[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó napot kívánok! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Varga László jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a korábban megküldött főigazgatói tájékoztatónak megfelelően az ülésteremben a nap folyamán a szavazásokon kívül kizárólag a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró tartózkodjon. A viták a belső televíziós közvetítőrendszeren keresztül mindenki számára követhetők, a felszólalásra jelentkező következő három képviselő nevét az ülésvezető elnök minden felszólalás végén ismertetni fogja. Amennyiben el kívánják hagyni az üléstermet, először a hátsó szektorokban a szélen ülők, ezt követően a középső, majd az első sorokban ülők a szektorok szélétől megkezdve hagyják el a termet, egymás között megfelelő távolságot tartva. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselője, Mellár Tamás képviselő úr: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Most, amikor a koronavírus-járvány sűrűjében vagyunk, nyilvánvalóan az első szó és az első mondat mindenképpen az emberi életek mentése kell hogy legyen, és az erőket oda kell alapvetően koncentrálni, hiszen ennél fontosabb dolog nincsen.A tegnapi napon hallottuk miniszterelnök úrnak a beszámolóját, amelyben igyekezett megnyugtatni bennünket, hogy mindenből van elégséges mennyiség, van elégséges védőmaszk, kesztyű, tesztanyag, emberanyag is rendelkezésre áll. Sajnálatos módon onnan, ahonnan én jövök, Baranyából, ahol most éppen húsz centi hó van, nem ez látszik. Onnan az látszik, hogy bizony mindenből hiány van. Az orvos ismerőseim, barátaim, kollégáim arról számolnak be, hogy sem mennyiségileg, sem minőségileg nincs elég védőfelszerelés, nagy a túlterheltség, és igen jelentős a félelem az orvosok körében, tehát azt gondolom, hogy ezen a területen van még mit tenni. De én nem is ezért szerettem volna szót kérni, hanem sokkal inkább azért, hogy a gazdaságról ejtsek néhány szót, hiszen a járványnak egy mellékhatása, egy nagyon erőteljes mellékhatása az, hogy egy nagy gazdasági világválság alakul ki, egy akkora válság, amekkora a 2008-as válsághoz hasonló méretű lesz. Sok mindent nem tudunk még erről a válságról, hiszen azért ez egy egészen új típusú válság lesz, de azt minden bizonnyal tudhatjuk, hogy Magyarország számára ennek súlyos következményei lesznek, hiszen Magyarország egy kis nyitott ország, kis nyitott gazdaság, amely igen sérülékeny. Gondoljunk csak arra, hogy az exportunknak 80 százalékát állítják elő külföldi tulajdoni többségű vállalkozások, és ezeknek jelentős része abban a járműiparban van, amelyik a leginkább konjunktúraérzékeny. Tehát azt gondolom, hogy van mitől tartanunk. Éppen ezért kiemelt fontosságú az, hogy a kormány milyen gazdaságpolitikai programot állít össze, milyen válságkezelő programot fog bemutatni. A múlt héten és tegnap közzétett intézkedésekről alapvetően azt lehet elmondani, amit már kollegáim is elmondtak, hogy ezek helyeselhetők, ezek jó irányba tett jó lépések, sajnálatos módon azonban nagyon kevesek. Hogy miért, arra rögtön próbálok reflektálni. Először is azért, mert nem elégséges pusztán csak a válság által közvetlenül érintett ágazatokra koncentrálni, tehát a turizmus, vendéglátás, az egyes szolgáltatások, hiszen a gazdasági kapcsolatok révén a válság is tovaterjed éppúgy, mint a vírus is, ebből következően az egész gazdaság mindenképpen veszélyeztetett helyzetbe kerül. Ebből következően egy általános válságkezelő programra lenne szükség, és egy ilyet kellene összeállítani. Másodszor: nem elég csak a kínálati oldalra koncentrálni, csak a termelők terheit enyhíteni, azért, mert kiemelt probléma lesz a kereslethiány. Ha nincs elégséges kereslet, akkor hiába van az adóteher-csökkentés, akkor hiába van hitelmoratórium, ha ugyanis a vállalkozásoknak nem lesz elég árbevételük, akkor nem fognak tudni működni. Tehát szükség van mindenképpen jelentős keresletoldalú élénkítésre is, gazdasági élénkítésre is. Harmadrészt pedig nagyon fontos dolog az is, hogy a válság nem egyforma mértékben sújtja az állampolgárokat. A tehetősebbek könnyebben átvészelik a nehéz napokat, hiszen nekik vannak tartalékaik. A szegényebbeknek viszont sok szenvedést fog ez a válság előidézni, okozni, ezért mindenképpen szükséges szociális intézkedéseket is bevezetni, egy szociális csomagot is bevezetni, a családi pótlék emelése, a munkanélküli-segély növelése és hasonló dolgok, amelyeket már az MSZP-s és párbeszédes képviselőtársaim a korábbiakban emlegettek. Ha az Orbán-kormány szeretne nemcsak a 3 millió jómódú ember kormánya lenni, hanem a hat és fél millió kevésbé tehetős magyaré, akkor módot talál arra, hogy egy erőteljes szociális csomagot is indítson el. Végül, negyedrészt azt gondolom, hogy nagyon fontos lenne tanulni a múltbeli hagyományokból, és még egyszer ugyanezeket nem elkövetni, hiszen a 2008-as válság után, 2009 és ’12 között Magyarország szenvedte el a legnagyobb veszteségeket az európai országok közül a válság következtében. Azt gondolom, hogy ezt a hibát még egyszer nem kellene elkövetni. És még mielőtt majd arról tetszenek beszélni, hogy ez Bajnai és Gyurcsány bűne [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , felhívom a figyelmet, hogy 2011-ben és 2012-ben már fideszes kormány volt, és a miniszterelnököt Orbán Viktornak hívták. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadnám a szót Orbán Balázs miniszterhelyettes úrnak, tájékoztatom önöket, hogy a következő napirend előtti felszólaló Csárdi Antal képviselő úr, LMP, őt pedig Bősz Anett képviselő asszony, DK, fogja követni. Miniszterhelyettes úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is én is a köszönettel szeretném kezdeni a felszólalást. Nagyon szépen szeretnénk megköszönni mindenkinek legyen az akár egészségügyi dolgozó, akár rendvédelmi szervek képviselője, akár bárki más, aki a járvány elleni védekezésben dolgozik azt a megfeszített és odaadó munkát, amit a napokban, hetekben eddig is végeztek, és a következő időszakban is végezni fognak.Képviselő úr felszólalása alapvetően a járvány kétségtelenül létező és rendkívül súlyos gazdasági következményeiről szólt. Engedje meg azért, hogy röviden tájékoztassam arról, hogy milyen intézkedéseket hoztunk meg, azt lehet mondani, hogy nemzetközi összehasonlításban is meglehetős gyorsasággal. Igaz ugyan, hogy az ön szájából az hangzott el, hogy ez nem elegendő, de azért mi mégis azt gondoljuk, hogy nincs okunk szégyenkezni. Egyrészt a magánszemélyek és a vállalkozások március 18-áig megkötött hiteleinek tőke- és kamatfizetési kötelezettségét az év végéig felfüggesztjük. A rövid lejáratú vállalkozási hiteleket is június 30-áig meghosszabbítjuk. Ezek az intézkedések mind azt a célt szolgálják, hogy a likviditást biztosítani tudják a vállalkozások és ez esetben a magánszemélyek is a gazdaság még működő szektoraiban, a működés fenntartásához ez a legfontosabb. Maximalizáltuk az újonnan felvett fogyasztási hitelek esetén is a THM-et, tehát hogy ne lehessen nyerészkedni ezzel a súlyos járványügyi helyzettel. [[9.10]] A járulékfizetési kötelezettséget meghatározott gazdasági körben június 30-áig teljes egészében elengedjük. Mind a munkáltatói, mind a munkavállalói oldalon születtek meg kedvezmények. Ez pont azokat a szektorokat érinti, amiket a képviselő úr is említett. Folyamatosan vizsgáljuk, hogy a járvány mely szektorokat lehetetleníti el vagy hozza nagyon nehéz helyzetbe, és ezekre a szektorokra a célzott intézkedésekkel készülünk. A munkavállalási szabályokat is rugalmassá tesszük. Célunk az, hogy a lehető legtöbb ember a munkaerőpiacon tudjon maradni, meg tudja tartani a munkáját, mert szerintünk ez sokkal hatékonyabb mind társadalom-, mind gazdaságpolitikai szempontból, mint hogyha a szociális ellátórendszert terheljük ezekkel az emberekkel. Ezek után egy második gazdaságvédelmi és munkahelyvédelmi akciótervet is hirdettünk. 81 ezer kisvállalkozásnak adtunk június 30-áig adómentességet. Ez a körbővítés, amiről korábban is beszéltem: a március 1-je előtt keletkezett kata-adótartozásokra haladékot adtunk; a turizmushoz és vendéglátáshoz kapcsolódóan mentességet kapnak a magyarországi médiaszolgáltatók a kieső reklámbevételek miatt. A Végrehajtói Kamarával egyeztetve a kilakoltatásokat és a lefoglalásokat felfüggesztjük; az erről szóló rendeletek már megjelentek. Az adóvégrehajtásokat is felfüggesztjük; és a gazdaságvédelem a családpolitikával is összefüggésben jár, ezért a veszélyhelyzet lejárta alatti gyes-, gyet- és gyedjogosultságokat meghosszabbítjuk. Ezek az intézkedések nagyon sok embernek segítenek. Folyamatosan vizsgáljuk a helyzetet, és készek vagyunk újabb intézkedéseket tenni. Problémánk kétirányú. Önöktől elsődlegesen olyan intézkedési javaslatok jönnek, amelyeket magunk között beszélgetve nem nagyon lehet komolyan venni. Beszélnek a képviselőtársai az alapjövedelem bevezetéséről. Azt azonban jótékony homályban hagyják, hogy az önök minden ezzel kapcsolatos dokumentuma szerint ezek feltétel nélküli alapjövedelmek lennének, tehát pont nem célzott segítségnyújtás az alapjövedelem, hanem ön is kapna belőle, meg én is kapnék belőle. Azt gondolom, hogy mi erre… [[Közbeszólásra:]] Hát, ön is abban a frakcióban ül, képviselő úr, a politika már csak ilyen, tehát még az értelmiség sem tudja kihúzni magát a felelősség alól. Tehát ilyen felelőtlen intézkedéseket a kormány sajnos nem tud támogatni, mert az pont nem azokat segítené, akik ebben a vészterhes időben rászorulnak, hanem olyanokat, akik egyébként nem szorulnak rá erre a dologra. Nem mehetünk el szó nélkül a tegnapi nap fejleményei mellett sem. Csak azt szerettük volna kérni, hogy a kormány tudja a dolgát, a kormány cselekszik ebben a veszélyhelyzetben, csak egy dolgot szerettünk volna kérni: azt, hogy támogassák a veszélyhelyzetben meghozott intézkedések hatályának meghosszabbítását. Önök azonban megint álszent és hipokrita hozzáállással patáliát csaptak, és nem járultak hozzá ezen intézkedések hatályának meghosszabbításához. Sajnáljuk, hogy ez így alakult, de önök nélkül is fogunk küzdeni a járvány egészségügyi és gazdasági hatásai ellen. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Csárdi Antal képviselő úr következik. Tájékoztatom önöket, hogy őt Bősz Anett, majd Tóth Bertalan képviselők követik. Csárdi képviselő úr, az LMP képviselője aktuális ügyekről fog beszélni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Valóban, az első szó a köszöneté. Köszönet az egészségügyi dolgozóknak, mind az orvosoknak, mind az ápolóknak, de köszönetet kell mondanom azoknak az önkénteseknek is, akik az önkormányzatra háruló feladatokban nyújtanak segítséget és annak ellátását segítik, mert nélkülük ezek a feladatok nem lennének teljes, jó minőségben megvalósíthatóak. Valamint igen, szeretnék köszönetet mondani a polgármestereknek is, akik erejüket megfeszítve dolgoznak azon, hogy a kialakult helyzetet kezeljék, és minél jobb minőségű szolgáltatást nyújtsanak az ott élőknek. Ezért engedjék meg, hogy Belváros országgyűlési képviselőjeként külön köszönetet mondjak Baranyi Krisztinának, Szentgyörgyvölgyi Péternek, V. Naszályi Mártának és Pikó Andrásnak. De ugyanakkor, amikor ezekről a feladatokról beszélünk, és emiatt köszönetet mondok az abban részt vevőknek, nem mehetünk el szó nélkül azok mellett a nehézségek mellett, melyeket a kormányzati propaganda, mondjuk úgy, hogy elhallgatni igyekszik. Mert ugyan nagyon szépen hangzik, hogy másfél millió sebészmaszk érkezik miniszterelnök úr tájékoztatása szerint vagy van készleten , de pontosan tudjuk, hogy ezek a sebészeti maszkok a fertőzés ellen védelmet nem nyújtanak. Ezek a sebészeti maszkok akkor segítenek, amennyiben, ne adja isten, az orvos lenne a fertőzött. Aki tehát viseli ezt a maszkot, annak a terjesztését tudja kismértékben gátolni. Pontosan tudjuk, hogy hatékony védelmet az FFP-minősítéssel rendelkező maszkok biztosítanak. Miniszterelnök úrtól azt is tudjuk, hogy ebből készleten a tegnapi adatok szerint 129 ezer van, de ebből gyakorlatilag a településeknek nem jut, hiszen az intenzív ellátáshoz próbálják ezeket hadra fogni. A 129 ezer egy marha nagy szám, és azt gondolom, érdemes elgondolkodni azon, hogy mit is jelent ez a 129 ezer. 129 ezer országosan, igaz tegyük hozzá , hogy csak a XI. kerületben tudtak rendelni 50 ezer darab minősített maszkot. És azt gondolom, hogy itt érdemes egy pillanatra megállni, hogy miért is kellenek ezek a valós védelmet nyújtó maszkok a településeknek. Hiszen itt a feladatokról kell beszélnünk. Itt a települések feladatai között kiemelten jelenik meg az idősek ellátása, és azt gondolom, hogy nincs közöttünk vita, hogy ez mennyire fontos. De azt gondolom, rendkívül fontos ez abból a szempontból is, hogy ne fertőzzük meg őket, illetve értelemszerűen azok az önkéntesek, azok a háziorvosok, akik találkoznak a betegekkel, az idősekkel, ne terjeszthessék se oda, se vissza a fertőzést. Ezt sebészeti maszkokkal megoldani nem lehet. Sokat hallgattuk az elmúlt ciklusban vagy ciklusokban, hogy milyen rendkívül erős gazdasági partnerünk Kína. Kínában jelenleg naponta másfél millió minősített maszkot gyártanak. Én csak döbbenten állok és nézek, hogy vajon a mi rendkívül baráti gazdasági partnerünktől miért nem tudtunk beszerezni minősített maszkokat. Miért próbálunk úgy csinálni, mint ha a sebészeti maszkok bármilyen védelmet nyújtanának a vírus terjedésével kapcsolatban? Ugyanakkor értelemszerűen az idősek ellátásán túl a hatósági karanténba helyezettek ellátása is megjelenik, ahol egyébként a fertőzés veszélye kiemelten jelenik meg. Azt gondolom, hogy tartozunk a védekezésben részt vevőknek annyival, hogy tisztességes eszközöket biztosítunk nekik. Ezért azt gondolom, hogy a kormánynak az volna az egyetlen feladata, hogy ezeket az eszközöket biztosítsa, és akkor tudunk együttműködve településekkel hatékonyan fellépni a vírus terjedése ellen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A kormány nevében Rétvári államtitkár úr reflektál, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, egy ilyen helyzetben, egy ilyen veszélyhelyzetben mindenkinek megvan a maga felelőssége, megvan a kormánynak, és megvan az ellenzéknek is. [[9.20]] Arról készséggel beszámolok önnek, hogy a kormány, az operatív törzs milyen intézkedéseket hoz, de engedje meg, hogy arra is kitérjek, hogy az ellenzék ebben az időszakban felelősen vagy felelőtlenül tevékenykedik-e. Ahogy ön is említette, Magyarországon különböző egészségügyi raktárakban, az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézetben sokféle védőfelszerelés található: orvosi maszkokból másfél millió, ön is említette a speciális maszkokat, ebből több mint százezer, 129 ezer darab van ott, 20 millió pár gumikesztyű, 170 ezer védőruha; 2560 lélegeztetőgép pedig a kórházakban áll rendelkezésre. Ezen túlmenően a rendelésállomány igencsak magas, amelyeket Magyarország megrendelt, de mivel felelősen igyekszünk erről a kérdésről beszélni, ezért azokat a számokat, azokat a mennyiségeket mondjuk el, amelyek konkrétan az Állami Egészségügyi Ellátó Központ raktáraiban vagy a kórházakban, vagy bárhol máshol Magyarországon fellelhetők. Ön itt olyan számokkal is dobálózott, tisztelt képviselő úr, hogy valaki valahol megrendelt valamekkora mennyiséget, de azt látjuk az elmúlt hetekben, hogy Magyarország is sok olyan eszközt rendelt, amelyek végül kikötőkben vagy máshol megálltak, és nem értek ide, ezért beszélünk csak arról, ami itt van; ön pedig olyan számokról beszél, amiket valaki megrendelt. Tudja, nagyon sokan vannak, akik olyan dolgokkal dobálóznak, hogy valamit majd fognak szállítani, vagy valaminek a gyártását elkezdik, és majd ha elkészült, akkor Magyarországra szállítják, de azzal a mai napon vagy a holnapi napon nem tudjuk ellátni az egészségügyben dolgozókat, csak azzal, ami itt van. Az a célunk tehát, hogy minden egészségügyi dolgozó számára biztosítsuk a biztonságos munkavégzés lehetőségeit, ezt egyrészről tárgyi eszközökkel tesszük meg, hiszen mindenki már a mentőautóban, amikor kapcsolatba kerül olyan emberrel, aki potenciálisan koronavírus-fertőzött, megkapja a védőfelszerelést, utána a kórházban az operatív törzs döntése és a korábbi tisztiorvosi utasítások alapján szintén ezekkel a védőfelszerelésekkel rendelkezik, és ezeket folyamatosan pótoljuk, hétről hétre, ahogy fogynak, pótoljuk a kórházakban. Tegnap is érkezett repülőgép Kínából, és folyamatosan mindennap várjuk azokat a szállítmányokat, amelyek pótolják a fogyást. Ezen belül itthon is ezeket igyekszünk előállítani: az állami, megváltozott munkaképességűeket foglalkoztató cégek átálltak arra, hogy védőmaszkokat gyártsanak, más cégek is átálltak erre, a Máltai Szeretetszolgálat is átállt erre, pontosan azért, mert, tisztelt képviselő úr, a világban ma mindenki védőmaszkokat, védőruhákat és lélegeztetőgépeket akar venni, éppen ezért sokkal nehezebb ehhez hozzájutni akkor, amikor minden ország ezt keresi, szemben azzal, ami korábban, mondjuk, egy-egy katasztrófahelyzetben volt, amikor csak egy-egy országban merült ez fel. Ezért kell nekünk saját magunknak is ezt előállítani, és ennek a termelését a 25 ezres nagyságrendről 80 ezerre kívánjuk ezen a héten felfuttatni. Bízunk benne, hogy ez sikerülni is fog, tisztelt képviselő úr. Ahogy elmondtam, korábban számtalan döntés született szociális intézményekre és egészségügyi intézményekre vonatkozóan is, hogy hogyan kell a koronavírus-fertőzés ellen fellépni, hogy az ne fertőzze meg a többi beteget, ne fertőzze meg az egészségügyi ellátásban dolgozókat, illetőleg ne fertőzze meg azokat az embereket, akikkel valaki találkozik. Ön is nagyon jól tudja, hogy a legbiztosabb módja a védekezésnek, hogy ne terjedjen ez a járvány kezelhetetlen mértékben, az ezt láthatjuk más országok példájából sajnos , ha minél kevesebb az ember és ember közötti találkozás, mert akkor fertőződnek meg kevésbé az emberek. Ezért került sor az egyetemek, az iskolák látogatásának a megtiltására, ezért kerültek betiltásra a rendezvények, ezért zártak be a szórakozóhelyek, ezért nem lehet délután három után éttermekbe menni, és még sorolni lehetne azokat az intézkedéseket, amelyeket veszélyhelyzetben hozott meg a kormány. Ezek nagyon fontosak a betegség megelőzése szempontjából. Az is fontos, amit ön mondott, a védekezés szempontjából, ezért ismertettem, hogy a kormány számtalan lépést tett azért, hogy minden egészségügyi dolgozónak meglegyen a kellő védőfelszerelése. De ugyanilyen fontos, hogy ezeket a megelőző intézkedéseket megtegyük, és ebben jó lett volna, ha itt a parlamentben a tegnapi napon az ellenzéknek az együttműködését is tapasztaltuk volna, tisztelt képviselő úr. Láthatjuk a hírekben, hogy milyen rendkívüli intézkedések vannak világszerte, és erre azt láthatjuk, hogy a magyar ellenzék felelőtlen magatartást tanúsítva nem járul hozzá ahhoz, hogy itt a parlamentben a mai napon döntést hozhassunk arról, hogy ezeknek a veszélyhelyzetben meghozott intézkedéseknek a hatályát fenntartjuk. Ez egy óriási felelőtlenség az ellenzék részéről, és rossz példát mutat az embereknek is, akik a hétköznapokban védekeznek a koronavírussal szemben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Bősz Anett képviselő asszony a következő. Tájékoztatom önöket, hogy utána Tóth Bertalan frakcióvezető úr, azután pedig Brenner Koloman képviselő úr következik és fog szólni. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője: „Tesztek és védőfelszerelések ügye” címmel fog beszélni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt engedjék meg, kérem, hogy néhány szót szóljak a tegnapi napról, ugyanis az ellenzék a hétpárti egyeztetésen elmondta, hogy amennyiben a kormány kész kompromisszumot kötni és időbeli hatályt szab a törvénynek, úgy az ellenzék kész a négyötödös felhatalmazás megadására, de a kormány ezt kategorikusan elutasította. Én kérdést szeretnék most feltenni önöknek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Ha önök arra hivatkoznak a törvény kapcsán, hogy nem szabnak határidőt, mert nem tudjuk, hogy meddig tart a járvány, akkor miért van határideje például a járulékfizetési kötelezettség elengedésének? Június 30-a. Miért van határideje a hiteltörlesztések moratóriumának? December 31-e. Önök és mi is tisztában vagyunk azzal, hogy lett volna megoldás arra, hogy a parlament akár online 15 naponta meghosszabbítsa a kormánynak adott felhatalmazását, és ezzel, ameddig a járványhelyzet megkívánja, fenntartsa a törvény hatályát, valamint a rendeletek hatályát. Az Országgyűlés Hivatalának dolgozói egyébként kaptak otthoni hozzáférést, és olyan módon oldotta meg a Ház a technikai hozzáférést, hogy kizárólag bűncselekmény árán férhetnek hozzá idegenkezűek a Ház rendszeréhez. Ilyen módon tehát megoldható lett volna a parlament online szavazása. Mi magunk is terjesztettünk elő egyébként az otthoni munkavégzés ügyében egy törvénymódosító javaslatot, de az ellenzék padsoraiból több olyan módosító javaslat is érkezett, amely lehetővé tette volna azt, hogy a távolból, de dolgozzon az Országgyűlés. Szeretném felhívni a figyelmet arra, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy sehol Európában… hiszen nagyon helyesen hivatkoztak arra, hogy rendkívüli intézkedéseket foganatosítottak az európai társaink, és ez igaz, itthon is erre van szükség, hangsúlyozom, hogy az ellenzék mind a gazdasági következmények kezelésében, mind pedig a járvány elleni védekezésben maximális támogatásáról biztosítja a kormányt, és készek vagyunk arra, hogy mi magunk is dolgozzunk ezért. Mi a felhatalmazási törvény időbeli korlátjának nemléte miatt nem tudtunk tegnap felhatalmazást szavazni önöknek, nem tudtunk eltérni a házszabálytól. Tegnap önök bizonyíthatták volna, hogy komolyan veszik a helyzetet, és készek egyezségre az ellenzékkel, egyetlen időkorlátot kellett volna elfogadniuk: 15, 30, 60 nap, akár önök megmondhatták volna. Nem voltak rá készek. De emellett még azt is bizonyították, hogy nem pusztán a közjogi, de a járványügyi helyzetet sem veszik komolyan, ugyanis az egyik képviselőtársunk, elhagyva a számára kötelezővé tett karantént, itt ült velünk ebben a teremben. Hogy a járványügyi helyzetről is szót ejtsek, hiszen amikor leadtam a ma reggeli felszólalásomra az igényt, akkor még nem hallottam az önök tegnapi tájékoztatását arról, hogy érkeztek védőfelszerelések, illetve maszkok, azonban nem feledkezhetünk meg arról, hogy ezek mihamarabbi szétosztása is túl azon, hogy örvendetes, hogy megérkezett több tízezer védőmaszk és védőfelszerelés hazánkba , ezek haladéktalan szétosztása is rendkívül fontos feladat. Kérem, számoljanak be arról, hogy hol tartunk, ugyanis a Magyar Orvosi Kamarához változatlanul érkeznek azok a segélykiáltások, melyek szerint bizonyos egészségügyi intézmények teljesen védőmaszkmentesen vagy hatásosvédőmaszk- és védőfelszerelés-mentesen kénytelenek most dolgozni. Olaszország drámája nagyban függött attól, hogy még a lappangási szakaszban nem biztosítottak megfelelő védőfelszerelést az egészségügyi dolgozók számára, ezért az egészségügyi dolgozók váltak a járvány elsődleges terjesztőivé. S nem feledkezhetünk meg arról sem, hogy az egészségügyben dolgozók túlnyomó többsége nő, egy részük egyedülálló édesanya. Sokuknak most nem áll módjában a gyermekeik otthoni felügyeletét ellátni, hiszen az egészségügyi intézményekben vállalnak szolgálatot. Ha az ő gyermekeik most bemennek az ügyeletre, az óvodák, iskolák ügyeleteire, meglehet, hogy ők lesznek a járvány elsődleges terjesztői, ezért kellett volna már korábban is komolyan venni a megfelelő védőfelszerelések nemlétét. [[9.30]] A miniszterelnök úr ezenfelül azt mondta tegnap, hogy a kormánytöbbség az ország 133 legbátrabb embere. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt gondolom, hogy a legbátrabbjaink ma az egészségügyi intézményeinkben teljesítenek szolgálatot, megfelelő védőfelszerelés nélkül. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. A kormány nevében Völner államtitkár úr reflektál. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon érdekes fejtegetést hallhattunk arról, hogy a tegnapi nap folyamán az ellenzéki pártok miért nem adták meg a négyötödös felhatalmazáshoz szükséges szavazataikat a házszabálytól való eltéréshez. Valamennyien jól tudjuk, hogy ez egy bizonyos értelemben vett álvita volt, miután a felelősség akkor is a kormányt terhelte volna, amennyiben a mai napon megszavazásra kerül ez a törvény, amely a kormánynak a jogköröket biztosította volna, illetve megerősítette volna az eddigi intézkedéseket. Elhangzott az, hogy a bizalom hiányzott ehhez, és nem volt kompromisszumkész a kormány. A többi szövegszerű javaslatot befogadtuk egyébként abba a törvénytervezetbe a hétpárti egyeztetések során, amelyek a szükségesség és az arányosság kérdését érintették, és a Btk. tekintetében is kinyilvánítottuk, hogy arról is készek vagyunk tárgyalni. Önök mereven ragaszkodtak ehhez a kitételhez. Hogy miért alakult ez így? Említettek több határidőt is, hogy mit lehetne alkalmazni és mit nem. Először is, ha a mostani helyzetet vesszük alapul, akkor láthatjuk, hogy a parlament ülésezik. Mindaddig ülésezni fog a parlament, ameddig azt a járványügyi helyzet lehetővé teszi. A parlamentnek az ellenőrzési jogköre mindvégig fennáll, gyakorlatilag a határidő pedig a járványügyi helyzet elteltéhez kötődik, tehát egy fix időpontja van. Én arra nagyon kíváncsi leszek, hogy amikor majd elérkezik ez a nap, remélhetőleg minél hamarabb, akkor önök ott a túlsó oldalon fel fognake állni, és amikor a kormány megszünteti a veszélyhelyzetet, illetve a parlament elfogadja az erről szóló jelentést, bocsánatot fognake kérni azért a riogatásért, diktatúrázásért és azért a hisztériáért, amit az elmúlt napokban műveltek, amit az előző napon is tettek, és ami úgy látszik, a mai napon sem csitul, sőt, amit külföldön is folytatnak, mert ne hallgassuk el azt a részét sem, hogy az Európai Parlamentben és egyéb helyeken az önök pártjai folyamatosan… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Igen, említhetik Soros Györgyöt, mert gyakorlatilag ugyanabba a kórusba tartoznak. [[Dr. Brenner Koloman: A migráns még hiányzik!]] Lehet, hogy önök még nincsenek a fizetőlistáján, de attól függetlenül ugyanabba a kórusba csatlakoztak. Lehet, hogy szeretnének odatartozni, ezt én nem tudhatom [[Dr. Brenner Koloman: Szégyen!]] nem is vádolom önöket ezzel. Ha ezt ingyen teszik, akkor meg még balekok is, azt kell hogy mondjam, ehhez a dologhoz hozzátéve. [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]] Tehát hogy dolgozzon az Országgyűlés az Országgyűlés dolgozni fog. Maga a törvény is tartalmazza, hogy ha az Országgyűlés nem ülésezik, akkor is azt a jelentéstételi kötelezettséget, amit a kormány az ülésezés esetén folytat, a parlament elnökének és a parlamenti képviselőcsoportok vezetőinek adott tájékoztatás útján meg fogja valósítani. Tehát erről ennyit: ez a kapcsolattartás egy élő, valós dolog lesz, függetlenül attól, hogy önök ezt megszavazzák, hozzájárulnak-e, hogy hamarabb szavazzuk meg, vagy sem. Ami a járványügyi helyzetet illeti, itt Rétvári Bence államtitkár úr is elmondta: azokról a készletekről beszélünk konkrétan, amelyek rendelkezésre állnak. Az is látható, amit a miniszterelnök úr tegnap bejelentett, hogy először ebből az egészségügyi intézmények kapnak, ott is elsősorban azok az intenzív osztályok, ahol ezekkel a betegekkel találkoznak, ahol ezeket a betegeket ellátják, ahol ezeknek a betegeknek az életét megmentik, ahol gondoskodnak róluk. Az is látszik, hogy a járványügyi helyzet jelenlegi állapotához igazodóan ezek a számok elégségesnek mutatkoznak, megfelelően kell természetesen kiosztani. De ami nagyon biztató: az 1 millió 200 ezer maszkon kívül, ami itt elhangzott, vagy a 120 ezer olyan speciális maszkon kívül, ami az intenzív ellátásnál vagy akár a kórházakban szükséges a járványügyi helyzet miatt, érkeznek szállítmányok, a miniszterelnök úr bejelentette, körülbelül 3 millió maszk érkezik, ami szerintem jelentős mennyiségként fogható fel. Az is látszik, hogy folyamatosak a tárgyalások, tehát további szállítmányokat kötöttünk le, nem lesz ellátási zavar, és gyakorlatilag 100 ezer teszt is útban van, és plusz 86 új gép fog becsatlakozni ahhoz a lélegeztetőgép-parkhoz, ami jelenleg rendelkezésre áll. Tegnap is különböző számokat megvitathattunk, körülbelül 2600 beteget tudnak ezeken a gépeken ellátni, és nagyon remélem azt, hogy mindenki meg fogja kapni azt az ellátást, ami szükséges. A járványügyi intézkedések pedig, azt hiszem, valamennyien egyetértünk itt a parlamentben abban, arra szolgálnak, hogy sikerüljön úgy ezt a görbét ellaposítani valóban, hogy egyszerre ne jelentkezzen annyi beteg, amennyit nem tud a magyar egészségügy ellátni. Ebben a tekintetben, ha megnézzük a többi országhoz képest a számainkat, jól állunk, remélem, hogy ezt a jövőben is tartani fogjuk. Kérjük önöket is, hogy támogassák ezt a munkát, elismerve mindazok munkáját, akik mindent megtesznek azért, hogy a magyar emberek élete ne kerüljön veszélybe. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most Tóth Bertalan frakcióvezető úr következik. Tájékoztatom önöket, hogy őt Brenner Koloman képviselő úr követi, aztán Soltész Miklós képviselő úr jön. Most az MSZP frakcióvezetőjét, Tóth Bertalan képviselő urat illeti a szó: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A viharos tegnapi nap után, azt gondolom, tisztáznunk kell egy-két dolgot, pláne annak tükrében, hogy fideszes képviselők, a frakcióvezető úr is, a Facebook-oldalán újabb listázásba kezdtek [[Dr. Brenner Koloman: Szégyen!]] és éppen meghurcolják az ellenzéki képviselőket a tegnapi napot követően. [[Dr. Völner Pál: Ha van miért! Titkoljátok?]] És annál is inkább érdemes tisztázni egy-két dolgot, amit államtitkár úr is az előbb itt elmondott ezzel kapcsolatban. [[Dr. Rétvári Bence: Vállalja a felelősséget a döntéséért!]] Az első és legfontosabb, hogy a parlamenti ellenzék összes képviselője megszavazta volna a négyötödöt és megszavazta volna ezt a törvényt, ha belekerül, hogy a veszélyhelyzet idején meghozott kormányrendeletek hatálya 90 napos, és az meghosszabbítható. Ha ez az egy mondat bekerült volna, akkor az ellenzéki képviselők egyhangúlag megszavazták volna, és tíz év után először egy ilyen horderejű ügyben megtörténhetett volna, hogy az Országgyűlés egyhangúlag ad bizalmat Magyarország Kormányának. A második, amit tisztázni kell: mi egy gesztust kértünk a miniszterelnöktől, egy gesztust kértünk önöktől nemcsak a magunk számára, hanem annak a több millió ellenzéki szavazónak a számára, akik most nem bíznak a kormányban, ezt pedig önöknek kell megítélni és feldolgozni az elmúlt tízéves kormányzásuk után. Számukra ez olyan garancia lett volna, hogy mi, ellenzéki képviselők meggyőztük volna őket a saját csatornáinkon keresztül, hogy most ezzel a határidővel nem fog visszaélni a kormány, és megkapta volna azt a bizalmat, amit önök kértek, de mégsem voltak hajlandók ezt a gesztust megtenni. A harmadik, amit tisztázni kell: a veszélyhelyzet most is fennáll. Hazugság az, ha azt állítják, hogy a veszélyhelyzet fenntartásához nem járult hozzá az ellenzék. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Miután a veszélyhelyzetről a kormány dönt, annak kezdetéről is [[Dr. Rétvári Bence: Az Alaptörvény szabályozza!]] meg annak most még a végéről is, tehát ebbe a parlamentnek nincs beleszólása. A veszélyhelyzet alatt meghozott kormányrendeletek hatályáról van szó. A negyedik: a most lejáró kormányrendeleteket ugyanazzal a tartalommal még aznap ki tudja hirdetni a kormány, tehát semmi nem fogja megakasztani ezeknek a kormányrendeleteknek a hatályát. [[Dr. Rétvári Bence: Csak a parlament hosszabbíthatja meg. Benne van az Alaptörvényben. Dr. Brenner Koloman: Csak uszítani…]] És amit még szeretnék elmondani itt a parlament működésével kapcsolatban: a parlamenti rendszer alkalmas arra, hogy az elektronikus szavazásra át tudjon térni a parlament, ennek a feltételeit meg lehetne teremteni, de önök ettől is elzárkóznak. Sajnos, igazam volt, amikor azt feltételeztem, hogy önök és a miniszterelnök nem a vírust akarják legyőzni, hanem minket, ellenzéki képviselőket. Én azt javaslom önöknek, hogy koncentráljanak a vírus okozta helyzet kezelésére. És nézzük meg, hogy mitől tartanak az ellenzéki szavazók! Nézzük meg azokat a fideszes polgármestereket, akik most élnek a lehetőséggel, a veszélyhelyzet adta lehetőséggel, és átírják a költségvetést, átírják a szervezeti és működési szabályzatot, megszüntetik a bizottságot, túlterjeszkednek azon a felhatalmazáson, amit számukra a veszélyhelyzet rendelkezése ad. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] De hát ott a példa, és ez a példa az, ami megriasztja az ellenzéki szavazókat. De nézzük meg Szombathely szocialista polgármesterét, aki éppen most, ezekben a percekben, órákban kezdi el kipostázni az ott élő lakosoknak azokat a védőmaszkokat, amelyekkel lehet lassítani ennek a járványnak a terjedését, eszközöket biztosít az orvosoknak. Ő a saját költségvetéséből megrendeli ezeket az eszközöket, és polgármesterként azzal a felhatalmazással nem visszaél, amit kap a veszélyhelyzet során, hanem bevonja a képviselőket, az ottani fideszes, ellenzéki képviselőket is a védekezésbe. [[9.40]] De ha már akadályozásról beszélünk: ki akadályozta meg a kormányt abban, hogy az elmúlt 60 nap alatt felkészítse az egészségügyi rendszert ennek a járványnak a kezelésére? Ki akadályozta meg abban, hogy időben eljussanak a védőfelszerelések az orvosokhoz és az ápolókhoz? Ki akadályozta meg, hogy az elmúlt tíz évben kezeljék a háziorvosi hiányt; hogy megoldják ezt a problémát? Ki akadályozta meg önöket abban, hogy stadionok és luxusberuházások helyett az egészségügybe fektessenek be, kórházi eszközökbe? Ki akadályozta meg önöket abban, hogy megbecsüljék az egészségügyi dolgozókat, és megfelelő bért fizessenek számukra? Önök voltak, akik ezt akadályozták. Mi készek lettünk volna a bizalmat megadni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét. Dr. Rétvári Bence: Lejárt az idő!]] önök elütötték a kinyújtott kezünket. Köszönöm szépen.
Köszönöm. A kormány nevében Dömötör államtitkár úr fog reflektálni. Államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A felszólalása nem más, mint egy utólagos magyarázat a tegnapi döntésükre. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Kínos magyarázkodás!]] És az a helyzet, hogy a járvánnyal kapcsolatos hozzáállásukat minden másnál jobban mutatja a tegnapi nap, azon belül is az a tény, hogy nem támogatták, hogy már a mai napon dönthessünk a rendkívüli veszélyhelyzet meghosszabbításáról. Ennél is szomorúbb dolog az, hogy nemcsak a házszabálytól való eltérését nem támogatták, hanem nyilatkozataik alapján általában nem támogatják ezt a javaslatot. És két fő okra hivatkoznak. Az egyik az, hogy teljhatalmat kap a kormány. Ez valótlanság. Ha elolvasták az előterjesztést, akkor abban világosan az szerepel, hogy a rendkívüli jogosítványok a járvány megelőzésére, felszámolására és a káros gazdasági hatások, következmények felszámolására vonatkoznak. A másik fő felvetésük a határidő hiányával kapcsolatos. Erre azt tudom mondani, hogy egyetlenegy ellenzéki képviselő, egyetlenegy kormánypárti politikus és egyetlenegy járványügyi szakember sem tudja most megmondani, hogy meddig tart majd az a helyzet, az a küzdelem, amiben most benne vagyunk. És azt sem tudjuk garantálni itt most őszintének kell lennünk , hogy a tömeges megbetegedések szakaszában a parlament döntésképességét fenn lehet tartani. És, tisztelt képviselő úr, nekünk azt is figyelembe kell venni, hogy ilyen helyzetben a döntés- és cselekvőképesség megmaradjon. Ha már az önkormányzatokra hivatkozott, akkor szeretném felhívni a figyelmét arra, Karácsony Gergely polgármester úr arról döntött, hogy nem hívja össze a Fővárosi Közgyűlést, és rendeletek útján hoz döntéseket. Ott hol vannak az ilyen típusú [[Dr. Orbán Balázs: Diktatúra! Dr. Rétvári Bence: Hoppá!]] aggódó megjegyzések és felszólalások kérdezem egyébként a jobbikos képviselőket is , hol vannak? Egy szavuk nem volt. Miközben egyébként nem vitatjuk el azt a jogot, hogy minden önkormányzat meghozza a szükséges döntéseket annak érdekében, hogy emberéleteket mentsen és munkahelyeket legyen képes megmenteni. Most látjuk és halljuk a javaslataikat, ezek egy részével egyetértünk, egy másik részéről már született is döntés, de a gazdasági javaslatok egy része teljesen eltérő filozófiát hordoz a kormányzati intézkedésekhez képest. Úgy érzékeljük, hogy a javaslataik egy része már a masszív munkanélküliséget veszi alapul, és a segélyek sorát akarja bővíteni. Nem tagadva azt, hogy számos ágazat már most is bajba jutott, mi szeretnénk elkerülni a tömeges munkanélküliséget, nem alapul venni, hanem elkerülni, ezért a mostani intézkedések azt szolgálják, hogy a lehető legtöbb munkahelyet meg lehessen tartani. Ezt szolgálja a hitelelengedés, ez a magánszemélyekre és a vállalatokra is vonatkozik; ezt szolgálja a munkáltatóijárulék-elengedés a leginkább bajba jutott szektorokban; ezt szolgálja a kata átalányadó elengedése 26 ágazat esetében, ez több mint 80 ezer magyar kisvállalkozást érint. És egyébként azt is szeretnénk, hogy a nehezebb helyzetbe jutó magyar családok is levegőhöz jussanak, ezt szolgálja a kilakoltatások felfüggesztése, az adóbehajtások felfüggesztése, és ezt szolgálja a lejáró gyes- és gyedjogosultságok meghosszabbítása is. Ezek a döntések már megszülettek, tisztelt frakcióvezető úr, de azt tudom önnek mondani, hogy még jönnek újak. Önök, ha jól értettem, béremelési hullámot is javasolnak. Azt tudom önnek mondani, hogy mielőtt bérharcot indítunk, védjük meg először a meglévő munkahelyeket, most ez a legfontosabb. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Így van!]] Hatósági árak bevezetését is javasolták önök. Itt is szeretném felhívni a figyelmet arra, amit a miniszterelnök úr tegnap már megtett, hogy a védő- és egészségügyi felszerelések, eszközök jelentős részét külföldről tudjuk beszerezni, és ha a hatósági ár alacsonyabb, mint amennyiért be tudnánk ezeket külföldön szerezni, akkor az a veszély fenyeget, hogy nem tudjuk őket beszerezni, nem tudunk hozzájuk jutni. Szeretném egyébként önnek jelezni, hogy a külföldi szereplőkkel folytatott tárgyalások eredményesek, tegnap is jött felszerelésekkel teli szállítmány és ma is. Ma éppen 3 millió maszk, 100 ezer teszt és 86 lélegeztetőgép. Összefoglalásként: azt szeretném önnek és egyébként az összes ellenzéki pártnak mondani, hogy a kormány minden javaslatot támogat, minden döntést meghoz, ami vagy az emberéletek védelmét, vagy pedig a munkahelyek védelmét szolgálja. Ha javaslatokkal, szavazatukkal szeretnének részt venni a járvány elleni összefogásban, akkor minden lehetőségük megvan rá, még nem késő, hogy zárójelbe tegyék a tegnapi döntésüket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Brenner Koloman képviselő úr következik. Tájékoztatom önöket, hogy őt Soltész Miklós képviselő úr követi; majd Halász János képviselő úr fog felszólalni. Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig él vissza a kormány az emberek türelmével?” címmel mondja el napirend előtti felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Mindenekelőtt: elég volt a fideszes kormányzat könnyelműségéből, követeljük a kijárási tilalom azonnali bevezetését, hiszen lássák már végre be, hogy a holnap áldozatai tegnap és ma fertőződnek meg! Ne késlekedjenek tovább, minden nap számít, ma kell cselekedni! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] „Így száll hát sírba a szabadság, tapsvihar közepette.” Nagyon remélem, hogy jövő hétfőn, amikor a felhatalmazási törvényről szavaz a tisztelt Ház, nem ezzel a Star Wars-univerzumból származó idézettel kell majd keserűen azt tudomásul vennünk, hogy Orbán Palpatine Viktor miniszterelnök úr [[Dömötör Csaba: Jaj! Németh Szilárd István: Mi baja van ennek? Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] megkapta azt az időkorlát nélküli felhatalmazást, amire semmi szükség nincs a járványügyi veszélyhelyzet megoldása érdekében. Na de, evezzünk kicsit kevéssé populárisabb vizekre, egy kicsit a tudományt is idézzük fel. Nem tudom, tudják-e, tisztelt fideszes képviselőtársaim, hogy ki volt Brósz Róbert professzor úr? [[Németh Szilárd István: Óóó!]] Elárulom önöknek: Orbán Viktor fiatal jogtudósnak rómaijog-professzora. Őnála tanulhatta volna meg ha megtanulja, és nem Soros-ösztöndíjjal Oxfordban a Népsportot olvasgatja, amit egy ismerősöm édesapja küldött ki neki , hogy még a római időkben is időbeli korlátja volt a diktátori felhatalmazásnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Senki nem vitatja, a veszélyhelyzetben szükség van bizonyos olyan felhatalmazásra vezető tisztségviselőknek, amit a Jobbik mint nemzeti néppárt támogatna határozott időre. [[Soltész Miklós: Baloldali komcsik vagytok! Kommunisták!]] Ugyanakkor polgári, tisztességes konzervatív erőként nekünk kötelességünk arra felhívni a tisztelt Ház és a történelem ítélőszéke előtt a figyelmet, hogy ilyet nem szavazhat meg egy tisztességes polgári konzervatív erő, hiszen ellene mond az európai kultúrának, amely a kereszténységre és a görög-római kultúrára épül. És miért nincs bizalom önökkel szemben, tisztelt fideszes képviselőtársaim? Azt hiszem, a legjobb példa erre az a viselkedés, amit a tegnapi szavazás óta művelnek. Elsősorban is Kocsis Máté fideszes frakcióvezető urat idézném, akit már említett ma Tóth Bertalan képviselőtársam is, aki a MIÉP ifjúsági tagozat ötcsillagos farizeus díját megérdemli a tegnapi hozzászólása miatt, ami után aztán tovább folytatják azt az uszítást az ellenzéki képviselőkkel szemben, amit tíz éve művelnek, szakadatlanul. Nem szégyellik magukat? Komolyan mondom! Emberi életeken akarnak politikai tőkét kovácsolni maguknak? Szégyelljék magukat! És összemossák azt a felhatalmazást, amit ma délután megszavazhatna ez a Ház, ha elfogadják a Jobbik képviselői, így jómagam által is benyújtott határozati javaslatot, mert ennek egy határozati javaslatban lenne a helye, hogy 90 napra megkapja a felhatalmazást, és akkor meg van oldva az a probléma, ami egyébként pedig, miután tíz éve kétharmaddal kormányoznak, azt hiszem, az önök felelőssége, hogy hogyan készültek fel erre a veszélyhelyzetre. [[Dr. Rétvári Bence: A világ minden országában nagy felelősség!]] [[9.50]] De hát az önök, hogy is mondjam, prioritásait pontosan tudjuk, úgy hívják őket, hogy Mészáros Lőrinc, Tiborcz vej, ex Rogán Cecília, illetve Borkai elvtárs szimpatizátorai [[Németh Szilárd István: Szánalmas!]] [[Németh Szilárd István: Szánalmas!]] hogy Czakó Béla elegáns kifejezésével éljek; majd aki érti, érti (Németh Szilárd István: Szánalmas!), aki nem, az pedig beleüvöltözik, mint Németh Szilárd. [[Németh Szilárd István: Szánalmas vagy!]] Menjünk tovább! Ennek a járványnak az a megoldása… és egyébként reméljük, majd hétfőn valóban lesznek 133 bátor fideszes képviselőtársaim között igazán bátrak, akik nemet mondanak erre az Ermächtigungsgesetzre. Különösen azokra szeretném felhívni a figyelmet, akik megszavazták az Európa Tanács parlamenti közgyűlésében azt a 2018-as határozatot, amely az ilyen jellegű felhatalmazást kimondottan tiltja. Ezenkívül kimondottan felszólítom Ritter Imre német nemzetiségi képviselőt, sehr geehrter Herr Abgeordneter Ritter, Liebe Imre, Du kannst diesem Schandgesetz auch wegen der deutschen Geschichte nie und nimmer zustimmen! Kérem minden tisztességes polgári és konzervatív fideszes képviselőtársamat, és tudom, hogy vannak ilyenek az önök soraiban is, bármennyire is nem merik itt most ezt bevallani [[Dr. Völner Pál: Fenyegetőzöl? Fenyegetőzöl?]] jól fontolják meg a döntésüket [[Dr. Rétvári Bence: Fenyegetőzik!]] mindenki emlékezni fog arra, hogy mit szavaztak meg. [[Dr. Rétvári Bence: Németül fenyegetőzik a magyar parlamentben!]] Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
A kormány nevében Orbán Balázs miniszterhelyettes fog reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egy dologban egyetértünk. Az utolsó mondatával egyetértek, képviselő úr, mindenki emlékezni fog arra, hogy mi történt ebben a Házban [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Így van!]] és hogy önök voltak azok, akik vészterhes időben nem álltak az ország mellé, és nem támogatták a veszélyhelyzet meghosszabbítását [[Dr. Brenner Koloman: Hazugság! Uszítás!]] önök voltak azok. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Egyetértek, egyetértek, évtizedes távlatból erre mindenki emlékezni fog, és a Jobbik oda fog kerülni, ahova való, a történelem süllyesztőjébe. [[Derültség a Jobbik soraiból. Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenc magyar hangja!]] Egyébként, ha megengedi, némiképp komolytalan volt a felszólalása, ami, azt gondolom, nem igazán illik ehhez a helyzethez, de nekem munkaköri kötelességem válaszolni még a komolytalannak tűnő felszólalásokra is, úgyhogy röviden ezt megtenném, és egy kérdést, költői kérdést intéznék ez ügyben önhöz. Ha ilyen radikális lépéseket követelnek, akkor miért nem támogatják azt a különleges jogrendi állapotot, amely az ilyen lépések meghozatalához szükséges? Teljes önellentmondás! Teljes önellentmondás van! Az ön által itt említett lépéseket nem lehetne megtenni, azokat az intézkedéseket sem lehetett volna megtenni [[Dr. Brenner Koloman: Ma 90 napra megszavazzuk!]] amelyeket eddig hoztunk a járvány egészségügyi hatásainak csökkentése érdekében. Ezeket mind nem lehetett volna megtenni, ha nincs veszélyhelyzet, amit a kormány kihirdetett, és a veszélyhelyzet hatályának, illetőleg a veszélyhelyzet alatt hozott intézkedések hatályának meghosszabbításához az Országgyűlés nem járul hozzá. Önöknek teljesen igazuk van abban, hogy ebben a helyzetben, a vészterhes időkben a kormányé a felelősség. [[Egy tüsszentés hallatszik a kormánypárti padsorokból. Hangok az ellenzéki padsorokból, köztük: Ajjaj!]] Meg kell szervezni a védekezést, az erőforrásokat csoportosítani kell, egy új működési modellre kell az országot átállítani. Ezt az elmúlt hetekben meg is tettük. Önöknek egy dolga lett volna, hogy megnyomják a tegnapi napon a gombot, amely ahhoz kell [[Dr. Brenner Koloman: Nem, Nem! Időhatár nélkül nem!]] hogy ezeket a jogi intézkedéseket, amelyeket eddig megtettünk és az intézkedések jogi alapját biztosítani tudjuk. Ezt az egyetlenegy dolgot kellett volna önöknek megtenni [[Dr. Brenner Koloman: Farizeus!]] , és egyébként a mai napon minden mehetett volna úgy tovább, ahogy a tegnapi napon volt. Amit most önök tettek, amit az önök lépése, az önök nem szavazata okozott, az egy dolog: bizonytalanság. Brósz professzor urat arról szeretném megkérdezni, sajnálom, hogy ezt nem tudom megtenni, de érdekes lenne az ő válaszát meghallgatni, hogy vajon mi történik azokkal, akik vészterhes időkben semmi mást nem csinálnak, csak jogbizonytalanságot okoznak, csak akadályozzák a védekezést. [[Dr. Brenner Koloman: Ma tessék megszavazni a határozati javaslatot, és nincs jogbizonytalanság!]] Akkor mi történik? Kíváncsi vagyok, hogy a professzor úr erre mit válaszolna, mert önök a koronavírus elleni védekezés egészségügyi és gazdasági hatásainak csökkentéséhez eddig egyetlenegy dologgal járultak hozzá, mondom ezt nagy-nagy idézőjelben: egy nem szavazattal. [[Dr. Brenner Koloman: Szánalmas!]] Egy nem szavazattal! Ha már jogászkollégákat említettünk, tegnap mondtam a frakcióvezető úrnak is, alapvető szövegértési problémáik vannak. Alapvető szövegértési problémáik! Nem olvasták el a javaslatot! Nem olvasták el az Alaptörvényt, amelynek alapján a javaslat készült. Ha ezt a kettőt megtették volna, akkor teljesen egyértelmű [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] akkor teljesen egyértelmű, hogy a felhatalmazásról az Országgyűlés bármikor dönthet. Bármikor dönthet az Országgyűlés a felhatalmazás visszavonásáról is. [[Dr. Brenner Koloman: Tisztességtelen!]] [[Dr. Brenner Koloman: Tisztességtelen!]] Önöknek egy problémájuk van. Az a problémájuk van (Dr. Brenner Koloman: Tisztességtelen!), igen, képviselő úr, önnek az a problémája, hogy ez a jog az Országgyűlés többségét, és nem a törpe ellenzéki frakcióit illeti. De kérem szépen, ez minden jogállami demokráciában így van. Az Országgyűlés döntését az Országgyűlés többsége tudja meghozni. Önöknek az a problémájuk, hogy nem tudják zsarolni a kormányt a koronavírus elleni védekezés miatt, nincs olyan közjogi helyzet. Igen, igen, igen, zsarolási pozícióban szerették volna kezelni [[Dr. Brenner Koloman: Nem zsarolás! Hihetetlen!]] , erről szólt a tegnapi szavazás is. Úgyhogy, képviselő úr, ha elolvasták volna a javaslatot, ezt majd meg fogják tudni tenni a Magyar Közlönyben is, mert a jövő héten el fogjuk fogadni ezt a javaslatot, akkor látni fogják benne, hogy a felhatalmazás korlátozott, arányos, szükséges, célhoz kötött, alkotmányon alapul, és az Alkotmánybíróság azt ellenőrzi. [[Dr. Brenner Koloman: Látjuk Mészáros Lőrincnél, hogy mit jelent az arányosság!]] Az önök kicsinyes politikai döntése egy dolgot eredményezett: a leginkább vészterhes időkben jogbizonytalanságot okozott napokra. [[Dr. Brenner Koloman: Ez az uszítás! Ez az uszítás!]] Gratulálok ehhez a döntéshez önöknek! [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Bravó! Taps ugyanott.]]
Köszönöm szépen. Soltész Miklós képviselő úr következik. Tájékoztatom önöket, hogy őt Halász János képviselő úr követi. Soltész Miklós képviselő úr, a KDNP képviselője következik: „Áldozatos kiállás az emberekért emlékezés Slachta Margitra” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A száz évvel ezelőtti 1920-as parlamenti választásoknak több érdekessége, illetve máig kiható üzenete volt, így a megszállt országrészek csak az idegen csapatok kivonulása után, például a Tiszántúlon 1920 nyarán, Baranyában pedig csak 1921 október végén tudták megtartani a választásokat. Egy másik jelentéktelennek tűnő, de mégis jellemző epizód is történt: a baloldal vezető erejét alkotó szociáldemokraták megsértődtek, és nem voltak hajlandóak részt venni a választásokon, az 1920-as választásokat így bojkottálva, talán azért, mert megfáradtak az úgynevezett dicsőséges 133 napban, annak terrorjában, nemzet- és országellenes gyilkos tobzódásukban.De volt az 1920-as parlamenti választásoknak egy harmadik, nagyon fontos üzenete is. Magyarország első női képviselőjeként került Slachta Margit a nemzetgyűlésbe. Slachta Margit 1884. szeptember 18-án Kassán született lengyel származású családból, felvidéki nemesek voltak. 1908-ban belépett a Szociális Misszió Társulatba. 1920 elején a Keresztény Nemzeti Egyesülés Párt képviselője lett. 1922-ben a parlament, nemzetgyűlés mandátumának lejártakor a rendje megtiltotta, hogy újra induljon parlamenti képviselőnek, ezért kizárták a társulatból, mert ezt nem fogadta el. Nem volt könnyű eset Slachta Margit, mondhatnánk, de kitartó, becsületes, jó szervező, és az igazságért mindig kiálló személyiség volt. Ezt bizonyította egész élete. Így 1923-ban hatalmas nagy szervezéssel megalapította a saját rendjét, a Szociális Testvérek Társaságát, amelynek vezetője volt kisebb megszakításokkal 1963-ig. Az 1930-as években a munkásnők megszervezésén fáradozott. 1937-ben Katolikus Női Szociális Képző elnevezéssel szociálismunkás-oktató intézetet nyitott. A második világháború idején kiállt a jogaitól megfosztott zsidóság mellett, ’41 telén a Keresztény Női Tábor nevében a munkaszolgálatosok érdekében megfogalmazott petíciókkal bombázta a hatóságokat. 1943-ban a szlovákiai zsidók deportálásának megkezdésekor egyenesen a Vatikánba utazott, hogy XII. Piusz pápát rábírja a cselekvésre. Ennek eredményeképpen sok-sok ezer szlovákiai zsidót mentett meg. Magyarország német megszállása után több ezer embert bújtatott a rend házaiban, köztük Heltai Jenőt, Márkus Emíliát, Gyarmati Fannit Radnóti Miklós feleségét és Rusznyák Istvánt, a Tudományos Akadémia későbbi elnökét. [[10.00]] A háború után, 1945-ben párton kívüli jelöltként ismét a nemzetgyűlés tagja lett. ’47-ben, a kékcédulás választásokon a Keresztény Női Tábor programjával jutott be az Országgyűlésbe. Utolsó felszólalását 1948. június 16-án tartotta, amikor a kommunisták az egyházi iskolák államosítását hozták be. Tiltakozó gesztusa miatt mentelmi eljárás indult ellene, s a bizottság, mivel súlyosabb büntetésre nem volt módja, egy évre kizárta az Országgyűlésből. A rendíthetetlen Slachta Margit, aki 1949 elejétől már a domonkos nővérek zárdájában rejtőzött, még ezután is kitartott. Beadta indulási kérelmét a ’49-es választásokon is, de már csak a május 15-ei szavazásra mert elmenni, utána Ausztriába szökött júniusban. Slachta Margit 1974. január 6-án, a Szociális Testvérek Társaságának egyik rendházában hunyt el Buffalóban. A vészkorszak alatti zsidómentő tevékenysége miatt 1985-ben Izrael a világ igazainak sorába emelte, 1995-ben a Magyar Köztársaság Bátorság Érdemjelével tüntették ki, 2010 óta az Árpád híd és a Margit híd közötti szakaszt, a budai alsó rakparti szakaszt őróla nevezték el. Mit tanulhatunk, és milyen példát vehetünk az első női képviselő asszonyról? Az igazságért harcolni, küzdeni nemes eszközökkel, a magyar nemzetet és a keresztény értékeket védeni mindenáron. Ha baj van, ha tragédia következik be, bármilyen is, nem széthúzni kell, hanem összefogni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Néhány női képviselő asszony is itt méltósággal viselhetné a kudarcot, tanulhatna tőle, hogy nem hisztizni, balhézni, ordibálni, rágalmazni kell, hanem sokkal inkább tisztességes munkával kiállni a nemzetért. Isten nyugosztalja Slachta Margitot! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. Rétvári Bence államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az első nemzetgyűlés női országgyűlési képviselője valóban Slachta Margit volt. Talán beszédes, hogy az első női parlamenti képviselőnk kereszténydemokrata politikai családból érkezett, nem a magát progresszívnek, haladónak mondó baloldalból, hanem kereszténydemokrata oldalról érkezett. Nagyon harcos képviselő asszony volt, hiszen ’45 előtt a nácikkal szemben küzdött és a zsidókat mentette, ’45 után pedig a kommunistákkal szemben küzdött, és ezért magát kellett mentenie, hogy életben maradhasson.A felebaráti szeretet és az önzetlen segítségnyújtás volt az, ami meghatározta a tevékenységét, úgy is, mint nővér, és úgy is, mint politikus. Lázadó volt, hiszen a kereszténység nevében, a keresztény hit tanítása szerint lázadt a diktatúrák ellen, legyenek azok náci vagy kommunista diktatúrák, de nem azokkal az eszközökkel, amelyekre képviselő úr is utalt, nem odaláncolta magát, nem az arcát festette ki, nem rítt ki a többiek közül, hanem belső meggyőződéssel, a gondolatai, a szavai, a tettei voltak azok, amelyekkel lázadt a diktatúrák és az elnyomás ellen. Ebből is látható, hogy az antiszemitizmus ellen és a kommunizmus ellen is a leghatékonyabb fegyver a kereszténység, az erős keresztény hit, az erős keresztény meggyőződés, hiszen ez volt az, ami erőt adott neki is zsidó honfitársaink mentésére, erőt adott a közéletben is a két diktatúrával szembeni fellépésre. Ennek az alapja minden esetben a XX. században is az erős keresztény hit lehetett. Így tudott ő is ellenállni, és mindvégig hű maradt az elveihez, sohasem adta fel őket, amíg tudott, addig küzdött érte, talán azért is, mert mint ahogy említettem is, rendtagként, elkötelezettként Isten szolgálatában, még több erőt érzett magában, és ezért tudott még inkább bátran harcolni itt a parlamentben is. Egy idézetet hadd mondjak én is Slachta Margittól: „Merd ezekben a halálosan komoly időkben szívedből kiűzni a közönyt, a szeretetlenséget és a gyűlöletet.” Ez a mondat szerintem ma is aktuális, amikor ellenzéki képviselőtársaink azt mondják, hogy azért nem támogatják a kormánynak a veszélyhelyzetre vonatkozó javaslatát, mert a szívükben nincsen bizalom a kormányzat irányában. Vannak olyan komoly idők, amikor a nemzet sorsát kell mindenkinek szem előtt tartania. Ráadásul itt a mai napon is logikai bukfencektől hemzsegő, rendkívül kínos magyarázkodást hallottunk az ellenzék részéről, hogy tegnap miért nem szavazták meg azt, hogy ma szavazhasson itt a parlament a veszélyhelyzet meghosszabbításáról. Teljes logikai bukfenc, ha azt mondják, hogy azért nem járultak hozzá a házszabálytól való eltéréshez, magyarul, ahhoz, hogy ma szavazhassunk erről a kérdésről, mert önök a végidőpontját nem találják helyesnek ennek a javaslatnak. A javaslatban az szerepel, hogy a veszélyhelyzet fennálltáig tart ez, önök azt mondják, hogy önök megjósolják előre, hogy mikor lesz a veszélyhelyzet fennálltának a vége, és akkor az a dátum kerüljön bele. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Senki nem mondott ilyet! Most nem arról a javaslatról van szó!]] De visszatérve most nem a javaslatról beszélek, csak a szavazás időpontjáról , mivel a hétvégén valóban egy jogbizonytalan helyzetet idéz elő a magyar ellenzék, azok a döntések, amelyeket meghoztunk veszélyhelyzet idején a határok lezárásáról, a gazdasági és járványvédelmi intézkedésekről, ezeknek a jogi helyzete mind kétes lesz a hétvégén, mindez azért, mert önök nem szavazták meg azt, hogy erről ma dönthessen a parlament. Tisztelt Képviselő Úr! Önök nem vitatták, hogy a kezdő időpontja minél korábbi legyen ennek a meghosszabbításnak, amit az Alaptörvény ír elő, és az Alaptörvény mondja, hogy 15 nap után az Országgyűlés tudja csak meghosszabbítani, hatályában fenntartani ezeket az intézkedéseket. Nem vitatták azt, hogy erre már ma is szükség lehetne, vagy holnap, vagy holnapután, még ezen a héten, de mégse szavazták meg azt a kvázi ügyrendi kérdést, hogy házszabálytól eltéréssel a mai napon lehessen erről szavazni. Mert az lehetséges, hogy önök az elejét nem vitatják, ezért támogatják a házszabálytól való eltérést, hogy most szavazzunk, aztán magát a javaslatot nem szavazzák meg bár szerintem ez is felelőtlenség , azért, egy mondvacsinált okkal, hogy nem látják elég egzaktnak a befejezés időtartamát, de a befejezés időtartama a kezdeti időpontot, tehát hogy azt ma lehessen elfogadni, nem befolyásolja. Semmi köze a két szavazásnak egymáshoz! Attól, hogy önök a tartalmi javaslat végidőpontját nem tartják jónak, attól a kezdő időpontját eddig sosem vitatták, a mai napon sem vitatták itt a parlamentben, csak a szavazatukkal akadályozták meg, a szavazatukkal vitatták, hogy ez minél hamarabb lépjen életbe, hiszen utána a kormánypárti többség ezt meg tudná szavazni; nyilvánvalóan ezt önök is végig tudják gondolni. Ebből látszik az ellenzék óriási felelőtlensége, hogy ezt a kérdéskört lerántotta a hétköznapi politikai viták szintjére, ugyanazokat a közérdekű, parlamenten kívüli szereplőket bevonva ebbe a vitába petíciózással, mint máskor, ugyanazokat a brüsszeli feljelentéseket elindítva, mint máskor, és ezáltal a saját támogatóikban is relativizálják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ennek a helyzetnek a veszélyességét, és ők is talán a saját életmódjukon is változtatnak azért, mert önök itt a parlamentben felelőtlenek. Legyenek felelősségteljesek, és erről a hibás gyakorlatról térjenek le! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselője, Halász János képviselő úr: „Aktuális ügyek” címmel. Parancsoljon!
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Mint arról az operatív törzs már többször beszámolt, a koronavírus elleni harc újabb szakaszába fogunk lépni. [[Közbeszólások, köztük: Nincsen hang!]] Nem baj! [[Dr. Rétvári Bence: De akkor a közvetítésben sincs hang!]] A tömeges fertőzések szakaszához közeledünk. [[Kézi mikrofont állítanak a szónok elé.]] Azt is mondhatjuk, hogy most jön a neheze. A vírus már bárhol és bárkiben ott lehet. Már most is sokkal több lehet a tényleges vírushordozó a laboratóriumi vizsgálatokkal beazonosítottak számánál. A cél továbbra is az, hogy lassítsuk a járvány terjedését, hogy egy időben kevesebb legyen a súlyos, kórházi ellátásra szoruló beteg. Megnyugtató látni, hogy az operatív törzs és a kormány ennek érdekében egymás után hozza a rendkívüli intézkedéseket. A Fidesz-frakció ezeket a döntéseket támogatta és a jövőben is támogatni fogja, mivel csak ezekkel tudjuk megvédeni a magyar embereket. A tegnapi napon sajnos kiderült, hogy ebben a küzdelemben az ország csak a kormánypártokra számíthat, az ellenzék ugyanis elutasította a koronavírus elleni védekezésről szóló törvényjavaslat házszabálytól eltérő tárgyalását, ezért legkorábban csak hat nap múlva fogadhatja el a Ház a törvényt. Ez szégyen! Elképesztő, hogy az ellenzék továbbra sem a vírus, hanem a kormány ellen akar küzdeni. Megdöbbentő és szomorú, hogy még egy ilyen súlyos helyzet közepette is a magyar ellenzék csak kicsinyes pártpolitikai érdekei mentén politizál, pedig a széthúzás helyett most összefogásra van szükség. Minél többen összefogunk, annál több emberi életet tudunk megmenteni. Minél többen összefogunk, annál jobban tudunk segíteni a családoknak. Minél többen összefogunk, annál több munkahelyet tudunk megmenteni. [[10.10]] De ne legyen senkinek kétsége, az ellenzék nélkül is leküzdjük ezt a válságot! A kormány már most is olyan intézkedéseket hozott, amelyek a családokat segítik, a gazdaságot védik. Az intézkedések a magyarok munkahelyeinek megvédését célozzák. Mindez 2010 után már sikerült, most is talpra fogunk majd állni. Tegnap a miniszterelnök úr újabb hat gazdaságvédelmi intézkedést jelentett be. További 81 480 kisvállalkozó kap június 30-áig mentességet a kata átalányadó-fizetési kötelezettsége alól, ilyen a fodrászat, ilyenek a szépségápolást, festést, üvegezést, villanyszerelést, az egyéb humán egészségügyi ellátást, az előadó-művészetet, a víz-, fűtésszerelést, az épületasztalosságot, a járóbeteg-ellátást, a padló- és falburkolást, a testedzési szolgáltatást és egyéb sporttevékenységet, valamint az idősek és fogyatékossággal élők ellátását végzők. A március 1-je előtt keletkezett katatartozásukra haladékot ad a kormány, így azokat elég lesz a vészhelyzet lejárta utáni negyedévben befizetni. A turizmushoz és a vendéglátáshoz hasonlóan átmeneti adómentességet kapnak a magyarországi médiaszolgáltatók a kieső reklámbevételek miatt. Emellett felfüggeszti a kormány a kilakoltatásokat és a lefoglalásokat. Fontos, a családokat segítő intézkedés, hogy a vészhelyzet alatt lejáró gyes-, gyet- és gyedjogosultságot meghosszabbítja a kormány. Köszönjük a kormány intézkedését, megnyugtató, hogy már dolgoznak az újabb intézkedéseken, és ha szükséges, vezessék is be azokat! A Fidesz-frakció ebben is teljes erejével támogatja a kormányt. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Tállai államtitkár úr reflektál. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, nem mehetünk el az ellenzék tegnapi és mai ténykedése mellett, engedjék meg, hogy én is kifejtettem erről a véleményemet. Meghallgatva az öt ellenzéki frakció felszólalását, mai felszólalását, két gondolat, két szó jutott eszembe: az egyik a „magyarázkodás”, a másik pedig a „marakodás”. Magyarázkodik az öt ellenzéki csoport, hogy miért nem szavazta meg tegnap a veszélyhelyzet meghosszabbítását, miért nem szavazta meg azt, hogy a kormány gyorsabb, észszerűbb, határozott döntéseket hozzon az emberek, a vállalkozások érdekében. Bizonyára megnézték ennek a tevékenységüknek a támogatottságát, és rájöttek, hogy a magyar emberek több mint 90 százaléka támogatja a kormány ez irányú szigorúbb és gyors döntéshozási munkáját. Nyilván politikai okból most mindenféle mondvacsinált okokat, érveket találnak ki, ami lehet, hogy a külföldi liberális sajtónak, liberális politikai vezetőknek tetszik, de a magyar állampolgároknak semmiképpen.A másik ez nagyon érdekes, tegnap is jellemző volt az ellenzéki pártok felszólalására , hogy marakodnak; marakodnak azon, hogy a kormány meghozta a jó döntéseket, a határozott, kemény, következetes döntéseket, és azon marakodnak, hogy melyikőjük mondta hamarabb, és úgy gondolják, hogy a kormány az ő felszólalásukra hozta meg ezeket a döntéseket; nem nézik ki a kormányból azt, hogy egyébként saját maga is képes ilyen döntésekre. Nagyon érdekes, hogy az ellenzéki pártok ma a kormány jó döntésén marakodnak, hogy ki mondta először, hogy ki mondott többet, és hogy melyik az a párt, ellenzéki párt, amelyik ebben a helyzetben milyen okos; ez a marakodás egymás között. Ugyanakkor azon pedig nem marakodtak, hogy ki szavazza meg azt, hogy ebben az országban a kormány a veszélyhelyzetben az embereket és a magyar vállalkozásokat, a magyar gazdaságot, a munkahelyeket meg tudja óvni és védeni. Ami pedig a kormány döntéseit illeti hiszen a képviselő úr is érintette ezeket , azt gondolom, hogy egy nagyon átgondolt döntéssorozatról van szó. Az első és legfontosabb döntés az volt, hogy a kormány kimondta és biztosította a költségvetési forrásokat a védekezéshez; biztosította, és a mai napig nem hallunk arról, hogy bármilyen eszköznek vagy felszerelésnek a beszerzése anyagi nehézségekbe ütközne. Azt gondolom, ma is bejelentette maga a miniszterelnök úr is, hogy újabb védőeszközök, felszerelések, lélegeztetőgépek érkeztek az országba. Ez egy nagyon fontos döntés, mert válság idején a legfontosabb, hogy meglegyen a pénzügyi biztonságunk, hogy a védekezéshez szükséges források, pénzek rendelkezésre álljanak. Ez egy felelős, és azt gondolom, nagyon jó és nagyon következetes döntése a kormánynak. A másik döntéssorozat a családokat és a magyar munkahelyeket és ezáltal a vállalkozásokat érinti; a családokat, hiszen azzal a döntéssel, hogy nem kell a hitelintézettel, pénzintézettel megkötött kötelezettségeket törleszteni december 31-éig, ezzel több mint 7 millió ügyletet, szerződést érintően hozott döntést a kormány azt gondolom, hogy minden család el tudja dönteni, hogy éle ezzel a lehetőséggel, vagy nem. Ez egy nagyon-nagyon fontos döntés, és egyben egy biztonságot ad a családok számára; ugyanúgy, ahogy a gyesen, gyeden lévők megvédése, hiszen azoknak a családoknak, ahol lejár ez a jogviszony, nem kell ezen izgulniuk, hanem az automatikusan meghosszabbodik, amíg a veszélyhelyzet fennáll Magyarországon. Ugyanúgy igaz ez a magyar gazdaságra, a magyar vállalkozásokra azzal, hogy adómoratóriumot hirdet bizonyos ágazatokban és kisvállalkozásoknál a kormány, és ugyanúgy igaz ez a 145 ezer vállalkozásra, amelynek hiteljogviszonya van pénzintézettel, bankkal, rájuk ugyanúgy igaz a hiteltörlesztési moratórium is. Ez is egy biztonságot ad, eldöntheti az adott vállalkozás [[Az elnök csenget.]] , hogy az így felszabaduló forrást mire tudja fordítani. Azt gondolom, a kormány jó úton jár a döntéssorozataival. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket a korábban megküldött főigazgatói tájékoztatóra, miszerint a nap folyamán a szavazásokon kívül kizárólag a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró tartózkodjon benn. Értelemszerűen ez egy tájékoztatás.Most két perc technikai szünetet rendelek el, utána pedig folytatjuk a munkánkat az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslattal. Szünet: 10.18 – 10.23 (Elnök: dr. Hiller István Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Varga László)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/9823. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, felhívom figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Ezt Fekete államtitkár úrnak kell hogy mondjam. Így aztán megadom a szót Fekete Péter úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának. Államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Ház! A Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint az egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról a 2019. évi CXXIV. törvény 2019 decemberében a színházi struktúra új finanszírozási modelljét honosította meg hazánkban, mely elsődlegesen a nemzeti és a kiemelt teátrumokat érintette. A fenntartói felelősség elvére építve alapvetően három kategóriában határozta meg a működési formákat. Létezik állami fenntartású színház, melyet az állam finanszíroz, létezik önkormányzati fenntartású színház, melyet a fenntartó önkormányzat finanszíroz, és létrejöttek a közös működtetésű intézmények, a közös működtetési forma, mely társfinanszírozásban valósul meg. Kérem, engedjék meg, hogy röviden összefoglaljam a december óta eltelt időszak tapasztalatait. Jelezni szeretném, hogy valamennyi olyan önkormányzat, amely színházat tart fenn kezét csókolom , határidőre, március 1-jére benyújtotta a közös működtetésre vonatkozó kérelmét. Tehát nem volt egyetlenegy olyan önkormányzat sem, amelyik ezt elmulasztotta volna, vagy úgy ítélte volna meg, hogy nem kívánja az intézményeit közösen működtetni. A tárgyalási időszakról szeretném önöket tájékoztatni. Több mint húsz tárgyalás folyt a kulturális államtitkárság és az adott városok polgármesterei között. Ezek a tárgyalások kiegyensúlyozott légkörben, a színházművészet társadalmi fontosságát szem előtt tartva, partnerséget keresve, megegyezésre törekvő hangvétellel zajlottak. Mindennek eredményeként a legtöbb vidéki színház esetében a finanszírozással kapcsolatos döntések előkészítésre kerültek, a kormány előtt vannak, és várhatólag hamarosan aláírt szerződések biztosítják a harmonikus, kiegyensúlyozott működést. Ezekben az esetekben a rendező elv a korábbiakban biztosított források fenntartása, illetőleg lehetőség szerint ezek megemelése volt. A források jelentős részét így bérfejlesztésekre tudtuk megcímkézni. Felsorolnám azokat a win-win helyzeteket, amelyeket minden megegyezés során valamennyi fél örömmel fogadott. Meghatároztuk az egyes polgármesterekkel, hogy az állami forrásoknál, az esetlegesen növekvő állami források esetében a növekményeket bérfejlesztésre kell fordítani. A színházak kifejezett kérésére egy éven túlmenő szerződéseket tudtunk kötni, ami hosszú távon biztosította azt, hogy kiegyensúlyozott, tervezhető legyen az egyes előadó-művészeti intézmények működése. Valamint az igazgató kinevezése tárgykörében is megegyezés született mindenhol, hiszen úgy a kormányoldal, mint az önkormányzati oldal elfogadta azt, hogy a szakmai bizottságok amelyek előkészítik a döntést véleményét fogadják el a döntéshozó képviselő-testületek, így egy önkéntes és kölcsönös kötelezettségvállalás tudott megvalósulni a tárgyalások során az önkormányzatokkal. Valamennyi fent említett színház esetében így egy win-win helyzet alakult ki az új törvény bevezetése kapcsán. Fontos rendező elv volt még, hogy a megközelítőleg 50-50 százalékos finanszírozást próbáljuk meg kialakítani. Azokban az esetekben, ahol ettől eltérő volt az arány, ott jó határozottan megjelölésre került, hogy mi az indoka ennek, miért kap valamelyik színház valamennyivel többet, mint 50 százalék. A fővárosi színházak esetében nagyon sajátos a helyzet, hiszen a fővárossal egy több mint két hónapja történő tárgyalássorozaton vagyunk túl. Ennek kapcsán új szempontok merültek fel. Ahogy érezték, az előbb a vidéki színházakról beszéltem, és arról tájékoztattam önöket, hogy valamennyi vidéki színház esetében megegyezésközeli helyzetben vagyunk. De a főváros esetében az első pont az volt, hogy voltak olyan színházak, amelyeket nem kíván közös működtetésbe emelni a főváros, maga szeretné a teátrumot működtetni, felvállalva annak a teljes körű finanszírozását, és felvállalva annak a teljes körű fenntartását is. Vannak olyan színházaik, amelyekben pedig nem kívánná a működtetést megtartani. Olyan közös működtetésre, ahol 50-50 százalékban szeretné finanszírozni a színházát, a főváros esetében nem volt igény. Felmerült ugyanakkor az igény, hogy egyes színházak finanszírozását a főváros teljes egészében az államra hárítsa, az államot kérve meg azok működtetésére a szerződés adta időszakra. Az állam, átérezvén e tárgykörben fennálló felelősségét, készséggel vállalja ezen színházak teljes körű finanszírozását, de mivel a főváros nem kívánja sem a tulajdonjogot, sem a fenntartói jogköröket átadni, ezért olyan megoldást kell találni, amely az állami finanszírozás időszaka alatt lehetőséget, mi több, garanciát biztosít a működtető államnak az ott folyó szakmai munka tekintetében. Ennek elsődleges letéteményese a teátrum vezetőjének személye, így a kormányzat elvárása, hogy az igazgató kinevezésében meghatározó szerepet kaphasson. Ennek módja lehet a színház vezető állású munkavállalója feletti alapvető munkáltatói jogok átvétele, kizárólag a közös működtetés idejére. Hogy jól értsék a képviselő hölgyek és urak, ha azt szeretné a főváros és itt kizárólag a fővárosról van szó , hogy az állam finanszírozza a színházait, de nem akarja átadni a színháznak sem a tulajdonjogát, sem a fenntartói jogát, ebben az esetben áll fönn az a helyzet, amelyre most megoldást szeretnénk kérni vagy javasolni a törvénymódosítás kapcsán. [[10.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Van most egy nagyon furcsa és nagyon erős kialakult helyzet, amikor is vészhelyzetben van az ország. A nemzetünket érintő rendkívül súlyos megpróbáltatás során a veszélyhelyzet kihirdetését követően teljes körű nemzeti összefogást tapasztalok. A legsúlyosabb terhet az egészségügyben dolgozó polgártársaink viselik, tőlük függ az életünk, ezért hálával tartozunk nekik. A rendvédelem területén munkálkodó szakemberek megbízható helytállása biztonságot jelent nekünk a mindennapokban. Kultúráért felelős államtitkárként rendkívül büszkén és örömmel tapasztaltam, hogy a kultúrában és a művészetben dolgozók, ideértve a zenészeket, táncosokat, színészeket, artistákat, közgyűjteményi szakembereket, egy emberként álltak fel, fogtak össze és teljesítik az egészségügyben és a rendvédelemben dolgozók esküjéhez hasonló alázattal hivatásukat, azaz szolgálják a magyar nemzetet a kultúra eszköztárával. Emberi tartásuk megőrzése, honfitársaink mentálhigiénés egyensúlyának fenntartása kulcsfontosságú része a járvány elleni küzdelemnek, e feladat ellátásában a kulturális szakembereink példaértékűen kiveszik a részüket. Ezért is rendkívül fontos, hogy a mai döntésünket mielőbb meg tudjuk hozni. A gazdaság területén kárvallott szegmensek között az idegenforgalom, a vendéglátóipar mellett az előadó-művészetben dolgozó polgártársaink a legérintettebbek. Ezért rendkívül fontos, hogy sürgősséggel rendeződjék a jó irányban elindult, de még folyamatban lévő színház-finanszírozási rendszer gyakorlati életbe léptetése. Ezért köszönöm, hogy a tisztelt Ház egyhangúlag elfogadta ezen törvény kivételes eljárásban való megtárgyalását. A fentiek alapján tisztelettel kérem a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és a vita végén a zárszó elmondására összesen 17 perc áll majd rendelkezésére. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a következő felszólaló Nagy Csaba képviselő úr lesz, őt L. Simon László képviselő úr és Brenner Koloman képviselő úr fogja követni. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. március 23-án tartott ülésén megtárgyalta az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosításáról szóló T/9823. számú törvényjavaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 8 nem mellett, tartózkodás nélkül fogadta el.Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést okozó humán járvány megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében elrendelt vészhelyzet során teendő intézkedéseiről szóló rendeletével bevezette a különleges jogrendet, a vészhelyzetet a vészhelyzet kihirdetésével. A vészhelyzet következtében tett intézkedések markánsan érintették a kulturális szektort, azon belül is kiemelten az előadó-művészetet, a járvány terjedésének megakadályozása érdekében valamennyi hazai színház bezárni kényszerült, amely már rövid távon is jelentős gazdasági anomáliákhoz vezet a művészeti ágazatban. A kulturális kormányzat felelőssége még inkább megnövekedett a leálló szektor és a szolgáltatások, valamint a foglalkoztatottak tekintetében, ami proaktív és gyors intézkedéseket követel meg. Éppen ezt célozza meg az előttünk fekvő törvényjavaslat is: a teátrumok fenntartható működésének garantálását. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen tervezet támogatandó, mert a javaslat Budapest főváros önkormányzata szempontjait tükrözve a fővárossal való megegyezés előmozdítását, illetve a megegyezés végrehajtásának jogszabályi kereteit teremti meg, amely jelen vészterhes időkben az előadó-művészet tekintetében halasztást nem tűrő feladat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy most képviselői felszólalások következnek, ezek sorában elsőként L. Simon László képviselő úr, utána Brenner Koloman képviselő úr, majd Kunhalmi Ágnes képviselő asszony. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc, a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására pedig 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Elsőként L. Simon László képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindenekelőtt a válsághelyzetre való hivatkozás kapcsán, hiszen hallottuk államtitkár úrtól is és a Törvényalkotási bizottság álláspontját előadó képviselőtársamtól is, meg kell jegyeznünk, hogy valóban úgy van, ahogy azt államtitkár úr is mondta, a vendéglátás és az idegenforgalom területe mellett az egyik legnagyobb veszteséget rövid távon az előadó-művészeti terület szenvedte és szenvedi el. Éppen ezért itt, e helyről is köszönetet kell mondanunk Magyarország Kormányának, hogy már az első intézkedésekkel a vészhelyzet kihirdetése után lehetőséget teremtett az előadó-művészeti terület dolgozói, munkatársai, művészei számára, hogy utánuk a vészhelyzet kihirdetését követően átmenetileg ne kelljen társadalombiztosítási járulékot fizetni. Illetve azt is köszönjük, hogy a második intézkedéscsomaggal a kormány meghozta azt a döntését, és ez tegnap este a Magyar Közlönyben is megjelent, amelynek eredményeképpen a kényszervállalkozóként működő művészek számára, nagyon sok színész, nagyon sok zenész számára is megteremtette a lehetőséget, a katafizetési kötelezettséget időlegesen megszüntette, illetve felfüggesztette a kormány. Ezek azonnali és gyors segélyek az ágazat számára. Köszönjük, hálásak vagyunk érte.Ugyanakkor jegyezzük meg azt, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatot elsősorban nem az indokolja, hogy vészhelyzetet kellett kihirdetnie a kormánynak, hanem az indokolja, hogy a decemberben életbe lépett törvényváltoztatást követően, ahogyan államtitkár úrtól is hallottuk, a kormányzat rendkívül hatékony és konstruktív tárgyalásokat folytatott a színházfenntartó, illetve előadó-művészeti szervezeteket fenntartó önkormányzatokkal, de ez egy önkormányzat esetében különösen nagy nehézségekbe ütközött. A fővárosról van szó, mint azt hallhattuk államtitkár úr expozéjából is. Hogy világos legyen mindannyiunk számára, az igazi probléma az, hogy miközben egyébként a kormány és a főpolgármester, Karácsony Gergely között, illetve államtitkár úr és Gulyás miniszter úr, valamint Karácsony Gergely között rendkívül hatékony és konstruktív tárgyalások folytak, maga a fővárosi koalíció nem tud megegyezni a saját színházainak sorsáról és jövőjéről. Ezt az előttünk fekvő, egyébként rendkívül egyszerű, logikus és mindenképpen támogatandó törvényjavaslatot tehát az a helyzet szülte, hogy maga a főváros akar, mondjuk ki nyíltan, megszabadulni néhány színházának, nevezetesen körülbelül hét intézményének a fenntartásától illetve jogi értelemben nem a fenntartásától, ahogy azt hallottuk államtitkár úrtól, hiszen a fenntartást meg akarja magánál tartani, az ingatlanokat, a tulajdonjogot meg akarja magának tartani , és egyetlenegy forintot nem kíván ezeknek az intézményeknek a finanszírozásába beletenni. Éppen ezért, minthogy gyakorlatilag elengedte vagy el kívánja engedni ezeknek az intézményeknek a kezét, az állam teljes joggal mondja azt, hogy ha a jövőben száz százalékban az adófizetők forrásainak felhasználásával a kormány fogja finanszírozni ezeket az intézményeket, azaz a kormány ezáltal a válsághelyzet közepette is kénytelen magára vállalni többletkiadásokat, akkor a többletkiadások mellé többletjogok is járjanak, azaz a minisztert illesse meg a munkáltatói jog, a miniszter mondhassa meg azt, hogy szakmai bizottság döntését figyelembe véve ki vezeti ezeket az intézményeket. Azt gondolom, hogy ez egy logikus, a helyzetből teljesen természetesen következő szituáció. Semelyik másik vidéki önkormányzatnál hasonló helyzet a tárgyalások során nem állt elő. Tehát a felelősség alapvetően ennek a helyzetnek a kialakulásáért nem a kormányzaté, hanem a fővárosi koalícióé, azon belül is elsősorban a Demokratikus Koalíció pártjáé, amely egyébként folyamatosan láthatólag revolverezi a főpolgármestert. [[10.40]] Tehát a baloldali pártok egymással nem tudnak megegyezni ebben a helyzetben, a baloldali szövetségesek egymással nem tudnak olyan színházműködtetési konstrukcióban szövetséget vagy kompromisszumot kötni, amely egyébként kiegyensúlyozott működést eredményezne. Jól láttuk ezt már a Bán Teodóra kinevezése körüli botrányban. Jól láttuk azt, hogy visszavontak egy pályázatot, aztán újra kiírták, és végül olyan idézőjelben bölcs döntést hoztak, hogy két vezetőt neveztek ki ugyanannak az intézménynek az élére. Utána azon variáltak, a nyilvánosság előtt is arról vitatkoztak, hogy most a két intézményt két alegységre bontsáke vagy ne, és így két külön intézményként működjenek tovább, ami nyilván abszurd lenne, hiszen a költségek is és a foglalkoztatottak száma is jelentősen megnövekedne emiatt, és az eredeti pályázati kiírással is ellentétes lenne ez a megoldás. Tehát láthatólag a főváros vezetése önmagával nem tud megegyezni, miközben a főpolgármester észszerű és logikus javaslatokat fogalmaz meg a kormány felé, és ez viszont is így van. És egyébként egy jó működési modellben lehetne megegyezni, és az állam jelentős forrásokkal támogatná a fővárosi intézményeket. És az állam nem is törekedett arra, hogy 100 százalékosan magára vegye az önkormányzati fenntartású intézmények finanszírozását. Eközben a főpolgármester koalíciós partnere olyan helyzetet teremtett, amiből az következik, hogy maga a főváros kéri, egyelőre úgy néz ki, hogy 7 intézményének a teljes finanszírozását az államtól. Ráadásul olyan intézményekről van szó, tegyük gyorsan hozzá, ahol az intézményvezetői kinevezésnek a felelősségét sem akarják magukra vállalni a fővárosi képviselők, mert nem akarnak olyan személyeket kinevezni azt már maga Karácsony Gergely a kampányban is elmondta egy sajtónyilatkozatában, hogy kizártnak tartja, hogy például Dörner György színházigazgató maradjon az ő főpolgármestersége mellett , tehát maguk előre leleplezték a szándékaikat. Tehát egy ilyen helyzetben ők maguk akarják azt, hogy az intézményeknek a finanszírozását és egyébként ezzel párhuzamosan az intézményvezetői kinevezési jogot is átadják a kormánynak. Azért fontos ezt elmondani itt a parlamentben is, mert a ma reggeli sajtónyilatkozatokban, illetve újságcikkekben, amelyek ezzel a törvényjavaslattal foglalkoznak, már úgy állítják be az ellenzéki lapok a törvényjavaslatot és az abból következő szituációt, mint hogyha az állam akarna elvenni a fővárostól színházakat szó nincsen erről! Az állam nem akar elvenni a fővárostól színházakat. Viszont ha már arra kényszerül, hogy átvegye működtetésre, illetve finanszírozzon 100 százalékban intézményeket, előadó-művészeti szervezeteket, akkor teljes joggal mondja azt, és ez van benne a törvényjavaslatban, hogy a finanszírozás mellé a felelősséget is magához vonja. Ahogyan az a törvényjavaslat 2. §-ában is látható, az előadó-művészeti törvény 44. §-a a következő 58. ponttal egészül ki, amennyiben támogatjuk a törvényt: a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi törvény ilyen és ilyen pontja szerinti kinevezés, vezetői megbízás, felmentés, vezetői megbízás visszavonása, az összeférhetetlenség megállapítása, a fegyelmi eljárás megindítása és a fegyelmi büntetés kiszabása, tehát mindezek a finanszírozóhoz kerülnek át. Az 1. § is egyértelműen világossá teszi, hogy ha a közös működtetésre irányadó megállapodás keretében az önkormányzati fenntartású színház éves működésének pénzügyi feltétételeit teljes egészében a központi költségvetés biztosítja, azaz a fenntartó önkormányzat egy forinttal sem száll be, akkor a színház vezető állású munkavállalója felett az alapvető munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja. Én azt gondolom, hogy ez egy abszolúte logikus és normális dolog. Ebből bármilyen olyan következtetést levonni, hogy az állam el akarná venni a színházakat az önkormányzatoktól, nyilvánvalóan nem lehet. Aki ezt a következtetést vonja le, vagy nem értelmezi jól a jogszabályt, vagy pedig egyszerűen nem mond igazat. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, ezt az alapvetően technikai jellegű módosítást a Fidesz-frakció nevében kérjük, hogy képviselőtársaim támogassák. Mi a magunk részéről egyértelműen a kormány mögött állunk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Brenner Koloman képviselő úr következik; őt Kunhalmi Ágnes képviselő asszony követi; ezután pedig Gyurcsány Ferenc képviselő úr következik. Pár másodperc türelmet kérek Brenner képviselő úrtól, egy informatikai frissítés előtt állunk azt mindenki viselje türelemmel! [[Dr. Brenner Koloman: Természetesen.]] Köszönöm szépen a türelmüket, mert az informatikai frissítés megtörtént. Így aztán most a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Brenner Koloman képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Legelőször is szeretném leszögezni, hogy a Jobbik mint nemzeti néppárt üdvözöl minden olyan lépést, mert ez a veszélyhelyzet valóban, ahogy azt L. Simon László képviselőtársam helyesen kifejtette az előadó-művészeket is kiemelten sújtja, minden ilyen intézkedést támogatunk természetesen. Ezen kívül köszönöm államtitkár úr beszámolóját arról, hogy a vidéki színházakban hogyan zajlottak az elmúlt időszakban a tárgyalások. Hiszen azért a kulturális törvénycsomag megszavazásakor, amelynek nemcsak a színházakra vonatkozóan, hanem nagyon sok egyéb része is volt, ami komoly vitákat okozott ebben a tisztelt Házban, voltak komoly fenntartásaink azzal kapcsolatban, hogy hogyan zajlik különösen a vegyes finanszírozású színházak esetében az igazgatók kinevezése. Amennyiben ez valóban a szakmai bizottságok véleményéhez lett kötve, akkor én ezt nagyon pozitív elmozdulásnak gondolom az eredeti csomag alapvető szellemiségéhez képest. Én tisztelettel felvetném azt a kérdést, amire államtitkár úr is utalt, hogy akkor azt ki lehet mondani, hogy ugyan a veszélyhelyzetre hivatkoznak az indoklásban, de ahogy L. Simon László képviselőtársam is mondta, azért ez az előterjesztés nem erről szól, hanem egy, a fővárosi színházak helyzetét érintő, konkrét megoldáshoz kérik a tisztelt Ház felhatalmazását, és ezért fontos ez a kivételes eljárás és ez a kivételes szavazási rend. Hiszen azt kell mondanom ehhez, hogy a konkrét előterjesztést én azért nem minősíteném, mert ebben a fővárosi csatározásban a Jobbik mint nemzeti néppárt nem vesz részt. Én azt szeretném kérni, hogy abban az esetben tudjuk ezt támogatni, hogyha gyakorlatilag itt egy olyan helyzet alakul ki a fővárossal egyeztetve, amelyet annak az alapelvnek a biztosításával hoznak meg, amihez a Jobbik nevében viszont ragaszkodunk már csak azért is, mert van egy közjogi csomagunk, amelynek szerves része az, hogy a helyi és a regionális önkormányzatok szerepét sokkal jobban meg kell erősíteni a jelenlegi, nagyon sokszor kiüresedett hatásköreikhez képest , hogy annak az önkormányzatnak, amelynek a területén működik egy színház, mindenképpen legyen valamilyen fajtájú beleszólása az intézményvezető kinevezésébe. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony után Gyurcsány Ferenc képviselő úr következik; őt Csárdi Antal képviselő úr követi.Most tehát az MSZP vezérszónoka, Kunhalmi Ágnes jön. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Először is engedjék meg, hogy megelégedésünket fejezzem ki az iránt, hogy az előadóművészek bekerültek azok közé, akik a koronavírus miatt problémákkal küszködnek, hiszen egyéni vállalkozóként először és hirtelen sújtotta őket ez a probléma. Viszont azt szeretném mondani, hogy a most meghozott intézkedések mellett szeretnénk további intézkedéseket kérni, hiszen Hiller István képviselőtársammal mi voltunk azok, akik először az országban felhívtuk az előadóművészek sanyarú helyzetére a figyelmet.A másik két javaslatunk, amiket szeretnénk, ha nyitott fülekre találna önöknél: egyrészt a Nemzeti Kulturális Alapot nyissák meg erre a célra, és egy külön alapot hozzanak létre. Akik igazolni tudják, hogy milyen előadásaik maradnak el, azokat segítsék meg külön, célzottan, egy szakmai testület vezetésével. És az üres hanghordozók jogdíjának 25 százalékos elengedése is kívánatos lenne jelen pillanatban. Amennyiben ezt elfogadják, azt nagy tisztelettel vennék, nem mi, hanem az érintettek. De most térjünk rá a színháztörvényre! A parlament előtt lévő rövid, mindössze öt paragrafusból álló törvényjavaslat egy korábbi törvényalkotás folytatása. 2019 decemberében az Országgyűlés elfogadta a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről és az egyes kulturális törvények módosításáról szóló CXXIV. törvényt, amellyel bevezette a közös működtetés intézményét. Már akkor nyilvánvaló volt, hogy mi ennek a változtatásnak a tartalma, amit a jelenleg tárgyalt törvényjavaslat alapján mindenki világosan láthat. A törvényjavaslat 1. §-ából kitűnik, hogy a közös működtetés lényegében a miniszter széles körű hatalmát eredményezi a színházak felett. Amennyiben ugyanis az önkormányzati fenntartású színházat az önkormányzat és a minisztérium megállapodása alapján teljes mértékben a központi költségvetés finanszírozza, a vezető állásúakkal kapcsolatos alapvető munkáltatói jogok a minisztert illetik meg. [[10.50]] A 2. § fogalmazza meg azt, hogy melyek ezek a jogosítványok, a 3. § szerint e jogosítványok a már hivatalban lévő vezetők esetében is a miniszter kezében összpontosulnak, nyilvánvalóan a kinevezés, illetőleg a megbízatás kivételével, amelyek a korábbi kormányzati kommunikációból lényegében hiányoztak. Felmerül a kérdés, tisztelt képviselőtársaim, hogy miért most kerül e törvényjavaslat a parlament elé. A válasz erre nagy valószínűséggel az, hogy a koronavírus miatti veszélyhelyzetben most nem nyílik lehetőség olyan tüntetés megszervezésére, amelyet 2019. december 9-én, a kormányzati elképzelés nyilvánosságra hozatalát követően szerveztek meg. Ezen a megmozduláson több ezren vettek részt Budapesten, művészek, fiatalok, alkotók és mások, a felszólalók között pedig ott volt Karácsony Gergely, Budapest főpolgármestere is. Természetesen felmerül az a kérdés is, hogy milyen szándék húzódik meg a 2008. évi XCIX. törvény módosításának hátterében. Ezt sem a törvényjavaslat általános, sem a részletes indokolásából nem tudhatjuk meg, amely alapvetően a kormányzat és az önkormányzatok közötti igazságos tehermegosztásra hivatkozik ez az állítás azonban nem tűnik megalapozottnak. Közismert, hogy a színházak állami támogatása már 1990-ben megjelent, hiszen az akkori kormányzat is pontosan tisztában volt azzal, hogy e területen az önkormányzatok számára megfelelő pénzügyi forrást kell biztosítani. Nem követelték azonban akkor, hogy e támogatáshoz kormányzati jogosítványok is kapcsolódjanak, és nem lépett fel ilyen igénnyel sem az első, sem a második és a harmadik Orbán-kormány sem. E támogatás negyedszázados rendszerének alapelve ugyanis az volt, hogy a színházakat ugyan az állam finanszírozza, ám ennek alapján nem kíván beleszólni az ott zajló művészeti tevékenységbe, nem kívánja alakítani az ottani műsorpolitikát, és ennek megfelelően a vezetés személyi összetételébe sem kíván beleszólni. Ez felel meg a demokratikus állam kultúrfinanszírozási tevékenységének. A világnézeti semlegesség elvének keretében a kormányok tudják, hogy főként a magaskultúra finanszírozása állami mecenatúra nélkül elképzelhetetlen, ám azt is tudják, hogy a kultúrafogyasztás az állampolgárok szabadságjogainak körébe tartozik; azt, hogy mit és hányan néznek meg, a közönség dönti el. Ha az elmúlt tíz év eseményeire visszatekintünk, világos választ kaphatunk arra, hogy mi motiválja a mostani változtatással a Fideszt, illetve a kormányát. Kiindulópontként Orbán Viktor 2010. május 30-ai kötcsei beszédére hivatkozom, melyet egy nappal a miniszterelnökké választása után tartott. Ebben a kormányfő jelezte, hogy a jobboldali kultúrának meghatározó szerepet szán a nemzeti együttműködés rendszere társadalmi alapjainak megszilárdításában. Fontos feladatnak nevezte a miniszterelnök az 1945 előtti tradicionális keresztény nemzeti kultúra megőrzését, ám a folytonosság megszakadása miatt hangsúlyozta azt is, hogy a restauráció önmagában nem elegendő. Új jobboldali kultúra megteremtésére kérte értelmiségi hallgatóit, hangsúlyozva, hogy azt művekkel, ünnepekkel és díjakkal nekik kell létrehozni. E koncepció keretében került be az Alaptörvénybe a Magyar Művészeti Akadémia, és indult meg számos, az oktatás, a kultúra és a tudomány világát érintő átalakítás is. E folyamat részeként központosították a közoktatást, dolgozták ki a Nemzeti alaptantervet, korlátozták az egyetemek autonómiáját, és választották le az MTA-ról annak kutatóhálózatát is. Tulajdonképpen e koncepció keretébe illeszkedik egyébként a CEU-val kapcsolatos politikai vita is, amely végül is az egyetem oktatási programjainak jelentős részét Bécsbe vitte át. A mostani törvényjavaslat beterjesztésének azonban van egy másik, új indoka is: 2019. október 13-án a köztársaságpárti erők győztek a fővárosban, annak 14 kerületében, és tíz megyei jogú városban is megszerezték a polgármesteri tisztséget. E helyzetben a kormány úgy látta, hogy tovább kell korlátozni az önkormányzatok mozgásterét, és a mostani törvényjavaslat e folyamatnak is részét alkotja. Ezért nem válaszolt a kormányzat a fővárosi vezetés kompromisszumos javaslatára, mely 7 színház esetében tett ajánlatot a közös működtetésre, és ezen belül 3 színházat, a József Attila Színházat, a Tháliát és az Újszínházat kizárólagosan az állam finanszírozta volna. Nyilvánvaló, hogy e három kőszínház esetében az ajánlott kompromisszumnak megfelelően a kormány érvényesíteni tudná a kultúrpolitikai célkitűzéseit. Végezetül, tisztelt elnök úr, tisztelt Ház, tisztelt államtitkár úr, mindezen okok miatt az MSZP parlamenti frakciója egyértelműen és világosan elutasítja a törvényjavaslatot, hiszen egyik alapvető értékünk a kultúra teljes körű szabadságának biztosítása. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Gyurcsány Ferenc képviselő úr után Csárdi Antal képviselő úr következik, őt pedig már további felszólalóként Hoppál Péter képviselő úr követheti. Tehát most megadom a szót a Demokratikus Koalíció vezérszónokának, Gyurcsány Ferenc képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Hölgyeim és Uraim! Azt, ami itt a budapesti színházak ügyében az elmúlt hónapokban történt és történik most, én Budapest lelke egy része megsebzésének gondolom, és összességében a magyar kultúra megsebzésének is. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Kéne színházba is járni!]] Összességében az, hogy ki nevez ki egy színházigazgatót, a legtöbb európai országban nem perdöntő. Ilyen vitát Finnországban, Dániában, Franciaországban valószínűleg nem folytatnánk. Azért nem, mert valójában a mi vitánk sem egy munkajogi vita. Ha lenne abban egyetértés önök és miközöttünk, hogy a színházi, a művészeti, a kulturális önkifejezés értelmezése szabad, és ebbe nincs beleszólása a közhatalmat gyakorló önkormányzatoknak vagy az államnak, akkor valójában, őszintén szólva, ez egy pénzügyi, munkajogi megállapodás lenne, és nyugodtan mondhatnánk, hogy bármelyik jó lesz. De nem ez a helyzet. Önök tudják rólam jól, hogy egyetérteneke vagy sem viszonylag ritkán szólalok meg ebben a parlamentben. Most is üres a Ház nagyobbrészt [[Dr. Hoppál Péter: A vírus!]] , de azt gondolom, hogy itt lényegesen többről van szó, mint hogy ki gyakorolja a munkáltatói jogot a színházak vezetői fölött. Itt egy szerintem drámai vitában vagyunk. Jogunk van-e, közhatalmat gyakorlóknak, bármilyen módon elvárást megfogalmazni, mi több, kikényszeríteni formálisan vagy informálisan a világ értelmezését, újrafogalmazását a maguk számára hivatásként megfogalmazó művészek felé igen vagy nem? Amiről az előttem szóló felszólaló beszélt, az a kultúrharc problémája. Én azt természetesnek gondolom, hogy nagy politikai kérdésekben kormány és ellenzék természetesen vitatkozik egymással, persze: milyen legyen a külpolitikánk, a biztonságpolitikánk, az adópolitikánk; nem megyek tovább. De amikor azt mondtam, hogy Finnországban vagy Dániában vagy Franciaországban nem lenne ilyen vita, akkor arra kívántam utalni, hogy abban nincs vita a polgári demokráciákban, és úgy tűnik, hogy magunkra nézve akkor ezt a megjegyzést korlátozottan lehet csak értelmezni, hogy nincs dolgunk azon túl a művészettel, a kultúrával, a színházzal, mint hogy segítsük a szabad önkifejezést. Önök nem ezt gondolják, a kormányfő ezt a politikát meghirdette, ő nyilvánosan vallja. Ő azt gondolja, hogy a kormánynak dolga, hogy írjatok remekműveket, és azt, hogy mi a remekmű, ő fogja majd eldönteni: mindaz remekmű, ami az ő világlátását közvetíti. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] [[11.00]] De ugye, azért mégiscsak az a helyzet, hogy amikor Gloster hercege azt mondja mindjárt az első színben, hogy „Úgy döntöttem, hogy gazember leszek”, akkor mostantól meg fogjuk mondani, hogy belehelyezhetőe ez a mondat dramaturgiai értelemben a mai magyar valóságba, és ha ez a mondat a magyar parlamentben hangzik el, és majd megmondjuk, hogy ha a rendező ezt valakinek a szájába akarja adni, akkor ez egy kormánypárti politikus lesze vagy egy ellenzéki politikus, netán maga a kormányfő vagy nem. Én azt gondolom, hogy nem jó, ha mi adunk rendezői tanácsokat. Önök pedig adnak. Önöknek nagyon világos eszmei, ideológiai, kultúrpolitikai elvárásai vannak, nagyjából az, hogy közvetítsék azt a világlátást, amit önök képviselnek. Én ezzel élesen szemben állok. Élesen! Nem vitatom, hogy létezhet az a fajta színházi értelmezés, amit az Újszínház művel, és azt hiszem, hogy helye is van Budapesten. Amikor októberben úgy döntöttek a választók, hogy mást bíznak meg Budapest vezetésével, akkor nagyon sokakkal a színházi világból is beszéltem, olyanokkal, akikkel önök is beszélnek, hogy hogyan kell Budapesten egy szabad európai kulturális világot, benne színházi világot teremteni. Szerintem önök is tudják. Azok, akiknek ma hangja van a budapesti színházi világban, azok lényegében kivétel nélkül azt mondták nekünk, azt javasolták nekünk és a főpolgármester úrnak is, hogy nyugalomra, türelemre intelek benneteket, meg kell őrizni a budapesti színházi világ sokszínűségét, nincsen helye bármilyenfajta kultúrpolitikai bosszúnak. Kinevezett igazgatók vannak, visznek valamilyen politikát, maradjanak a helyükön, és úgy emlékszem, hogy nem is tett ilyen lépést a főváros vezetése; aki ameddig hivatalban kinevezetten létezett, addig létezett, amikor lejárt a pályázata, akkor nyilván új pályázatokat írtak ki. És igen, valójában ez a mostani törvénymódosítás, de különösen az ezt megelőző decemberi nagy módosítás beleilleszkedik abba a sorba, amit önök ebből a kultúrharcos felfogásban tesznek. Valójában önök ki nem állhatják a szabad hangot, a szabad gondolatot; ki nem állhatják a független értelmiség önöktől független létezését. Ez van a Közép-európai Egyetem elüldözése mögött; ez van az Akadémia jogainak korlátozása mögött és szétszedése mögött; ez van a Petőfi Irodalmi Múzeum vezetőjének nyilatkozatai mögött majd ő elmondja, hogy mi a jó magyar irodalom és a rossz magyar irodalom -; ez van a Nemzeti alaptanterv mögött meghúzódó koncepció mögött, és ez van emögött. Itt nem egyszerűen a színházról beszélünk, hanem arról beszélünk, hogy szabad-e, szuveréne a szellem, a kutatás, a művészet. Önök szerint nem szabad. Miszerintünk meg szabad. És minden olyan lépéssel szembemegyünk, ami ezt a megcsorbított, meggyalázott, megalázott szabadságot tovább korlátozza. Önök azt mondják, hogy de hát, ezzel egyetért a főváros vezetése. Én úgy látom, hogy itt egy viszonylag egyszerű, a legkommerszebb westernfilmekben látható jelenet tanúi vagyunk. A kormány pisztolyt szegez a főváros vezetésének fejéhez, és azt mondja, hogy „Pénzt vagy életet!”, kis módosítással: „Színházat vagy életet!” [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Ők kérik.]] Akkor, amikor a Budapesten megtermelt közös jövedelem minden száz forintjából csak kettőt hagynak ott Budapesten, kettőt, és tovább szorítják a prést, és akkor még azt mondják Budapestnek, hogy a korábbi kormányzati állami költségvetési támogatást csak akkor adom meg, ha majd én beleszólhatok, hogy mi lesz a színházpolitika, ez azt jelenti, hogy gyerekek, vagy tovább szigorítjátok az egyébként sem könnyű budapesti életet, vagy lemondtok a színházatokról. Kétségtelen, hogy ebben is több lehetőség van. Én magam egyébként, őszintén szólva, egy ilyen zsarolásra lehet, hogy másként válaszoltam volna, de a főpolgármester úr és az ő csapata és a mögötte álló többség pedig úgy látta, hogy annyi gondja-baja van a fővárosnak, most nem is beszélve az elmúlt napok és hetek tömeges gondjairól, bajairól, hogy nem tud mit tenni. De hát, ha maguk úgy gondolják, hogy ez egyenlő felek közötti méltányos, a polgári tisztesség talaján álló megállapodás, akkor ebben sem értünk egyet. Önök megzsarolták Budapestet. [[Hollik István: Nem igaz!]] Budapest pedig egy zsarolási helyzetben gondolva arra, hogy közben üzemelnie kell ennek a városnak , egy ponton túl szerintem egyébként egy becstelen erőszaknak lett az áldozata, nem pedig azzal egyetértő fél. Ez a helyzet. [[L. Simon László: Ez hazugság.]] Tudják, végtelenül szomorúan nézem azt, amit önök tesznek, és azt is gondolom, hogy egyébként szemben áll azzal is, amit önök képviselnek. Vagy a szavakkal, vagy a tettekkel baj van. Önök önmagukat mindig nemzeti elkötelezettségű pártként fogalmazzák meg, és mint ilyen párt, nagyon helyesen kiállnak a nemzeti kultúra nyelvápolása mellett, mert értik, hogy a nemzet egy olyan közösség, amelyet többek között éppen az konstituál, hoz létre, hogy van neki egy saját, önálló, csak rá jellemző kultúrája, de ha ez igaz a nemzetre, azt tudom önöknek mondani, ez igaz az ennél kisebb közösségekre is. Budapest is egy létező entitás, hála istennek, szabadabb, mint amilyen szabadságot önök adnak az országnak. Önök valójában Budapestnek ezt a kulturális szabad identitását akarják megtörni. Mondják, maguk mit szólnának ahhoz, ha Brüsszelből úgy adnának pénzt Magyarországnak, hogy a brüsszeli Bizottság meghatározná Magyarország kultúrpolitikáját?! Önök fölháborodnának. Azt mondanák, hogy ez a legrosszabb moszkovita időkre jellemző, hogy önök nem hagyják magukat, mert a nemzet az első, és meg fogják védeni. Maguk ugyanezt csinálják, azt mondják, hogy a közös pénzből, nem a maguk pénzéből, a közös pénzből akkor adnak Budapestnek pénzt a színházakra, ha az lesz a színházpolitika, amit önök akarnak. Miért nem csinálták ezt a tarlósi időkben? Miért nem jutott eszükbe? Miért nem?! Akkor ez nem volt fontos? Akkor fontos, amikor Budapest a szabadságra szavazott önökkel szemben? Akkor ezt a gyalázatot el lehet követni? Süljön le az arcukról a bőr! ezt tudom mondani. Önök, kérem szépen, gyalázatos erőszakkal próbálják meg saját elfogadhatatlan kultúrpolitikájukat rákényszeríteni Budapestre. És erre még büszkék is. Szerintem önök szégyellni fogják magukat, hogy mindazt, amitől a művészet, a kultúra az, ami, azt meggyalázzák, meggyilkolják és megerőszakolják. Ezért, aki ezt a törvényt benyújtja és támogatja, az nem a magyar nemzeti kultúra szabadságát támogatja, annak virágzását, hanem annak megtiprását. Az államtitkár úr önéletrajzát ismerem, önt személyesen nem. Az ön életrajza egyébként sok tekintetben imponáló. Nem mondható, hogy ne forgott volna a művészet hétköznapi világában, nézze, de lehet, hogy el kellene gondolkodnia azon, hogy más a cirkuszművészet, és más az irodalom, a festészet, és más a színház. [[Hollik István: Színházigazgató volt.]] Tigriseket lehet idomítani. [[Felzúdulás a kormánypárti képviselők körében.]] A bűvész kalapjából mindig elő lehet húzni még egy nyulat. [[11.10]] Az artisták valószínűleg kellő tréning után, a dupla szaltó után tudnak egy triplát is csinálni. Igen! Ez is művészet. A színház világában szerintem nem idomítani kell, hanem engedni a szellem szabadságát. Úgy látom, hogy önök ebből semmit nem értenek, és mint mondtam, államtitkár urat nem ismerem személyesen, talán elődjét is csak futólag. Nem a személyükkel vitatkozom, természetesen. Engedjék meg, hogy ahogy önök valószínűleg végtelenül kritikusak azzal, amit én képviselek, de azt kell hogy mondjam, önök csapnivalóan nagy gazemberséget csinálnak. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, majd Hoppál Péter képviselő úr, majd Tordai Bence képviselő úr más-más módon következnek, következhetnek. Most tehát megadom a szót az LMP vezérszónokának, Csárdi Antal képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Nyilván vannak olyan stratégiai kérdések, amiket érdemes és szükséges behozni olyan vészterhes időkben, amiket most élünk. Önök szerint ez egy ilyen kérdés. [[Gyurcsány Ferenc a helyéről felálló L. Simon Lászlóhoz lépve: A tévéből nézlek benneteket, gyerekek. Rövid beszélgetés után Gyurcsány Ferenc elhagyja a termet.]] Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat az, ahogy gyakorlatilag államosítják a főváros színházait, az semmi más, mint a miniszterelnök úr kötcsei beszédében megfogalmazottaknak a megvalósítása, ahogy képviselőtársam is mondta, és ez sajnos egyértelmű. És lehet itt megmagyarázni a megmagyarázhatatlant, de aki ismeri az önkormányzati finanszírozási rendszert, ami ma az önkormányzatok gazdálkodását meghatározza, az pontosan tudja, hogy ez a helyzet, hogy ezt meg tudták csinálni, azért és csak azért állt elő, mert a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-kormány a feladatfinanszírozási rendszeren keresztül kivérezteti az önkormányzatokat. Pontosan tudjuk, sok esetben vizsgáltuk már, hogy az a feladatfinanszírozási rendszer, ami jellemzi az önkormányzatok finanszírozottságát, úgy néz ki, hogy a kötelező feladatoknak a szükséges költségét az állam 30 és 70 százalék között finanszírozza. Szerencsétlenebb helyzetben vannak a szociális feladatok, van, ami szerencsésebb helyzetben van, viszont például a kultúra egészen súlyosan alulfinanszírozott. Tehát önök előállítottak egy olyan mesterséges helyzetet, hogy a leghelyesebb gazdálkodás mellett sem lehet kigazdálkodni a színházak finanszírozási igényét. És igen, azt gondolom, hogy ez egy jól felépített stratégia mentén történik. Kultúrharcról beszélünk, és önök kiválóan megtervezték és megvalósítják azt, hogy hogyan állítsanak elő egy olyan helyzetet, amikor gyakorlatilag az alulfinanszírozott önkormányzat nem tud adott esetben dönteni vagy nem tud adott esetben finanszírozni minden színházat. Igaz, hogy hozzá kell tennem, hogy a kőszínházak soha ismétlem: soha! nem tudtak megélni állami támogatás nélkül. Ez a természetéből fakad. És én azt gondolom, hogy az a fajta elv, amit önök követnek, hogy aki fizet, az rendel, az a szocializmusban megfogalmazott elv. És én innentől kezdve értem, hiszen az önök szocializációja nem ’90 utáni. Ezt lássuk be! És én azt gondolom, hogy ez tökéletesen megjelenik ebben a törvényjavaslatban is, megjelenik abban a kultúrharcban, amit önök hirdettek a magyar kultúrával szemben, megjelenik minden olyan törvényjavaslatukban, döntésükben, kezdve az önkormányzatok finanszírozásával, befejezve például a most előttünk fekvő törvényjavaslattal, azt gondolom, hogy ez szégyenteljes, és ezt egy demokrata nem támogathatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásokra van lehetőség, de kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Így aztán további képviselői felszólalásokra van mód a fennmaradt időkeretben. A fennmaradt időkeretet az üléstermi táblán, tőlem jobbra és a bal oldalon tudják figyelemmel kísérni. Az előre bejelentett felszólalók sorában Hoppál Péter államtitkár úr, a Fidesz képviselője kap szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A mostani előterjesztést, amelyet Fekete Péter államtitkár úr jegyez, egy folyamat részének kell hogy tekintsük. Ez a folyamat az ellenzéki tisztelt vezérszónokok által iniciált politikai pillanatban indult el, valóban; a tavalyi év októberében, az önkormányzati választásokat követően, amikor egy párbeszéd indult el a főváros vezetése és néhány vidéki nagyváros vezetése, valamint a kulturális kormányzat között. Ez egy olyan párbeszéd volt, amiben a felek egyenrangúan arról diskuráltak, hogy hogyan lehet feloldani azt az évtizedes vagy akár a rendszerváltás óta az előadó-művészetben feszülő dilemmát, hogy az önkormányzati fenntartású előadó-művészeti szervezetek, közöttük a kiemelt és nemzeti besorolásnak örvendő, legmagasabb minőséget teljesítő kőszínházak finanszírozása hogy is mondjam? féloldalas. Féloldalas az önkormányzat kárára, az állam javára. Magyarán: a kőszínházi rendszer fenntartása és működtetése zömében ugyan önkormányzati feladat, de a többségi, a nagy többségi finanszírozó a kormányzat, azaz a magyar állam. Ennek a feszültségnek a dilemmáit igyekezett feloldani az önkormányzati vezetők és a kormány képviselőjének folyamatos tárgyalása. És konszenzus született decemberben, amikor az előadó-művészeti törvény módosításával létrejött az a három kategória, amit az imént előterjesztőként államtitkár úr jelzett. Magyarán: vannak tisztán önkormányzati fenntartású és működtetésű, vannak tisztán állami fenntartású és működtetésű, vannak közös fenntartású és működtetésű intézmények a színházművészeti szervezetek körében. Azt gondolom, hogy ez egy konszenzusos végeredménye az október óta zajlott kétoldalú, kétirányú egyeztetési szándéknak. És most, az elmúlt három hónapban a finomhangolások időszakára került sor, amikor tételesen áttekintették, hogy mely színházakat kívánják az önkormányzatok az adott három kategóriában elhelyezni. Ez is egy tisztességes munka volt, amit elvégeztek az önkormányzati vezetők, és elvégzett a kulturális tárca. És ebből a finomhangolásból született megjegyzendő, csupa nagybetűkkel a Fővárosi Önkormányzat vezetésének kérésére az a megoldás, ami itt most törvénytervezet, törvénymódosítási tervezet formájában előttünk hever. Miről van szó? Elhangzott már, csak röviden jegyezzük meg, hogy semmi másról nem szól a decemberi elfogadott törvénynek a mostani, friss módosítása, mint arról, hogy a közös finanszírozású színházak köréből a Fővárosi Önkormányzat kérésének megfelelően néhány színházat úgy szeretnének működtetni, hogy abban igazából a többségi állami finanszírozás legyen tetten érhető. Az állam kész vállalni ezt a feladatot, hogy többségi finanszírozást biztosít az önkormányzat tulajdonában maradó színházak számára. [[11.20]] De tessék már mutatni egy olyan gazdasági társaságot [[Tordai Bence: Ez nem gazdasági társaság!]] vagy bármilyen intézményt, amelyikben egyébként a maradéktalan finanszírozást 100 százalékot adott esetben az állam biztosítja [[Tordai Bence: Óvoda, bölcsőde.]] , az önkormányzat megmarad tulajdonosként, de nem tesz hozzá adott esetben egy fillért sem a működéshez éves szinten, és nincs az a lehetőség, hogy a 100 százalékos finanszírozó egy egészen kicsi mértékig amit a Fővárosi Önkormányzat egyébként elismert, és a vezetésük támogatónak ítélt , jelesül egy kicsi módosításig, a vezető kinevezéséig, az ő fegyelmi eljárási kérdéseiig vindikálja magának az állam a jogot a működtetésből. Egészen pontosan a módosításban az szerepel, hogy a kinevezési jogkört venné át az állam, a vezetői megbízás jogkörét, a felmentést, a vezetői megbízás visszavonását, az összeférhetetlenségi megállapítást, a fegyelmi eljárás megindítását és a fegyelmi büntetés kiszabását. Tipikusan a munkáltatói jogkörök az egyszemélyű színházigazgató fölött az államhoz kerülnek át. Teljesen logikus lépés és logikus döntés, és a tárgyalások, a finomhangolások, a három hónapos tárgyalások eredménye és következménye ez, hogy ha kéri az önkormányzat, adott esetben a főváros, hogy legyen teljes támogató működésben éves szinten sok száz milliárdos milliárdos! mértékben az állam, akkor minden más fenntartói jogosítványt megőrizve, a tulajdonjogot megőrizve ezt az egy apróságot, hogy az első számú felelős vezetőt, aki felhasználja az állami pénzek 100 százalékát, őt az állam nevezze ki és mentse fel, átadja az államnak. Ebbe belehozni, belekeverni a tisztelt ellenzéki felszólalók köréből a kultúrharcot meg az arroganciát, nem is értem. Illetve értem, merthogy politikát kell csinálni mindenből, és a tegnapi fiaskó után, hogy az ellenzék a magyar emberek 94 százalékos igényével szemben nem szavazta meg azt, hogy a leggyorsabb és leghatékonyabb választ adja a kormányzat a koronavírus okozta helyzetre Magyarországon, és a veszélyhelyzet meghosszabbítását minél gyorsabban el lehessen érni, most érthető, hogy politikailag valamiféle új frontokat nyit az ellenzék, s megpróbálja önmaga igazát igazolni. De nagyon rossz pályán van, szerintem, mert olyan tételmondatok hangzottak el az iménti vitában, amik már persze túlfeszítik az előterjesztés határait, amikre nem lehet nem reagálni. Engedjék meg, hogy először is hadd deklaráljuk azt, hogy a kultúra szabadsága amit önök az imént számonkértek a vezérszónoki körben ellenzéki oldalról 1990 óta biztosított Magyarországon. Aki ennek az ellenkezőjét állítja, az egyszerűen nem mond igazat. Tessék megnézni a színházak kínálatát! Tessék megnézni a különböző rendezési elveket és üzeneteket! Tessék megnézni az előadások látogatottságát! A kultúra és a színházművészet szabadsága, köszöni szépen, kitűnően, jól van, él és virágzik Magyarországon, soha nem volt jobban. A „tűrni-tiltani-támogatni” kádári időszakhoz képest egy fellendülő, prosperáló konjunktúrában van a színházművészet, és ebben bármilyen izmusok benne foglaltatnak. Azt mondja a volt kormányfő, Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr szó szerint idézem az iménti felszólalását -: hogyan kell Budapesten szabad európai kultúrát, színházművészetet teremteni? Tisztelettel jelentjük: a szabad európai színházművészet és kultúra jelen van Budapesten. Tessék elmenni bármelyik színházba, tessék megnézni olyan előadásokat, amik kemény kormánykritikát megfogalmaznak! Hogyne lenne szabad a színházművészet?! Hogyan tetszenek arról gondolkodni, hogy a kultúráért felelős államtitkár, a mindenkori államtitkár beleszól, hogy milyen rendezések legyenek, és hogy majd eldönti a miniszterelnök, hogy milyen rendezések lehetnek Magyarországon? Ez olyan szintű szamárság, hogy én azt gondolom, hogy aki ilyet mond a parlamenti jegyzőkönyvbe, az jó, ha visszajön és korrigálja ezt a kijelentését. További idézet: ki nem állhatják mármint hogy a kormányoldal a független, szabad értelmiség létezését, mondotta Gyurcsány Ferenc. Engedelmet kérek, egy számadatot hadd mondjak el most az előadó-művészet egy másik területéről, a számomra oly kedves zeneművészet területéről. Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr miniszterelnöksége időszakában, 2010 előtt a legmagasabb minőséget képviselő magyar szimfonikus zenekar, a Budapesti Fesztiválzenekar állami finanszírozása, tessenek megkapaszkodni, 400-430 millió forint volt. Napjainkban, az elmúlt öt-hat évben az Orbán-kormány fölemelte a korábbi 400-430 milliós állami támogatást 1 milliárd 150 millió forintra. Ma háromszor akkora állami támogatásban részesül az a szimfonikus zenekar, amelynek vezetője rendre visszatérően kritizálja az Orbán-kormányt és a fennálló magyar demokráciát. Tessék már komolyan venni a saját mondataikat! Ilyet mondani, hogy ki nem állhatja a kormányoldal a független, szabad értelmiség létezését, és elnyomja! Az ellenkezője az igaz: háromszoros támogatást ad a mostani kormány a kormánykritikus értelmiség és művészvilág létezéséhez, kvalitásos alapon. Ez tényszám. Ezt tessenek megcáfolni! Tessék idejönni és azt mondani, hogy ez nem igaz! Az hazudik, aki ezt cáfolja, és aki az ellenkezőjét állítja! Engedjék meg, hogy arra is reagáljak, hogy az Európai Unió pénzei és a kultúra összefüggései. Lehet, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr felkészítő anyagában a Demokratikus Koalíció stábja hibát követett el, de hát akkor tessék visszajönni és elnézést kérni: az Európai Unió nem ad pénzt a kultúra finanszírozására, nincsen benne az operatív programokban a kultúra finanszírozása, sajnos, magyarán ezzel nem tudunk számolni. A magyar nemzeti források, az állam által visszaosztott források tudják finanszírozni a nemzeti kultúrát. És hogyan finanszírozzák az elmúlt tíz esztendőben, mondjuk, a színházművészetet? Úgy, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy másik számadatot is mondok önöknek tetszenek tudni, mennyi volt az utolsó teljes balliberális kormányzás időszakában a színházjegyvásárlás száma Magyarországon, 2008-2009-ben? 4,5 millió színházjegyet vásároltak akkor Magyarországon. 4,5 millió színházjegyet egész Magyarországon. Tetszik tudni, hogy a két évvel ezelőtti, lezárt és minősített adatok szerint mennyi színházjegyet vásároltak Magyarországon, nyolcévnyi jobboldali, konzervatív, polgári, keresztény kormányzás után? A 4,5 millióval szemben 7,1 millió színházjegyet vásároltak Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy az Orbán-kormány időszakában 55-60 százalékkal megnövekedett a színházjegyvásárlás Magyarországon. És e mögött, minden előadás, minden pluszelőadás és minden plusz kísérletező színház mögött mi van ott? Állami támogatás van ott. Nem európai uniós pénz, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim, egy fillér európai uniós pénz sincsen benne. Magyar nemzeti forrás, amit az Orbán-kormány adott oda a színházaknak. Azt állítani, azt mondani, hogy a kormány nem támogatja, nem finanszírozza, azt kell mondanom, hogy tetten ért hazugság. Soha ilyen mértékű támogatása tehát a színházművészetnek nem volt Magyarországon, ezt kell hogy mondjuk; az biztos, hogy az elmúlt 30 évben nem. Egy zárógondolat arról, hogy milyen prés van az önkormányzatokon hallottuk , hogy nem tudja finanszírozni a színházait. Tisztelt képviselőtársaim, ne legyünk amnéziások: prés akkor volt a színházművészeten meg az önkormányzatokon, amikor eladósodtak az önkormányzatok, mert a kötelező feladatukat nem tudták finanszírozni. Az önkormányzatok eladósodása 2010 előtt volt jellemző. Pécsről el tudom mondani, hogy a Gyurcsány Ferenc képviselő úr mellett ott ülő Tóth Bertalannal együtt városi képviselőként láthattuk, hogy 40 milliárdos adósság jött össze sajnos az önkormányzat nyakán, amit az Orbán-kormánynak kellett kiváltani, mert a feladatok megmaradtak, de a finanszírozás csökkent az önkormányzatoknál. Ma egészen más jellemző. Ma a finanszírozás arra a feladatra, amit el kell látniuk az önkormányzatoknak, biztosított. Úgyhogy nem lehet arra hivatkozni, hogy nincs pénz kultúrára. Ma arra van pénz, amire feladatfinanszírozásként az önkormányzat pénzt kap az államtól, és amit megteremt saját bevételt. [[11.30]] Nagyon bízunk abban, hogy ez az apró módosítás, amit egyébként az ellenzéki oldal indított el, és alapvetően egy közös tárgyalás eredményeként született, végül elfogadást nyer, és bízunk abban, hogy tovább fog virágozni ugyanígy a színházművészet Magyarországon, ahogy az elmúlt tíz évben óriási lendületet kapott az Orbán-kormányok működése következtében. Bízom abban, hogy Tordai Bence képviselő úr, aki abban a pártban politizál, amely a főpolgármestert adja, meg tudja erősíteni ezeket az adatokat és információkat. Mindenkinek azt a javaslatot teszem, hogy támogassák a törvénymódosítást. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A megtisztelő feladat mellett kétségkívül hátránya az elnöknek, hogy nem vehet részt a vitában. Így aztán nincs más lehetőségem, mint Tordai Bence képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőjének megadni a felszólalás lehetőségét. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A kérdés az, hogy mit keres a színháztörvény módosítása az Országgyűlés előtt. Mit keres kivételes eljárásban a színháztörvény módosítása az Országgyűlés előtt, amikor az összes parlamenti párt egyetértett abban, hogy most kizárólag a válsághelyzettel foglalkozó, azt kezelő javaslatoknak van helye az Országgyűlésben? Megegyeztünk a Házbizottságban, többszörösen megerősítve, hétpárti egyetértés volt abban, hogy önkorlátozással élünk, az ellenzék lemondott az interpelláció lehetőségéről, lemondott a kérdések lehetőségéről, és lemondtunk arról is, hogy akár csak a bizottságoknak tárgyalnia kelljen bármi, nem a koronavírus-járvány elleni védekezéshez kapcsolódó javaslatot. Ehhez képest tegnap benyújtanak egy ilyen törvénymódosítást, amelynek semmi köze a válsághoz, és ma már kivételes eljárásban vitázunk és szavazunk róla. Ez egészen felháborító! És maguk, akik tegnap még bizalmat kértek, és azt mondták, hogy ez a kormány annyira rászolgál a bizalomra, hiszen nem élt vissza a válsághelyzet kihirdetésével az úgynevezett tömegesmenekült-válság kapcsán sem nem volt olyan három évig, ironizálok erősen, hogy nem voltak már menekültek tömegesen, de a válsághelyzetet fenntartották , most tegnap a felhatalmazási törvényhez, gyakorlatilag Orbán Viktor időkorlát nélküli teljhatalmához kértek volna négyötödös parlamenti támogatást. Azt kérték, bízzunk magukban, mert becsületszavukat adják, hogy semmi másra nem fogják használni a felhatalmazási törvényt, csak a koronavírus-járvány elleni védekezésre. Ugyanezt mondták az összes parlamenti beadvánnyal kapcsolatban, hogy a becsületszavukat adják, hogy nem fognak semmilyen más előterjesztést behozni az Országgyűlés elé, ehhez képest itt van ez. Maguk becstelenek, maguk tisztességtelenek [[Dr. Hoppál Péter: Na, na, na!]] maguk végtelenül aljasok, és ezek után kérik az emberek bizalmát. Maguk tökéletesen méltatlanok az emberek bizalmára, maguk tökéletesen méltatlanok az ellenzéki képviselők bizalmára [[Dr. Hoppál Péter: Erre nem is vágyunk!]] úgyhogy felejtsük el, felejtsük el egymást. [[Dr. Hoppál Péter: Helyes!]] Tehát ha az ellenzéktől még egyszer bizalmat kérnek, amikor naponta - naponta! hazudtolják meg önmagukat, köpik szembe nemcsak az ellenzéki képviselőket, hanem a magyar társadalomnak azt a felét, akinek a véleményét mi jelenítjük meg ebben a Házban [[Dr. Hoppál Péter: Ó, 1 százalék!]] akkor aztán tényleg kicsit forduljanak magukba, és ne csodálkozzanak, hogy zéró bizalom van magukkal szemben. [[Dr. Hoppál Péter: Nem kérjük a bizalmat!]] Tegnap azt kérték, könyörögtek érte, könyörögtek azért, hogy legyen meg a nemzeti egység, legyen meg a négyötödös felhatalmazás, de hiába, hiszen önök végtelenül becstelenek. Úgyhogy a becsületszavukra eddig se adtunk semmit [[L. Simon László: Szégyelld magad!]] és ma bebizonyosodott, hogy tökéletesen igazunk volt: maguk becstelenek, és ezt napról napra igazolják. [[Az elnök csenget.]] És most, amikor Orbán Viktor néhány éve…
Kérem szépen, hogy a tárgykörben, a törvényről folyjék a szó, és ne egymás minősítéséről. Kérem szépen, hogy a törvényről folyjon a szó. [[Dr. Pósán László: Úgy van!]]
A törvény beterjesztésének a körülményeiről folyik a szó. A törvényről magáról nem sok mindent van mondani, hiszen Orbán Viktor néhány éve kihirdette a kultúrharcot, maguk pedig azóta ezt szolgai módon kivitelezik minden lehetséges terepen. A kultúrharc egyébként még talán egy nagyon méltányos, eufemisztikus kifejezés is, hiszen itt nem harc van, itt nem egyenlő felek közötti viaskodás van, itt kultúrterror van, ahogy Karácsony Gergely, a Párbeszéd által delegált főpolgármester fogalmazott: pisztolyt tart a kormány a főváros fejéhez. Maguk ezt nevezik, idézem szó szerint, egyenrangú felek diskurálásának. Valóban, a felek egyenrangúak, csak éppen nem egyenlő erejűek, nem diskurálnak egymással, még csak nem is harcolnak egymással, hanem önök a költségvetési források és a törvényhozás lehetőségeinek birtokában terrorizálják a fővárost, terrorizálják az ellenzéki vezetésű városokat, terrorizálják a szabad településeket, amelyek nemet mondtak tavaly októberben a Fidesz túlhatalmára. Tehát a kultúrharc helyett ez a kultúrterror zajlik, és a válsághelyzetben maguk akkor képesek behozni ennek keretében egy olyan törvényt, amely arról szól, hogy a miniszter maga lesz a legfőbb munkáltatói jogkörök gyakorlója a színházigazgatóknál, tehát maguk akarják megmondani, hogy kik vezessék a fővárosi vagy a tetszőleges nagyvárosi színházakat. [[L. Simon László: Nem is erről van szó! Szövegértési problémád van! Az elnök csenget. L. Simon László: Ez hihetetlen!]] Egy csomó olyan társadalmi szolgáltatás van, nem csak a kultúra területén, ahol bizony az állami kasszából fizetjük közösen mi, adófizetők a cechet, és mégis a helyi önkormányzat az, amely fenntartóként, üzemeltetőként, a politikai kontroll gyakorlójaként megjelenik az intézmény életében. [[L. Simon László: Mondj egy példát!]] Amit még nem államosítottak, azok ilyenek, tehát például az óvodák, a bölcsődék ilyenek tudnak lenni. Semmilyen ok nincs arra, hogy a színházaknál ezt megváltoztassák, és eddig sem volt semmilyen ok. Érdekes módon a Tarlós István vezette fővárosnál [[L. Simon László: Nem volt ilyen sose! Hazudsz!]] , amikor ugyanez volt a helyzet, akkor nem akarták elvonni a fővárostól a színházigazgatók kinevezésének a jogát. Ráadásul Karácsony Gergely és a köztársaságpárti fővárosi többség eddigi gyakorlata semmilyen okot nem adott önöknek arra, hogy ilyen kétségbeesett, erőszakos lépéshez nyúljanak, ugyanis nem rugdalták ki az önök színházi embereit. Én értem, hogy van néhány Fidesz-hűbéres, aki kapott egy-egy színházat, és pontosan tudja, hogy alkalmatlan szakmailag annak a vezetésére, pontosan látjuk mindannyian, hogy milyen eredményeket, illetve eredménytelenséget hoznak a fideszes mamelukok vezette színházak sokszor, de itt mégsem szakmai szempontok fognak a kinevezések kérdésében dönteni, ahogy eddig is volt a Karácsony Gergely vezette Fővárosi Önkormányzatnál. Úgyhogy ez a lépés nemcsak végtelenül becstelen és aljas, hanem tökéletesen szükségtelen is volt, és mutatja azt a kétségbeesést, azt a traumatizáltságot, amit október 13. óta, úgy látszik, Orbán Viktor még mindig nem tudott magában meghaladni. Tehát itt lenne egy tényleg komoly probléma, egy válság, egy veszélyhelyzet, a koronavírus-járvány, és miután Orbán Viktor kormánya annak a kezelésében nagyon gyengén teljesít, ezért mindenféle politikai trükkökkel próbál nemzeti egység helyett valójában ismét nemzeti megosztottságot teremteni: egyszerre küzdeni valamilyen szinten a járvánnyal, hiszen muszáj, és az ellenzékkel, hiszen azt meg szereti, illetve ezt diktálja a politikai érdeke. Ezért volt a teljesen vállalhatatlan felhatalmazási törvény, amelyhez megpróbálták kicsikarni, kikényszeríteni a négyötödös felhatalmazást, ezt nem kapták meg nagyon helyesen, nagyon büszkék vagyunk rá. Én személyesen minden ellenzéki képviselőtársamra büszke vagyok, aki ennek a nyomásnak ellenállt. És most ezért hozzák be újra ezt a törvényt, amelynek semmi köze a válságkezeléshez, amely kizárólag az önök gazdasági erőszaktevéséről, a kultúrterrorról szól, hogy legyen miről vitatkozni, legyen miért szemben állni egymással. Ha igazán segíteni szeretnének, ha igazán szeretnék a kultúrában dolgozókat támogatni, akkor nem azon aggódnának, hogy melyik hűbéresük melyik színházpályázatot fogja majd elnyerni, és melyik intézményt fogja igazgatni a következő időszakban, hanem azon aggódnának, hogy mi lesz a színházi dolgozókkal, mi lesz azokkal, akik most elvesztik a jövedelmeik jelentős részét vagy akár egészét, miből fognak megélni. És ez természetesen nemcsak a színházi dolgozókra, nemcsak a kultúrában dolgozókra, hanem sok százezer vagy talán milliónyi magyar állampolgárra ugyanígy igaz: ebben a válságban nem tudják, hogy mi az, ami az ő megélhetésüket biztosítani fogja. Tehát inkább azon kéne gondolkozniuk, hogy a színházakban, a kultúrában és mindenütt máshol hogyan biztosítsák a kieső jövedelmek pótlását, mintsem hogy egy ilyen újabb pártpolitikai, hatalmi játékot kezdjenek el játszani. A Párbeszéd azt mondja, ha már foglalkozunk külön a kultúrával vagy külön a színházakkal, akkor legyen az a törvénymódosítás, hogy válságkezelő alapjövedelmet kapnak a színházi dolgozók, a kultúrában dolgozók, de egyébként mindenki másnak is ilyen válságkezelő alapjövedelmet kellene kapnia. Ez az egyetlen olyan kérdés jelen pillanatban a kultúrával kapcsolatban, amit az Országgyűlésnek tárgyalnia kéne. [[11.40]] Az az önkorlátozás, amit az ellenzék betart, és amit minden parlamenti párt közösen vállalt, úgy látszik, a Fideszre már nem érvényes. Tehát az a megegyezés, amit utoljára tegnap erősítettek meg, az máris felrúgásra került. Ezért mondom, hogy önök végtelenül becstelenek, szégyelljék magukat, hogy ezt a törvényt most idehozták az Országgyűlés elé! [[Dr. Pósán László: A becstelen te vagy!]] A Párbeszéd természetesen nem fogja ezt megszavazni. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Elég lesz! Szégyelld magad!]] Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy akkor most elsőként L. Simon László államtitkár úr, utána kétperces felszólalásban Hoppál Péter államtitkár úr, fideszes képviselők következnek. Tehát normál szót kérő felszólalásként L. Simon László következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában nagyon súlyos dolgok hangzottak el ellenzéki oldalról, kénytelenek vagyunk ezekre reagálni. Ráadásul nemcsak Tordai Bence nem a törvényjavaslatról beszélt, hanem Gyurcsány Ferenc sem a törvényjavaslatról beszélt, és javarészt Kunhalmi Ágnes sem. [[Tordai Bence: Nem is kellene erről a törvényjavaslatról beszélni!]] Azt pedig el kell hogy mondjam, hogy Tordai képviselőtársunk hangneme, és az, amit megenged magának, egyszerűen minősíthetetlen. Azt kell hogy mondjam, hogy szégyellje magát, képviselő úr, ez gyalázatos, ahogy ön mások becsületébe gázol folyamatosan! [[Dr. Hoppál Péter: Így van!]] Jobb is, ha kimegy a teremből [[Tordai Bence elhagyja az üléstermet.]] ez a legjobb megoldás, hogy kimenekül. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Javaslom, hogy a törvényről beszéljünk, ahogy a korábbiakban is szóltam, jó?
Fogok a törvényről beszélni, tisztelt elnök úr. Az előbb nagyjából huszonnyolcadszor mondta el Tordai képviselő úr, hogy becstelenek vagyunk, mire ön rászólt, úgyhogy ennyi minősítést hadd engedjek meg én is magamnak!
Nem, sajnos a házszabály értelmében az ülésvezetést nem lehet bírálni. Úgyhogy kérem szépen, hogy folytassuk a törvény vitáját.
Megértettem, elnök úr, és elnézését kérem!
Rendben van.
De ha már itt tartunk: Tordai képviselő úr feltette azt a kérdést, hogy mit keres ez a törvényjavaslat a parlament előtt. 53 képviselőtársunk szavazott nemmel a kivételesen sürgős eljárásra. Ez azt jelenti, hogy jó pár ellenzéki képviselőtársunk megszavazta a kivételesen sürgős eljárást. Azt javaslom Tordai képviselőtársamnak, velük konzultáljon, hogy vajon hogyan kerülhetett a Ház elé ez a törvényjavaslat. Ráadásul, azt hiszem, hogy az előterjesztői expozéból és a kormánypárti vezérszónoki felszólalásokból is egyértelmű volt, hogy miért van most szükség ennek a törvényjavaslatnak a megtárgyalására. Nem mi teremtettünk olyan helyzetet, hogy a főváros hét színházának a finanszírozásából teljes egészében ki akar vonulni. Ne állítsuk már így be a dolgokat! Ebből a szempontból Gyurcsány Ferenc sem, Tordai Bence és Kunhalmi Ágnes sem mondott igazat. Az pedig ebből következik, hogy nyilvánvalóan nem igaz, hogy ugyanez a helyzet volt Tarlós István főpolgármesterségének az idején is, hiszen Tarlós István idején föl sem merült az, hogy a főváros ne finanszírozza a saját intézményeit, szóba sem került olyan, hogy teljes egészében kivonul a saját intézményeinek a finanszírozásából. Tisztelt Tordai Bence Képviselőtársam! Amit ön itt elmondott, ez nyilvánvalóan hazugság volt. Ráadásul ön azzal érvel, hogy nem rugdalták ki a mi embereinket. Milyen embereinkről beszél? Ezek szerint ön skatulyázza az embereket az alapján, hogy a politikai nézeteik milyenek? Vagy mi alapján állapítja meg ön, hogy ki a mi emberünk a színházak élén és ki az önök embere? Mert ez ezek szerint nem egy művészeti szempont, ez nem a művészet szabadságáról, nem a színházak esztétikai munkájáról szól. Ön, tisztelt képviselőtársam, politikai alapon billogozza meg a színházigazgatókat. Én például nem tudom, hogy Máté Gábor, Eszenyi Enikő, Kováts Adél mely pártokra szavazott. Ezek szerint ön tisztában van azzal, hogy mások milyen pártokra szavaznak a színházigazgatók közül? [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Én ezzel nem vagyok tisztában. Egyetlenegyet tudok elmondani, tisztelt képviselőtársaim: Tarlós István két ciklusa alatt Máté Gábor a színháza élén maradt, a Katona József Színház élén, Eszenyi Enikő ott maradt a Vígszínház élén. Sorolhatnánk tovább a fővárosi színházigazgatókat, akik a helyükön maradtak Mácsai Pál az Örkény Színház élén. Azt kell hogy mondjam, tisztelt képviselőtársaim, többet kellene színházba járni, és megnézni ezeknek a színházaknak a művészeti programját, mint hogy itt önök politikát csinálnak a színházak világából. Gyurcsány Ferencnek is ezt tudom ajánlani, aki olyan szépen idézett a III. Richárdból: „Úgy döntöttem, hogy gazember leszek.” Netán ez ars poetica, tisztelt Gyurcsány miniszterelnök úr? [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Vagy miért idézte III. Richárdnak ezt a híres mondatát? Mindenesetre azt kell hogy mondjam Gyurcsány Ferencnek is: el kell menni megnézni a Radnóti Színházban Alföldi Róbert főszereplésével a III. Richárdot néhány hete láttam , és meg kell nézni azt, hogy a második felvonás milyen módon kezdődik, és milyen aktuálpolitikai közjáték van abban a darabban. És akkor azt kell megkérdezni: tényleg, a kormánypártok politikailag befolyásolják a fővárosi színházakat? Volt egyetlenegy politikus is, aki egyébként azt mondta, hogy ilyen színházi daraboknak nincsen helyük a magyar színházi életben? Amit önök a művészi szabadság korlátozásáról állítanak, az nyilvánvalóan nyílt és durva hazugság. Önök, tisztelt képviselőtársaim, ellenzéki képviselőtársaim és Gyurcsány Ferenc osztják meg a fővárosi vezetést. Gy. Németh Erzsébet és Karácsony Gergely személyes csatája, a DK megosztó politikája, a fővárosi jelenlegi baloldali vezetésnek a folyamatos torzsalkodása, egymással való veszekedése az, ami ezt a helyzetet eredményezte. Emiatt jutottunk odáig, hogy hét fővárosi színházat önök nem akarnak finanszírozni, önök nem vállalják a felelősséget, és ezért kénytelen a kormány száz százalékban átvállalni ezeknek az intézményeknek a finanszírozását. Úgyhogy nagyon súlyos állítások hangzottak itt ma el, amelyeket nyilvánvalóan nem hagyhatunk szó nélkül. És végül Kunhalmi képviselőtársamnak is azt tudom mondani: azért vagyunk kénytelenek most tárgyalni ezt a törvényjavaslatot, mert a főváros és az állam között megkötendő szerződésben nem tudjuk azokat a feltételeket rögzíteni, amelyek a színházak fenntartását szolgálják, éppen azért, mert a főváros vezetése nem hajlandó egymással megegyezni, mert a DK-sok megfenyegették a párbeszédeseket, hogy nem fogják megszavazni a közgyűlésben azt, amiben az állam és a főváros vezetése meg tudna egyezni egymással. És nem három színházról van szó, Kunhalmi képviselőtársam, hanem hétről. A Nemzeti Kulturális Alapnál pedig nyilvánvalóan nem lehet megsegíteni azokat a színházakat, amelyeknek elmarad az előadásuk. Ráadásul, tisztelt képviselőtársam, az előadások elmaradása nem bevételkieséssel jár, mert a színházjegyekből befolyó bevétel valójában kevesebb, mint amennyi egy színházi produkció színpadra állításához kell, hanem valójában megtakarításokkal jár, bármennyire is szomorú ezt kimondanunk. Úgyhogy kérem még egyszer képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel tájékoztatom az Országgyűlést és kiváltképp Hoppál képviselő urat, hogy bár két percre jelentkezett, de minthogy ez egy időkeretes vita és a Fidesznek jelen pillanatban 55 másodperc áll rendelkezésre, ennyi időre tudom megadni a felszólalás lehetőségét. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Egy ügyrendi javaslattal szeretnék élni: ha lehetséges, akkor a KDNP időkeretének a Fideszhez történő átsorolását kezdeményeznénk tisztelettel. Érdemben pedig a témához kiegészítésként, L. Simon képviselő úr, államtitkártársam, korábbi államtitkár elődöm szavait kiegészítve, úgy, hogy egy korábbi kulturális miniszter elnököl: érdekesen alakult ki a mai vita. Az ellenzéki felszólalók eltávoztak a teremből, de mégis nagyon fontos elmondanunk, hogy soha ilyen jó állapotban a színház-finanszírozás nem volt Magyarországon. Kérem, hogy legalább ennyit méltányoljanak. És azt a riogatást, amit Tordai Bence elvégzett, miközben becstelennek nevezte a kormánypárti képviselőket, amit visszautasítunk, tehát azt a riogatást, hogy nem lesz majd fizetésük a színházművészetben dolgozóknak, ezt is vonják vissza, mert a kormány éppen tegnap intézkedett arról, hogy mindenkinek stabil legyen a megélhetése. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Csak gyorsan reflektálok, hogy a javaslatot képviselő úr megteheti, de én ezt csak akkor tudom akceptálni, ha a KDNP jelenti be, illetve a KDNP frakcióvezetője vagy frakcióvezető-helyettese ezt írásban jelzi. Mivel ezt nem tette meg, az ön javaslatát érdemben nem tudom elfogadni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés. Halász János: Akkor vége.]] Minthogy nem, ezért bejelentem, hogy az összevont vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne reflektálni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon! Emlékeim szerint 17 perc áll rendelkezésére. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úrasszony és Urak! Próbálok sorrendben menni és reflektálni az elhangzottakra. Nagy Csaba képviselő úr és Simon László képviselő úr egybehangzó első mondatára szeretnék kitérni, melyben megköszönik az előadó-művészet tagjainak a kialakult helyzetben végzett rendkívül áldozatos és helytálló munkáját, ehhez szeretnék én csatlakozni. Kulturális államtitkárként meg kell erősíteni, hogy ebben a kialakult veszélyhelyzetben az előadó-művészet területén dolgozó munkatársak élharcosként állnak a helyzet megoldásának az élére, összefogást mutatnak. Köszönet érte. Az állam nem akar átvenni színházakat meg szeretném erősíteni ezt a mondást, L. Simon László úrtól hallottuk , szó nincsen arról, hogy az állam bármelyik színházat át szeretné venni. [[11.50]] Ezzel szemben rendkívüli felelősséggel viseltetik, hogy ha valaki nem tudja, nem akarja finanszírozni a saját színházát, akkor ez a színház ne kerüljön bezárásra. Pont ebben a kiélezett helyzetben kell az államnak e kezdeményezés élére állni, és igen, bármit megtenni annak érdekében, hogy tudjon megmenteni olyan színházakat, amely színházakkal szemben a fenntartója a vállalt kötelezettségét nem tudja vagy nem akarja teljesíteni. Brenner Koloman jobbikos képviselő úr nagy örömömre megerősítette, hogy a vidéki színházakkal és a vidéki önkormányzatokkal folyó tárgyalások igen sikeresen és nagy harmóniában folynak. Jól tudja a jobbikos képviselő úr, hiszen Egerrel, Dunaújvárossal szoros kapcsolatban van, és még ezekkel a városokkal is rendkívül kiegyensúlyozott, a kultúra érdekeit szem előtt tartó tárgyalási folyamatokon vagyunk túl. Több képviselő úrnál felmerült a kérdés, hogy a sürgősségre, a kivételes eljárásra miért van szükség. Próbáltam az expozémban ezt elmagyarázni, és kérem, engedjék meg, hogy ezt még egyszer megerősítsem, hiszen a kihirdetett veszélyhelyzet kapcsán a legérintettebb terület az előadó-művészeti terület. Hát bezártak a színházak! Hát nincsen jegybevétel! Ezeknek a színházaknak a finanszírozását rendezni kell. Ez a folyamat, amelyet január 1-jétől kezdve megkezdtünk, és valamennyi vidéki városban harmonikusan zajlik, Budapest esetében megakadt. Ha ezt nem lépjük meg, akkor bizony hét színház esetében csődeljárásba vagy csődhelyzetbe tudunk kerülni, és ezt a fajta felelősséget a kormány érzi. Ennek az elősegítése érdekében kértük azt, hogy kivételes eljárás keretében, gyorsan hozzuk meg a döntésünket. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony kérdésére, illetve felvetésére rendkívül fontos, hogy megálljunk, hiszen a képviselő asszonynak vagy nincsenek jó információi, vagy nem egyeztet jól a fővárosi képviselőtársaival: azt mondja, hogy a hármat átad, négyet pedig közös működtetésben tartó rendszer nekik jó lenne. Hát nekünk ez a legboldogabb lenne! Hát azonnal és boldogan fogadjuk el, bármilyen ajánlatot! Ha tehát a főváros azt javasolja, hogy átad három színházat, négyet meg 50-50 százalékban közösen működtetni akar, akkor mi ezt elfogadjuk, természetesen. A probléma ott van, és lehet, hogy nem jól látják a képviselőtársaink, a képviselő urak és hölgyek, hogy a főváros egyes forrásokat kivon, és négy színház teljes működtetésére csoportosít át, ezért elfogy a színházra szánt pénze, és ezért kénytelen a kormányhoz fordulni segítségért, és a kormány ezt a fajta segítséget megadja. Ha három színház esetében kéri, ha öt színház esetében kéri, ha hét színház esetében, természetesen ott állunk, és vállaljuk ezt a fajta felelősséget. Gyurcsány képviselő úr Budapest lelkének megsebzéséről beszélt, és egészen addig, ameddig a szemembe nézve nem mondta a „Süljön le az arcukról a bőr!” mondatot, azt gondoltam, hogy itt valami másról, talán a decemberi tüntetésről beszél. Hiszen ha valahol meg lett sértve Budapest lelke, akkor ezen a tüntetésen, ahol egy lopott dokumentum, az én államtitkárságomról kilopott dokumentum hamis felhasználásával több ezer embert csábítottak az utcára, arról beszélve, hogy vonuljon ki a politika az előadó-művészetből, miközben megácsolták a politikának a színpadot, ahova felvonulhatott a főpolgármester úr, és elmondhatta a beszédét. Ha valahol Budapest lelkét megsértették, akkor ezen a tüntetésen sértették meg az én megítélésem szerint. Sokszínűségről, nyugalomról és türelemről beszélt képviselő úr. Nagyon boldog vagyok, és nagy örömmel hallottam, hogy ő ezt így gondolja és így látja. Valószínűleg elkerülte az ő figyelmét azon aktakupac, ami az én íróasztalomon az államtitkárságon van, amely a pécsi ZSÖK igazgatójának a leváltásáról, a váci színház igazgatójának a leváltásáról, a szombathelyi Agora vezetőjének a leváltásáról, Bán Teodóra pályázatának kétszeri megsemmisítéséről, illetve nem kinevezéséről, a főpolgármester úrnak a „Dörner György tovább nem lesz igazgató” nyilatkozatáról, illetve további ellenzéki városok kulturális vezetőinek a leváltásáról szólnak. Ezeket az aktákat én nagyon szívesen átküldöm a képviselő úrnak annak érdekében, hogy a nyugalom, a türelem és a sokszínűség elvét tudja képviselni, és én arra kérem őt, hogy legyen hatással azokra a polgármesterekre, akik ezt biztosítani tudják a jövőben. [[Dr. Hoppál Péter: Úgy van! Taps a kormánypárti padsorokban.]] Muszáj megállnom egy másodpercre Gyurcsány képviselő úr nagy ívű beszéde kapcsán, hiszen rendkívül megtisztelő, hogy az én személyes múltamat, az én személyes szakmai múltamat nagyra tartja, de meg kell állnom, és vissza kell utasítanom valamennyi artistaművész nevében, ha az ő művészetüket másnak, kisebbrendűnek ítéli meg, mint az irodalom, a táncművészet, a képzőművészet vagy a színházművészet. A cirkuszművészet kapcsán idomításról beszélni, a cirkuszművészet kapcsán alacsonyabb rendű művészetről beszélni, mint bármely más társművészeti ág, ez sértő, ez megalázó. Én hiszem, hogy az artistaművészek, akik a világban rendkívül jó nevet szereztek hazánknak, megérdemlik azt, hogy nagyobb tisztelettel beszéljünk róluk. [[Dr. Hoppál Péter: Úgy van! Taps a kormánypárti padsorokban.]] Csárdi Antal képviselő úr arról beszélt, hogy a színház-finanszírozás Magyarországon alulfinanszírozott. Tisztelettel kérem, hogy vizsgálja meg az Eurostat által kiadott adatokat. Nem lehet azt mondani, hogy az Eurostat egy Fidesz-közeli vagy magyarországi kormányközeli szervezet volna, amely 2016-17 után 2018-ra vonatkozólag is megjelentette a legújabb adatokat, miszerint 1,3 százaléka a GDP-nek Magyarországon a kultúra finanszírozására fordítódik. Ezzel magasan az élen állunk Európában. Az európai átlag ezen táblázat szerint 0,4 százalék, és megemlítenék egy-két adatot: ez az Egyesült Királyságban 0,2 százalék, Franciaországban 0,6 százalék, Lengyelországban 0,8 százalék, míg Magyarországon 1,3 százalék. Tehát a kultúra finanszírozására a jelenleg működő kormány Európában a legtöbb forrást biztosítja. [[Dr. Hoppál Péter: Helyes! Taps a kormánypárti padsorokban.]] Végül pedig Tordai Bence képviselő úr megjegyzéseinél kell megállnom [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Felesleges!]] hiszen 54 éves vagyok, és soha életemben senki nem mondta nekem azt, hogy én becstelen vagy aljas volnék. Feltette a kérdést, hogy mit keres itt ez a törvénymódosítás. Ez a törvénymódosítás azért van itt, mert az ön párttársával egy két hónapos tárgyalási folyamat során abban egyeztünk meg, hogy ennek a törvénymódosításnak keresztül kell menni annak érdekében, hogy Budapest tudja működtetni a színházait. Én megértem, ha politikai okokból és a sajtóban való megjelenés okán erősen és hangosan kell megjegyzéseket tenni. Én magam a munkám végzése során sem és a magánéletben sem soha nem szenvedtem el ilyet, hogy 28-szor becstelennek és aljasnak minősítsenek. Vissza kell utasítsam! Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Így van! Nagyon helyes! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy munkánkat 12 óra 30 perckor folytatjuk határozathozatalokkal. Addig szünetet rendelek el. Köszönöm szépen az együttműködésüket. (Szünet: 11.58 12.37 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Varga László és dr. Tiba István)
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, valamennyien foglalják el helyüket. Most nem kell berakni a kártyákat, viszont most jelenlétet fogunk ellenőrizni. Kérem a technikai személyzetet, biztosítsák számunkra a jelenlét ellenőrzését. Kérem képviselőtársaimat, hogy valamelyiket a szokásos igen, nem és tartózkodom gombok közül nyomják meg. Kérem, most! [[Közbeszólások: Jelent!]] Itt kérem, a jelen van kiírva, úgyhogy ne az igent, a nemet és a tartózkodást keressék; a jelent! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] 180-an vagyunk jelen, 19-en vagyunk távol. Az Országgyűlés határozatképes. Soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/9469. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/9469. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 178 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország és az Oroszországi Föderáció között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló T/9471. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/9471. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 180 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a győri Káptalandomb nemzeti emlékhellyé nyilvánításáról szóló T/9475. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/9475. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 158 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosításáról szóló T/9823. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/9823. számú törvényjavaslatot? Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 132 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Kérem, maradjanak a helyükön, mert nagyon fontos bejelentést teszek. [[12.40]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Alkotmánybíróság tagjának titkos szavazással… [[Néhány képviselő elhagyni készül az üléstermet. Zaj.]] erre vonatkozóan fogom megtenni, képviselőtársaim, és nem fogják tudni, hogy hol szavazunk, mikor fogunk szavazni és hogyan. [[Közbeszólások.]] Soron következik az Alkotmánybíróság tagjának titkos szavazással történő megválasztása. Tisztelt Országgyűlés! Az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság S/9717. számú javaslatával, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Juhász Miklós urat 2020. április 15-ei hatállyal alkotmánybíróvá javasolja megválasztani. [[Dr. Juhász Miklós feláll a páholyban. Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Juhász Miklós urat 2020. április 15-ei hatállyal alkotmánybíróvá javasolja megválasztani. (Dr. Juhász Miklós feláll a páholyban. Taps a kormánypártok soraiban.) Engedjék meg, hogy ebből az alkalomból külön köszöntsem az alkotmánybírónak jelölt dr. Juhász Miklós urat. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az Igazságügyi bizottság a jelöltet meghallgatta, és megválasztását támogatja. A bizottság véleményét tartalmazó nem önálló indítványt, valamint a jelölt önéletrajzát a honlapunkon valamennyien megismerhettük. Az Országgyűlés az Alkotmánybíróság tagját az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával 12 évre választja meg. Az országgyűlési törvény alapján a szavazás titkos. Megkérem valamennyi képviselőtársamat, hogy figyelmesen hallgassák ülőhelyükön maradva a szavazás menetére vonatkozó elnöki ismertetőt. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás menete a következő: a képviselők a házelnök úr által kijelölt, a korábbi gyakorlat szerinti helyen, tehát a másik oldalon, az Országház Alsóházi üléstermének Duna-parti folyosóján vehetik át a szavazólapokat a nevük kezdőbetűjének megfelelő csoportból ábécésorban A-F, G-K, L-S és Sz-Zs betűcsoportban. Tájékoztatom önöket, hogy a betűszektoroknál egy szavazólapot, továbbá egy borítékot vehetnek át. Tisztelettel megkérem képviselőtársaimat, hogy a szavazás alatt az arra kijelölt folyosón egyszerre legfeljebb 50 személy tartózkodjon, ennek betartásában munkatársaim segítségükre lesznek. Kérek minden képviselőt, hogy a folyosóra érve várakozzon a betűszektor szerinti asztalok előtt felállított elválasztó kordon előtt, egymás között lehetőleg kétméteres távolságot tartva. Kérem továbbá, hogy a szavazólap felvétele és a névjegyzék aláírása során az Országgyűlés jegyzőjén és a hivatali munkatárson kívül egyszerre kizárólag egy személy tartózkodjon közvetlenül az asztalnál. A névsor szerinti betűszektoroknál mindenkinek rendelkezésre áll majd kézfertőtlenítő és egyszer használatos toll bontatlan csomagolásban. Kérjük, hogy ezt vigyék magukkal, és használják a szavazólap kitöltéséhez is, majd dobják ki a szavazófülke mellett erre a célra elhelyezett papírdobozba. Kérem, hogy a szavazólap átvételének tényét a jegyzőknél elhelyezett íveken aláírásukkal feltétlen igazolni szíveskedjenek. Tájékoztatom önöket, hogy a szavazás során a szavazófülkét is igénybe lehet venni. Kérem önöket, hogy a szavazólapon az „igen”, „nem”, illetve „tartózkodom” rovatba helyezzék el jelölésüket. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig tisztelettel arra kérem, hogy ezt is a helyükön maradva hallgassák végig. Jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le, a neve melletti „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” négyzetben elhelyezett két, egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amit nem a hivatalos szavazólapon adtak le, amelyikről hiányzik a bélyegzőlenyomat, illetve ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják, és helyébe új lapot adnak ki.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazási idő alatt az ülésterem folyosóján csak képviselők, illetve a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai tartózkodhatnak. Tisztelettel megkérem valamennyi képviselőtársamat, hogy az ismertetett szabályok betartására kiemelten figyeljenek, és az ülésterem folyosóján egyszerre legfeljebb 50 képviselő tartózkodjon. Kérem továbbá, hogy figyeljünk az egymás közötti két méter távolság megtartására. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 30 perc áll rendelkezésre, tehát ennek megfelelően 13 óra 18 percig van rá lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a titkos szavazás és az értékelés időtartamára 50 perc szünetet rendelek el. Köszönöm szépen. (Titkos szavazás: 12.48 13.48 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Varga László)
Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a titkos szavazásban 158 képviselő vett részt. A jegyzők megállapították, hogy a szavazási eljárás a jelöltre érvényes és eredményes volt. Dr. Juhász Miklós személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 158 képviselő adta le szavazatát. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 1, az érvényes szavazatok száma 157, ebből az „igen” szavazatok száma 134, a „nem” szavazatok száma 22, a „tartózkodom” szavazatok száma 1. Az Országgyűlés dr. Juhász Miklóst 2020. április 15-ei hatállyal az Alkotmánybíróság tagjának megválasztotta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Most az Alkotmánybíróság új tagjának ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem dr. Juhász Miklós urat, az Alkotmánybíróság újonnan megválasztott tagját, hogy szíveskedjen az ülésterem közepére fáradni, és tegye le esküjét. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy olvassa elő az esküszöveget, az Országgyűlés tagjait pedig szokásaink szerint arra kérem, hogy felállva hallgassuk meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Juhász Miklós a terem közepére lép. Dr. Tiba István előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, dr. Juhász Miklós fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; alkotmánybírói tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak dr. Juhász Miklós úrnak az Alkotmánybíróság tagjává történő megválasztásához. Eredményes munkát és sok sikert kívánok! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, az Alkotmánybíróság megválasztott tagját, dr. Juhász Miklós urat pedig kérem, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Juhász Miklósnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Most felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az Alkotmánybíróság tagjának megválasztásáról szóló, közzétételre kerülő országgyűlési határozatot. Mielőtt erre sor kerül, most lehet gratulálni az újonnan megválasztott alkotmánybírónak. [[13.50]]
Az Országgyűlés határozata az Alkotmánybíróság tagjának megválasztásáról. Az Országgyűlés az Alaptörvény 24. cikk (8) bekezdése alapján dr. Juhász Miklóst az Alkotmánybíróság tagjává 2020. április 15-ei hatállyal megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 13.55 13.58 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és dr. Lukács László György)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Ismételten kérem, amennyiben lehetséges, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Köszönöm a megértésüket.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a koronavírus elleni védekezésről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/9790. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének. Miniszter asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tavaly Kínából indult új típusú koronavírus-fertőzés világjárvánnyá vált, amely hazánkat is súlyosan érinti. Az orvostudomány jelenlegi állása szerint a járvánnyal szemben globális megoldás nem ismert, ezért a koronavírus elleni küzdelem során minden országnak magának kell védekezési stratégiát kidolgoznia. A koronavírus elleni küzdelem és a magyar emberek megvédése a közös feladatunk, a felelős döntéseket azonban a kormánynak kell meghoznia.Magyarország Kormánya 2020. március 11-én a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében Magyarország egész területére az Alaptörvény 53. cikkelye értelmében veszélyhelyzetet hirdetett ki. Az azóta eltelt időszakban a kormány számos intézkedést vezetett be, amelyek célja a Covid-19 fertőzés elterjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása, valamint az állampolgárokat, a vállalkozásokat és az országot a világjárványból adódóan sújtó negatív gazdasági hatások enyhítése. Át kell éreznünk, hogy nemcsak a ránk szakadt szerencsétlenség nagysága példátlan, és nemcsak az ezeréves magyar államiság történelmében, hanem az egész világon is példa nélküli az a helyzet, amelyben vagyunk. [[14.00]] Mindannyiunknak tudatában kell lennie annak, hogy a vészterhes időkben felelős döntéseket kell hozni, és hogy az eddig megtett és valószínűleg előttünk álló intézkedések szokatlan és idegen korlátozásnak tűnnek. Ezek betartása, az összefogás és a fegyelmezettség azonban a magyarság legfontosabb erőtartaléka lehet. A mai vészterhes időkben ezen értékek elengedhetetlenül szükségesek a nemzeti egység megteremtéséhez és fenntartásához. Legelőször is állítsuk fel az alkotmányjogi diagnózist, és állapítsuk meg az alkotmányjogi helyzetet, amely előállt a koronavírus-világjárvány magyarországi megjelenésével. Alaptörvényünk nemzetközi összehasonlításban is kifejezetten részletesen és garanciákkal körülhatárolt módon rögzíti, hogy rendkívüli helyzetben mi a teendő, és mely alkotmányos szervnek mi a feladata. Az 53. cikk (1) bekezdése szerint a kormány az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás vagy ipari szerencsétlenség esetén, valamint ezek következményeinek az elhárítása érdekében veszélyhelyzetet hirdet ki, és sarkalatos törvényben meghatározott rendkívüli intézkedéseket vezethet be. Az 54. cikk (3) bekezdése szerint a különleges jogrendet a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv megszünteti, ha kihirdetésének feltételei már nem állnak fenn. Vagyis a veszélyhelyzet kihirdetése és a veszélyhelyzet megszüntetésének kizárólagos hatásköre és ezzel a felelőssége is a kormányé, és csakis a kormányé. A kormány alkotmányos mozgásterét ugyancsak az Alaptörvény 53. cikke határozza meg. Engedjék meg, hogy idézzem ennek (2)-(4) bekezdéseit: „(2) A Kormány a veszélyhelyzetben rendeletet alkothat, amellyel sarkalatos törvényben meghatározottak szerint egyes törvények alkalmazását felfüggesztheti, törvényi rendelkezésektől eltérhet, valamint egyéb rendkívüli intézkedéseket hozhat. (3) A Kormány (2) bekezdés szerinti rendelete tizenöt napig marad hatályban, kivéve, ha a Kormány az Országgyűlés felhatalmazása alapján a rendelet hatályát meghosszabbítja. (4) A Kormány rendelete a veszélyhelyzet megszűnésével hatályát veszti.” Mit is jelentenek ezek a rendelkezések? Egyfelől meghatározzák a kormány veszélyhelyzetben érvényesülő, a szokásosnál sokkal szélesebb és a hatékony védekezéshez nélkülözhetetlen hatáskörét. Vagyis rendeletet alkothat, amellyel egyes törvények alkalmazását felfüggesztheti, törvényi rendelkezésektől eltérhet, valamint egyéb rendkívüli intézkedéseket hozhat. Emellett rendelkezik arról is, hogy a kormány veszélyhelyzetben meghozott rendeletei mikor veszítik hatályukat. Az nem szorul különösebb magyarázatra, hogy a veszélyhelyzet megszűnése ezt eredményezi. Sok félreértés övezi azonban az Országgyűlés szerepét ebben a döntési folyamatban, ezért indokolt most arról is szólni. Az Alaptörvény idézett rendelkezése szerint az Országgyűlés hatásköre két kérdésre terjed ki. Egyfelől sarkalatos törvényben meghatározza, hogy a kormány egyes törvények alkalmazását felfüggesztheti, törvényi rendelkezésektől eltérhet, valamint egyéb rendkívüli intézkedéseket hozhat. Nem állítom, hogy aki azt állítja, hogy a jelen helyzetben ennek pontos katalógusát tudja adni, az hazudik, de azt igen, hogy nem bontja ki az igazság minden részletét. Amint azt idéztem, a kormány veszélyhelyzetben kiadott rendelete főszabályként 15 napig marad hatályban. E rendeletek hatályának meghosszabbítása ugyancsak a kormány hatáskörébe tartozik, azonban ennek feltétele, hogy a meghosszabbításhoz az Országgyűlés felhatalmazást adjon. A veszélyhelyzetben meghozott rendkívüli intézkedések hatályának 15 napon túl való meghosszabbítására történő felhatalmazás ennek értelmében az Országgyűlés felelőssége. Egyszerűbben fogalmazva: ha az Országgyűlés ehhez nem járul hozzá, elsősorban az eddig megtett intézkedéseket fogja elveszejteni. Engedjék meg, hogy felhívjam a tisztelt Ház figyelmét arra is, hogy korábbi Alkotmányunk ennél kevesebb szerepet biztosított az Országgyűlésnek. Mindössze arról rendelkezett a 35. § (3) bekezdése, hogy veszélyhelyzetben a kormány az Országgyűlés felhatalmazása alapján egyes törvények rendelkezéseitől eltérő rendeleteket és intézkedéseket hozhat. A veszélyhelyzetben alkalmazható szabályokról szóló törvény elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmados szavazata szükséges tehát így szólt a korábbi Alkotmány. Az Alaptörvény hatálybalépése előtt tehát az a kérdés fel sem merülhetett, hogy mihez és milyen gyakorisággal kívánna az Országgyűlés felhatalmazást adni. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdésére, valamint az 54. cikk (1) bekezdésére figyelemmel a javaslat megalkotja a szükséges sarkalatos törvényi kereteket, hogy a kormány a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvényben meghatározott rendkívüli intézkedéseken és szabályokon kívül megtehessen minden olyan intézkedést, meghozhasson minden olyan normatív rendelkezést, amely a Covid-19-fertőzés okozta, tömeges megbetegedést okozó humán járvánnyal összefüggésben az állampolgárok élet-, egészség-, személyi, vagyon- és jogbiztonságának, valamint a nemzetgazdaság stabilitásának garantálása érdekében szükséges. A javaslat 2. § (2) bekezdése rögzíti, hogy az (1) bekezdés szerinti normatív rendelkezések és intézkedések célja kizárólag a Covid-19-fertőzés okozta humán járvány megelőzése, kezelése, felszámolása, továbbá káros hatásainak csökkentése, illetve elhárítása lehet. Figyelemmel a helyzet rendkívüliségére és a szükséges intézkedések előre nem látható voltára, a javaslat nem határozza meg taxatívan azon intézkedéstétel és normaalkotás körét, amelyet a kormány gyakorolhat. A javaslat ugyanakkor az intézkedéstétel és a normaalkotás céljának rögzítésével az Alaptörvényre, az alkotmányos elvekre és a jogállami követelményekre is figyelemmel a humán járvány sajátosságai által megkövetelt mozgásteret állapítja meg a kormány részére. A javaslat 2. § (2) bekezdése szerinti szabályozás értelemszerűen biztosítja azt is, hogy a kormány a legszükségesebb intézkedéseket hozza meg, továbbá hogy mérlegelje a beavatkozás arányosságát. A szabályozás egyértelművé teszi, hogy más veszélyhelyzetben ez a szabályozás nem alkalmazható, az kizárólag erre a különleges jogrendi helyzetre vonatkozik. A javaslat 3. §-a az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazást tartalmazza. A felhatalmazás tárgyi és időbeli kereteinek meghatározásakor a javaslat figyelemmel van arra, hogy a kormány intézkedéseit, illetve vonatkozó normáit több kormányrendelet tartalmazza, ezért a hatálymeghosszabbítással érintett kormányrendeletek körét a szabályozási tárgykörük szerint is és nem kizárólag merev hivatkozás alapján állapítja meg. A tárgyalt javaslat az Alaptörvény 53. cikk (1) bekezdése alapján a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló 40/2020-as kormányrendelet szerinti, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, tömeges megbetegedést okozó humán járvány megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében elrendelt veszélyhelyzet kihirdetése óta meghozott valamennyi intézkedést megerősíti, és azok hatályának meghosszabbítására az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján a kormányt felhatalmazza. A javaslat további célja, hogy Magyarország Kormánya abban az esetben is megalkothassa és hatályában fenntarthassa a rendkívüli rendelkezéseket tartalmazó rendeleteket, ha az Országgyűlés bármely, a Covid-19-fertőzés okozta tömeges megbetegedést okozó humán járvánnyal összefüggésben vagy ilyen okból nem ülésezik. A felhatalmazás sem időbeliségét, sem pedig tárgyát tekintve nem korlátlan, hanem csupán a veszélyhelyzet megszűnéséig biztosított. [[14.10]] A javaslat pedig egyértelművé teszi, hogy a döntés bármikor visszavonható. Az Országgyűlésnek a soron következő határozatképes ülésein a fenti konstrukció alapján a felhatalmazás fenntartásáról nem szükséges döntenie, döntés csupán a felhatalmazás visszavonásának az igénye esetén szükséges. Az Országgyűlésnek pedig lehetősége van arra is, hogy csupán a kormány által hozott egyes intézkedések tekintetében vonja vissza a felhatalmazását. Figyelemmel arra, hogy az Országgyűlés által meghatározott intézkedési és normaalkotási keretek szélesek, a javaslat előírja, hogy a kormány a veszélyhelyzet elhárítása érdekében megtett intézkedésekről rendszeresen az Országgyűlés ülésén, annak hiányában az Országgyűlés elnöke és az országgyűlési képviselőcsoportok vezetői részére rendszeres tájékoztatást adjon. A magyar nemzet politikai bölcsessége, államszervező ereje mindig, a legnehezebb viszonyok között is meg tudta találni a módját, hogy miképpen merítsen erőt alkotmányos identitásából. Hinni szeretném, hogy a benyújtott törvényjavaslat elfogadásával a nemzet politikai bölcsessége nyilvánul meg, hogy a nemzet életösztöne sugallja, hogy érvényesítsük a jelen esetben nélkülözhetetlen primum vivere, deinde philosophare elvét, vagyis hogy előbb teremtsük meg az élet lehetőségét, és csak azután vitatkozzunk. Tisztelt Ház! Szólnom kell a törvényjavaslat választásokat érintő rendelkezéseiről is. Az Alaptörvény alapján a képviselő-testület kimondhatja feloszlását. A javaslat szerinti szabály zárt időintervallumban átmenetileg kimondja, hogy a helyi önkormányzat vagy a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete feloszlásának kimondása esetén e döntés hatálya a veszélyhelyzet megszűnését követő napon áll be. Ez az eset vonatkozik arra is, amikor a katasztrófavédelmi törvény alapján a települési önkormányzat képviselő-testületének, a fővárosi, megyei közgyűlésnek a feladat- és hatáskörét a polgármester, illetve a főpolgármester vagy a megyei közgyűlés elnöke gyakorolja. A választási és népszavazási eljárások során a közvetlenség alaptörvényi elvének érvényesüléseként valamennyi választópolgár személyes részvétele volna szükséges. Könnyen belátható, hogy ez a humán járvány megelőzését, illetve következményeinek elhárítását súlyosan veszélyeztetné. Csak utalok arra, hogy milyen értetlenség fogadta szerte Európában azt, hogy a francia helyhatósági választások első fordulóját ebben a helyzetben is megtartották. Tekintettel arra, hogy sem a választási, sem pedig a népszavazási eljárásról szóló törvények veszélyhelyzetre vonatkozó szabályokat nem tartalmaznak, szükséges itt rendelkezni arról, hogy a veszélyhelyzet idején az ilyen eljárási határidők megszakadjanak. Ugyancsak szükséges arról is rendelkezni, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt időközi választás vagy népszavazás nem tartható. Az így elmaradt választás, illetve népszavazás időpontját azonban a veszélyhelyzet megszűnését követő 15 napon belül ki kell tűzni. Aki azt állítja, hogy ezek a rendelkezések szükségtelen, illetve aránytalan korlátozásokat jelentenek, egyúttal azt is kívánja, hogy az állam az ajánlások gyűjtése, valamint a szavazás során a választópolgárokat súlyos fertőzésveszélynek tegye ki. Ez megbocsáthatatlan felelőtlenség volna. Ismét hangsúlyozom, hogy az előbb ismertetett rendelkezések kizárólag a veszélyhelyzet idejére és kizárólag az időközi választásokra és a népszavazásokra vonatkoznak. Az Alaptörvény 2. cikke azt rögzíti, idézem: „Az országgyűlési képviselők általános választását az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével az előző Országgyűlés megválasztását követő negyedik év április vagy május hónapjában kell megtartani.” A 35. cikk pedig azt mondja ki, hogy „A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek előző általános választását követő ötödik év október hónapjában kell megtartani.” Olcsó, otromba és ordas hazugság tehát azt állítani, hogy a jövőben nem lesznek választások Magyarországon. Tisztelt Ház! Különleges jogrend idején védekezni kell mindazon veszély pusztító hatása ellen, amely a helyzetet előidézi. A koronavírus elleni küzdelemben is a védekezés az elsődleges, a járvány terjedésének lassításán keresztül megvédeni az emberek életét, egészségét, megvédeni a magyar gazdaságot. A védekezés eredményessége ezért olyan közérdek, amely maga is fokozott büntetőjogi védelmet érdemel. Ennek egyik oldala, hogy a büntetőjog nem maradhat közömbös azzal a jelenséggel szemben, ha az állam által végzett járványügyi védekezést aktív módon, fizikailag akadályozzák. A védekezés eredményességének másik oldala, hogy a társadalom részéről is fegyelmezettségre, nyugalomra van szükség. Annak ellenére, hogy aggasztó hírekkel szembesülünk nap mint nap, az országban rend van. Azonban az álhírek, a valós tényeket szándékosan torzító nyilatkozatok, híresztelések pusztító hatású pánikot válthatnak ki. Olyan következmények ezek, amelyek súlyosan nehezítik a védekezést, és súlyosbítják a veszélyhelyzetet. Különösen fontos ezért, hogy a fegyelmezettség, a tudatosság, a leírt vagy kimondott gondolatok következményének végiggondolása most fokozott elvárásként érvényesüljön. Az emberek kérdéseket tesznek fel, és válaszokat várnak. Pozitív vagy negatív véleményt alkotnak, kritikát fogalmaznak meg. Ezt az Alaptörvényben meghatározó alapvető jogot veszélyhelyzet idején sem szabad indokolatlanul korlátozni. Ugyanakkor a szólásszabadság kiemelt védelme mellett a jogalkotónak világos határvonalat kell jelentenie, hiszen ennek a büntető anyagi jogban is egyértelműen meg kell jelennie, illeszkedve annak ultima ratio, azaz végső eszköz jellegéhez. A számos nyugtalanító, zavaró közlés közül a védekezés eredményességét veszélyeztető szándékos hazugság vagy a valóság hazug eltorzítása bűncselekmény; bűncselekmény, amely szigorú büntetést érdemel, mert éppen arra jelent veszélyt, amiért most az egész nemzet együtt küzd. Mindezekre figyelemmel a törvényjavaslat két új tényállást vezet be a büntető törvénykönyvbe: a járványügyi védekezés akadályozását, valamint a különleges jogrend idején a védekezés eredményességét veszélyeztető rémhírterjesztést. Ez utóbbi bűncselekmény egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt napokban, hetekben számos párt az eddig megtett intézkedésnél többet, szigorúbb, további jogkorlátozó, gyorsabban reagáló intézkedéseket sürgetett. Ahhoz, hogy a kormány a szükséges intézkedéseket időben meg tudja tenni, szükség van a tárgyalt törvényjavaslat elfogadására. Magyarország legfőbb népképviseleti szerve az általános és egyenlő választójog alapján közvetlen és titkos szavazással létrejött Országgyűlés, amely a legmegnyugtatóbban, a kétséget leginkább kizáróan fejezheti ki, hogy ezekben a történelmi időkben mi a magyar nemzet akarata. Tudom, hogy a tisztelt Országgyűlés is tisztában van azzal a felelősséggel, amellyel szembesült. Nemzetünk életkérdése, hogy a javaslatról mikor és milyen döntést hoznak, lehetővé teszik-e, hogy Magyarország Kormánya az emberek élet-, egészség-, személyi, vagyon- és jogbiztonságának, valamint a nemzetgazdaság stabilitásának a garantálása érdekében a szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, a koronavírus-járvány megelőzése, kezelése, felszámolása, továbbá káros hatásainak enyhítése és elhárítása céljából rendkívüli intézkedéseket hozhasson, vagy ezt az egyébként más európai országokban is meglévő felhatalmazást elutasítják, ahogy tegnap első körben tette azt az ellenzék, és jelentősen megnehezítik a járvánnyal és hatásaival szembeni fellépés lehetőségét, késleltetik a nélkülözhetetlen intézkedések bevezetését. A törvényalkotás során ez az Országgyűlés választása, és csak az Országgyűlés felelőssége. Kérem, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának ötórás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, ismertesse az időkeret felosztását.
Tisztelt Országgyűlés! Az időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 38 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 32 perc, az LMP képviselőcsoportjának 44 perc, a Párbeszéd Magyarországért képviselőcsoportjának 21 perc, a független képviselőknek pedig 24 perc áll rendelkezésére.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Kocsis Máté frakcióvezető úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Frakcióvezető úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Nemcsak az illem és a jegyzőkönyv okán, hanem annak okán is, hogy komolyan gondoljuk, az első szó a törvényjavaslat kapcsán itt a Házban ebben a kontextusban ritkán emlegetett egészségügyi, rendvédelmi és katonai dolgozóké, azoké a munkatársaké, akik az ország rendjét és egészségét ezekben a nehéz napokban is karban- és kézben tartják. Én megköszönöm a miniszter asszonynak az expozéban elhangzottakat, illetve azt is, hogy az elmúlt napokban, az elmúlt egy hétben azokon a hétpárti egyeztetéseken, amelyeket az ellenzékkel mint utólag kiderült, teljesen feleslegesen folytattunk, részt vett, és konstruktívan állt hozzá, és befogadta azokat a javaslatokat, amelyeket az ellenzéki képviselők megtettek. [[14.20]] Az, ami viszont tegnap az Országgyűlésben történt, az mindent világossá tett. Az különösen érdekes, és minekutána a teremben ülők közül senki nem volt ott a hétpárti egyeztetéseken rajtam kívül, ezért szívesen elmesélem önöknek, hogy a legelső alkalommal az ellenzéki képviselőknek semmilyen problémájuk nem volt a normaszöveggel, semmilyen felvetésük nem volt, semmilyen aggályt nem fogalmaztak meg. Aztán eltelt néhány nap, megjelent Magyar György, meg valami dizájner, meg úgynevezett civil aktivisták, meg egy nagy Facebook-buborék, amiben benne tetszenek élni, és megváltozott minden. Itt jegyzem meg, még azokra a javaslatokra is nemet mondtak tegnap, amelyeket önök kértek. És minekutána nem feltételezem, például, hogy a patkányozós Bangóné elolvasta ezt a törvényjavaslatot, ezért szívesen elmondom önöknek… [[Felzúdulás és közbekiáltások az MSZP soraiból, köztük Bangóné Borbély Ildikó: Ne személyeskedjen már! Az elnök csenget.]] Maga meg ne rikácsoljon, képviselő asszony, mert én is türelmesen meg szoktam hallgatni, amikor felszólal. Képviselő asszony, 3 millió magyart lepatkányozott. Ez ténykérdés. Lehet, hogy ez önnek nem tetszik, de ettől függetlenül hallgassa meg, amit szerettem volna mondani. Amire tegnap nemet… [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Mindjárt gondoltam, hogy a szocialista felfogás szerint még nekem kell magam szégyellnem, nem annak, aki 3 millió magyart lepatkányozott. Menjünk tovább! Amire tegnap nemet tetszettek mondani: holnap reggeltől külföldről érkező nem magyar állampolgárok beléphetnek az ország területére. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]] A kormány rendelete teljesen világosan fogalmaz, és minekutána a törvényt jövő hétfőn vagy kedden tudjuk csak elfogadni, ezért lesz egynéhány nap, ami jogvitás helyzet lesz, megszűnik a hatálya az alábbi intézkedéseknek. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] Elnök úr, megtenné, hogy rendreutasítja a képviselő asszonyt, aki látványosan nem bír magával? [[Derültség a kormánypárti sorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt további érdemtelen vita kezdődne, azt kérem önöktől, hogy a vezérszónoki felszólalások során tiszteljék meg a felszólalót azzal, hogy meghallgatják. Köszönöm.
Tehát, a kormány intézkedései közül hatályát veszti a külföldről érkező nem magyar állampolgárok beléptetési tilalma az ország területére. A külföldről érkező magyar állampolgároknak, ha nem mutatnak ki náluk fertőzést, nem a kormányrendelet alapján kellene automatikusan hatósági házi karanténba vonulniuk, hanem helyette az egészségügyi államigazgatási szerv, az NNK külön hatósági határozatban, jóval adminisztratívabb úton rendelkezhetne erről. Ez fokozza a járványveszélyt.Nem lehetne kiutasítani például az ország területéről azokat, akik a karantén szabályait megszegik; például a kórházban támadó irániak esetére gondolunk. Az egészségügyi dolgozók szabadon elhagyhatják az ország területét. Nem lenne rendkívüli ítélkezési szünet. Nem tudom, hogy megértettéke tegnap a mozgalom hevében, hogy ezek a döntések 26-ától, holnaputántól nincsenek. Lehet, hogy ez önöknek politikai siker, de hogy mérhetetlen károkat és iszonyú nagy kockázatot vállalnak az országra és a lakosságra nézve [[Folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] , azzal jó, ha együtt élnek. És minekutána még mindig azt gondoljuk, hogy ennek a törvénynek a vitája függetlenül attól, hogy önök megszavazzáke vagy nem fontos, ezért még most is bele fogom szőni a mondandómba azt, hogy gondolják meg magukat. Gondolják meg magukat! Ezt a történelem jegyezni fogja, és önöknek tisztában kell azzal lenniük, hogy amikor a magyar emberek mindennapjait érintő döntést hoznak, azon belül az egészségükre, az életükre vonatkozó döntésekről hoznak ítéletet vagy nyomnak gombot, akkor sokkal nagyobb súly esik az önök felelősségét illetően mindannyiunkra, önökre, a frakciójukra, a pártjaikra, mint egy normál parlamenti vita kapcsán. Mert mit állítanak önök ezzel szemben? Önök hamisan azt állítják, hogy a felhatalmazás korlátlan. Lehet, hogy abban a buborékban, amelyben sokan élnek önök közül, ezt el lehet hitetni. Lehet, hogy azt gondolják, hogy még mindig működik majd, hogy ha sokat mondunk valamit, akkor az úgy is lesz. Lehet, hogy azt gondolják, hogy az emberek nem kellően tájékozódnak. De itt ül a miniszter asszony, aki az expozét mondta, mondják el neki, hogy úgy van-e, hogy korlátlan. Amikor majd szót kérnek, akkor mondják el neki, hogy korlátlan felhatalmazást olvasunk, kedves miniszter asszony, a 2. § (2) bekezdésében, amelyben úgy tetszik fogalmazni, hogy a kormány a jogkörét a szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan a rendelet szerinti humán járvány megelőzése, kezelése, felszámolása, továbbá káros hatásainak megelőzése és elhárítása céljából gyakorolhatja. A humán járvány megelőzése és a káros hatások. Hogy néz ki ez az önök vádjaiban? Ez korlátlan felhatalmazás. Amikor azt tetszenek mondani nekünk, hogy ezt a korlátlan felhatalmazást nem kellene megadni, akkor elmondom önöknek azt a jogi helyzetet, ami történik, amivel most ki tudják akár iktatni a parlamentet, és ezt a kormánynak kell majd értékelnie. Mit tud tenni a magyar kormány abban a helyzetben, hogy a rendeleteinek egy része hatályát veszti csütörtökön, vagy a csütörtök és kedd közötti napon, miközben egyébként a parlament tegnap nem járult ehhez hozzá? Még egyszer kihirdetheti. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszólására:]] Még egyszer kihirdetheti, ugye? Ugye? És ki is iktattuk a parlamentet a kormány életéből. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Gratulálok, képviselő asszony, helyes válasz volt! [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Jogász létére helyesen tudta a választ, igen, minden 15. napon kihirdetheti a kormány ezt, és ha ezt a kormány megcsinálja minden alkalommal, önök lennének a legjobban felháborodva. Most tetszettek kiiktatni az Országgyűlést a kormány életéből! Nem lesz más megoldása. Holnap ezt a kormány majd el fogja dönteni, mert ez nyilvánvalóan egy jogvitás, bizonytalan helyzetet eredményez. De ha egy picit tetszettek volna gondolkodni, a parlament addig vehet részt ebben a munkában, amíg a kormányt nem kényszeríti arra, hogy a humán járvány megelőzése érdekében ezeket a rendeleteit újra és újra kihirdethesse. És még egy dolog: az időbeli korlát. Minekutána önök közül senki nem volt ott a hétpárti egyeztetésen, szívesen elmondom önöknek, hogy a 60 és a 90 nap a mai tudásunk szerint beleesik abba a legkritikusabb időszakba, amikor nem tudjuk felmérni, hogy milyen károk lesznek az országban. Ezt világosan elmondtuk. Nem tudjuk azt sem megmondani, hogy éppen 60 vagy 90 nap múlva ülésezésképes lesze a magyar parlament. Ezt is elmondtuk, nem is volt az ellenzéki frakcióvezetőknek vagy frakcióvezető-helyetteseknek kit ki képviselt semmi kifogásuk ez ellen. Majd egyszer csak jött egy nagy felismerés múlt hét péntek körül, és elkezdték követelni a 90 napot. Mikor világosan tudta mindenki, hogy éppen az az idősáv az, amikor nem garantált, hogy a magyar Országgyűlés zavartalanul ülésezhet. Ezért én megkockáztatom, hogy teljesen tudatosan találták ki a 90 napot. Teljesen tudatosan találták ki. Nem azt mondták, hogy 150, még csak azt sem mondták, hogy 15. Pont azt az idősávot mondták, amiről előre tudható, hogy a legkritikusabb lesz, a 60 és a 90 nap. Úgyhogy azt szeretném önöknek mondani, nem adom föl magamban azt a reményt, hogy tudunk humánjárvány-ügyben együttműködni, és azt sem adom föl, hogy a tegnapi akció nem mindegyikőjük szívének volt kedves. Ezt nemcsak feltételezem, hanem tudom is. Azt is tudom, hogy önöknek belső konfliktusaik voltak abból, hogy tegnap jól döntöttek-e, mert van, akit még visz a lelkiismerete meg a normális meggyőződése, és van, aki nem gondolja azt az őrültséget komolyan, hogy a humán járvánnyal kapcsolatos intézkedéseket a kormány az a kormány, amelyiknek most kétharmados felhatalmazása van a parlamentben a saját stabilitására akarja használni. Drága Képviselő Hölgyek és Urak! Milyen döntést nem tudtunk volna az elmúlt években meghozni, amitől most önök aggódnak, amit most meg meg lehetne? Melyik az alaptörvény-módosítás, amit ne tudtunk volna elfogadni? Tíz éve kétharmada van a Fidesz-KDNP-kormánynak. Azt gondolják, hogy majd rendeleti úton áll érdekünkben vagy van szükségünk bármilyen jogszabálynak a módosítására? Még ha este elmondják a televízióban, azt megértem, mert az a nyilvánossághoz szól, de azt magukban is komolyan gondolják? Hát, bármit el tudtunk volna eddig is fogadni, nem? Maguk mondták: úgy módosítgatjuk az alkotmányt, ahogy kedvünk tartja, nem? Akkor mit gondolnak, miért van nekünk szükségünk erre? Nincs. Nincs olyanra szükségünk, amivel önök most vádolnak bennünket. Arra van szükség, hogy a kormány cselekvőképessége fennmaradhasson, hogy azonnal lehessen intézkedni, és minden időben minden döntést meg lehessen hozni, nehogy napok meg hetek, de órák se maradjanak döntés nélkül. És most önök ebben kárt okoztak. Ezzel együtt is azt mondom, hogy nem tehetjük meg a magyar politika csinálóiként, a megbízottaiként, hogy nem egyeztetünk. [[14.30]] Viszont egy dolgot szeretnék kérni önöktől: ha önökkel egyeztetünk, akkor az valóban az önök akarata legyen! És ezt azért mondom, amit az előbb mondtam, mert a legelső alkalommal a szocialistáktól a Jobbikig senkinek volt baja a normaszöveggel. Ha azok a véleményformálóik, akik aztán megváltoztatták ezt a döntést, a meghatározók, akkor meg az a javaslatom, hogy a következő körben inkább őket tessenek ideküldeni, mert egyszerűsítjük az életet. Akkor üljön be ide a dizájner meg a Magyar György, meg a nem tudom, kicsoda, akik valójában irányítják az önök politikai akaratát, mert mi megállapodtunk néhány dologban, aztán felül tetszettek írni. Tehát én azt szeretném kérni, hogy mi, a legfőbb népképviseleti szerv tagjait tudjuk tárgyalópartnernek tekinteni, önöket, az ellenzéki képviselőket, parlamenti mandátummal bíró embereket. De úgy érzem, hogy négy alkalommal teljesen fölöslegesen üldögéltem a hétpárti egyeztetéseken, mert még el kellett menni az engedélyért Magyar Györgyhöz meg a dizájnerhez. Ne vicceljenek már! Arról van szó, ami történt, ne nézzenek így rám! Ez történt. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] És abban meg szeretném, ha világosan egyetértenénk, hogy ebben a helyzetben nekünk nem ezért érdekünk, hogy önökkel együttműködjünk, mert az jól néz ki, hanem azért érdekünk, amit a múlt héten a parlamenti felszólalásomban igyekeztem elmondani, hogy az ország mégiscsak áll az önök szavazóiból, a mi szavazóinkból, sok-sok társadalmi csoportból. És az a meggyőződésünk, hogy amikor ezekhez az emberekhez szólunk az ő biztonságuk érdekében, akkor jó, ha mindannyian ugyanazt mondjuk nekik. Mert nem fogják elfogadni Csárdi Antaltól a Fidesz-szavazók, amit mond, és tőlem sem fogják elfogadni az LMP-szavazók, amit mondunk. Ezért jó, ha ugyanazt mondjuk nekik, mert az ő életükről van szó. Ezért kell összefogni! Nem azért, mert olyan nagyszerű és felhőtlen itt a hangulat, meg olyan nagyszerű véleménnyel vagyunk egymásról. Az összefogás nem egymás megítéléséről szól, hanem az emberek iránti felelősségről. És azt szeretném önöktől kérni, hogy történt tegnap, ami történt, de gondolják meg magukat. Minden ilyen szembenállás, minden ilyen politikai vita, amit itt persze lefolytathatunk, ezért jöttünk ma ide, hogy jól beolvassunk a másiknak, de minden ilyen politikai vita ártani fog annak, ami a járványkezelés szempontjából elengedhetetlen lenne. Éppen ezért azt kérem önöktől, hogy ismétlem, történt, ami történt ennek a törvénynek a megszavazásánál gondolják meg magukat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy két frakciótag ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem oly rég itt a teremben egy esküt hallottunk, és az eskü arról szólt, hogy az új alkotmánybíró felesküszik az Alaptörvényre, és ő maga is azt mondta, amit már ebben a teremben mindenki, hogy az Alaptörvény szellemisége és betűi alapján végzi a tevékenységét.Aki ezt a T/9790. javaslatot beterjesztette, nem az Alaptörvény rendelkezéseit veszi figyelembe, és nem annak szellemiségét követi. Március 11-én előterjesztette, vagyis meghozta a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló kormányrendeletet a kormány, és március 12e óta azt vártuk, miután mindenki tudja, hogy ez a veszély 15 nap alatt nem hárul el, hogy majd az Alaptörvény 53. cikke alapján megérkezik az országgyűlési határozati javaslat, amely meghosszabbítja a veszélyhelyzetet. Ezt vártuk március 12e óta. Majd mit tett a kormány és a Fidesz képviselőcsoportja? Előterjesztett egy új törvényt, ami semmilyen módon nem felel meg az Alaptörvény 53. cikkének, és természetesen nem országgyűlési határozati javaslat. Persze, mondhatnánk azt, hogy találtak egy másik jogi megoldást, de nem. Ugyanis ebben az új törvényben nem az Alaptörvény 53. cikke alapján való felhatalmazás, illetőleg a veszélyhelyzet meghosszabbítása szerepel, hanem teljesen új szabályokat vezet be, gyakorlatilag felülírja az Alaptörvényt. A felvezetőben azt mondja, hogy szünetelhet a parlament a járvány következtében. Ezt a feltételezést tartalmazza a bevezetője a törvénynek. Kérdés: miért is szünetelhet a parlament? Hány fő kell a határozatképességhez? Olvastunk olyan statisztikát, vagy tapasztaltunk olyan körülményeket a járvánnyal sokkal inkább sújtott országokból, hogy 200 főből 100 fő biztosan megbetegedett olyan mértékben, hogy még elektronikus úton sem tudná gyakorolni a tisztségét? Semmilyen ilyen adat sem a WHO-tól, sem semmilyen, a járvánnyal sokkal inkább sújtott országból nem érkezett. Azt mondja ez a jogszabálytervezet, hogy veszélyhelyzettel összefüggő sajátos szabályokat állapít meg. De tudják, mi nincs benne? A veszélyhelyzet meghosszabbítása. Ez nem szerepel ebben a jogszabályban, pedig az Alaptörvény 53. cikke egyértelműen előírja, hogy meg kell hosszabbítani a veszélyhelyzetet, ha úgy látja az Országgyűlés, hogy a kormány által meghosszabbított veszélyhelyzetet jóváhagyja. Ez ebben a jogszabályhelyben nincs benne. Fogunk mi még erről sokat vitatkozni, hogy ki miként látja az Alaptörvény szövegét, de miután részese voltam az Alaptörvény valamikori vitájának tessenek visszanézni a jegyzőkönyveket , például ennél a passzusnál igen sok vita volt abból, hogy majd ezt adott esetben hogy kell alkalmazni. A 2. § azt közli, hogy a katasztrófavédelmi törvényben megfogalmazott jogkörökön túl fog újabb jogköröket meghatározni a kormány számára. Tehát miről szól ez az új törvény? Túlmegy a katasztrófavédelmi törvényen. Új szabályokat határoz meg, holott amikor a katasztrófavédelmi törvény vitája volt ebben a Házban, akkor egyértelműen azt mondta a kormány és a Fidesz is, hogy ezzel mindenféle esetre, ami csak előfordulhat például veszélyhelyzet életünkben alkalmazható lesz, és nincs szükség arra, hogy további egyéb jogokat kelljen majd külön törvényekkel a kormánynak biztosítani. A 3. § azt mondja, hogy a kormányt hatalmazza fel arra, hogy a saját rendelete alapján elrendelt veszélyhelyzet hatályát meghosszabbítsa. Mit jelent ez? Nem azt jelenti, amit Kocsis Máté elmondott az imént, hogy majd a parlament fogja eldönteni, hogy a veszélyhelyzet mikor szűnik meg, és a parlamentnek joga lesz a veszélyhelyzetet megszüntetni. Szó sincs róla! [[Kocsis Máté: Nem mondtam ilyet! Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ez a kormány kizárólagos jogköre lesz, a parlamentnek az égadta világon semmi lehetősége nem lesz erre, kivéve, ha egyszer hajlandó lesz arra a kormánypárti kétharmados többség, hogy bejöjjön a Házba és megszüntesse. [[Bangóné Borbély Ildikó: Több fegyelmezettséget!]] Itt megkérdezem, hogy akkor miért is nem korlátlan. Ha a parlament kétharmados többségére és az általa létrehozott kormányra van bízva, hogy ez a veszélyhelyzet meddig áll fenn, el tetszenének mondani, hogy hol van itt bármifajta demokratikus, parlament által ellenőrizhető kormányzás? Nincsen! Például az a kérdésem, hogy miért nincs benne ha már azt mondják, hogy nem korlátlan az, hogy a WHO által meghatározott járvány végéig szól ez a törvény vagy ennek a törvénynek a hatálya. Ugyanis a világjárványt a WHO kihirdette. És ahogy majd reményeink szerint egyszer véget ér, a WHO meg fogja állapítani, ha már az utolsó országban sincs új beteg, hogy ez véget ért. Nem 60 napról, nem 90 napról, nem 120 napról beszélek, kormánypárti képviselőtársaim, hanem egy olyan objektív körülményről beszélek, amit sem önök, sem én, sem senki nem tud befolyásolni, csak kizárólagosan a biológia. Ez pedig az, hogy ez a járvány egyszer véget fog érni. És van egy független világszervezet, akinek módja lesz arra, hogy kihirdesse: a járvány megszűnt. Akkor azt tessenek nekem mondani, ha önök jóindulattal terjesztették be ezt a javaslatot, ha önök tényleg úgy gondolják, hogy nem óhajtanak vele visszaélni, akkor miért nem lehetett például ezt a feltételt belevenni, hogy a WHO által kihirdetett járványveszély megszűnéséig?! Nem hiszem, hogy ha önök jóindulattal álltak volna ehhez, akkor ennek bármi akadálya lenne. De mily érdekes: azt mondja a javaslat, hogy esetleg parlamentet nem lehet összehívni. És Alkotmánybíróságot? Hát, annak tökéletesen meg van határozva, hogy miként tud majd új ügyrend megállapítása mellett döntéseket hozni, holott bocsássanak meg, senkit nem szeretnék megsérteni egyelőre az Alkotmánybíróság alkotmánybíráinak átlagéletkora több, mint a parlament tagjainak átlagéletkora. [[14.40]] Azt mondja, hogy nem lehet időközi választás, és nem lehet országos vagy helyi népszavazás. Megértem, amit elmondott miniszter asszony, hogy nem óhajtják a polgárokat esetleg kitenni egy ilyen szavazással vagy választással annak, hogy találkozniuk kell olyannal, aki fertőzött, vagy miután betegek, nem tudnak a szavazati jogukkal élni, és még az urnakérés is nehézségekbe ütközik, mert a járványveszély fenyegeti a résztvevőket. Én ezt megértem, csak a probléma az és erre mindig emlékezzenek , a Fidesz a legnagyobb politikai tőkét a népszavazásokból hozta ki magának, emlékezzenek rá, akkor kezdett az ő imázsa emelkedni, és azt a politikai eredményt elérni végül, ami megtörtént. Az is szerepel az indoklásban, hogy lám-lám, az árvízkor, valamint a migránsválságkor milyen kiválóan járt el a kormány, és hogy ezek járnak előttünk példának. A helyzet az, hogy érdekes módon akkor nem választották ezt a metodikát. Akkor bizony a parlament hozzájárult a meghosszabbításhoz, és soha nem mertek túlmenni azon, mint ami már ebben a javaslatban szerepel. Beszéltek itt az egészségügyről, a rendfenntartásról, a rendőrökről, például a miniszterelnök úr tegnap a katonákról fölmondta a létszámot. Egy apró probléma van. Ezt itt szép elmondani ebben a Házban, csak a gyakorlat teljesen más. Gondolják el azt, hogy a katonákat, rendőröket bent tartják a laktanyában, nem ügyeleti és készenléti rendszer van otthonról, hanem védőfelszerelések nélkül ott vannak együtt, tulajdonképpen teljesen kitéve mindannyiukat, egymást a járványveszélynek. Ha ennyire a katonaságra és a rendőrökre számít majd a miniszterelnök a rendfenntartásnál, akkor például az ő egészségüket miért nem óvjuk? Vagy az egészségügyi személyzetet a védőfelszereléssel miért nem óvjuk? Elmondom önöknek, hogy a rendfenntartó szervezetek és az egészségügyi személyzet fog először tömegesen megbetegedni, mert nekik nincs védőfelszerelésük. Azt mondja ez a javaslat, hogy a kormány jövőbeni intézkedéseit is már jóváhagyja ezzel a törvénnyel. Egyértelmű az Alaptörvény 53. cikke, hogy a parlamentnek jóvá kell hagynia a döntéseket. Olyan nincs, hogy egy nem ismert döntést már előre egy törvény jóvá fog hagyni. Ez egy fából vaskarika! Ezért mondtam az elején, hogy az Alaptörvény szellemisége ettől teljes mértékben eltér. Még hadd mondjak pár gondolatot. Ha a hitelfizetési moratóriumra a december 31-ét meg tudták határozni hiszen azt megtették a rendeleteikkel nagyon helyesen , akkor azt tessék nekem megmondani, hogy miért nem lehetett ebben a törvényjavaslatban is ezt a december 31-ét meghatározni! Szeretnék még egy kérdésről beszélni. Másfél millió kettős állampolgár van Magyarországon Magyarország lakossága körülbelül 9 millió 700 ezer , ez a lakosságszámhoz képest óriási. Bizonyára tudják, hogy nem lehet olyan szabályt hozni, hogy egy polgára egy országnak ne térhetne haza. Ezáltal ez úgy zajlik most, hogy a kettős állampolgárok, ahová éppen bemennek, azt az útlevelüket veszik elő. El tudják képzelni, hogy az, hogy potenciális másfél millió embert semmilyen módon nem tudnak ellenőrizni, akármilyen kormányrendeletet hoznak, és akármeddig lesz a veszélyhelyzet kihirdetve, ez például egy milyen komoly járványügyi kérdés? Merthogy az útlevelek mellett sem lakcímkártya nincs, sem az útlevelekben nem szerepel, hogy valójában az a polgár hol él. Ilyen kérdésekre például miért nem tetszettek gondolni? De hogy ne szaporítsam a szót, és képviselőtársamnak is adjak elég időt, a kérdéseim a következők. Kelle ez a törvény ahhoz, hogy legyen elég védőfelszerelés és maszk? Kelle ez a törvény ahhoz, hogy ne legyen 70 milliárd forint a kórházak adóssága? Kelle ez a törvény ahhoz, hogy a katonák védőfelszerelést kapjanak, és ne a laktanyában kelljen ülniük, hanem hazamehessenek készenléti állapotba? Mert hogy tudjanak róla lengyel testvéreinknél csak ügyeleti rendszer van, hazaküldték a katonákat, hogy ne jelentsen az együttlétük további járványveszélyt. A NATO 25 százalékra csökkentette a készenléti létszámot, és hazaküldték a többi katonát. Vagy például a rendőröknek védőfelszereléssel való ellátása? S ami a legfelháborítóbb: Biró Marcell az összes minisztériumnak kiküldte, hogy a minisztériumokban nem lehet home office, holott tudjuk jól, rengeteg minisztériumi munkatárs dolgozhatna home office-ban, de nem, a magyar minisztériumokban dolgozók nem. Tessék mondani, kell ez a törvény ahhoz, hogy egy humánus tevékenységet vezessenek be például ezzel!? Hogy legyen elég kórházi kapacitás a súlyos betegek számára, ugye, nem tetszenek azt mondani, hogy ez a törvény kell? Nem! Kormányozni kell. Normális állapotban is kell olyan kapacitás, hogy kormányozni lehessen. Az árspekulánsok visszaszorítása kell hozzá ez a törvény? Nem kell! A kormánynak most is megvan erre a lehetősége. S végül pedig: tudják, kik mutatták ki igazán, hogy önöktől mi várható el? A polgármestereik, akik ebben a helyzetben képesek voltak olyan döntéseket meghozni, amivel tökéletesen meghiúsították az önkormányzás minden elvét. Azt tudom önöknek mondani, hogy ők ott, a fideszes polgármesterek a katasztrófahiénák, a nem fideszes polgármesterek pedig a felelősségteljes településvezetők, természetesen tisztelet a kivételnek, azoknak a fideszes önkormányzati vezetőknek, akik nem tettek ilyen galád dolgot. Tehát én azt tudom mondani, hogy ez a jogszabály nem az, amit az Alaptörvény az 53. cikkében megkövetel, és az is nagyon sajátságos, hogy önök leszavazták a több frakció által benyújtott, a veszélyhelyzet meghosszabbítására irányuló javaslatot. Na, miért is? Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport, a frakció másik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Még egyszer elnézést kérek, hogy a jegyzői pulpituson, miközben Kocsis Máté azt bizonygatta, ami egyébként hamis, a kezemmel próbáltam jelezni, hogy az álláspontja nem helyes, ezért öntől is bocsánatot kérek. Viszont mindenképpen reagálni kell arra, amit Kocsis Máté mondott, és hát van hozzá tanúm. Arról volt szó, hogy az ellenzéki képviselők, akik ott voltak a hétpárti egyeztetésen, semmilyen reakciók nem mondtak. Nincs itt Kocsis Máté, úgyhogy önöknek kell mondanom, államtitkár úr és miniszter asszony, ha visszaemlékeznek, én ott voltam, és ez nem is az első, hanem a második egyeztetés volt. A második egyeztetésen nagyjából így ültek önök, önök között ült az egyik államtitkártársuk, mellettük ült Orbán Balázs államtitkár úr, mellettem történetesen Kocsis Máté ült. S amit elmondott az ellenzék Harangozó Tamás kezdte nagyjából a hozzászólásokat , az első, amit elmondott az ellenzék, hogy azt, amit önök elküldtek le van írva nekem, mindjárt mondom önöknek időpont szerint 16 óra 32 perckor egyeztetésre javaslatot, azzal kapcsolatosan rögtön az első az volt, hogy az időkorlát hol van belőle. Ez volt az első. De hogy visszapörgessük kronológiailag az idő kerekét: Kocsis Máté annál is ott volt azt Gulyás Gergely tartotta , amikor Gulyás Gergellyel beszéltük, hogy lesz szükség törvényhozásra, lesz szükség arra, hogy felhatalmazást kapjon a kormány, maga Gulyás Gergely mondta el, hogy ő személy szerint nyilván nem kormányzati álláspontot képviselt, ezt korrektül hozzá kell tenni, de azt mondta, hogy ő személy szerint azt tudja támogatni, hogy egy határozott időpontot írjunk bele ebbe a felhatalmazásba. Önök mondhatják azt, hogy ő nem ismerhette akkor azokat a tényeket, azokat a modelleket, azokat a számításokat, hogy 30, 60, 90 nap vagy több hónap lefolyása után mi lesz. De akkor ő azzal a helyes alkotmányjogi és azzal a helyes jogi koncepcióval jött oda, és úgy reagált rá, mint ahogy egy jogásznak kell, hogy azt mondta, hogy mindent módjával és mindent az arany középút szerint, azaz határidővel legyen minden megszabva. Ez volt Gulyás Gergelynek az álláspontja. Ez volt március 13-án, kettő nappal az után, hogy önök kihirdették a veszélyhelyzetet. Most nézzük meg, hogy mi is gond! Én azt mondom önöknek, hogy itt ütemtévesztés volt. Tudjuk és láttuk, hogy óriási feladat volt gyorsan és hatékonyan megszervezni a védekezést. Voltak benne hibák, most is vannak benne hibák, de bizonyosan elment önök mellett az idő kereke. Akkor kellett volna, amikor Gulyás Gergellyel ezeket vitattuk, behozni azt a jogszabályt, amihez nem négyötöd kellett volna, hanem egy egyszerű többség, sőt majd kétharmados felhatalmazásokhoz, a sarkalatos részekhez a kétharmad, és már le tudtuk volna tárgyalni, és a mai napon erről a javaslatról szavazhattunk volna, mert akkor még az előtt az időpont előtt voltunk, hogy itt négyötödös többséggel, egyébként házszabálytól eltéréssel kellett volna szavazni. Önöknek megvolt a lehetőségük. Kár ebben a pozícióban arra mutogatni, hogy minden az ellenzék hibája, és csak az ellenzékre nem lehetett számítani. Az a helyzet, hogy önök szimplán az ütemet eltévesztették, mert tudjuk, nagy volt a védekezés miatt a sürgés-forgás, és szimplán elmulasztották ezt. Tétováztak és rossz utat jártak, ez volt talán az egyik, amit le lehet vonni ebből. De hát jöjjenek jogi érvek is! Mi akadályozza meg önöket abban, hogy egyébként hamarabb beterjesszék azt a javaslatot, amit be lehetett volna? Az előbb mondtam el, hogy volt idejük rá, be tudták volna terjeszteni. Másrészről: semmi nem akadályozza meg önöket, amire egyébként Kocsis Máté utalt, hogy 15 óra 1 perckor szimplán a kormány azt mondja, hogy ismételten veszélyhelyzetet hirdet, és mindazokat a rendeleteket, amelyek menet közben lejártak, meghosszabbítja. [[14.50]] Azt, hogy az emberek biztonságérzetére, veszélyérzetére önök azzal apelláljanak, hogy az ellenzék ellen gyűlöletet keltenek önök ezt csinálják, az önökhöz közeli Elég nevezetű Facebook-oldal, az önökhöz közeli különböző médiumok azzal fenyegetik az országgyűlési képviselőket, ami ennek az országgyűlési közösségnek sosem volt egyébként a sajátja, hogy gyilkosnak nevezzék őket, hogy mindenféle, bocsánat a szóért, anyaszomorítónak nevezzék őket , mi elviseljük, képviselők vagyunk, de tudják, aki ilyen gyűlöletet gerjeszt, és elszabadulnak esetleg ebben az országban az indulatok, az ezért felelős lesz pró-kontra. Ez nemcsak az ellenzéki képviselőkre vonatkozik, ez önökre is: aki ilyen gyűlöletet táplál az emberekben, az számoljon majd a következményeivel! Világos, és abban sincs vita, hogy egyébként a veszélyhelyzetet meg kell hosszabbítani, és azt a Jobbik támogatja, hogy arra figyelnünk kell, hogy egy bizonyos időpontig legyen felhatalmazása a kormánynak. A Jobbik nem kér sokat: azt mondja a Jobbik és az ellenzék, amit mi szeretnénk, az az, hogy ne rendeleti kormányzás legyen időbeli korlát nélkül, és az a legfontosabb ebben, hogy Orbán Viktor a parlamentet annak megfelelő együttműködő partnereként tudja használni. Ezért a 90 napos argumentumuk és az az érvük, amit ebben mondtak, lényegében meg fog dőlni. És akkor mondok önöknek egy nagyon egyszerű példát, és engedjék meg, hogy itt ebben az esetben B. Nagy László képviselőtársuk nyilatkozatát ajánljam. Arról volt szó, hogy itt 90 nap múlva nem fogunk tudni ülésezni. B. Nagy képviselőtársunk ott ülte valahol végig az önkéntes karantén helyett az ülést. Szíve joga, és lehet, hogy egyébként jól is tette, én nem ezt mondom, de mi az akadálya, hogy 90 nap múlva ne ugyanígy üljenek itt a képviselők, és ne ugyanazzal az érvrendszerrel, amit B. Nagy úr nyilatkozott, legyenek itt? Azt írta, hogy: „A parlamentben kötelező megjelenni, és a képviselők tartoznak annyi felelősséggel a társadalomnak, hogy a fenti döntéskor részt vegyenek az ülésen.” ezt mondta, ez a kötelezettségünk. Akkor miért érvelnek önök azzal, hogy 90 nap múlva ezt a kötelezettséget nem fogja megtenni valaki, amikor kisebb veszélyhelyzetben B. Nagy László, lehet, nem helyesen, de itt volt? És itt lennénk mindannyian, amikor 90 nap múlva vagy 60 nap múlva szükség lenne ránk. Ami még fontos, és az időből való kifutás miatt lehet, hogy a többi részét később mondom el: a Btk.-val kapcsolatos észrevételeink. A kormány helyesen gondolja, hogy valamilyen módon a védekezés akadályozásával kapcsolatosan, a rémhírterjesztésre vonatkozóan fel kell lépni; ezt szigorúan kell venni, ez teljesen nyilvánvaló. Azonban ebben, ugye, a védekezés eredményességének a kitétele egy olyan körülmény, amit ha helyesen nézünk, akkor a történeti tények, az adatok, a nemzetközi együttműködésből meg összehasonlításból származó adatok alapján lehet megítélni, azaz helyesen a védekezés eredményességének a kritériumát képtelenség lesz akár a vádemeléskor, de még később is, a bírói szakban meghatározni, mert ki lesz az, aki meg tudja mondani, hogy az a védekezés, amelyik eredményességének valaki a meghiúsítására törekedett vagy azt meghiúsította, valóban úgy állt fent, tehát eredményes lett volna, vagy eredményese egyáltalán az a védekezés? Tehát ami biztos: szerintem ez itt egy alaptörvény-ellenes rendelkezés, és az a fő probléma, hogy a véleményszabadság korlátozására egy elég világos normatartalomnak kell lennie. Ez a mostani normatartalom ebben nem elég világos. Én azt is tudom, és tudom önöknek mondani, hogy egyébként volt olyan időpont, amikor maga a Fidesz-frakció akarta elengedni ezt a tényállást, merthogy egyébként majd nem lehet bizonyítani, és nem lehet majd a bíróságok előtt megfelelően alkalmazni, mert az alkalmazhatóság is korlátokba ütközik. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] De nem ez a fő problémánk, és nem ez volt a fő kritikánk. A fő kritika, önök is tudják, az időkeret. Mi erre módosító javaslatokat adtunk be, kérjük, támogassák azokat. [[Az elnök ismét csenget.]] És végezetül, egy pillanat türelmet kérek, elnök úr: elég volt a kormányzat könnyelműségéből, itt az ideje, hogy követeljük a kötelező házi karantén azonnali kihirdetését, mert önöknek is be kell látniuk és tudniuk kell, hogy a holnap áldozatai tegnap és ma fertőződtek meg. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Képviselőtársaim! Gyorsan az elején, csak hogy legalább ebben ne legyen véleménykülönbség közöttünk: itt Varga-Damm Andrea azt állította, hogy nincs szüksége a kormánynak az Országgyűlés felhatalmazására. Akkor most azt javaslom, hogy értelmezzük közösen az Alaptörvény szövegét, amely ezt mondja a veszélyhelyzetről szóló részben, a (3) bekezdésben: „A kormány (2) bekezdés szerinti rendelete tizenöt napig marad hatályban, kivéve, ha a kormány” és itt jön a lényeges rész „- az Országgyűlés felhatalmazása alapján a rendelet hatályát meghosszabbítja.” [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A kétharmados Fidesz felhatalmazásával! Az elnök csenget.]] Tehát az a helyzet, hogy az Országgyűlést ebből az Alaptörvény alapján nem lehet kihagyni. Tehát amikor Varga-Damm Andrea azt mondja, hogy a kormány magától meg tudja hosszabbítani a rendelet hatályát, akkor egyszerűen egy Alaptörvénnyel ellentétes állítást fogalmaz meg. Tehát legalább egyébként az Alaptörvény értelmezésében értsünk egyet! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Szövegértelmezés!]] Azt gondolom, az örvendetes, hogy néhány alapvető dologgal a koronavírus elleni küzdelem kapcsán egyetértünk: egyetértünk abban, hogy ez rendkívüli veszélyeket hordoz magában, és abban is egyetértünk, hogy mindent meg kell tennünk a védekezés érdekében. Azt láthatjuk, hogy a kormány a saját tapasztalatából, illetve más nemzetállamok tapasztalatából kiindulva helyesen, jó időben veszélyhelyzetet hirdetett ki, és ez a veszélyhelyzet hatalmazta fel arra a kormányt, hogy különleges intézkedéseket vezessen be, hiszen rendkívüli helyzetben rendkívüli intézkedések szükségesek. Itt már elhangzott jó néhány, emellé teszem még hozzá az egyetemi távoktatást, a rendezvények megtiltását, az önkéntes karantén elrendelését a külföldről hazatérőknek, vagy a boltok nyitvatartási idejének korlátozását. Most ezek a szükséges intézkedések kerülnek veszélybe azáltal, hogy önök tegnap nem szavazták meg a koronavírus-törvényt. Tehát azt gondolom, abban nincsen közöttünk vita, hogy ezek szükséges és arányos intézkedések, és a jogi helyzet is, azt gondolom, teljesen világos: ahhoz, hogy a kormány folytatni tudja a megkezdett munkáját, az Alaptörvény alapján szüksége van az Országgyűlés felhatalmazására. Tehát összegzésszerűen azt tudjuk mondani, hogy kár szépíteni, de a tegnapi ellenszavazatukkal megnehezítették a koronavírus elleni védekezést. Azt is látom, hogy vannak józanul gondolkodó olyan politikusok, egykori politikusok, akik nem értenek egyet önökkel; azért javaslom, őket is hallgassák meg. És itt kifejezetten a jobbikosokra nézek, hiszen az önök egykori pártelnöke is azt mondta, hogy ebben a helyzetben meg kellett volna szavazniuk ezt, és azt gondolom, Vona Gábornak van tapasztalata abban, hogy veszélyhelyzetben, amikor Magyarországot egy komoly és valódi veszély fenyegeti, akkor stratégiai döntéseket elhibáz. Ezt egyszer Vona Gábor megtette, amikor a betelepítési kvótáról szóló alkotmánymódosítás ellen szavazott, tehát ő tapasztalatból tudja azt, hogy ilyen fontos és súlyos döntéseknél nem szabad hibázni. Ezért azt gondolom, és azt javaslom a jobbikos képviselőtársainknak, hogy hallgassák meg az egykori elnöküket, és most még lehetőségük van javítani, jövő héten szavazzák meg ezt a törvényt. De ettől függetlenül az teljesen természetes, hogy minden ellenzéki képviselő garanciákat kér és garanciákat szeretne. Az a kérdés, hogy ezek a garanciák rendelkezésre állnak-e. A mi egyértelmű álláspontunk szerint számtalan garancia rendelkezésre áll, hogy a rendkívüli jogrenddel ne lehessen visszaélni. Éppen ezért azt gondolom, hogy önök valami más indokból tették azt tegnap, amit tettek. Hogy miért, mivel most nem a pártpolitikai vitáknak van itt az ideje, azt én most nyitva is hagynám, és én a garanciákról szeretnék néhány szót mondani önöknek. Nyilvánvalóan egy jogállamban a legfontosabb és alapvető garanciák a jogi garanciák kellenek hogy legyenek, de azért én hozzátennék még kettőt: a tényeken alapuló garanciákat, illetve a politikai garanciákat. Ha megengedik, akkor először hadd szóljak néhány szót a tényeken alapuló garanciákról. [[15.00]] És erre azért van szükség, mert abban a szerencsés vagy szerencsétlen helyzetben van a Fidesz-KDNP-kormány, hogy néhány válságot már át kellett élnünk. Ezek között volt gazdasági természetű, volt ipari katasztrófa jellegű és volt árvíz, természeti katasztrófa, bevándorlási, tehát civilizációs természetű válság is. Én nem kérem önöket, hogy osztályozzák jelesre, mert senki nem dolgozik tökéletesen, amelyik ember dolgozik, az hibázik is, de abban talán egyetérthetünk, hogy ezeket a válsághelyzeteket a Fidesz-KDNP-kormány jól kezelte, a szükséges lépéseket hozta meg, a szükséges időben, arányosan és ráadásul a mindenkori alkotmányos kereteket betartva, azt soha nem átlépve. Azt gondolom, hogy a jelenleg meghozott járványügyi és egészségügyi intézkedések tekintetében sincsen közöttünk véleménykülönbség, tehát azokkal önök, ellenzéki képviselők is egyetértenek. A gazdasági lépésekben csak annyi egyet nem értés van közöttünk, hogy önök természetesen könnyedén még több intézkedést várnak el a kormánytól, de a meghozott intézkedéseket nem kritizálják. Persze kérdés az, hogy mennyire hiteles, mondjuk, egy DK-s képviselőtől gazdasági javaslatokat elfogadni, mert abba azért bele se gondoljunk, hogy mi lenne akkor, ha ez a járványügyi helyzet olyan állapotban találta volna az országot, mint amilyenben volt, mondjuk, 2008-ban Magyarország. Akkor valószínűleg mi itt nem gazdaságvédelmi csomagokról, munkahelyvédelemről és a családok megsegítéséről beszélnénk, hanem megszorításokról meg arról, hogy az IMF milyen diktátumokat intézett Magyarország felé. De hála istennek, mivel az elmúlt években a kormány felelős gazdaságpolitikát folytatott és felelős költségvetési politikát folytatott, most volt mozgástere ahhoz, hogy ezeket a lépéseket megtegye. Tehát ebben is, azt gondolom, egyetértés van. Tehát a tények mindig azt mutatják és ez valamilyen garanciát mégiscsak kell jelentsen , hogy a válságokat a Fidesz-KDNP-kormány mindig kezelte és mindig megfelelően kezelte. De természetesen ott vannak a jogi garanciák is, ezek a legfontosabbak. Én azt gondolom, hogy önök lehetnek kényesek a jogi garanciákra, de az kissé álszent, amikor Karácsony Gergely bejelenti, hogy rendeleti úton kíván kormányozni, de ígéri szeretném kihangsúlyozni: ígéri , hogy majd a többi frakcióval is egyeztet, akkor egyébként az ezzel szembeni garanciák tekintetében valahogy nem ilyen finnyásak. Azt gondolom, hogy miniszter asszony expozéja is számos olyan érvvel szolgált önök számára, amely megnyugtathatja önöket, hogy ezzel a rendkívüli helyzettel mert ha jól értem, az önök feltételezése, utalgatása arra vonatkozik, hogy ezzel majd a csúnya Fidesz-kormány, amelyik már évek óta diktatúrát akar bevezetni, vissza fog élni. De ez nem így van. És a legfontosabb garanciát, tisztelt képviselő hölgyek és urak, maga az Alaptörvény jelenti, hiszen az Alaptörvényben egyértelműen benne van, hogy mi a kormánynak az alkotmányos kötelezettsége. Az van benne az 54. cikkben, hogy a különleges jogrendet a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv megszünteti, ha a kihirdetésének feltételei nem állnak fenn. És mivel a veszélyhelyzetet a kormánynak kell meghirdetnie, ezért alkotmányos kötelezettsége a kormánynak a veszélyhelyzetet megszüntetni, ha a járvány már nem áll fenn. Arról nem is beszélve egyébként, hogy az Alaptörvény 21. cikkének a (3) bekezdése azt is kimondja, hogy az Alkotmánybíróság megsemmisíti az Alaptörvénnyel ellentétes jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést. Tehát ha valaki ezzel vissza szeretne élni, és teljesen egyértelműen megállapítható, hogy egy járvány már elmúlt, akkor természetesen ezt az Alkotmánybíróság megtenné. Arról nem is beszélek most, mert erről már számos esetben szó volt, hogy a felhatalmazás, amit önök korlátlannak hívnak, az nem korlátlan sem terjedelmét, tárgyát illetően, sem időbeli hatályát illetően. De ezt frakcióvezető úr és miniszter asszony már említette. És ott van harmadikként a politikai garancia. Ugye, önök azt nem gondolják komolyan, hogy a magyarok, akik most nagyon fegyelmezetten köszönet érte nekik betartják a hatóság utasításait, elviselnék egyetlen percig is azt, hogy bármilyen kormány hatalmi szempontok alapján indokolatlanul egy percnél is tovább a kihirdetett veszélyhelyzetet fenntartsa? Ha ezt bármelyik kormány megtenné, tudják, hogy mit tennének meg az emberek nagyon helyesen? Úgy küldenék el őket, mint ahogy Gyurcsány Ferencet küldték el, miután kiderült, hogy hazudott az egész országnak. Ezt tennék, nagyon helyesen. És itt kell még egy szót ejtenem Jakab Péter megjegyzéséről, mert nem csak a parlamentben beszél államcsínyről és arról, hogy tulajdonképpen a Fidesz-KDNP célja most, hogy államcsínyt hajtson végre és hogy kiiktassa a ’22-es meg a ’26-os választásokat, ennek a jogi cáfolatát a miniszter asszony megadta, de az a helyzet, szeretném üzenni kedves jobbikos képviselőtársaimon keresztül Jakab Péter frakcióvezető úrnak, hogy aki ilyeneket állít, annak a számára az igazság pillanata, reméljük, nagyon hamarosan elérkezik. Ugyanis mi, magyarok összefogunk, ha ebben az összefogásban önök nem akarnak részt venni, akkor lelkük rajta, de mi összefogunk, és le fogjuk győzni a koronavírus-járványt. Nagyon sok válsághelyzetet túlélt már a magyar nép, nagyon sok tragédiát túlélt már a magyar nemzet, ezt is túl fogjuk élni, és akkor természetesen alkotmányos kötelezettségének megfelelően a kormány ellentétben az önök minden alapot nélkülöző utalgatásaival és vádaskodásaival a válsághelyzetet meg fogja szüntetni. Viszont azt ne felejtsék el mi sem fogjuk , hogy akkor emlékeztetni fogjuk a magyar embereket arra, hogy önök a legnehezebb időben, a járvány elleni védekezés legnehezebb idejében mondvacsinált, minden alapot nélkülöző indokokra hivatkozva, hazugságok miatt tették nehezebbé a kormány számára a védekezést, amikor olyan hazugságokat fogalmaztak meg, hogy mi ki akarjuk iktatni a választásokat. Én remélem, hogy ezek a garanciák, amelyeket felsoroltam, meggyőzik önöket, mert most valóban én is bízom abban, ahogy Kocsis Máté frakcióvezető úr, hogy annak ellenére, hogy tegnap úgy szavaztak, ahogy, azok az érvek, amelyeket felsorakoztattunk, miniszter asszony is elmondott, meggyőzik önöket, és belátják, hogy Vona Gábornak ebben az esetben igaza van [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] , és az ellenzéknek is oda kell állnia a kormány mellé, és ebben a helyzetben összefogást kell mutatnunk, ez Magyarország érdeke. Természetesen a KDNP a szükséges felhatalmazást a kormánynak a jövő hét keddi szavazáson meg fogja adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Asszony! Mielőtt belekezdek a mondanivalómba, engedjék meg, hogy innen is megköszönjük az egészségügyi dolgozóknak, orvosoknak, ápolóknak, járványügyi szakembereknek, rendvédelmi dolgozóknak, katonáknak, az operatív törzs munkatársainak és mindenkinek, aki részt vesz a vírus elleni védekezésben. Szeretnénk innen is a legnagyobb tiszteletünket és köszönetünket kifejezni feléjük. Azt gondolom, hogy ez mindannyiunk felelőssége és kötelessége. Köszönjük szépen miniszter asszonynak is azt a munkát, amit az Igazságügyi Minisztérium végez az elmúlt napokban, hiszen rengeteg rendelet, az emberek mindennapjait érintő gazdasági intézkedések, járványügyi intézkedések, különböző, a rendkívüli jogrendből fakadó intézkedések kerülnek kihirdetésre a Közlönyben. Nyilván ezek mögött is rengeteg szakmai munka folyik. Ezt is szeretnénk megköszönni, hogy hatékonyan és gyorsan folyik ez a munka. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy helyzet van. Azt nem tisztünk megítélni, hogy történelmie ez a helyzet, azt majd az utókor meg fogja ítélni, de ebben a négy évben mindenképpen az egyik legfontosabb törvény tárgyalásánál állunk most itt az Országgyűlésben. Sok fontos törvényt hoz ez az Országgyűlés, sok fontos témát tárgyaltunk már az elmúlt két évben, és reméljük, fogunk még a következő két évben is, de ez most egy fordulópont. Az a helyzet, hogy most felelősséget kell vállalni ezekért a döntésekért, itt az idő, hogy most mindenki felelősséget vállaljon. Megértettem Lukács László képviselőtársam felszólalásából, amikor azt kérte számon, hogy miért nem egy héttel ezelőtt nyújtottunk be egy másikfajta törvényjavaslatot, egy határozati javaslatot, miért nem feles törvénnyel vagy esetleg kétharmados törvénnyel vittük ezt át. Tisztelt képviselőtársaim, önök nem akarnak részt venni a védekezésben, önök nem akarják vállalni a felelősséget. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ez a válasz?]] Mi elmondtuk, hogy magunkra vállaljuk a felelősséget a védekezésért, mi elmondtuk, hogy magunkra vállaljuk a felelősséget a döntésekért [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Az elnök csenget.]] , de azért szerettek volna önök feles és kétharmados határozati javaslatokat, hogy ne kelljen felelősséget vállalniuk, hogy gombot se kelljen nyomniuk. [[15.10]] És amikor elérkezett tegnap az idő, és felelősséget kellett volna vállalniuk a tetteikért, az országért, a védekezésért, a magyar emberek egészségéért, akkor a magyar emberek egészsége helyett a piti pártpolitikai érdekeiket választották. Ez történt a tegnapi nagyon. Ahogy Kocsis Máté frakcióvezető úr elmondta, ez egy egyik pillanatról a másikra megváltoztatott döntés. Pénteken, csütörtökön még nem így álltak az ellenzéki pártok, még úgy volt, hogy meg fogják szavazni ezt a határozati házszabálytól való eltérést, csak felvonultak Soros György szervezetei, a TASZ, az Amnesty [[Moraj a Jobbik soraiból.]] felvonult Magyar György börtönbizniszes ügyvéd, felvonultak különböző liberális véleményvezérek, felvonult az Index, felvonult a 444, és elmondták önöknek, hogy tisztelt képviselő hölgyek és urak, önök nem támogathatják a kormány törvényjavaslatát, önök nem adhatnak felhatalmazást a kormánynak, önök nem vehetnek részt a járvány elleni védekezésben, nem vehetnek részt a humán járvány elleni hatékony védekezésben, mert önöknek ezt nem szabad, és önöknek megtiltották. Kívülről, külföldről pénzelt szervezetek, liberális véleményvezérek önöknek megtiltották, hogy megszavazzák ezt a törvényt, még a Jobbiknak is. Értem, hogy ez fáj önöknek [[Moraj a Jobbik soraiból. Dr. Varga-Damm Andrea: Orvoshoz kéne menned!]] , értem, hogy idáig süllyedtek, és ez azért belső lelkiismereti feszültséget okoz, de mégiscsak ez történt. Az külön vicces volt ebben a derűre nem nagyon okot adó helyzetben, amiben most Magyarország benne van, azért mégiscsak mosolyt csalt az az arcunkra hétvégén, hogy a Gyurcsány-párt és a szocialisták is különböző kakaó- és tejtörvényekkel próbálták meg az embereket hergelni, és elmondták, hogy ők a tejhatalomhoz tejnagyhatalom Magyarország, de az egy agrárkérdés nem adják a szavazatukat. Ezért a pár perces mosolyért a nehéz helyzetben külön is köszönetet szeretnénk mondani a DK-nak és az MSZP-nek. Tisztelt Képviselőtársaim! Láttam a mai összellenzéki sajtóközleményüket. Az a kérdésem, hogy mikor adnak ki egy hasonlót a budapesti diktatúra miatt, hogy Budapesten Karácsony Gergely határozatlan időre felfüggesztette a Fővárosi Közgyűlés ülésezését [[Kunhalmi Ágnes: Ez a katasztrófavédelmi törvény!]] egy személyben Karácsony Gergely rendelettel [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ez a törvény! Zaj. Az elnök csenget.]] fogja irányítani Budapestet. Hol marad az önök közleménye a budapesti diktatúráról? Hol?! A jobbikos képviselőtársaimat is kérdezem, hogy Karácsony Gergely egy személyben rendeleti úton irányít, felfüggesztette a Fővárosi Közgyűlést. Hol maradnak az önök különböző aggódó üzenetei [[Kunhalmi Ágnes: Ez a katasztrófavédelmi törvény! Dr. Varga-Damm Andrea: Ez a törvény!]] , hol marad Magyar György aláírásgyűjtése, hol marad a jobbikos aggódás? Nem nagyon látjuk. Azt különösen felháborítónak tartom, hogy Lukács László György jobbikos képviselőtársam arról beszél, hogy különböző Facebook-oldalakon milyen szavakkal illetik önöket, miközben az önök fő portáljára felmenve, a zsurpubi.hu-ra, a mai napon a címlapon Orbán Viktor miniszterelnök úr egy náci diktátornak van maszkírozva. Ez az önök stílusa. Ez az önök stílusa, önök ne kérjék rajtunk számon, hogy az interneten, a közösségi médiában minek nevezik önöket a tegnapi döntésük után, amikor önök idáig süllyedtek, hogy diktátorként, ráadásul náci diktátorként ábrázolják a magyar miniszterelnököt az önök első számú propagandalapjában, a Zsúrpubiban. Idáig süllyedtek önök! Ez az, amiben Vona Gábor sem tud részt vállalni, és ezért írta azt a nyilatkozatát, aki elvette a párt lelkét, most azt látja, hogy nagyon mélyre jutott még azután is. Varga-Damm Andrea képviselőtársam azt hiányolta, hogy nincs benne a törvényjavaslatban a veszélyhelyzet meghosszabbítása. Ezt tetszett kifogásolni. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ezt mondtam!]] Elmondanám a választ is. A javaslat 3. §-ában ott van, hogy az Országgyűlés az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján felhatalmazza a kormányt, hogy a veszélyhelyzetben az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kormányrendeletek hatályát a veszélyhelyzet megszűnéséig meghosszabbítsa. A képviselő asszony kérdésére helyben ott a válasz. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem erről beszéltem!]] A képviselő asszony több kérdést is feltett még ezzel kapcsolatban, hogy hozzájárule ez a törvény a maszkok beszerzéséhez, a védekezéshez, a katonák ellátásához, a rendőrök ellátásához. Igen, a válasz az, hogy igen. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hol?]] A válasz pedig az, hogy önök azok, akik nem járultak ezekhez hozzá, önök nem járultak hozzá a maszkok beszerzéséhez [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj! Jaj!]] a rendőrök, a katonák felszereléséhez, az egészségügyi dolgozók segítéséhez, és önök nem járultak hozzá, hogy ezeket a rendkívüli intézkedéseket meg tudjuk hozni. Rendkívüli helyzet van, ezért a rendkívüli helyzet rendkívüli döntéseket, gyorsaságot és hatékonyságot kíván. Nem tudom, hogy önök a tegnapi gombnyomás után egyébként elkezdtéke átutalgatni a hiteleiket, ami pénteken esedékessé válna, hiszen a hiteltörlesztési moratórium felfüggesztésre kerülhetne az önök döntése alapján, és elkezdtéke előkészíteni az utalásokat, elkezdtéke a gyerekeiket felkészíteni újra, hogy iskolába kelljen járni fizikailag is. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem erről beszéltem!]] Kíváncsi vagyok, hogy ezeket megtették-e. Azt kérem önöktől, hogy változtassák meg azt a szégyenletes döntést, amit tegnap hoztak, és jövő kedden javítsanak, mert önök a magyar emberek egészsége helyett a pártpolitikai csatározást választották. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Arra kérem Varga-Damm Andrea képviselő asszonyt, hogy vegye tudomásul azt, hogy a vezérszónoki körben meghallgatjuk képviselőtársainkat. Azt gondolom, hogy eddig ebben a Házban ez kellő méltósággal megtörtént. Ön végigkiabálta az egész felszólalást. Nem kívánom figyelmeztetni, itt lezárom a vitát, de ha akarja, akkor ezt megteszem.Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan képviselő úrnak adom meg a szót, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Már megijedtem, hogy az egész vitát lezárja elnök úr, de akkor ezek szerint csak a képviselő asszonnyal folytatott vitát zárta le.Tisztelt Képviselőtársaim! Meghallgatva itt a kormánypárti felszólalásokat, meg kell állapítanom, hogy sajnos igazam volt. Önök a legaljasabb, legundorítóbb módon uszítanak az ellenzéki képviselőkkel szemben. Olyan stílust és modort engednek meg maguknak, amely csak jelzem elnök úrnak a már elfogadott házszabály-módosítás szerint bőven kimeríti az illetlen beszédet, de nyilván nem az a céljuk ezzel, hogy megsértsék ezt a szabályt, hanem leginkább az, hogy megtalálják az újabb ellenséget, Habony Árpád hazatért, felépítsenek egy újabb olyan kommunikációt, amely eltakarja a járványvédelemmel kapcsolatos mulasztásaikat. Azért legaljasabb és legundorítóbb, mert tulajdonképpen azzal vádolják az ellenzéki képviselőket, hogy megakadályozzák a járványügyi intézkedéseket, és itt felvillantották azt, hogy mi történik majd itt csütörtöktől. Képviselőtársaim, a fideszes kormány, Orbán Viktor nem terjesztette a parlament elé, hogy a kormányrendeleteket, a veszélyhelyzet alatt meghozott kormányrendeletek hatályát a parlament hosszabbítsa meg. Önök veszélyeztetik a magyar emberek egészségét! Önök veszélyeztetik a járványvédelmet [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Így van! Taps az MSZP soraiból.]] , mert nem hozták ide a kormányrendeleteket, amelyeket feles törvénnyel simán el lehetett volna fogadni. És ne haragudjanak, házszabálytól eltéréssel is, mert ha a kormányrendeleteket hozták volna ide, akkor az ellenzék megadta volna a négyötödös felhatalmazást, sőt meg is szavaztuk volna ezeket a rendelkezéseket. Tisztelt Képviselőtársaim! Nincs mindenben egyetértés közöttünk, ugyanis nem itt ül 133 legbátrabb magyar ember, hanem a legbátrabb magyar emberek a kórházakban vannak [[Bangóné Borbély Ildikó: Bizony!]] , akik hetek óta védőfelszerelés nélkül látják el a feladatukat. A szociális ágazatban vannak a legbátrabb emberek, akik kiviszik az ételt az időseknek, a gyermekeknek, akik segítik azokat, akiket most az otthonaikban kell ellátni. Ők a legbátrabb magyar emberek, nem önök! És ha már a miniszter asszony fegyelemről meg rendről beszél, akkor B. Nagy László mit keres itt a parlamentben? Mit keresett itt?! És ne haragudjon, amikor azt hirdetik, hogy kerüljük a személyes kontaktust, akkor azt látjuk, hogy a Fidesz frakcióvezetője nagy kézfogásokkal gratulál az új alkotmánybírónak. Milyen példát mutatnak maguk? [[Bangóné Borbély Ildikó: Bizony! Kunhalmi Ágnes: Na?]] Nem az ellenzéki képviselők az önök ellenségei, meg a mi ellenségeink sem önök, hanem ez a vírus. Ja, hogy a vírust nem lehet kiplakátolni? Ja, hogy a vírust nem lehet listázni? És akkor ki kell találni, szándékosan előállítani azt a helyzetet, hogy az ellenzéki képviselők támadhatók legyenek? Önök ezt szándékosan csinálták, ezt már a legeslegelején kitalálták! Kitalálták azt, hogy hogy lehet előállítani azt a helyzetet, hogy lehessen támadni az ellenzéki képviselőket, meg aztán majd listázni, meg aztán majd fenyegetni, hogy itt majd következmények lesznek. Önöknek kell elszámolni a saját lelkiismeretükkel, hogy a mai napon miért nem tudtunk szavazni arról, hogy a kormányrendeletek hatályát meghosszabbítjuk. Államtitkár úr, miért nem tudtunk ma erről szavazni? Árulja el nekem, miért nem tudtunk erről szavazni! Miért nem hozták ide ezeket a kormányrendeleteket a távoktatásról, a határzárról, a karanténról? Miért nincsenek itt? Ma eldönthettük volna, meghosszabbítottuk volna. Nem ezt tették, hanem előállítottak egy olyan helyzetet, ahol az ellenzéki képviselőket lehet támadni. Önök együttműködést kérnek, és azt mondják, hogy gondoljuk meg magunkat. [[15.20]] Rendben. Itt van a módosító javaslat, amit beterjesztettünk. 90 napra hosszabbítsuk meg a rendeletek hatályát abban a tárgykörben, amit önök kérnek, és ha nem tud összeülni az Országgyűlés, teremtse meg a lehetőséget a Házbizottság, hogy elektronikus úton hosszabbítsuk meg újabb 30 napra. Ugye, ez már 120 nap?! Miért nem szavazzák meg? Szavazzák meg, és mi megszavazzuk a törvényt! Tegyenek gesztust, ezt kértem, de önök nem gesztust akarnak tenni, hanem uszítanak, aljas módon uszítanak! A hangulatot önök teremtik meg, önök azok, akik nem hajlandók azt tudomásul venni, hogy ma a bizalom a legfontosabb. És elmondom még egyszer, lehet jogilag indokolni mindent, de ma az ellenzéki szavazók nem bíznak önökben, és ezzel az egy módosítással a mi, ellenzéki képviselők közreműködésével meg tudnánk teremteni ezt a bizalmat. És jönnek önök, hogy ez majd kiállja az alkotmányosság próbáját, hogy majd a kormány újra kiadja a rendeleteket? A rokkantnyugdíjasok kapcsán, az ő kártalanításuk kapcsán miért nem zavarja önöket az alkotmánysértés, árulják el! [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Így van! Taps az ellenzéki padsorokban.]] Az nem zavarja önöket, ugye, amikor az Alkotmánybíróság kimondta, hogy kártalanítani kell a rokkantnyugdíjasokat, de nem foglalkoznak vele, most meg aggályoskodnak. Úgy is tudjuk, hogy meg fognak születni ezek a kormányrendeletek, ráadásul hétvégén meg nem lesz iskola. Képviselőtársaim! Önökön a sor, és önöknek van lehetőségük arra, hogy megteremtsék a konszenzust a parlamentben. Ne fenyegessenek minket, ne írják elő azt, hogy mi hogyan gondoljuk meg magunkat és hogyan nem! Mi meggondoljuk magunkat, ha ezt a módosító javaslatot el tetszenek fogadni, és jövő hét hétfőn vagy kedden egyhangúlag megszavazhatja az Országgyűlés ezt a felhatalmazó törvényt, egyhangúlag meg tudjuk szavazni. Önök gondolkodjanak el! Van még pár napjuk, teremtsék meg a konszenzust! És ha már a legbátrabb emberekről van szó, na, önök akkor lettek volna a legbátrabbak, ha itt a vezérüknek azt mondják, hogy miniszterelnök úr, vagy Viktor, vagy ahogy szólítják [[Dr. Völner Pál: Az nálatok van!]] gondold meg magad! Gondold meg magad, rakjuk be ezt a 90-30, ezt a 120 napos határidőt, rakjuk bele, és meglesz a konszenzus. Na, akkor lettek volna bátrak! Így viszont csak uszítanak, és ez az önök felelőssége. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! „Azok, akik feladnák alapvető szabadságukat egy ideiglenes biztonságért, nem érdemelnek sem szabadságot, sem biztonságot.” mondta Benjamin Franklin. A kormány felhatalmazási törvényjavaslata pontosan erről szól. Azt kéri az országtól, hogy mondjunk le a maradék csekély szabadságunkért a kormány által kínált, meglehetősen talmi biztonságért. A javaslat lényege ugyanis, bármit is mondanak erről, az ezt majd később bizonyítom , hogy a parlament adjon a kormánynak korlátlan hatalmat korlátlan időre. A kormány avval érvel, hogy ez alkotmányos és szükséges a vészhelyzet kezelése szempontjából, azonban ebből egyik sem igaz. A kormánynak nincs szüksége erre a törvényre ebben a formában a járványügyi védekezéshez, és nem alkotmányos az általa választott megoldás. A kormány nem a járványügyi védekezés érdekében, hanem a valóban szükséges intézkedések megtétele helyett kér alkotmányon kívüli felhatalmazást. Legyen világos, mi minden, a járvány megfékezését valóban szolgáló intézkedést támogatunk, de azt, hogy a kormány megfossza a parlamentet ellenőrző jogától, valamint azt, hogy Orbán Viktornak legyen teljhatalma akár az idők végezetéig, azt nem fogjuk támogatni semmilyen formában.Kocsis Máté frakcióvezető úr egyszerűen nem mond igazat. Eredetileg más szót írtam ide, de ha a személyét nem is, a Ház méltóságát tisztelem annyira, hogy ne menjek le az ő szintjére. Nem mond tehát igazat. Én ugyanis jelen voltam a hétpárti tárgyalásokon. Az első tárgyaláson az első kérdésünk az volt, hogy ugye, az csak tévedés, csak elszólás, hogy Gulyás miniszter úr azt mondta a veszélyhelyzetet bejelentő sajtótájékoztatóján, hogy ez határozatlan időre szól. Az volt a válasz, hogy természetesen a parlamenti kontroll 15 nap után majd ezt felül fogja bírálni. Abban sem mond igazat, hogy amikor előkerült a törvénytervezet, akkor az ellenzék nem jelezte a kifogásait. Ott ültünk azon a tárgyaláson, minden ellenzéki párt elmondta, hogy csak határidővel tudja elfogadni ezt a törvénytervezetet, a legtöbb ellenzéki párt elmondta, hogy csak hatékony alkotmánybírósági kontroll nélkül hajlandó elfogadni ezt a tervezetet, és többen elmondtuk azt is, hogy a Btk. itt szereplő módosítása elfogadhatatlan. Ez volt az első, ezzel kezdtük. Így aztán azt kell mondanom, hogy ez az állítás, hogy az ellenzék ehhez a törvényjavaslathoz ebben a formájában bármikor, bármilyen módon a támogatását adta vagy ígérte volna, ez szemenszedett hazugság. De nem mond igazat akkor sem Kocsis Máté és Gulyás Gergely és a kormányzati papagájkórus, amikor azt mondja, hogy ha ezt majd nem szavazza meg az ellenzék, vagy mert nem szavazta meg tegnap az ellenzék a négyötödöt, ez lett volna az egyetlen módja annak, hogy a már kihirdetett kormányrendeletek hatályban maradjanak, és akkor most majd vissza kell engedni a gyerekeket az iskolába, meg kell nyitni a határokat mi volt még? , be kell fizetni a törlesztőrészleteket, mondja Nacsa képviselő úr, ki kell engedni az embereket a karanténból, és így tovább. Legyen világos, ez nem igaz. Először is, a kormánynak módja lett volna arra, hogy az alkotmánynak megfelelően a rendeletek jóváhagyását kérő törvényjavaslatot nyújtson be. Nem ezt tette, mást és jóval többet kér. Másodszor, módja lett volna a kormánynak arra, vagy módja van a kormánynak arra, hogy ezeknek az intézkedéseknek a döntő részét kihirdesse az egészségügyi törvény és más jogszabályok alapján. Ennek a törvénynek az 56. §-a járványügyi védekezés esetén széles felhatalmazást ad a kormánynak. Harmadrészt, és itt egyébként Kocsis Máté képviselő úr rögtön a saját szavait is cáfolta, valóban, a kormánynak arra is módja van, hogy a kormányrendeletek ismételt kiadásával ezeket az intézkedéseket hatályban tartsa. Na, persze nem úgy, ahogy ő mondja, hogy akkor ezt majd a végtelenségig lehet csinálni, mert az már valóban a joggal való visszaélés lenne, de néhány napra, amíg ide nem hoznak egy megfelelő törvényjavaslatot, ez is jó megoldás lenne. És azért Nacsa képviselő úr is furcsa dolgokat mondott. Ne verjük át egymást! Ha valaki kapott külföldről utasítást, az nem mi vagyunk, kedves barátaim, az a Fidesz, meg a KDNP, bocsánat, ki ne maradjon! Habony úr telefonált Londonból, hogy nem kell megegyezni az ellenzékkel, nem kell kompromisszumra törekedni, lehetetlen feltételeket kell támasztani, mert majd jól néz ki a 2022-es óriásplakátokon. [[Kunhalmi Ágnes: Így van! Aljas!]] Ez az önök szintje, így gondolkodnak az országról. Csak a hatalom számít a Fidesznek, nem az ország és nem az emberek egészsége. Mi a helyzet? Tisztelt Ház! Nem vitatható, hogy valóban, ma Magyarországon, sőt az egész világon különleges helyzet van, a koronavírus-járvány régóta nem látott kihívások elé állítja Magyarországot és a magyar polgárokat, átalakítja mindannyiunk életét, és veszélyt jelent mindannyiunknak. Szóljanak majd a miniszterelnök úrnak, hogy a hozzá hasonlókra és a valóban fiatalokra is, ezt a tiszti főorvos asszony ma elmondta, a miniszterelnök úr másképp gondolja, nem szeretném, ha veszélyeztetné az egészségét, mert azt hiszi, hogy a fiatalabbakra nem veszélyes a koronavírus. Ilyen rendkívüli helyzetben valóban szükség van arra, hogy a mindenkori kormány rendkívüli intézkedéseket tegyen, akár olyanokat is, amik kívül vannak az egyébként megszokott jogrenden. Szükség lehet olyan szabályozásra, és nem mondom el őket újra, mint az iskolák bezárása, mint az üzletek nyitvatartásának korlátozása, a határok lezárása, és így tovább. A Demokratikus Koalíció nemcsak támogatja ezeket az intézkedéseket, többet sürgettünk, javasoltunk is. Ha az elmúlt időszakban és ezt önök is mondták, ebben egyetértünk , ha az elmúlt időszakban bíráltuk a kormányt, az valóban azért volt, mert számos intézkedést túl lassan és túl erőtlenül vezetett be. Éppen ezért, ha ahhoz kérne a kormány megerősítést, hogy hagyjuk jóvá az eddig meghozott rendeleteket, ezt megkapná tőlünk, megkapná a többi ellenzéki párttól is, ezen az alapon lehetne nemzeti egyetértést teremteni. Ugyanakkor azonban van egy szigorú feltétel a rendkívüli jogrendeknél. Minden jogállamban, majdnem mindben, így Magyarországon is alkotmányos szabályok korlátozzák azt, hogy ilyen rendkívüli helyzetben mit tehet a kormány. [[15.30]] Ma az Európai Unió 16 jogállamában van valamilyen rendkívüli helyzet, ezek mindegyike időhöz kötött, még a Fidesz által emlegetett Nagy-Britannia esetében is. Ott az önök barátja, az Egyesült Királyságot a brexit katasztrófájába hajtó miniszterelnök ugyan megpróbálkozott egy időkorlát nélküli jogrenddel, de elmesélte neki az ellenzék meg a saját kormánypárti képviselői, hogy ez nem járja demokráciában. Az elmúlt tíz év ráadásul bebizonyította azt… Önök azt mondják, hogy nem baj, mert majd megszünteti a kormány, ha úgy gondolja. Na, hát az elmúlt tíz év egy dolgot biztosan bebizonyított: az Orbán-kormány az egyszer megszerzett hatalomról önként soha nem mond le. Ezt látjuk, egy példát kell csak mondanom önöknek: bevándorlás által okozott rendkívüli helyzet, ezt mondvacsinált indokokkal vagy akár indok nélkül hosszabbítgatják, én már nem is tudom, hány éve. Mi a helyzet tehát az alkotmányossággal? Tudják jól, hogy nem vagyunk nagy hívei a jelenlegi Alaptörvénynek, az elfogadás módját, a szövegezését és számos mást, számos részletét elfogadhatatlannak tartjuk, de ezek a ma hatályos szabályok, amelyek kötelezőek, és különösen elvárható lenne a Fidesztől és a KDNP-től, amely márványba vésett remekműként ünnepelte az Alaptörvényt, hogy betartsa a szabályait. Márpedig az Alaptörvény nagyon világosan megteremti a kormány intézkedéseinek a törvényhozási, parlamenti kontrollját rendkívüli helyzetben is. Az 53. § ugyanis azt mondja bocsánat, nem paragrafus, csúnyát mondok, cikk, mert úgy elegánsabb [[Selmeczi Gabriella közbeszól.]] , azt mondja ebben az alapizében, hogy egyébként hogyha benyújt ilyet a… tehát a kormány mindent megtehet, vagy majdnem mindent, ami a járvánnyal szembeni védekezéshez szükséges, ennek azonban van két korlátja: az egyik korlát arra vonatkozik, hogy 15 napon belül felhatalmazást kell kérni a rendeleteihez a parlamenttől, a másik korlát pedig egyébként arra vonatkozik, hogy egy külön sarkalatos törvényben gyengébbek kedvéért ezt úgy hívják, hogy katasztrófavédelmi törvény meg van határozva, hogy milyen tárgykörökben alkothat a kormány rendeletet. Önök most ez alól a két kivétel alól kérnek felmentést, mert nemcsak ahhoz képnek felhatalmazást, hogy hagyjuk jóvá az eddig meghozott rendeleteket, hanem ahhoz is, hogy bármit, ami innen kezdve eszükbe jut, azt jó előre hagyjuk jóvá. Ez nyilvánvalóan ellentmond az alkotmányos rendelkezés szellemének. Elég világosan következik, hogy amikor ezt megalkották, az volt a szándék, hogy mindig legyen a kormány rendeletéhez utólagos jóváhagyás, önök ezt akarják kikerülni ki tudja, meddig és ez a másik kérdés, amiről beszélünk , hiszen nem járulnak hozzá ahhoz sem, hogy egyébként legalább ennek az állapotnak, amíg szabadon adhatnak ki parlamenti ellenőrzés nélkül kormányrendeleteket, legyen valamilyen korlátja. Könnyen kikövetkeztethető a szándék már a törvényjavaslat preambulumából is. Merthogy az miről is szól? Hát, arról, hogy arra készülünk, hogy majd szünetel a parlament ülése. Önök parlament nélkül kívánnak kormányozni. Megkapóan őszinte ez a preambulum, valóban, ez nem szokás önöknél, hiszen elmondja, hogy mi a szándék: az, hogy ne kelljen a parlamentet összehívni, ne kelljen a parlamentnek üléseznie. És mondhatja erre Gulyás Gergely miniszter úr, hogy: na jó, jó, de hát nem lehet felülírni az Alaptörvényt, nem lehet felülírni az Alaptörvényt ilyen helyzetben sem. Ez valóban igaz, de hát éppenséggel majd a házelnök vagy az operatív törzs, vagy a kormány, vagy maga a legfényesebb, teljhatalmú miniszterelnök úgy dönt, hogy járványügyi szempontból nem indokolt az Országgyűlésnek üléseznie, és elkormányozgat ő egyedül kiválóan. Tegyük hozzá, hogy ez ellentmond az Alaptörvény logikájának is! A 48. cikk ugyanis [[Nacsa Lőrinc: Ez az! Hát ez az!]] a 48. cikk ugyanis világos szabályokat, garanciális szabályokat tartalmaz arra [[Hollik István: Erről beszélünk!]] , hogy az ennél sokkal súlyosabb szükséghelyzet és rendkívüli állapot esetében se lehessen korlátozni az Országgyűlés működését. Miközben tehát önök itt arra készülnek, hogy nem lesz Országgyűlés, közben adott esetben háborús helyzetben is üléseznie kell az Országgyűlésnek. Amit önök terveznek, teljesen nyilvánvalóan egy nem is alkotmányos, csak egyszerűen erőből végrehajtott puccs, az Országgyűlés kiiktatása a kormány ellenőrzéséből. És ne mondják azt, hogy lehet olyan helyzet, amikor a képviselők jó része beteg, mert persze, lehet ilyen helyzet ha jobban végeznék a dolgukat, kisebb lenne az esélye, ebben a helyzetben, ahol ma tartunk, tényleg van ilyen veszély, erről a frakcióvezető úr beszélt , de ha az Európai Parlament tud hétszázvalahány képviselővel távmunkában ülésezni [[Kunhalmi Ágnes: Elektronikusan!]] , mi az akadálya ennek?! A legtöbb európai parlament átállt már valamilyen olyan ülésezésre, amelyik egyébként ezt lehetővé teszi. Mi az akadálya annak, tisztelt képviselőtársaim, hogy a magyar parlament is meghozhassa távszavazással távüléseken a döntéseit? Azt kell mondanom, hogy nem a képesség és nem a jogi lehetőség hiányzik, hanem a szándék. Nem lenne akadálya ez ügyben az országgyűlési törvény módosításának sem, nyilván ezt is támogatnánk, hogyha ez ezt igényli. Mind kormánypárti politikusok, mind demokrata barátaink felvetik azt, hogy mit izgulunk ezen, mert a parlament úgyis azt csinál a kétharmadával itt, ebben a Házban, amit akar. Ez egyébként igaz az esetek jó részében, de egy dolgot nem tudnak itt elkerülni: azt, ami most történik, a nyílt vitát és a nyílt kritikát, azt, hogy őszintén a szemükbe mondják azt, hogy mit csinálnak, és ezt minden önkényuralom, minden diktatúra gyűlöli. Ezért próbáltak korlátozni minket a házszabályban, és ezért akarják most félrerakni a parlamentet a kormány ellenőrzésében is. [[Hollik István és Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Legyen világos tehát, hogy mi csak olyan törvényjavaslatot tudunk elfogadni és támogatni, amelyben egyértelmű időkorlát van. Helyesnek azt tartanánk, hogyha ez a 15 napos, Alaptörvényben szereplő határidő lenne, a kormány 15 naponta idejönne, és kérné az ezalatt kiadott rendeleteinek a meghosszabbítását nem az összesnek, csak az újaknak, hogy ha esetleg kóbor ötleteik támadnának [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , és erre majd mindjárt mondok valamit az önök kóbor ötleteiről , de adott esetben kompromisszumra is hajlandóak vagyunk ebben a kérdésben. Ugyanakkor azt szeretném nagyon világossá tenni, mielőtt félremagyaráznák: a valóban szükséges intézkedések támogatására mindig készek vagyunk ebben a parlamentben. Egy picit beszéljünk arról is, hogy milyen körre kérik a felhatalmazást! Ugye, azt mondja az Alaptörvény, hogy a sarkalatos törvényekben meghatározott körre, leírta: a katasztrófavédelmi törvény. Önök most azt mondják, hogy ez a válság, ez a krízis más, nagyobb, mint amire a katasztrófavédelmi törvény készült. [[Dr. Hargitai János: Így van!]] Rendben van, ez elfogadható. Na de ötletük sincs arra, hogy mit jelent? Meg kell nézni a nemzetközi példákat, hogy milyen intézkedések vannak. Elég világosan meg lehetne határozni azt, hogy milyen további intézkedésekre lehet szükség, vagy szükség esetén lehet kérni parlamenti felhatalmazást. Azért azt, hogy önök mennyire veszik komolyan a válsághelyzetet, azt a parlament jelenlegi ülése kiválóan mutatja. Mi volt önöknek fontos ezen az ülésen? Fontos volt, hogy egypárti jelöléssel válasszanak egy fideszes pártkatona alkotmánybírót. Fontos volt, hogy elvegyék a főváros színházainak jelentős részét. Fontos lesz majd a továbbiakban, hogy fizetésemelést adjanak állami szervezetek vezetőinek. Na, ez fért bele önöknek a koronavírus idején való felelős gondolkodásba. Tudom, el fogják mondani, ez nem ez alapján a törvény alapján készült. Nem, csak mutatja azt, hogy mi minden fér bele önöknél a koronavírus elleni védekezésbe meg a válsághelyzet kezelésébe. Ráadásul, ugye, önök mindig azt mondják, hogy majd az Alkotmánybíróság úgyis megítéli a szükségességet meg az arányosságot. Mikor? Majd egyszer, merthogy egyébként időkorlátja nincs az Alkotmánybíróságnak. És majd persze a parlament nem tud összegyűlni, de a 40 ellenzéki képviselő majd gyűljön össze, és írogasson alá, az nem probléma. Ezért mondjuk azt is, hogy egy másik fontos alkotmányos feltétel az, hogy mondjuk meg, tegyük lehetővé, hogy az Alkotmánybíróság ha már ennyire szeretik az Alkotmánybíróságot, nem véletlenül sürgősségi eljárásban dönthessen. Azért mondom, hogy nem véletlenül, mert emlékszünk, hogy 2010 után, amikor még valódi Alkotmánybíróság volt, akkor önöknek az volt a fő szempontja, hogy hogyan lehet korlátozni az Alkotmánybíróságot. De most minden hatalmat az Alkotmánybíróságnak! Rendben van, de legalább vegyék komolyan! Mondják azt, hogy három vagy öt nap alatt el kell bírálnia az Alkotmánybíróságnak az ilyen alkotmányügyi panaszt! Nekik, ugye, lehetővé teszik az online ülésezést. Nagyon röviden szeretnék még beszélni néhány témáról. Btk.: elmondták képviselőtársaim azt, hogy miért nem elfogadható a szigorításnak az a formája, amelyet önök javasolnak. Ha akarnának, a rémhírterjesztés jelenlegi tényállása alapján is felléphetnének azokkal szemben, akik ilyet követnek el. De önök nem ezt akarják üzenni. Lehet, hogy nem fogják alkalmazni, tényleg nehezen bizonyítható bűncselekmény lesz, ez igaz, de megfélemlíteni tökéletes lesz. Ráküldeni a rendőrséget meg a pártállami ügyészséget a sajtóra, arra remek lesz ez a paragrafus, és remek lesz ez a szabály. [[15.40]] De ha akarnak Btk.-t szigorítani, akkor teszek rá javaslatot, beadtuk írásban is: szigorítsák azt, hogy ha egy állami szervezet visszatart létfontosságú információkat, azt érdemes lenne büntetni, lenne is javaslatom, hogy kikkel kéne kezdeni a feljelentést ebben az esetben. S ha már szóba hozták az önkormányzatokat és a főpolgármestert, akkor hadd jelezzem sok szeretettel, hogy azt a helyzetet, amikor a főpolgármester egyedül kénytelen kiadni rendeleteket, önök hozták létre a katasztrófavédelmi törvénnyel, és önök hozták létre azzal, hogy a kormányhivatal nem hajlandó érdemi állásfoglalást kiadni ha jól emlékszem, két hete, a veszélyhelyzet első napján jeleztük, hogy ebből baj lesz , amiben eligazítja az önkormányzatokat abban, hogy hogyan kell ilyen helyzetben működniük. A katasztrófavédelmi törvény szabályai nem ilyen helyzetre vannak ezt korábban is mondtam , de semmi akadálya nem lett volna, hogy ebben a törvényben rendbe rakják azt, hogy ebben az esetben mi a közgyűlés vagy a képviselő-testület dolga, és mi a polgármesteré. Az önök polgármestereinek persze nincs ebben semmilyen gátlása, hiszen alpolgármestert neveznek ki, költségvetést fogadnak el, vagy éppen hivatali dolgozókat mentenek föl. De egyetértünk, hogy ebben a javaslatban ezt rendbe teszik, mi ezzel mélyen egyetértünk. De hol van az önök javaslata? Nekünk van, beadtuk, támogassák azt a javaslatot! Összefoglalva tehát azt szeretném mondani, hogy a kormánynak lenne bőven tennivalója a járvány kezelésében, a szociális hatások kezelésében, a tesztelésben, az egészségügy felkészítésében. Nagyon sok a hiányosság, nagyon sok az elmaradás, nagyon sok a késésben lévő intézkedés. Tegyék meg ezeket, és azt támogatni fogjuk. Azt nem fogjuk támogatni, hogy önök teljhatalmat kapjanak, mert legyen világos, az elmúlt tíz év tapasztalatai alapján önök nem élvezik sem az ellenzék, sem az ország jelentős részének a bizalmát. Igaza van Kocsis Máténak, könnyebb lenne a védekezés, könnyebb lenne az országnak, ha meg tudnának egyezni a parlamenti pártok. Mi erre tettünk javaslatokat a hétpárti tárgyaláson, és teszünk javaslatokat most a parlamenti vitában is. Ezeket benyújtottuk. Van még a Törvényalkotási bizottság üléséig hátra három nap vagy kettő, utána a szavazásig van még öt nap. Használják ki! Fogadják el a javaslatainkat, vagy ha ez nem elfogadható, akkor tegyenek ennél jobb javaslatokat az általunk felvetett problémák megoldására. De ne kérjenek korlátlan időre hatalmat, ne kérjenek ellenőrizetlen teljhatalmat, és ne kérjék azt, hogy befoghassák a sajtó száját, mert ehhez nem leszünk partnerek! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az alapkérdés az, hogy szükségese a hatékony védekezéshez az, hogy idő- és tartalmi korlátok nélkül kapjanak felhatalmazást. Azt gondolom, hogy ez nem szükséges. Ugyanakkor azt is el kell ismerni, hogy Kocsis Máténak igaza van, önök a kétharmados többség birtokában eddig is megcsinálhattak bármit. Teszem hozzá, hogy meg is tettek. Most pont abból adódik az önök félelme, hogy ne adja isten, de az önök padsoraiból esetleg több képviselő megbetegszik, és ezt a vékony kétharmados többséget elveszítik. Erről szól ez a törvényjavaslat itt előttünk. Az ellenzék eddig is támogatta és ezután is támogatja a veszélyhelyzet meghosszabbítását, és támogatja az eddig megtett intézkedések további meghosszabbítását is. Ahogy szocialista vezérszónok képviselőtársam elmondta, be van nyújtva egy módosító javaslat, ami azt gondolom, hogy nagyon rövid úton vágja át a gordiuszi csomót. A kérdés az, hogy vane önökben egészen pici szándék a konszenzusra. Ez a kérdés. Én ezt most nem tudom megválaszolni, ez a kérdés nyitva marad, mert ahogy az előbb elhangzott még előttünk van a bizottsági tárgyalás és a szavazás, tehát azt gondolom, még van idő arra, hogy önök, mondjuk úgy, hogy belátásra térjenek, és tegyenek gesztust. Igen, a kétharmad birtokában ez egy gesztus. S azt gondolom, hogy az ilyen típusú erős gesztusoknál nincs nagyobb bizalmat építő dolog. De nagy kérdés az elhangzott az eddigi vitában , hogy a jelenlegi helyzet árt a járvány kezelésének. Engedjék meg, hogy elmondjam, szerintem mi árt a járvány kezelésének. Árt például az a csökkentett tájékoztatás, amit az operatív törzs napi sajtótájékoztatóin tapasztalunk. Ez árt. Árt a közbizalomnak, árt a társadalomnak, azon keresztül, hogy bizonytalanságban tartja a társadalmat, ez a bizonytalanság pedig félelmet szül. Meggyőződésem, hogy ezt nem engedhetjük meg magunknak. Önök is ismerik azt az idézetet, hogy egy demokrata nem fél. De egy demokrata a társadalmat sem akarja félelemben tartani, és nem akar azon keresztül hatalmat gyakorolni! Azt gondolom, hogy tisztességes, átfogó, teljes körű tájékoztatásra van szükség, és teljesen elfogadhatatlan az, hogy az operatív törzs sajtótájékoztatóin gúnyos megjegyzésekkel illetik az újságírókat, persze csak azokat, akik önöknek nem szimpatikusak. Ez árt a védekezésnek. De árt a védekezésnek az is, ha nem mutatunk példát. Nekem is elő kell hoznom S. Nagy István esetét. S. Nagy István esete két dologra tökéletesen rámutat. Egyrészt rámutat arra, hogy az önök padsoraiban a személyes felelősségvállalás, mondjuk úgy, hogy bizonyos hiányosságokat mutat. S. Nagy István… [[Hollik István: B. Nagy László!]] bocsánat, B. Nagy László, igaz, bocsánat… [[Zaj, közbeszólások.]] Tehát azt gondolom, az a tény, hogy ő kockázatos, lehetséges, potenciális fertőzöttként itt töltötte a tegnapi és a mai napot is, az egy felelőtlenség. Meg lehet engem győzni ennek az ellenkezőjéről, csak nagyon nehéz lesz. Ez ugyanakkor rámutat arra is, hogy az a kontaktvizsgálat és a hozzáköthető intézkedések, tehát az a protokoll, amit ma az önök utasításai alapján az egészségügyi intézmények elvégeznek, azok nem érnek semmit. Nem érnek semmit, hiszen ha valakiről bebizonyosodott, hogy fertőzött a vírussal, a Covid-vírussal, annak hatósági karanténban kéne lennie. Nem önkéntes házi karanténban, hanem a hatóságnak kellene kimondania, hogy tisztelt uram, ön személyes kapcsolatot tartott fenn egy fertőzött emberrel, ezért aztán önt hatósági karantén alá fogjuk helyezni. Ez nem történt meg. A kérdés az, hogy miért nem történt meg. Ja, persze, hiszen két kétharmados szavazás is volt az elmúlt napokban, és nem merték megengedni maguknak, hogy kiessen a szavazógépezetből egy ember. Na, ez gyengíti a védekezés hatékonyságát! De jelentősen gyengíti a védekezés hatékonyságát az eszközök minőségi és mennyiségi hiánya is. Nagyon szépen hangzott miniszterelnök úr tegnapi jelentése hogy az ő szavaival éljek , amikor elmondta, hogy másfél millió sebészmaszk van készleten. Azt nem tette hozzá, hiszen nem tudhatott róla, hogy engem az operatív törzs csütörtökön lehet, hogy szerdán, de én úgy emlékszem, csütörtökön arról tájékoztatott, hogy egy-két napon belül hazánkban lesz és kiosztásra kerül 250 millió darab sebészeti maszk. Még azt is megkérdeztem tőle, hogy ezeknek a maszkoknak a beszerzésével a kormány támogatjae az önkormányzatok védekezését, vagy ezért majd fizetni kell. Ezt nem tudta megmondani, és ezen keresztül értelemszerűen a felmerülő költséget sem tudtuk megbecsülni. [[15.50]] De amikor a magyar kormány olyan nem létező sebészmaszkokkal akarja megoldani a védekezést mert 250 millió 2-3 nap múlva megérkezik, mondta az operatív törzs egyik tagja csütörtökön, ma azonban kedd van, ha jól emlékszem, és tegnap másfél millió maszkról kaptunk tájékoztatást , tehát ha sebészmaszkokkal akarják megoldani a védekezést, akkor nagyon gyorsan az olasz úton találhatjuk magunkat. A sebészmaszkokról vagy ezekről a papírmaszkokról ugyanis gyakorlatilag szakemberek tucatjai mondták el, hogy nem védenek a fertőzés ellen. Egyszerűen nem védenek. Ha én fertőzött vagyok és viselem, az csökkenti annak kockázatát, hogy a velem szemben álló megkapja, de egyébként ennek a védelmi értéke megkérdőjelezhető a szakemberek szerint is. Az azonban egyértelmű, azt gondolom, hogy ha egészséges vagyok, akkor a sebészmaszk semmilyen formában, sehogyan sem véd. Ez kockázata a védekezésnek. Mint ahogy kockázata az is, hogy 129 ezer minősített maszkot említett a miniszterelnök úr, amihez 24 643 bevethető, orvosi szolgálatra alkalmas személy van, és van egészségügyi szakdolgozó 105 ezer. Ez párszázas kerekítéssel 130 ezer ember, ami azt jelenti, hogy ez a 129 ezer minősített maszk egynapi ellátmányra elég. De értem én, hogy majd osztozkodni kell, hogy értelemszerűen az intenzív ellátásban dolgozók kapják meg első körben. De ha megnézzük a háziorvosok számát, csak a 65 év alattiakét, ha megnézzük az intenzív osztályon dolgozó egészségügyi dolgozók számát, orvostól az ápolóig, és megnézzük példának okáért a mentősök számát, akkor ki fog derülni, hogy ez a 129 ezer maszk amiből jó esetben naponta kettőt használ el az ember, ez az ajánlás, de ha naponta egyet visel egész nap, akkor még az is elfogadható, ezek nem moshatók, nem tisztíthatók, tehát másnap már nem használhatók fel , azt gondolom, az is rendkívül kevés. És nem beszéltünk egy szót sem azokról az önkormányzati feladatokkal összefüggő védekezési eszközökről, amelyek például az idősek ellátásával kapcsolatban merülnek fel. Az önkormányzatok megkapták szerintem helyesen azt a feladatot, hogy gondoskodjanak a településükön élő idősekről. Kérem tisztelettel, tisztelt Ház, egyértelműen ki lehet mondani, hogy nagyobb településeken ezt a munkát jelen jogszabályi környezetben csak önkéntesekkel lehet elvégeztetni. De eljöne az önkéntes segíteni a védekezésben, ha az önkormányzat nem tud neki tisztességes, valódi védelmet nyújtó felszerelést biztosítani? Nem fog eljönni, tisztelt hölgyeim és uraim! Ha a belvárosi kerületek példájából indulok ki, akkor azt lehet mondani, hogy ennek a feladatnak az ellátásához körülbelül kerületenként kétszáz és háromszáz fő közötti önkéntesre van szükség. Ha ezt felszorozzuk a 23 kerülettel, vagy megnézzük a nagyobb városokat az országban, akkor hamar ki fog derülni, hogy az ő felszereléssel való ellátottságuk sem biztosított ilyen körülmények között. És nem beszéltünk azokról a munkatársakról, akiknek megint csak kötelező feladata a hatósági karanténban tartott emberek ellátása. Erről miért nem beszélünk? Ezek önkormányzati feladatok. És nem beszéltünk értelemszerűen azokról a köztisztviselőkről, akik ma is a frontvonalban állnak, postásokról, nem beszéltünk sofőrökről, nem beszéltünk betegszállítókról. Tehát gyönyörű a felsorolás, nagyon jól hangzik, hogy 129 ezer darab. Ki tud maga elé képzelni 130 ezer darab maszkot? [[Nacsa Lőrinc és Böröcz László jelentkezik.]] Az nagyon jól hangzik. Szuper, két képviselőtársam jelentkezett, hogy maga elé tudja képzelni. Akkor bizonyára azt is látják, képviselőtársaim, hogy ez milyen hihetetlen villámgyorsan fog elfogyni. Azt gondolom, hogy mivel ezek a felszerelések nem állnak rendelkezésre az önkormányzatoknál, a védekezési szint frontvonalában, ez csökkenti és árt a járvány kezelésének. Ami segítene, az a tesztelés. Persze, két hete, mint a papagájok mantrázzuk, hogy tessék tesztelni, vásárolni, vásárolni és tesztelni. Mindannyian ismerjük az olasz Vo’ városát, ahol egy 3000 fős településen csak a teszteléssel sikerült a betegek számát nullára redukálni. Mert amivel nem számol a magyar kormány, az azoknak a betegeknek a sokasága, akik nem mutatnak tünetet. Nem mutat tünetet, de fertőz. Ha nem mutat tünetet, akkor nem is kell ellene védekezni mondja a magyar kormány. Ez nincs így. Ha mi nem állunk neki annak, hogy a tesztelések radikális növelésével megelőzzük a terjedést, akkor úgy fogunk járni, mint Olaszország. Azt gondolom, hogy már most is, ebben a korai szakaszban azt mutatják a statisztikai számok, hogy az európai átlagot meghaladó a halálozás aránya. Ahelyett, hogy önök hatékony lépéseket tennének, és ehhez nem kell ez a törvény sem, behoznak egy olyan törvényt, amelyet demokrata beállítottságú ember el nem fogadhat. Nem fogadhat el, és nem azért, mert azt feltételezem, hogy vissza akar vele élni a kormány, hanem azért, mert a garanciák nincsenek benne, és azért, mert ha valóban nincs takargatnivalója, hátsó szándéka a kormányzatnak, akkor el lehet fogadni a módosító javaslatok sokasága közül legalább egyet. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Itt elhangzott már 90 nap, 120 nap, elhangzott már… Nem is tudom, milyen javaslatok hangzottak el csak a vezérszónoki felszólalások kapcsán. Azt gondolom, hogy ez az alapkérdés. Ez az alapkérdés, hogy miért ezt akarják hangosan elfogadtatni, ahelyett, hogy hatékony lépéseket tennének. Igen, ismerem a választ. Azt válaszolta erre a miniszterelnök úr, hogy hiánycikk a minősített maszk, egyszerűen hiánycikknek számít. Én emlékszem arra, amikor miniszterelnök úr arról beszélt rendkívül büszkén, hogy a kínai kormány milyen hihetetlen nagy stratégiai partnere Magyarországnak, és hogy a kínai-magyar barátság, ez a megtörhetetlen, ez bizony, él és még sokáig fog élni. De akkor kérem tisztelettel, ha a miniszterelnök úr nem hazudott, és tényleg ilyen jó a kapcsolatunk a kínai kormánnyal és én nem feltételezem, hogy hazudott volna a miniszterelnök úr , akkor hogy lehet az, hogy Magyarország Kormánya nem ült le a kínai kormánnyal tárgyalni, hogy abból a napi másfél milliós legyártott mennyiségből olyan mennyiségben vásárolhassunk, ami egyébként kielégíti a védekezéshez szükséges szükségleteket? Azt gondolom, hogy ezek az alapkérdések, és amennyiben a Fidesz-KDNP-többségnek van szándéka, akarata, hogy megállapodás szülessen és szülessen meg a nemzeti egység, akkor minden lehetőségük megvan ehhez. Pestiesen szólva: a labda az önök térfelén pattog. Nagyon remélem, hogy megfontolják az általam és a képviselőtársaim által elmondottakat, és születik megállapodás. Köszönöm szépen a szót. [[16.00]] Bocsánat, még egy fél gondolatot hadd tegyek hozzá! Miniszter Asszony! Arra szeretném illő tisztelettel kérni, hogy amennyiben van rá mód, akkor a válaszát ne a zárszóban mondja el, hátha tudunk még reagálni rá. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Jelzem, hogy a vezérszónoki körben a kormány képviselője is csak nagyon indokolt esetben szólalhat fel. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a Párbeszéd képviselőcsoportjából Kocsis-Cake Olivio képviselő úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Igyekszem nem ismételni, és új érveket behozni a vitába. Ez a törvényjavaslat tényleg bizalomról is szól, arról, hogy tudunke bízni a jelenlegi kormányban, tude majd a kormány önmérsékletet gyakorolni. Itt az ellenzéki felszólalások alatt végiggondoltam az elmúlt tíz évet, és gondolkoztam arról, hogy mikor volt olyan helyzet, amikor a Fidesz önmérsékletet gyakorolt. Próbáltam felhozni példákat, de nem nagyon találtam. Az alkotmánybírók kinevezésétől kezdve az Állami Számvevőszék elnökének kinevezéséig, a köztársasági elnök kinevezésén át, a választási törvény elfogadásán keresztül egyetlen egy olyan esetet nem találtam, ahol önmérsékletre lettek volna hajlandóak. Volt pár ügy, ahol a saját politikai érdekük miatt változtattak, vagy a külső néppárti nyomás [[Nacsa Lőrinc: Na!]] miatt, de önmérséklet sose volt. Ezek után nyilván nehéz az ellenzék dolga, hogy bízzon a kormányban, bízzon abban, hogy önök önmérsékletet gyakorolnak, de kérem, hogy lepjenek meg minket a következő időszakban, párszor gyakoroljanak önmérsékletet, és akkor szerintem a mi hozzáállásunk is megváltozik ebben a kérdésben. Két nagy problémánk van a törvényjavaslattal. Az első az időkorlát-nélküliség természetesen, a másik pedig a rémhírterjesztési Btk.-módosítás, illetve még egy apróbb, majd arról a végén beszélek. De hogy jó dolgokat is mondjak, a törvényjavaslat azon részét, ami a járványügyi intézkedés akadályozását önálló bűncselekményi tényállásként kívánja beemelni a büntető törvénykönyvbe, ezt nagyon helyénvalónak tartjuk, hogy a közösség érdeke érvényesüljön a jelenlegi helyzetben, és mindenki betartsa a karanténra vonatkozó szabályokat. Teljesen egyetértünk ezzel a szigorítással és a betartatással is. De akkor a két nagy probléma részletesen. Az időkorlát: önök azt mondják, hogy nem élnek vissza, bízzunk magukban. De tévedés ne essék, ez alapján Orbán Viktor dönti el, hogy mikor van vége a vészhelyzetnek. [[Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Az Országgyűlés… Az elnök csenget.]] Nem, a kormány dönti el, hogy mikor van vége a vészhelyzetnek. Ne essen tévedés! Az a kérdésem, hogy akkor mi a helyzet a bevándorlás okozta válsághelyzettel, mert ezt ki tudja, már hányadszorra hosszabbítják meg. Mi akadályozza meg önöket, hogy a járvány kapcsán ne így járjanak el? Hiszen ez a vírus lehet, hogy évekig fennmarad, és lesz alkalmuk minden egyes alkalommal erre hivatkozni, hogy ezt meghosszabbítsák. Hollik képviselő úrnak: nyilvánvalóan nem azokra az intézkedésekre gondolunk, amelyek az állampolgárokat rosszul érintik, hanem mondjuk, a közbeszerzésekre. Ilyen típusú intézkedésekre gondolunk, amikor attól félünk, hogy a kormány nem gyakorol önmérsékletet, és visszaél ezzel. Mi a helyzet Szekszárdon, Komlón és Nagykanizsán? Mind a három településen, mióta vészhelyzet-állapotot hirdettek, a fideszes városvezetők rendelettel nyúlnak túl a jogköreiken. Költségvetést fogadnak el, felszámolják a helyi médiát. Ez biztos, hogy nem növeli a bizalmat. A fővárost és Karácsony Gergelyt fölösleges idehozni, hiszen ő egyetlenegy intézkedés kapcsán nem élt vissza azzal a felhatalmazással, ami volt. Ráadásul én biztos vagyok benne, hogy ha olyan intézkedést kell hozni, ami a fővárost komolyan érinti, össze fogja hívni a Fővárosi Közgyűlést, magukkal szemben, akik nem akarják a parlamentet összehívni. Úgyhogy ez egy nagyon rossz példa volt. Önök azt mondják, hogy az Országgyűlés nem fog tudni ülésezni. Miért ne tudna? Megfelelő védőfelszerelést itt is ki lehet osztani, maszkot, kesztyűt. Ezeknek a biztosításával azt tudjuk biztosítani, hogy legalább egymást ne fertőzzük körbe. De itt van az elektronikus szavazás is, többen elmondták. Az Európai Parlamentben is tudnak elektronikusan szavazni, az Alkotmánybíróságon is megoldották ezt. De akkor hadd hozzak ide önöknek egy fideszes képviselőt és az ő nyilatkozatát ezzel kapcsolatban! Már elhangzott, sajnos lelőtték előttem a poént, de én több nyilatkozattal készültem. „A parlamentben kötelező megjelenni, nem tehetem meg, hogy ezekben az időkben kivonjam magam a korlátozott parlamenti működésből.” Újabb idézet: „Úgy gondolom, mi tartozunk annyi felelősséggel a társadalomnak, hogy nem vonjuk ki magunkat, főleg ilyen fontos döntés előtt.” A következő idézet: „A képviselői munkám viszont nem rólam, hanem a választókról és az ország sorsáról szól. Azért jöttem fel, hogy ezt a jogszabályt az ország érdekében sürgősen el tudjuk fogadni…. Azt tudom mondani, hogy minden hasonló esetben, ameddig csak élek, vagy járni tudok, a jövőben is fel fogok jönni, mert ez az ország érdeke, és az én erkölcsi kötelességem." Kérdezték arról is, hogy a Fidesznek vane baja ezekkel a nyilatkozatokkal. Azt mondta: „Nem hiszem… Tudták, hogy mi a helyzet velem, ha fenntartásuk lett volna, nyilván rám szólnak, hogy maradjak otthon.” Ezek szerint azért vannak bizonyos esetek, amikor el tudják képzelni azt, hogy képviselők, akik lehetséges, hogy betegek, vagy másokat kitesznek olyan veszélynek, hogy átadják ezt a ragályt, bejönnek, és szavaznak. Tehát így ez a „nem tud összeülni a parlament” egy álindoknak tűnik. Meg lehet ezt oldani, ahogy az előbb is javasoltam. Ezért kérem, hogy fontolják meg főleg ebből a helyzetből tanulva a jövőre nézve is az elektronikus szavazás megteremtésének a lehetőségét. Ezt mi támogatni fogjuk. A rémhírterjesztés kapcsán a törvény úgy fogalmaz, hogy az egész országot kimerítő védekezéssel összefüggésben a szólásszabadság nem terjedhet ki a tudottan valótlan tények állítására, híresztelésére. Az a kérdésem, hogy ha mi azt állítjuk, hogy nincs elég maszk, nincs elég védőfelszerelés a kórházakban, az rémhírterjesztés-e. Nem tudom, miniszter asszony vagy államtitkár úr erre tude válaszolni. De ennél jobb példákat mondok. Ezek a nyilatkozatok minek számítanak a jelenlegi helyzetben? Magyar Nemzet: a magyar nép elleni bűncselekmény elkövetésére készülnek azok a parlamenti képviselők, akik már előre deklaráltan nemmel fognak szavazni a halálos vírus okozta országos veszélyhelyzet meghosszabbítására. Vagy a Fidesz Facebook-bejegyzése: az ellenzékre még ilyen kivételes vészhelyzetben, a magyar emberek biztonságának megvédése érdekében sem lehet számítani. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Ez minek számít? 888.hu: az ellenzék a vírus oldalára állt. Bencsik András, az önök egyik megmondóembere: szégyellheti magát az ellenzék, hogy beteg, gonosz gondolataiknak rendelik alá honfitársaink ezreinek életét. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hát, ez az!]] Egy másik Fidesz-közeli portál: bemutatjuk a magyarság gyilkosait névvel, ezek szavaztak nemmel a vészhelyzetre. Ezek rémhírek, kedves fideszes képviselőtársaim? Alkalmasak a nyugalom megzavarására? Hát, ezen gondolkozzanak el! Az Alkotmánybíróság kapcsán van egy apróbb probléma a javaslattal. Az Alkotmánybíróság vizsgálhatná a rendeleti kormányzás alkotmányosságát, és helyes, hogy bekerült, hogy a frakcióvezetők is tudják ezt önállóan indítványozni, viszont nem került be a határidő itt sem. Tehát mi azt javasoljuk, hogy az Alkotmánybíróság háromnapos határidővel tárgyalja ezeket a megtámadott intézkedéseket. Azt írják, hogy az Alkotmánybíróság működése különleges jogrend idején különös garanciális jelentőséggel bír. Az a helyzet, megmondjuk őszintén, mi egyáltalán nem bízunk az Alkotmánybíróságban. Elég csak a mai kinevezést megnézni, hogy milyen egyeztetéssel, milyen szakmai háttérrel rendelkezik az, aki bekerült az Alkotmánybíróságba, és kik vannak bent az Alkotmánybíróságban: volt fideszes képviselők, volt fideszes miniszterek. De jó, ha ezt módosítják, akkor ez a tétel számunkra elfogadható. Összefoglalva: összességében így, ebben a formában ezt nem tudjuk támogatni. A 90 napot mi is szükségesnek tartjuk. Ezt a rémhírterjesztési Btk.-t így, ebben a formában szerintem ki kéne venni; nem elég egyértelmű, nem elég taxatív. Illetve ezt az alkotmánybírósági határidőt is meg kéne változtatni, akkor tudnánk támogatni ezt a javaslatot. Egyébként minden, a védekezéssel kapcsolatos intézkedést, ami elősegíti azt, hogy ezt a vírust visszaszorítsuk, a múltban is támogattuk, most is és a jövőben is támogatni fogjuk. Kérem, fontolják meg a javaslatainkat, és akkor fogjuk tudni támogatni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Itt a lehetőség! Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség arra, hogy Szijjártó Péter miniszter úrnak megadjam a szót a kormány nevében. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó. [[16.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy világjárványról beszélünk; az összetett szónak az első részét húznám alá: világ. Tehát nem egy magyar, nem is egy európai, de egy globális kihívással állunk szemben. Ugyanakkor ezzel a globális kihívással szemben minden ország és minden nemzet maga védekezik, minden országnak és minden nemzetnek magának kell szembenéznie a kihívással, ebből fakadóan aztán nemzeti válaszokat kell adni, magyarul: nemzeti intézkedéseket kell hozni.Voltak különböző koordinációs kísérletek nemzetközi szinten, elsősorban az Európai Unió részéről, de ezek vagy el sem kezdődtek, vagy nem léptek bele az érdemi szakaszukba, vagy okafogyottá váltak, időszerűtlenné váltak, vagy teljesen korlátozott hatásfokkal működtek. Maradnak tehát, tisztelt képviselőtársaim, a nemzeti válaszok, és a hatékony nemzeti válaszokhoz olyan jogszabályokat kell alkotni, amelyek lehetővé teszik, hogy olyan intézkedések szülessenek, amelyek megvédik az adott ország polgárainak egészségét, illetve biztonságát. Minden nemzetnek meg kell tehát védenie magát, meg kell védeni az emberek életét és egészségét, meg kell védeni az egészségügyi rendszer működőképességét, meg kell védeni a gazdaság működőképességét, és biztosítani kell az emberek folyamatos ellátását. A tegnapi napon az Európai Unió külügyminiszterei először a közös történelmünk során nem személyesen, hanem videókonferencia keretében jöttünk össze, hát, pont úgy is sikerült, mint ahogyan azt vártuk, mármint technikailag, meg eredmény szempontjából is, de a lényeg az, hogy világossá vált, hogy teljesen közös kihívásokkal nézünk szembe, pontosabban: azonos típusú kihívásokkal néz szembe mindenki. Éppen ezért a határvédelmi intézkedésekről bebizonyosodott, hogy teljes mértékben legitimek, minden egyes európai ország teljes mértékben legitimen korlátozza a határán a forgalmat, egy kivétel van ez alól, mégpedig az áruk forgalma. Ugyanis ha az áruk forgalmát korlátozások közé szorítjuk, akkor gyakorlatilag veszélyeztetjük a polgárok, az emberek folyamatos ellátásának biztonságát, így tehát a tranzitforgalmat, a zavartalan és akadálymentes áruforgalmat fenn kell tartani. Ha erre nem vagyunk képesek, akkor a gazdaságok működőképességét is nagymértékben veszélyeztetjük, tekintettel arra, hogy a mai modern ipari termelés már nem a raktározásra épít, hanem az eszközök és alkatrészek folyamatos mozgására. Magyarország esetében, ha csak a szomszédos országokkal folytatott kereskedelmi forgalmat nézzük, akkor az egy esztendő alatt 43 milliárd eurót tesz ki, ez 15 000 milliárd forint, tehát ebből is világosan látszik, hogy a korlátozott áruforgalom micsoda károkat okozhat minden egyes európai országban. Tisztelt Képviselőtársaim! A védekezéshez és az ellátás biztonságához szükséges eszközök beszerzése, ha jól értettem, akkor itt a vezérszónoki körben is felmerült, Csárdi képviselőtársunk felhozta a Kínával folytatott kapcsolatainkat és ehhez képest a védekezéshez szükséges eszközök beszerzését. A tegnapi napon a külügyminiszterek tanácskozásán az is világossá vált, hogy mindenki Kínában áll sorba. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Tehát a németek, a franciák, a spanyolok, az olaszok, minden európai ország Kínában áll sorba. Mindez mit jelent? Hogy amikor a Kínával való kapcsolatunkat vitatják, amikor arról beszélnek a nyugat-európaiak, hogy Kínát kritizálni kell, amikor arról beszélnek, hogy a közép-európai országok megbontják az Európai Unió egységét, akkor egyrészt nem mondanak igazat, mert a 11 közép- és kelet-európai ország az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi forgalom 9,9 százalékát bonyolítja le, a nyugat-európai országok meg az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi forgalom 90,9 százalékát, tehát ez a különbség. Most pedig minden egyes nyugat-európai ország Kínából próbálja meg beszerezni a védekezéshez szükséges eszközöket: lélegeztetőgépeket, maszkokat és védőruházatot; és igen, tisztelt képviselőtársaim, mi is. A mai napon reggel egy nagy teherszállító gép landolt Ferihegyen, amely sok tíz tonnányi védőfelszerelést hozott Magyarországra. Tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy az elmúlt napokban számos szerződést sikerült kötnünk a fenntartott kölcsönös korrektségen és tiszteleten alapuló politikai kapcsolatainknak köszönhetően, melyeknek nyomán az elkövetkezendő hetekben száz tonnát bőven meghaladó mennyiségű, védekezéshez szükséges eszköz fog Magyarországra érkezni. Csak a héten kilenc repülőgép fog felszállni Budapestről, hogy Kínába menjen és hozza a védekezéshez szükséges eszközöket Magyarországra, és még egyszer szeretném mondani: az összes nyugat-európai ország ott áll sorban Kínában. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennyit a keleti nyitás szükségességéről és megalapozottságáról. Viszont szeretnék önöknek mondani egypár mondatot a védekezés sikerét aláásó álhírgyártásról is. Nem magyar jelenségről beszélünk, európai és világösszevetésben is sajnos vannak olyan aljas személyek és szervezetek még mindig, akik az emberek egészségét és életét kockáztatva, politikai vagy más típusú haszonszerzés érdekében terjesztenek hazugságokat. És én idesorolom főleg a liberális nemzetközi mainstream politikai és médiaelit hazugságait is, amely hazugságokkal a világjárvány elleni fellépés hatékonyságát kívánják csökkenteni. Sajnos, ez létező jelenség, létező fogalom. Arra kérem önöket, hogy közösen lépjünk fel ezzel szemben. Hiszen nyilvánvalóan látjuk és halljuk azokat a sirámokat, amelyeket ez a nemzetközi liberális mainstream média- és politikai elit az elmúlt napokban elkezdett terjeszteni a világban: diktatúraépítés, vég nélküli felhatalmazás veszélyei, szabadságjogok végnapjai. Túl azon, hogy természetesen ezek ugyanolyan politikai támadások, mint amilyeneket az elmúlt hónapokban és években kellett megélnünk, ezek pontosan ugyanolyan kaptafára épülő támadások, mint amilyenek a 7. cikkelyre vonatkoznak, mint amelyek a migrációs politikánk miatt indultak ellenünk, túl ezen ezek újra a kettős mércén és a képmutatáson alapulnak. Ha ezen támadások mögé nézünk, akkor azt is láthatjuk, hogy semmifajta ténybeli megalapozottságuk nincs. Ugyanis nemzetközi, de még szűkebben európai összehasonlításban is semmi kirívó nincs abban, amit a miniszter asszony ezzel a törvényjavaslattal itt a parlamentben kezdeményezett. Romániában például március 16-a óta sürgősségi állapot van, amikor is a kormány megkapta a felhatalmazást bizonyos jogok fokozatos és arányos korlátozására, a román parlament ezt ülésezés nélkül, egy telefonos applikáción keresztül hagyta jóvá. A sürgősségi állapotban a szabad mozgás mellett a magánlakáshoz, a gazdasági szabadsághoz és a sztrájkhoz való jog is korlátozható, és Románia már hivatalosan kérte az európai emberi jogi egyezmény felfüggesztését is. Így tett Lettország, Észtország és Moldova is. Finnországban is a kormány döntött a rendkívüli állapotot szabályozó úgynevezett készenléti törvény alkalmazásának megkezdéséről március 17-ével, a parlamentnek ezt utólag kellett jóváhagynia. Lehetséges kormányzati jogok közé tartozik például a munkaadók felmondási jogának korlátozása, az ellátásbiztonság érdekében elrendelhetik minden 18 és 68 év közötti, állandó jelleggel Finnországban lakó személy, tehát külföldi állampolgárok esetében is a kötelező munkavégzést. Spanyolország esetében rendkívüli veszélyhelyzetet hirdetett a kormány, az önálló spanyolországi tartományok a központi kormány irányítása alá kerültek, bármely iparág, gyár, műhely gazdasági tevékenységébe átmenetileg beavatkozhat a kormány, vagy le is foglalhatja azokat ideiglenesen, és mindennemű áru hatósági igénybevételére, az állampolgárok kötelező ellátásának előírására is van mód. Észtországban március 12e óta van rendkívüli állapot, életbe léptették bizonyos kivételekkel a külföldiek beutazásának tilalmát, a törvény lehetőséget ad munkakötelezettségre, magántulajdon kisajátítására és igénybevételére, a mozgás korlátozására és adminisztratív kényszerítő eszközök alkalmazására. Csehországban március 12e óta van veszélyhelyzet, a szabályok teljesen hasonlóak a Magyarországon alkalmazott szabályokhoz. [[16.20]] Szlovákiában is rendkívüli helyzet van, könnyített döntéshozatal, egyszerűsített szabályalkotás, egyszerűsített közbeszerzési eljárások vagy a közbeszerzés mellőzése, egészségügyi szükségállapot, a dolgozók nem tagadhatják meg a munkát, nem sztrájkolhatnak. Tehát ennyit arról, hogy mennyire megalapozottak azok a nemzetközi liberális politikai és médiaelit által indított támadások velünk szemben, és milyen mértékben alapulnak a kettős mércén. Ezek alaptalan, megtévesztő, félrevezető támadások. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Még egyszer szeretném hangsúlyozni: a válság és a járvány globális, a kihívások világszintűek, de nekünk nemzeti szinten kell erre választ adni, és ez a törvényjavaslat, amelyik önök előtt fekszik, megadja a kellő és alkalmas keretet ahhoz, hogy Magyarország hatékonyan tudjon nemzeti alapon védekezni, és láthatják, semmi kirívó nincs benne, teljes mértékben összhangban van a nemzetközi joggal és a nemzetközi szokásokkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Most van lehetőség arra, hogy az elsőként felszólalásra jelentkezett független képviselői felszólalás elhangozzon. Megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Életvédelem, munkahelyvédelem és otthonvédelem. Ez a dolga a magyar parlamentnek és a magyar kormánynak ezekben a nehéz időkben. És ha életvédelemről van szó, akkor azzal kell kezdenem, hogy tisztelettel megkérem a magyar kormányt, és tisztelettel megkérek mindenkit, aki hivatalból jár el, hogy ne terjesszen álhíreket. A Nemzeti Népegészségügyi Központ hivatalos oldalán gyakorlatilag a maszkviselés ellen prédikálnak az illetékesek. Ez teljes mértékben felelőtlenség. Ha már a külügyminiszter úr az előbb idézte Szlovákiát, szeretném elmondani, hogy ott most már csak maszkban lehet utcára menni, pontosan azért, mert ennek az alattomos vírusnak a lappangási ideje a tudósok szerint akár kettő hét is lehet, és e kettő hét alatt fertőzhetnek is a már vírushordozó áldozatok. Csak úgy tudjuk megvédeni egymást, ha maszk van rajtunk akkor, amikor két méternél közelebbről találkozunk egymással.Tisztelt Külügyminiszter Úr! Ön most is két méternél közelebbről beszél egy társával [[Szijjártó Péter dr. Zsigmond Barna Pállal konzultál. Szijjártó Péter: Ne már!]] , maszk egyikükön sincsen. Arra kérem önöket, hogy érezzék át azt a felelősséget, amit át kell érezni ezekben a nehéz időkben. Én értem, hogy önök sajnos nem tudtak elegendő maszkot Magyarország területére hozni és a magyar állampolgároknak biztosítani. Ez egy nagyon komoly probléma. Tegnap miniszterelnök úr azt mondta, hogy holnaptól, azaz mától lesz maszk. Örülök neki, hogy sikerült ezt abszolválniuk. Köszönjük szépen. Foglalkozzanak azzal is, tisztelt miniszter úr és tisztelt miniszter asszony és tisztelt kormánypárti képviselők, hogy a mentősöknek például fizetésemelést kell adni. Ezt kérték a miniszterelnöktől. Adják meg nekik! Gondoskodjanak róla, hogy legyen védőruha mindenhol, ahol csak szükség van rá. Gondoskodjanak azokról a szülőkről, akik gyermeküket otthon tanítják, otthon gondozzák ezekben a vészterhes időkben. Vegyenek példát az osztrákoktól, ahol a bérek egyharmadát átvállalta az állam, és kifizeti cserébe azért, hogy ezek a szülők ne kerüljenek utcára. Hallgassák meg, amit hetek óta mondunk: a családi pótlékból akár duplát is át lehetne utalni a magyar családoknak. A magyar költségvetés, amennyire én látom, elbírja ezt a kiadást, és erre nagy szükség lenne, hiszen már ha ott járnak a kasszáknál a különböző boltokban, pontosan látják, hogy milyen nehézséget okoznak akár a mostani bevásárlások is a családoknak, amikor is mindenki otthon eszik, és otthon kell a gyermekeknek mindenről gondoskodni. És ott van az otthonvédelem, akik albérletben élnek, velük is dolga van a magyar kormánynak. Ha lex Covidról kellene beszélni a magyar parlamentben, akkor azt gondolom, hogy ezekről a kérdésekről és ezekről a témákról kellene beszélnünk egyfolytában. Biztos vagyok benne, hogy ha önök ezeket az intézkedéseket kívánnák meghozni, amelyeket az előbb soroltam, az egész ellenzék teljesen egyöntetűen támogatná önöket. Ehelyett mi zajlik a magyar parlamentben? Egy rendkívül rosszízű vita, aminek az égvilágon semmi értelme nincsen. Ugyanis mindannyian tudjuk, hogy itt pontosan miről van szó. Még egyszer mondom, veszélyhelyzetet a kormány tud elrendelni, és a kormány fogja azt mondani, hogy mikor van ennek vége. A rendeletekben, amelyek a veszélyhelyzet alatt születnek, abban lehet együttműködés, de akkor is azt szeretném önökkel közölni, hogy 15 naponta ez a parlament minden gond nélkül tudna együttműködni egymással akkor, ha lenne, mondjuk, egy elektronikus eljárásunk erre. A meglévő ParLex-rendszerhez, kérem, csináljanak egy modult, szavazzunk otthonról, és 15 naponként szívesen megszavazzuk azokat az intézkedéseket, amelyekben egyetértés van. Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy a felhatalmazási törvény, ahogy ez napirendre került, finoman szólva egyértelművé tette, hogy önöknek milyen szándékai vannak. Szeretném önöktől azt kérni, hogy értem, hogy az elmúlt tíz évben a civilizált élet alapvető feltételeit aláásták Magyarországon, nem működik az oktatás, az egészségügy, egy csomó minden nem úgy működik, ahogy kellene, de ezekben a vészterhes időkben tényleg ne az ellenzéket tekintsék már a nagy ellenségnek. Nincs erre szükség, nem ezt várják önöktől a magyar emberek. Most nem fanatizálni kell az embereiket, nem fanatizálni kell a szavazóikat, mindenki békét akar és biztonságot akar ebben az országban. Elmondtam önöknek, az, amit én látok a munkahelyvédelem, az otthonvédelem az egészség- és az életvédelem terén, ez az, ami nemzeti konszenzust tud teremteni. Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselők! Ezeket a kérdéseket hozzák ide! Nem kellenek viták négyötödről, kétharmadról. Nem kellenek. Ne legyen mindenki itt alkotmányjogász a teremben, szerintem egy sincsen itt éppen, de a lényeg a lényeg, az emberekkel foglalkozzanak, ne velünk! Mi sem önökkel akarunk foglalkozni. Azok a különböző levelek, amelyek beérkeznek hozzánk, nem arról szólnak, hogy ők veszekedő képviselőket akarnak látni. Egy dolgot akarnak az emberek, biztonságot. Adják meg nekik! Adják meg nekik az egészségvédelmet, az otthonvédelmet! Adják meg mindazt, ami ahhoz kell, hogy a munkahelyeik biztonságban legyenek. Erre kérem önöket tisztelettel, és nagyon kérem arra is önöket, hogy a kétharmados felhatalmazással, ami a birtokukban van, ne arra használják most a politikai tőkéjüket, hogy az ellenzéken ugrálnak, hanem arra, hogy a magyar embereknek biztonságot teremtenek. Ez a feladatuk. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most kettőperces felszólalások következnek. Elsőként Székely Sándor képviselő úrnak adok szót. Megvárom, míg fölteszi a mikrofont. [[Megtörténik.]] Most kérem a kettő percet indítani. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Sokat gondolkodtam, hogy hozzászóljake a vitához, de ami az elmúlt napokban, napban történt, az, azt gondolom, hogy szót érdemel. Önök a koronavírus-járványt arra is használják ki, hogy politikai hatalmukat még jobban bebetonozzák Magyarországon, és ahelyett, hogy a válságot oldanák meg, egy politikai válságot generálnak teljesen egyértelmű módon azzal, hogy olyan törvényt akarnak meghozni, amit az ellenzék nem nagyon tud elfogadni, hiszen nem szándékozunk maguknak időkorlát nélküli felhatalmazást adni arra, hogy kormányozzanak rendeletekkel, és azt gondolom, ezt ne is várják el tőlünk.Rengeteg megoldási javaslat érkezett az ellenzék részéről, amibe önök nyugodtan belemehetnének, de önöknek nem megoldás kell, hanem az kell, hogy a magyar ellenzéket önök olyan színben állítsák be, hogy az szinte elmondhatatlan. De azért mégis elmondom, hogy mára akasztással fenyegetnek minket az önök hívei a Facebookon és egyéb más helyeken. Történt már ilyen a magyar történelemben, hogy egy kormánypárt a neki nem tetsző ellenzékiekkel ezt tette, sajnos nagyon csúnya vége lett. Azt gondolom, hogy muszáj elhangozni annak a mondatnak, hogy nagyon vigyázzanak erre a dologra, mert ez egy nagyon veszélyes út. Azért még két dolgot elmondanék gyorsan az utolsó fél percemben, hogy miért is probléma, hogy nincs ellenőrzés önök fölött. Önök mindent nagyon szépen megtesznek, nagyon sokat tesznek azért, hogy a bankok ne menjenek tönkre, de azt több kollegám is elmondta itt, azt már nem teszik meg, hogy az emberek bérét biztosítanák, akik több százezren nem fognak fizetést kapni. Az nagyon jó, hogy nem kell hitelt fizetni, de valamiből kenyeret is kellene venniük. A másik pedig, én örülök, hogy mára megérkeztek a szájmaszkok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , de a Dél-pesti Kórház dolgozóinak gyerekei olyan óvodába kell hogy menjenek, ahol nincsenek tisztítószerek sem a mai napon sem. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csárdi Antal képviselő úr következik. Parancsoljon! [[16.30]]
Köszönöm szépen. Csak egy rövid reakciót szeretnék Szijjártó miniszter úrnak a hozzászólására mondani, gyorsan, amíg itt van, tényleg csak egy rövidet, elnézést. Mert ha én jól értettem, az a fölsorolás, amit miniszter úr tett, megpróbálta összegyűjteni, hogy nemzetközi összehasonlításban milyen döntések születtek. Szeretném megköszönni, mert azok a példák, amiket ön elmondott, pont azt erősítették meg, hogy nemzetközi példákban nem tartalmi és időbeli korlát nélkül vezették be a különleges jogrendet, és a különleges jogrenddel szeretném jelezni illő tisztelettel az ellenzéknek nincs baja. Az időbeli korlátlansággal van problémája az ellenzéknek így a Lehet Más a Politikának is , és a tartalmi korlátok meg nem fogalmazott módjával. Tehát azt gondolom, hogy a miniszter úr által elmondott példák pont arra voltak példák, hogy egyébként nemzetközi összehasonlításban az időbeli és tartalmi korlátok márpedig megszülettek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Szeretném világossá tenni Arató képviselő úr számára is meg mindenkinek, aki itt teljhatalmat vizionál, garancianélküliséget és idők végezetéig tartó kormányzást vizionál. Pontosan benne van az önök kérésére benne van ebben a törvényjavaslatban a szükségesség és arányosság, és az is benne van, hogy csak ezzel összefüggésben hozhat meg a kormány olyan rendeleteket, amikről szól a törvény, csak a humán járvánnyal összefüggésben.Tisztelt Képviselőtársaim! Ne mondják már azt mint ahogy egyébként a paranoiás Jakab Péter, Gyurcsány Ferenc helyettese tette ezt a sajtótájékoztatóján , hogy Orbán Viktor valamiféle élethosszig tartó kormányzásra készül! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mi szerettünk elindulni választáson. Szoktunk is nyerni viszonylag szép számmal. Szerettünk elindulni választásokon, így nyilvánvalóan a következőn is el fogunk, és meg fogjuk méretni magunkat, és ne terjesszenek… ez a rémhírterjesztés, hogy önök ilyeneket mondanak. És az, amikor Szél Bernadett számonkér bennünket gyűlöletterjesztés, gyűlöletkeltés és álhírterjesztés miatt, és közben azt meri mondani, hogy a civilizált élet alapfeltételeit ástuk alá az elmúlt tíz évben, azt kikérem magamnak, és visszautasítom. Önök adják meg a segítséget nekünk ehhez a törvényhez! Nem adták meg tegnap, javíthatnak legközelebb. Arról tárgyalunk most, hogy ezek az intézkedések folytatódni tudjanak, és még egyszer szeretném a figyelmükbe ajánlani a tisztelt képviselőtársaimnak, hogy az Országgyűlés bármikor visszavonhatja ezt, az Országgyűlés kezében van. Kocsis képviselőtársam mondta azt, hogy Orbán Viktor dönti el Kocsis-Cake Olivio , hogy mikor van vége a veszélyhelyzetnek. Az, hogy mikor van vége a járványnak az egy objektív tény lesz. Nem Orbán Viktoron múlik, nem a magyar kormányon múlik, nem a kormánypártokon és nem is az ellenzéki pártokon múlik, hogy mikor lesz vége. Amikor vége lesz, az egy objektív vég lesz, és addig tart a veszélyhelyzet. Az Országgyűlés bármelyik nap visszavonhatja ezt, ön is kezdeményezheti, mi is kezdeményezhetjük, bárki kezdeményezheti. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De most az a fontos, hogy a kormány cselekvőképes maradhasson. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Ugyancsak kettőperces felszólalásra Nunkovics Tibor következik. Parancsoljon, képviselő úr! Őt majd Kunhalmi Ágnes képviselő asszony követi.
Köszönöm a szót, elnök úr.
Bocsánat, elnézést! Fogom mondani mindenkinek, hogy ki következik, mert úgy látom, hogy ez most egy picit rendezetlen állapotú, tehát mindenkitől elnézést kérek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem egy dologról nem beszéltünk itt az elmúlt két napban, mégpedig arról, hogy mit szeretnének az emberek. Mert az a helyzet, kedves képviselőtársaim, hogy az embereknek baromira elegük van abból, hogy itt mi politikai csatákat vívunk egymással tudják? [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] Nyomjon gombot, Völner Pál képviselő úr! Úgyis szerettem volna önnel már sokszor beszélgetni, csak erre nem volt még alkalmunk, de majd remélem, egyszer lesz.Tehát az embereknek abból van elegük, hogy mi itt ütjük-verjük egymást ahelyett, hogy lépnénk a vírussal és a járvány terjedésével szemben. És ők ezt szeretnék tőlünk látni. Mi ebben támogattuk is önöket. Az elmúlt két hétben minden hétpárti egyeztetésen ott voltunk, és mindenben támogattuk önöket. Erre önök ellenség nélkül maradtak. Hoppá! Hát, akkor kell gyorsan gyártani egyet, igaz? És behoznak egy ilyen törvényt; azon lehet vitatkozni, hogy maguk szerint ez jó, szerintünk meg nem jó. De ha most önök lennének ellenzékben, és mondjuk, a Jobbik lenne kormányon, Jakab Péter lenne a miniszterelnök, önök fordított helyzetben… [[Nacsa Lőrinc: Isten ments! Az elnök csenget.]] jó, oké, most te ezt mondod, Lőrinc, hogy isten ments. De gondolj bele: te megadnád ezt a hatalmat neki? Te megadnád ezt a hatalmat neki, ha ezt kérné? [[Nacsa Lőrinc: Ön!]] Te megadnád neki? Nem adnád meg neki! Korlátlan hatalmat senkinek nem szabad adni. Teljesen mindegy, hogy ki van kormányon, legyen baloldali, liberális, nemzeti-konzervatív, teljesen mindegy, korlátlan hatalmat senki nem kaphat. És érdekes módon 2010-ben, amikor a vörösiszap-katasztrófa volt, tudtak rendelettel szabályozni. 2013-ban, amikor az árvíz volt, én ott voltam Esztergomban, zsákokat pakoltam. [[Nacsa Lőrinc: Én is!]] Persze, csak nem találkoztunk egyszer sem, véletlen. De akkor is tudtak így rendeleteket meghozni. És Nacsa Lőrinc képviselőtársam ne mondja azt, hogy Országgyűlés, mert azok, amikre ön hivatkozik, kétharmadosak. És önök kétharmaddal kormányoznak. Ha akarták volna, az elmúlt napon mi arról dönthettünk volna, hogy az önök, illetve a kormány jogosultságai megmaradjanak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi tegnap tudtunk volna erről döntést hozni. De maguk ebből politikai csatát gyártottak. Ez a szégyen!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel arra kérem, hogy a tegező viszonyt a parlamentben, ha lehet, nélkülözni szíveskedjék! Kunhalmi Ágnes képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Két rövid dologra szeretnék reagálni. Kocsis Máté azt mondta, hogy az MSZP direkt 90 napos határidőt szabott meg, hogy amikor a legnagyobb a vírus tetőzése, akkor legyen a legbénább a kormány, és hogy akkor kelljen az egészen mozdítani egyet. Müller Cecília tiszti főorvos asszony azt mondja minden egyes ülésen, tájékoztatón, hogy nem tudják, hogy mikor fog a vírus tetőzni. Lehet, hogy önöknek, a kormánynak mást mond, de ezt ma nem lehet tudni, úgyhogy visszautasítom Kocsis úrnak ezt a vádját.A másik a fővárossal kapcsolatos, ugyanis Nacsa Lőrinc képviselőtársam azzal vádolta Karácsony Gergelyt: mi az, hogy ő most rendeleti úton kormányoz, ez nem fáj az ellenzéknek? Kérdve kérem, kedves uram, önnek tudnia kellene azt, hogy a Fidesz 2011-ben hozta meg a katasztrófavédelmi törvényt. Veszélyhelyzetben automatikusan a közgyűlés hatásköre átszáll a főpolgármesterre, és ez minden polgármesterre igaz. Nem tud mást csinálni. Ezért mondta Karácsony Gergely az ország nyilvánossága előtt, hogy ezzel a helyzetével, amit nem ő döntött el, nem fog visszaélni, és mivel pár perccel előbb beszéltem a főváros képviselőivel, tudtommal eddig csak olyan döntést hozott, amit a fideszes fővárosi frakcióval egyeztetett, és eddig Karácsony Gergely minden intézkedését támogatta a Fidesz fővárosi frakciója. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most pedig a képviselői felszólalások következnek. Mivel azonban Varga Judit miniszter asszony szót kért, így magától értetődően az előterjesztőt illeti a szó. Parancsoljon, miniszter asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen az észrevételeket. Engedjék meg, hogy tartalmukban a hasonló észrevételekre egy választ adjak. Mindenekelőtt szeretném megismételni az expozémban elhangzottakat, azt a latin mondást, miszerint először teremtsük meg az élet lehetőségét, és utána vitatkozzunk.Elmondta Szél képviselő asszony, hogy életvédelem, otthonvédelem, munkahelyvédelem. Köszönjük, épp ezt próbáljuk tenni, ezt tesszük, és igazságügyi miniszterként az a legfontosabb feladatom, hogy aki itt felesküdtem az alkotmányra, az Alaptörvényre amit egyébként Varga-Damm Andrea számonkért az alkotmánybírón, a legfrissebb alkotmánybírónkon , hogy igazságügyi miniszterként az alkotmányos működés feltételeit mindenképpen biztosítsam. Erről szól ez a törvény. Józan ésszel kellene ezt a törvényt olvasni; józan ésszel, jóhiszeműen, a közös cselekvés reményében, abban, hogy egy ilyen helyzetben a vitákat mellőzni kellene, és arra kellene összpontosítani, hogy mire van szüksége Magyarországnak, hogy az állampolgárai biztonságban érezzék magukat. Ez is többször elhangzott, hogy hol van a biztonság. Pontosan a biztonságról szól ez a törvénytervezet, ez az egész vita. Nem korlátlan ez a felhatalmazás; sem idő, sem tér szempontjából nem korlátlan. Egyértelműen kimondja a javaslat 2. § (2) bekezdése, hogy a kormány ezt a jogkört a szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, a rendelet szerinti humán járvány megelőzése, kezelése, felszámolása, továbbá káros hatásainak megelőzése és elhárítása céljából gyakorolhatja. Nem szeretem ismételni magamat, de az expozémban körülbelül 15 percen keresztül ezeket a feltételeket soroltam. Egyébként a hétpári egyeztetés eredményeképpen éppen az ellenzék kérésére tettük még bele ezt a szükséges és arányos követelményt, ami egyébként minden jogállamban alapvető követelmény. Éppen a jogállamiság kereteinek, feltételeinek biztosításáról szól a törvény, és éppen a tegnapi ellenzéki szavazás jogbizonytalanságba taszította a jelenleg egyébként is bajban lévő országot. [[16.40]] Különösen groteszk az olvasat annak a fényében, hogy miféle nemzetközi támadás, milyen jogállamiságikritika-hullám ér már megint minket. S ha nem lettem volna abban egészen biztos, hogy a jól bevált, régi Sargentini-képlet szerint ez hazai, sajnos ellenzéki politikusok tollából fakad, ami külföldön aztán idegen nyelven megjelenik, ha nem lettem volna ebben biztos, sajnos már nincs itt Arató képviselő úr, de ugyanazokat a szavakat használta, azt mondta, hogy korlátlan hatalom az idők végezetéig. Végeztettem egy kis gyűjtést a kollégáimmal az elmúlt 24 órában megjelent nemzetközi sajtóból: Politico, Süddeutsche Zeitung, Tageszeitung, Der Standard, Die Welt, EUobserver, Neue Zürcher Zeitung, és sorolhatnám, de egyébként itt van köztük Dunja Mijatović is, régi jó barátunk, az Európa Tanács emberi jogi biztosa, aki még arra sem veszi a fáradságot, hogy elolvassa a törvény szövegét, és ugyanezeket a kórusokat halljuk, hogy a törvény diktatórikus teljhatalommal itt jól írták, „lj”-vel ruházná fel Orbánt, aki a parlamentet korlátlan időre szabadságra küldhetné. Ez a Tageszeitungból volt idézet. Vagy akár Dunja Mijatovićtól, az emberi jogi biztostól: a parlament a kormány minden ellenőrzés és megkötés nélküli felhatalmazására készül. Hátborzongatóan összecsengenek ezek a szólamok. Ezt én már nagyon sokszor átéltem. 2018 júliusában ugyanez a fajta álhírgyártás zajlott Európában jól beazonosítható hazai forrásokból és civil szervezetektől, ahol azzal fertőzték egész Európát, hogy a Stop Soros törvénytervezet következtében majd ártatlan emberijog-védők fognak börtönben ülni, ha egy vajas kenyeret adnak egy migráns gyereknek. Mint ahogy akkor is az álhír volt, ugyanolyan álhír, amit ma terjesztenek Európában a magyar törvénytervezetről. Nagyon köszönöm Szijjártó miniszter úrnak, hogy a kettős mércére részletes példákkal világított rá, hiszen minden egyes ország ezt teszi ma, amit minden felelős kormány tesz Európában. Mi történik? Eltűnnek az álviták, a vírus beköszöntével hirtelen a jogállamisági álviták eltűntek, hirtelen megerősödtek a nemzetállamok, mindenki teljesen érthető, önző módon bezárja határait, és saját állampolgárait védő intézkedéseket hoz. Tehát az ösztönös cselekvés köszöntött be. Szeretném, ha később ugyanúgy, mint ahogy most, öt évvel később a német médiában bocsánatot kérnek a magyar miniszterelnöktől majd járna nekünk ez után is a bocsánatkérés, de kifejezetten felháborítónak tartom, hogy ehhez a hazai ellenzék asszisztál, hogy egy ilyen vészterhes időben még ezzel próbálják gyengíteni az egyik szuverén kormány cselekvését, hogy soha nem látott gyorsasággal, soha nem látott terjedelemben, nyelvi sokszínűségét illetően is rendkívül gyorsan cselekedve támadják a magyar kormány intézkedéseit, illetve ezt a törvényt. Én nagyon szívesen állok majd ezen viták elé, és most is majd fogom a külföldi orgánumoknak adni a nyilatkozatokat, de rendkívül káros pontosan egy ilyen időben egy ilyen támadás, és az még szomorúbb, hogy ez abszolút összekapcsolható a hazai ellenzékkel. Most pedig szeretnék az egyes képviselői észrevételekre reagálni. Az expozémban nem figyeltem, hogy bent volte Varga-Damm Andrea képviselő asszony nagyon-nagyon részletesen igyekeztem elébe menni az alaptalan kritikának, hiszen ez nem a veszélyhelyzet meghosszabbítása, nem erről szól az Alaptörvény 53. cikke. Nagyon röviden, de nagyon velősen fogalmaz, hiszen amiről most szólunk, az, hogy a kormány ezen rendelete, amelyet egyébként a veszélyhelyzetben meghoz amely lehet több is , 15 napig marad hatályban, kivéve, ha a kormány az Országgyűlés felhatalmazása alapján a rendelet hatályát meghosszabbítja. Tehát nem a veszélyhelyzetet kell meghosszabbítani, mert azt sajnos az élet fogja hosszabbítani, meg az objektív körülmények fogják hosszabbítani. S noha az Alaptörvény általánosan az 50. cikkben úgy fogalmaz, hogy az az alkotmányos szereplő, az a szerv, amely kihirdette, az jogosult megszüntetni, tehát fő szabály szerint a kormány jogosult megszüntetni, de ebben a törvénytervezetben még azt a kedvezményt is megadta az előterjesztő pontosan az egyeztetéseknek köszönhetően, hogy erről is majd az Országgyűlés jogosult dönteni. Az egész törvény hatályát fogja veszíteni, amikor vége a veszélyhelyzetnek, amelyet természetesen reményeink szerint minél hamarabb az élet fog produkálni, mert végül is a nagy kép az, hogy maga az élet fogja a veszélyhelyzetet majd, nagyon remélem, minél előbb megszüntetni. Tehát én szeretném még egyszer az Alaptörvény alapos tanulmányozására felhívni a tisztelt képviselő asszonyokat és urakat, hiszen ott nagyon világosan körbe van határolva, hogy kinek mihez van joga, ki mit tehet, és még azt is érdemes az időbeliségnél kiszúrni a törvénytervezetben, hogy az Országgyűlés bármikor, akár holnap is ezt tegnap a miniszterelnök úr is elmondta visszavonhatja ezt a felhatalmazást. Mire? A rendeletek hatályának a meghosszabbítására. Képzeljük el azt a helyzetet, hogy 15 naponta, talán óra-percre lebontva, illetve nem is 15 naponta, hanem mindennap kellene ülésezni ahhoz, hogy egyesével mindent elfogadhassunk, hiszen nem 15 naponta születnek a rendeletek, hanem szinte napi gyakorisággal. S itt hadd térjek ki arra, hogy igen, figyelünk az állampolgárok igényeire. Az Igazságügyi Minisztériumba naponta százszámra érkeznek be megkeresések, levelek nemcsak egyéni állampolgároktól, hanem hivatásrendektől, köztestületektől, érdekvédelmi szervezetektől. Minden erőnkkel azon vagyunk, hogy mindenkinek figyelembe vegyük a véleményét, és innen is nagyon köszönöm, hálásan köszönöm a kollégáimnak, hogy a lehető legszélesebb körben próbálnak gondolkodni, hiszen óráink vannak arra, pontosan a sürgető igénynek köszönhetően, hogy szinte az egész hazai jogrendszert átvizsgáljuk, és mi felelünk azért, hogy minden egyes ilyen rendelet az alkotmányos rendükbe illeszthető legyen. Ez nem kis munka, és azzal a számtalan ötlettel, ami egyébként az ellenzéktől is érkezik, amely egyébként megérkezik az állampolgároktól is, az egyetlenegy célunk az, hogy törvényes keretek között minél hamarabb rendeletek formájában napvilágot láthasson. Itt hadd térjek ki arra, ami szintén, azt hiszem, Arató képviselő úrtól származó kritika volt, de talán Varga-Damm Andrea is említette, hogy minek ez a törvény, miért törvény. Hadd térjek vissza szintén az Alaptörvényünkre, amely nem a katasztrófavédelmet mondja, hanem azt mondja, hogy a sarkalatos törvényben kell meghatározni, hogy egy ilyen veszélyhelyzeti időszakban a kormány rendeletei milyen tárgykörben adhatók ki. És igen, senki soha nem gondolta volna azt főleg az árvizek idején, amikor a katasztrófavédelem tipikusan egy eszköz a védekezésben , hogy valaha az emberiség, Európa és Magyarország egy ilyen kihívással fog szembesülni, amely mindenhol jelen van, akár itt a padokon ujjlenyomat formájában, a vidéken, a fővárosban, a határokon, a vízparton, bárhol. Erre a katasztrófavédelmi törvény nem volt felkészülve, senki nem lehetett erre felkészülve. Éppen ezért nagyon fontos, hogy sarkalatos legyen ez a törvény, amely megmondja, hogy pont a koronavírus elleni védekezéshez milyen körben cselekedhet a kormány, de még egyszer hangsúlyozom: nem korlátlanul. Célhoz kötötten: a védekezés érdekében, a járvány következményeinek az elhárítása céljából; időben korlátozottan, hiszen a veszélyhelyzet idejére alkalmas. Maga a törvény iktatja be az önmegsemmisítő klauzulát, hogy ha vége a veszélyhelyzetnek, az Országgyűlés eldönti, hogy vége a törvénynek is. Tehát nagyon fontos, hogy ezeket a kereteket egy sarkalatos törvényben meg tudjuk határozni. Elhangzott az is, hogy a közbeszerzési szabályokkal mi van, mi van ezzel-azzal, miért nem rendelünk több védőeszközt. Minden egyes ilyen beavatkozáshoz pontosan kellenek a felhatalmazások, hogy ezt és ezt a törvényt is át lehessen írni azért, hogy minél hamarabb lehessen például a közbeszerzési szabályok gyorsításával vagy felfüggesztésével azonnal védőfelszereléseket beszerezni. Tehát pont, amit önök követelnek, pont ahhoz kell ez a törvény. Igazságügyi miniszterként nekem ez a feladatom, hogy ezeket a kereteket, ezeket a törvényes kereteket biztosítsam. Elhangzott az expozémban lehet, hogy a poén nem jött ki belőle, de pont az volt a lényege , hogy aki ma nekem megmondja taxatíve, hogy mely életviszonyokba, mely törvényekbe kellene belenyúlni, és most kellene felsorolni, az talán nem hazudik, de nem bontja ki az igazság minden részletét. Éppen ezért szól úgy a felhatalmazás a törvénytervezetben, hogy a katasztrófavédelmi törvényben foglalt rendkívül intézkedéseken és szabályokon túl és itt van az, hogy próbálja a jogalkotó valahogy kategorizálni az élet jelenségeit, és próbál most mindenre gondolni, amire lehet, hogy még nem is tudjuk, hogy mire kellene gondolnunk, hogy mire lesz még szükségünk a járvány idejében, milyen törvényhez kell majd még hozzányúlnunk nagyon gyorsan, mert önök vagy éppen az állampolgárok fogják követelni „az állampolgárok élet-, egészség-, személyi, vagyon- és jogbiztonságának, valamint a nemzetgazdaság stabilitásának garantálása érdekében rendeletével” mit tehet a kormány. Szerintem ma nincs jogász, alkotmányjogász az országban, aki ennél pontosabban biztonsággal meg tudná mondani egy taxatív felsorolásban, hogy mire lesz majd még szükségünk. Tehát, tisztelt képviselő asszonyok és urak, ez a törvény a jogrendet garantálja. Nagyon sajnálom, hogy tegnap ennek a gyorsított, házszabálytól való eltéréssel történő tárgyalása nem sikerülhetett. Most nagyon sok jogi megoldáson gondolkodunk, hogy a jogbiztonság hiányát tudjuk majd áthidalni arra a kieső időre, amelyben ezek a rendeletek hatályukat veszítik. [[16.50]] Még engedjenek meg néhány szót arról, hogy több kritika érte a preambulumát a törvénynek, ugyanis egy rosszhiszemű értelmezés szerint azt mondja, hogy ki akarja iktatni a kormány az Országgyűlést. Ebben a teremben senki se tudja, hogy mi fog történni, mi vár ránk, és a preambulum, hadd védjem az előterjesztést szövegező jogászaimat, azt mondja, hogy „az Országgyűlés ülésezése a humán járvány következtében szünetelhet”. A -hat, -het képző a magyar nyelvben azt jelenti, hogy egy lehetőség a jövőben, egy bizonytalan helyzetben. Ez nem azt mondja, hogy beszüntetjük az Országgyűlés ülésezéseit, sőt a kormányt arra kötelezzük, hogy rendszeresen számoljon be az intézkedésekről, tehát folyamatos kontrollt tart az Országgyűlés. A lehetőségeinkhez képest még ki is bővítettük az Alaptörvény előírásait, hiszen azt mondtuk, hogy a veszélyhelyzet megszűnéséről a kormány helyett az Országgyűlésnek kell majd döntenie. És a legeslegfontosabb, ami mindenféle meddő, időkorlátra vonatkozó vitát szerintem jó, ha most már kiolt: az Országgyűlés bármikor visszavonja. Ez nem a 90 nap, ez jóval több annál, ez bőven több jogkört biztosít az Országgyűlésnek, mint amit egyébként önök követelnének. Az Alkotmánybíróság és az Országgyűlés ülésezése miért nem elektronikus úton? Nagyon sajnálom, az Alaptörvény egyelőre nem tartalmaz speciális szabályt erre, hiszen azt mondja, kifejezetten megkívánja a képviselők személyes jelenlétét: „Ha az Alaptörvény eltérően nem rendelkezik, az Országgyűlés határozatait a jelen lévő országgyűlési képviselők több mint a felének szavazatával hozza meg.” [[Kocsis-Cake Olivio: Módosítsuk az Alaptörvényt!]] Köszönjük szépen, az Alaptörvényt nem lehet házszabálytól eltérésben módosítani, és nem hiszem, hogy ebben a vészterhes időben pont egy alaptörvény-módosítás lenne az, ami megoldaná ezt a helyzetet. Viszont az Alkotmánybíróságra azért tartalmaz pont a sarkalatos törvény szabályokat, hiszen az nem az Alaptörvényben van meghatározva, hogy milyen ülésezési rendjük van, ezért ebben a törvényben bele lehetett nyúlni ebbe a szabályba, és pontosan ez biztosítja a jogrendet is. Az, hogy egyébként ez meg háromnapos legyen vagy négynapos, nem hiszem, hogy a jogbiztonságot szolgálná. Tehát hagyjuk dolgozni egyébként otthon, távmunkában majd adott esetben az alkotmánybírókat, ha olyan beadvány érkezik hozzájuk, amire egyébként minden egyes rendelet esetében van lehetőség. Tehát a rendkívüli jogrend, a különleges jogrend nem alkotmányonkívüliséget jelent. Éppen erről szól ez a törvénytervezet, hogy az alkotmány keretein belül, az alkotmányos felhatalmazás és keretek birtokában kell ezt a törvényt olvasnunk jóhiszeműen és a közös cselekvés, a jóhiszemű közös cselekvés tudatában. Engedjenek meg még egy szót a Btk.-módosítást ért kritikákról! Én általánosságban azt szeretném mondani mindenkinek, hogy akinek nem inge, ne vegye magára. Az is rendkívül jelképes, hogy honnan jönnek a kritikák, és egyébként bízzunk a magyar igazságszolgáltatásban. Én külön kértem a büntetőjogászaimat akik egyébként nagyon sok napot gondolkodtak a szövegen, hogy mi az, amit tudunk javasolni annak érdekében, hogy a büntetőjog minden alapelvének megfeleljen, az alkalmazhatóság kritériumainak megfeleljen , kértem tőlük, hogy írjanak egy ilyen esetre nekem némi hátteret, úgyhogy, ha megbocsátanak, ezt én felolvasom. „Magyarországot még nem érte olyan, az egész társadalmat fenyegető, komoly egészségkárosodás vagy az élet elvesztésének a lehetőségét is hordozó járvány vagy pusztító veszély, mint a mostani koronavírus-járvány. E járványhelyzet a közveszély fogalmával kapcsolatos, régóta jól működő jogi keretek tekintetében jogalkalmazói bizonytalansághoz vezetett.” Hiszen a közveszély esetén mire gondol egy tipikus szakvizsgázott magyar jogász? Katasztrófahelyszínre térben, időben rendkívül könnyen lokalizálható problémáról van szó, nagyon könnyű a jogalkalmazó feladata. De egy ilyen tényállás esetén egy magyar bíró a járványügyi helyzetben biztos, hogy nagyon nehéz helyzettel találná magát szemben. „Ezért nem lehet indokolt a ’közveszély’ fogalom általános kiterjesztése, mert az a rémhírterjesztés tényállásának diszkrecionális, bizonytalan és visszaélésre is okot adó alkalmazásához vezethet. A koronavírus uralja a közbeszédet, a vele kapcsolatos valótlan állításokra érzékenyebbek az emberek, azzal kapcsolatban könnyebben alakul ki az emberekben pánik. Ebben a helyzetben a határok tekintetében a jogalkotónak kell irányt mutatnia, a lassú jogfejlődési folyamatnak nem most van itt az ideje. Az új tényállás ehhez képest a lehető legszűkebben jelöli ki a tiltott magatartások körét. Az új tényállás hármas szűrőt iktat be: tudottan valótlan tények vagy valós tények tudott elferdítése, nagy nyilvánosság előtti közlés és ami a legfontosabb: a védekezés eredményessége megakadályozásának vagy meghiúsításának veszélye.” És most a képviselő úrra nézek: az ellenzék a hétpárti egyeztetésen kérte, hogy a „zavar”-t vegyük ki, kivettük, egyetértek, így biztosabb a jogi szöveg. „Fontos kiemelni, hogy ez a hármas szűrő a köznyugalom védelmére hivatott hatályos tényállásokban nem szerepel. A védekezés eredményességének védelme az alkotmányos arányosság követelményének megfelelően csak azt tiltaná, ami most a társadalomra a legveszélyesebb, mármint ha az eredményességet fogjuk veszélyeztetni vagy akadályozni. Tisztában vagyunk vele, mennyire fontos, hogy a jelenlegi helyzetben is szabad viták folyhassanak a közügyekről, a szabályozási javaslatot az Alkotmánybíróság gyakorlatára is figyelemmel ennek megfelelően alakítottuk ki, és csak a legszűkebb, tényleges veszélyt hordozó, hamis tényállítások esetében tartjuk indokoltnak a büntetés kiszabását.” Tehát minden alaptalan félelmet táplálónak én azt mondom, hogy akinek nem inge, ne vegye magára. Józan gondolkodás, józan ész kell, mert erre van most szükség, fegyelmezettségre. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most képviselői felszólalások következnek. Elsőnek Dudás Róbert képviselő úr következik, a Jobbikból, őt Harangozó Tamás képviselő úr fogja követni, az MSZP-ből, és Harangozó Tamás képviselő urat pedig Bencsik János független képviselő úr, és itt lesz kettőperces felszólalásra lehetőség, majd ennek megfelelően megyünk tovább. Tehát Dudás Róbert képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Dr. Varga Judit elhagyja az üléstermet.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Nagyon sajnálom, hogy igazságügyi miniszter asszony pont most ment el, viszont államtitkár úr még itt van.Azokat a tényállásokat, amelyeket egyébként a Btk.-val kapcsolatosan a miniszter asszony az előbb felsorolt, azt gondolom, ami tegnap délután óta a kormánypárti közösségi oldalakon megy, az az uszítás és gyűlöletkeltés, pontosan kimeríti. Kíváncsi leszek egyébként, hogy a büntetési tétel lesze alkalmazva. Engedjék meg egy önökhöz köthető politológustól származó cikk bevezetőjét, ő így kezdte: „A demokratikus politikai arányérzék vészhelyzet és háború idején mutatkozik meg csak igazán. Leginkább abban, hogy ilyenkor a hazának nagyobb szüksége van nagy vezetőre, mint a nagy vezetőnek nagyobb hatalomra. S pont ezért nagy vezetőnek nagyobb hatalomra csakis korlátozott ideig van szüksége.” Ezt egy önökhöz köthető politológus tollából vagy írógépéből származóan olvastam. Nagyon sok minden elhangzott, de engedjenek meg egypár gondolatot, hogy egypár dologra reagáljak. Szijjártó külügyminiszter úr említette, hogy olyan világjárványról van szó, és az összetett szóból ő a „világ”-ot húzná alá, amely a világban mindenhol jelen van már szinte. Ez így is van, és minden kormány saját hatáskörében próbál intézkedni annak elhárítása érdekében: van, aki jól, van, aki kevésbé, van, aki hibás döntéseket hozott, és most megy az események után, van, aki pedig elhalasztott olyan intézkedéseket, amelyeket meg kellett volna már jóval előbb tennie. És most engedjék meg, hogy picit így kronológiába állítsam, csak három-négy dátumot említve. No-vember 17-én jelent meg Vuhanban ez a vírus. Január 7-én, tehát bő másfél hónap elteltével már világjárvánnyá avanzsált elő, és így jelentette be az Egészségügyi Világszervezet. Mi március 11-éig vártunk a vészhelyzet bejelentésével, kihirdetésével úgy, hogy egyébként addig nem történt igazán felkészülés. Hallottuk a külügyminiszter úrtól, hogy a mai nap is landolt egy nagy teherrepülőgép egy 20 tonnás szállítmánnyal, és még ezen a héten kilenc ilyen szállítmány várható. Ennek rendkívül örülünk, csak elkésettnek érezzük ezeket a lépéseket. Mint ahogy abszolút nem volt megnyugtató a tegnapi napon miniszterelnök úr, amikor azt mondta, hogy heti 25 ezer maszkot tudunk gyártani, de felmehet akár… Bocsánat, napi 25 ezer maszkot tudunk… [[Dr. Varga-Damm Andrea: Heti 25 ezer!]] Köszönöm, akkor vissza az eredeti mondandóhoz: heti 25 ezer maszkot tudunk gyártani, de ez felmehet akár 80 ezerre is. Könyörgöm, tízmillióan vagyunk! [[Bangóné Borbély Ildikó: Hol van az, amit legyártottak?]] Ráadásul olyan maszkokról beszélünk, amelyek nem élethosszig tartanak. [[Rig Lajos: Egyszer használatosak!]] Ezek egyszer használatos maszkok zömében, és az se mindegy, hogy egyébként hol használják. Azt is hallottuk tegnap miniszterelnök úrtól, hogy mától már az intenzív osztályon is megfelelő védőfelszerelést kaphatnak, illetve a más osztályon dolgozók is kaphatnak bizonyos védőfelszereléseket. De könyörgöm, március 23-a volt, március 24e van! Eddig hol voltak ezek az intézkedések?! [[17.00]] Én elhiszem, hogy most miniszterelnök a fürkészőket és a portyázókat szétküldte a világba, és mindenhol most ilyen katonai szlogenekkel és katonai kifejezésekkel próbál élni és próbálnak önök élni, de kérem, higgyék már, ezek rendkívül elkésettek. Bizonyára önök is látták, nem tudom, önökhöz eljuttatják-e, biztos vagyok benne, hogy igen, a mentősök, a rendvédelmi dolgozók, a boltosok, a postások segélykiáltása… a Facebook tele van ezzel, hogy nincs biztosítva számukra a megfelelő munkavégzés feltétele, az egészségük megvédésének a feltétele. Ez tegnap több felszólalótól is elhangzott itt a parlamentben. És nagyon érdekes, hogy amikor Jakab Péter azt kérte, hogy tapsoljuk meg azokat az igazi hősöket, akik a mai napon is megtesznek mindent a mi védelmünk érdekében és az egész ország érdekében mert az igazi hősök, mondhatja miniszterelnök úr, hogy az a 133 képviselő, aki tegnap igennel szavazott, nem, az igazi hősök azok, akik a mai nap is mindent megtesznek a vírus megfékezése érdekében , felállt az ellenzék, és megtapsolta őket, és nagyon beszédes, hogy egyetlenegy kormánypárti képviselő sem volt hajlandó megtapsolni az egészségügyi dolgozókat és minden olyan embert, akik egyébként az egészségüket és életüket kockáztatják. [[Böröcz László: Kétszer is megtapsoltuk!]] Ugorjunk vissza március 11-ére, ugye, akkor lett kihirdetve a veszélyhelyzet, a kormány megkapta 15 napra a felhatalmazást. Azóta mi számos javaslattal éltünk az önök irányába, ezek közül számosat meg is fogadtak, amit köszönünk. Egyébként minden egyes javaslatunkat jó szándékkal küldtük. Talán az is beszédes, hogy Kontrát Károly egyszer külön kiemelte és megköszönte ezeket az építő jellegű javaslatokat, akár kritikákat is. De tegnap, ugye, nem erről volt szó, a tegnapi szavazás nem erről szólt. Az nem a vírusról, nem a vírus kezeléséről, az a vírussal kapcsolatos válsághelyzetre való hivatkozással a hatalom teljes körű átvételéről szólt. Több felszólalótól elhangzott már, hogy az önkormányzatok részéről a veszélyhelyzet egyfajta olyan helyzetet teremt, amikor a polgármester az önkormányzati testület nélkül is tud döntést hozni. Én volt polgármesterként felháborítónak tartom azt, ami több kormánypárti polgármester részéről történt, kihasználva azt, hogy egyébként ellenzéki testülete van, és gyorsan nevezett ki maga mellé vezetőket, alpolgármestereket, elfogadta azt a költségvetést, amit egyébként a demokratikusan megválasztott testület addig nem volt hajlandó elfogadni. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Arra kérjük önöket, csütörtök délután egy órára a Törvényalkotási bizottságot összehívták… [[Dr. Harangozó Tamás a fideszes képviselők felé: …a miniszternek. Miről beszélsz? Közbeszólások a Fidesz soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelettel meghallgattam önöket, kérem szépen, képviselőtársaim is hallgassák meg a mondandómat. Csütörtök délután egy órára a Törvényalkotási bizottságot összehívták. Már tegnap délelőtt is benyújtottunk egyet, május 31-éig terjedő határidővel szól ez a határozati javaslat, hogy a kormányt május 31-éig hatalmazzuk fel, hogy rendeletileg kormányozzon. A május 31e nincs kőbe vésve, még véletlenül sem, ha önök azt mondják, hogy ez legyen 90 nap, hogy ez legyen 120 nap, akkor legyen annyi, ez lehet egy egészséges vita tárgya, ugyanakkor, visszautalva, amivel kezdtem is, az önökhöz köthető politológus is azt mondta, korlátlan idejű felhatalmazást nem lehet adni. És külügyminiszter úr sincs már a teremben, de ő számos nemzetközi példát említett, hogy milyen intézkedések zajlanak szerte Európában és Európán túl. Egyetlenegy országról nem említette azt, hogy határozatlan idejű felhatalmazást kért volna a kormány, és hogy azt meg is kapta volna mivel nincs is ilyen. Engedjék meg, hogy egy kérdéssel hadd zárjam, képviselőtársam már feltette: önöknek mi a véleménye arról, hogyan szavaznának abban a kérdésben, ha például ezt a felhatalmazást egy másik párt által vezetett kormány és annak vezetője kérné? [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Önök hogyan szavaznának? Megmondom önöknek őszintén tudom, nem fognak válaszolni , én nemmel szavaznék. Akkor is nemmel szavaznék, ha azt a Jakab Péter által vezetett kormány kérné. Senki nem kapjon ilyen túlhatalmat, senki nem kapjon ilyen felhatalmazást, ez a döntés maradjon a parlament jogköre, mert a parlamentet hatalmazta fel Magyarország lakossága, és ezt ne vegye el tőle ilyen aljas módon a kormány. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném az elejéről kezdeni. Összevissza beszél nagyon sok mindenki, jó szándékkal, vagy tudatlansággal, vagy direkt félrevezetésből, nagyon sok ember ebben az országban arról, hogy valójában mi is a helyzet, és mi is zajlik éppen a parlamentben, miről kell dönteni, miről nem kell dönteni, és hogy miért vitatkozunk éppen erről a törvényről most itt.Kezdjük az elején! Feltéve, hogy a kormánypárti képviselőtársaim mindegyike nem bújta végig az Alaptörvény vonatkozó szabályait, szintén feltéve, hogy a kormánypárti képviselőtársaim döntő többsége a kormány által kiadott rendeletet és egyébként a Ház előtt fekvő törvényjavaslatot sem bújta végig, szeretném világosan elmondani, hogy mi a helyzet. A helyzet az, hogy a veszélyhelyzetet a kormány rendeli el, és a veszélyhelyzet megszűnéséről a kormány és csakis a kormány dönthet. Ez az Alaptörvényben van, ezt senki nem írhatja felül. Kettő: az ilyen helyzetben hozott rendkívüli döntései, rendeletei a kormánynak automatikusan 15 napon belül a hatályukat vesztik, kivéve, ha a magyar Országgyűlés felhatalmazza a kormányt, hogy ezeket meghosszabbítsa. Az a jó hírem van vagy rossz önöknek szerintem rossz, mert kiderül, lelepleződik, hogy milyen álságos játékot játszanak , hogy az Alaptörvény szövege szerint ezt a döntést, tehát a már meghozott döntéseik meghosszabbítását a parlament egyszerű többséggel hozza a szabályok szerint. Ez az, amire önök nem hajlandók sem hétfőn, se kedden, se múlt héten, meg ha jól látom, a jövő héten sem. Beszélnek itt kétharmadról meg négyötödről, de a tény az, hogy a jelenlegi rendkívüli helyzetet, a veszélyhelyzetet meghosszabbító parlamenti döntés feles döntés. Miről van akkor mégis szó, miért kell ehhez kétharmad? Azért kell ehhez kétharmad, mert az igazságügy-miniszter asszony által benyújtott javaslat alapjaiban eltér az Alaptörvénytől és az Alaptörvény jelenlegi szövegéhez képest egy elképesztően széles jogkört ad a kormánynak, olyat, ami nincs benn az Alaptörvényben. Ezt pedig csak kétharmados többséggel lehet elfogadni; akkor is kérdéses egyébként, hogy el lehet, de lehet elfogadni. Akkor miért kellett nekünk tegnap négyötödös szavazáson itt ülnünk a parlamentben? Mi ez a cirkusz, ami itt megy? kérdezhetné az egyszerű állampolgár. Azért, mert az Igazságügyi Minisztérium és a magyar kormány valószínűleg nem tudja, hogy 15 nap az 15 nap alatt lejár, vagy az életében nem olvasta még a házszabályt, ezért előre nem látható okokból nem nyújtotta be időben ezt a javaslatot a parlamentnek. Ezért a parlamenttől négyötödös többséggel azt kérte, hogy a saját szabályaitól térjen el, és zsipp-zsupp, fogadja el ezt a törvényt. Lefordítom magyarra: államtitkár úr, ha önök a rendelet kihirdetése másnapján benyújtják ezt a törvényjavaslatot, akkor ez a Ház múlt héten normál menetrendben végigvitatja ezt a törvényjavaslatot, és a tegnapi vagy a mai napon a Fidesz-frakció kétharmados többséggel úgy fogadja el, ahogy akarja. Ez a helyzet. Ez a kormány, amelyik mindenre felkészül, melyiket nem tudja? Hogy 15 nap az 15 nap alatt telik le, vagy azt, hogy a magyar Országgyűlésnek mik a tárgyalási szabályai? Nem erről van szó, képviselőtársaim, arról van szó, hogy ez egy megtervezett, forgatókönyvszerű, gyalázatos politikai játék, amit művelnek. És még arra is képesek voltak, hogy elszórakozzanak azzal, hogy hétpárti egyeztetésre hívnak minket, hogy azt az érzést keltsék bennünk, hogy itt tényleg valami megváltozott; hogy kíváncsiak arra, hogy mit szeretnénk, hogy mit javaslunk; hogy együtt akarnak működni ennek a nemzetnek az érdekében mindenkivel, aki ebben az országban él. Mert lehet, hogy kétharmad alatti képviselő ül ebben a parlamentben, de azt gondolom, nem megkérdőjelezhető, hogy a társadalmi támogatottsága az összellenzéknek majdnem fej-fej melletti a Fideszével. [[17.10]] Tehát önök az ország felére nem tekintenek partnerként, és játsszák ezt a mocskos játékot, nem tudok mást mondani. Most is be van nyújtva a javaslatunk de még két mondat az elhangzottakra, bocsánat, a bizalomról. Az hangzott itt el miniszter asszony részéről is, hogy az Alkotmánybíróság ott van kellő garanciaként, és hogy ne feltételezzük a Fideszről, hogy ők az alkotmányos szabályokat áthágnák. Hát, tisztelt képviselőtársaim, egy éve járt le az alkotmánybírósági határideje annak, hogy ez az Országgyűlés a rokkantnyugdíjasok ügyét elrendezze. Maguk egy éve törvénysértő állapotban nem hajlandóak a parlamentben ezt a döntést meghozni! Hát hogyan lehetne magukban bízni? Hát nem jövőre, majd legközelebb valamit vagy megtesznek, vagy nem, ez most van! Egy éve önök folyamatosan törvényt sértenek, és nem hozzák be a parlament elé azt, amit az Alkotmánybíróság önöknek előírt. Hát milyen bizalom lehet akkor itt? A másik, amit mondanak, hogy bármikor a parlament visszahozhatja; ez sokkal jobb, mint a határidő, mert itt aztán a parlament pillanatokon belül bármikor visszavonhatja ezt a javaslatot. Hát, erre meg Kocsis Máté ma a sajtótájékoztatóján adta meg a nagyon őszinte és rettenetesen ijesztő válaszát. Amikor egy újságíró megkérdezte, hogy elképzelhetőnek tartja-e, hogy a kormány olyan szinten a tárgykörtől eltérő és túlterjeszkedő döntést hoz, ami már nem fér bele, hogy akkor a Fidesz-frakció összehívja a parlamentet, és visszavonja azt a döntést, tudják, mi volt a válasza csípőből, gondolkodás nélkül? „Nem.” Ez a garancia, államtitkár úr? Ezt kéne elfogadnia bárkinek? Nem azt mondta, hogy nem feltételezi a kormányáról, hogy ilyet tesz, de ha mégis, akkor a Fidesz-frakció lesz az első, aki összehívja a parlamentet, és vissza fogja vonni azt a döntést, hanem gondolkodás nélkül egy szót mondott: nem. Na, ez a probléma, tisztelt képviselőtársaim, meg az, hogy miközben erről vitatkozunk, önök ma kétharmados többséggel sürgősséggel a járványveszélyhelyzet közepén a legfontosabb kérdés, amivel a parlamentet foglalkoztatták, az volt, hogy a színházak kinevezési jogkörét a kormány hogyan vegye el az önkormányzatoktól. Én nem tudom, hogy épeszű ember ezt felfogja-e, hogy minket itt hazaárulóznak meg gyilkosoznak, közben meg önöknek a járvány közepén a legfontosabb ügy, amivel foglalkoznak, hogy ki nevezi ki a színházigazgatókat? Ezért ültetik össze vírusveszély idején a magyar Országgyűlést? Elképesztő! A mi álláspontunk továbbra is világos, egyszerű és tisztességes. Hajlandóak vagyunk azért a kétharmados törvényhez megadni akár a saját szavazatunkat is, hogy önök, illetve az önök kormánya a meglévő Alaptörvényhez képest is sokkal nagyobb mozgástérrel tudják a válságot kezelni, amennyiben önök hajlandóak a közös döntésben a mi kérésünket is elfogadva, határidőt szabni ennek. Itt mondom, elment már sajnos Szijjártó miniszter úr, zseniálisan bűvészkedik a szavakkal és ferdít el valós tényeket egyébként, Btk.-tényállásszerűen, mert Romániában a minap 30 napra rendelték el a szükségállapotot ezt elfelejtette hozzátenni , és az ellenkezőjére akarta példaként hozni. Egészen elképesztő! Teszem hozzá egyébként, hogy elektronikus úton szavaztak a képviselők, és nem túráztatták őket azzal, hogy be kell ülni, meg nem küldték ide a koronavírusjárvány-veszéllyel kapcsolatba került képviselőjüket ücsörögni a parlamentbe, ami egymagában elképesztő, amit művelnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt szeretnénk, hogyha ez a határidő bekerülne a szövegszerű módosítónk be van nyújtva, államtitkár úr , alapon 90 napig a magyar kormány azt csinál, amit akar, a 90. napon a magyar Országgyűlés meghosszabbíthatja ezt a mandátumot további 30 napra a mi javaslatunk szerint. Ezen is lehet vitatkozni, hogy ez lehete több. Azt is hozzátesszük, hogy mindezt bármikor megteheti, mert a törvényünk előírná, hogy ebben az ügyben a magyar Országgyűlés elektronikus távszavazással hozhassa meg ezt a döntést. Tehát semmilyen indok nem tudja arra vonatkozólag megállni a helyét, hogy egyébként az Országgyűlés ezt a döntést ne tudná meghozni. De igen, van egy fontos része, és ezek szerint csak ez fáj önöknek, és innentől kezdve igazán gyanús az, amit önök csinálnak nem gyanús, azon már rég túl vagyunk , hogy a végén, legkésőbb a meghosszabbítás utolsó napján ezek a döntések hatályukat vesztik. Ezek szerint önök ebbe nem hajlandóak belemenni, hogy legyen egy utolsó napja ennek az intézkedésnek, amikor vagy az Országgyűlés majd jóváhagyja őket, de teljesen függetlenül attól, hogy mit akar a kormány, ennek egyszer vége lesz. A jelenlegi szöveg szerint ilyen nincs, és az meg nem garancia, amit a Fidesz frakcióvezetője csípőből megfogalmazott, hogy ő el sem tud olyat képzelni, hogy a Fidesz a kormánnyal szemben a magyar Országgyűlést bármikor összehívná. Tisztelt Képviselőtársaim! Rettenetesen nagy a tét, én nem tudom, miért szórakoznak ezzel még mindig. Elmondtam, akár feles többséggel meg tudják hosszabbítani a veszélyhelyzetet, akár kétharmaddal el tudják dönteni azt, amit önök maguknak akarnak. Egyet nem tehetnének meg, hogy egyszerű politikai játszmaként szórakozzanak itt a parlamentben velünk meg az emberekkel, miközben odáig jutottunk, hogy a több mint egy hónapja köztudomású tényként kezelt vírusjárványban a mai napon sikerült talán az intenzív osztályokon dolgozó orvosoknak valódi védőfelszerelést biztosítani. Ezt is csak onnan tudom, hogy ezt állítják, de azt még nem is állítják, hogy az összes többi orvos kapna ilyet. Itt tartunk a vírusjárvány körülbelül harmincadik, vagy nem tudom, ikszedik napján, és maguk azzal szórakoznak, hogy ha egyszer nincs elég többségük egy döntés meghozásához, együttműködés címén meg se hallgatják azt a felet, akinek a szavazatára, akinek a közös döntésére önök számítanak. Egészen elképesztő! Én továbbra is azt kérem önöktől, hogy fogadják el a javaslatunkat, és ha akarják, holnap házszabálytól eltéréssel elfogadhatjuk, amelyik nap akarják. De ha nem ezt csinálják, minden felelősség az önöké lesz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Bencsik János képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Most már több mint három órája hallgatom azt az elhúzódó vagdalkozást, amely szerint a kormány elmondja, hogy az ellenzék a vírus oldalára állt az emberekkel szemben, az ellenzék elmondja, hogy Orbán diktatúrát épít. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek semmi értelme. Mondjuk ki, ez az egész, ami itt folyik, egy színjáték. Egy ócska színjáték, amibe belerángatták előbb az ellenzéki pártokat, most pedig a teljes magyar társadalmat. Nekünk most országgyűlési képviselőként az kéne legyen a feladatunk, hogy közös erővel küzdünk a vírus ellen. Ehelyett az történik, hogy önök órák óta vitatkoznak egy olyan jogszabálytervezeten, aminek az égvilágon semmi értelme. Annál, amit most csinálunk, még annak is több értelme lenne, ha mindenki, aki itt ül ebben az ülésteremben, szépen lemenne a Kossuth tér sarkára, felcsöngetne, keresne egy idős nénit, elkérné a bevásárlókosarát, és bevásárolna helyette, vagy levinné a kutyáját sétáltatni. Még annak is több értelme lenne!Merthogy miről is van szó? Kocsis Máté, a Fidesz frakcióvezetője, vezérszónokként elmondta, amit egyébként minden magyar ember tud, aki ebben az országban él, hogy a Fidesznek az elmúlt tíz évben a kétharmaddal semmilyen szüksége külön felhatalmazásra nem volt, azt csinált az országban, amit akart, és most sincs szüksége. Most is minden egyes rendeletet meg tudnak hozni, minden jogszabályt, ami szükséges, és neki van igaza. A veszélyhelyzet kinyilvánításáról ugyanis a kormány dönt, nem az Országgyűlés, és ez a veszélyhelyzet mindaddig érvényben van és mindaddig érvényben lesz, ameddig Orbán Viktor úgy dönt. Ha úgy dönt, hogy két hétig, akkor két hétig, ha két hónapig, akkor két hónapig, ha két évig, akkor két évig, de ez érvényben lesz mindaddig, amíg önök szeretnék, hogy ez a veszélyhelyzet érvényben legyen. És mindaddig, amíg ez érvényben van, van lehetőség bármilyen kormányrendeletet hozni, újra és újra be tudják nyújtani, meg tudják alkotni azokat a jogszabályokat, azokat a kormányrendeleteket, amelyek szükségesek a védekezéshez. Ezeket a kormányrendeleteket pedig utólag az Országgyűlés bármikor szentesíteni tudja, meg tudja erősíteni. De ha a felhatalmazási törvénynek semmi köze a védekezéshez mert nekem meggyőződésem, hogy semmi köze a védekezéshez , akkor felmerül a kérdés, hogy mégis miért nyújtották ezt be. Nekem meggyőződésem, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök azért nyújtották be ezt a törvényt, hogy az ellenzék leszavazza, és úgy is írták meg ezt a törvényt, hogy fel se merüljön, hogy ép jog- és erkölcsi érzékű ember támogatni tudja ezt a javaslatot, tehát nincs olyan ország olyan képviselője, aki azt tudná mondani bármilyen kormánynak a világ bármely pontján, legalábbis Európában, hogy örök időre, korlátlan időre szóló felhatalmazást adok. Nincs ilyen! [[17.20]] Különösen nem elképzelhető ez önökkel szemben, akik az elmúlt tíz évben úgy kormányoztak, hogy ahol lehetett, kijátszották a jogi kiskapukat, és most is kijátsszák, mert a polgármestereik meg a vidéki képviselőik Komlón, Szekszárdon, Nagykanizsán gőzerővel azon dolgoznak, hogy hogyan tudják ezeket a kiskapukat, amelyeket a mostani válsághelyzet jelentett, kijátszani, és meghozni a saját maguk törvényeit. Arra kérem önöket, arra szólítom fel önöket, különösen a kormány tagjait, hogy vessenek véget ennek a színjátéknak. Menjenek haza, tegyék a dolgukat, foglalkozzanak végre a valós dolgokkal, és mentsék meg az országot, védjék meg a magyar embereket, ne az ellenzéktől, hanem a vírustól! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Nunkovics Tibor képviselő úr kér szót, a Jobbikból. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ahogy már korábban elmondtam, és most Bencsik János képviselőtársam is azért ráerősített arra, hogy tényleg, bármeddig is nyújtjuk ezt a tésztát, nem fog változni a helyzet. Tehát előidéztünk vagy előidéztek, főleg a kormánypártok egy olyan helyzetet, hogy mi most itt csatározunk, ahelyett, hogy konkrét, érdemi döntéseket hoznánk. Azért azt tegyük hozzá, hogy milyen érdekes, hogy amikor a lakáskasszákat kellett felszámolni, akkor simán át tudtak vinni nagyjából másfél nap alatt egy törvényt. Most ez vajon miért nem sikerül a kétharmadnak? Hol van ez az akarat? Szeretném még egyszer pontosítani önöknek: egyetlenegy kifogásunk van a javaslattal kapcsolatban, mégpedig az, hogy nincs benne időkorlát. Bármennyi időt megadunk önöknek a védekezésben, tényleg, legyen 60 nap, legyen 90, legyen 180, én esküszöm, hogy még a 360-ba is belemegyek, legyen 360 nap, na, kezet rá, de az, hogy időkorlát nélkül, ez senkinek nem engedhető meg a mai világban sem Magyarországon, sem más országban. Úgyhogy én azt szeretném kérni önöktől, hogy akár már a holnapi napra is hívjuk össze a parlamentet, beszéljünk erről, önök vegyék ki az időkorlátot, tegyenek be egy határozott időintervallumot ebbe a javaslatba, mi pedig, esküszöm önöknek, hogy tényleg támogatni fogjuk ezt a javaslatot. Arra kérem önöket, hogy ne vitatkozzunk, hanem dolgozzunk a magyar emberekért. És végezetül, épp most olvastam a hírt, hogy Romániában például már bevezették a kijárási tilalmat. Ebben is óriási elmaradásunk van. Értsék meg, hogy a korlátozott, legalább a korlátozott kijárási tilalmat minél hamarabb be kell vezetni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Néhány dologra röviden reagálnék. Először is sajnálom, hogy elment Harangozó képviselő úr, mert nincs igaza több mindenben sem, méghozzá a tegnapi szavazással kapcsolatban, hogy mikor kellett volna benyújtani a törvényt. Március 11-én, amikor a vészhelyzetet kihirdettük, már két hete elfogadott napirendje volt az Országgyűlésnek [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] a házszabály alapján pedig nem segített volna akkor sem, ha korábban nyújtottuk volna be ezt a javaslatot, így tulajdonképpen a sürgősségi eljárás volt a leggyorsabb módja ennek. És egyébként hozzátenném azt is, hogy önök tegnap egyetlenegy dolgot szavaztak le, hogy ma szavazzunk róla, mert tulajdonképpen ez történt. Önök azt szavazták le tegnap, hogy ma tudjunk dönteni erről a törvényről, és a mai vita után egyébként nyilván lehetett is volna dönteni. Én sok mindent megértek. Biztos, hogy az önök soraiban is rengeteg olyan képviselő van, aki jó szándékkal javaslatokat fogalmaz meg, és szeretne ebben a helyzetben segíteni, biztos vagyok benne, és ahogy egyébként ez a hétpárti egyeztetéseken is történt, a Fidesz-frakció rengeteg ilyen javaslatot meg is fogadott, egyetértés is volt ezekben, mégis valami, úgy tűnik, hogy félrecsúszott. De azért azt, kérem szépen, ne gondolják már, hogy ha valami vita keletkezik, akkor azért önök általában mindig a legegyszerűbb módját választják ennek: a Fidesz a hibás, pont ugyanúgy egyébként, ahogy egy vesztes választásnál a Fidesz a hibás, mert átírta a választási rendszert. Ha véletlenül nyernek, ó, akkor minden jó, az tökéletes, a demokrácia virágzik, ha veszítenek, akkor diktatúra van. Általában ez szokott lenni az önök hozzáállása, de köszönöm szépen, még folytatom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen , és köszönöm szépen Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak a segítségét. Megkezdjük a következő képviselői felszólalásokat. Tehát most Kunhalmi Ágnes képviselő asszony kap szót, őt Bana Tibor képviselő úr fogja követni, és utána van kétperces újabb felszólalásokra lehetőség. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a türelmüket, elnézést, hogy kiszaladtam egy pillanatra. Tehát e törvényjavaslat vitája során mindenekelőtt három alapvető összefüggésre hívnám fel a figyelmet. A járvány terjedését az orvostudomány mostani állása szerint teszteléssel, a fertőzöttek vagy a fertőzésgyanús emberek elkülönítésével, illetve a megfelelő távolságtartással lehet akadályozni. Véleményünk szerint az eddig elvégzett tesztelések száma nem volt kielégítő. Most, hogy pont ma bejelentették, hogy Kínából 100 ezer tesztet kapunk, remélhetőleg több lesz a tesztelés, főleg úgy, hogy most már érdeke is lesz a kormánynak végre tesztelni. Eddig az elkülönítést sem tartottuk megfelelőnek, az operatív törzs mai sajtótájékoztatóján azonban bejelentették, hogy a háziorvosi rendelőkben is elkülönítik egymástól a légúti fertőzötteket, illetve a többi beteget. És a lényeg, amire ki szeretnék térni: sem a tesztelés, sem az elkülönítés nem igényel rendkívüli intézkedéseket, e feladatok a hatályos szabályok alapján is megoldhatók, ha a feltételek rendelkezésre állnak. Ezt kell ma megérteni a magyar lakosságnak, jobboldaliaknak, baloldaliaknak egyaránt. A harmadik: a távolságtartás is csak abban az esetben igényli a veszélyhelyzetben alkalmazható rendkívüli intézkedések bevezetését, ha olyan szigorú szabályokra gondolunk, mint például a részleges vagy a teljes kijárási tilalom elrendelése, jelenleg azonban mind a szakértők többsége, mind pedig a kormány úgy látja, hogy erre most még nincs szükség. Továbbá az MSZP továbbra is alapvető feladatnak tekinti a koronavírus-járvány negatív gazdasági következményeinek a mérséklését. A nemzetközi gazdasági elemző intézetek, mint például hat nagy londoni elemző központ is Olaszország esetében 11, Németországban 8, az Egyesült Államokban pedig 5 százalékos gazdasági visszaeséssel számol. A Magyarországra vonatkozó előrejelzés: körülbelül mínusz 2 és plusz 0,8 százalék között mozog a visszaesések saccolása, de vannak ennél sokkal pesszimistább forgatókönyvek is. Mindenesetre elhúzódó járvány esetén azonban ennél rosszabb adatra is számíthatunk természetesen. Ezért az MSZP szükségesnek látja további gazdaságvédelmi intézkedések minél gyorsabb bevezetését. Ennek most már az Európai Unió szigorú szabályrendszere sem képezi akadályát, hiszen tegnap a pénzügyminiszterek tanácsa lényegében szabad utat engedett a válság elhárítását célzó költségvetési kiadásoknak. A rendkívül szigorú fiskális politikát folytató Németország is valószínű, több mint 750 milliárd eurós mentőcsomag bevezetésén gondolkodik. Tehát ilyen körülmények között nincs költségvetési akadálya annak, hogy például a nyugdíjakat idén minimum 6,5 százalékkal növeljük, és az év végi inflációval korrigált nyugdíj-kiegészítés kifizetését előrehozzuk, valamint a 100 ezer forint alatti nyugdíjakból, illetve nyugdíjszerű kiegészítésből élőknek egy egyszeri 20 ezer forintos juttatást adjunk. De annak sem látjuk akadályát ilyen körülmények között, hogy a frontvonalban dolgozó egészségügyi és szociális dolgozók azonnal egyszeri 500 ezer forintos juttatásban részesüljenek; ezt a rendőröknél tavaly karácsony előtt meg tudta tenni a kormány. Óriási szükség van arra, hogy ezek az emberek pénzhez jussanak, hiszen ők vannak a vírus küzdésével és harcával szemben a leginkább kiszolgáltatottak a frontvonalban. Továbbá, miként azt a cseh és a román kormány eldöntötte, az állam vállalja a járvány miatt kényszerszabadságon lévők munkabérének a kifizetését is. Végezetül az MSZP javasolja, hogy a munkanélküli-segély ne 3, hanem 9 hónapig járjon, és az összege minimum 100 ezer forint legyen. Ez most alapvető és gyors döntéseket igényel. [[17.30]] Ránézek az időkeretemre, gyorsan elmondanám azt, ahhoz csatlakozva, amit Harangozó Tamás képviselőtársam elmondott, hogy miért színház ez az egész, amit önök itt csinálnak ahelyett, hogy az emberi életeket mentenék. A kormány számára minden lehetőség adott volt ugyanis és ezt is meg kell értetni a magyar lakossággal, de meg fogjuk értetni , hogy az eddig kibocsátott rendeletek hatályát feles törvénnyel is meghosszabbíthatta volna a kormány, ezáltal a kihirdetett veszélyhelyzetet is. Az Alaptörvény ugyanis kétharmados döntést csak rendkívüli állapot és szükségállapot kihirdetése, illetve a kormány által megállapított megelőző védelmi helyzet parlament általi megerősítésére ír elő, de a Fidesz direkt kétharmados törvényeket írt bele az új előterjesztésbe, azon túl, hogy elkésve, a 15 nap lejártával hozta az Országgyűlés elé, mert ha időben hozza, akkor bizony feles többséggel meg lehetett volna hosszabbítani, direkt nem hoztátok vagy nem hozták be önök időben. Tehát a Fidesz direkt kétharmados törvényeket írt bele, pedig nem kellene a törvényjavaslatban dönteni arról, hogy az Alkotmánybíróság veszélyhelyzet alatt a működését folytathatja-e, mert ez már az Alaptörvényben eleve benne van, és szabályozva van, valamint az időközi választások és a népszavazások elhalasztásáról is külön törvény dönthetne egyébként simán. Semmi nem mondja tehát azt, hogy kétharmados döntés megkövetelése címén itt ilyen intézkedéseket kellene hozni, ez az egész nem volt más, mint az ellenzék helyzetének megnehezítésére irányuló törekvés. Nincs érvük a kétharmadra, s ezáltal nem volt és nincs érvük a négyötödös kérdésre sem, ezért nem hárítható sem politikai, sem jogi, sem erkölcsi felelősség a hazai ellenzékre. Az ellenzék egységesen meg fogja tudni magyarázni a magyar lakosságnak azt, hogy miért színház az, amit csinálnak, és miért undorító magatartás és undorító politikai magatartás az, hogy egy ilyen helyzetben, egy világjárvány idején, amikor magyar emberek haltak meg a mai napon is, önök a saját politikai hatalmukra koncentrálnak, és nem arra, hogy teszteljenek, hogy védőfelszereléssel lássák el a magyar embereket, és arra, hogy megvédjék a magyar emberek életét. Ezért meg fognak lakolni!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Bana Tibor képviselő úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Felelős, független ellenzéki országgyűlési képviselőként igyekszem konstruktívan állni minden olyan javaslathoz, amely az Országgyűlés elé kerül. Azt gondolom, hogy a mostani veszélyhelyzetben ez mindannyiunk felelőssége, és nagyon fontos az, hogy ez a hozzáállás jellemezzen mindannyiunkat. Sajnálatos módon azonban a tegnapi napon a kormány oldaláról nem ezt tapasztalhattuk, hiszen Orbán Viktor miniszterelnök úr válaszában úgy fogalmazott, hogy: „Ezt a válságot önök nélkül is meg fogjuk oldani.” Ez semmiképpen nem tekinthető felelős kormányzati hozzáállásnak, és bíztam benne, hogy a mai vita során kicsit más irányba tudunk elmozdulni, és az európai vitakultúra légköre belengi majd a magyar Országgyűlést, de sajnálatos módon nem így történt, hiszen kormánypárti oldalról ismételten hasonló jellegű megnyilatkozásokkal szembesülhettünk. A tegnapi napon Bencsik János független képviselőtársammal kiadtunk egy közleményt, amelyben egyértelművé tettük, hogy nemet mondunk a korlátlan teljhatalomra, hiszen ebben az esetben nincs szó másról, mint szigorú tartalmi és időbeli korlát nélküli teljhatalomról. Ezzel együtt azonban azt is nagyon fontosnak tartottuk, hogy a konstruktív hozzáállásunk jegyében benyújtsunk egy olyan módosítójavaslat-csomagot, amely öt pontból áll, és azt gondoljuk, hogy ha ezeket megfontolják, és támogatni tudják, akkor elérhető egy olyan helyzet, hogy a szavazás esetében akár egy komolyabb konszenzus alakuljon ki. Sajnálatos módon utaltam már rá az együttműködési készség hiánya megmutatkozott, de én bízom benne, hogy e tekintetben még változás történhet kormánypárti részről. A felhatalmazás legfeljebb április 30-áig történő meghosszabbítása szerepel többek között ebben a csomagban, és természetesen ezt követően az Országgyűlés hozzájárulására van szükség minden esetben, és nagyon fontosnak tartom azt is, hogy a rémhírterjesztés büntethetőségének enyhítése is megjelenjen, és e tekintetben változtatás történjen az eredeti javaslaton. Hiszen az nem járja, hogy egy kritikus cikk vagy adott esetben Facebook-hozzászólás negatív következményekkel járhasson, és akár büntetőjogi felelősséget kelljen viselnie annak, aki ilyet tesz. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt kérem önöktől, hogy a javaslatnak ezeket a részeit is fontolják meg, és van egy olyan része is, amelyre különös tekintettel szeretném felhívni a figyelmüket, hiszen mind a kormánypárti, mind az ellenzéki vezetésű települések vonatkozásában érdemi eredményekkel járhat az, hogyha ezt megszavazzák. Kérem önöket, képviselőtársaim, különösen kormánypárti képviselőtársaimat, hogy ne hagyjuk magukra a településeket, nyújtsunk segítséget az önkormányzatoknak. Mire gondolok? Arra, hogy a veszélyhelyzet elhárítása következtében felmerülő költségeket az államháztartási források átcsoportosításával az állam térítse meg a helyi önkormányzatoknak. Mindannyian tudjuk azt, hogy nagyon sok olyan település található hazánkban, amely komoly pénzügyi, likviditási problémákkal küzd, és forráshiányokkal szembesül, az ő esetükben fontos lenne ezt a segítséget megadni, de én azt gondolom, hogy nem is csak rájuk vonatkozhat ez, hanem minden olyan magyar településre, önkormányzatra, amely igyekszik a jelenlegi veszélyhelyzetben minden tőle telhetőt megtenni a koronavírus-járvány elleni küzdelemben. Itt szeretném az államtitkár úr figyelmét felhívni arra, hogy sajnálatos módon azt tapasztalhatjuk érkezett hozzám ilyen jelzés , hogy akár az adatszolgáltatási határidő nem megfelelő tartása miatt jelenleg is büntetik az önkormányzatokat. Én azt kérem, hogy a kormány tegyen lépéseket annak érdekében, hogy ez változzon, hiszen ez semmiképpen nem elfogadható a jelenlegi helyzetben, akkor, amikor nagyon sok önkormányzat erején felül teljesít azért, hogy megóvja, segítse azokat az embereket, akik az adott településeken élnek. Én arra kérem tehát képviselőtársaimat, hogy támogassák az általunk benyújtott módosítójavaslat-csomagot, különös tekintettel az említett önkormányzati részre, kérem, hogy szavazzák ezt meg, hiszen ez akár a fővárosban élők, akár a vidéki nagyvárosokban és kistelepüléseken élők számára komoly előrelépést eredményezhet. Kérem, hogy segítsünk a budapestieken és a magyar vidéken élőkön is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, így most az MSZP képviselőcsoportjából rendes felszólalásra Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Sajnálom, hogy a miniszter asszony elment már. Felszólalásában elhangzott egy olyan félmondat, hogy az országban rend van. Hát, én nem azt láttam az elmúlt egy hónapban, hogy rend lenne. Folyamatosan halljuk az operatív törzsnek a sajtótájékoztatóját, majd Gulyás Gergely miniszter urat, Kocsis Mátét, majd bejövünk ide a parlamentbe, a miniszterelnök úr elmondja a héten is az általa ismert adatokat, de ne haragudjanak, azok a háziorvosok, azok az ápolók, akik nap mint nap felhívnak bennünket, vagy netán talán mi magunk, mikor bemegyünk a patikába, a boltokba, nem ezt tapasztaljuk. Nem lehet kapni maszkot, tisztelt képviselőtársaim, sehol ebben az országban. Azt látjuk, hogy különböző önkormányzati cégek, maguk az állampolgárok ülnek neki a varrógépnek, és gyártják Magyarországon a maszkokat. Az, amit a miniszterelnök úr bejelentett, hogy az őáltala kiküldött emberek milyen szállítmányokat hoztak Magyarországra, meg most, ha jól emlékszem, több mint egymillió maszkról beszélünk, tudják, az hány napra elég? Itt ül jobbikos képviselőtársam, aki az egészségügyben dolgozott, elmondta már ő is: egyszer használatos maszkokról beszélünk, és több ezer embert kellene naponta ellátni ezekkel a védőfelszerelésekkel és akkor még az állampolgárokról nem is beszéltünk. Hetek óta nem lehet a patikában maszkot kapni, védőfelszerelés-hiány van Magyarországon, de nem lehet kapni gyógyszert se, C-vitamint se kapni, lassan alapvető gyógyszerekből hiány van Magyarországon, és ezekre a kérdésekre, hiába teszünk fel kérdéseket, önök nem válaszolnak. Mai hír, nézzék meg, hogy az 50 darabos kiszerelésű maszkot tartalmazó dobozokban a háziorvosok jelentették 40 darab van. Bocsánat, 10 darabot valaki ellopott már azelőtt, mielőtt kiosztották a háziorvosoknak vagy a kórházi dolgozóknak? Hát, itt tartunk, képviselőtársaim?! Vagy egyáltalán nem is került bele a dobozba, valaki már nyerészkedett, aki kiszállította, eladta a dobozt önöknek, magának a kormánynak a részére. Felháborító, ami ebben az országban zajlik, és a miniszter asszony idejön, és azt mondja, hogy rend van az országban. Majd azt mondja államtitkár úr, hogy fegyelmezettség kell. [[17.40]] Államtitkár úr, ott ült a saját képviselőtársa. Hogy nem volt egy fideszes képviselő tegnap az ülésteremben, aki azt mondta volna, hogy menjél gyorsan innen haza? A törvények mindenkire vonatkoznak, képviselő úr! Hogy lehet ez? És utána azt nyilatkozta, hogy negatív volt a tesztje. Egy tesztje! Mindennap elmondja az operatív törzsben Cecília főigazgató asszony vagy nem tudom, hogyan kell szólítani…, tiszti főorvos asszony , hogy három tesztre van szükség, és mindenkire egyformán vonatkozik a törvény. Ha házi karanténban van, akkor házi karanténban, ha nem a hivatal rendelte el. Nekünk van egy képviselőtársunk, Gurmai Zita, akiben volt akkora felelősség, hogy házi karanténba vonult, mert külföldön volt, és nem jött be a parlamentbe. Mivel fogják majd magyarázni, ha kiderül, hogy a következő teszt eredménye pozitív, és végigfertőzte itt a képviselőtársakat? Azt merte mondani, hogy nem érintkezett senkivel? Lement ebédelni az ebédlőbe, én is ott voltam, folyamatosan mászkált, és jött-ment itt a képviselők között. Hogyan fordulhat ez elő? S ma is bejött az ülésterembe, és szavazott! Még csak azt sem érzékelik, hogy mekkora felelőtlenséggel viselkednek, de azt várják az állampolgároktól, hogy ők viszont felelősséggel viselkedjenek. Hozzáteszem, sokkal normálisabban és felelősségteljesebben viselkednek az állampolgárok és azok a polgármesterek, akik meghozzák azokat a szükséges döntéseket, amiket önök nem hoznak meg. Kovács Zoltán ma azt nyilatkozta, hogy holnaptól fogva az a törvény is hatályát veszíti, hogy az óvodákat és a bölcsődéket zárva kell tartani. Bocsánat, ilyen törvényt önök nem hoztak! Szóljanak már Kovács Zoltánnak, hogy olvassa már el, milyen rendeleteket hoztak az elmúlt héten vagy az elmúlt két hétben! Az iskolákkal kapcsolatosat is úgy hozták meg nem bezártak, mert ilyet nem mondunk, miniszterelnök úr azt mondta, hogy nem zártak be , hogy már elemi felháborodás volt a szülők részéről, mert már a szülők féltették a gyerekeiket, és volt annyi felelősség bennük, hogy ha a kormány nem mondja ki, hogy hétfőtől be kell zárni az iskolákat, akkor ők fognak úgy dönteni, hogy nem viszik a gyerekeiket, mert érezték ennek az egésznek a felelősségét. Rémhírterjesztés? Önök teszik ezt nap mint nap. Önök, amikor kiállnak és valótlanságokat állítanak, és nem biztosítják azokat a védőfelszereléseket, azokat az eszközöket, amelyekkel ezt a járványt legalább lassítani tudnánk Magyarországon. Ezért gondolkodjanak el azon, hogy mi történt az elmúlt két napban és az elmúlt két hétben ebben az országban! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjából Rig Lajos képviselő úr következik felszólalásra, őt Dúró Dóra képviselő asszony követi, azután pedig Böröcz László képviselő úr következik. Rig Lajos képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Megpróbálom egy picit higgadtabb mederbe terelni ezt a vitát és pár dolgot letisztázni itt a tisztelt Ház előtt. Itt a jogászok pró és kontra elmondták az érveiket, hogy miért jó, miért nem jó, miért kell megszavazni és miért kell ellene szavazni ennek a dolognak. Megpróbálom inkább úgy, mint egészségügyi dolgozó megközelíteni ezt a dolgot, és egy nagyon egyszerű tézissel kezdeni. Akármilyen törvényt hoznak itt önök és szavazunk mi is igennel, egy vírust nem fogunk megállítani egyetlenegy törvényjavaslattal sem, a törvények betartásával annál inkább. Nagyon sok kérdés merült fel az emberben, amint hallgatta a felszólalókat és az expozét. Orbán Viktor miniszterelnök úr tegnap azt mondta, hogy neki 133 bátor emberre van szüksége. A bátorral egyet tudok érteni, azzal, hogy most bátor emberekre van szüksége. A számszakisággal viszont nem tudok egyetérteni. Az önök frakciójában egyetlenegy ember van, aki bátornak nevezhető, ezt az embert úgy hívják, hogy dr. Zombor Gábor, aki önként jelentkezett önkéntes munkára most az úgynevezett háborús helyzet alatt, amikor egy vírussal vívunk háborút. Ő bátor ember. Ugyanúgy önkéntesnek jelentkezett, mint az a kilencszáz ember, aki jelen pillanatban is várja azt, hogy a regisztrációját aktiválják. Azt gondolom, hogy a mai felszólalásom az elkövetkezendő vészhelyzetben az utolsó lesz, hiszen most kaptam az értesítő e-mailt, hogy az Országos Mentőszolgálathoz mehetek dolgozni a frontvonalba, ugyanúgy, ahogy az egészségügyi dolgozók teszik. Segítséget adott ehhez Orbán Viktor. Megkértem őt, hogy a bürokráciát próbálja meg az ő ráhatásával picit meggyorsítani, hiszen az önkéntesek beintegrálása az egészségügyi szervezetekhez nagyon nehéz. Önök mint törvényhozók az elkövetkezendő időben arra figyeljenek, hogy a törvényhozás lehetősége már megvan arra, hogy az önkénteseket már most hadrendbe állítsuk ahhoz, hogy a káoszból nehogy még nagyobb káosz legyen. Ez az én kérésem most innen önök felé. Azzal kapcsolatban, hogy miért nem tudunk hinni önöknek, pár dolgot felírtam. Ezek nagyon egyszerű dolgok. Mindegyik úgy kezdődik, hogy szeretnék hinni önöknek. Szerettem volna hinni önöknek, amikor rákérdeztem arra, hogy a dobai intézmény bezárása igaz-e. Államtitkár úr, aki most sajnos nincs itt, azt mondta, hogy ez tévhit, ilyen nincs, ez álhír, nem zárják be. Két nap múlva kiderült, hogy igen, bezárják, a betegeket költöztetik. Tehát hazudtak. Szeretnék hinni önöknek a tekintetben, hogy 2500 azonnal bevethető lélegeztetőgép van jelen pillanatban a rendszerben. Hány beteg van a lélegeztetőgépek végén jelen pillanatban? Azért kellett most 80 lélegeztetőgépet hozni. Ha figyelik a külföldi adásokat, nézik az olasz vagy az egyesült államokbeli egészségügyi ellátórendszert, láthatják, hogy aneszteziológus főorvosok már azon kísérleteznek, hogy egy lélegeztetőgéppel hogyan lehet négy beteget lélegeztetni, pedig az ő ellátási rendszerük jóval fejlettebb a magyarnál. Szeretném azt hinni s itt mindig a védőfelszerelésekről beszélünk , hogy van elég védőfelszerelés. De térjünk át egy másik témára! A 2500 lélegeztetőgéphez van elegendő egyszer használatos kör-vírus- és -baktériumfilter? Elgondolkodtake azon, hogy ha ne adja a Jóisten, csak fele olyan állapot alakul ki, mint amilyen Olaszországban, akkor megfelelő mennyiségű orvosioxigén-ellátásra biztosítotte az egészségügyi ellátórendszer? Ezen gondolkodott valaki? Szerintem még eddig senki. Szeretném hinni, hogy önök betartják a jogszabályokat és a járványügyi intézkedéseket. Hogy fordulhatott elő, hogy itt volt egy fideszes képviselő, aki az elmúlt napokban vírussal fertőzött emberrel kontaktált? Ő nem bejött, őt önök behívták. Tehát a tiszti főorvos utasításait sem tartják be. Én a vészhelyzet elkövetkező napjaiban a törvényhozást illetően bölcs és meggondolt lépéseket kívánok önöknek, hiszen önök most arról döntenek, hogy az egészségügyi dolgozók a fronton hogy tudják végezni a munkájukat. Ha nincs megfelelő felszerelés, akkor ezt a háborút nem itt a parlamentben vesztik el, hanem kint a csatatéren.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Dúró Dóra képviselő asszony, majd azt követően jegyzői bejelentés fog elhangozni. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hazánknak olyan kihívással kell szembenéznie, amely sajnos honfitársaink életét is több esetben megköveteli. Vannak már halottaink, vannak, akik intenzív osztályon fekszenek, és ki tudja, hányan lesznek, akik megfertőződnek, akik súlyos állapotba kerülnek még, vagy akár életükkel is kell fizetniük e miatt a járvány miatt. A felelősség tehát nagy, és kizárólag ez az a szempont, amit mindegyikünknek figyelembe kellene vennie, hogy hogyan tudunk minél többet tenni azért, hogy megelőzzük a bajt, és minél kevesebb, akár halálos áldozata legyen ennek a járványnak. Ezt a vitát hallgatva, ezt a vitát nézve az ember azt gondolja, hogy nem a lényegről beszélünk, nem arról beszélünk, hogy az emberek, a honfitársaink, akár világszerte az embertársaink milyen állapotban vannak, és mi a mi feladatunk azért, hogy segítsünk rajtuk. Az az ember érzése, mintha önöknek csak az lenne fontos, hogy vitatkozhassunk egymással. Persze el lehet mondani, hogy a magyar egészségügy katasztrofális állapotban van. Ez ténykérdés. Olyan állapotban éri a magyar egészségügyet ez a járvány, amit nem kívánhattunk volna. Akármit mond a kormányoldal, akárhogy próbálja színezni a valóságot, mindannyian tapasztaljuk, hogy katasztrofális állapotok vannak. Folyamatosan az jön vissza az emberektől a frontvonalból, hogy nincs elég védőfelszerelés, hogy felelőtlenségekkel találkoznak, hogy nem kapnak elég információt arról, hogy mit kellene tenniük, hogyan kellene védekezniük, hogy nekik kell megoldani azokat a helyzeteket, amit egyébként az ország vezetésének kellene megoldania. [[17.50]] Ez mind igaz. De mi nekünk, parlamenti képviselőknek a feladatunk? Akkor lesze gördülékenyebb, jobb a védekezés, ha ezt a törvényt megszavazzuk, vagy akkor lesz, ha nem szavazzuk meg? Ez a legfontosabb kérdés. Minden más ennél kevésbé fontos. A Mi Hazánk képviselői azért támogatták a házszabálytól eltérést is, és azért fogják támogatni ezt a törvényjavaslatot is, mert a honfitársaink élete, az emberélet mindennél fontosabb kell hogy legyen ezekben a napokban. Semmi más nem kelhet versenyre ezzel. A balliberális ellenzék részéről a demokráciaféltés különösen álságos olyankor, amikor az általuk is támogatott DK-s újbudai polgármester a veszélyhelyzetre hivatkozva magához ragadja a hatalmat, és egyedül dönt arról, hogy például önkormányzati médiacéget hozzon létre vagy önkormányzati parkolási céget hozzon létre. Pont most. Az elmúlt fél évben nem volt erre szükség, amikor a képviselő-testület megszavazhatta volna, de amikor veszélyhelyzet van, és van rá lehetősége, hogy egyszemélyben döntse ezt el, akkor teszi meg László Imre. Egyetlen balliberális ellenzéki párt sem jelezte, hogy megvonja a támogatását László Imrétől azért, mert visszaél azzal a hatalommal, amit a veszélyhelyzetben ráruháznak a törvények. Ez nem hatalommal visszaélés? Ez nem zavarja az ellenzéket? [[Kocsis-Cake Olivio bólint.]] Kocsis-Cake Oliviót zavarja várjuk, hogy a Párbeszéd megvonja a támogatását László Imrétől Újbudán. Örülök, ha erre sor fog kerülni. Mert aztán a parkolási cégnek, meg a médiacégnek semmi köze nincs a veszélyhelyzethez. A világon semmi köze. Ebben a törvényjavaslatban ráadásul olyan garanciák szerepelnek, amelyek kimondják, hogy kizárólag a veszélyhelyzettel összefüggésben gyakorolhatja a kormány ezeket a jogosítványokat. Tehát Orbán Viktor nem hozhat majd létre médiacéget, nem hozhat majd létre parkolási céget. A veszélyhelyzettel kapcsolatban gyakorolhatja ezeket a jogokat. Ugyanakkor nyilvánvaló és tagadhatatlan, hogy a Fidesznek vannak autoriter hajlamai. Ezt is láttuk már az elmúlt kormányzási ciklusukban is, illetve ebben a ciklusban is számos olyan intézkedésük van, amellyel kapcsolatban joggal várja el az ember, hogy demokratikusabb ügyintézés irányába mozduljanak el. Ezt nem tették meg. Csakhogy nem ez az a pillanat, amikor ezen veszekednünk kell. Nem ez az a pillanat, amikor a Fidesz autoriter vonásai ellen fel kell emelnünk a hangunkat. Mert itt még egyszer mondom emberéletekről lehet szó. Ez az, ami mindennél fontosabb ezekben a napokban, hogy meg tudjuk védeni a honfitársainkat, a szeretteink egészsége minél kevésbé károsodjon. Ezt a szempontot minden más elé helyezve támogatták a Mi Hazánk Mozgalom képviselői a házszabálytól eltérést is és fogják támogatni a koronavírus-törvényt is. Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most a jegyzői bejelentés következik. Vinnai Győző jegyző urat kérem, hogy tegye ezt meg. Parancsoljon!
„Kövér László Úrnak, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. Ogy. határozat 37. § (6) bekezdése alapján a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja a koronavírus elleni védekezésről szóló T/9790. számú törvényjavaslat általános vitája során, a mai ülésnapon a fennmaradó 24 perces időkeretet átadja a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja részére. [[Bangóné Borbély Ildikó: De kinek?]] Tisztelettel: Harrach Péter frakcióvezető.”
Köszönöm szépen, jegyző úr. Kérem majd a technikai személyzetet, hogy ennek megfelelően módosítsák a Fidesz, illetve a KDNP hátralévő időkeretét. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hajrá!]] Most Böröcz László képviselő úrnak adok szót, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Aggódtam is, hogy nem fogok beleférni az 56 percbe, úgyhogy nagyon szépen köszönjük a KDNP-nek a felajánlást.Megpróbálok tényleg csak nagyon röviden reagálni néhány dologra, és szintén maradnék Harangozó képviselő úr felszólalásánál. Az az igazság, hogy Harangozó képviselő úr hosszan lamentált azon, hogy nem feles törvénnyel fogadjuk el ezt, hanem kétharmados, sarkalatos törvényben rögzítjük, és ezáltal kibővítjük a kormány mozgásterét, hatáskörét. Csak szeretnék emlékeztetni arra, hogy a hétpárti egyeztetéseken ezzel a részével az ellenzéki pártoknak nem volt gondjuk. Azzal volt gondjuk, és hétfőn is azt kommunikálták, hogy ők csupán az általuk korlátlan felhatalmazással bíró törvényjavaslattal szemben határidőt szeretnének belerakni. De ha akkor nem volt ezzel problémájuk, akkor hogyhogy most hirtelen lett problémájuk? Eddig úgy gondolták, hogy ez a felhatalmazás szükséges ahhoz, hogy a veszélyhelyzetet, a járványhelyzetet kezelni tudjuk, most hirtelen nem. Őszintén szólva, az előbb már mondtam, hogy persze, mint mindig, most is kialakult egy nagyon komoly vita arról, hogy ezt ki generálta, miért generálta, a Fidesz a hibás, megint mi tehetünk róla. Önök arról is folyamatosan beszélnek, hogy kinek milyen felelőssége van ebben az ügyben. Tóth Bertalan, az MSZP elnöke múlt héten még egészen pontosan azt mondta szó szerint nem tudom idézni, de ami a lényege volt , hogy a Fidesz és a kormány felelőssége egyedül, hogy ezt a járványhelyzetet hogy fogjuk tudni kezelni. Ha ez így van, kedves képviselőtársaim, akkor elgondolkodtató, hogy nyilván minden helyzetben alakulnak ki vitás kérdések, például a jelenlegi törvényjavaslat esetében is, de ha önök úgy gondolják, hogy kizárólag a mi felelősségünk, és önökben jó szándék van, akkor attól függetlenül, hogy nem tudunk megegyezni egy vitás pontban, hogy legyene 90 nap, ne legyen 90 nap, attól függetlenül önök a gyorsított eljárást, sürgősségi eljárást megszavazhatták volna, hiszen egyébként a mi nyakunkba varrják a felelősséget, akár így van, akár nincs. Tehát semmibe nem került volna önöknek tegnap négyötöddel megszavazni, hogy ma szavazhassunk a koronavírus-törvényről, és életbe léphessen holnap. Önök ezt nem tették meg. Dúró Dóra képviselő asszony említette László Imrét, úgyhogy arra nem térnék ki, csak felhívnám a figyelmet, hogy valóban nagyon sok kritika elhangzott arra vonatkozóan is, hogy a fideszes polgármester most fogta magát, és a költségvetést a testület nélkül jóváhagyta. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Meg alpolgármestert választott!]] Március hányadika van, 21-e, 22-e? Nem is tudom. [[Dr. Varga-Damm Andrea: 24-e!]] Március közepén nincs elfogadott költségvetése egy településnek. Azért az mégiscsak azt jelenti, hogy nem fog tudni felkészülni a válságra, tehát ha ezt tette, akkor nagyon helyesen és jogosan tette. [[Dr. Varga-Damm Andrea: De miért nem nyújtotta be addig?]] Azt is szeretném elmondani, hogy szerintem nagyon helyes, hogy Rig Lajos képviselő úr jelentkezett önkéntesként, és fogja végezni a munkáját, szerintem ez tiszteletre méltó dolog. Nagyon sok fiatal fidelitasos barátom is jelentkezett a különböző településeken, és egyébként segítünk mi is az időseknek az ételhordásban, az ebéd biztosításában, a gyógyszerek megvásárlásában. Szerintem ez nagyon helyes, aki teheti, mindenképpen segítsen az idős barátainkon, az idős honfitársainkon. Dudás Róbert képviselő úr elmondta, hogy miért csak most hozunk Kínából plusz, a járványhoz szükséges felszereléseket. Tisztelt képviselőtársaim sajnálom, hogy nincs itt képviselő úr , Kínában is ugyanaz a vírushelyzet volt, mint nálunk. Sőt, Kína importált is ezekből a védőfelszerelésekből. Nyilván óriási gyártókapacitásokat épített ki az elmúlt hónapokban, amelyeknek a jelentős része most felszabadult, ezért tudnak exportálni. Azért nem olyan nehéz ezt összerakni, hogy miért csak most tud, egyébként nemcsak Magyarország, hanem a többi európai állam is miért csak most tud importálni Kínából védőfelszereléseket. Tehát szerintem inkább azokat az erőfeszítéseket kellene értékelni, amelyeket a kormány ez ügyben megtett, és szerintem abban kellene segíteni, hogy folyamatosan próbál minél többet beszerezni ezekből. Illetve hogy kik a hősök? Nyilván természetesen az egészségügyben dolgozók, az orvosok, az ápolók, a szociális munkások, a rendvédelmi szervek dolgozói, a rendőrök, természetesen mind a legnagyobb hősök. Szerintem nyilvánvalóan azok is hősök, akik tegnap kiálltak a mellett, hogy meg kell szavazni ezt a törvényt, és sürgősségi eljárásban kell megszavazni. Ezeket a hősöket, mármint az előbb említett hősöket megtapsoltuk többször, több felszólalás kapcsán is, megköszönte számos ember az orvosoknak, az ápolóknak és a dolgozóknak az emberfeletti teljesítményüket. [[18.00]] És az, Dudás képviselő úr, hogy Jakab Péter itt a cirkuszi előadása végén megpróbált még egy pluszbőrt lehúzni erről, szerintem ez nem volt elegáns, tehát mindenki döntse el, hogy mit szeretne. Szó volt itt arról is a törvény azon része kapcsán, hogy kit lehet büntetni a rémhírterjesztés miatt, és kit nem. Szerintem igazságügyi miniszter asszony egészen pontosan elmondta, hogy egyébként ennek mik a feltételei és a lépései, és többször elhangzott, hogy magára a törvény benyújtására is azért került sor, mert sajnálatos módon vannak olyan emberek Magyarországon is egyébként is a világon mindenhol , akik mások szenvedéséből, mások jóhiszeműségéből próbálnak, egyébként sok esetben akár anyagi előnyt is kovácsolni, és őket nyilván meg kell büntetni. Az, hogy egyébként mi a rémhír, meg mi nem, ha ebben vitás kérdés van, nyilván a magyar igazságszolgáltatás el fogja tudni dönteni, hogy mi számított annak, és mi nem. Tehát ez is énszerintem, ne haragudjanak, hogy ezt mondom, de csupán politikai riogatás, amivel az ellenzék a kormányt próbálja meg most támadni. És ami még szintén elhangzott, engedjék meg, hogy elmondjam, hogy az Alaptörvény pedig megadja a garanciákat arra, hogy a kormány mire használhatja ezt a felhatalmazását: tehát kizárólag azokra az ügyekre, ami egyébként a járvánnyal összefüggésben van. És persze, hogy most jóindulat, nem jóindulat, ki mit hisz el a másiknak, azért mégiscsak az Alaptörvényben rögzítve van, sőt az ellenzék kérésére több mondatban, passzusban bele is írtuk a mostani törvényjavaslatba ezeket a kéréseket. Tehát ezek után azt mondani, hogy a kormány itt majd végtelen ideig a saját hatalmát akarja bebetonozni, és erre akarja ezt felhasználni, ez szerintem egyébként nem fair, és nem is fedi a valóságot. Én inkább arra kérném önöket, hogy próbálják meg ezt átgondolni, és próbáljanak meg együttműködni a kormányzattal, hiszen mégiscsak a magyar emberek életéről van szó. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. [[Jelzésre:]] Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak adok szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak Böröcz képviselő úrra muszáj vagyok reagálni, hogy mi van benne az Alaptörvényben. Most csak így hirtelen két dolog jut eszembe. Az egyik: az információ- és véleményszabadság ezt vonatkoztatva a médiára benne van az Alaptörvényben. Most nyilván nem tudok fejből pontosan idézni, de ezt szabályozza az Alaptörvény. Ez az, amit önök rendszeresen megsértenek, elég csak az MTVA-ra gondolni, ahogy működik a közmédia. Hát, az biztos, hogy nem az Alaptörvény szellemében működik! Tehát ez a bajunk nekünk, hogy sok minden benne van, de önök olyan szinten értelmezik és használják ezeket a rendelkezéseket, ahogy önöknek jó. Vagy az is benne van, hogy vallási, kulturális tekintetben, bőrszín alapján, népcsoportokat nem diszkriminálhatnak, nem sérthetik őket. A 2015-ös menekültellenes kampány durván sértette ezt a minősítést. Tehát az, hogy mi van benne az Alaptörvényben és ez milyen garanciákat jelent, ez sajnos önöket sosem korlátozta, tehát ebben sajnos mi nem tudunk bízni.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni még. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. [[Bangóné Borbély Ildikó: Kérünk időt akkor… Derültség az ellenzéki pártok padsoraiban.]] Most megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíváne élni a zárszóval. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt hiszem, hogy akik végig figyelemmel tudták követni akár miniszter asszonynak az expozéját, akár a vezérszónoki kör végén adott válaszait, szinte teljes körű válaszokat kaphattak a felmerült problémáikra. Arról mi nem tehetünk, hogy nem voltak átfedésben, illetve lehet, hogy nem mindenki figyelte, nem követte figyelemmel a vitát és az arra adott válaszokat. De a később elhangzottakhoz is csak néhány kiegészítést tennék. Arról mi nem tehetünk, itt kiderült néhány felszólalásból, hogy a kivételes eljárás, akár a sürgősségi eljárás vagy a házszabálytól eltérés eseteit nem tudják egyesek elhatárolni, vagy nem tudják, hogy sarkalatos törvényt nem lehet kivételes eljárásban vinni a Ház előtt. Tehát lehet, hogy a házszabályt néhány képviselőtársamnak majd biztosítani kell ahhoz, hogy ne kelljen meddő vitákat folytatnunk, amikor itt ülünk egy-egy akár késő esti órán. A másik része. Az ellenzéki felszólalásokból azért kiderül, hogy általában két baja van az ellenzéknek. Az egyik az, amikor nem egyeztetnek vele, a másik baja pedig az, amikor egyeztetnek. Tehát amikor Harangozó képviselőtársam is azt mondta, hogy miért nem lehetett hamarabb benyújtani ezt a törvényjavaslatot, akkor kifelejtette, hogy akkor a hétpárti egyeztetőkre nem kerülhetett volna sor. És eléggé fura álláspont, hogy négy egyeztetést követően, miután több javaslatukat is befogadtuk a törvénytervezetbe, gyakorlatilag ezen határidőre hivatkozva kitáncoltak az egészből, holott pusztán egy technikai segítséget is nyújthattak volna, hiszen a négyötödös szabály elfogadásával utána már magát a tervezetet nem kellett volna megszavazniuk, tehát kifejezhették volna az ellenérzésüket. Így elérték azt a helyzetet, hogy nem a mai napon sikerül majd a kormánynak megadni ezt a döntési jogot, hogy a rendeletekkel továbbra is operatív módon, gyorsan tudja kezelni a helyzetet, hanem ez áttolódik a jövő kedd utáni időszakra. Közben persze eltelik az a 15 napos határidő, amíg ezek a rendeletek hatályban vannak, és gyakorlatilag előáll majd egy olyan helyzet, amit kezelni kell, hogy mondjuk, a banki moratóriumok, a végrehajtások felfüggesztése, és egyéb olyan intézkedések, amelyeket az ellenzék állítása szerint ők is javasoltak, ne kerüljenek hatályon kívül. Tehát nyilván meg kell majd ugranunk ezt a lépést is. Nagyon egyszerűen tudták volna kezelni. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nagyon örültem Dúró Dóra képviselőtársam felszólalásának, aki most is ki tudta fejezni, hogy ellenzékiként nem ért egyet azzal, amit a kormányzat adott esetben az elmúlt években tett, vagy ahogyan viszi ezt. Nyilván az ellenzéknek ez a dolga, viszont fel tudja ismerni, fel tud nőni ahhoz a feladathoz, hogy ez most egy olyan kérdés, ahol minden esélyt meg kell adni arra, hogy a kormányzat operatív módon tudjon intézkedni. Lássuk be, hogy a parlament nem egy operatív szerv, tehát gyakorlatilag nem tud beszerzésekről dönteni, nem tud arról dönteni, hogy most tíz repülőgépnyi árut rendelünk, az milyen összetételű legyen. Elhangzottak különböző információbeli elmaradások is. Tehát Bangóné Borbély Ildikónak is mondom, hogy az az 1,2 millió maszk ma 3 millió maszkkal bővült, tehát ha csak a híradásokat követné a hírekben… A külügyminiszter úr mondta, hogy tíz repülőgépnyi áru érkezik egy héten belül, tehát a járvány méretéhez igazodóan folyamatosan jönnek be a szállítmányok. Azok az intenzív osztályi ellátások, amikről tegnap miniszterelnök úr beszélt, magam is meggyőződtem róla, hogy a környékünkön lévő kórházakban valóban megtörténtek. Valóban megtörténtek azok az ellátások, tehát az intenzív osztályok nemcsak a járványügyi kórházakban vannak már felszerelve, hanem vidéken is, hogy adott esetben tudják ezeket a kérdéseket kezelni. Ez mind-mind elkanyarodik persze a törvénytervezettől, mert nem is akarom az összes többi felvetést itt lereagálni. Például Bana Tibor képviselőtársamnak is volt az adatszolgáltatási határidővel kapcsolatos problémája. Ezeket levélben jelezzék, mert természetesen ugyanazoknak a javaslatoknak a keretében lehet ezeket kezelni. Ehhez megint csak kell a kormánynak az a fajta jogosultsága, hogy a veszélyhelyzetre való tekintettel el tudjon térni a törvényi határidőktől, keretektől, és tudja ezt a kérdést kezelni. Csak a fontossága miatt térnék vissza arra a részére a dolognak, Dudás Róbert képviselőtársam is említette, hogy a veszélyhelyzetet későn hirdettük ki. Jelentem például az iskolák bezárása és egyéb intézkedések kapcsán, hogy az osztrákokhoz vagy az olaszokhoz képest 10-20 nappal korábban tettük meg ezeket az intézkedéseket. A tesztekkel kapcsolatban: Svédországban nem is tesztelnek, tehát mindenki más eltérő módokat választ. Én azt hiszem, hogy mi a legjobb gyakorlatokat tartjuk szem előtt, és azok szerint járunk el. Ehhez megint csak az kell, hogy a kormányzat mozgásterét adjuk meg. És a másik pedig, hogy a jogban létezik olyan, hogy feltételhez kötött határidő, és ez pedig a veszélyhelyzetnek a lejárta, ami különben egy objektív dolog, hogy a járványnak mikor van vége. Ki látja a jövőt? Ki tudja, mikor jár le? És akkor itt kanyarodnék el arra a témára, amit mindig felvetnek, hogy elektronikusan szavazzunk. Miniszter asszony is mondta, megismétlem, az Alaptörvényben benne van, hogy a parlament a jelen lévő képviselők szavazatával dönt. Személyes jelenlét szükséges [[Bangóné Borbély Ildikó: Államtitkár úr! Vészhelyzet van!]] mindaddig, amíg az Alaptörvényt meg nem változtatják. Utána dönteni kell [[Az elnök csenget.]] az elektronikus szavazás módjáról, a biztonságáról. [[Bangóné Borbély Ildikó: Milyen biztonságáról? Milyen biztonságról beszél?]] Nem gondolják, hogy ezt kétnapos összecsapott formában meg lehetne valósítani és meg lehetne oldani? A másik pedig, hogy korábban, amikor ez kialakult, akkor gondolom, önök fontos garanciális szabálynak tekintették azt, hogy jelen legyenek a képviselők, és ne mindenféle más formában történjenek meg ezek a szavazások. Tehát folytathatnám még ezeket a sorokat, de nyilvánvaló, hogy a bizottsági viták és a részletes vita során is tudjuk ezt majd még folytatni. [[18.10]] Azt kérem, hogy olvassák el a törvénytervezetet, nézzék meg az Alaptörvényt, olvassák el a házszabályt, és akkor sokkal könnyebben tudunk egymással vitatkozni ugyanazon az alapon, és ugyanolyan tények alapján tudjuk megvitatni a dolgokat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására az általános vita lezárásáig volt lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény hatálybalépésével összefüggő, valamint jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/9677. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a törvényjavaslat tartalmának ismertetése előtt mintegy keretet adva felidézzem a civil közszolgálat újraszabályozásának eddigi mérföldköveit, amely szabályozások kialakítása a kormány vitathatatlan eredménye.A közszolgálati tisztviselőkről szóló, 2011-ben elfogadott törvény a köz szolgálatában dolgozók három, egymástól elkülönülő csoportjának jogállását rendezte. A kormány a korszerű és hatékony igazgatási szervezetrendszer kialakításával összefüggésben célul tűzte ki e tisztviselők, vagyis a központi és területi kormányzati igazgatásban dolgozók, az önkormányzati igazgatásban dolgozók és az úgynevezett autonóm jogállású szervezeteknél dolgozók jogállásának újraszabályozását, szolgálatuk anyagi elismerését. A kormány fontos céljának tekintette a kormányzati alkalmazásban álló személyek jogállás-konszolidációját, amelynek eredményeként és az újraszabályozás első lépéseként 2018 végén megszületett a központi és területi kormányzati igazgatási szervek új kódexe: a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény. A megkezdett szabályozási folyamat következő állomásaként a kormányzati igazgatási törvény eredményeire építve, annak vívmányait felhasználva 2019 végén megalkotásra került a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény, avagy rövid nevén a Küt., amely az autonóm, az új törvény által használt fogalommal élve különleges jogállású szervekre irányadó jogállási szabályozást helyezte új, koncepcionálisan egységes alapokra. Az új törvény a foglalkoztatás legfontosabb keretszabályait határozza meg, az egységesítésre való törekvés mellett teret adva a különleges jogállású szervek sajátosságaiból eredő indokolt és szükséges eltéréseknek, ezáltal is biztosítva a különleges jogállású szervek önállóságát. Ezennel el is érkeztünk a legújabb mérföldkőhöz, azaz a jelen törvényjavaslatban foglalt szabályozáshoz. Ezzel összefüggésben fontos kiemelni, hogy a szükséges és indokolt, de a Küt.-höz koncepcionálisan illeszkedő eltéréseket az egyes különleges jogállású szerveket létrehozó törvény, vagyis a szerv statuáló törvénye határozhatja meg, így téve teljessé a két pillérre épülő jogállási szabályozást. A jelen törvényjavaslat elfogadása elengedhetetlen ahhoz, hogy a különleges jogállású szervek dolgozóit 2020. május 1-jétől a Küt. szabályai alapján lehessen továbbfoglalkoztatni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő T/9677. számú törvényjavaslat egyik célja tehát a statuáló törvények, valamint az egyéb kapcsolódó törvények és a Küt. közötti összhang megteremtése valamennyi különleges jogállású szervre kiterjedően, amelyek a következők: a Köztársasági Elnöki Hivatal, az Alkotmánybíróság Hivatala, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal, a Magyar Tudományos Akadémia Titkársága, a Magyar Művészeti Akadémia Titkársága, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, az Egyenlő Bánásmód Hatóság és a Közbeszerzési Hatóság, a Nemzeti Választási Iroda és a Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatala. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő T/9677. számú törvényjavaslat másik célja a különleges jogállású szerv státusszal bíró Gazdasági Versenyhivatal eljárását és ezen keresztül jogállását is érintően a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogérvényesítés céljából történő megerősítéséről és a belső piac megfelelő működésének biztosításáról szóló 2018. december 11-ei EU 2019/1. európai parlamenti és tanácsi irányelv, rövidített elnevezéssel az ECN+ irányelv átültetése a hazai jogba. A tisztességes piaci verseny a gazdaság mozgatórugója, ezért annak védelme hazánk érdeke is. A tisztességes piaci verseny őrei a versenyhatóságok. Az Európai Unióban a legnagyobb ügyekben eljáró versenyhatóság, az Európai Bizottság mellett minden tagállam rendelkezik versenyhatósággal. E tagállami versenyhatóságok párhuzamosan alkalmazzák a nemzeti és az európai uniós jogot. A nemzeti jog az Európai Bizottságétól eltérő eljárásmódot és eszköztárat biztosíthat a tagállami versenyhatóságoknak. Ez eddig eltéréseket eredményezett a versenyjogi jogérvényesítésben a tagállamok szintjén. A versenyjogi jogérvényesítés töredezettsége eltérő versenyfeltételeket teremt a tagállamok határain belül, ezáltal rontja az egységes piac hatékonyságát, vagyis az EU és a tagállamok versenyképességének is árt. Ezen eltéréseket hivatott orvosolni az irányelv. Az irányelv rövidítése a European Competition Networkre, vagyis az Európai Versenyhatóságok Hálózatára utal. Az Európai Versenyhatóságok Hálózata egy olyan, már meglévő együttműködés a tagállami versenyhatóságok között, amelyben a tagállami versenyhatóságok szervezett keretek között jó gyakorlatokokat, tapasztalatot cserélhetnek, és amely tanácsokkal segíti a tagállami versenyhatóságok jogalkalmazását. Ugyanakkor az ECN jogkörei a gyakorlatban nem bizonyultak elegendőnek. E felismerésből fakadóan született meg az irányelv. Ezen irányelv átültetését a hazai jogba a törvényjavaslat a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, vagyis a versenytörvény módosításával valósítja meg. Az irányelv célja, hogy minden tagállami versenyhatóság azonos függetlenségi garanciákkal, erőforrásokkal, valamint jogérvényesítési és bírságolási hatáskörökkel rendelkezzen. Az irányelvben megfogalmazottak nagyrészt lekövetik az Európai Versenyhatóságok Hálózatának ajánlásait. Tisztelt Országgyűlés! Örömmel jelenthetem ki, hogy a magyar szabályozás már eddig is példaértékűen biztosította az egységes jogérvényesítés lehetőségét. A versenytörvény nagymértékben követte az Európai Versenyhatóságok Hálózatának ajánlásait, valamint az Európai Bizottság ajánlásait és joggyakorlatát. Így tehát az ECN+ irányelv átültetése koncepcionális változásokat nem követelt meg. Mindazonáltal az irányelv számos lehetőséget biztosított arra, hogy a magyar versenyhatóság, a Gazdasági Versenyhivatal jogköreit pontosítsuk, és elősegítsük a hatékonyabb jogérvényesítést. E lehetőségekkel éltünk. Az átültetés nyomán megjelenő legfőbb változások a következők. A versenytörvényben megteremtettük a többi tagállami versenyhatósággal való együttműködés rendszerét az ECN+ irányelvnek megfelelően. Ennek köszönhetően nagyon egyszerűen, egy formanyomtatványhoz hasonló rendszerben tudnak ezentúl a tagállami versenyhatóságok jogsegélyt kérni egymástól. Ezáltal kérhető például más versenyhatóság bírságok behajtására vagy eljárási cselekmények végrehajtására. Ezen intézkedéstől a költségek csökkentése és a jogérvényesítési hatékonyság növekedése remélhető. Ezenkívül a jogérvényesítés megkönnyítése érdekében az ECN+ irányelvnek megfelelően a következő módosítások kiemelendők. Egyrészt kiszélesítésre került a GVH helyszíni kutatási jogköre, gyorsabbá válik a vállalkozáscsoportok esetében a bírság behajtása az azonnali egyetemleges kötelezés megteremtésével. Másrészt a vállalkozások társulása esetében a bírság behajtásának biztosítása érdekében egy teljesen új, többlépcsős kötelezési rendszer kerül bevezetésre. Látható tehát, hogy az irányelv által biztosított lehetőségek a jogsértők még szigorúbb felelősségre vonását célozzák. Ezzel párhuzamosan azonban a jogalanyok számára pozitív ösztönzőket is tartalmaz a törvényjavaslat. E módosítások célja, hogy a vállalkozásokat arra ösztönözze, hogy tárják fel esetleges jogsértéseiket a GVH számára. E változások főleg az engedékenységi programhoz kapcsolódnak. Az engedékenységi program a GVH-val megosztott bizonyítékokért cserébe a bírság mellőzésére vagy csökkentésére irányul. Az átültetés eredményeképpen a megosztott adatok védelme pontosabbá válik, egy újfajta kérelemtípus bevezetésével még egy módon lehetősége nyílik a vállalatoknak az engedékenységi programba való belépésre, valamint a Bizottsághoz és a tagállami versenyhatósághoz párhuzamosan benyújtott engedékenységi kérelmek rendszerszintű kezelése is létrejön. [[18.20]] Az engedékenységi programon kívül máshol is megjelenik az együttműködés erősítése. Például azáltal, hogy az uniós jogalapon elfogadott kötelezettségvállalások esetében a piaci szereplőkkel való egyeztetés a GVH számára ezentúl kötelezővé válik. Tisztelt Ház! Az átültetés minden esetben a magyar joggyakorlatnak és az alkotmányossági rendnek megfelelő értelmezést választotta, így biztosítva a magyar joggyakorlat által elért eredmények tiszteletben tartását. Az átültetés ezenkívül egyensúlyt teremt a szigorodó versenyhatósági fellépés és a jogalanyok jogainak tiszteletben tartása között azáltal, hogy több lehetőséget is biztosít a vállalkozások számára a GVH-val való együttműködésre. Az elhangzottak alapján jól látható az is, hogy a törvényjavaslat a különleges jogállású szervekről szóló törvényhez illeszkedve olyan egységes szemléletű szabályozást alakít ki, amely megnyugtatóan szabályozza az érintettek jogállását, ezáltal folytatva a civil közszolgálatban dolgozók helyzetének rendezése érdekében megtett eddigi lépéseket. Meggyőződésem, hogy a jogállás-konszolidáció és az ECN+ irányelv nyomán hozott változások a jogállási szabályokat koherensebbé, míg a versenyjogi szabályok kikényszerítését hatékonyabbá teszik, ezáltal pedig jelentős mértékben hozzájárulnak hazánk területén a közszféra alkalmazottainak megfelelő elismeréséhez és a tisztességes verseny védelméhez. Kérem a tisztelt Házat, támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Egy pillanat türelmet kérek... Köszönöm, államtitkár úr; bocsánat, az új technikával ismerkedem én is. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Becsó Károly képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat két célkitűzést helyez kilátásba. Egyrészt biztosítani kívánja a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény Küt. maximális mértékű jogrendszerbeli koherenciáját, másrészt pedig a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény módosításán keresztül növelni kívánja a Gazdasági Versenyhivatal eljárásának és jogérvényesítésének hatékonyságát. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az az előterjesztésből kiderül, a javaslat jogtechnikai jellegű módosításai számos, jogállást szabályozó törvényt érintenek, melyeket most nem áll szándékomban felsorolni. A Küt. 2. §-a felsorolja valamennyi különleges jogállású szervet. Államtitkár úr is részletesen fölsorolta, csupán példaként említeném meg, hogy többek között az MTA, az MMA, az Alapvető Jogok Biztosának vagy éppen a Köztársasági Elnöki Hivatal munkatársainak státusát érintő technikai pontosításokat helyez kilátásba a javaslat szövege. A módosítások technikai jellegét igazolandóként szeretném megemlíteni, hogy a főpolgármestert, a kerületi polgármestert és a megyei jogú város polgármesterét megillető illetmény és tiszteletdíj mértéke mostantól számszerűsítve is meg fog jelenni, mértékük azonban nem változik az eddigiekhez képest. Jogtechnikailag mindezt a kormányzati igazgatásról szóló törvény 291. §-ának hatályon kívül helyezése indokolja, melynek következtében nélkülözhetetlen a polgármesteri díjazásra vonatkozó rendelkezések leválasztása a Ksztv. szerinti szabályozásról. A módosítási szándékok nemcsak a Küt. jogrendszerbeli, hanem magának a törvénynek a belső koherenciáját is igyekeznek erősíteni. Mindez a jogalkalmazás szempontjából igen fontos, hiszen a törvény rendelkezéseinek pontosításán keresztül azok értelmezését segítik elő. Tisztelt Ház! A versenyjogi eljárásokat szabályozó normák módosítására az ECN+ névvel fémjelzett európai parlamenti és tanácsi irányelv hazai jogba való átültetése szolgáltat indokot. A jelenleg hatályos magyar szabályozás alapvetően megfelel az említett irányelv követelményeinek, ily módon a benyújtott javaslat nem tartalmaz a jogérvényesítés rendjét nagymértékben átalakító rendelkezéseket. A módosítás elsődlegesen a nemzeti versenyhatóság rendelkezésére álló eszközöket pontosítja vagy terjeszti ki a hatékonyabb és reményeink szerint eredményesebb jogérvényesítés céljára, valamint az ECN+ irányelvben megfogalmazottakra is tekintettel. Az irányelv átültetése következtében a hazai jogi szabályozásban megjelenő változások főként a jogérvényesítés eszközeinek erősítését szándékoznak elérni, de mindamellett az eljárás alá vont vállalkozások és a Gazdasági Versenyhivatal közötti együttműködést és a tagállami versenyhatóságok között nyújtható jogsegélyek körének kiszélesítését is még hatékonyabbá kívánja tenni. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat megfelel a hazai jogrend koherenciájának biztosítása és az uniós tagságunkból fakadó jogharmonizációs kötelezettség teljesítése szempontjából egyaránt. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslatot a Fidesz képviselőcsoportja támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/9677. törvényjavaslat valóban sokkal könnyebb, mint annak a javaslatnak a tárgyalása, amit ezt megelőzően megtettünk.Alapvetően valóban a 45 törvényt módosító, úgynevezett salátatörvény körülbelül 90 százalékban koherenciazavarokat, szövegjavításokat, illetőleg olyanfajta jogharmonizációt szolgál, amelyet a 2019. évi CVII. törvény, valamint a 2018. december 11-én meghozott, 2019/1. európai parlamenti irányelv átültetése igényel. Ezen irányelv a bizonyos versenyjogi szabályokat változtatta meg, szigorította, illetőleg újabb követelményeket támasztott a tagállamokkal szemben. Ez a salátatörvény azonban, meg kell mondjam, hogy némi olyan szabályokat is tartalmaz, amit, azt gondolom, nem volt elegáns elbújtatni ebben a javaslatban. Az egyik az illetmények rendezésére vonatozik, amelyek akkor semmi problémával nem bírnak, amíg a különleges jogállású szervek és foglalkoztatottjainak béréről, javadalmazásáról és annak mértékéről van szó, hiszen a 2019. évi CVII. törvény egy új jogi pozíciót, egy új, jogilag értékelhető, értelmezhető és szabályozandó státust hozott létre a különleges jogállású szervezetekkel és annak foglalkoztatottjaival kapcsolatban, de azért ebben a szabályban van például a főpolgármester díjazásának megállapítása. Az önkormányzati törvény egyértelműen előírja, hogy miként kell a megalakuló önkormányzatnak megállapítani a polgármester fizetését. Egyszerűen nem is értjük, hogy most, hirtelen ebben a salátatörvényben hogy került ez a csizma az asztalra. Aztán természetes része ennek a jogszabálynak, miután a 2019. évi CVII. törvény ezeknél a különleges jogállású szerveknél olyan új foglalkoztatotti viszonyokat és elvárt minőségű szakmai hozzáértést vár el a különleges jogállású szervezetek foglalkoztatottjaitól, hogy természetes módon a szabadnapokra, szabadságnapokra vonatkozóan új szabályokat tartalmaz, hozzáigazítva azokhoz a korábban preferált hivatásokhoz és tisztségekhez, amelyekhez illeszkedők ezek a különleges jogállású szerveknél dolgozók. A törvényben ez is teljesen természetes, hiszen ha már egy ilyen státust létrehozott a jogalkotó, akkor azt rendeljék hozzá a teljesen hasonló módon foglalkoztatott és hasonló minőségű tisztségben lévő emberekhez. Egy fontos kérdéshez szeretnék picit bővebben hozzászólni. A 6. § a versenytörvény 33. § (5) bekezdésével egészíti ki a versenytörvényt. Ennek az a szövege, hogy a versenyhivatalok korlátozott erőforrásaira tekintettel azon ügyekre összpontosítson, amelyek az adott piac működését legjobban szolgálják. Való igaz, hogy az európai színtéren és valamelyest az irányelvben is van erre utalás, hogy azért a Gazdasági Versenyhivatalnak és minden gazdasági versenyhivatalnak vannak korlátai a működése, a nagysága, az alkalmazotti létszám, az idő, amit az ügyekre kell fordítani , és a globális piac bizony, tényleg a versenyhivatalok számára rendkívül nagy kihívásokat hozott. Nagyon nehéz azoknak megfelelni, és látjuk is, hogy egy-egy ügyben például a bankkartellek ügyében akár egy évig is vizsgálódnak, mire meg tudnak hozni egy hathatós intézkedést, és sajnos a jogsértéseket addig is folytatják. De meg kell mondjam, hogy Magyarország ebből a szempontból szerintem jóval speciálisabb hely. [[18.30]] Azt láttuk, hogy az elmúlt tíz évben a gazdasági életben a tőketulajdonosok személye rendkívüli módon átrendeződött, elképesztően erős monopolhelyzetek jöttek létre tulajdonképpen a gazdasági élet legalább 70 százalékán, ami nemcsak hogy a Gazdasági Versenyhivatalnak teremtett új kihívásokat, hanem a társadalom egyre inkább igényli azt, hogy legalább legyen egy olyan szervezet, amelyre számíthatnak, hogy ne lehessen erőfölénnyel való visszaélés, az a fajta kartellezés akár árkartell, akár szervezeti kartell , ami meghatározhatja például a monopolárakat; például a polgárok mindennapjaihoz szükséges eszközök, élelmiszerek és egyéb, életfenntartást szolgáló eszközök beszerzésében ne tudjanak ezek a monopolhelyzetben lévő vállalatok akár együttműködni, akár egyeduralmat gyakorolni. Meg kell értsük, hogy Magyarországon magyarul kell élni, és én úgy vélem, hogy ez a szabály nagyon nem szolgálja a magyar polgárok érdekeit. Ki fogja eldönteni, hogy mely ügyek azok, amelyek az adott piac működését ténylegesen befolyásolják? A Gazdasági Versenyhivatalnak nem az az alapvető célja, hogy a polgárokat, a népet szolgálja azzal a tevékenységével, amivel akadályozza azokat a monopolhelyzeteket, azokat a polgárokat kiszolgáltatottá tevő helyzeteket, amelyek igen gyakran előfordulnak a piacgazdaságban az egész világon? Én értem, hogy a Gazdasági Versenyhivatal erőforrásai korlátozottak. Én úgy vélem, persze nem ebben a helyzetben, amiben vagyunk a koronavírus-járvány miatt, de egy békeidőben, azt gondolom, hogy a Gazdasági Versenyhivatal erőforrásait igenis növelheti mind pénzügyi, mind szakmai szempontból a kormányzat, hiszen rengeteg szakember áll rendelkezésre, akik jól képzettek és ezt a feladatot el tudják látni, és a Gazdasági Versenyhivatal költségvetési forrása a teljes költségvetési főösszeghez képest olyan csekély, hogy tulajdonképpen egy minimális növelés is a munkát jóval hatékonyabbá teheti. Ez számomra sajnos azt jelenti, ha a kormányzat elmúlt tízéves gondolkodásmódját nézem, és ha az elmúlt tíz év gazdasági versenyhivatali döntéseit nézem, akkor azt kell mondanom, hogy ez a „magam döntöm el, a piac működése szempontjából mi fontos”, óriási visszaélésre adhat okot, és sajnos a Gazdasági Versenyhivatal az eredeti célját, amiért létrehozták a polgárok számára, nem gondolom, hogy be fogja tudni tartani. Bocsánatot kérek, de itt ragadom meg az alkalmat miután egy személyi választásnál maximum egy szavazólapon lehet igent, nemet vagy tartózkodást ikszelni , hogy ezt a témát összefüggésbe hozzam a ma megválasztott alkotmánybírónkkal. A ma megválasztott alkotmánybírónk tíz évig volt a Gazdasági Versenyhivatal elnöke, és el kell mondjam önöknek, hogy akár a devizahiteles ügyek kezelésében, akár más, a piacot befolyásoló vagy a piacon tapasztalható jogellenes magatartások vonatkozásában nekem a Gazdasági Versenyhivatal döntései 2010 előtt bibliaként szolgáltak. Nagyon sokszor a jogszabályok helyett a gazdasági versenyhivatali döntések adtak választ olyan kérdésekre, amikre bizony a jogszabályok egyszerű értelmezése, sőt a bírói gyakorlat sokszor nem adott választ. A Gazdasági Versenyhivatalnak elképesztő tekintélye volt 2010-ig, és azt gondolom, hogy az elmúlt tíz évben számtalan fontos kérdéssel a piactorzító hatása miatt, a polgárokkal szemben a gazdasági erőfölény jelenléte miatt nem foglalkozott a Gazdasági Versenyhivatal, viszont engedélyezte számtalan olyan konglomerátum létrehozatalát, amik kifejezetten a piac törvényeinek ellentmondtak, kifejezetten bizonyos üzletágak monopolhelyzetét alakította ki egy-egy egyesült vállalatcsoport javára, és én azt gondolom, hogy sajnos az ő tevékenysége azt a nimbuszt, ami a Gazdasági Versenyhivatalnak volt, teljes mértékben leépítette. Ezért volt az, hogy mind a bizottságban, mind a szavazáskor nemmel szavaztunk, mert egy nagyszerű, csodálatos intézmény vált martalékává bizonyos fokú gazdasági érdekcsoportok befolyásának. Úgy gondolom, hogy a kormány ezt a passzust 33. § (5) bekezdés mint kiegészítő bekezdés némileg fontolja meg, vagy valamilyen módon próbálja úgy megfogalmazni, hogy ez ne adjon okot arra, hogy a szervezet, amely egy szolgáltatója a népnek, maga dönthesse el csak, hogy a piacon ezt vagy azt a problémát vagy felvetést vizsgálja-e, és ezzel tulajdonképpen elveszti azt a lényegét, hogy a piacon jogellenes módon vagy túlzott monopolhelyzetre törekedve az országunkban senki ne tudjon pozíciókat keresni. Ezt szerettem volna erről a javaslatról elmondani. Remélem, hogy mindaz, amit ez a javaslat mint salátatörvény és módosítás megfogalmaz, a mindennapi életben beváltja a hozzá fűzött reményt, és azt remélem, hogy nagyon ritkán kell a Házban olyan heves vitákat lefolytatnunk a következő két évben, ami ma kényszerűen, sajnos úgy érzem, hogy a kormány kezdeményezése vagy a kormánypártok kezdeményezése miatt igencsak záporosra és zivatarosra sikerült. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Meg is egyeztünk, hogy nagyon nem ismételjük egymást, elég hosszú napon vagyunk túl. Egyetlenegy részletére térnék ki ennek a törvényjavaslatnak, amit már Varga-Damm Andrea képviselőtársam is említett: nem egészen értjük, hogy hogyan került bele ebbe a törvénybe és ilyen módon a polgármesterek, a főpolgármester és a megyei jogú városok polgármesterei fizetésének a módosítása. A tavaly őszi, október 13-ai választások után kormánypárti politikusok és maga a miniszterelnök úr is többször hangoztatta azt, hogy ők együttműködnek az ellenzéki polgármesterekkel is, és próbálnak a magyar emberek érdekében döntéseket meghozni, függetlenül attól, hogy ki milyen színekben nyerte meg a választást az őszi polgármester-választáson, önkormányzati választáson. A jelenlegi szabályok szerint a főpolgármester a mindenkori minisztereknek járó havi illetményre jogosult, a megyei jogú város polgármestere, valamint a fővárosi kerületi polgármesterek pedig a mindenkori államtitkárok fizetésével azonos juttatásra jogosultak. Ezt a bért a javaslat most befagyasztja a főpolgármester esetén 1 296 300 forintra, a megyei jogú városi és kerületi polgármesterek esetében pedig 997 200 forintra; 2018. december 31-én hatályos összegekről beszélünk. Mondhatnánk azt, hogy elég sportszerűtlen ez a módosítás, hogy azt mondjuk, hogy a polgármestereknek, ami megszokott volt, hogy az államtitkárok és miniszterek fizetésével mozgott a fizetésük… Nem értjük, hogy miért van erre most szükség. Egyetlenegy dologra gondolunk, hogy több megyei jogú város vezetését elvesztették október 13-án, és látjuk, hogy Budapesten is a főpolgármester és a kerületi polgármesterek körében mekkora változás történt. Kifejezhetném csúnyábban is, hogy nem sportszerű ez a döntése a kormánynak. Nem értjük, hogy ezt most miért kellett ebben a törvényben módosítani. Remélem, hogy államtitkár úr megfelelő választ tud erre adni. Én azt gondolom, hogy ha csúnyán akarjuk mondani ezek ilyen pitiáner intézkedések, államtitkár úr, valljuk be őszintén. Én azt gondolom, hogy amikor folyamatosan arról próbáljuk meggyőzni a választópolgárokat, hogy önök hajlandóak együttműködni, nem fogják gátolni az ellenzéki polgármesterek munkáját, azt gondolom, hogy pontosan ezekkel a nem sportszerű intézkedésekkel tudják alátámasztani nap mint nap, hogy egészen más, amit mondanak, és egészen más, amit cselekszenek. Én azt gondolom, hogy ezt be kellene már fejezni, államtitkár úr, és kíváncsian várom, hogy miért volt erre most szükség. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr! [[18.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ha egyetértünk abban, hogy ismétlésekbe nem bocsátkozunk, pláne, hogy ilyen tartalmasan képviselőtársam kielemezte, akkor is van néhány olyan kérdés, amire mindenképpen ki kell térni.Ez a salátatörvény, amelyet itt beterjesztettek, mindenképpen csodálatra méltó a tekintetben, hogy hogyan tudták kiválasztani ezt az időpontot, amikor mindezt szabályozni szeretnék. Ennek egy remek példányaként itt 44 törvény módosítására tesznek javaslatot, illetve fogják majd ezt elvégezni. Meglepő módon itt a vészhelyzet kihirdetésének időszakában foglalkoznak ezzel, és ezt én azért mondom, merthogy eközben mintha a gazdasági ügyekre, a gazdasági lépésekre nem maradna idő. Nem tudom, hogy ezzel a javaslattal igazából ezt akarjáke eltakarni, ilyen módon érdemi előterjesztések nélkül, bár tudom, hogy a jelenlegi helyzetben önök szinte bármit megtehetnek a tekintetben, hogy milyen jogszabályok hogyan módosuljanak, és a rendeleti kormányzás keretében mit végezhetnek el, és ezt még önök fokozni is szeretnék. Erre még szeretnék majd visszatérni egy kicsit később, de előbb itt azért még mindenképpen megemlíteném, hogy ha ilyen nagy számú törvény módosítására kerül sor, akkor azért illene hozzátenni valami olyasmit, hogy ennek milyen hatása lesz a hatástanulmányok szempontjából. Ugye, önök rendre elszoktak ettől, nem készítenek ilyeneket, nincs rá szükség önök szerint, miközben annyi mindent befolyásoló törvényt hoznak, amihez, azt gondolom, ez mindenképpen kellene. Ami a munkajogi szabályokra vonatkozóan itt látszik, csak csatlakozom képviselőtársamhoz, és nem ismétlem azt. Azt ígértem, hogy egy kicsit kitérek arra a részére, hogy önök elmulasztják vagy legalábbis nem követik, azt gondolom, elég ütemesen nyomon például egy ilyen törvényjavaslat beterjesztése mellett azokat a döntéseket, amelyeket ráadásul önök akciótervben nyilvánítanak ki, és a rendeleti kormányzás részévé tesznek, és eközben pedig vagy ennek keretében nem terjed ki a figyelmük arra, hogy a munkahelymegőrző programok szempontjából mennyi mindent tehetnének. Ha ez a törvény csak azért van, hogy tulajdonképpen úgy nézzen ki, mint ha a parlamentnek tárgyalnia kellene valamit, akkor azt gondolom, az kifejezetten káros. Ez helyettesíti azt, hogy érdemben lehessen vitát folytatni arról, hogy munkahelymegtartó beruházások hogyan legyenek, hogy keresetkiegészítés, csökkentett idejű foglalkoztatás esetén milyen jogszabályokra van szükség, a munkaerőpiaci szolgáltatások szempontjából, azt hiszem, számos olyan van, amiről, ha nemcsak saját hatáskörben és fennhéjázó módon, kijelentett módon tárgyalnának, hogy majd önök elintézik, akkor érdemben lehetne erről jogvitát folytatni, és akkor a konkrét intézkedések nyomán önök kaphatnának támogatást, míg ehhez így, azt gondolom, nem. Azt gondolom, az, amit tesznek, ebben az értelemben pótcselekvés, és ebben a formában is fogjuk megítélni azt, amit ide benyújtottak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalásokra van lehetőség. Megkérdezem, kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy további felszólalásra vane szándékuk. (Senki sem jelentkezik.) Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, miniszterhelyettes urat, kíváne válaszolni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen. Csak két dolgot, az egyik az, hogy miért van itt a Ház előtt. Május 1-jétől alkalmazni kell a Küt.-öt, és ahhoz természetesen ezeket a kapcsolódó szabályokat meg kell hoznunk. A polgármesteri illetményekkel kapcsolatban annyit, hogy eddig is rögzítve voltak az államtitkári illetmények. Ezek most tulajdonképpen elválasztásra kerültek, de a rögzítés marad. A másik pedig: az önkormányzatok többségében továbbra is kormánypárti polgármesterek vannak, tehát ez a fajta levezetés, hogy az ellenzéken ütne ezzel a kormány, nem valós. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik képviselőcsoport: „Mi lenne a kormány feladata?” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kiegészíthetném a napirend utáni felszólalásom címét azzal, hogy „ahelyett, hogy az ellenzéket próbálja lejáratni”. Nem vitás, hogy a jelenlegi helyzet nagyon különleges helyzet, és valóban nagyon kevés kormány az, aki maradéktalanul fel van arra készülve, hogy egy ilyen helyzetet miként tud kezelni és leküzdeni. De az is tény, hogy minden országban, különösen ott, ahol a gazdaság eredményes, és van elegendő adóforint arra, hogy előzetesen védekező rendszereket alakítsanak ki, így az országunk kormányától is ez már elvárható volt. De az is tény, hogy napról napra változik a helyzet, és napról napra változik a kormány és a kormánypártok képviselőinek retorikája. Ezért pár gondolatot vetek fel, és szeretném tudatni Magyarország Kormányával és a kormánypártokkal, hogy egyetlen ellenzéki képviselőt sem kell ellenségnek tekinteni, csak azt is tudnia kell mindenkinek, hogy mi az Alaptörvényre esküdtünk fel, a törvények szentségére esküdtünk fel, és az írott törvény minden egyes szavát be kívánjuk tartani, és ellenőrzési jogkörünkben be kívánjuk a kormánnyal is tartatni. De mit kellene megértenie a kormánynak? Egyrészről meg kellene értenie, hogy a járvány vírusa nem válogat, ez a legfontosabb, amit meg kellene érteni. Aztán azt is meg kellene érteni, hogy akiknek a munkájára a leküzdésben számít, azokat különösen kell prioritásokkal, figyelemmel kísérni, és számukra mindent megadni. Be kell látnia a kormánynak, hogy nem a rendőrök és a katonák fogják a vírus hatását leküzdeni, hanem a távolságot tartó polgárok és az egészségügyi személyzet, valamint az egészségügyi eszközrendszer rendelkezésre állása. Be kell látnia a kormánynak, hogy az egészségügy állandó forrás- és személyzethiánya nehezíteni fogja a védekezést. Ezt azért kell különösen belátnia, mert nem ellenségeket, nem ellentéteket kell keresnie és szítania, hanem azt kell megtennie, hogy minden olyan polgárt, aki fizikai erejénél, lelkénél, tudásánál fogva segíteni tud majd ennek a nagy bajnak a leküzdésében, tekintsen partnernek, sőt tekintsen barátnak. Be kell látnia a kormánynak, hogy amilyen módon az elmúlt tíz évben visszaélt a kétharmados többséggel, az bizony a társadalom legalább fele számára elfogadhatatlan és bizalmatlanságot keltett. Ez a járvány egy dologra nagyon jó lehetne: mindenki számára, aki ebben az országban döntéshozó, békességet lehetne vele teremteni, tiszteletet lehetne egymás iránt kialakítani, sőt talán szeretetet és barátságot is, mert anélkül, hogy a polgárokat erre a kormány nem biztatja, és nem így beszél akár a néphez, akár a politikustársaihoz, pont azok fognak a rendszerből hiányozni, akik ahhoz kellenek, hogy ezt eredményesen és nagy baj nélkül megússzuk. És amit még meg kell értenie a kormánynak, az az, hogy ez után a vírusválság után a gazdasági és egzisztenciális nehézségei a polgároknak beláthatatlanok. Itt nagy eséllyel nem a 2010-es munkanélküliségi szintre fogunk jutni, hanem akár az 1993-94-es szintre, amikor a vállalatokat privatizálták, majd azokat bezárták, és elzavarták magyar dolgozó emberek tömegeit; arra a szintre kell számítanunk. És nagy eséllyel, miután Nyugat-Európában, ahová a legtöbb honfitársunk elment a nagyobb jövedelem reményében, ott is munkanélküliség lesz, és ha ők is visszatérnek, akkor azt lehet mondani, hogy akik szerencsére a magyar munkanélküliségi rátát nem rontják, azok bizony kényszerűen újra megjelennek ezen a piacon. [[18.50]] Tehát a legfontosabb dolga végül a kormánynak, amit meg kell értenie: nem lesz más támasza a magyar polgároknak, akik elvesztik a munkájukat és az egzisztenciájukat, mint az, hogy költségvetési forrásból és a legnagyobb oligarchák vagyonából, jövedelméből kell a magyar emberek jövőbeni egzisztenciáját biztosítani. [[Dr. Steinmetz Ádám: Úgy van!]] Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Felkészülte a marcali kórház az esetleges tömeges koronavírusos megbetegedésekre, különösen most, hogy megtelt a Balaton-part?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Halász János fideszes országgyűlési képviselő épp ma mondta el, idézem: „A vírus már bárhol, bárkiben ott lehet.” Ha ez valóban így van, akkor különösen elszomorító, hogy országos szinten az előírásoknak nem felel meg a védőeszköz-ellátottság. Ezt már Kincses Gyulától, a Magyar Orvosi Kamara elnökétől tudhatjuk. Legyünk reálisak: ezeknek az eszközöknek a gyártására a világ nem készült fel, tehát nem csupán Magyarországon nincsenek megfelelő mennyiségű és minőségű védőeszközök, hanem általában van belőlük hiány. Ez persze nem vigasztal sem minket, sem orvosainkat. Orbán Viktor miniszterelnök úr éppen a tegnapi nap mondta el, hogy Kínában az egészségügyi dolgozók 4 százaléka, Olaszországban pedig 10 százaléka fertőződött koronavírussal. Ezek megdöbbentő adatok. Ebből okulva indokolt tehát minden eszközzel megvédeni az egészségügyi dolgozóinkat, akik mindig, de az utóbbi hetekben különösen emberfeletti munkát végeznek. És mi a helyzet a marcali kórházban? Az orvosok, ápolók sebészeti maszkot ugyan kaptak, de ezek nem védik meg őket a járványtól. Marcaliba csupán néhány darab, speciális védelmet biztosító FFP2-es, illetve FFP3-as maszk jutott. Ez rendkívül kevés, miközben védőszemüveg és védőköpeny osztása is indokolt lenne. Miért is? Mert a vírus már bárhol, bárkiben ott lehet. Nehéz prognosztizálni, hogy mikor leszünk túl a járványon, az azonban valószínű, hogy a megbetegedések száma a közeli jövőben nőni fog. Mi lesz akkor az egészségügyi dolgozókkal? kérdezem, amikor a kormány országszerte felfüggesztette a 65 évnél idősebb orvosok munkavégzését. Amúgy is nagy volt az orvoshiány, de most még őket is helyettesíteni kell. És egy másik sarkalatos kérdés: mi lesz a betegekkel? Orbán Viktor miniszterelnök úr azt is elmondta, hogy ma Magyarországon összesen 2560 darab lélegeztetőgép van. És érdekes, amikor erről beszélt, akkor az a korábbi, általam rendkívül demagógnak tartott felvetés jutott eszembe, hogy a kormányzati költések helyett ezekből a pénzekből mennyi lélegeztetőgépet lehetett volna vásárolni. Hát, tisztelt képviselőtársaim, soha nem gondoltam volna, hogy egyszer majd ennek a felvetésnek lehet realitása. Gyors fejszámolással tehát: a Magyarországon található lélegeztetőgépek számát tekintve csupán egyetlenegy darab jut durván 4 ezer emberre. Marcaliban, úgy tudom, jelenleg négy darab lélegeztetőgép van, akkor, amikor a járásban 35 ezren élnek, és gyakorlatilag megtelt a Balaton-part, tömegek jelentek meg a Balaton délnyugati régiójában, akiket esetleg majd szintén itt kell ellátni. És, tisztelt képviselőtársaim, szeretnék emlékeztetni arra, hogy a marcali kórház korábban 60 ezer ember egészségügyi ellátását biztosította. Ezek után felteszem a kérdést: ha Marcali környékén ne adj’ isten, tömegessé válik a koronavírus-járvány, elég lesz a négy darab lélegeztetőgép a betegek életben tartására? Mindezekre tekintettel kérjük a mielőbbi felelős intézkedések megtételét, egyúttal arra kérem honfitársaimat, hogy vigyázzunk egymásra, legyünk fegyelmezettek, különös figyelmet fordítsunk a higiéniára. A Balaton-partra nemrég külföldről és belföldről érkező honfitársaimat pedig tisztelettel megkérem, hogy mindannyiunk érdekében legalább néhány hét erejéig maradjanak otthon. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2020. március 30-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom.