva, ni tu se niste pokazali da ste nešto za njih uradili. Kasnije će možda druge kolege da govore o tome, ali da vi na ovakav način tretirate srpsku porodicu. Da ste lepo napisali, porodica je to i to, zna se šta je, to je stub ovog društva i ne samo ovog, nego svake države, ne vi ste uzeli neke tamo kovanice iz EU, ko zna ko je ovo prevodio, pa kod njih je tamo sve dekadentno i nenormalno. Hoćemo mi kako država koja ima ustanovljene tradicionalne vrednosti koje promovišemo vekovima da se povodimo za nekakvim nakaradnim shvatanjima ovih vaših prijatelja iz EU?
Hvala gospođo Jovanović. Gospodin Marković, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Nastavlja se brutalna diktatura i progon protivnika vladajućeg režima u Crnoj Gori. Upravo je uhapšen i predsednik stranke Prava Crna Gora Marko Miločić i crnogorski antisrpski režim Mila Đukanovića nastavlja sa progonom srpskog naroda u Crnoj Gori, sa neosnovanim hapšenjem bez ikakvih povoda, pripadnika srpskog naroda u Crnoj Gori. Podsetiću, rano jutros uhapšena je i porodica, odnosno majka i brat od strica narodnog poslanika Demokratskog fronta, Milana Kneževića. Evo, sada slušamo, odnosno smo pročitali da je uhapšen i predsednik stranke Prava Crna Gora Marko Miločić i očigledno je da je crnogorski antisrpski režim Mila Đukanovića debelo uzdržan, da pokazuje ozbiljne znake nervoze kao posledica jedinstvenog nastupa srpskog naroda u otporu takvom režimu, zbog donošenja spornog zakona o slobodi veroispovesti. Moja poruka je neka, neka nastave da hapse, samo neka hapse, srpski narod je preživeo i teže trenutke, srpski narod je navikao da se bori, srpski narod je i navikao povremeno kroz istoriju i na patnju i srpski narod će naći načina da se izbori i sa ovakvim zlom, koje personifikuje Milo Đukanović. Hvala.
Hvala kolega Markoviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Mihajlović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovakav predlog zakona je bio potreban da reguliše jednu dosta nesređenu oblasti i što se tiče i stanovništva i domaćinstava i stanova i da odgovori na mnoga pitanja. Kada smo kod stanova, ovde je izražen jedan jako naglašen fenomen. Naime, stanova ima i previše tamo gde nema ljudi, a tamo gde ima ljudi nema stanova, jer stanovi su na selu, a ljudi su u gradu. Suština cele ove priče je u demografskoj obnovi. Porodica kao institucija je jako ugrožena sa svih strana. Rekao bih ponajviše evropskim vrednostima. Posle Drugog svetskog rata, manji je bio upliv evropskih vrednosti. Bilo je mnogo veće siromaštvo, ali je dece bilo mnogo više. Ne možemo menjati starosnu strukturu stanovništva, ali možemo povećati broj novorođenčadi. Problemi ne moraju, niti mogu da čekaju demografski popis. Bez ozbiljnih mera za obnovu stanovništva, budućnost nam je i sumorna i surova. Poenta cele priče je da ako se rezultati popisa ne iskoriste za nova demografska i sociološka istraživanja, neće biti ni valjane Vladine politike, a to znači da će naša muka biti rastuća. Popis će doći i proći. Naše znanje ili neznanje opredeljuje našu budućnost. Navešću i jedan neverovatan podatak u sklopu prethodne priče. Na našim poljoprivrednim katedrama ne postoji ni jedan nastavni predmet koji u nazivu ima poljoprivredno, odnosno porodično gazdinstvo. Nastavni predmeti u nazivu pominju razne tehnologije, ekonomije, farmacije, ali ne i selo, a od sela treba da krene demografska obnova nacije. Tako što ćemo zadržavati i pomagati one koji žele da ostanu na selu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podnela Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja budžetskih sredstava, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Dobro je da ste prihvatili ovaj amandman zato što nisu bile obuhvaćena sva diplomatska i vojna predstavništva stranih država i njihovi objekti postoje u Republici Srbiji. Vi ste u Predlogu zakona predložili da bude u kojim oni stanuju. Oni mogu tamo da ne stanuju, a da imaju toliko tih objekata i sada se postavlja pitanje, pošto ste pokrenuli i vi danas ono što i mi insistiramo i tražimo, povodom novih hapšenja čelnika Srba u Crnoj Gori, šta je država Srbija uradila? Vojna, diplomatska predstavništva i te države postoje u ovoj zemlji. Da li ste uputili protestnu notu? Da li ste pozvali na tog njihovog ambasadora? Da li ste se obratili UN? Vi sve možete da uradite kao vlast i predsednik Republike i predsednik Vlade i ministar inostranih poslova. Nemojte da samo to bude deklarativno, mi zasedamo ovde, imamo Zakon o popisu stanovništva, a treba da se zamislimo nad činjenicom, evo i time ću završiti, gospodine ministre, po popisu stanovništva iz 1909. godine, 98,9% njih u Crnoj Gori su se izjasnili kao Srbi. Danas je taj procenat svega 30 zbog toga što su sve učinili, pre svega, Brozovi komunisti, a onda nastavio mafijaš Milo Đukanović, da se vrši asimilizacija i da taj preostali broj od 30% se zastrašuje, hapsi, da nam se otima naša Srpska pravoslavna crkva i naše svetinje. Nemojte da koristite samo priliku da to kažete zato što je to vest na internetu i nekim medijima, već učinite konkretno, a to je ono što smo mi od vas tražili pre više od mesec dana.
Hvala. Na član 6. amandman je podneo Filip Stojanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 6. stav 1. Predloga zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine. Mi u ovom parlamentu donosimo veliki broj zakona, ali ovo je jedan od najznačajnijih zakona. On nam govori ko smo, šta smo i koliko nas ima. Na žalost, država Srbija i ostale države u kojima smo živeli nisu ovo shvatili na ozbiljan način. Ovde pre svega mislim na popis stanovništva na teritoriji Kosova i Metohije. Svi dobro znamo da popis dole nikada nije urađen na valjan način. Broj Srba je uvek prikazivan u umanjenom obimu, dok je sa Šiptarima bivalo obrnuto. Ta činjenica je predstavljala generator svega onoga što danas imamo na KiM. Zato pitam predstavnike Vlade, na koji način misle da izvrše popis na teritoriji KiM? Ovde pre svega mislim na one sredine u kojima još uvek ima srpskog stanovništva. Kao lice koje je rođeno i odraslo na KiM, uvek sam pokazivao zanimanje za ovu oblast. Lično sam sakupljao, istraživao sve podatke do kojih sam došao u vezi sa ovim. Podaci do kojih sam došao su veoma zanimljivi i oni govore da su Srbi vekovima predstavljali većinsko stanovništvo na KiM. Evo, ja po ovom pitanju nudim svoju pomoć, spreman sam da ustupim sve podatke do kojih sam došao, takođe sam spreman da volonterski učestvujem u predstojećem popisu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 6. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Da li želi reč? Izvolite.
Poslednji popis stanovništva, domaćinstva i stanova je sproveden 2011. godine, to svi znamo, i da bi se sproveo novi popis 2021. godine, moramo da usvojimo ovaj zakon koji je na dnevnom redu. Postoji razlika između načina popunjavanja, odnosno realizacije ovog popisa 2011. i 2021. godine. U pozitivnom smislu smo napredovali, nećemo više popunjavati papirne upitnike, ali ćemo sada raditi korišćenje prenosivih računara, elektronski upitnici itd, i to će biti odlično i to je stvarno dosta kvalitetno. Međutim, ono što će biti poražavajuće jesu rezultati koje ćemo dobiti ovim popisom. Ne daj Bože da ste ovaj popis uradili 2019. godine, teško da biste mogli da izađete na izbore sa ovakvim uverenjem koje imate sada, da ćete biti baš onako nedostižni u procentima. Ono što ćete naći pri popisu, u stvari u članu 6. ste vi jasno i tačno naveli šta sve treba da popišete pored ličnih imena i prezimena. Ono što će biti bitno, a što ćete morati prikazati u javnosti i kasnije, jeste i to da ćete popisivati emigraciju, znači mesta promene prebivališta, promene boravišta, zašto je ko otišao, razloge zašto je otišao, da li se vratio, koliko je hektara zemlje napustio, od čega je živeo, od čega će živeti, koliko porodica ima članova itd. Zatim, status zaposlen, nezaposlen, zaposlen na određeno vreme, videćete koliko vam je ljudi zaposleno na određeno vreme i zbog čega itd. Videćete zdravstveno stanje nacije, videćete obrazovno stanje nacije, videćete kakvo je obrazovanje koje imaju ljudi neprimenljivo, videćete koliko vam je školovanih ljudi otišlo itd. Ono što je još bitno, videćete i tu ekonomsku aktivnost koju ste vi tamo negde propisali. Tu ćete videti lične i porodične dugove naših porodica itd. Ono što ćete zaključiti jeste da je ogroman broj stanovnika otišao u nepovrat. Znači, to će biti jedna poražavajuća slika Srbije. Sad, kako ćete vi rešiti te probleme s obzirom da pretendujete da ćete biti na vlasti 2021. godine? Problemi i ovi poražavajući rezultati će biti problemi za celu Srbiju, jer Srbija nije pojedinačno privatna svojina ni jedne stranke, ali svi zajedno nosimo posledice svih vas koji ste do sada vodili ovu državu. Te probleme ne može rešiti ni jedna stranka, ni jedan režim, te probleme ne može rešiti ni jedna institucija koju vi do sada imate. Zašto? Zato što su ove institucije loše, zato što su upravo te probleme napravili loši kadrovi, napravilo vaše neznanje i napravili propisi koje ste morali da sprovodite, odnosno da usvajate zarad tog puta u EU. To ćete videti u ovom popisu, taj put ka EU koliko je koštao građane Srbije zdravlja, obrazovanja, očuvanja porodice, očuvanja domaćinstva, posla i svega ostaloga. Pored toga ćete videti da preko četiri milijarde evra dolazi u ovu zemlju iz dijaspore, da se ljudi izdržavaju od svojih rođaka spolja, da se ljudi ne izdržavaju od svoga rada i to će biti isto tako poražavajuće. Poražavajuće će biti i to što ćete morati da, pored te vaše „Duing biznis liste“, o kojoj govorite da je maksimalna, s obzirom… Ja vas molim, kolega Zukurliću, ako možete malo tiše dok govorim, jer mi ometate koncentraciju. Samo da vam kažem šta će biti najveći problem. Najveći problem će biti taj što ćete videti kolika je emigracija u okviru države, koliko je napušteno sela, koliko imate hektara, stotine hektara perfektnog imanja, perfektnih područja za poljoprivredu, za stočarstvo, za turizam, koliko vi i ne znate da postoje ta sela, koliko vi ne znate da nemate pristupne puteve. Vi govorite o autoputevima kao da nam govorite o vasionskom brodu. Pa, naravno, autoputevi su autoputevi i oni su potrebni, ali ono što je još potrebnije jesu seoski putevi da bi ljudi ostali na svojim imanjima. Gospodine ministre poljoprivrede, ono što je za vas bitno jeste nesređen katastar, jeste da su ljudi u brdovitim i brdsko-planinskim mestima faktički vlasnici određenog zemljišta, ali nisu i pravni. Ne mogu da se upišu zato što to negde nije podeljeno, tj. podeljeno faktički jeste, ali pravno nije. Tako da, oni ne mogu da vam apliciraju za određene subvencije, oni su van države, van tokova, van svega. Uz to imate i puteve koji su nepristupačni. Imate jedan vrlo specifičan slučaj na pograničnom području sela Kriva Reka. Evo, ja prvi put o tome govorim javno. Volim da kažem da sam odatle zato što se ponosim svojim mestom sa Kopaonika odakle ja dolazim, ali to ne govorim radi sebe, govorim radi onolikog prostranstva koje je perfektno za turizam, za malinu, za krompir, za stočarstvo, o deonici dela puta od osam kilometara koji je asfaltiran, a koji je neprohodan, verujte mi, od novembra meseca do maja meseca. Ljudi su se obraćali Ministarstvu za infrastrukturu, evo ovde imam papir. Ministarstvo za infrastrukturu im je reklo - obratite se lokalnoj samoupravi. Vaša lokalna samouprava u Brusu ne funkcioniše. Taj put se ne čisti. Ti ljudi su odsečeni od sveta. Ta deca ne mogu da idu u školu. Vi morate, da biste znali kako vam živi Srbija, da siđete među ljude. Vi morate da znate, ako je u pitanju Kraljevo, gde je Borovo, gde je Brezna, gde je Brezova, gde je Bresnik, gde su Gledići, gde je Gokčanica, kako ti ljudi žive, gde je odron, zašto je sada odron. Šta ako je detetu temperaturu 39 – 40, ko će stići do lekara, na koji način? Kada budete imali ovu sliku, a moraćete da je pokažete građanima, onda ćete biti u teškom problemu. Onda ćete reći i onda ćete morati pozvati svu stručnu javnost koja postoji u zemlji Srbiji da probamo da zajednički rešimo, jer to nije vaš problem. Vaši problemi su verovatno nešto drugo, kako ćete u mandatu što više zaraditi provizija, a ne rešiti probleme građana, a ovo će vam biti slika i prilika Srbije onakve kakva jeste. Samo da vam kažem, pored te „Duing biznis liste“ koja vam daje za pravo da govorite i zatvorite usta srpskim radikalima, o tome možemo razgovarati na drugi način, a ta „Duing biznis lista“ vam je upravo donela sve ove nedaće građanima Srbije. Ono što ne znate, a sada da znate, drugi parametar jeste da ste na 132. mestu, odnosno da smo, jer ovo nije vaša Srbija, ovo je naša Srbija, na 132. mestu smo po kapacitetu zadržavanja obrazovanih ljudi od ukupno 137 zemalja u svetu. Po pitanju privlačenja obrazovanih ljudi smo na 134. mestu, odnosno 132, za dva mesta je samo razlika. To vam je parametar koji govori i koji je najbitniji za razvoj jedne zemlje, a mi nismo sada u pitanju razvoja zemlje, mi smo sada u debelom pitanju opstanka zemlje i nacije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela poslanica Vjerica Radeta.
Član 6. govori o podacima o licima koja će biti predmet popisa 2021. godine. Prilično je zabrinjavajuće šta sve planirate da popisujete, način na koji se to planira i mogućnost falsifikovanja podataka. Mi tražimo da posledice popisa budu preciznost, tačnost, istiniti podaci, na osnovu čega bi nakon popisa mogla da se izvrši ozbiljna analiza i da se rešavaju problemi do kojih će se moguće u toku popisa i posle popisa doći. Postoje ovde neka pitanja na koja, samo da vam kažem, mnogi ljudi vam neće dati tačan odgovor, zato što su takva pitanja. Vi ne možete nikoga naterati da vam kaže nešto što ste vi procenili da bi trebalo da kaže, a nije bitno za podatke koji su bitni i koji treba da budu bitni za popis i kao posledica popisa stanovništva. Imate ovde i nekih prilično nejasnih formulacija. Kažete – popisivaće se bračni status, da li lice živi u vanbračnoj zajednici. Pa, bračni status je i vanbračna zajednica, bračni status je i razvedeno lice i udovac ili udovica, kao i lice koje živi samo. Dakle, sve je to bračni status. Šta vam znači ovo da li živi u vanbračnoj zajednici? Da li ovo ispod žita uvodite legalizaciju gej brakova, bez donošenja zakona koji bi to na neki drugi način rešio? Pitanje nacionalnosti, nacionalne pripadnosti, kao i veroispovesti, to jeste pitanje na koje neko može, ali ne mora da odgovori. Mi se opet ovde plašimo ovih veštačkih nacija. Plašimo se da će posledice ovoga biti da će sve više opština u Srbiji da traži uvođenje npr. crnogorskog jezika, koji je izmišljen kao i crnogorska nacija. Zato ovde mora biti malo ozbiljnije ovo urađeno. Kako će vam odgovoriti na pitanje „najviše stečeno obrazovanje“ ljudi za koje se apsolutno sigurno zna da su dobili diplome, a da nikada nisu završili te visoke škole? Kako ćete njih tretirati u ovom popisu? Kao imaoce diploma ili kao za fakultetski obrazovane ljude? Razlika je zaista drastična. Kažete – popisivači će pitati narod o odsutnim i prisutnim članovima. Kako ćete tretirati odsutne članove domaćinstva, a kakvih u Srbiji pogotovo na jugu i istoku naše države ima, nezvanični su podaci, oko 300.000, koji su faktički nezaposlena lica, ali formalno ih nema tamo na evidenciji zato što uglavnom rade u Slovačkoj, Češkoj, Sloveniji i to na crno? Odu tamo, rade dva-tri meseca, pa onda pobegnu, ako ih ne uhvate. Ako ih uhvate, onda ih vrate u Srbiju. Oni ne mogu zbog tog svog posla da dođu da se prijave u te svoje zavode za zapošljavanje u svojim opštinama i vi ih onda brišete sa liste nezaposlenih i tako najmanje 300.000 ljudi su zaista nezaposleni, a u vašoj evidenciji, pošto statistika svašta može da nacrta, kako se to lepo kaže – statistika, moja dika, što poželim to naslika. To jeste istina. Ovo naravno ne znači da smo mi protiv statističkih podataka. Nismo, ali smo protiv fingiranja, ali smo protiv slikanja, ali smo protiv šminkanja. Mi smo, znači za autentične i tačne podatke. Kako će vam odgovoriti na pitanje i da li će i zašto bi vam neko odgovorio na pitanje – način putovanja na posao.
Vreme, vreme je potrošeno. Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo Zoran Despotović. Da li želite reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Predlog Zakona o popisu stanovništva i domaćinstva i stanova za 2021. godinu, amandman SRS se odnosi na član 7. Predloga zakona, dodaje se stav 2. koji glasi – pored podataka iz stava 1. ovog člana u popisu se prikupljaju podaci o poljoprivrednoj proizvodnji, domaćinstava u cilju indentifikacije poljoprivrednih gazdinstava za potreba popisa poljoprivrede. Ovim Predlogom zakona se popis stanovništva koji je planiran od 1. do 30. aprila 2021. godine, propisano je za svako lice koje obuhvaćeno popisom je dužno da odgovori na sva pitanja i da na svako pitanje da tačan odgovor, s tim što je istaknuto da lice nije dužno da izjašnjava se o nacionalnoj pripadnosti i veroispovesti, naravno što je i u skladu sa Ustavom Republike Srbije. Što se tiče amandmana SRS kada je u pitanju poljoprivreda, odnosno i poljoprivredna proizvodnja i popis poljoprivrednih gazdinstava, mi smatramo da je ovo jedinstvena prilika da se koliko je to moguće utvrdi njihov broj. Kao što znamo ovakvi popisi se obavljaju na svakih 10 godina, a znamo kakva je naša starosna struktura ljudi na selu, kao što su i mnoga od njih ne registrovana. U Srbiji danas ima oko 4.800 sela u kojima neko živi. A, od popisa do popisa tj. za 10 godina ovaj broj se smanji skoro za jednu četvrtinu. Pokrenuta akcija, „Selo za 21. vek“, od ukupnog broja pomoći dobija svega dvadesetak. Svima je jasno da smo siromašni, ali nešto mora i da se preduzme. Umesto da je svaka kuća na selu mala farma ili mini preduzeće, a selo da bude „Etno selo“ ili eko centar …
Hvala. Vreme, zahvaljujem.
… Centar za turizam i rekreaciju.
Hvala, vreme. Vaša poslanička grupa ima sada po dve minute po predlagaču. Na član 8. amandman je podne narodni poslenik Milorad Mirčić. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Član 9. ovog Predloga zakona, govori koji su to organi zaduženi za sprovođenje popisa i pre svih, najodgovorniji organ za sprovođenje popisa i pripremu popisa, svakako je Republički zavod za statistiku, lokalne samouprave. Vidite ovde kako je lepo napisano, jedinice lokalne samouprave, setite se u jednom od prethodnih zakona o kojima smo mi govorili da je bilo JLS. Znači, posebne organizacije, a mi smo rekli da se to briše, jer pored više ministarstava, pored RZZS, jedinica lokalne samouprave, kaže se - i drugi organi, organizacije i institucije. Znači, to je jedna širi pojam koji obuhvata sve to. Mi smo na Predlog ovog zakona podneli određeni broj amandmana. Neki se odnose na suštinske nedostatke, a sa nekima smo želeli da popravimo kvalitet ovog zakona. Nama je najbitnije da ono što se dobije posle sprovedenog popisa stanovništva, domaćinstava i stanova, bude stvarno istinito, ma koliko bilo teško i bolno, onda ćemo sagledati situaciju i videti kako i na koji način to treba rešavati. Posebno želimo na vas iz RZZS da utičemo, tako što ćete izvršiti, ali vrlo ozbiljnu obuku članova popisne komisije, kao i popisivača. Nemojte gledati pripadnost, stranačku pripadnost, nemojte me sada ni ubeđivati, ni pokušavati, nema potrebe, u to da to nema nikakve veze, jer to ima i te kako veze, nego da probamo smanjeni broj popisivača u odnosu na neko ranije vreme, zbog korišćenja lap topa na terenu, a produžen je na drugi način rok, koliko će trajati taj popis. Probajte da to budu oni koji su najbolji. Probajte u ovom periodu da pomognete i Srbima u Crnoj Gori oko sprovođenja popisa stanovništva i tamo tako što ćete im određene sugestije, određene obuke i ono sve što mi imamo iz iskustva pomognemo, da bi slika i tamo bila što bolja.
Zahvaljujem se. Na član 9. amandman je podne narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je još jedan od mnoštvo zakona koji se donosi po preporukama EU i Evropskog zakonodavstva. Ono što meni najviše smeta u ovom zakonu je činjenica da se više neće vršiti popis stanovništva, barem ne u onom smislu kao što smo to do sada radili, radom na terenu. Iz mnogih iskustava znamo da rad na terenu ne može ništa zameniti. Čak i ako nešto možemo zahvaliti našim okupatorima, to je činjenica da su vršili popise stanovništva i gde možemo koristiti te podatke u nekom prethodnom periodu, da je bilo toliko i toliko Srba na određenoj teritoriji, pa tako recimo na osnovu Austrougarskih podataka, znamo da je na teritoriji današnje Republike Hrvatske, prema prvom njihovom popisu, živelo za nijansu više Srba, nego Hrvata. O tome bi možda mogao više da kaže moj kolega Marko Atlagić, on se bavi time. Mnoga srpska prezimena koja danas imamo, nastala su upravo u to vreme. Dakle, taj terenski rad je i te kako bitan, a mi kao političari, ljudi koji se bave politikom i to baš uoči novih izbora i bez one kampanje, to odlično znamo, bez obzira na sve medije i sve druge resurse, znamo da se mora doći na teren do svakog glasača i videti kakvo je raspoloženje. Dakle, mi ne bi trebali prihvatiti preporuku o EU u ovom pogledu, jer svaka zemlja i svaki narod ima svoje specifičnosti. Meni nikada nije bilo jasno zbog čega, kada se saopštavaju podaci, uvek između dva potpisa, procenjuje se da nas ima toliko i toliko. Ako je neki popis urađen precizno…
Hvala. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Nepotrebno je ovo što ste predvideli nekakvo upravljačko telo, Zavod za statistiku treba ove poslove da radi, inače toliko imamo danas u državi raznih centralnih registara ovog ili onog, ima zaista nekih koji imaju smisla i koji su potrebni, a ima i koji su nepotrebni i najbolje bi bilo kako ste ovde u obrazloženju napisali da uzimate podatke iz tih registara. Na šta će to ličiti, kakvu papazjaniju će te dobiti, to ćemo tek da vidimo. Nemoguće je i nedopustivo je da uopšte razmišljate o tome da ovo bude poslednji popis, a popis mora biti na papiru, pa da se onda podaci ubacuju u računare, onda da se obrađuju, a ove vaše novotarije, to ostavite za negde drugde. Kažete vi ovde u ovom obrazloženju da u procesu pridruživanja Srbije EU, šta god to značilo, pošto nema EU, nema ni Srbije tamo, popisani podaci važni su za izveštavanje o napretku višepregovaračkih poglavlja. Ovo je vrlo interesantno, a pre bih rekla i tužno. Koje će te vi to podatke prikazati kao uspeh toj vašoj EU? Ovo što ste vi pričali ministre o poljoprivredi, poljoprivrednom zemljištu. Nemam sada vremena, možda kroz sledeći amandman. Koliko je zemljišta dobio ovaj Al Rafaed, 10.400 hektara pod pšenicom, 2.500 vlasništvo ostalo u zakupu. Matijević, 30.000 hektara, Miodrag Kostić 25.000 hektara. To su ti tajkuni za koje je pre neki dan jedna kolega iz vlasti rekao da tajkun ne može biti neko ko je u kontaktu sa vlasti, ko nema pomoć vlasti. To su ti novokomponovani tajkuni koji imaju očigledno kontakte sa vlastima i te podatke moramo imati.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Član 11. govori o popisnoj komisiji, mi smo intervenisali na stav 3, gde je Predlogom zakona predviđeno da popisna komisija broji od tri do sedam članova, s tim što će predložiti članove komisije jedinice lokalne samouprave gradovi i grad Beograd, imenovaće ih Republički zavod za statistiku. U ovom ukupnom broju članova biće jedan predstavnik Republičkog zavoda za statistiku. Mi smo amandmanom predložili da se ova brojka od tri do sedam zameni od tri do pet. To je sasvim dovoljno, jer nismo prepoznali u ovom članu 11. kriterijume na osnovu koji će Republički zavod za statistiku da kaže ona opšta. Mogli bi čak i da razumeo da opštine koje imaju od tog do tog broj stanovnika mogu da imaju od tri do pet, one koje su veće, grad Beograd može da ima od sedam do devet. To vi niste uradili i ostavlja sumnju da ćete vi u svim jedinicama lokalne samouprave i tamo gde treba i gde ne treba, uglavnom ići na ovaj maksimalan broj. Imate vi ovde još dosta propusta. Vi ste definisali porodično domaćinstvo, odnosno - ako neko zajednički troši stečeni dohodak. Mislim da u jednoj porodici mogu da se dogovori da svako troši što je zaradio, tako da vi niste baš s ovim zakonom bili dovoljno precizni. Imajući u vidu, da je ovo jednokratan zakon, da će on stupiti na snagu u određenom periodu od dana usvajanja i primenjivaće se i njegov značaj i važnost će prestati da postoji onog trenutka kada popis bude završen. Ako je to tako, onda ste se trebali malo potruditi i jedan malo ozbiljniji predlog zakona predložiti Narodnoj skupštini. Mi i dalje ne sporimo da je popis stanovništva, stanova jako ozbiljna stvar, jako kompleksna stvar, i Boga mi, verovatno će biti neke packe ukoliko ovi popisivači budu objektivno pisali.
Zahvaljujem. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. (Nemanja Šarović: Želim reč.) Nemanja, ja vas nisam videla u sali. Izvinjavam se. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, narodni poslanici član 33. na koji sam podneo amandman, govori, odnosno propisuje neke kaznene odredbe za popisivače, instruktore i druge koji učestvuju u ovom postupku popisa i predložene kaznene kazne su od 30.000 do 50.000 dinara. Mi smo predložili da se te kazne smanje jer smatramo da je mnogo bitnije od visine kazne izvesnost primene kazne. I to je ono što je generalni problem u Srbiji i danas i što je problem svih prethodnih godina, što postoje neki propisi, ali se ti propisi ne primenjuju. Mi smo imali prilike i upozoravali smo i kada je bio popis u Crnoj Gori, kakvi su sve pritisci bili, kakve su sve bile zloupotrebe, mnogi to tada nisu ozbiljno shvatili, ali kao što danas vidimo, to dovodi do mnogih štetnih posledica. Veštački je smanjivan broj onih koji se osećaju kao Srbi u Crnoj Gori, veštački je smanjivan broj onih koji govore srpskim jezikom i danas se dešava ono što mnogi nisu verovali da će ikada biti moguće, da neki u Crnoj Gori kojima su roditelji Srbi, babe i đedovi Srbi, da danas misle da su oni montenegrini ili milogorci. Vi, kao režim, izražavate neku formalnu brigu i čujem od jutros da su neki kukumavčili nad njihovom sudbinom i kažu – spremni su da zaštite Srbe, oni to mogu. A ja vas pitam, ako ste spremni, ako možete, zašto ih ne štitite? I šta je to što ste konkretno uradili? Šta je država konkretno uradila? Nije uradila ništa. Vi imate mnogo mogućnosti: da tražite sednicu Saveta bezbednosti, da povučete ambasadora, da prekinete diplomatske odnose, čitav niz diplomatskih mera vi imate na raspolaganju, niste uradili ni jedan, i upravo taj vaš mlak stav je podrška crnogorskom režimu u onome što radi.
Hvala, prekoračili ste vreme. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Ko je bio juče tu, pa slušao, mi smo razgovarali o ovome, mogao je da čuje upravo ono čemu bi se radovali svi oni koji srpskom narodu ne misle dobro, srpskom narodu generalno, pa ni srpskom narodu u Crnoj Gori, bilo bi da se daje bilo kakav alibi onima koji danas nečovečno postupaju prema našim sunarodnicima u Crnoj Gori, da se izvuku iz situacije koju su sami zamesili, a ništa dobro nisu uradili ni sebi ni Srbima, ali bi bilo kome trećem u Crnoj Gori, da može da kaže – vidite, sve vreme smo mi pričali da iza ovoga stoji Beograd, da iza ovoga stoji nekakva zavera političke prirode koja hoće da uništava nezavisnu Crnu Goru, a upravo tu vrstu opravdanja mi nikada nismo hteli da im damo i sve vreme ponavljamo, poštujemo, apsolutno poštujemo to što su danas Srbija i Crna Gora dve kažemo, a nažalost mi bismo voleli da je drugačije, ali nije, dve različite države, ali postoje neka prava, postoje neki standardi i postoje neke obaveze koje imate prema svojim građanima, a ako imate i prema tom svetu u kom kažete da želite da pripadate i to su naši argumenti i kao što vidite, protiv tih argumenata nikakvih opravdanja nema, nikakvih kontra argumenata nema. Šta je uradio Aleksandar Vučić, šta je uradila Srpska napredna stranka, a zvanično Srbija ako hoćete, za srpski narod u Crnoj Gori? Evo, vi, koliko već dana ponavljamo, da li pitate nekada Srbe iz Crne Gore – šta vi mislite o tome šta čini Srbija za vas danas? Da li znate zašto ne pitate? Jer znate njihov odgovor. Znate da će reći – niko nije učinio za srpski narod u Crnoj Gori više od Aleksandra Vučića i Vlada koju okuplja Srpska napredna stranka, niko nikada. I znate dobro da će reći da zahvaljujući zvaničnoj Srbiji Srbi u Crnoj Gori danas imaju mnogo više kada je reč o medijima, prilici da zaštite svoje interese, i kada je reč o crkvu u Crnoj Gori, kada je reč o njihovim institucijama i institutu i kulturnom klubu i Matici srpskoj, kada je reč o prostorima o kojima se okupljaju, kojima organizuju sve svoje aktivnosti, sve to imaju zahvaljujući tome što se lično zauzeo Aleksandar Vučić, vlada koju predvodi Sprska napredna stranka. Šta rade oni koji drsko nas pitaju šta smo uradili, a nikada malim prstom mrdnuli nisu, osim što su propustili raspravu juče, a ovde se pojavili pre pet sekundi da kažu – član 33. a ne znaju ni dokle smo stigli, pa nikada ništa uradili nisu, toliko uspešni, toliko veliki politički koliko jesu, nikada ništa uraditi neće.
Hvala. Idemo dalje. (Nemanja Šarović: Replika.) Nema osnova za repliku. (Nemanja Šarović: Kako nema osnova? Meni se obraćao sve vreme.) (Vladimir Orlić: Nisam.) To se vama čini, ali vas nije spomenuo. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Uvaženi narodni poslanici, gospodine ministre, na Predlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova za 2021. godinu, … intervencija Srpske radikalne stranke se odnosi na član 12. stav 1. tačka 7. Predloga zakona gde smo tražili brisanje deo teksta „i posebne organizacije“, uz obrazloženje da neke posebne organizacije učestvuju u popisu stanovništva što je neprihvatljivo. Želim da kažem da je ovakav jedan zakon bio neophodan, s obzirom na haotično stanje u ovoj oblasti koja treba da se konačno na jedinstven način pravno reguliše, kao i sve nadležnosti i obaveze ministarstava i drugih organa i organizacija, a posebno poslovi i zadaci Republičkog zavoda za statistiku, koja je zadužena za celokupan ovaj projekat. Podaci dobijeni u popisu čuvaju se trajno u elektronskoj formi, a direktor Republičkog zavoda za statistiku donosi poseban akt o čuvanju i skladištenju ovih podataka. U ovom kontekstu da dodam da se dobijeni podaci mogu koristiti isključivo u statističke svrhe i ne mogu se ustupati drugim pravnim i fizičkim licima. Što se tiče stava Srpske radikalne stranke, ovo je sve lepo zamišljeno i upakovano, a da li je i kako će se sprovesti ostaje da se vidi. Fali nam timski, kolektivni rad Ministarstava za turizam i trgovinu, poljoprivredu, saobraćaj, zaštitu životne sredine i kulturu i informisanje. Postavlja se pitanje zašto kultura i informisanja, pa iz prostog razloga što sela nema u medijima, samo dve emisije na tzv. nacionalnoj frekvenciji, ostale iz ranijih vremena, selo pominjemo tek kada se neko opljačka ili ubije, a kultura nam treba jer neko mora da sačuva našu narodnu tradicionalnu baštinu.
Hvala. Na naslov iznad člana 13. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad član 14. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 15. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedniče. Ono što su rekli poslanici SRS napomenuo je i poslanik, posebno Nikola Savić, da ne bi trebalo prihvatiti preporuke EU, a imajući u vidu današnju vest kako je radikal Džonson Englesku izvukao iz EU. Nama EU, dakle, ne treba. Što se tiče popisa stanovništva članom 15. je predviđeno da diplomatsko konzularna predstavništva treba da izvrše detaljan popis naših građana u inostranstvu. Bilo je u praksi sporno i to kada su bili izbori, a sprovodila ga je DS i DOS, svi glasovi su skoro pripisivani tom režimu i na taj način nismo imali dovoljan pregled, niti su ti podaci realno korišćeni, ni glasovi koji su dobijeni u inostranstvu za političke partije. Iskoristio bih priliku samo, ako mi dozvolite, da zamolim ministra za poljoprivredu da nam kaže da li ima dovoljan broj inspektora koji vrše nadzor u okviru Ministarstva i koliko ima ministara, odnosno inspektora za poljoprivredu na lokalu, gradu i opštinama? Prema mojim saznanjima, u okviru Ministarstva vašeg u sedištu treba da ima pet inspektora, ako je to tačno, ne mora da znači, možda ovaj podatak nije tačan, ali ako je tačan taj podatak da samo ima pet, a treba da ih bude najmanje 50, je ovu mafiju na lokalu, gde se vrše zloupotrebe u pogledu izdavanja u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta, mora detaljno država da kontroliše. Hvala.
Hvala. Na naslov iznad člana 16. amandman, sa ispravkom, podnela je Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Dame i gospodo narodni poslanici, u okviru svog delokruga i zadataka koji su utvrđeni ovim predlogom zakona u izvršenju pojedinih poslova koji su u vezi sa popisom učestvuju određena ministarstva, pa između ostalog i Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja na koja se odnosi ovaj amandman. U skladu sa Zakonom o Vladi mi smo podneli više amandmana koji se odnose na naslove iznad članova, gde se jasno navodi Ministarstvo pravde, odbrane, spoljnih poslova, a ne Ministarstvo nadležno za poslove pravde itd, da ne nabrajam. Konkretno amandman koji sam podnela, u ime poslaničke grupe, odnosi se na član 16. i na Ministarstvo za rad, boračka i socijalna pitanja i vi ste u obrazloženju zašto se ovaj amandman odbija naveli da je to iz razloga što je jedinstvenim, metodološkim pravilima za izradu propisa, propisano da prilikom utvrđivanja ovlašćenja organa državne uprave ne treba navoditi nazive tih organa, već ih odrediti na jedan uopšten način. Međutim, u zakonu moraju biti jasno i precizno definisane sve zakonske norme, nikako ništa uopšte ne sme da stoji da se ne bi tumačilo ovako ili onako i s obzirom da je ovaj amandman u skladu sa Zakonom o Vladi, pozivam vas da ipak ovaj amandman prihvatite kao i amandmane mojih kolega koji se odnose na ostala ministarstva. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, uvaženi ministre sa saradnicima, ja sam saglasna sa mišljenjem Vlade da amandman ne treba prihvatiti. Zašto? Zato što Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima nadležno je i za ustanove socijalne zaštite u kojoj se nalaze građani Republike Srbije koji su u njima smešteni. Naime, s obzirom, da je u pitanju Predlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, a da su lica koja se nalaze u ustanovama socijalne zaštite takođe građani Srbije, nesporno je da i oni treba da budu obuhvaćeni popisom. Naime, u ustanovama socijalne zaštite za koje jeste nadležno Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, nalazi se ukupno 20.652 građanina Republike Srbije. Od tih lica, ustanovama socijalne zaštite za decu na području Republike Srbije nalazi se 20 ustanova i tri zavoda za vaspitanje dece i omladine, a što se tiče ustanova za odrasla i stara lica na teritoriji Republike Srbije nalazi se 56 državna doma i 207 licenciranih privatnih domova u kojima su smeštena odrasla i stara lica. Ono što posebno želim da naglasim, to je da je u zadnjih pet godina Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja zajedno sa Vladom, radilo i te kako na unapređenju usluga socijalne zaštite na lokalnom nivou kako bi se olakšao život upravo ovim građanima koji su potencijalni korisnici ustanova socijalne zaštite. Tako na teritoriji opštine Priboj, opštine iz koje ja dolazim ima pet razvijenih usluga socijalne zaštite zahvaljujući odgovornoj politici lokalne samouprave, ali i novčanoj podršci Vlade Republike Srbije u kome se upravo ovim najosetljivijim i najugroženijim pružaju usluge socijalne zaštite kako bi ostali u svom prirodnom okruženju. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, kolektivni centri, izbeglice, gotovo je neshvatljivo da jedan narod koji je etnički surovo počišćen na teritoriji države koju je on stvorio, koja se pretvorila u spomen kosturnicu srpskog naroda, gotovo je neverovatno da narod koji je surovo etnički počišćen bude optužen za etničko čišćenje. Danas postoje kolektivni centri. Jedina krivica srpskog naroda je što je pokušavao da sačuva državu koju je stvorio. Taj narod je bio armatura bivše Jugoslavije. Za vreme ovih žutih nesrećnika Srbija prema kojoj su se bivše jugoslovenske republike ponašale kao prema ostatku SFRJ, bila je u svojevrsnom protektoratu što dela međunarodne zajednice, što bivših jugoslovenskih republika. To je bilo vreme Borisovog puzajućeg izvinjavanja i Milo Đukanović je navikao da svoju suverenost koju je stekao dok je Boris Tadić, po poreklu Crnogorac, dok je Marović bio predsednik zajedničke države, Milo Đukanović Crne Gore, a Boris Tadić Srbije, je navikao da vrlo lako se odvoji od Republike Srbije, od zajedničke države u vreme kada su upravljali sa sve tri države. To vreme puzajućeg izvinjavanja je prošlo. Ali, danas u Crnoj Gori kao da imamo nastavak ponižavanja srpskog naroda. Milo Đukanović je pripadao srpskom narodu, koga je zbog nekih svojih ličnih interesa ponizio. Ponizio je Srbe u Crnoj Gori kao naciju, sada ih ponižava kao vernike. On pokušava da izađe iz svojih ekonomskih i socijalnih nedaća i da krivicu za to prebaci na srpski narod koji se opravdano buni zbog uskraćivanja verskih prava. Prvo ih je nacionalno ponizio priznavanjem države „Kosovo“, ponizio ih je proslavom „Oluje“, ponizio ih je ulaskom u NATO. Sad pokušava da ih ponizi kao vernike. On pokušava da isprovocira time Republiku Srbiju da učinimo neki pogrešan korak. Gospodin Đukanović treba da zna da mi nećemo učiniti taj pogrešan korak, da mu nećemo dati razlog da kaže da ima problem sa Srbijom. Gospodine Đukanoviću, nemate problem sa Srbijom, vi imate problem sa srpskim narodom. I ne samo sa srpskim narodom u Crnoj Gori, nego sa svim građanima Crne Gore zbog loše ekonomske situacije u koju ste ga doveli. Nemojte da pokušavate da nas isprovocirate, jer neće vam to uspeti. Ali, gospodine Đukanoviću, mi smo svesni i poštujemo integritet Crne Gore, dok ste vi priznavali državu, lažnu državu na teritoriju Srbije, mi toj Crnoj Gori nikada nismo učinili, niti ćemo učiniti, ne samo zbog srpskog naroda, već i zbog građana Crne Gore jer želimo da imamo najbolje odnose. Nemoj da pokušavate, gospodine Đukanoviću, da nas isprovocirate. Jeste da mi živimo u dve odvojene države, ali smo isti narod. Hvala.
Na naslov iznad člana i član 19. amandman je podneo poslanik Dubravko Bojić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, popis stanovništva je kompleksno statističko istraživanje, specifično i po svom sadržaju i po svojoj organizaciji i metodologiji. To je nešto što nagoveštava da će posle obavljenog popisa uslediti veliko spremanje. Popis nudi indikatore za buduću politiku države. Kako ona bude razumela rezultate popisa, takvu će budućnost imati građani. Dame i gospodo, istraživanje sela danas je kod nas prava retkost i demografska i sociološka. U Srbiji su najugroženiji stari, tzv. treća generacija. Mnogo njih živi na selu. Lošeg su zdravstvenog i socijalnog i materijalnog stanja. Dakle, 61% dece koja su otišla ne pomažu roditelje. Slabo je razumevanje između njih. Deca dođu povremeno do roditelja kada treba nešto da uzmu, a roditelji se oslanjaju na komšije. Pogledajte samo strukturu srpskog seljačkog domaćinstva. U selu do mnogih ne stiže topla ljudska reč. Zavičaj je za mnoge ostao samo misaona imenica. Poznati srpski akademik prof. Radomir Lukić je pri Srpskoj akademiji nauka i umetnosti osnovao Udruženje za istraživanje sela. Tom prilikom urađeno je preko 800 hronika, ali to je pojedinačni primer. Dok drugi na to ćute, Srba je sve manje, tako da nas neće biti teško popisati. Hvala.
Na naslov iznad člana i član 21. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Na član 24. amandman je podnela Vjerica Radeta. Izvolite.
Naknadu licima koja obavljaju poslove vezano za popis treba da utvrđuje Vlada Republike Srbije, a ne Republički zavod za statistiku. Vrlo je interesantno kako Zavod za statistiku utvrđuje naknade licima o kojima sam juče govorila, koji obavljaju privremene i povremene poslove popisivanja. Anketar koji radi ovaj posao po anketiranom domaćinstvu dobija 1.350 dinara, plus prevoz itd. Anketar koji vrši anketu i popisuje domaćinstvo udaljeno preko 100 km dobija naknadu od 1.200 dinara. Ovu logiku nikako nismo mogli da razumemo. Ako ide 100 km daleko od mesta boravka, dobiće 1.200 dinara naknadu, a ako radi tu negde u blizini svoje kuće, dobiće 1.350 dinara. Nešto je očigledno ovde pobrkano. Ajde neka proba, možda će Siniša Mali to bolje uraditi kao čovek koji na čelu ovog Ministarstva za finansije. Zato, između ostalog, predlažemo da ovo radi Vlada Republike Srbije. Ovi podaci koje ćemo dobiti iz ovog popisa, mi ponavljamo, neće biti dobri, iako se plašimo da ćemo posle ovog popisa vrlo brzo i pre nego što zaista budu podaci detaljno obrađeni, zato ćete koristiti laptop, pa ćete moći da izbacujete onako kako vam padnu napamet podaci. Bojimo se da će mnogo toga biti prvi put u istoriji, da ćemo imati najbolje podatke u svim mogućim oblastima. A, ponavljamo, ono što je realno stanje je mnogo drugačije. Priznajemo i prihvatamo sve ono što je za nijansu bolje nego što je bilo, ali ne možemo priznati da je samo Boris Tadić kriv, a jeste mnogo kriv i ta žuta vlast, za odnose sa Crnom Gorom, kada, recimo Sveta Marović boravi tri po godine, a desna ruka Mila Đukanovića, boravi u … [[Isključen mikrofon.]]
Na član 25. amandman je podneo Tomislav Ljubenović. Na član 26. amandman je podnela poslanica Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Dame i gospodo narodni poslanici, kada su u pitanju delatnosti lica koja se obuhvataju popisom i lica koja obavljaju poslove, mi smo u skladu sa Ustavom Republike Srbije podneli amandman kojim smo precizirali ovu odredbu. Naime, lice koje se obuhvata popisom nije u obavezi da se izjašnjava o nacionalnoj pripadnosti i veroispovesti, o čemu ga popisivač obaveštava. Slažemo se donekle sa vašim obrazloženjem gde i vi navodite šta je u skladu sa Ustavom, ali i iz prakse iz prethodnih popisa, popisivači često nisu naglašavali da se o nacionalnoj pripadnosti i veroispovesti lice koje je obuhvaćeno popisom, da ne mora da se izjasni. I da ne bi dolazili u neprijatne situacije, mi smo ovu odredbu precizirali i pozivamo vas da prihvatite ovu intervenciju. Osvrnula bih se još na neke probleme koji su se javili prilikom prethodnih popisa i određenih zloupotreba. Naime, popisivači su bili plaćeni po popisnoj listi. Sada prilikom popisivanja domaćinstava u kome je više članova insistirali su, odnosno navodili članove tog domaćinstva da se izjasne da žive u posebnim domaćinstvima, jer lica koja su obuhvaćena popisom, to im ništa ne znači, ništa ih ne ugrožava, dok popisivačima to znači, jer će dobiti više novca. Zatim, ukoliko imamo bračni par sa, recimo, dvoje dece, ali deca su jednog od supružnika iz prethodnog braka, ispitivač dolazi u neprijatnu situaciju kada postavlja pitanje za broj živorođene dece. Zato ukazujemo na to da ovo pitanje treba preciznije definisati. Hvala.
Na član 28. amandman je podnela Vjerica Radeta. Izvolite.
S obzirom da se popisuju i lica privremeno prisutna u mestu popisa, ovde bi zaista bilo dobro u kontekstu ovoga što se dešava sa Srbima u Crnoj Gori, trebalo bi posebno povesti računa i o tim podacima tih lica koja su privremeno prisutna u mestu popisa i koja se izjašnjavaju kao Crnogorci, znači, nemaju stalni boravak u državi Srbiji i ovde su verovatno da bi se lažno predstavili da su Srbi na fakultetima, da bi mogli da se pod povoljnim uslovima upišu na fakultete. Možda je ovaj popis prilika da se malo ozbiljnije i o tome povede računa. Što se tiče nas iz SRS, mi smo apsolutno za to da Srbi iz Crne Gore imaju sve moguće povlastice u Srbiji, ali da nekako se vidi da se to od strane tih Crnogoraca, milogoraca, kako li se zovu, ne zloupotrebljava ovde u Srbiji. Pitanje je kako ćete vi ažurirati posle ovih popisa, kako ćete ažurirati, kako ste napisali iz administrativnih izvora podatke, pošto će ovo biti 2021. godine poslednji popis? Kako ćete, recimo, ažurirati podatak dolaska na posao? Da li će lice i dalje ići na posao? Da li će promeniti način dolaska na posao? Da li će ići peške, autom? Da li će promeniti mesto stanovanja, odnosno samo u istom mestu boravka, ali mesto stanovanja? Kako ćete da utvrdite da li je, recimo, neko u istom bračnom statusu? Kako ćete to iz tih administrativnih izvora? Može neko u periodu između dva popisa dva puta da se oženi i uda i razvede i kako ćete imati tačan podatak o tome?
Zahvaljujem. Na član 30. amandman sa ispravkom podneo je poslanik Nemanja Šarović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, još jednom, vezano za taj popis i član 33. Ja sam već malo čas napomenuo da je mnogo bitnije izvesnost kazni i mehanizam na koji će način biti utvrđeno da li je popisivač, instruktor ili neko drugi radio svoj posao u skladu sa zakonom. Dobro bi bilo da nam ministar, ukoliko je u mogućnosti, u šta realno ne verujem, kaže koliko je prekršajnih kazni naplaćeno tokom prethodnog popisa. I to bi možda bio i najbolji pokazatelj koliko i ovaj zakon, kao i prethodni o popisu, koji je bio veoma, veoma sličan, nije imao razrađene te mehanizme. To praktično čini ove odredbe apsurdnim. Pomenuo sam to da i u Crnoj Gori, gde su bili evidentni i očigledni pritisci, nije bilo kažnjavanja popisivača i to je sve zajedno dovelo do ove situacije u kojoj se danas nalazimo. Vi tvrdite kako ste za srpski narod u Crnoj Gori učinili mnogo i kako nikada više učinjeno nije za srpski narod u Crnoj Gori, ali je isto tako činjenica da se srpski narod danas tamo nalazi u najtežoj mogućoj situaciji. Za vreme Turaka su manje ugroženi bili nego što su bili danas. Tada su bar bili jedinstveni, tada su bar svi znali da su Srbi i tada su znali da imaju iskrenu i bezrezervnu podršku celokupnog srpskog naroda. Pričati o tome da je izdvojeno iz budžeta za ovu ili za onu namenu toliko ili toliko sredstava, a ćutati i ne povlačiti nijedan jedini konkretan potez u trenucima kada srpski narod u Crnoj Gori dobija udarac za udarcem i kada je očigledno da režim Mila Đukanovića planira da izazove neki krvavi nered i da se na ovome neće završiti, to vas čini saučesnicima… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Na član 35. amandman…. Vladimir Orlić ima reč.
Ne treba niko da uči Srbe u Crnoj Gori šta oni misle, koga oni podržavaju i koga oni vole. To oni sami kažu. I znaju sigurno jako dobro, mnogo bolje nego neko ko provodi dane zaludno tumarajući po Beogradu i obilazeći kafiće. E, ti Srbi kažu - njihov lider i njihov zaštitnik je Aleksandar Vučić, baš kao za sve Srbe u čitavom regionu, u Srbiji, ali i u svim drugim krajevima u kojima Srbi žive. To kažu ti ljudi tamo. I toliko na temu drskih napomena da je neko saučesnik u nečemu. Ko ima osećaja za ono što se srpskom narodu dešava, pa ko je prvi govorio o tome u ovoj sali ovde? Još onda kada je krenulo sve oko tog zakona, prvi su bili poslanici koji sede na ovoj strani. Ko je o tome prvi govorio danas? Pa, naš narodni poslanik, Aleksandar Marković je pokazao ovo i rekao - ovo je ono što se dogodilo porodici poslanika Kneževića u Crnoj Gori, ovo je premetačina u stanu njegove majke, starice od 70 godina. Mi smo to osudili, ako neko pita, da li mi nešto znamo ili ne znamo. A da je tragedija to što se dešava i da je glavni razlog, koren te tragedije, u poražavajućoj činjenici što Srbi sami danas nisu načisto, pa neki osećaju da Srbi jesu, a neki su to zaboravili i smatraju drugačije. To je tačno. Ali, ko se prvi bori protiv toga? Ko prvi govori - svest, jedinstvo, sloga, braćo? Govori Aleksandar Vučić. Ko je ustanovio politiku koja kaže - jedinstvo na prvom mestu? Jedinstvo na prvom mestu, pa to je Aleksandar Vučić. I ko to pokazuje političkom praksom, pa danas ujedinjuje Srbe, ne samo u Srbiji, gde ima apsolutnu podršku, nego i u toj Crnoj Gori, i Srbe u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj pre svega, ali i u Federaciji, i Srbe u Hrvatskoj, i Srbe u Severnoj Makedoniji? Ko danas ima apsolutnu podršku svih Srba i srpskih predstavnika na Kosovu i Metohiji? Pa, to je Aleksandar Vučić. Dakle, ako je poruka narodnog jedinstva nečija, onda je to poruka Aleksandra Vučića… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. (Nataša Sp. Jovanović: Ako bi mogla, Majo…) Ja bih molila da mi niko ne dobacuje, pošto ja ćutim sve vreme. Ne znam čemu je potrebna bilo kakva komunikacija te vrste sa mnom? Ne razumem. Vi ste, Šaroviću, želeli povredu Poslovnika [[Nataša Sp. Jovanović: Da li su zabranjene replike?]] Ne, nije tražio repliku.
Gospođo Gojković, dame i gospodo narodni poslanici, povređeno je dostojanstvo Narodne skupštine. Povređen je član 107. koji kaže da je svaki govornik dužan da ga poštuje, da je zabranjeno neposredno obraćanje drugom poslaniku, korišćenje uvredljivih izraza itd. Takođe je kažnjivo izricati neistine, znate, ružno je, i uvrede za dostojanstvo Narodne skupštine, paušalno pričati kojekakve besmislice. Ko je prvi počeo i započeo tu temu… (Predsednik: Molim da se zadržite na povredi Poslovnika, a ne sami sebi da dajete dozvolu da replicirate.) Evo, upravo to radim, gospođo Gojković. Dakle, povređeno je dostojanstvo Narodne skupštine na taj način što je gospodin Orlić obmanuo javnost u pogledu nekih činjenica. On tvrdi kako ovde SNS je ta koja je pokrenula određene teme… (Predsednik: Nemojte prepričavati njegove reči, razumela sam na šta se pozivate.) Ja obrazlažem na koji je način povređeno dostojanstvo Narodne skupštine. Ćuteći, to ne mogu da učinim, gospođo Gojković. Imam dva minuta da obrazložim. Saslušajte obrazloženje, pa ako ne budete zadovoljni, onda reagujte. Ali, ja ćuteći ne mogu da vam objasnim… (Predsednik: Hvala na poduci. Iskoristite vaše vreme smislenije nego u raspravi sa mnom.) Moje vreme, imam još 35 sekundi i ako me budete prestali da prekidate, ja ću ga iskoristiti smislenije. Ali, vama jeste cilj da onemogućite da kažem ono što želim. To je vaš cilj očigledno. Zaštitnik Srba Aleksandar Vučić. Jel u RIC-u sa Milom Đukanovićem o tome… [[Isključen mikrofon.]]
Da, razumela sam vaše namere. Imam pravo, u skladu sa Poslovnikom, da reagujem i da vodim sednicu. Ničim nije povređen Poslovnik, član 107. Uzmite beleške i vidite da se vama lično niko nije obratio u prethodnoj diskusiji. Marijan Rističević po amandmanu ili po sledećem amandmanu? Recite. Po amandmanu. Izvolite.
Po amandmanu. Dame i gospodo narodni poslanici, pre svega zbog građana Srbije i Crne Gore, želim da kažem da u politici često nije bitno šta ste i koliko vatreno rekli, već šta ste prećutali. Pametan čovek ne kaže sve što misli, ali misli sve što kaže. Pokušavam da se ponašam u tom stilu i zato ponovo apelujem na dostojanstvo. Srpski narod je jedan častan i dostojanstven narod. Srbija je povratila dostojanstvo, ne samo sama sebi, već je povratila i svom narodu, građanima Srbije i svom narodu ma gde oni živeli, od Novih Karlovaca do Aljaske, ako hoćete. To dostojanstvo srpskog naroda je povraćeno. Milo Đukanović je napravio tragičnu grešku zato što srpski narod, po tradiciji bivših jugoslovenskih republika, ne doživljava kao svoj narod koji vekovima živi tamo, već ga doživljava kao tuđi narod, a srpskog naroda koji se izjašnjava kao Srbi ili kao Crnogorci ima preko 70% u Crnoj Gori. Preko 70% su vernici SPC. On je udario na svetinje tog naroda, udario je na nacionalni identitet, urušio nacionalno dostojanstvo. Sad ih udara kao i vernike. Ponavljam, nema problem Milo Đukanović sa Srbijom, nema. Srbija se ne meša u unutrašnje poslove Crne Gore, ali Srbija čuva dostojanstvo srpskog naroda ma gde on živeo. Živimo u različitim državama, ali smo mi isti narod i Milo Đukanović mora da zna da smo iz tog razloga zainteresovani za sudbinu srpskog naroda u Crnoj Gori. Od toga mi nećemo odstupiti, nećemo rušiti integritet Crne Gore, posebno ne na način na koji je to radio Đukanović – priznavanjem Kosova i Metohije, divlje države Kosovo u našoj južnoj pokrajini, razgraničenje sa tom divljom državom na našoj teritoriji, proslavom „Oluje“, slanjem raznih misija u Prištinu itd. Ne, mi nećemo rušiti integritet Crne Gore, ali ćemo se brinuti i starati i pitati za jedinstveni srpski narod. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 35. amandman je podnela Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Mi smo ovde izričito tražili da se propiše obrazac, a ne nekakav upitnik, na osnovu kojeg će popisivači da prikupljaju relevantne podatke. Za jednu populaciju i za stanje po statističko – metodološkom pristupu kakav se utvrđuje po međunarodnim standardima, ali ne EU, gospodine, opet moram vama da se obratim, a tu nije gospodin Kovačević, Srbija je potpisnik i član UN i tačno se zna svuda u svetu koji su to podaci koji mogu da se traže. Dakle, polna, starosna struktura, ko koliko ima dece, to su podaci koji treba da stoje na ovim obrascima, a ne da vi izmišljate nekakve stvari, ko kako ide na posao, da li deca idu pešice. Šta će sad vama da znači ako u nekom selu tamo, od Aljinovića, ne znam, do osnovne škole deca treba da idu sat i po vremena peške. Ili, na nekom brdu tamo u selu na Staroj planini. Nemojte, molim vas, da izigravate ruglu popis stanovništva. Stanovništvo treba da bude obuhvaćeno upravo po onim segmentima i onim parametrima kako je to svuda u svetu, a ne vi da izmišljate rupu na saksiji, što bi se reklo. Ti podaci vama mogu da služe samo u nekakve istraživačke svrhe za fingiranje nekih podataka. Ako vi hoćete realno da znate koliko ima zaposlenih, nezaposlenih, koliko ima onih koji žive u ruralnom području, na selu… A, da, još sam zaboravila, to je veoma važan podatak, prigradska naselja, selo i grad niste jasnom distinkcijom odvojili. U popisu iz 2011. godine je bilo puno, puno problema.
Zahvaljujem, potrošili ste vreme. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, predstojeći popis će pokazati mnogo toga. Na selu živi narod koji je prosečno star 62 godine. Hiljadu i dve stotine naseljenih mesta ima manje od 100 stanovnika. Mi ćemo na osnovu tog popisa morati da vodimo računa, ne samo koliko stanovnika živi u Srbiji, već kako su oni raspoređeni. Ni jedan kraj Srbije ne treba da bude zapušten i ubuduće, gospodine ministre, u poljoprivrednoj politici moramo voditi računa i o demografiji, mada to nije prevashodno naša obaveza, ali ćemo i te kako morati da vodimo računa. Mislim da će doći vreme da plaćamo na određen način ljude da žive na selu, ne samo zbog poljoprivrede, ne samo zbog demografije, već i zbog zaštite životne sredine, zbog seoskog turizma, zbog staranja o šumama. Ne može se o životnoj sredini i šumama, o seoskom turizmu starati neko ko ne živi na selu. Dakle, to stanovništvo, a Srbija, priznajemo, gubi stanovništvo. U zadnjih 100 godina Srbi nisu imali priraštaj stanovništva, dok su, recimo naši susedi, od Rumuna, Bugara, 28%, 35%, Grci 40%, tursko stanovništvo poraslo za 700%, albansko za 1.000%, jedino srpsko stanovništvo stoji gde je stajalo i 1918. ili 1920. godine. Mi ćemo i te kako na osnovu popisa dobiti neke podatke i na osnovu toga morati da korigujemo, ne samo poljoprivrednu politiku i mnogo toga. Ono što ja preporučujem su tzv. jedince, da mala poljoprivredna gazdinstva tretiramo kao određene jedinice kojima ćemo davati određeni novčani iznos bez ikakvih prevelikih zahteva, papirologije, itd., imajući u vidu njihovu želju da ostanu na selu, imajući u vidu da dok god oni žive u selu, bez obzira u kom starosnom dobu postojećih želja gradskog stanovništva da dođu u posetu, a samim tim će postojati želja da se to stanovništvo zanovi. Možda neko od gradskog stanovništva ko bude dolazio u posetu poželi da razvije neki prerađivački biznis u tim ruralnim područjima. Što se Mila Đukanovića tiče, ja sam njemu sve rekao. Dakle, nema problem sa Srbima, sve što će mu se desiti u narednom periodu nije mu kriv Aleksandar Vučić, nije mu kriva Rusija, nije mu kriva Srbija, kriv je on, on je to zaslužio svojim postupcima. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milan Ljubić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, popisom 2021. godine biće utvrđen ukupan broj stanovnika, domaćinstava i stanova u Republici Srbiji i njihov raspored po nižim prostornim jedinicama i upravnim okruzima. Obezbediće se pouzdani podaci o vitalnim, etničkim, ekonomskim i obrazovnim, drugim obeležjima stanovništva, ali će služiti i za projekciju budućeg kretanja i sagledavanja demografskog potencijala Republike Srbije. Hteo bih da istaknem i značaj mera koje se preduzimaju u okviru pronatalitetne politike, i to zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću. Već posle prve godine od onoga što smo učinili Srbija je 2019. godine prvi put ušla u pozitivan skor, imala je 614 više. To je nešto što je veoma bitno za našu državu, to je odlična vest. Imamo plan Srbija 2025. Jedan od segmenata tog plana je svakako opredeljen u prvoj tiče se demografije. Zato je od naročite važnosti populaciona politika, da nas ima više, da pospešimo naše demografske karakteristike, da ojačamo Srbiju, da podstičemo ljude da imaju što više dece. U okviru mera pronatalitetne politike imamo i raspisivanje konkursa u iznosu od 650 miliona za sve lokalne samouprave na području Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Veroljub Matić.
Zahvaljujem. Popis stanovništva, domaćinstava i stanova u 2021. godini je jedno ozbiljno pitanje i ja bih ovde iz obrazloženja ponovio nešto. Kaže – popis stanovništva je najkompleksnije statističko pitanje. Možda je to kompleksno pitanje i van statistike. Tako da, iz svega ovoga što se radi u popisu tu imamo određene obaveze, ali najbitnije je ono šta dobijamo i šta ćemo dobiti posmatrano i čini mi se da tu postoje dva osnova pitanja, demografsko pitanje, odnosno povećanje novorođene dece i smanjenje iseljavanja iz Srbije. Da bi se ovo ostvarilo, čini mi se da tu dve stvari moraju da se rade maksimalno. Ova Srbija to radi, treba to pojačati, a to je da pored državnih mera koje se preduzimaju u smislu novog rađanja i ne iseljavanja iz Srbije, to je privredni razvoj, povećanje standarda građana da bi ti ljudi ostajali na ovim prostorima, a kumulativno gledajući, privredni razvoj i povećanje standarda, življenja sa merama stimulativnim koje država predlaže za novo rađanje. Kada to saberemo, to moraju biti mere koje će dati rezultat i povećanje tih novorođenih, male dece koje će sutra nositi sve aktivnosti u ovoj državi. Popisom ćemo dobiti precizne podatke i oni trebaju da daju projekciju budućih poteza. Kratko ću reći nešto što se tiče poljoprivrede i malih domaćinstava. Pošto dolazim iz tog dela gde su uglavnom ta manja poljoprivredna domaćinstva, jednostavno iz popisa stanovništva ćemo dobiti presek i takvih domaćinstava. Treba naći takva rešenja i projekcije da i ta domaćinstva opstanu na tim prostorima, da dostojno žive, da od svog rada žive i zato je ovaj popis jako bitan. Jedno od rešenje, u mojoj opštini ima dobrih i jakih domaćinstava koja održavaju i ta manja domaćinstva zato što ta manja domaćinstva mogu da se vežu za njih u smislu tih poslova koji se izvršavaju u seoskim uslovima. U okviru toga, juče je ministar Nedimović dao jedan odgovor ovde, milim da je malo postao nejasan tamo na terenu, ja bih ga zamolio da ponovi. Mislim da nije ni komplikovan ni težak odgovor, a radi se o nabavci traktora. Recimo, ja imam jednog mladog poljoprivrednog proizvođača koji kaže – ja bih da kupim traktor od 80 kilovata, da li može određen povraćaj da se dobije za tako nešto? Zahvaljujem.
Na član 36. amandman je podnela poslanica Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Na kraju smo rasprave po amandmanima. Mi smatramo da je rok od šest meseci sasvim dovoljan da obrazujete popisne komisije i protiv smo toga da prilikom svakog usvajanja sebi dajete još dodatnih 10 meseci za podzakonska akta. Vi ste znali da popis stanovništva treba da se obavi 2021. godine, koja god da bude buduća Vlada Republički zavod za statistiku treba odmah da krene da radi taj posao. Čim zakon stupi na snagu, to je sledeće nedelje, jer to nije zakovano pa da tako bude. Morate da obavljate sa njima određene edukacije i da vidite da li su oni sposobni da to urade, naročito zbog toga što ste primenili ovaj sistem intervjua, kako ste to više puta naglasili ovde sa građanima, i laptopove, koje će da nose u domaćinstva. Mi se bojimo da to sve može da bude jako nespretno i da ti ljudi moraju da pokažu kroz neki probni anketni rad, da im date neku šansu da li su oni za to sposobni ili nisu. Ovako, ako vi budete tek za 10 meseci formirali popisne komisije, pa posle tek da vidite šta i kako, nema od toga ništa. Krenite na vreme da radite taj posao i izbacite u obrascu koji budete napravili sve ono što se od vas po međunarodnim konvencijama UN ne traži. Nemojte da koristite popis stanovništva, da prikupljate nekakve kvazi podatke, jer da ste hteli da uočite pravu sliku, pre svega, stanje u porodici, zašto niste stavili dečiji dodatak koji treba da bude stečena kategorija i da ga dobije svako dete prilikom rođenja.
Zahvaljujem. Reč ima Branimir.
Zahvaljujem, predsednice Skupštine. Poštovani ministri, poštovani gosti iz ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, ukazaću na jednu činjenicu, a to je da je Srbija bez albanskog stanovništva na KiM, 1.01.2017. godine imala 7.040.272 stanovnika. Znači, prvi put posle 1966. godine, broj stanovnika je oko sedam miliona. Na ovu negativnu činjenicu predsednik Vučić je više puta ukazao rekavši da Srbija na taj način ne bi imala ni ekonomski potencijal, ni demografski potencijal, ni politički potencijal. Populaciona politika je politika koju vodi neka država sa ciljem usklađivanja demografske slike, broj, struktura i razmeštaj stanovništva. Da podsetim samo koji su tipovi populacione politike – ekspanzivni ili pronatalitetna, koja ima za cilj povećanje broja stanovnika, restriktivna, antinatalitetna, koja ima smanjenje broja stanovnika, redestributivna ili razmeštajna, znači povoljni razmeštaj stanovništva i eugenična, podstiče se razvoj određene grupe ljudi. Zato smo mi, cenjeni narodni poslanici, ako se sećate doneli Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodice sa decom. Svojim odredbama ovaj zakon jasno i nedvosmisleno potvrđuje opredeljene države da se podsticajnim merama uvećanog roditeljskog dodatka uhvati sa koštacem sa jednom od najvećih nacionalnih problema a to je depopulacija. Prvi put, posle sto godina, država se bavi podrškom rađanja i poboljšavanjem demografske slike Srbije, s ciljem da u roku od 10 do 15 godina dostigne nivo stope od 1,85 deteta po ženi, odnosno porast od minimum 10%. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se, potrošili ste vreme poslaničke grupe. Ana Čarapić ima vreme kao ovlašćeni predlagač. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, na samom smo kraju rasprave o Predlogu zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova za 2021. godinu. Pre svega, svaki popis stanovništva prati odgovarajuća zakonska regulativa. Imajući u vidu da je Republika Srbija jedna od 193 zemalja članica UN, preuzeli smo obavezu iz Rezolucije broj 10 iz 2015. godine, da u periodu od 2015. do 2024. godine sprovedemo bar jedan popis stanovništva. Mi smo se, naravno, opredelili za 2021. godinu. Novina zakona je način prikupljanja podataka. Imajući u vidu da je u toku četvrta industrijska revolucija, sasvim je logično da zakon propisuje da se podaci unose direktno u prenosive računare, odnosno u laptopove. Koristi od takvog načina unosa podataka su višestruke. Prvo, nećemo morati da štampamo sve one upitnike, kako je praksa bila u prethodnim popisnim godinama, zato što se u Srbiji intenzivno sprovode mere digitalizacije i upravo zbog mere digitalizacije, mi smo uspeli da od 2017. godine uštedimo čak 517 tona papira i da spasimo 10.500 stabala, što je u skladu sa merama zaštite životne sredine. Druga korist je ušteda u vremenu. Dakle, preskače se faza unosa podataka u bazu podataka. Na taj način mnogo ćemo brže zapravo doći do konačnih rezultata popisa. U prethodnim popisnim godinama, u 2001, odnosno u 2002, u 2011. godini čekalo se čak 13 meseci na konačne rezultate. Zakon propisuje da ćemo prve konačne rezultate imati nakon šest meseci završenog popisa. Predsedniku Republike, članovima Vlade i te kako su bitni precizni podaci i demografska slika Srbije. Niko pre SNS se nije bavio ni demografskom slikom, niti se bavio rađanjem, starenjem, niti iseljavanjem stanovništva. Ono što je dokaz da se odgovorno i ozbiljno bavimo demografskom slikom Srbije su upravo mere populacione politike, upravo ulaganja u mlade ljude. Izneću i jedan podatak. U 2012. godini je bilo opredeljeno 26 milijardi dinara za mere populacione politike, a u 2020. godini čak 68 milijardi dinara, što je dva i po puta više. Takođe, opredelili smo preko 700 miliona evra za ulaganje u mlade ljude, a preko 200 miliona evra za vantelesnu oplodnju. To je do sada već dalo rezultate. U 2019. godini smo imali čak 614 više rođenih beba nego u 2018. godini. Naravno da nismo zadovoljni, ali i dalje intenzivno radimo i sprovodimo mere populacione politike kako bi se demografska slika u Srbiji poboljšala. Mi nikada nećemo dozvoliti da se ponovi situacija iz 2001. godine i situacija iz 2011. godine, kada prethodna vlast nije imala finansijska sredstva da sprovede popis. To se nikada više neće ponoviti. Zbog nedostataka finansijskih sredstava upravo u 2001. godini se kasnilo čak godinu dana sa popisom, a u 2011. godini šest meseci. Sada nam ti isti nude nekakve plate za doktore od 1000 evra. Dragan Đilas kaže da ako on i kada on dođe na vlast, a to će biti nikada, da će doktori imati platu od 1000 evra. Taj Dragan Đilas zaboravlja da su doktori u njegovo vreme primali plate manje nego što sada imaju medicinske sestre. Zamislite, on kaže da će plate za doktore isplaćivati ako stopiraju izgradnju Moravskog koridora. Pa, valjda se plate za zaposlene u javnom sektoru isplaćuju iz redovnih budžetskih prihoda, a krediti se koriste za ulaganje i za realizaciju infrastrukturnih projekata, jer iz infrastrukturnih projekata mi možemo i naredne generacije će moći da vraćaju te kredite. Naravno, to njima nije važno. Te plate od 1000 evra mene podsećaju na one Dinkićeve besplatne akcije od 1000 evra. Oni kada god se približe izbori nude građanima 1000 evra, a kada izbori prođu građanima ništa, a njima milioni u džepovima. Naravno, i Đilas i svi oni iz Saveza za Srbiju su prošlost, a SNS i mladi ljudi su budućnost Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem ponedeljak, 3. februar 2020. godine, sa početkom u 11.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Dvadesetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Hvala. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Dvadesetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 110 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 135 narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje o Predlozima akata iz tačaka od 1. do 20. dnevnog reda sednice. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji u načelu. Zaključujem glasanje: za je glasalo – 132 narodna poslanika, protiv – dva, uzdržan – jedan, nije glasalo – dva narodna poslanika. Konstatujem da smo prihvatili Predlog Zakona u načelu. Prelazimo na amandmane. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 3. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 5. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Ljiljane Mihajlović na član 6. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Vesne Nikolić Vukajlović na član 7. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Aleksandre Belačić na član 8. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 9. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Tomislava Ljubenovića na član 10. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nikole Savića na član 11. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Marine Ristić na član 12. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Filipa Stojanovića na član 13. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Zorana Despotovića na član 14. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Dubravka Bojića na član 15. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Ružice Nikolić na član 16. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 17. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 18. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 19. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 20. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 21. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Ljiljane Mihajlović na član 22. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Vesne Nikolić Vukajlović na član 23. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Aleksandre Belačić na član 24. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 25. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Tomislava Ljubenovića na član 26. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nikole Savića na član 27. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Marine Ristić na član 28. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Filipa Stojanovića na član 29. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Jedan je bio uzdržan. Stavljam na glasanje amandman Zorana Despotovića na član 30. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Dubravka Bojića na član 31. Zaključujem glasanje: jedan glas je uzdržan. Stavljam na glasanje amandman Ružice Nikolić na član 32. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 33. Zaključujem glasanje: jedan je uzdržan. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 34. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 35. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 36. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 37. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 38. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Tomislava Ljubenovića na član 39. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nikole Savića na član 40. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Filipa Stojanovića na član 41. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Zorana Despotovića na član 42. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Dubravka Bojića na član 43. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Ružice Nikolić na član 44. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 45. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 46. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 47. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 48. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 49. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Petra Jojića na član 50. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 51. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Sreto Perića na član 52. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 53. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 54. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, u celini. Zaključujem glasanje: za – 135 poslanika, protiv – troje, nije glasalo – dva poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji. Stavljam na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – dva, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 6. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 9. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman koji su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Ružica Nikolić, Sreto Perić i Milorad Mirčić, na član 12. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 14. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 19. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 33. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 34. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u celini. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – troje, nije glasalo – troje. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama. Stavljam na glasanje Predlog zakona o hidrografskoj delatnosti, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – dvoje, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na amandmane. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Filipa Stojanovića na član 3. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružica Nikolić na član 6. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 10. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 12. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 15. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 16. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 20. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 23. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje Predlog zakona o hidrografskoj delatnosti, u celini. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – troje, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o hidrografskoj delatnosti. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – dvoje, nije glasao – jedan poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim Njegovu Ekselenciju, predsednika Narodne skupštine Republike Angole, gospodina Fernanda da Piedad Diaš duš Santuš, sa članovima delegacije Narodne skupštine Republike Angole, koji prate deo današnje sednice sa galerije velike sale i nalaze se u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Molimo vas da aplauzom pozdravimo naše uvažen goste. Zahvaljujem. Želimo vam uspešan i prijatan boravak u Republici Srbiji. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman sa ispravkom narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružice Nikolić na član 6. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 9. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 10. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 13. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 16. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 19. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 24. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Petra Jojića na član 26. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Tomislava Ljubenovića na član 27. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Filipa Stojanovića na član 33. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, u celini. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – troje, nije glasao – jedan poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – dvoje, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružice Nikolić na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 3. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman, sa ispravkom, narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 5. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 7. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 9. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 10. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 11. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 12. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, u celini. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – niko, nije glasalo pet narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti u načelu. Zaključujem glasanje: za – 133, protiv – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti, u celini. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim postupcima radi realizacije projekta radi izgradnje i rekonstrukcije linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Aleksandre Belačić na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 2. Zaključujem glasanje: za - jedan. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miljana Damjanovića na član 3. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 5. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Petra Jojića na član 6. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Tomislava Ljubenovića na član 7. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 8. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ljiljane Mihajlović na član 9. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružice Nikolić na član 10. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vesna Nikolić Vukajlović na član 11. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 12. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 13. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Marine Ristić na član 14. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 15. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Filipa Stojanovića na član 16. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 17. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Aleksandre Belačić na član 18. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 19. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miljana Damjanovića na član 20. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 21. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 22. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Petra Jojića na član 23. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Tomislava Ljubenovića na član 24. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 25. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ljiljane Mihajlović na član 26. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružice Nikolić na član 27. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vesne Nikolić Vukajlović na član 28. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 29. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 30. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Marine Ristić na član 31. Zaključujem glasanje: za – jedan. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 32. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Filipa Stojanovića na član 33. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 34. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dubravka Bojića na član 35. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miljana Damjanovića na član 36. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Zorana Despotovića na član 37. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 38. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Petra Jojića na član 39. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 40. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Tomislava Ljubenovića na član 41. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ružice Nikolić na član 42. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Srete Perića na član 43. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 44. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nikole Savića na član 45. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 46. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nemanje Šarovića na član 47. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Nataše Sp. Jovanović na član 48. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Milorada Mirčića na član 49. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 50. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim postupcima radi realizacije projekta izgradnje i rekonstrukcije linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju, u celini. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – dva, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o posebnim postupcima radi realizacije projekta izgradnje i rekonstrukcije linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Registru prostornih jedinica i Adresnom registru, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 2. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 3. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman na član 5. Vesne Nikolić Vukajlović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 5. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 6. Ljiljane Mihajlović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 8. Aleksandre Belačić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojić na član 8. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Tomislava Ljubenovića na član 8. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nikole Savića na član 9. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Marine Ristić na član 10. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Zorana Despotovića na član 11. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Filipa Stojanovića na naslov iznad člana 12. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Dubravka Bojića na član 12. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Ružice Nikolić na član 14. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 14. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 15. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 19. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 20. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 21. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 22. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 22. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Dubravka Bojića na član 23. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 25. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Tomislava Ljubenovića na član 27. Stavljam na glasanje amandman Nikole Savića na član 31. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 32. Stavljam na glasanje amandman Filipa Stojanovića na član 36. Stavljam na glasanje amandman Zorana Despotovića na član 39. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Registru prostornih jedinica i Adresnom registru, u celini. Zaključujem glasanje: za – 136, protiv - dvoje, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu uz naknadu, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – dvoje, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na amandmane. Stavljam na glasanje amandman Nataše Jovanović na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 2. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 4. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Ružice Nikolić na član 4. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 5. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 6. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 7. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 8. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 9. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu uz naknadu, u celini. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog odluke o oduzimanju svojstva dobra u opštoj upotrebi delu železničke infrastrukture (broj 011-2996/19), u celini. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – tri. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o oduzimanju svojstva dobra u opštoj upotrebi delu železničke infrastrukture (broj 011-2995/19), u celini. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – tri. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Islamske Republike Iran, u celini. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa 1 Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske o saradnji u oblasti infrastrukturnih projekata, u celini. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – jedan, nije glasalo pet poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, u načelu. Zaključujem glasanje: za – 133, protiv – dvoje, uzdržan – jedan. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona, u načelu. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Miljana Damjanovića na član 2. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 3. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Miljana Damjanovića na član 4. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 5. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, u celini. Zaključujem glasanje: za - 132, protiv – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakon o tržištu kapitala. Stavljam na glasanje Predlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine, u načelu. Zaključujem glasanje: za 135, protiv – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na amandmane. Stavljam na glasanje amandman Vjerice Radete na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Petra Jojića na član 1. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nataše Sp. Jovanović na član 1. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Milorada Mirčića na član 2. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Srete Perića na član 2. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman Nemanje Šarovića na član 2. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 2. koji je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 2. koji je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 2. koji je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 2. koji je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 3. koji je podnela narodni poslanik Ljiljana Mihajlović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 4. koji je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Stavljam na glasanje amandman na član 6. koji je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 6. koji je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 6. koji je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 7. koji je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 8. koji je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 9. koji je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 9. koji je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 10. koji je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 11. koji je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 12. koji je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 12. koji je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Stavljam na glasanje amandman na član 13. koji je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na naslov iznad člana 14. koji je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Stavljam na glasanje amandman na naslov iznad člana 15. koji je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na naslov iznad člana 16, sa ispravkom, koji je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman na član 18. koji je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Zaključujem glasanje: za - dva poslanika i jedan uzdržan. Stavljam na glasanje amandman na naslov iznad člana 19. i član 19, koji je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Stavljam na glasanje amandman na naslov iznad člana i član 21. koji je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje amandman na član 24. koji je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje amandman na član 25. koji je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Stavljam na glasanje amandman na član 26. koji je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Stavljam na glasanje amandman na član 28. koji je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Stavljam na glasanje amandman na član 33. koji je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Stavljam na glasanje amandman na član 35. koji je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Stavljam na glasanje amandman na član 36. koji je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Zaključujem glasanje: za - četiri poslanika. Stavljam na glasanje amandman na član 36. koji je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Zaključujem glasanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine, u celini. Zaključujem glasanje: za - 134 poslanika, uzdržanih - tri poslanika. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat za konkurentnu poljoprivredu) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u celini. Zaključujem glasanje: za - 134 poslanika, uzdržana - dva poslanika, protiv - niko. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Dodatno finansiranje za Projekat unapređenje zemljišne administracije u Srbiji) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u celini. Zaključujem glasanje: za - 134 poslanika, uzdržana - dva poslanika, protiv - niko. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o kreditu između Republike Srbije (kao Korisnika kredita) i T.C. Ziraat Bankasi A.S. i Denizbank A.S.(kao Davalaca kredita), u celini. Zaključujem glasanje: za - 132 poslanika, uzdržana - dva poslanika, protiv - niko. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Nabavka voznih sredstava za "Srbija voz") između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, u celini. Zaključujem glasanje: za - 135 poslanika, uzdržana - dva poslanika, protiv - niko. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2009 (2019) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za projektni zajam za izgradnju nove Univerzitetske dečje klinike, Tiršova 2 u Beogradu, u celini. Zaključujem glasanje: za - 135 poslanika, uzdržanih - nema, protiv - niko, nije glasalo četiri poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem sednicu Dvadesetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu.