[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 11. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Aradszki András és Berki Sándor jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően körülbelül 12 óra 25 perctől kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 40 perctől azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én is köszöntök mindenkit. A mai felszólalást kezdhetnénk azzal a kérdéssel, hogy mi lesz a sorsa Magyarországon egy olyan vízügyi vezetőnek, aki feltárja a valóságot egy tervezett akkugyár kapcsán. De az is egy nagyon fontos kérdés lenne így kezdésként, hogy meddig folytatható az a politika, amellyel kapcsolatban nemcsak sok érintett település lakossága, sok ezer magyar állampolgár, de mára már szakmai köztestületek, szakhatóságok, szakértők sokasága emeli fel a hangját, és amelyről egyértelműen megállapítható, hogy sokkal jobban fogja felforgatni minden magyar ember életét, mint azt eddig gondoltuk. Konkrét kérdéseket fogok megfogalmazni az akkugyártással, akkumulátorgyártó stratégiával kapcsolatban, annak ellenére, hogy a tapasztalat sajnos azt mutatja szakbizottsági szinten is, itt is, hogy kevéssé szeretnek önök tartalmában beszélni erről a kérdésről. De nézzünk néhány konkrét példát! Azt, hogy káosz alakult ki az akkumulátorgyárak engedélyezésében, nemcsak mi mondjuk, hanem most már a Magyar Mérnöki Kamara is megállapította. Továbbá olyan módon adtak ki egy engedélyt a Debrecenbe tervezett akkugyár kapcsán, hogy a szükséges információk és garanciák nincsenek benne az engedélykérelemben. Ezt a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság is kimondta. Azt is megállapíthatjuk, hogy önök nem végezték el az akkumulátorgyártó stratégiához szükséges környezeti stratégiai vizsgálatot, és bár egyébként nagyon sokszor hivatkoznak erre a bizonyos szürkevízprogramra, ezzel kapcsolatban sem történtek érdemi előrelépések. Palkovics László még miniszterként úgy fogalmazott, hogy az akkumulátorgyártás, minden csak nem környezetbarát és nem energiabarát. Hozzá képest önök viszont szeretik elhallgatni azt, hogy milyen árat akarnak Magyarországgal megfizettetni ezért a stratégiáért. Ott tartunk, hogy a múlt heti bizottsági ülések egyikén egy helyettes államtitkártól tudtuk meg, hogy önök olyan iparstratégiát akarnak végrehajtani, amelynek nyomán 2030-ra 55 százalékkal növekedne Magyarország villamosenergia-felhasználása. Azt is a sajtóból kellett megtudnunk, hogy önök több százezer idegen munkavállalót, vendégmunkást akarnak behozni az országba. Nézzük az egészen konkrét felvetéseket! A Magyar Mérnöki Kamara a gödi gyár kapcsán kijelentette, hogy a hatalmas gyár úgy kapott engedélyt és úgy működhet, hogy a tényleges víz , energia- és alapanyag-felhasználásának értéke és a környezeti kibocsátása nem ismert. Szintén a Mérnöki Kamara megállapítása, hogy a gyártási tevékenység alapján a vonatkozó kormányrendelet szükségessé tette volna környezethasználati engedélyezési eljárás lefolytatását, erre ugyanakkor nem került sor. Megint csak a Magyar Mérnöki Kamarát idézem, ők úgy fogalmaznak, hogy nem fordulhat elő, hogy a munkavédelmi hatóságnak a rákkeltő anyagok nem megfelelő kezelése vagy a munkavállalók nem kellően biztonságos környezete miatt kelljen bírságokat kiszabni, miközben láthatjuk, hogy a meglévő gyárak és üzemek esetében sorozatban folytatnak ilyen eljárásokat, és adnak ki ezzel kapcsolatban bírságokat. A Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság azt állapította meg, hogy a kínai cég úgy kért környezethasználati engedélyt a debreceni gyárról beszélünk , hogy a beadványban nem adta meg, mennyi vizet fog felhasználni évente. Szintén a TIVIZIG megállapítása, hogy bár szó volt arról, hogy ez az üzem, a debreceni kínai gyár használna szürkevizet, ilyen irányú tervezési folyamatot egyik gyár esetében sem tapasztalt a TIVIZIG a debreceni ipari park kapcsán. Illetve kimondták, hogy Debrecen az újonnan megjelenő iparivíz-igények miatt át kell hogy alakítsa, át kell hogy gondolja a teljes városi ivóvíz , szennyvíz- és csapadékhálózatot, mert az eddigi rendszer néhány év múlva nem fogja bírni a terhelést Ez a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóságnak, azt gondolom, nagyon markáns és világos megállapítása. Csak néhány utalás a hatósági eljárásokra. Tudjuk mindannyian, hogy Bátonyterenyén üzemel Európa legnagyobb kapacitású akkumulátorfeldolgozó üzeme és annak ellenére, hogy előzetesen nagyon sok figyelmeztetést kaptak különböző szakhatóságoktól, a múlt évben bekövetkezhetett egy úgynevezett technológiai robbanás. Ugyanennek a cégnek van Szigetszentmiklóson is egy telephelye, ahol szintén számtalan bírságot szabtak már ki szabálytalanság miatt. Megállapították, hogy sok munkavállaló egészségét és testi épségét veszélyezteti a cég működése. Mégis a hírek szerint március 14-én történt egy baleset, de teljes a hírzárlat. A konkrét kérdésem államtitkár asszonyokhoz és urakhoz, hogy miért nem vette figyelembe a kormányhivatal a TIVIZIG figyelmeztetését, hogy adhatták ki így az engedélyét a debreceni gyárnak. Mivel a kormány hallgat, adódik a kérdés, hogy mi lesz a sorsa a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság vezetőjének azt követően, hogy kiadták ezt a szakvéleményt. A gödi Samsung gyár esetében a Magyar Mérnöki Kamara teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálatot tart szükségesnek, amely részletesen feltárná a gyár valós környezeti hatásait. Erre sor fog kerülni mit lehet tudni? Ha egy meglévő gyár sorozatban semmibe veszi a szabályozásokat, önök készen állnak arra, hogy ezt bezárják? Önök reálisnak tartjáke azt az iparstratégiát, amelynek nyomán hét éven belül Magyarország villamosenergia-felhasználása 55 százalékkal növekedne? Nem gondoljáke, hogy erről meg kellene kérdezni a magyar embereket, mint ahogy arról is, hogy vendégmunkások százezreit akarják az országba hozni? Köszönöm a türelmét, tisztelt elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Meg kell mondanom őszintén, hogy kicsit csalódott vagyok, és nem az én személyes érzelemvilágom az érdekes, hanem a csalódottságom oka, ugyanis gyermeki naivitással azt gondoltam, hogy ön ma, hétfőn délelőtt itt feláll a napirend előtti felszólalások keretein belül, és azt fogja mondani, hogy önök átgondolták a hétvégén, és rájöttek, hogy tévedtek, amikor nem támogatták a kormány és a kormánypártok békepárti nyilatkozatát, önök ezt átgondolták, de tévedtek és beállnak, támogatják a békét és a békepárti nyilatkozatot. Úgy látszik, hogy a gyermeki naivitásom zsákutcába vitt ezzel kapcsolatban, és sajnálatos módon önök és a teljes baloldal továbbra sem támogatja a legfontosabb kérdésben született legfontosabb nyilatkozatot, a békepárti nyilatkozatot. Önök továbbra is háborúpártiak. Mielőtt rátérnék az akkumulátorgyárra, mert természetesen nem szeretném ezt megkerülni, még annyit szeretnék idefűzni, hogy a békepárti határozat első mondata így hangzik: „Kifejezzük elkötelezettségünket a béke mellett.” Nem világos, hogy a baloldalnak ezzel kapcsolatban mi a kifogása. Na, de sajnálatos módon nem ezzel kapcsolatban szólalt fel, hanem maradnak a háborúpárti álláspont mellett, ezzel együtt azt el kell ismernem és el is ismerem készséggel, tisztelt képviselő úr, hogy egy fontos kérdést érint. Egy fontos kérdést érint, és azt megértettem a felszólalásából mindenféleképpen, hogy ön, önök, a baloldal nem akar, nem akarnak akkumulátorgyárakat. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nemzeti gondolkodás…]] Tisztelt képviselő úr, lehet, hogy ön nemzeti gondolkodású, ahogyan itt ezt bekiabálja, de ön egy baloldali politikai közösségnek volt a tagja a választás előtt is, és miután most is pontosan azt mondja, amit a többi szereplő, most ugyanennek a Gyurcsány Ferenc által vezetett közösségnek a tagja. A tények makacs dolgok. [[11.10]] Tisztelt Képviselő Úr! Tehát önök és a baloldal nem akar akkumulátorgyárat. Ezzel szemben a helyzet az, hogy egyébként meg az egész világ igen, az egész világ versenyben van ezekért az akkumulátorgyárakért, amelyekről ön és önök itt minden hétfőn és kedden folyamatosan le akarják beszélni Magyarországot. Azt el kell mondanom, tisztelt képviselő úr, hogy persze az is igaz, hogy ez egy relatíve új iparág, és a magyar emberek kérdései, adott esetben félelmei érhetőek és indokoltak is lehetnek, ezért kell a legfontosabb választ megadni. Az ön kérdéseire, az összes kérdésére is a legfontosabb válaszom az, hogy Magyarországon minden beruházónak a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi előírásokat kell betartania. [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Én is meghallgattam, kérem, hogy bírjuk ki ezt a néhány percet egymással. Tehát ez igaz az akkumulátorgyárakra, és minden más beruházóra is igaz. Magyarországon az uniós előírásoknál szigorúbb biztonsági és környezetvédelmi előírásokat kell betartani. Aki nem tartja be ezeket, az a beruházását nem valósíthatja meg. Aki pedig betartja, az megvalósíthatja, és megvannak az illetékes hatóságok és szakmai szervezetek, amelyek ezeket felügyelik. Hadd hozzak ide azért még valamit, hogyha már a zöldkérdésekről beszélünk! A baloldalon most jól láthatóan van egy verseny, hogy ki mondja magát zöldebbnek. Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnöke, az európai zöldmegállapodásért felelős biztos nyilatkozta azt, hogy az egész világ azon van, hogy e-autókat gyártson. Európában masszívan akkumulátorokat kell gyártanunk, mondta ezt Frans Timmermans, az ön elvbarátja [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól. Az elnök csenget.]] , aki olyan jó barátságban azért nincs a magyar kormánnyal, ezzel nem vádolható. És még valamit az utolsó percben hadd hozzak ide! Világos az a folyamat, ami Európában a világgazdaságban és az autópiparban végbe megy. Döntés született arról uniós szinten is, hogy 2035-öt követően környezetbarát meghajtású autókat lehet gyártani; az elektromos meghajtásra való átállásról döntés született, politikai támogatottsága van, elképesztő erők vannak emögött, gazdasági erők vannak emögött, ebből az utcából már nem lehet visszajönni. Magyarországon a három nagy német autómárka, prémium autómárka gyárat épít vagy üzemeltet, a Mercedes, az Audi és a BMW; rajtunk kívül még Németország mondhatja el ezt magáról értelemszerűen, és Kína. A nagy autómárkák nyugatiak, a nagy akkumulátorgyárak, mind a tíz legnagyobb, keleti, hét kínai és három pedig dél-koreai. Magyarország gazdaságának elemi érdeke, ami a munkahelyek megőrzésének, megtartásának, fejlesztésének, a bérfejlesztésnek, a gazdaságfejlesztésnek és a gazdasági növekedésnek is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] alapvető feltétele, hogy a nyugati autógyárak és a keleti akkumulátorgyárak itt, Magyarországon találkozzanak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Timea frakcióvezető asszony, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látszik, hogy a kormány saját maga részéről még mindig abban látja az egyetlen kommunikálható ellenérvet az akkumulátorgyárakkal szemben, hogy baloldal, baloldal, baloldal. De az a helyzet, tisztelt Menczer Tamás államtitkár úr és tisztelt fideszes képviselőtársaim, hogy nem a baloldal kritizálja, nem a baloldal állítja azt, hogy az idetelepített akkumulátorgyárak súlyosan mérgezőek, tönkreteszik a legjobb minőségű termőföldjeinket, hogy felzabálják az ivóvízkészleteinket, hogy rákkeltő, mérgező anyaggal szennyezik a talajunkat, hanem jobboldali, vagy éppen a kormánynak dolgozó vagy a kormányhoz lojális szervezetek. Éppen ma Csaba László közgazdász nyilatkozta azt, aki Orbán Viktor tanácsadójaként dolgozott korábban, hogy az akkumulátorgyártás a tévút iskolapéldája, alacsony hozzáadott értékű, és a környezeti szabályozásokat, a környezetvédelmet teljesen mellőzi ez az iparág. Matolcsy György, szintén az önök által megválasztott jegybankelnök mondta azt, hogy az akkumulátorgyártás idetelepítése Magyarországra csapda; szintén az alacsony hozzáadott értékről és a mérgező gyártásról írt. Ahogy itt elhangzott, a Tisztántúli Vízügyi Igazgatóság vezetőjét, Kincses Dánielt, aki a Belügyminisztérium alá tartozó TIVIZIG igazgatója, azért rúgták ki, mert kritizálni merte egy tanulmányban a debreceni akkumulátorgyár környezetvédelmi engedélyezését, illetve szóvá tette azt, hogy itt semmilyen módon nincsen leírva például a vízhasználat kérdése, azé a vízhasználaté, amiről pontosan tudjuk, hogy Debrecen és környéke, az Alföld évekkel később, néhány év múlva egészséges, tiszta ivóvíz nélkül fog maradni; ivóvízellátási problémákkal fog szembenézni a lakosság az önök rémálma, az akkumulátorgyártás miatt. És akkor valóban itt van a Magyar Mérnöki Kamara, amelyik finomam szólva sem vádolható meg ellenzékiséggel, a legnagyobb lojalitással működtek az elmúlt években. Februárban hozták nyilvánosságra azt a két nyilatkozatukat is, amelyben azt mondták, hogy részletes és teljes körű információra, a környezeti hatások alapos elemzésére van szükség az akkumulátorgyárak engedélyezésénél, ugyanis a Mérnöki Kamara szerint ez nem történt meg. Azt írta a Mérnöki Kamara, hogy a gödi gyár engedélyezésének és működésének hatósági kontrollja mintapéldája és jó gyakorlata lehetett volna, hogy a hazai beruházásoknak legyen engedélyeztetése a jövőben. Ehhez képest sajnos, mint ahogy a korábbi sajtóhírek és a január végén lezajlott közmeghallgatáson elhangzottak is bizonyítják, a gyár működésének környezeti hatásai miatt folyamatosak a lakossági panaszok; a több ütemben bővített, végső formájában mintegy 120 hektár kiterjedésű gödi gyár tényleges víz , energia- és alapanyag-felhasználási értékei, környezeti kibocsátásai nem ismertek. Önök folyamatosan azt mondják, hogy ezek ismertek, hogy ezeket tudjuk, ehhez képest önök arra hivatkoznak, hogy itt ez milyen zöld, meg hogy önök szerint ez a jövő iparága. Ehhez képest a világon négy ország van, ahol nincsen környezetvédelmi minisztérium: Szomália, Tanzánia, Szaúd-Arábia és Magyarország. Ez mindent elmond arról, hogy Orbán Viktor és az önök kormánya mennyire tekinti a környezetvédelmet egy fontos területnek semennyire. A gödi gyár kapcsán itt elmondta az előbb Menczer Tamás, hogy a legszigorúbb szabályozást kell követni, és aki nem követi, az nem valósítja meg a beruházást. Ehhez képest 47-szer büntette meg a hatóság a gödi gyárat. És mi történt? Összesen 17 millió forint bírságot kaptak. A Magyar Mérnöki Kamara azt mondja, hogy aki egyszer is rákkeltő, mérgező anyaggal szennyezi a talajt, azt azonnal be kell zárni. 17 millió forint egy milliárdos akkumulátorgyártónak semmi. Önök hagyják, hogy pusztítsák az országot, az ivóvízkészleteinket, a legjobb minőségű termőföldjeinket. Rácalmáson most vásárolt meg Rákay Philip egy ipari parkot. Válaszoljanak arra, amit a helyiek tényként kezelnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] : valóban akkumulátorbontó készüle ott? A Párbeszéd-Zöldek azt követeli, hogy fejezzék be Magyarország mérgezését, állítsák le az akkumulátor-rémálmot. Köszönöm. [[Taps a DK és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm, lejárt az idő már rég. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében… [[Rövid szünet.]] Elnézést, csak itt közben egy gyors polémia volt arról, hogy végül is ki lesz a válaszadó. Koncz Zsófia államtitkár asszony kíván válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném azzal kezdeni, hogy egy rendkívül szenvedélyes beszédet hallhattunk az akkumulátorgyártással kapcsolatban. Engem annyira zavar ebben az egész vitában egyébként ezt már elmondtam korábban is, és ezt most ki kell hogy emeljem , hogy egy kicsit olyan érdekes érzése van az embernek, hiszen mondjuk, fél évvel ezelőtt, egy évvel ezelőtt, két évvel ezelőtt az akkumulátorgyártásnak legnagyobb támogatói még éppen az ellenzéki képviselők voltak, és még arról beszélgettem én is itt [[Szabó Timea közbeszól.]] akár zöldpolitikusokkal, hogy mennyire fontos az, hogy Magyarország lépést tartson azzal, hogy például elektromos autók lesznek. Önök tartottak még akár Dunaújvárosban is sajtótájékoztatót amiatt [[Szabó Timea közbeszól.]] , hogy miért nem oda kerülnek az akkumulátorgyárak. [[11.20]] Ezért nem értem. És mindig minden párt vezetője ott volt. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ezt ne, kérem, ha én beszélek; én is meghallgatom önt, szerintem úgy udvarias és mindenkivel szemben úgy tisztességes, ha meghallgatjuk egymást. Én mindig megadom a tiszteletet, ha ez még a másik oldalon nagyon-nagyon nehéz is. Tehát én itt kezdeném. Ezért nem értem az egész helyzetet, hogy egyáltalán miről beszélgetünk most. De az, hogy amúgy egy ilyen beruházás esetében beszélünk arról, ami a helyieket érdekli, az természetesen teljesen érthető dolog, csak az álláspontváltozást ilyen hirtelen, tehát ez olyan érdekes, ezt nem tudom megérteni. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ahogy miniszterelnök úr többször elmondta, azt csak meg tudjuk erősíteni, hogy a legszigorúbb környezetvédelmi szabályokat tartjuk szem előtt, és ez fontos. Ezzel kapcsolatban mindig el kell mondani, hogy ezekre odafigyelünk. De hihetetlen verseny zajlik a világban. Itt hallhattuk azt, hogy egyébként zöldpolitikusok nyilatkoznak arról, hogy ebben a versenyben Európának is részt kell venni, ahogy Menczer képviselőtársam elmondta. Gyakorlatilag Frans Timmermans, aki nem éppen a mi szövetségesünk [[Szabó Timea: Nem is zöld!]] , hanem európai zöldpolitikus, úgy fogalmaz, hogy gyakorlatilag a tömeges európai akkumulátorgyártás megindítása szükséges ebben a helyzetben. Németország szintén részt vesz ebben a versenyben, illetve számos európai ország. Mindig azt nézzük, hogy itt vagyunk Közép-Európában. Érdemes megnézni, hogy mit csinálnak a többiek, más közép-európai ország. Azt tudjuk mondani ebben az esetben, hogy Csehország és Románia is tervez hasonlót. A szlovák autóipari szövetség elnöke úgy fogalmazott a Szlovákiában megvalósítandó beruházás kapcsán, hogy szerinte végzetes lenne az, hogyha országa elszalasztaná a lehetőséget, hogy saját akkumulátorgyárral rendelkezzen. Azt gondolom, hogy itt számos példát lehet mondani, már találunk működő gyárakat Franciaországban, Spanyolországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában, Hollandiában és Svédországban. Képviselő asszony, mindig azon gondolkozom, amikor ezek a viták mennek, hogy önök azt mondták, amikor mi kitűztük magunk elé azt, hogy egymillió munkahelyet létrehozunk, hogy az nem fog sikerülni. 2010-ben egyszerűen az, hogy elindítottuk az országot tényleg a munkaalapú társadalom irányába, egy kulcskérdés volt. Azt gondolom, hogy erre nagyon büszkék lehettünk, és nekünk az az elemi érdekünk, hogy részt vegyünk ebben a versenyben, és az a több százezer munkahely, amit a magyar járműipar biztosít [[Szabó Timea közbeszól.]] , részt tudjon venni ebben a versenyben. Gyakorlatilag már most hallhattuk, Szijjártó Péter külügyminiszter úr a következőképpen fogalmazott nem olyan régen. Azt mondta, hogy hazánk már ma is a világ negyedik legnagyobb elektromosakkumulátor-gyártója, az utóbbi 13 hónapban rendre az akkumulátor volt az első számú exportcikkünk. Tehát azt tudjuk mondani, hogy gyakorlatilag már ez egy ismert dolog, ami zajlik az országon belül, és most is gyakorlatilag egy nagyon fontos eleme és része a magyar gazdaságnak. Úgyhogy én arra szeretném kérni képviselő asszonyt, hogy ebben a vitában legyenek nagyon következetesek, ne érezze azt az ember, hogy gyakorlatilag politikai haszonszerzés céljából beszélgetünk erről [[Szabó Timea közbeszól.]] de lehet mindig ilyen csúnyákat mondani [[Az elnök csenget.]] , de szerintem a hitelesség egy nagyon fontos dolog és a következetesség is. Tényleg ezen gondolkozunk, amikor itt vagyunk, hogy önök olyan sűrűn változtatják az álláspontjukat, gyakorlatilag valószínűleg külső hatásra teszik mindezt. Úgyhogy én csak szeretném megerősíteni azt, hogy számunkra most is a magyar emberek a legfontosabbak, az, hogy a munkahelyeket védjük, az, hogy a magyar családoknak legyen biztos megélhetésük, és emellett pedig igen, a környezetvédelmi szempontok pedig kiemelten fontosak a magyar kormánynak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból. Dr. Koncz Zsófia: Miért kell egyfolytában beordítani?]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Novák Előd frakcióvezető-helyettes úr, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Aktuális közügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A magyarnemzet.hu oldaláról kellett megtudnom, hogy háborúpárti és baloldali képviselő volnék a Mi Hazánk Mozgalom többi képviselőjével együttvéve, és ez nem egészen áprilisi tréfa, mert a kormánypárti napilap „Íme a háborúpárti baloldali képviselők listája” címmel sorolta föl azt a 24 képviselőt, akik nemmel szavaztak itt az Országgyűlésben a Fidesz úgymond békepárti nyilatkozatára. A kormánypropagandát eddig is ismertük természetesen, így azt már nem kell bemutatni, most is nagyon ügyesen próbálták meg elterelni ezzel a békepártinak nevezett nyilatkozattal a figyelmet arról, hogy a kormánypártok nagykoalíciósan, Gyurcsány Ferenccel közösen szavazták meg a világháború felé tett újabb lépésnek minősülő NATO-bővítést, Finnország NATO-csatlakoztatását. Ami nagyon fájó a számomra, hogy egyetlenegy fideszes képviselő sem akadt, aki legalább tartózkodott vagy nemmel szavazott volna. Ami az úgynevezett békepárti nyilatkozatot illeti, azt pedig azért nem tudta támogatni a Mi Hazánk Mozgalom, mert egyrészt nem békepárti, hanem egészen egyoldalúan csak Oroszországot ítéli el, ami a diplomácia nyelvén finoman szólva nem a békét szolgálja. Másrészt szokásuk szerint az összes módosító javaslatunkat leszavazták, tehát semmiféle kompromisszumkészséget nem láttunk, konstruktivitást sem az önök részéről, ami bennünk pedig megvolna a módosító javaslataink alapján. Leszavazták például azt a mondatot, amit beletettünk volna, hogy ez nem a mi háborúnk, és még csak nem is ukrán-orosz háború, hanem az Amerikai Egyesült Államok és Oroszország ütközött össze. De leszavazták azt a módosító javaslatunkat is, hogy a mi keleti szomszédunk semmibe veszi a humanitárius segítségnyújtásunkat és két lábbal tiporja a területén élő magyar kisebbség jogait, szó szerint felszámolja azt, és magyartalanítja a régiót, felhívjuk a kormányt, hogy egyetlen forinttal se támogassa Ukrajnát és közvetve ezzel azt a háborút, melyhez bár közünk nincs, de abban magyar katonák esnek el. Sorolhatnánk még, hogy ez a békepárti nyilatkozat egyáltalán nem foglalkozik például a terrorcselekménynek is minősíthető Északi Áramlat vezeté-kének felrobbantásával, sok-sok mindennel. Ahogy önök soha nem foglalkoznak azzal, hogy például elítéljék az Amerikai Egyesült Államok katonai agresszióját vagy Nagy-Britanniáét, esetleg Izraelét, és még hosszasan sorolhatnánk. Például az USA csak az úgynevezett terrorizmusellenes hadjárata óta az elmúlt két évtizedben a Brown Egyetem „a háború ára” projektjének felmérése alapján közel egymillió ember halálát okozta. Mindezzel szemben hadd bizonyítsam most tíz pontban, hogy a magyar kormány sajnos támogatja, nyíltan támogatja vagy éppen sunyi módon Ukrajnát a háborúzásban. Először is a gazdasági háborút támogatja a legrégebb óta, a szankciókat, amelyekhez asszisztál Orbán Viktor is sajnos, annak ellenére, hogy azokat vétóznia kellene és lehetne, hiszen évek óta felbecsülhetetlen mértékű károkat okoznak az Oroszországgal szembeni szankciók. De ezzel párhuzamosan, Oroszország szankcionálásával párhuzamosan Ukrajnát pénzzel nyíltan támogatja egyrészt az Európai Unió, melyhez szintén asszisztál Magyarország, másrészt Magyarország is nyíltan ajánlja fel a különböző támogatásokat. Sokszor ezt humanitárius támogatásnak álcázzák, bár az Európai Unió most már nyíltan lőszervásárlásról, egymillió, mondjuk, tüzérségi lőszer vásárlásáról beszél, de akkor is, amikor ezek adott esetben humanitárius támogatások volnának, ez mást sem szolgál, mint hogy Ukrajna a saját erőforrásait átcsoportosítva a maradék erőforrásait fegyverkezésre költhesse. Éppen ezért Ukrajnának semmilyen támogatást nem volna szabad nyújtani. Aztán harmadik pontként említhetjük, hogy idegen katonai felvonulási területté tették hazánkat a NATO-harccsoportok Magyarországra való beengedésével. Negyedikként sérelmezem, hogy Magyarországon keresztül fegyverszállítmányok mehetnek Ukrajnába. Persze a sunyi kormányzati kommunikáció az, hogy a magyar-ukrán határt nem lépik át fegyverszállítmányok, de hát van egy kiskapu, Románián és Szlovákián keresztül már mehetnek Magyarország területét is felhasználva a fegyverszállítmányok. Az is az önök szégyene, hogy a magyar felségjelzésű repülőgépek szállíthatnak fegyvert, miként lebuktak már a háború elején is, amikor a Pápán állomásozó NATO Nehéz Légiszállító Ezred egyik magyar felségjelzésű C-17-es repülőgépe szállította Ukrajnának a Panzerfaust 3 páncéltörő eszközöket, vállról indítható rakétákat és még sorolhatnánk a kiszivárgott fényképek szerint. De aztán említsük még azt, hogy a balti légtér biztosítását is vállalták magyar Gripenekkel, konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel, miként most – hetedik pontként szintén az önök szégyene, hogy Szlovákia légterének védelmét is vállalták magyar Gripenekkel, hogy ők közben Ukrajnának adhassák a MiG-29-eseket. Aztán kiszivárgott az, hogy ukrán katonák egészségügyi szakemberek képzésében is részt vállal Magyarország [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , és nem cáfolta a miniszterelnök úr azt az értesülésemet sem, hogy üzemanyaggal is támogattuk ezt a háborút. A legnagyobb szégyen mindezek tetejébe, hogy a magyar véráldozat a legnagyobb az ukrán és az orosz után, a magyar katonákat golyófogónak használják, amihez asszisztál Magyarország is sajnos. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó. [[11.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Aki kicsit is belehallgat a parlamenti vitákba, arra a furcsaságra lehet figyelmes, hogy az ellenzék egyszerre állítja azt, hogy valamiféle Putyin-pincsik vannak a kormányban, illetve azt, ha jól értem, hogy szélsőségesen Amerika-párti a kormány. Döntsék majd el egy ponton! Arra is felhívja a figyelmünket ez a pár megnyilatkozás, hogy alapvető hozzáállásbeli különbség van köztünk. Ha megnézzük ezeket a külpolitikával, háborúval, békével, fegyverküldéssel kapcsolatos álláspontokat odaátról, azt látjuk, hogy állandóan azt méricskélik, hogy a magyar álláspont hány centire, hány méterre, hány kilométerre van más országok vagy meghatározó hatalmi központok álláspontjától. Ez a kormány nem így működik, hanem azt nézi meg, hogy mi az ország érdeke. És az a határozat, amire utal ön, azt igyekszik összeszedni, azt szedte össze, hogy melyek azok a fajsúlyos csomóponti kérdések, amelyeket nekünk itt most érdemes és fontos is leszögeznünk. Ami a háború kérdését illeti: engedje meg, hogy pár jelenségre felhívjam a figyelmet, azért is, mert Európa biztonságát és gazdasági kilátásait is alapvetően meghatározza, hogy mikor lesz vége a háborúnak és mennyire húzódik el. Sajnos az elmúlt hetek eseményei egyáltalán nem arról szóltak, hogy közelebb kerültünk volna a békekötéshez. Pár példa ennek alátámasztására. A német kormány bejelentette, hogy további 12 milliárd euró értékű hadianyaggal támogatja Ukrajnát. A napokban megérkeztek a hadszíntérre az első német Leopard tankok. Spanyolországnak is vannak ilyen tankjai, ők húsvét után tízet szállítanak majd ebből a fajtából, ebből a típusból a háborús övezetbe. A britek nem Leopard tankokat küldenek, hanem Challenger 2 tankokat, már meg is érkeztek Ukrajnába, ezek a híradások szerint urán tartalmú lövedéket is használnak. A tankok küldésén túl több országban is napirenden van az, hogy vadászgépeket is küldjenek. Három országban már meg is született az ezzel kapcsolatos döntés. Így érkezhettek, így érkezhetnek szlovák MiG-29-esek a háborús térségbe. [[Arató Gergely: A Gripeneknek köszönhetően!]] S hogy még egyet mondjak, a Reuters értesülései szerint az Egyesült Államok ezekben a napokban 2,6 milliárd dolláros fegyvercsomagot jelent majd be. Ez egymaga olyan ezermilliárd forintos támogatást jelent. Az aggasztó az egészben az, hogy kevesen beszélnek a békéről, annál többen az eszkalációs tervekről. Ezt tükrözte egyébként a pár nappal ezelőtt elfogadott európai parlamenti állásfoglalás is. Ezért tartjuk fontosnak, hogy a magyar Országgyűlés határozatban rögzítette a békepárti álláspontját. Egy határozat mindig az alapvető kérdéseket fekteti le. Abban talán egyetértünk, hogy nagyon sok olyan vonatkozása van ennek a háborúnak, a mostani eseményeknek, amelyeket még érdemes kifejteni, de ezek szerintünk a legfontosabb kérdések. És egy szavazás mindig vízválasztó, ilyenkor derül ki, hogy az előzetes magyarázatok után ki mit támogat. A tény pedig az, a szomorú tény pedig az, hogy ezt a határozatot egyedül a kormánypártok támogatták. Mindezt úgy, hogy ebben a határozatban egyetlenegy olyan pont nincs, amely ne lenne támogatható akkor, ha egy képviselő mindenekelőtt békét szeretne. Már ha egyáltalán odaát azzal a szemüveggel nézik az egészet, hogy mi a jó ennek az országnak. Egy éve a választások eredményében óriási szerepet játszott az, hogy a baloldal közelebb vitte volna az országot a háborúhoz. [[Arató Gergely: Mert hazudtatok!]] Több mint egy év eltelt, és ebben semmi nem változott. [[Arató Gergely: Még mindig hazudtok!]] És teljesen mindegy, hogy mivel magyarázzák a pénteki szavazatukat, egy dolog most kiderült: ha valaki minél előbb békét szeretne ebben a helyzetben, akkor csakis a kormánypártokra számíthat. Ami pedig az önök szavazatát illeti: sokunkat meglepett ez a szavazat, mert mégiscsak egy olyan pártról van szó, amely nemzeti pártnak mondja magát. Engedje meg, hogy azt mondjam, a Jobbik is rálépett erre az útra, nemzeti pártként határozta meg magát, majd utána, igaz, jó pár év elteltével, de teljesen összeállt és teljesen hasonult a baloldallal. [[Arató Gergely: Ti is együtt szavaztatok Gyurcsánnyal a NATO-bővítésről!]] Remélem, hogy az önök esetében nem erről van szó. Lelkük rajta! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport, „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik-Konzervatívok számára a közoktatásban dolgozó pedagógusoknak kitalált új státusztörvény , hivatásrendi törvénytervezet teljes mértékben elutasítandó, hiszen ez egy katasztrófa, egy merénylet a közoktatás ellen, ilyenformán merénylet a magyar nemzet jövője ellen is. Lehet ugyan a nemzet napszámosait a kormány cselédjeivé nyomorítani, de ez felvirágzást nem fog okozni. Sőt, a bajok, a gondok egyre csak növekedni fognak, egészen odáig, hogy azokat majd belügyminiszteri gumibottal sem lehet a szőnyeg alá söpörni. [[Rétvári Bence: Na, na, na!]] De így van, hiába morognak kormánypárti oldalról. Új klebelsbergi fordulatra lenne szükség, ehhez azonban meg kellene becsülni erkölcsi és anyagi értelemben is a pedagógusokat. Az ilyen törvényjavaslatok vagy tervezetek nem ezt a célt szolgálják, ezzel nem fog működni. Nézzük meg, hogy nem is olyan régen a kétharmad mit ígért az EU-nak az EFOP Plusz pénzek kapcsán! Olvasnám: „A kormány és a parlament nem fog egyoldalúan bevezetni a pedagógusok munkaterheit növelő, a meglévő szakmai autonómiát korlátozó vagy a szakma vonzerejét csökkentő szabályokat. Ilyen intézkedésre kizárólag a legnagyobb pedagógus-szakszervezetekkel folytatott érdemi társadalmi párbeszéd alapján, különösen a szerzett jogok tekintetében konszenzusra törekedve kerülhet sor.” Nos, az ígéretekkel szemben a valóság ennél sokkal-sokkal szomorúbb. És ha brüsszeli pénzekről van szó, akkor egyvalamit tegyünk tisztába mindjárt a legelején. Ezek a források Magyarország számára járnak, ezek nem valamiféle nyugati könyöradományok a magyar nemzet számára. Viszont, államtitkár úr, nem is azért érkeznek hazánkba, hogy abból erdő nélküli lombkoronasétányok meg valamelyik Döbrögi számára majd kacsalábon forgó kastélyok épüljenek. A másik: mindenképpen tisztázni kell azt is, hogy önök a tanári bérrendezést mindig Brüsszelhez kötik. Ezerszer elmondtuk és elmondjuk ezeregyedik alkalommal is, hogy a trianoni katasztrófát követően Klebelsberg nem Párizsban kilincselt azért, hogy források érkezzenek a hazai oktatásügy rendbetételére, hanem ahhoz nemzeti erőforrásokat teremtett. Tegyenek önök is így! Kell még néhány szót szólni a magyar versenyképességről. Mi a magyar versenyelőny? Nyilván attól függően, hogy ki hogyan gondolkodik az ország jövőjével kapcsolatosan, többféle válasz is elképzelhető. A neoliberális szociopata dogma szerint a latin-amerikai modell Magyarország számára a követendő út. Mit is mondott Orbán Viktor 2014-ben Szaúd-Arábiában, Rijádban arab befektetőknek? Mivel akarta őket idecsalogatni? Azt mondta a miniszterelnök úr, hogy a minőségéhez képest meglepően olcsó a magyar munkaerő, a munka törvénykönyve pedig rendkívül rugalmas. Magyarán: kizsigerelt és alulfizetett magyar dolgozók számára a versenyképességi előny. Jó úton járnak, ha ezt akarják követni. A magyar társadalom 30 százaléka semmiféle megtakarítással nem rendelkezik, a másik 40 százaléknak két-három hónapra szóló tartaléka van. A román GDP beérte a magyart, és eközben az átlagbérek tekintetében gyakorlatilag már csak Bulgáriát előzzük meg. Az ilyesféle versenyképességgel szemben azonban van egy másik, konzervatív versenyképességi modell. [[Rétvári Bence: Na, halljuk!]] Ez nem másról szól, államtitkár úr, mint az anyagi biztonságban élő, releváns tudással rendelkező polgárokról, hogy ők alkossák a társadalom legszélesebb talapzatát. Ezt mondta egyébként Széchenyi és az önök Matolcsyja is. Tehát az oktatásra és a tudásra kellene alapozni. Tegyünk fel egy költői kérdést. Egy újfeudális rendszernek szüksége vane magabíró és tudással rendelkező emberekre? Ha megnézzük a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács legfrissebb jelentését, akkor néhány választ ezzel kapcsolatosan el tudnánk mondani. Nézzük: a PISA-eredmények évtizedes kitekintésben csökkenő eredményeket mutatnak. Aztán, a legmorzsolódók aránya még mindig igen magas, tehát a korai iskolaelhagyók száma horrorisztikus Magyarországon. Nézzük meg, hogy, mondjuk, a felnőttoktatásban mennyien vesznek részt! Az európai uniós átlag fele. A tanári pálya emellett elöregedett, sokkal többen mennek nyugdíjba és menekülnek el a tanári pályáról, mint ahányan elkezdenek tanítani. És az a helyzet, hogy ezekkel a javaslatokkal, amelyeket önök elénk tártak, tehát a tanári szabadság csökkentésével, a tanári terhek fokozásával és a pálya presztízsének rombolásával nem tudnak gyógyírt találni a fölmerülő bajokra. Államtitkár úr, várom a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó. [[11.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Láttuk a Jobbikban a „klebelsbergi fordulatot”: az önök polgármestere Ózdon mást sem tett akkor még jobbikos, nem tudjuk, jövőre pontosan hogy fogják hívni, tehát az önök polgármestere mást sem tett , mint amikor itt volt a járvány, akkor 25 százalékkal csökkentette a köznevelésben és a kulturális ágazatban dolgozók bérét. Az a párt, amely meglépte azt, hogy ahol ő felel a köznevelés egy kisebb részéért, és ebben a részben bért csökkentett, az itt, a parlamentben béremelést követel, ezzel önök nyilvánvalóan ugyanazt csinálják, mint a szövetségeseik, akik 2008-2009-ben a magyar pedagógusokkal fizettették meg az akkori rossz gazdaságpolitikának az árát, és elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól, elvették a 13. havi bért, csökkentették 8 százalékkal a pedagógusok éves jövedelmét. Önök magasabbra tették a lécet, önök 25 százalékkal csökkentették a pedagógusoknak a jövedelmét abban a városban, azon a településen, ahol önök irányítják a várost. Ennyit az önök hitelességéről! Fordulatokban azért eléggé bővelkedik a Jobbik, most már azt is megtudtuk, hogy jövőre már nem is Jobbiknak hívják önöket. Az ilyesfajta identitáskeresés, mondjuk, nem egyedi a baloldalon, de azt hiszem, mutatja, hogy önöknek az elveik meg a neveik olyanok, mint egy kabát, mint egy ruha: évszakról évszakra cserélgetik, tisztelt képviselő úr. Mi viszont hosszú távon gondolkozunk. Remélem, csak nyelvbotlás volt az ön részéről, amikor azt mondta a felszólalásában, hogy ezek a források alapvetően Magyarországnak nem járnak. Ezek a források igenis járnak Magyarországnak. [[Ander Balázs: Megjárnak! Közbeszólások a Jobbik soraiból: Megjárnak! Az elnök csenget.]] Tisztelt képviselő úr [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Tessék majd elolvasni! Arató Gergely közbeszól. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , sok mindent magyaráz, de…
Képviselőtársaim, a párbeszédet kérem felfüggeszteni, az államtitkár úr válaszol. Köszönöm. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]]
Mi több, itt sincs jelenleg a Párbeszéd most a parlamentben, de biztos ők is éppen az új zöldidentitásukat keresik. De visszatérve és komolyra fordítva: önök azt mondták, hogy elutasítják ennek a módosításnak az első betűjétől az utolsó betűjéig az összes célkitűzését. [[Z. Kárpát Dániel: Ez nem hangzott el! Dr. Brenner Koloman: Ez sem hangzott el!]] Ebben a módosításban szerepel az elmúlt 33 év legmagasabb pedagógusbér-emelése, amely a pedagógusok bérét három év alatt 75 százalékkal fogja emelni azért, hogy valóban egy értelmiségi életmódot megalapozó fizetése legyen egy magyar pedagógusnak. Önök ezt elutasítják. Ebben a javaslatban szerepel az, amiben tavaly decemberben, amikor 400 iskolaigazgatót és 400 iskola képviselőjét hívtuk össze a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre egy egész napos egyeztetésre, mindenki egyetértett mindenki egyetértett! , hogy a pedagógusok bérét a teljesítményükkel arányban kell megszabni [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] és ez ad lehetőséget arra, hogy a fiatal pályakezdő pedagógusok bérét még nagyobb mértékben emeljük. Mert ön arról beszélt, hogy jöjjön több fiatal pályakezdőnek, majd arra a javaslatra, amely még nagyobb arányban emeli a pályakezdő pedagógusoknak a bérét, arra azt mondja, hogy az elsőtől az utolsó betűig elutasítja. Olyan ellentmondások vannak az ön mondataiban, tisztelt képviselő úr, nehéz is követni. [[Ander Balázs: A törvénytervezetben!]] Nekünk az a célunk, hogy valóban [[Arató Gergely: A befogadónál van a probléma, nem a szövegben! Az elnök csenget.]] aki nem 22 órát tanít egy héten, hanem 26 órát, az többet keressen; aki több programot szervez az osztályának tanítási időn belül, az többet keressen [[Dr. Brenner Koloman: Szövegértési szemináriumot kell tartani!]] ; aki a tehetséges gyerekeket többet viszi versenyre, az többet keressen; aki nyáron több időt tölt akár a gyerekekkel, többet keressen; aki a lemaradó gyerekekkel többet foglalkozik, aki több felzárkózási programot visz az osztályán belül, aki több figyelmet fordít azokra, akiknek nehezebb a családi háttere, ezért nehezebb a tanulmányi eredménye, az többet keressen ezt hívják úgy, hogy köznevelési foglalkoztatotti jogviszony. Mert önök azt mondják, hogy a pedagógusoknak a bértáblája ugyanaz legyen, mint egy orvosé, mint egy ápolóé vagy más közalkalmazotti területen dolgozóé, mint egy szociális dolgozóé. Szerintünk van különbség ezen hivatások között, és másként kell megszabni egy pedagógus bérének a feltételeit, mint ahogy egy szociális dolgozóét, egy orvosét vagy egy kulturális dolgozóét vagy másokét, akik az elmúlt 20-30 évben közalkalmazotti fizetést kaptak. Ez a mostani javaslatunk egyébként… Ön azt mondta, hogy senkivel nem egyeztettünk erről, hát hogy is mondjam? , azért erős az épületnek a födéme. [[Arató Gergely: Ezt már az előző négy percben is megtapasztaltuk!]] Általános egyeztetést tartottunk róla március 2-a és 10e között; közvetlen egyeztetést tartottunk az érdekképviseletekkel, azokkal is, amelyek egyébként nem ütik meg a reprezentativitási küszöböt, március 6-án, 13-án, 16-án, 17-én; a Köznevelési Kerekasztalon tárgyaltuk március 9-én és 22-én az Országos Köznevelési Tanácsban; és valóban, az elmúlt hetekben körülbelül kétnaponta-háromnaponta adják a kilincset az egyes köznevelési szervezetek, érdekképviseletek és más szervezetek egymásnak az oktatási államtitkárságon, mert folyamatosan egyeztetünk erről a javaslatról, amely nagyarányú béremelést [[Az elnök csenget.]] és teljesítményarányos bérezést kínál azért, hogy a magyar oktatásnak minél jobb színvonala legyen. Sajnáljuk, hogy a Jobbik ebben a kérdésben nem tudja támogatni a kormányzat ezen, szerintünk pozitív javaslatát, de ahogy látjuk [[Az elnök csenget.]] önök még azt sem tudják eldönteni, hogy pontosan hogyan hívják önöket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, frakcióvezető-helyettes, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! 1989-ben a rendszerváltás arról szólt, hogy egy olyan országot akartunk, ahol nem egy párt kényszeríti ránk ideológiáját [[Derültség a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: 1,2 százalék!]] , ahol nem a pártpropaganda gépezete határozza meg a véleményünket, és ahol nem egy szűk politikai elit mondja meg, hogy ki a jó és ki a rossz ember. Egy olyan demokratikus országot, egy olyan társadalmat akartunk, ahol minden magyar ember egyenlő, minden ember szabadon gondolkodhat, szabadon kimondhatja politikai nézeteit, szabadon élhet, szabadon szerethet, szabadon gyakorolhatja vallását vagy hagyományait akkor is, ha az nem tökéletesen azonos a többségi keretekkel, és mindezt úgy teheti meg, hogy az állam nemcsak biztosítja neki ezt a szabadságot, hanem teljes védelmet is nyújt számára. Most, 34 évvel később egy kvázi egypártrendszerben az állampárt határozza meg [[Rétvári Bence közbeszól.]] hogy mi az egyetlen jó vélemény, mi az egyetlen követendő ideológia és ki a jó vagy rossz ember. A már-már goebbelsi propagandagépezet [[Vitályos Eszter: Mi?! Rétvári Bence: Hoppá! Hoppá!]] pedig gyűlöletkeltéssel hergeli a népet minden picit más, picit különböző vélemény, gondolat vagy ideológia ellen, és gyűlöletbeszéddel támadja azon embertársainkat, akik nem száz százalékban a kormánypárt szája íze szerint szeretnének élni. Az, hogy én itt egy szűk időkeretben szabadon elmondhatom a politikai véleményemet, és kritizálhatom a kormányt, az sovány vigasz, ugyanezt nem teheti meg bármelyik magyar ember anélkül, hogy mondjuk, a munkahelye veszélybe ne kerüljön. [[Rétvári Bence: Egyet mondj!]] Mert olyan gyűlöletkeltés folyik a másképp gondolkodók ellen, hogy aki nem teljes vallási áhítattal fideszes, annak pusztulnia kell. Itt, a Ház falain belül sajnos elhangoznak személyeskedő, burkoltan homofób, antiszemita, romaellenes vagy nőket lealacsonyító megjegyzések ezeknek nincs helye az Országgyűlésben, mint a morgásoknak sem, miközben beszélek. De az, hogy itt a parlamentben nem általános a kirekesztő retorika, annak tudható be, hogy talán van még valamiféle tisztelet az Országgyűlés tagjaiban egymás iránt vagy nem. De ez is sovány vigasz, mert a Ház falain kívüli honfitársaink már nem ilyen szerencsések. Az Orbán-kormány által akkurátusan épített gyűlöletpolitizálás és a szabadon engedett gyűlöletbeszéd oly módon hergeli az embereket, hogy a nem tökéletes Fidesz-árja honfitársaink másodrangú állampolgárrá degradálódnak. Tisztelt Képviselőtársaim! A gyűlöletkeltés, a gyűlöletbeszéd akkor a legsúlyosabb, ha az a hatalomtól jön vagy a hatalom jóváhagyásával történik, márpedig jelenleg pont az látszik kibontakozni, hogy a gyűlöletkeltés, a gyűlöletbeszéd a kormánypárt eszköztárának szerves része. Orbán Viktor már rég letett arról, hogy minden magyar miniszterelnöke legyen, csak azoknak akar megfelelni, akiktől szavazatot remél [[Rétvári Bence: Bezzeg ti!]] , a saját szavazóit pedig arra buzdítja, hogy azok legyenek ellenségesek, legyenek kirekesztőek mindazokkal, akik még náluk is kiszolgáltatottabbak. Az idegengyűlölet lecsengése után egyértelművé vált, hogy a magyar emberek közül is bárki a gyűlöletkeltés céltáblája lehet, ha a hatalom érdeke éppen úgy kívánja. Roma embertársaink, más vallású embertársaink vagy a jelenleg legerősebben támadott LMBTQ-embertársaink: most ők a kormány gyűlöletpolitikájának, gyűlöletkeltésének legfőbb célpontjai, ők a folyamatos gyűlöletbeszéd érintettjei. Amikor politikai kommunikációban, sőt törvényi szinten szándékosan összemossák a pedofilokat és a homoszexuálisokat, na, az állami gyűlöletkeltés. Amikor az Orbán-kormány által nemzetstratégiai jelentőségűnek tartott KESMA tulajdonában levő és közpénzzel kitömött Hír TV-ben az erősen kormányközeli hírportál főszerkesztője, Bencsik András azon örömködik, hogy az LMBTQ-embereket Ugandában lefejezik, na, az állami gyűlöletkeltés, na, az gyűlöletbeszéd. És mi történik ezután? Semmi. Leszedték a videót, mintha meg sem történt volna. Ha pedig egy független tévében egy független hírportál főszerkesztője azt bírta volna mondani, hogy tök oké, hogy egy ázsiai országban megölik a keresztényeket, akkor a kormány cenzora, a Médiatanács már rá lenne küldve a csatornára, az összes kormánypropaganda-médium külön műsorban és vezércikkben ítélné el azt a főszerkesztőt, és követelné a fejét, és a Fidesz szélsőjobbos kesztyűbábja, a Mi Hazánk pedig már ott tüntetne az adott tévészékház előtt. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Kérem önöket, ne legyenek részesei ennek a folyamatnak, amely a 34 évvel ezelőtti rendszerváltás elveit, a demokráciát és az egyenlőséget cáfolja meg. Kérem önöket, hogy ne támogassanak olyan politikai eszméket és olyan politikai eszközök használatát, amelyek magyar embereket fordítanak magyar emberek ellen. Kérem önöket, hogy vessenek véget a gyűlöletkeltésnek, és ne médiát adjanak a gyűlöletbeszédnek, hanem minden eszközzel akadályozzák azt meg! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]] [[11.50]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha már gyűlöletkeltés, egy idézetet hadd osszak meg önnel! „Mindenkinek azt üzenem, különösen azoknak, akik nem jöttek be szavazni, hogy velünk ezt nem csinálhatjátok. Ti szégyelljétek magatokat, Momentum, MSZP meg a Párbeszéd! Aki velünk ezt csinálja, az így fog járni. Mindenki, aki minket támadott az elmúlt hetekben, annak megmondtam, hogy el fogjátok veszíteni.” Így beszél önnel a saját vezetője és önökkel, Gyurcsány Ferenc. [[Arató Gergely: A mi vezetőnk, nem az övék.]] Bárhogy feloszthatják egymás között, ebbe a vitába én nem szólnék bele. [[Kálmán Olga: Ez ugyanaz, mint a lefejezés? Az elnök csenget.]] A gyűlölet hangján beszélni… Tisztelt Képviselő Asszony! Önök szövetségesek, önök egymást támogatták a választáson elvileg. [[Kálmán Olga: Jaj, de gyenge!]] Önök egymás mellett kampányoltak, igaz, hogy a választás másnapján, ugye, egy évvel ezelőtt voltak a választások, a választás éjszakáján már egymás torkának estek, másnap aztán már a médiában is, nos, így beszél önökkel Gyurcsány Ferenc, a baloldalnak a vezetője. Egyrészről önök ezt tűrik, hát, 1,2 százalékkal mást nem tudnak tenni, mint tűrni ezt, de másrészről ezek után felállni, miközben önök a baloldalon ilyen gyűlöletteljes hangon beszélnek egymással, így alázza meg önöket, és oktatja ki önöket Gyurcsány Ferenc másodpercek alatt, ezzel szemben önök békéről beszélnek, amikor [[Arató Gergely: Bencsikkel mi van? Kálmán Olga: Ezt nem hiszem el! Az elnök csenget.]] Gyurcsány Ferenc arról beszél, hogy majd a 2026-os választás után lesznek olyan pártok, amelyek lehúzzák a rolót, és majd segítünk abban, hogy lehúzzák a rolót. Így beszél önökről Gyurcsány Ferenc, mert önök azért az egyszázalékos, Jobbik-LMP-MSZP-Párbeszéd egyszázalékos rolólehúzó körbe tartoznak [[Kálmán Olga: Nagyon gyenge!]] , és úgy oktatja ki Karácsony Gergelyt Gyurcsány Ferenc, hogy nem egyeztetni kell a kormánnyal, hanem nekimenni az Orbán-kormánynak, hogy szerinte a főpolgármesternek nem az a feladata, hogy a város ügyeiben egyeztessen kormánytagokkal, hanem nekimenni az Orbán-kormánynak, ez a főpolgármester elsődleges feladata. Ezek után beszél ön arról, hogy milyen mérgező dolog a gyűlöletkeltő hangnem, tisztelt képviselő asszony. De ha már arról beszélt, hogy keresztények megtámadása, Niedermüller Péter kapcsán, aki azt mondta, hogy a fehér keresztény férfiak és nők rémisztő képződmények, valahogy nem éreztem ezt a mélyről jövő felháborodást és emberi jogi hozzáállást, hogy azért mégsem lehetne a magyar lakosság elsöprő többségét kitevő emberekről így beszélni itt Magyarországon belül, hanem továbbra is működhet, polgármesterként, vezető politikusként, és ez az önök politikájának a részét képezi. [[Kálmán Olga: Szólj egy szót Bencsikről is!]] Valamiért akkor, amikor Gyurcsány Ferenc önöket alázza meg a nagy nyilvánosság előtt gyűlöletkeltő hangon, vagy így beszélnek keresztény emberekről, azokat önök sosem ítélik el, azok fölött mindig szemet hunynak. Ami az LMBT-kérdést illeti [[Kálmán Olga: Na, végre! Az elnök csenget.]] tisztelt képviselő asszony, napra pontosan egy esztendővel ezelőtt volt egy népszavazás. [[Arató Gergely: A lefejezésről?]] Azon 3,6 millió ember szavazott egy irányba. [[Kálmán Olga: A lefejezésről? Miről beszélsz?]] Ön az elmúlt 30 évből nem talált, sőt 35 évből, ha a rendszerváltás idejéig visszanyúlunk, nem talál nagyon olyan kérdéseket, amelyekre 3,6 millió ember a rendszerváltás óta, az első Antall-kormány megalakulása óta így egy irányba szavazott volna. 3,6 millió ember! Ez jóval nagyobb még a Fidesz-KDNP szavazótáboránál is. Ez azt mutatja, hogy ez a kérdés, az LMBT-kérdés messze túlnyúlik azon a körön, amely a Fidesz-KDNP szavazótábora. Ez egy pártok fölött álló ügy, és ön pontosan az egész LMBT-ideológiát, genderideológiát az eddigi népszavazásokon a legnagyobb mértékben elutasító népszavazás egyéves évfordulóján mondja azt, hogy a magyarok idegengyűlölők, és ez idegengyűlölet. [[Kálmán Olga: A lefejezés az mi?]] Nem veszi észre? Önöknek nyilván elvakította a látását az a 4 milliárd forintnak megfelelő dollár, ami külföldről érkezett, és innentől kezdve önök csak azt mondhatják, amit önöktől külföldről várnak, és ezért önök nem is vehetik figyelembe azt a 3,6 millió embert, aki a rendszerváltás óta nagyobb támogatást adott ennek a kérdésnek, mint amilyen a NATO-csatlakozásunk, az uniós csatlakozásunk vagy a migráció kérdése volt. Mindegyiknél fontosabb volt az embereknek a gyermekvédelem, a családok megvédése, és ennek az egyéves évfordulóján rendkívül ízléstelen módon, az embereket rendkívül figyelembe nem vevő antidemokratikus módon, ennek az egyéves évfordulóján a baloldalnak az az üzenete, hogy ez idegengyűlölet. [[Kálmán Olga: A lefejezés mi?]] Ezt mi a 3,6 millió ember nevében elutasítjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Azt gondolom, hogy sokkal jobb, ha meghallgatjuk egymást. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely frakcióvezető-helyettes úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
„Hát kérem szépen, először is: ez még nem végleges bizonyítvány ez csak afféle lenyomat, amit ideiglenesen kiosztottak nekem. Hogy ma van a féléves bizonyítvány-nap, az nem jelent semmit. A többiek tényleg kikapták a bizonyítványt, de az enyémet föl kellett küldeni a minisztériumba, mivel tévedések derültek ki, amiket sürgősen orvosolni kell.” Óhatatlanul Karinthynak a Magyarázom a bizonyítványom halhatatlan szavai jutnak az ember eszébe, amikor a kormánytagok magyarázkodását hallgatja arról, hogy miért nem kapta meg még mindig Magyarország a neki járó uniós forrásokat. Lejárt a kormány által saját maga számára támasztott határidő, nem történt semmi, nem haladtak semmit. És mit mond az állítólag felelős miniszter? Navracsics Tibor szerint nem történt csúszás, nem is ez a megfelelő kifejezés arra, hogy a kormány által vállalt határidőre nem teljesültek az uniós pénzekért tett vállalások, mert Brüsszel jelezte, hogy nem gond, ha később fogadják el a számára fontos törvényjavaslatokat. Hát hogyne! A Fidesznek, bocsánat, a KDNP-nek nem gond, csak a magyar polgároknak, a gazdaságnak, az országnak. Nekik viszont nagyon nagy gond. Másfél millió forint, ennyi a tétje minden egyes polgárnak a csecsemőtől az aggastyánokig, a koldustól a miniszterelnökig, a kormány legújabb szerencsejátékának. Fejenként ugyanis másfél millió forinttól, uniós támogatástól eshetnek el a magyar polgárok a kormány felelőtlensége miatt. Olyan pénz ez, amire égető szüksége lenne az országnak. Ebből lehetne javítani az oktatás és az egészségügy helyzetén, fejleszteni az utakat és vasutakat, városokat és falvakat, védekezni a klímaváltozás ellen és csökkenteni a rezsiszámlákat. Lehetne, mondom, persze csak akkor, ha a kormány nem játssza el ezt a lehetőséget, és persze, ha utána nem lopják el a pénz nagy részét. Azt ígérték, hogy március 31-éig beterjesztik a parlament elé, és elfogadják a szükséges törvénymódosításokat. Nem nyújtották be, és nem fogadták el. Gondolhatnánk azt, hogy a szokásos hozzá nem értésről van szó, végül is az önök igazságügyi minisztere volt az, aki azt mondta, hogy nem is tudja, hogy mit jelent az a jogállam, de most nyilvánvalóan más a helyzet. Az az igazság, hogy önök ismét megbuktak hazafiságból. Hiszen ha teljesítik a jogállami feltételeket, akkor le kellett volna mondani a korlátlan hatalmuk egy részéről, és főleg le kellett volna mondaniuk a korlátlan lopás lehetőségéről. Önök választás elé kerültek, és elbuktak. Orbán Viktornak, a Fidesznek és a KDNP-nek fontosabb a saját zsebe és a hatalma, mint a haza sorsa. Szégyen! Dobrev Klára árnyékkormányát felelős hazafiak alkotják, éppen ezért elvégeztük önök helyett is a munkát. A DK képviselőcsoportja benyújtotta azt a törvénycsomagot, amelyik lehetővé tenné azt, hogy azonnal megérkezzenek Magyarországra az uniós források. A javaslat többek között helyreállítja az igazságszolgáltatás függetlenségét, megerősíti az Országos Bírói Tanács szerepét és hatásköreit, helyreállítja az Alkotmánybíróság függetlenségét, garantálja, hogy nem politikai, hanem szakmai alapon nevezzék ki a bírókat, alkotmánybírókat és bírósági vezetőket, az egyetemi kuratóriumokból kitiltja a politikusokat, és előírja, hogy a kuratóriumok tagjait az egyetemek polgárai válasszák. Megteremti az Európai Ügyészséghez való csatlakozás feltételeit és az ügyészség megfelelő munkájának a feltételeit, könnyíti a korrupciós bűncselekmények felderítését. Nem kérdés, hogy mindez alapvető nemzeti érdek. Mindez olyan, amit nem azért kell egyébként törvénybe iktatnunk, és nem azért kell elfogadnunk, mert az uniós pénzekhez szükséges vagy nemcsak azért, hanem azért, mert a magyar polgárok megérdemlik, hogy a többi európai polgárhoz hasonlóan jogállamban éljenek, hogy a nekik járó uniós forrásokat és közpénzeket ne lopják el, ne famentes lombkoronasétányba fordítsák, ne Mészáros Lőrincnek adják oda napelemfejlesztésre, és még folytathatnám a végtelenségig. [[12.00]] Ez a törvényjavaslat Magyarország, a magyar polgárok alapvető érdeke. Természetesen alapvető érdeke a magyar polgároknak az is, hogy hozzájussunk ezekhez a forrásokhoz. Önök ismét döntés előtt állnak. Ismét vizsgáznak hazafiságból. Ismét eldönthetik, hogy a korlátlan hatalmukhoz és a lopáshoz ragaszkodnak, vagy az ország érdekét nézik. Ha ez utóbbit, akkor támogassák ennek a törvényjavaslatnak először a tárgysorozatba vételét, majd a napirendre vételét, végül pedig az elfogadását, mert ez az ország sorsa. Azt kell mondanom, hogy ismét kiderült, ebből az ügyből is, hogy csak az árnyékkormány jelent reményt Magyarország számára, csak az árnyékkormány jelent reményt arra is, hogy a magyar polgárok hozzájussanak az őket megillető uniós forrásokhoz. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha jól értem, akkor önök benyújtottak egy, az uniós pénzek hazahozatalához szükséges törvénymódosítást. Ennél nagyobb képmutatást én már rég láttam. Mert ha valaki arra kíváncsi, hogy valójában miről is van szó, ha az uniós pénzek vitáját nézzük, akkor nem az ön felszólalása, nem a törvénymódosítási javaslat, hanem a pártelnökök, a főnökük mondatai az irányadóak. Ő pár napja a közösségimédia-oldalán tette közzé az állásfoglalását, és egészen megdöbbentő nyíltsággal beszélt arról, hogy maguk azért dolgoznak, hogy az EU ne adja oda a nekünk egyébként járó uniós forrásokat… [[Kálmán Olga: Hogy ne lopjátok el! Ez nagy különbség! Az elnök csenget.]] Még mielőtt hangosabban kiabálnának, engedjék meg, hogy idézzem, hogy mit mondott: „Igen, dolgozunk azért, hogy az Európai Unió olyan feltételeket támasszon, amelyek lebontják, legalábbis meggyengítik Orbán világát.” [[Arató Gergely: Így van!]] Ezt a csapásirányt később egy interjúban is megerősítette. [[Gréczy Zsolt: Ez a dolga az ellenzéknek!]] Itt azt mondta, hogy Brüsszelben 27 úgynevezett szupermérföldkőhöz kötik az uniós pénzek folyósítását, és ő maga mondta ezekről a feltételekről, hogy ez jogi köntösbe bújtatása annak a szándéknak, hogy ezt a rendszert le kell bontani. Világos szavak, világosak, botrányosak és antidemokratikusak. Mert ezek is mutatják, hogy szó sincs itt semmiféle demokráciaféltésről, szó sincs itt valójában a jogállamiságról, sokkal inkább arról, hogy felülírják innen meg Brüsszelből a választási eredményeket. Így már értjük, hogy miért akarnak ötödik módosítást a vagyonnyilatkozati rendszerben. Értik, négyszer kértek módosítást, majd egy ötödiket is akarnak, mintha ezen fordulna meg a magyar demokrácia. [[Moraj a DK soraiban. Az elnök csenget.]] Így már értjük, hogy az oktatás területén miért kritizálnak olyan megoldásokat, amelyek vannak egyébként Németországban, Ausztriában, Franciaországban, mindezt úgy, hogy az Európai Uniónak oktatási kérdésben nincs is hatásköre. Most már értjük, hogy miért állnak elő újabb és újabb feltételekkel úgy, hogy 17-szer módosítottuk a törvényeket, 17 helyen módosítottuk a magyar törvényeket tavaly ősszel, és azt mondták, hogy az úgy elegendő. Szóval, értjük, hogy miért akarják ezt. Egyrészt azért, mert Brüsszelben irányváltást akarnak a magyar, háborúval kapcsolatos politikában [[Arató Gergely: Ugyan már!]] másrészt meg azért, mert maguk kormányváltást akarnak, és ezt a brüsszeli pénzek visszatartásán keresztül akarják elérni. [[Arató Gergely: Három éve zajlik az eljárás!]] Ezért van az, hogy amikor itt a Házban szavazni kell a megállapodáshoz szükséges törvénymódosításokról, önök hogyan szavaznak: nem támogatják. Meg is értem, hogy most miért babrálja Arató képviselő úr a telefonját. Azért, mert amikor szavazni kell, akkor nem támogatják azt, hogy ezek a pénzek Magyarországra érjenek. [[Arató Gergely közbeszól.]] Szóval, úgy állunk most, hogy az ország nem kapta meg a neki egyébként járó forrásokat, a baloldali pártok bezzeg megkapták dollárban és milliárdokban. [[Kálmán Olga: Egyszerű, nem kell ellopni a pénzt!]] A szó, amit keresünk ezek után, az a „szégyen”. Tisztelt Képviselő Úr! Arra kérem önt, hogy mondja meg a főnökének, hogy a magyarok pontosan egy évvel ezelőtt világosan elmondták, hogy mit akarnak: békét és gyarapodást akarnak, és egy olyan kormányt, amely a meghatározó ügyekben az ország érdekeit nézi. Önök az uniós pénzek visszatartásáért kampányolnak, káros szankciókat támogatnak [[Kálmán Olga: Amit Orbán aláír!]] , és még jobban belehúznák ezt az országot a háborúba, ráadásul azokkal a szereplőkkel, akik gazdasági értelemben egyszer már letérdepeltették ezt az országot. Ez az a politika, amelyre a magyarok tavaly április 3-án nemet mondtak. Akkor is nemet mondtak, és ha ma lennének választások, akkor ma is hangos nemet mondanának. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gréczy Zsolt: Kérdezd meg Matolcsyt! Kálmán Olga: A korrupcióra is nemet mondtak!]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre frakcióvezető-helyettes úr, KDNP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, frakcióvezető-helyettes úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tavaly novemberben az országgyűlési kampány időszakától volt hangos a sajtó. Kiderült, hogy külföldről a választások kimenetelét próbálták befolyásolni kampánytámogatással. Nem volt nehéz dolguk, hiszen tudjuk, könnyű Katát táncba vinni. Külföldről a dollárbaloldalt, sőt a véleményüket is megvették több milliárd forintért. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ma már tudjuk, hozzávetőleg 4 milliárd forintnyi támogatás érkezett a dollárbaloldalhoz az Action for Democracy nevű amerikai szervezeten keresztül, és egy Svájcban bejegyzett alapítványon keresztül. A dollárbaloldal azonban minderről némasági fogadalmat tett. Amikor kérdezték őket a guruló dollárokkal kapcsolatban, vagy nem válaszoltak, vagy hazugságspirálba kerültek. [[Kálmán Olga: Mi van a rubellel?]] Állították, hogy átlátható a finanszírozásuk kiderült, hogy hazugság. Állították, hogy néhány száz millió forintos támogatásról van csak szó kiderült, hazugság. Állították, hogy amerikai szervezet honlapján gyűjtöttek mikroadományokat kiderült, hazugság. Gyurcsány Ferenc pedig egyenesen azt állította, hogy nincs tudomása a külföldi kampánytámogatásokról, így azt pártja nem is használhatta kiderült, hazugság. [[Kálmán Olga: Pontosan hol derült ez ki?]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Még szerencse, hogy Márki-Zay Péter memóriájával nincs baj, és ő pontosan mindenre emlékszik, arra is, amire önök most nem emlékeznek. Például emlékszik arra, hogy utoljára akkor tudtak a guruló dollárokról a tisztelt baloldali pártok, amikor maguknak követelték azt az összeget, ami még megmaradt úgymond a választások után belőlük. Amikor azonban a guruló dollárok botránya napvilágot látott, hirtelen mindent letagadtak, pedig tudhatnák, hogy a hazug embert hamarabb utolérik, mint a sánta kutyát. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fentiek ismeretében nem csoda, hogy a dollárbaloldal rendszeresen azt az álláspontot képviseli, ami hazánknak egyenesen rossz. [[Kálmán Olga: Például mi?]] Ne feledjük a bölcs mondást: pénz beszél, kutya ugat [[Kálmán Olga: Ó, de szép!]] , ami azt jelenti, hogy a dollárbaloldalnak a pénzért a külföldi megbízóik érdekeit kell képviselni, azt az érdeket, ami szöges ellentétben áll a magyar érdekkel, és így a polgári kormány politikájával is. Ők azért állnak velünk szemben [[Kálmán Olga: Mert ti loptok!]] mert számunkra kiemelten fontos a nemzeti szuverenitás megőrzése, a keresztény értékek védelme, az illegális migráció megfékezése [[Kálmán Olga: A közpénz ellopása! A gyűlöletpolitika!]] és a határok védelme. Ők szemben állnak velünk azért, mert mi a béke pártján vagyunk. [[Kálmán Olga: Putyin pártján! Az elnök csenget.]] Ők szemben állnak velünk, mert külföldi megbízóik szankciópártiak és háborúpártiak. Így napjainkra odajutottunk, hogy a dollárbaloldal a külföldi érdekeket figyelembe véve hazánk érdekei ellen dolgozik. Hogy miért? Pénzért és azért, hogy megszerezzék a hatalmat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha ez még nem lenne elég, újabb elképesztő önleleplező nyilatkozatot adott a baloldal bukott miniszterelnök-jelöltje ezúttal a hódmezővásárhelyi televízió 2023. március 29-ei adásában, ahol őt az egymillió forintos bírósági büntetésről kérdezték. Márki-Zay Péter kifejtette, hogy az egymilliós bírságot az Amerikából érkezett kampánypénzekből fizeti majd ki, anélkül, hogy ő csődbe menne. A kérdés az, lehete ennél mélyebbre süllyedni nyilván költői. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Soros-féle hálózat már számos régiós országban gyakorolt érdemi befolyást a belpolitikai folyamatokra. [[12.10]] Sorosék Magyarországon a baloldal hatalomra segítésében látják a saját politikai, társadalmi elképzeléseik érvényre juttatását. Céljuk elérése érdekében semmilyen eszköztől nem riadnak vissza, mint ahogy azt miniszterelnök úr is mondta: az egész baloldal összefogott a kormánypártok ellen, Brüsszel megpróbálta kiszárítani a kincstárat, Gyuri bácsiék pedig begurították ide Amerikából 4 milliárd forintnyi dollárjukat, hogy legyen az elvtársaiknak mivel lövöldözni ránk. De pórul járnak, ezt megint elkalibrálták. A választási győzelmet nem szokták csak úgy utánadobni az embereknek, különösen nem a kétharmadost. A mögött munka van, a munka eredménye [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , amit méltányolnak az emberek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! E példátlan beavatkozási kísérlet erkölcsi és politikai felelőseit meg kell találni, felelniük kell. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön szavait meglehetősen türelmetlenül és hangos bekiabálásokkal kísérték az elmúlt pillanatokban a baloldali képviselők, csak azt nem tudom, miért nem akkor szóltak, amikor Márki-Zay Péter elfogadta ezeket a milliárdokat. [[Kálmán Olga: Mert nem tudtuk.]] Jobb lett volna, ha akkor tisztázzák, hogy a magyar választási szabályok szerint évtizedek óta ez a konszenzus nem lehet külföldi támogatást elfogadni, nem engedhetjük meg, hogy külföldi támogatással befolyásolják a magyarországi választásokat. De ezen túlmenően a jog is, a törvények is azt írják, hogy pártok jogi személytől egyáltalán nem fogadhatnak el támogatást és külföldi támogatást sem fogadhatnak el, tehát kizárólag belföldi magánszemélyektől fogadhatnak el; ez a törvény. Az Állami Számvevőszék elmúlt héten meghallgatott elnöke el is mondta, hogy sajnos ezekben az ügyekben az eddigi vizsgálatok alapján alapos a gyanúja a tiltott pártfinanszírozásnak, amely elsősorban természetesen Márki-Zay pártját érinti, viszont mivel az ő kasszájából, az ő számlájáról számos más ellenzéki párt, tehát a választási szövetségükben lévő ellenzéki párt kampányát is támogatták, ezért az Állami Számvevőszék gyakorlata szerint ez is tiltott pártfinanszírozásnak minősül. Természetesen nem kívánom megelőlegezni az Állami Számvevőszék álláspontját, ez majd meg fog történni, de úgy gondolom, hogy amit ön elmondott, hogy a felelősöket meg kell találni és a felelősöknek vállalniuk kell ezért a felelősséget, azt nemcsak erkölcsi okokból várhatjuk el, hanem azért, mert a jog is ezt írja elő. Tehát a törvényeink is azt írják elő, hogy itt bizony, ennek következményeinek kell lennie. De az a fajta cinizmus, ahogyan a baloldal kezeli ezt az ügyet, tényleg minden mindennek az alja, hogy úgy mondjam. Miközben teli torokból kiabálnak a közpénzekkel kapcsolatban mindenféle visszaélést, közben, amikor náluk ilyen visszaélések vannak, akkor bujkálnak a nyilatkozatok elől, nem merik vállalni a felelősséget [[Kálmán Olga közbeszól.]] rákenik a jelen nem lévő személyekre vagy politikusokra a felelősséget, ők soha egyetlenegy fillérhez nem jutottak hozzá. Ezt persze már minden eddigi vizsgálat cáfolta. Teljesen világos, hogy az a közel 4 milliárd forint eljutott a baloldali kampányba, tehát világos, hogy mindannyian felhasználták ezt a pénzt [[Kálmán Olga: Úgy, hogy nem tudtak róla.]] , különböző mértékben természetesen, de ez nem változtat az ő felelősségükön. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy gondolom, hogy az Országgyűlés fog még foglalkozni ezzel a kérdéssel, különösen azért, mert az Állami Számvevőszék jelentése az Országgyűlés elé kerül, tehát lesz még arra alkalom, hogy részleteiben is megismerjük ezt a felelősséget és a tényeket. Tisztelettel javaslom az Országgyűlésnek, hogy addig is kísérjük figyelemmel, nem beszélve arról mellesleg, hogy még büntetőeljárások is folyamatban vannak az ügyben, hiszen, ami történt, az nem egyszerűen a párttörvény megsértése, hanem adott esetben más jogszabályok megsértése is történt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Halász János frakcióvezető-helyettes úr, Fidesz képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, frakcióvezető-helyettes úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ukrajnában immár 14 hónapja dúl a háború. Keleti szomszédunkban ezekben a percekben is véres harcok vannak. A legóvatosabb becslések szerint is már több százezerre tehető a halottak és a súlyos sebesültek száma. A frontok megmerevedtek, az értelmetlen áldozatok száma egyre csak nő. Tisztelt Ház! A Fidesz-frakció a háború kitörése óta békepárti álláspontot képvisel, azonnali tűzszünetet és tárgyalásokat sürgetünk. Eközben sajnos folyamatosan tapasztaljuk, hogy Oroszország és Ukrajna háborús konfliktusa kiszélesedik. A nyugati hatalmak ahelyett, hogy erejüket, befolyásukat a béke vagy az azonnali tűzszünet kikényszerítésére használnák, egyre nagyobb hatásfokú és egyre erősebb fegyverek szállításával egyre jobban belesodródnak a háborúba. Az Európai Parlament további fegyverszállításokat követel: vadászgépeket, helikoptereket, rakétarendszereket, harckocsikat és még több lőszert küldenének a hadszíntérre. A tagállamok egy része már el is kötelezte magát a további fegyverszállítások mellett. Európa a háborúba sodródás napjait éli. Kijelenthetjük, hogy minél több ország vonódik bele az ukrajnai háborúba, annál nagyobb iramban haladunk egy világháború felé, és ha világháború lesz, akkor az minden bizonnyal atomháború lesz. Tisztelt Ház! A Fidesz-frakció ezért az utolsó lehetőségig küzdeni fog, hogy a béke és a tárgyalások kikényszerítése felé menjenek a dolgok, ne a háborús eszkaláció, ne a fegyverszállítások és ne a halottak számának növekedése felé. Ezért van jelentősége annak, hogy pénteken a parlament határozatot fogadott el, amelyben kitart a béke álláspontja mellett és tűzszünetet követel. Tisztelt Ház! Két dolgot várunk az Európai Uniótól is. Az első, hogy legyen tartós béke, azonban az unió egy sajátos háborúpárti intézményrendszerré vált. Másodszor, hogy az Európai Unió az elért jólétet őrizze meg. Ehhez képest a háború és a szankciók tönkreteszik az európai gazdaságot. Magyarországnak minden lehetőséget meg kell ragadnia, hogy a békét hangsúlyozza annak érdekében, hogy elkerüljük a világégést. Elképesztő és felháborító, hogy a magyar baloldalra még ebben sem lehet számítani. A magyar baloldali pártok ugyanis kezdettől fogva háborúpártiak [[Kálmán Olga: Jaj, ne viccelj már, János!]] nem támogatták a békepárti határozati javaslatot sem a parlamentben. [[Kálmán Olga: Mert az nem az!]] A magyar baloldal a magyar érdekekkel szemben egy háborúpárti érdekcsoportot képvisel, ahogy már a tavalyi országgyűlési választások idején is tette. [[Kálmán Olga: Putyin érdekét ki képviseli?]] Az orosz-ukrán háború kitörése óta pedig egyértelműen a háborús retorika mentén politizál. A magyarázat egyszerű: a dollárbaloldal azt a feladatot kapta a dollárokért cserébe, hogy a háborúpárti álláspontot képviselje Magyarországon, mert ez a megbízóik érdeke. A dollárbaloldal a háború kitörése óta többször is egyértelműen kifejezte, hogy fegyvereket vagy akár katonákat is küldene a háborúba. Arra kértük őket, álljanak a magyarok és a béke oldalára, és támogassák a békepárti határozati javaslatot. Ezúttal sem tették. Szégyen, hogy a parlament egyetlen baloldali pártja sem szavazott a béke mellett, nem volt egyetlen olyan baloldali képviselő sem, aki a béke oldalára állt volna, pedig a magyar érdeknél nem lehet semmi sem fontosabb: a háborúból ki kell maradni. Ha a baloldalon múlna, Magyarország már régen belesodródott volna a háborúba, pedig Magyarország, a magyar emberek békepártiak, és ezzel a globális többséghez tartoznak. Éppen egy évvel ezelőtt az országgyűlési választásokon ezt is kinyilvánították, amikor soha nem látott felhatalmazást adtak a békepárti Fidesz-KDNP-pártszövetségnek. Bár a baloldal és a háborús pszichózisban élő Európai Unió bele akar bennünket préselni ebbe a háborúba, Magyarország Kormánya és a békepárti Fidesz-KDNP parlamenti többség ezt nem fogja hagyni. A Fidesz-frakció teljes erejével támogatja a kormányt a világháború kitörése elleni küzdelmében, az ország békéjének és biztonságának megőrzésében. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, azt hiszem, azzal kapcsolatban talán a baloldali kollegák vonatkozásában sincs vita, hogy ma a legfontosabb kérdés és a legfontosabb ügy a háború és a béke kérdése, az, hogy háború dúl a szomszédságunkban, pusztító háború most már több mint egy esztendeje. [[12.20]] Ráadásul a helyzet súlyosabb, mint a korábbi hónapokban, egyre súlyosabb, egyre többen beszélnek a nukleáris eszkalációról, sőt ilyen folyamatokat is láthatunk, és egyre többen beszélnek a harmadik világháború esélyéről is, ami önmagában dermesztő, és rendkívül ijesztő. A magyar kormány álláspontja a tekintetben is egyértelmű, hogy mi mindig világosan elmondtuk, hogy ennek a háborúnak nincs és nem is lesz győztese, ennek a háborúnak csak vesztesei vannak és lesznek. Ráadásul, hogyha már a harmadik világháborúról és nukleáris eszkalációról beszélünk, egy harmadik világháború és egy nukleáris összecsapás amellett, hogy csak vesztesei vannak ennek a háborúnak és lesznek, mindannyiunk pusztulását is jelenthetné, és jó eséllyel jelentené is. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Látható az elmúlt időszakban, hogy aki elindul azon az úton, hogy fegyvereket szállít ebbe a háborús konfliktusba, az ezen az úton nem tud megállni. Lőfegyvert, lőszert, fegyvert, tankot, repülőt, és most már arról van szó, hogy katonákat is küldjenek európai vagy nem európai országok valamilyen név és cím alatt ebbe a konfliktusba. Éppen ezért fontos, fontos volt, és fontos ma is az, hogy a magyar kormány álláspontja kezdettől világos és változatlan: mi sem fegyvereket, sem katonákat nem küldünk ebbe a háborús konfliktusba. Önnek igaza van akkor függetlenül attól, hogy a baloldalon ez felzúdulást vált ki, ez is mutatja, hogy önnek igaza van , amikor azt mondja, hogy a baloldal háborúpárti, a kormány ezzel szemben békepárti. Miért mondom azt? Sok idézetet tudnék ideidézni azzal kapcsolatban, hogy a baloldal háborúpárti, de itt most már az imént többször szóba került a Gyurcsány féle árnyékkormány, és ennek az árnyékkormánynak van egy árnyék-külügyminisztere, Rónai Sándor, aki sok mindent mondott ez egy egész estés vagy egész délelőttös történet lehetne , de ezt is mondta: „Nagyon sajnálom a magyar kormány tegnapi bejelentését, miszerint nem segítjük száz százalékig ezt a folyamatot, hiszen más uniós tagállamok például fegyverek szállításával segítenek.” Tehát ez is mutatja, hogy teljesen igaz, amit ön mondott: hogyha a baloldalon, Gyurcsány Ferencen és az árnyékkormányon múlna, akkor fegyvereket, azt pedig Márki-Zay Pétertől tudjuk, hogy katonákat is küldenének ebbe a háborús konfliktusba. Ez világos és egyértelmű… [[Kálmán Olga: Jaj, ne hazudjál már!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Kálmán Olga Képviselő Asszony! Nem kívántam volna idehozni önt, de mivel most már hosszú percek óta hallgathatjuk az ön hozzászólásait, annyit azért mégis muszáj vagyok idehozni, hogy én értem, hogy önt zavarja az egyenes beszéd. [[Kálmán Olga: De vicces volt! Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]] De ez nem tántorít el bennünket attól… [[Kálmán Olga: Engem a hazugság zavar, tudod?! Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] De ez nem tántorít el bennünket attól, hogy a tényekről beszámoljunk [[Kálmán Olga ismét közbeszól.]] , és a valóságot elmondjuk itt az Országgyűlésben, és elmondjuk a magyar embereknek. Na, most, tisztelt Ház, tisztelt képviselő úr, azt szeretném még idehozni, hogy az elmúlt percekben hallhattuk a teljes baloldal, pontosabban az összes baloldali párt felszólalását, kivéve a Momentumét, de hát ők hétfőn 11 órakor még nem jelentkeznek munkára a progresszivitás jegyében. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Legyünk megértőek velük kapcsolatban! Tehát jóformán az összes baloldali párt felszólalását hallhattuk, és senki nem mondta azt, hogy azonnali tűzszünetet akar, és béketárgyalásokat. Azonnali tűzszünet és béke ezt egyik baloldali felszólaló sem említette. [[Kálmán Olga közbeszól.]] És itt szeretném azt is idehozni, hogy aki feltételeket támaszt a béketárgyalásokkal kapcsolatban, aki feltételeket támaszt a béketárgyalások elé és a tűzszünet elé, az nem akar tűzszünetet, nem akar békét, az a háború folytatását akarja, tehát megint kénytelen vagyok azt mondani: háborúpárti, tisztelt baloldali kollégák. És végezetül, önnek abban is igaza van, tisztelt képviselő úr, hogy roppant sajnálatos, hogy a baloldal nem támogatta a békepárti határozatot, amelyet múlt pénteken fogadtak el a kormánypártok, amelyben egy olyan pont sincs, amellyel ne lehetne egyetérteni, sőt ne kellene egyetérteni és ne kellene támogatni. Az első pont az most csak ezt szeretném idő hiányában idehozni , hogy kifejezzük elkötelezettségünket a béke mellett. Erre mondtak nemet a magyar baloldali képviselők, ami elfogadhatatlan. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Aradszki András jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor, Fidesz; Dudás Róbert, Jobbik; Bencze János, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ovádi Péter, Fidesz; Balassa Péter, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Herczeg Tamás, Fidesz; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Novák Előd, Mi Hazánk; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK; Witzmann Mihály, Fidesz.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 25 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője és Varga Ferenc független képviselők kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszter úrnak: „Lette eredményük és bármiféle következményük a roma felzárkóztatási mentorprogram ügyében indított vizsgálatoknak?” címmel. Varga Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A „Felzárkózási mentorhálózat fejlesztése” programmal kapcsolatban szeretnék öntől érdeklődni. Ugye, ez a mentorprogram az, amelyben a mentorok személyre szabott segítséget nyújtanak a munkaerőpiacról tartósan kiszorult hátrányos helyzetű embereknek, és a cél az volt, hogy visszasegítsék őket a munka világába. Milyen jól hangzik, ugye? Úgy tűnik azonban, hogy a magyarországi cigányságnak is Dobrev Klára árnyékkormánya nyújtja az egyetlen reményt a hiteles és valós felzárkózásra, ugyanis az önök kormányzása a program a „Híd a munka világába” projekt 2.0 változatává torzult. Farkas Flórián, majd később Sztojka Attila is nagyon nagy befolyásra tett szert ezekben a programokban. Ezt megelőzően is volt már önöknek mentorprogramjuk, ami gyakorlatilag teljesen eredménytelenül zárult, arra viszont jó volt, hogy több millió forinttal gazdagodott Farkas Flórián és az ő köre, akik az Országos Roma Önkormányzat képviselő-testületét alkották. Havi 450 ezer forint költséggel hoztak létre irodákat köztudottan Fideszhez köthető vezető roma politikusok; voltak olyan városok, ahol egyszerre többet is, és ezekben a családtagjaikat alkalmazták. Mentorként jelentős részben aluliskolázott, még érettségivel sem rendelkező, köztudottan nyilvánvalóan alkalmatlan személyeket foglalkoztattak. A visszaélések miatt a NAV is nyomozást indított, és feljelentés is született az ügyben. 2017-ben a most március végén véget ért program például kétmilliárdos támogatást nyert el, májusban aztán önök hirtelen meg is újították a Farkas vezette Lungo Drom és a Fidesz választási szövetségét; aztán persze azt most már tudjuk, hogy Farkast bújtatják a börtön elől, és helyette Sztojka Attila köré építik a Fidesz nyomorban tartó romapolitikáját. A kampányban pedig rengeteg jelzés érkezett arra vonatkozóan, hogy a mentorok nem a romák felzárkóztatásával, hanem azok szavazatainak felhajtásával foglalkoztak. Hogyan ítéli meg a roma felzárkóztatási program sikerességét, államtitkár úr, és hajlandóake nyilvánosságra hozni a mentorként foglalkoztatottak listáját? Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak, aki válaszol a kérdésre.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön felszólalása, úgy érzem, inkább a DK üzenete a Jobbik felé. Ön pár héttel ezelőtt még a Jobbik-frakcióban ült, aztán most független képviselőként kell hogy tevékenykedjen, de Gy. Németh Erzsébet a nevére vette az ön felszólalását; hogyha hangnemet vált, hogyha nem közös célokat szeretne megfogalmazni, hanem csak a kormányt szeretné támadni bármilyen irányból is, akkor a DK-ra számíthat, így hátat fordított a jobbikosoknak, de a DK önnek máris felszólalási lehetőséget biztosított itt a parlamentben. Úgyhogy a „vagy átjössz, vagy megszűnsz” gyurcsányi logikának itt láthattuk a baloldalon belüli szép erődemonstrációját. Ez persze az önök belső ügye, csak azért lássunk tisztán, hogy mi zajlik a dollárbaloldalon. Ha azt nézzük, hogy mit sikerült megtenni az elmúlt bő egy évtizedben cigány, roma polgártársaink kapcsán, akkor nézzük meg először a foglalkoztatási arányokat! Amikor elindítottuk a kormányzásunkat, 26 százalék volt, most 46 százalék környékén van. [[Varga Ferenc közbeszól.]] Nézzük a cigányok körében a munkanélküliségi arányt! Akkor 40 százalék környékén volt, most 20 százalék alatt van, tisztelt képviselő úr. [[Varga Ferenc: Hogyne!]] [[12.30]] Az elmúlt években azzal a politikával, amelyben azt mondtuk, hogy teljesen mindegy, hogy valaki cigány, vagy nem cigány, ha valaki nehéz sorban él, akkor neki a kormány nem azt kínálja a jövőben, hogy segélyekből épphogy tovább tudjon élni, hanem szeretnénk nekik munkát biztosítani, munkahelyet, munkalehetőséget. Ezért teremtettünk egymillió új munkahelyet. Voltak nyilván olyan emberek, akiknek segítség kellett ahhoz, hogy a munka világban el tudjanak helyezkedni. Ezért indítottunk különböző olyan programokat, amelyek segítenek azoknak, akik önmaguktól, önerőből nem tudnának elhelyezkedni piaci munkahelyen. Ilyen volt az ön által most támadott program is, amelyben akár száz fő roma mentorral, akár más módon elértünk 76 ezer főt, mentorálásban részesült 11 ezer fő. A programba bekerült személyek 80 százaléka, hála istennek, eredményeket tudott felmutatni, az integráló programokba is 2386 fő került be. Úgyhogy, hála istennek, ezeknek is köszönhető, hogy ma egymillióval több ember dolgozik, és számtalan roma polgártársunk is dolgozik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vajda Zoltán, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „El fogjáke venni a járóbeteg szakellátás intézményeit az önkormányzatoktól?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Az egészségügyi átalakítás keretében közismertté vált koncepciók alapján teljesen egyértelmű, hogy a járóbeteg-szakellátás államosítására készülnek, sőt az önkormányzatok már levelet is kaptak az országos kórház-főigazgatótól, amelyben az átadásra való hajlandóságukról érdeklődtek. Ezek az önkormányzatok azonban jó gazdái a járóbeteg-szakellátásnak. A XVI. kerületben például a helyi járóbeteg-szakellátás fejlesztésére 3 milliárd forintot fordítottunk, amelyből több mint 600 millió forintot a kerületi lakosok, az önkormányzatunk állt. A kerületben kertvárosi sürgősségi ellátást is indítottunk annak érdekében, hogy komoly fájdalom esetén beutaló nélkül is azonnali ellátásban részesülhessenek a betegek. De jelentős eredményeket ért el a szolgáltató a várólisták esetén is, amelyek drasztikusan csökkentek. Jelenleg 20 munkanapnál hosszabb várólistával a szakrendelőnkben nem kell számolni. Ezzel szemben az látható, hogy az államosított egészségügyi ellátórendszer folyamatos problémákkal küszködik, hónapról hónapra újabb és újabb rekordokat dönt a kórházi adósságállomány, amelynek termelődését és újratermelődését a kormány évek óta nem képes érdemben megakadályozni és kezelni annak ellenére, hogy állítólag erre több tíz milliárd forintokat elköltöttek. A helyi lakosság iránti gondoskodás az önkormányzatiságunk lényege, annak szíve és lelke. Gondoskodó, a helyi lakosok szociális igényeire és egészségére ügyelő és azt biztosítani képes rendszer nélkül önkormányzatiságról nem beszélhetünk. A fentiekre tekintettel három kérdésem lenne, remélem, hogy három választ is kapok. Tervezike elvenni a járóbeteg-szakellátás intézményét az önkormányzatoktól? Kettes: veszélyben vane a XVI. kerületi szakrendelőnk? Hármas: amennyiben mind az önkormányzat, mind a helyi lakosság egyértelműen a szakrendelő megtartása mellett foglal állást, biztosítjae a kormány, hogy a szakrendelő önkormányzati kézben maradjon? Három kérdésre három választ várok. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Érdemes pár tényt tisztázni, mielőtt belecsapunk a válasz sűrűjébe. Jelenleg is vannak olyan járóbeteg-rendelők, amelyeket önkormányzatok tartanak fenn, és vannak olyan járóbeteg-rendelők, amelyeket meg az állam tart fenn. Ön most úgy beszélt lehet, hogy nem jártas ezen a területen, ezért beszélt erről így , hogy minden az önkormányzatoknál van. Nem, vannak állami fenntartású járóbeteg-rendelők most is, és azok is működnek és jól működnek és gyógyítanak ott is betegeket, tisztelt képviselő úr. Látom, ráncolja a homlokát. Képzelje, vannak ilyenek nem mindegyik járóbeteg-rendelő ilyen , amelyek például a kórházak mellett vannak, mivel a kórházakat az állam tartja fenn, ezért az amelletti járóbeteg-rendelőt is az állam tartja fenn, és ez így működik. Újdonságot mondok önnek ezek szerint, de így működik idestova tíz éve, és jól működik. Tehát nem lehet ezt a nagyon leegyszerűsítő logikát követni, amit ön mond, hogy ami önkormányzatnál van, az működik, ami nincs, az nem működik, mert most van ilyen is, ami itt van, meg olyan is. Meg van olyan is, amit más, egy civil szervezet, vagy egy egyházi jogi személy tart fenn, vagy egy kft.-n keresztül működik. Tehát sokféle van jelenleg is, és így is működik, úgy is. Az a baj ezzel a szemellenzős logikával, amit önök követnek, amikor az üléspontjuk határozza meg az álláspontjukat, hogy úgy általánosítanak, hogy a tényekre nincsenek különösebben tekintettel. [[Vajda Zoltán: Volt három kérdésem!]] Az, amit ön mondott, a számokat, amiket idézett, abból az jött ki, ha jól veszem le a számokat, hogy 80 százalékban önök is állami forrásból fejlesztették a helyi rendelőt. Ön azt mondta, hogy 3 milliárdból 600 millió forint helyi forrás. Ez azt jelenti, hogy 80 százalékban állami forrásból fejlesztették az önkormányzati járóbeteg-rendelőt, ami teljesen rendben van egyébként. Hát persze, az állam erre ad fejlesztést, csak ha a fejlesztéseik 80 százaléka az államtól van, akkor ne kárhoztassa az államot, hogy az állam semmit ezen a területen nem tud segíteni. Ami jelenleg zajlik, az pedig csak egy adatfelmérés, tisztelt képviselő úr. Elfogadtunk egy törvényt. A törvény szerint járunk el, hogy ezekben a hónapokban felmérjük, hogy a járóbeteg-rendelők milyen hatékonysággal működnek, és ha ez a felmérés megtörtént ezért volt a levél is, az ön által is idézett levél is , akkor utána lehet megnézni, hogy a betegek számára mi a legelőnyösebb modell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „Meghosszabbítjae a kormány az NTAK adatszolgáltatási kötelezettség határidejét?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Jelenleg minden Magyarországon működő vendéglátó üzlet üzemeltetőjének, annak tulajdonosának, bérlőjének regisztrálnia kell a vendéglátó üzletét a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központba továbbiakban ez az NTAK , a regisztráción felül viszont adatszolgáltatási kötelezettségük is lesz 2023. július 1. napjától. Múlt év őszén többször hívtam fel a figyelmet arra, hogy a vállalkozásoknak ez az adatszolgáltatási kötelezettség komoly műszaki megfelelési kényszert és ezáltal pénzügyi kényszert jelent. Egy-egy ilyen eszköz beszerzése milliós nagyságrendű ezeknek a boltoknak. Az év végén a vállalkozások javára önök hoztak egy döntést, amelyben elhalasztották az adatszolgáltatási kötelezettség bevezetését július 1. napjával. Álláspontom szerint viszont továbbra is fennállnak azok a körülmények, amelyek akkor a halasztást megalapozták. Így például az, hogy a koronavírus-járványban ez az ágazat volt az egyik legjobban érintett, és a teljesítményét nagyban csökkentette, komoly rezsidíjakat kell fizetniük, az alapanyag-növekedés a vendéglátó vállalkozásoknál nagyon komoly volt, és az inflációs teher is az elmúlt időszakban komolyan terheli őket. Ezeknek a tüneteknek a súlyosságát jelzi, hogy sorra zártak be a vendéglátó egységek az elmúlt hónapokban. Az adatszolgáltatási kötelezettség tehát újabb és nehéz teher lenne ezeknek a vállalkozásoknak. Mi úgy gondoljuk, hogy egy normális országban a kormány nem a multikkal, hanem a vállalkozókkal köt stratégiai partnerséget. Mindezekre tekintettel a legkisebb vállalkozások pártján álló, konzervatív gondolkodású Jobbik-Konzervatívok szükségesnek tartja, hogy ezt a kötelezettséget elhalasszák, vagy teljes egészében eltöröljék a legkisebb vállalkozásokra, vendéglátósokra. Így mindezekre tekintettel tisztelettel kérdezem: segítie a vendéglátó vállalkozásokat a kormány azzal, hogy az NTAK adatszolgáltatási kötelezettséget ismét elhalasztja, vagy esetleg eltörli? Amennyiben nem, akkor pedig kapnake támogatást a vállalkozások a költséges eszközök beszerzéséhez? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először is szeretném tisztázni, tisztelt képviselő úr, vagy felhívni a figyelmét arra, hogy az NTAK-ban már jelenleg is 45 ezer szálláshely napi forgalmi statisztikai adatai érkeznek be. Mi is ennek a rendszernek a lényege? Segíti a hosszú távú döntéshozatalt, segíti a kormányt abban, hogy pontosabban, célzottabban tudjon támogatást adni, segít a tudatosan tervezett marketingtevékenységekben, és hogy még egyet mondjak, az energetikai támogatások megítélésénél is jó alapot képeznek. Ez a rendszer egyébként már hozzájárult ahhoz, hogy a turizmus, a hazai turizmus 2022 nyarán már közeli eredményeket ért el a 2019-es egyébként rekordévhez. A mi álláspontunk szerint az NTAK sikeresen vizsgázott, a célunk ezért változatlan. Szeretnénk a turisztikai szektort, annak ezt a részét digitalizálni, ezért bővítjük tovább. A szálláshelyek, a vendéglátó üzletek, a turisztikai attrakciók statisztikai adatainak összevont elemzése soha nem látott pontosságú képet rajzol majd az ágazat valós teljesítményéről és arról, hogy hova érdemes támogatásokat nyújtani. Szeretném önnek is kiemelni, hogy folyamatosan egyeztetett a kormányzat a szakmai turisztikai szervezetekkel. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy a regisztráció már 2021 novembere óta tart, és az adatküldés indulását többször is módosította az Országgyűlés. Az is lényeges körülmény, hogy hogyan segítünk. Az adatküldést, az adatszolgáltatást könnyítik az ingyenesen elérhető szoftverek, amelyek akár mobiltelefonon vagy tableten is használhatók. [[12.40]] Emellett az MTÜ március 1-jétől elérhetővé tette az önkéntes adatküldést is, így minden szolgáltatónak elég ideje van megtanulni a rendszer működését. Tehát eddig is megadtunk, és ezután is megadunk minden segítséget, az a célunk, hogy ne csak elérjük a járvány előtti rekordszintet, hanem meg is haladjuk azt a turisztikában. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselője, az Országgyűlés alelnöke, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mikor biztosítják a méltó körülményeket a gyömrői Fekete István Általános Iskolában?” címmel. Alelnök asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Balesetveszélyes tornaterem, omladozó vakolat, leszakadt plafon, beázások, penész, udvaron keresztül megközelíthető mosdó ilyen körülmények között kell éljék mindennapjaikat Gyömrőn a Fekete István Általános Iskola tanuló és pedagógusai, mert öt éve halogatják a közel százéves iskolaépület felújítását, illetve új épület építését. Személyesen is körbejártam az iskolát igazgató asszony kíséretében, így megbizonyosodhattam többek között arról is, hogy már most kénytelenek tanórákat tartani szertárakban, a volt irattárban, a könyvtárban, de még a folyosón is. Nagyjából 250 gyermekre jut két-két mosdó, ami így rendszeresen eldugul, használhatatlan. De az étkezés körülményei sem jobbak: egy-egy osztálynak 10-15 perce van elfogyasztani az ebédjét a zsúfoltság és a helyhiány miatt. Az egyik tanteremben leszakadt a mennyezet egy része, ám a gyerekek továbbra is kénytelenek ott is tanulni. A tornaterem tetejét tavaly egy nagyobb szél egész egyszerűen leszakította, és csak az isteni gondviselésnek köszönhető, hogy nem történt személyi sérülés ezekben az esetekben. Azóta egy fóliafedéssel pótolták a tetőt, mondván, hogy úgyis hamarosan elkészül az új iskola. De az új iskoláról még hír sincs, a tornaterem pedig folyamatosan beázik, így tartják a mindennapos testnevelésórákat 22 osztálynak. Ígéretek persze sorozatosan voltak, de nem történt semmi. Most meg már a háborúra hivatkozva még csak ígéretet sem tudnak tenni, és az érintettek azt sem tudják, hogy ki kelle költözniük a város szélén létesítendő konténeriskolába, amely az új épület megépítéséig lenne otthona ennek az intézménynek. Államtitkár úr, ki lesz a felelős, ha megsérül egy gyermek az öt éve halogatott felújítás elmaradása miatt? Mikor biztosítanak végre méltó körülményeket a gyömrői iskolásoknak? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha az elmúlt éveket sorra vesszük, azt látjuk, hogy 4576 óvodai és iskolai feladatellátási helyen, tehát ennyi óvodában, ennyi iskolában valósultak meg fejlesztések ezermilliárd forint értékben. Ez egy nagyon-nagyon magas összeg. A nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programban jelenleg 220 projekt van: 57 uszoda, 87 tornaterem, 44 tanterembővítés, 31 iskola- és 1 óvodafejlesztés. Ebből január végéig 118 már meg is valósult. A „Modern városok” programban összesen 54 milliárd forintnyi iskola , óvodafejlesztés található. A „Magyar falu” programban 163 kistelepülésen 5 milliárd forint értékben valósultak meg iskolaépület-felújítások, tornaterem , tornaszoba-felújítások 92 településen 2,5 milliárd forint értékben. Ezek a fejlesztések természetesen folytatódtak a tavalyi évben is 7,5 milliárd forint értékben, 71 projekt tekintetében. A gyömrői iskola is abban a helyzetben van, mint sok agglomerációs település, hogy egyre többen költöznek ki, egyre nagyobb a lakosság, egyre több gyerek van, ezért egyre nagyobb iskolára van igény. Ezért a kormány a 16 legnagyobb lakosságbővüléssel és kevés iskolai kapacitással rendelkező település számára egy közös programot dolgozott ki, amelyben megindult az iskolák tervezése is nyilván a gyömrői iskola terveivel is tisztában van, hiszen ezeket a korábbiakban nyilvánosságra hoztuk , és ezen 16 iskolában, bízunk benne, hogy egy nagyobb léptékű kapacitásbővítést tudunk létrehozni, amely átmenetileg valóban azt hozza, hogy konténer-osztálytermekben tanulnak a diákok. Tudja, én több ilyen településen is jártam, az elején mindenki egy kicsit idegenkedik ezektől a konténerektől, aztán utána, amikor megszokják, akkor sokan inkább ott szeretnének órát tartani, hiszen ott a fűtési, klímaberendezési viszonyok sokszor előnyösebbek is. Tehát egy idő után ezeket megszeretik. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] De mindenki előbb-utóbb nyilvánvalóan egy végső iskolaépületben szeretne lenni. Valóban, ez is azon beruházások között van, amelyeket a háború és a szankciók miatt a kormánynak egy-két évvel el kellett halasztani, de ugyanígy folytatni fogjuk [[Az elnök ismét csenget.]] amint a szankciós következmények elmúlnak. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Novák Előd: Öt év! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért nem igazítják a tűzifa drasztikus drágulásához a szociális tűzifa-támogatást?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon 4 millió ember él olyan háztartásban, ahol fával, illetve szénnel is fűtenek. A legszegényebbek otthonaiban pedig szinte kizárólag fafűtés van. A magyar állam a kormány elmondása szerint évente százmilliárdokat költ a gázzal fűtők rezsitámogatására. És tudja, mennyi támogatás jut azoknak, akik fával próbálják befűteni az otthonaikat? Kimondani is kellemetlen: évi 5 milliárd forint. A mostani télen mindössze ennyit költöttek a szociális tűzifaprogramra, és a napokban kijött új pályázat szerint a következő télre is csak ugyanennyit adnak, pedig a tűzifa ára tavaly nyár óta csaknem megduplázódott. Kérem, magyarázza el, mi az oka ennek az aránytalanságnak. És kérem, nyilatkozzon róla, miért gondolja a kormány, hogy ez az alacsony összeg elegendő az energiaszegénységben élők megsegítésére. Gondoltak rá, hogy jöhet egy keményebb tél? Gondoltak arra, hogy a háború miatt problémák lehetnek a gázellátással, és még többen fordulnak majd a tűzifa felé? Elvégezték legalább az alapvető számításokat? És ha igen, miként lehet, hogy nem emelték a támogatás összegét? Köszönöm válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány azt a politikát követte, hogy mindenki számára igyekszik segíteni a rezsiköltségek kifizetését. Az átlagfogyasztásig minden család körülbelül 181 ezer forintos támogatást kap havonta azáltal, hogy az átlagfogyasztásig a korábbi, 2013-as csökkentett áron tud áramot venni, gázt venni. Európa szinte semelyik országában ezt nem tehetnénk meg, sőt el is mondhatjuk, hogy semelyik másik európai országban nem tehetjük ezt meg. De vannak olyanok, akik valóban nem gázzal fűtenek, vagy nem árammal fűtenek-hűtenek, hanem adott esetben akár fával, akár szénnel, és nekik is indított éppen ezért a kormány programot, segítséget, és az ő érdekükben is indult el a szociális tűzifaprogram, amelyben évente több százezer rászoruló családnak tudunk segítséget nyújtani. Az összeget folyamatosan emeltük. Ennek a programnak az indulásakor 858 millió forint volt a kerete. Aztán hosszú ideig, 2014-től több éven keresztül 3 milliárd forint. De ezt most már 5 milliárd forintra emeltük, egyrészt azért is, hogy magasabb árak is kifizethetők legyenek, és hogy több családhoz is eljuthasson ez a támogatás. A fűtési szezon kezdete előtt utaljuk ki ezeket a támogatásokat. És ha megnézi, akkor azt láthatja, hogy a tavalyi évben 2379 [[sic!]] önkormányzat élt ezzel a lehetőséggel. A 2374 önkormányzat közül 2163 vásárolt tűzifát 216 980 erdei köbméter értékben, 211 önkormányzat pedig közel félmilliárd forint értékben barnakőszenet vásárolhatott. Az állam azért is vásárolt és nyitott meg barnakőszénbányát és bányákat, hogy mindenki számára kedvezményes áron ne csak az erdőgazdaságokból fát, hanem az állami bányákból barnakőszenet is tudjanak igényelni. Tehát két lábon áll már ez a program: van fa is benne és barnakőszén is. Az idei évben pedig előrehoztuk a pályázat kiírását, már kiírásra kerültek az idei pályázatok, májusban várható az eredményhirdetés, a tavalyival pedig április 15-éig kell elszámolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Mikor számíthatnak a dányiak és a környéken élők, hogy az illegális hulladéklerakót megszüntetik?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Orbán Viktor miniszterelnök még 2020. február 16-án, a koronavírus-járvány berobbanása előtti évértékelő beszédében pár percre hirtelen zöld lett. Ekkor több bejelentést is tett, amelynek egyik eleme az volt, hogy a kormány felszámolja az illegális hulladéklerakókat, és megbüntetik a szennyezőket. [[12.50]] Nem árulok el nagy meglepetést, az illegális hulladéklerakók felszámolása nem történt meg, sőt a helyzet azóta még rosszabb is lett: egyre-másra szaporodnak az illegális szeméttelepek, sokszor már a települések, a lakóházak közvetlen közelében, a hatóságok egymásra mutogatnak, az önkormányzatoktól minden hatósági jogkört elvettek ezen a területen is. Idevezetett, hogy a Fidesz-kormány teljesen leépítette a természetvédelmi intézményrendszert. Engedjék meg, hogy egy konkrét példát is hozzak azokból a lakossági panaszokból, amelyeket szerte az országból kaptam, kapok az elmúlt hetekben-hónapokban. Aktivistáink egy elképesztő méretű illegális hulladéklerakót mutattak meg nekem Dány település közvetlen közelében. Itt több száz méteren fekszik a szemét, ráadásul veszélyes hulladék is: rengeteg gumiabroncs, cementmaradványok, műtrágyás zsákok, vegyszeres hordók. Nyilvánvaló, hogy ez a mennyiség nem két nap alatt jött össze, itt valaki vagy valakik hosszú időn keresztül hordták a hulladékot illegálisan. A szennyezés olyan mértékű, hogy azt nyilvánvalóan nem lehet hatósági segítség nélkül eltakarítani, de ilyen segítség nincs. Én magam rendőrségi feljelentést is tettem, illetve a kormányhivatalnál hatósági bejelentést, amelyben kértem a kormányhivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon a hulladék elszállításáról, valamint a hatékony és érdemi megelőzésről, de mind a mai napig nem kaptam választ. Szeretném feltenni azt a kérdést, hogy hogyan segíti a kormány a dányi hulladéklerakó felszámolását. Hogyan erősítik meg az intézményrendszert [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , és mikor kezdődik meg a miniszterelnök által még bejelentett hulladékfelszámolási program elindítása? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, minden jóérzésű embert joggal háborít fel, ha bármilyen környezetszennyezést, illetve illegális hulladéklerakót lát. Éppen ezért a kormány 2020-ban elindította a klíma- és természetvédelmi akciótervet. Ennek keretében elindult a „Tisztítsuk meg az Országot!” program, és azt gondolom, számos önkormányzat sikerrel tudott járni, a saját választókerületemben is például, egyébként nagy mennyiségű szemetet tartalmazó, illegális hulladéklerakókat lehetett felszámolni. Illetve ennek keretében elindítottuk a HulladékRadar applikációt is: 27 ezer felhasználó regisztrált ez idáig, és 43 ezer bejelentés már megtörtént. Ennek a „Tisztítsuk meg az Országot!” programnak a keretében közel 500 ezer tonna szemetet tudtunk összegyűjteni, felszámolni. Csak itt szeretném azt is megemlíteni, hogy egyébként a „TeSzedd!” akció is hamarosan megvalósul, április 22. és 28. között, a 11. alkalommal, ugye, ez az ország legnagyobb önkéntes hulladékgyűjtő akciója. Tehát azt gondolom, hogy a kormány nagyon fontosnak tartja ezt a kérdést. A konkrét ügyben, amit képviselő úr felhozott, azt szeretném jelezni, hogy Dány község jegyzője 2023. január 31-én tett bejelentést a Pest Vármegyei Kormányhivatal környezetvédelmi, természetvédelmi és hulladékgazdálkodási hatóságához. A helyszíni ellenőrzéskor a hatóság megállapította, hogy több ezer köbméter hulladékot helyeztek el az ingatlanon. A hatóság felszólította a tulajdonosokat a hulladékok elszállítására, az elszállítási határidő április 16-a. Ha az elszállítás nem történik meg, a hulladék felszámolásáról a hatóság kötelessége gondoskodni, és ahogy ön is említette, folyamatban van ezzel párhuzamosan a Gödöllői Rendőrkapitányságnál egy nyomozás az ügyben. A kormány nevében szeretnénk megköszönni azoknak a segítségét, akik jelezték a problémát, reméljük, hogy a Dányban élők mielőbb megszabadulnak az illegális hulladéktól. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Az ellenzék miért sarcolja a lakosságot?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Felháborodva állok itt önök előtt: a baloldali városvezetők alkalmatlanságuk miatt vagy talán pénztárcájuk hizlalása érdekében, a kormány szolidaritási hozzájárulására hivatkozva soha nem látott megszorításokat hajtanak végre. Nem tudom elképzelni, hogy az olyanok, mint a jászberényi városvezetők, most miért sarcolják a civil, kulturális, sport- és médiaszervezeteket. Példátlan! Márki-Zay Péter bukott miniszterelnökjelölt földadójához tudnám mindezt hasonlítani. Az elmúlt években a kormány 90 milliárd forint vissza nem térintendő támogatást adott a jászsági vállalkozásoknak, ennek hatása érzékelhető a jászberényi költségvetésen is, hiszen az összes árbevételük a régebbi 1,8 milliárd forintról mára 3,8 milliárdra nőtt. A településeknek a Fidesz-kormány rezsi- és bérkompenzációt nyújtott, Jászberénynek épp az elmúlt napokban összesen 244 millió forint összegben úgy, hogy Jászberény az energiaválság előtti áron kapja a gázt. Ezenfelül az állam átvette az egészségügyi ellátást, az oktatási feladatokat, valamint azok finanszírozását, így ezek a kiadások már nem terhelik a város költségvetését, ami több mint egymilliárd forinttal meghaladja az előző évit. A szociálpolitikai kiadások tekintetében míg tavaly az idősek gyógyszertámogatására 10 millió forintot, idén már csak 4 millió forintot adtak. Míg 2022-ben az újszülöttek életkezdési támogatására 4,8 millió forint jutott, 2023-ban sajnálatosan már csak 2 millió forintot adtak. Sőt, a gyermekek sportolási támogatása, amit majdnem egészében elvettek, több mint kétezer gyermeket érint. Ez szégyenteljes, és szembemegy nemzeti kormányunk szociálpolitikai terveivel. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Tény, hogy a vér nem válik vízzé, az ellenzék sajnos már csak ilyen marad: nem a lakosok érdekeit tartja szem előtt, hanem az önös politikai érdekeit. Kérdezem az államtitkár urat, hogy az ellenzék miért sarcolja a lakosságot. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Panyi Miklós államtitkár úrnak, aki válaszol az elhangzott kérdésre. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Két típusú megközelítés ismert Magyarországon a válságkezelés kérdésében; az egyik a baloldal válságkezelési receptje. Miről szól ez a recept? Lakossági megszorítások, adóemelések, a 13. havi nyugdíj elvétele, a családtámogatások megkurtítása, a rezsiárak többszörösére emelése. Ennek is ismerjük a következményét: gazdasági visszaesés, munkanélküliség, eladósodás és IMF-gyámság. Élesen szemben áll ezzel a Fidesz-KDNP-kormány politikája, amelynek lényege a családok és a munkahelyek védelme, az átlagfogyasztásig való rezsitámogatás, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, a nyugdíjak vásárlóerejének megtartása, a gyármentő program és az alacsony adók megtartása. Ennek is köszönhető, hogy a magyar gazdaság továbbra is jó állapotban van, a foglalkoztatottság rekordmagas szinten áll. Tisztelt Képviselő Úr! Szomorú azt tapasztalni, hogy Jászberény baloldali vezetése ugyanabból a receptből főz, amiből a Gyurcsány-kormányok, és hogy egy ilyen helyzetben a leginkább rászorulóktól, az idősektől és a családoktól von meg támogatásokat. Teszi ezt annak ellenére, ahogyan képviselő úr is említette, hogy a kormányzati vállalkozásösztönzési programoknak is köszönhetően a település adóbevételei jelentősen nőttek. Teszi ezt annak ellenére, hogy a kormányzat jelentős fejlesztésekkel támogatja a várost és térségét; ilyenre példa a Jászberényt elkerülő út megvalósítása. És teszi ezt annak ellenére, hogy a település számára a kormány idén 68 millió forint rezsitámogatást biztosított. Ezúton is szeretnénk jelezni a jászberényi időseknek és családoknak, hogy a kormány, szemben a városvezetéssel, nem fogja őket cserben hagyni. Egyben javaslom képviselő úrnak, hogy hívja fel a baloldali városvezetés figyelmét, hogy milyen következményekkel jár a lakossági megszorítások, a Gyurcsány-féle recept alkalmazása. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harrach Péter, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Miként biztosítja a Kormány a munkahelyek megvédését és új munkahelyek teremtését Magyarországon?” címmel. Öné a szó képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! A válságok korát éljük, és most nemcsak a tartós, például a nyugati világ társadalmi válságára gondolok vagy az Uniónak a világgazdaságban és kereskedelemben betöltött szerepére, versenyképességének fokozatos gyengülésére, hanem az orosz-ukrán háború hatásaira is. Ez Európában gazdasági és energiaválságot okozott, és ilyen helyzetben fontos az az alapvető követelmény, hogy megvédjük a munkahelyeket, hiszen ez biztosít méltó megélhetést a családoknak. Örömmel hallgattuk a hírt, hogy a Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint 2023 februárjában 4 millió 691 ezer ember dolgozott, ami 26 ezerrel több, mint egy évvel ezelőtt. [[13.00]] Ugyanakkor a munkanélküliségi ráta 4 százalék volt, ami alacsonyabb, mint az Európai Unió átlaga, hiszen az másfélszer ekkora. Természetesen az átlagkereset is fontos a megélhetés szempontjából. Januárban a bruttó átlagkereset 16,1 százalékkal, a nettó átlagkereset 16 százalékkal magasabb volt az egy évvel korábbi átlagnál. Ez bruttóban 73 ezer forint, nettóban 50 ezer forint emelkedést jelent. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezek biztató és pozitív hírek, éppen ezért érdekel minket az, hogy miként biztosítja a kormány a munkahelyek megvédését és az új munkahelyek megteremtését Magyarországon. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, aki válaszol a kérdésre, és egyben átadom az ülés vezetését Latorcai János alelnök úrnak. Köszönöm együttműködésüket. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a foglalkoztatottak száma már több mint egy fél éve 4,7 millió fő körül alakul, ez egymillió fővel több, mint amennyi 2010-ben volt. A munkanélküliségi ráta pedig, ahogy ön is mondta, messze az uniós átlag alatt van, most már 4 százalék alatt van, 3,7-3,8 százalék körül mozgunk. Márciusban mintegy 244 ezer munkát keresőt tartott nyilván a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat, még soha nem volt ilyen alacsony a regisztrált munkakeresők száma az év harmadik hónapjában. Az eddigi legjobb, 2022. márciusi adatokhoz képest mintegy 7 ezer fővel csökkent a regiszterben lévők száma, 2010 óta 400 ezerrel csökkent a regisztrált álláskeresők létszáma hazánkban. A kormány célja a teljes foglalkoztatottság, a munkahelyek számának további növelése. A munkaerő létszámát az elkövetkezendő időszakban éppen a folyamatban lévő és tervezett beruházások és fejlesztések munkaerőigényének kielégítésére további félmillió fővel szükséges növelni. Ez elengedhetetlen a magyar gazdaság növekedéséhez, az új beruházásokhoz szükséges munkaerő biztosításához. Az ehhez szükséges intézkedések tervezése és szervezése megkezdődött. A kormány elsősorban a magyar lakosság gazdasági aktivitásának növelésével, az inaktívak munkaerőpiacra történő bevonásával tervezi ezt a munkaerő-keresletet kielégíteni. A tavaly decemberben indított vállalkozások munkaerő-támogatása és a munkatapasztalat-szerzést elősegítő támogatások érdemben segítik az új munkahelyek kijelölését. A munkahelyek megvédése érdekében a kormány támogatja az energiaintenzív kkv-kat, kamatstopot vezetett be, olcsó hitelt biztosít, és a Baross Gábor újraiparosítási hitelprogramon keresztül új tőkeprogram kialakításán fáradozik. Köszönöm a figyelmet. Elnök úr, köszönöm a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hogy engedhetik ezt meg?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt időszakban a Népjóléti Bizottság elnökeként egyre több kétségbeesett megkeresést kapok rokkantnyugdíjasoktól. Gondolhatják, hogy nem jókedvükben vagy az én két szép szememért írnak nekem. Sokkal inkább azért, mert azt panaszolják, hogy önök kormányra kerülésük óta nemcsak, hogy folyamatosan nyirbálják meg a jogaikat, hanem egyszerűen földbe döngölik őket. Emlékezhetnek rá, önök rögtön azzal kezdték a kormányzást, hogy minden különösebb indok nélkül ezreket minősítettek át egészségesnek, csak hogy ne kelljen nekik teljes kárpótlást fizetniük. A megkeresésekből aztán megtudtam, a trükközéssel azóta sem állnak le, sőt törvényi szintre emelik azt. A törvény szerint ugyanis, miután a hatóság megállapított egy bizonyos összeget számukra a megváltozott munkaképességű személyek ellátására, a döntést követően mindösszesen öt évig lehet újraszámolni és növelni a támogatás mértékét. Innentől kezdve szerintem önök is kitalálják, mi is történik. Az egyik levél írója, miután jogszerűtlenül állapították meg a neki járó támogatás összegét, 2017-ben adott be felülvizsgálati kérelmet, és hogy, hogy nem, a Belügyminisztérium egészen ez év elejéig halogatta a döntést. És hány év telt el azóta? Na, ne számolgassanak, elárulom, bizony, éppen öt év, és így ki is csúszott a határidőből, a támogatás maradt ugyanolyan alacsony mértékű, mint volt. A Belügyminisztérium pedig mossa kezeit, ők igazán nem tehetnek róla, hogy a törvény így határozott. Világosan látszik, hogy a törvényt szándékosan alakították ki így, hogy ne kelljen megemelni a támogatások összegét. Önök szándékosan hagynak több ezer rokkantnyugdíjast az út szélén, miközben saját haverjaikat milliárdokkal tömik ki, és ebből is látszik, hogy mára az árnyékkormány maradt Magyarország utolsó reménye arra, hogy mindenki méltó körülmények között élhessen. Kérdezem tehát, államtitkár úr: miért is hagytak ekkora kiskaput a törvényben, amikor már az első pillanatra is látszik, hogy milyen könnyű ezt kijátszani? Mikorra várhatják végre a rokkantnyugdíjasok, hogy végre megkapják a nekik járó támogatást? Köszönöm és várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem hiszem, hogy sokan reménykednek abban az árnyékkormányban, amelyik amikor kormányon volt, akkor csökkentette a nyugdíjak összegét, és a szociális ellátásokat is megnyirbálta, tisztelt képviselő úr. [[Varga Zoltán közbeszól.]] És nem hiszem, hogy bíznak azokban a politikusokban, akik szótlanul tűrték azt, amikor egy évvel ezelőtt az önök legutóbbi miniszterelnök-jelöltje éppen embereket fogyatékosozott le, és úgy gondolta, hogy ez egy használható szófordulat vagy kritika. Ezzel szemben mi arra törekedtünk, hogy mindenkinek méltányos juttatás járjon akár rehabilitációs, akár rokkantsági ellátásként, aki pedig munkát tud vállalni, annak pedig egy sokkal nagyobb mértékű munkabér-lehetőséget nyissunk meg. Azáltal, hogy egymillióval több munkahely van, és nyilván a rehabilitációs kártyával és más kedvezményekkel a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatottságát pedig 18-ról 44 százalékra tudtuk emelni, akik már nem ilyen ellátásból élnek, hanem saját jogon szerzett, jóval magasabb jövedelemből. De ugyanakkor mindenképpen fontos kitérni arra, amire ön próbált utalni, tisztelt képviselő úr, hogy hogyan lehet egy-egy hatósági döntést megváltoztatni. Itt van rendes és rendkívüli jogorvoslati lehetőség is. Ha saját hatáskörben a szerv visszavonja vagy módosítja a határozatát, annál van egy határidő, egy éven belül tud így a közigazgatási szerv módosítani határozatot, de a felügyeleti eljárásban, ami a másik lehetőség, ott egy éven túl is módosítható, tehát akár emelhető is az összeg az illető egészségügyi állapotának megfelelően; és itt nincs olyan határ, amit ön mondott, tehát ha a későbbiekben valaki jelentkezik, és egy felügyeleti eljárást elindít, akkor ebben az esetben akár jóval később is az összeg módosítható. Ha ez a konkrét irat önnél van, nyilván el tudja hozzánk juttatni, és megnézzük, hogy tényleg ez az eset forog fönn vagy más. Mindenkinek segíteni akarunk, mindenkinek az ellátását szeretnénk méltányos mértékben megállapítani, aki pedig dolgozni tud, annak pedig munkabért is kínálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Mikor lesznek járhatók Heves vármegye útjai?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Nagy Bálint államtitkár úr fog önnek válaszolni. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Másképp is megfogalmazhattam volna a címét, mert Heves vármegyére vonatkozik, de fogalmazhattam volna úgy is, hogy mikor lesznek járhatóak a vidéki, főképp kistelepülések közötti utak. Pár héttel ezelőtt egy másik államtitkár elárulta nekem, a kérdésemre így válaszolt, azt kérdeztem tőle, hogy ki dönt ezekben a kérdésekben: a szakma vagy a politika? Azt mondta, hogy természetesen a politika. Egyébként elég szomorú, de ugyanakkor az önök kormányzására ez jellemző. Tehát fölteszem önnek a kérdést úgy, hogy egyébként pár nappal ezelőtt megkaptam egy írásbeli kérdésemre adott választ. [[13.10]] Pár utat említek az idő szűke miatt, ugyanakkor ez a kérdésem vonatkozik az összes többi, rossz kistelepülési útra is. Egy olyan útra, amely az önök írása alapján 1711 autót számlál naponta, és tisztában vannak vele, hogy rossz állapotban van, még sincs forrás, nem foglalkoznak vele. Egy olyan főútra, amely három megyét érint, Nógrád, Heves és Borsod megyét, tisztában vannak vele, hogy rossz állapotban van, nem fordítanak rá. Ki merem jelenteni egyébként, nincsenek vele tisztában, hogy mennyire rossz állapotban van, mert az autósok a kátyúkat kerülgetve még arra is kell figyeljenek, nehogy valamelyik nyomvályú ledobja őket az útról. Balesetveszélyes, életveszélyes utakról beszélek, de nem fordítanak rájuk forrást. Pedig lenne miből fordítani, hiszen 1500 milliárd forinttal többet szedtek be az emberektől. És itt a kulcs az, hogy az emberektől. Most ezt az összeget vissza kellene forgatni az emberek érdekében, felújítani az utakat, hogy egyébként ezek a települések, ezek a régiók bekapcsolódhassanak a gazdasági vérkeringésbe, mert ez rendkívül fontos lenne. Az a baj, hogy önök még a látszatra sem adnak. Látványberuházásokra és saját hatalmi érdekekre mindig van forrás. Várom tehát érdemi válaszát: jól vane ez így ön szerint? Bízom abban, hogy a válasza szankciómentes lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, a választ Nagy Bálint államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A hevességét értem, már a vármegye tekintetében is. De engedje meg, hogy komolyra fordítsam a szót a tekintetben, hogy 1500 milliárd forintot említ, holott ön is tisztában van azzal, hogy Magyarország költségvetésének energiatöbblete tavaly több mint 4000 milliárd forint volt. Nagyon fontos megemlíteni ezekkel a fejlesztésekkel kapcsolatban, és nemcsak a Heves vármegyei, hanem általánosságban a fejlesztésekkel kapcsolatban fontos leszögezni, hogy sokak állítása ellenére ezekről a fejlesztésekről nem mondtunk, nem mondunk le. Ezek átcsoportosítása, átütemezése zajlott az elmúlt időszakban, illetve zajlik most is, de ezeket a fejlesztéseket a jövőben meg fogjuk valósítani. Fontosabb lenne véleményem szerint ha már említette a képviselő úr azzal foglalkozni, ha az emberek véleményét és az emberek érdekét nézzük, hogy az Európai Unió minél előbb odaadja Magyarországnak és a magyar embereknek a nekik járó forrást, amelyben benne vannak az IKOP pluszos források is, amelyekből nagyon sok olyan fejlesztést meg kellene és meg lehetne valósítani, ami Magyarországnak jár, és nagyon fontos fejlesztések lesznek mind a magyar vidék, mind pedig a magyar agglomerációk szempontjából a megyei jogú városok tekintetében. De rögzítsünk azért pár dolgot a megyével kapcsolatban is. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány összesen 446 kilométer új utat és útfejlesztést valósított meg összesen 158 milliárd forint értékben az elmúlt 12 évben. Jelenleg is 344 millió forint értékben van folyamatban tervezés, négy folyamatban lévő beruházás érinti jelenleg a szóban forgó régiót. Az idő rövidsége miatt nem fogok kitérni rá, de ha ön is figyelte a sajtóhíreket az elmúlt héten, akkor láthatja azt, hogy Eger településen is az ottani elkerülő úttal kapcsolatban döntés született, és ez is egy közel 90 milliárd forintos fejlesztés lesz, ami ezt a térséget, illetve Eger közvetlen környezetét érinteni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért nem emelik meg a betegek utazási költségtérítési támogatását?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A megemelkedett üzemanyagárak és az infláció miatt 2023. január 28-ától megemelték a munkába járás költségtérítését, ugyan nem akkora mértékben, mint amekkorát a Mi Hazánk Mozgalom javasolt, de az adómentesen nyújtható maximális összeg mégis 30 forintra emelkedett kilométerenként, illetve a munkáltató által speciális helyzetekben kötelezően fizetendő költségtérítés szintje 18 forint/kilométerre nőtt. Mivel a munkáltató nem köteles a magasabb összegű költségtérítést biztosítani, ezért sok helyen a 18 forint/kilométert lehet elszámolni, sőt, vannak olyan közintézmények, önkormányzatok, kórházak, ahol még ezt a minimum költségtérítést sem biztosítják, de erről majd a legközelebbi alkalommal fogok beszélni. Sajnos a betegek ellátásához kapcsolódó utazási támogatás összege a Gyurcsány-kormány óta nem változott. A szakrendelőkbe, kórházakba való eljutáshoz a beteget és kísérőjét együttesen kilométerenként 21 forint illeti meg, ha pedig a kísérő egyedül utazik a betegért vagy a betegtől, akkor 18 forintot kap kilométerenként támogatás gyanánt, a helyi utazás költségeihez pedig nem is jár támogatás. Érdemes ezt is átgondolni! Még ennél is szomorúbb, hogy a sajátos nevelési igényű gyermekek speciális fejlesztő intézményekbe történő napi utaztatásához a szülők és a támogató szolgálatok ugyanezt az alacsony összegű támogatást vehetik igénybe. Az SNI-s gyermekek fejlődéséhez pedig nélkülözhetetlen, hogy speciális foglalkozásban részesüljenek, a fejlesztőintézményekbe való eljutásuk nap mint nap óriási terhet jelent a családtagok számára. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint a munkába járás költségtérítését 40 forintra lett volna jó megemelni. Amíg ez nem valósul meg, kérem tisztelt államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy a többségi társadalomhoz képest eleve hátrányos helyzetben lévő betegek és sajátos nevelési igényű gyermekek utazása után miért nem jár a 30 forint kilométerenként, illetve tervezike ez esetben a költségtérítés összegének megemelését. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nagyon fontos, hogy ezekre a célokra olyan összeget fordítsunk, amely érdemi segítséget jelent azoknak, akik amúgy is nehéz helyzetben vannak, hiszen ahhoz, hogy az egészségi állapotukat javítani tudják, ahhoz, hogy egy SNI-s gyermeket el tudjanak juttatni a megfelelő helyre, állami támogatásra van szükség. Ez azt mutatja, hogy tényleg többszörös segítségre szorulnak. Ezért volt fontos az állam számára is, hogy ezt az összeget emeljük, és most már, ha a tavalyi költségvetést megnézi, 3,3 milliárd forintot fordítunk ilyesfajta utazási segítségekre. Ezeknek a legnagyobb aránya a gépkocsival történő utazás, 3,4 milliárd forint. Az SNI-s gyermekek szállítása 856 millió forint, egyéb utazási költségtérítés nyilván az egészségügyi célú 2,3 milliárd forint, és a kisebbik része a tömegközlekedés, ami összesen 192 millió forint, amelyben az SNI-s gyermekek szállítása 73 millió forint, illetőleg az egyéb utazási költségtérítés 119 millió forint. A jogszabálynak az a logikája, hogy aki tud, tömegközlekedéssel utazzon. Tehát akinek a kezelőorvosa azt mondja, hogy az egészségi állapota megengedi számára, hogy buszra szálljon, vonatra szálljon, villamosra szálljon, azok esetében nyilvánvalóan a tömegközlekedést kell elsősorban javasolni vagy elfogadni. Akiknél viszont ez nem kivitelezhető, mert ezt akár a betegsége nem teszi lehetővé, vagy SNI-sként olyan nehézségekkel küzd, ami miatt gépkocsival kell szállítani, az ő esetükben van gépkocsis szállítás. Mint ön is látja, a 3,3 milliárd forintból 3,1 milliárd forint esetében általában autóra veszik igénybe ezt a fajta támogatást, miközben a tömegközlekedésben is a gyermek vagy a kísérő akár 90 százalékos támogatásra is jogosult lehet. Ahogy önnek is említettem, igyekeztünk az elmúlt években is ezt a forrást megemelni. Amennyiben erre tényleg több lehetőség mutatkozik, a továbbiakban is azt a politikát fogjuk követni, mint eddig. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabó Tünde képviselő asszony, a Fidesz képviselője kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Milyen pozitív változások vannak és várhatók az Északkelet-magyarországi Zóna vasúti közlekedésében?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A kormány már régóta fókuszba helyezte a környezetbarát vasúti közlekedés fejlesztését, hiszen a vasút a jövő egyik pillére, nemcsak környezetbarát, de az egyik legfenntarthatóbb közlekedési mód is egyben. Örömteli előrelépés az Északkelet-magyarországi Zónát is érintő miskolci fővonal elővárosi szakaszának rekonstrukciója, valamint az, hogy az IC-k megállnak Hatvanban is, és sűrűbb lett a közlekedés, hiszen például óránként indulnak a „Cívis” jelű vonatok Budapest és Debrecen között. A távolsági közlekedésben az utasszámok egyre növekednek, ezért egyre nagyobb igény van arra, hogy az esti, 6-7 óra közötti utolsó vonatoknál később is haza lehessen jutni. Éppen ezért kiemelten jó hír a meghosszabbodó üzemidő a főváros és Debrecen, Nyíregyháza, Miskolc és Eger között. A lakossági észrevételek és a szakmai döntések alapján a Tokaj intercityk ismét megállnak Püspökladányban, csúcsidőben pedig 20 percenként indulnak járatok és új éjszakai vonat közlekedik Füzesabonyból Miskolcra. Ezek az innovatív lépések azért is valósíthatók meg, mert Magyarország Kormánya ma két és félszer akkora összeggel támogatja a vasúti közlekedést, mint 2010 előtt, ezáltal folyamatosak a pályafejlesztések, állomás-korszerűsítések, intercityflotta-bővülések, akadálymentesítések, és zajlanak a vasúti és autóbuszos szolgáltatások is. [[13.20]] Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek fényében kérdezem, hogy milyen tapasztalatok alakultak ki eddig az északkelet-magyarországi zónában a december 11-én életbe lépő új változásjegyzékkel kapcsolatban, és a közeljövőben milyen további újítások várhatóak az utasok további kényelmének biztosítása érdekben. Köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Nagy Bálint államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy mindenekelőtt köszönetemet és megbecsülésemet fejezzem ki a térségért végzett munkájáért. Ahogy ön is említette, a kormány számára a vasúti beruházások, a vasúti áru- és személyszállítás színvonalának emelése, az utazási és a szállítási idő csökkenése stratégiai kérdés, és nemcsak versenyképességi kérdés, hanem környezetvédelmi kérdés is. Azt látjuk, hogy a Budapest-Belgrád vonal óriási gazdasági lehetőségeket nyit hazánk előtt, ezért is foglalkozunk kiemelten a V0 kérdésével, amely nyugat és kelet irányú átjárhatóságot biztosít majd. A másik stratégiai kérdés pedig a keleti régió, amelynek vitán felül álló központja Debrecen, de és itt most mint nyíregyházi képviselőnek kell hogy mondjam, hogy de ez azért is nagyon fontos, mert az ott és a térségben, régióban megvalósuló és tervezés alatt lévő fejlesztések az egész keleti országrésznek jelentős profitot hozhatnak majd, és nekünk pedig a kormány szempontjából az a fontos, hogy az ott élő emberek, az ott működő vállalkozások is minél inkább profitálhassanak ezekből a fejlesztésekből. Tájékoztatom továbbá, hogy a régióban jelenleg is 84 milliárd forint értékben zajlanak vasúti beruházások, illetve hogy az egyik legfontosabb 100-as vonal, a Budapest-Debrecen vonatkozásában milyen fejlesztéseket tervez a kormány: egy gyorsvasút kiépítésének a tervét vizsgáljuk, amely Debrecen és Budapest vonatkozásában két óra alá hozná az utazási időt, ami nemcsak a versenyképességet javítja a közúti közlekedéshez képest, hanem még egy nagyon valós és nagyon reális alternatívát is tud kínálni. Munkájához további jó erőt, egészséget kívánok, köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Van még jó hírük?” címmel. Sebián-Petrovszki László képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! A fideszes Bencsik András nemrég szó szerint ezt mondta a fideszes Hír TV-ben, idézem: „Van egy jó hírem, Ugandában a parlament egy LMBTQ-ellenes törvényt hozott, tehát a bubukat, ha összeházasodnak, kivégzik” A bubuk alatt nyilván a melegeket értette Bencsik úr, ezt már én teszem hozzá. Bencsik András szerint tehát a melegeknek a kivégzése nemcsak hogy nem riasztó vagy vállalhatatlan, hanem kifejezetten követendő, jó dolog, jó hír, hogy szó szerint idézzem őt. Tudjuk, hogy ki Bencsik András, a Fidesz egyik legrégebbi véleményformálója, az úgynevezett Békemenet szervezője, önöknek köszönhetően a Magyar Érdemrend lovagkeresztjének birtokosa is, önök azonban semmit nem szóltak, nem tiltakoztak ezekre a mondataira, tehát jogosan mondhatjuk azt, hogy ha a melegek kivégzése Bencsik úr szerint jó hír, akkor a Fidesz szerint is jó hír. Önök ugyan nem reagáltak, most viszont én a DK álláspontját hadd tegyem világossá! Szerintünk ez a legsötétebb gyűlöletbeszéd, ami elképzelhető: fizikai kiirtással fenyegetni vagy legalábbis annak örülni egy kisebbség kapcsán. Ez akkor is gyűlöletbeszéd, ha ma a polgári törvénykönyv alapján e miatt a mondat miatt esetleg nem indítható Bencsik úr ellen eljárás, nem lehet gyűlöletbeszéddel vádolni, ez a törvény ugyanis jelenleg csak a faji, etnikai, vallási kisebbségeket védi, a nemi identitás vagy a szexuális orientáció nincs benne ebben a felsorolásban, ezeket a kisebbségeket nem védik. A Demokratikus Koalíció épp ezért törvénymódosítást kezdeményez a polgári törvénykönyv kapcsán, hogy mostantól kezdve a gyűlöletbeszéd esetén a magyar LMBTQ-közösség is védve legyen, és hogy a szexuális kisebbségbe tartozók is meg tudják védeni a saját állampolgári jogaikat. Kérdezem az államtitkár urat: támogatni fogjáke a polgári törvénykönyv ilyen típusú módosítását, vagy tovább folytatják a „halál a melegekre” kampányukat? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A 2012. évi C. törvény, a büntető törvénykönyv 332. §-a és annak c) pontja szerint aki nagy nyilvánosság előtt a lakosság egyes csoportjai, illetve azok tagjai ellen, különösen fogyatékosságra, nemi identitásra, szexuális irányultságra tekintettel erőszakra vagy gyűlöletre uszít, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. A Btk. lábjegyzete tartalmazza, hogy ezt a szakaszt a 2016. évi CIII. törvény iktatta be a Btk.-ba. A törvényt az Országgyűlés a 2016. október 11-ei ülésnapján fogadta el. Megkerestem az Országgyűlés jegyzőkönyveit, az erről a törvényről szóló szavazást. Tisztelt képviselő úr, mit gondol, hogyan szavaztak önök? Hogyan szavazott az ellenzék vajon erről a törvényről? [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] Tisztelt Ház! Ezt a törvényt 2016. október 11-én kizárólag a kormánypártok fogadták el [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] az ellenzéki pártok „nem” és „tartózkodó” szavazatai mellett. Tehát amennyiben [[Sebián-Petrovszki László: A kérdésre válaszoljon!]] önök lettek volna többségben az Országgyűlésben, ma nem lenne büntethető a gyűlöletbeszéd. A gyűlöletbeszéd büntethető, a büntető törvénykönyv bünteti. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Sebián-Petrovszki László: Nem válaszolt!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Bencze János képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mikor kap valódi védelmet a magyar méhészet?” címmel. Bencze János képviselő úré a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Mondanám, hogy „Tisztelt Miniszter Úr!”, de sajnos nem tudom, ki fog választ adni…
Az államtitkár úr…
Megtippelem, hogy Farkas államtitkár úr. Egy nagyon fontos kérdésben szeretnék felszólalni. A hazai gazdatársadalmat az elmúlt év során több támadás is érte, folyamatos támadás éri, veszély fenyegeti. Az egyik, amiben már felszólaltam, az ukrán importgabona kérdése, és az ukrán importgabona kérdése azt mondja, hogy ez már túlnőtt a kormány kompetenciáján. A másik kritikus terület pedig a magyar méz, ugyanis az Unió területére és Magyarország területére is Ukrajnából és a Távol-Keletről nagyon nagy mennyiségű, kétes eredetű, talán hamis méz érkezik, és az EU mézjelentése is kimondja, hogy az Unióba érkező, az Unió határain kívülről érkező mézeknek több mint az 50 százaléka hamisítvány. Ennek eredményeképp az a szomorú helyzet állt elő, hogy Magyarországon tonnaszámra áll a jó minőségű méz, az Országos Magyar Méhészeti Egyesület pedig egy megoldást talált: hordóvásárlási akciót hirdetett, ami számunkra, méhészek számára sok minden, csak nem megoldás. És ami ezt az egész mézpiaci helyzetet megkoronázta talán ez a legszomorúbb , hogy a jelenlegi kormány stafírozta ki azt a gazdasági érdekeltségi kört, amely az Unió határain kívülről olcsó importmézzel látja el Magyarországot, és ennek a gazdasági érdekeltségi körnek volt a miniszter úr valamikor a felvásárlója. És a miniszter úr is elismerte, hogy gyanúsan olcsó ez a külföldi méz, és ez a méz nyomja le a hazai felvásárlási árakat. Kérdezem tehát: a magyar méhészeteket tönkretevő mézkereskedői körökön túl a magyar méhészek is kapnake valós, érdemi segítséget, vagy számukra csak a propaganda jut? Az ország tele van a méhészek segélykiáltásaival, eladó méhészetekkel, eladó eszközökkel és hordószámra mézzel. Remélem, nem éri az a szégyen ezt az ágazatot, hogy amikor egy méhésztársunk a mezőgazdasági miniszter, Magyarországon akkor mennek csődbe a nagy termelő méhészetek. Én várom az érdemi választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A méhészeti ágazat létfontosságú mind az Európai Unió, mind pedig Magyarország számára, a kormány mindent megtesz azért, hogy megakadályozza az olcsó, hamisított mézek hazánkba áramlását. Ezért is indítványoztuk a mézről szóló uniós irányelvek felülvizsgálatát a méz és mézkeverékek származás , eredetjelölésének pontosabb, közösségi szintű szabályozásának érdekében. A tervezett módosítás egyik legfontosabb eleme, hogy a több országból származó mézkeverék esetén pontosan fel kelljen tüntetni a végtermékben felhasznált EU-s és EU-n kívüli méz pontos származási helyét, méghozzá azok arányának sorrendjében. [[13.30]] A közeljövőben hatályba lép az Agrárminisztérium által kidolgozott hazai jogszabály-módosítás, mely szerint a több országból származó mézek keverése esetén a felhasznált mézek tömege szerinti csökkenő sorrendben fel kell tüntetni valamennyi származási országot. Ez a módosítás mind a hazai termelők, mind a fogyasztók érdekeit szolgálja. A képviselő úr által is említett uniós méz ellenőrzésében a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság is részt vett. Az ellenőrzési program keretében 2021 őszétől egészen mostanáig az Unió területén összesen 123 exportőr került ellenőrzés alá, közülük 70 esetben merült fel a gyanú, hogy idegen cukorral hamisított mézszállítmányokat exportáltak. Az ellenőrzött 96 uniós importőrből pedig 63 legalább egy gyanús szállítmányt importált. Örömmel tájékoztatom viszont képviselő urat, hogy ezzel szemben az akció ideje alatt Magyarországra nem érkezett gyanús, hamisított, harmadik országbeli szállítmány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „Miért nem vizsgálja a titkosszolgálat a tiltott amerikai pártfinanszírozás momentumos médiabirodalmát?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Betiltanám a közpénzből finanszírozott kormánypropagandát is, de a külföldi mikroadományoknak álcázott, valójában ismeretlen, gyanús eredetű pénzek átláthatatlan felhasználását, a balliberális pénzmosást sem tűrhetem. A Márki-Zay Péter által beismert, amerikai milliárdokból folytatott tiltott párfinanszírozásnak és pénzmosásnak is minősülő óriásplakát-kampányt, ahogy feltártam, a Momentum… ezért feljelentést tettem a politikusbűnözők ellen, miután sikerült kimutatnom a céghálót a követelésem nyomán nyilvánosságra hozott titkosszolgálati jelentés és az Opten cégtár segítségével. Márki-Zay Péter azt mondta, hogy a többmilliárdos amerikai támogatásuk elköltését a hat párttal egyeztették. Bár a Momentum tagadta az osztozkodásban való részvételét, kiderítettem, hogy az ő média , illetve cégbirodalmuk is kapott abból a pénzből. Bár a Mi Hazánk nemzetbiztonsági átvilágításon sikeresen átment képviselőjeként nekem sem engednek betekintést a Nemzetbiztonsági Bizottság zárt üléseire, az eredetileg 2051-ig titkosított jelentés végül nyilvánosságra hozott titkosszolgálati anyaga szerint összesen több mint 4 milliárd forint érkezett a balliberális ellenzékhez köthető, főleg az Action for Democracy nevű fedőszervtől külföldről a választási kampány alatt. A milliárdos támogatások végfelhasználóinak vizsgálata során mutatták ki, hogy a Bajnai Gordonhoz, illetve az egykori titkosszolgálati miniszteréhez köthető Datadat cégcsoporton keresztül többek közt a FelitunoMedia Kft. is kapott pénzt, erről azonban többet nem írtak, s hiába kértem a titkosszolgálatot a cégbirodalom mélyebb feltárására, a momentumos kapcsolatok kimutatására. Miért? Pedig az Opten kapcsolati hálója az ügyvezető Sárándy Rajmundnak egy másik, általa vezetett médiacéget is mutat, a szintén 2021 őszén alapított Street Fluence Kft.-t, mely a Momentum idei óriásplakát-kampányát is biztosította a piaci ár negyedéért. Hajlandóe tehát a titkosszolgálat a momentumos cégbirodalom mélyebb feltárására? [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az az elvárásunk, hogy a magyar hatóságok minden olyan törekvést derítsenek fel, amelyek megvalósítják a külföldi pártfinanszírozást. Nem csupán annak áll fenn a veszélye, hogy megpróbálják befolyásolni a választásokat, hanem annak is, hogy a választások közötti időszakokban kérnek az ilyen összegekért valamit, és az ilyen külföldi támogatások beépülnek egyes pártok tevékenységébe és döntéseibe. Az ilyen jellegű ellenőrzésekben az Állami Számvevőszék is részt vesz. Azt már tudjuk, hogy baloldali pártokhoz köthető szervezetek jelentős támogatást kaptak, 4 milliárdot, ennyi érkezhetett külföldről, legalább ennyi, és hiába állították, ezek nem mikroadományok voltak, és hiába állították az ellenkezőjét, egyértelmű, hogy kampánycélokra használhatták ezeket az eszközöket. Ez abból is látszik, hogy a támogatásokat fogadó szervezetek logói ott szerepeltek a választási plakáton. Ami a Momentumot illeti, én egyáltalán nem lepődnék meg, ha a külföldi támogatások a Momentumnál is landoltak volna. Nincs az esetükben olyan fejlemény, amelyen meglepődhetnék, mégiscsak fúrtak már meg olimpiai pályázatot, kampányoltak román és szlovák pártoknak és húztak volna bele folyamatosan a háborúba. A rollermosdatást most nem sorolom ide, mert az egyébként sem veszélyes a társadalomra, csak a saját imázsukra. Azt gondolom, hogy a baloldali pártok hiába bújnak a civil paraván mögött, felelősséget kell vállalniuk: ha pénzt fogadnak el a kampányukhoz vagy a tevékenységükhöz külföldről és ez megjelenik bizonyos döntéseikben, meghatározó ügyekben, akkor ezért felelősséget kell vállalniuk. Szeretném önt arról biztosítani, hogy a magyar hatóságok részletesen kivizsgálják, ha törvénytelenség és szabálytalanság gyanúja áll fenn, semmi nem maradhat következmények nélkül. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Mit kívánnak tenni, hogy több magyar gyermek szülessen?” címmel. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Erősen keresgélni kellett, hogy ha a drámai gyermekszületési statisztikáról szeretnék kérdezni valakit a kormányból, akkor kihez érdemes fordulni. Miniszterelnöki Hivatal? Belügyminisztérium? Végül megtaláltam, hogy a Kulturális és Innovációs Minisztériumban dolgozik családügyekkel foglalkozó államtitkárság, de a családügyi feladatok más részei pedig máshova tartoznak. Vagyis a sok bába között elvész a gyermek. Az Orbán-kormány gyakran büszkélkedik azzal, hogy mennyi mindent tesz a családokért. Jönnek a számok, a milliárdok, hogy mennyivel több pénz megy a családoknak, mint 2010 előtt. Nos, 2002 és 2010 között így a Gyurcsány-kormány is sokkal többet költött a családokra, mint az első Orbán-kormány. A drámai valóság azonban az, hogy tragikusan visszaesett a gyermekszületések száma. A Gyurcsány-kormány legrosszabb évében is több gyermek született, mint az Orbán-kormány legjobb évében. Amióta van ilyen statisztika, soha ilyen kevés magyar gyermek nem született Magyarországon. Mondom még egyszer: soha. Négy olyan év van, amikor 90 ezer alatt maradt a születésszám: 2011, 2013, 2018 és 2022; mind az Orbán-kormány ideje alatt. Persze, ha egy kormány 27 százalékos áfával terheli a gyermeknevelés termékeit a babakocsitól a pelenkáig, ha nincs elég gyermekorvos, ha az ország harmada a létminimum alatt él, akkor nem születik gyermek; aki meg igen, az már nagy számban külföldön. Kérdezem tehát, mit kívánnak tenni a drámai statisztika javítása érdekében. Ne számokat soroljon és összegeket, hogy jaj, de sok pénz ment a családokra, meg termékenységi ráta! Sem a pénz, sem a ráta nem sírt még fel szülőszobában. Így aztán az Orbán-kormány bűne az, hogy ilyen kevés gyermek születik, és nagyon várom a válaszát, hogy hogyan kívánnak ez ellen fellépni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! 13 év, képviselő úr, tizenhárom év telt el azóta, hogy a kormányzati struktúrában lett volna Miniszterelnöki Hivatal. Azóta ugyanis nincs. Úgyhogy javaslom, ha kérdést intéz a kormányhoz, akkor legalább annak nézzen utána, hogy a kormányzati struktúrában milyen tárcák is vannak. Közel egy éve, hogy megalakult a negyedik Orbán-kormány, és azt gondolom, előtte is és azóta is teljesen egyértelmű, hogy ki a családpolitika felelőse a kormányban. [[Gréczy Zsolt: Megszűnt az EMMI!]] Csák János miniszter úr tavalyi bizottsági meghallgatásán ön is ott volt, sőt mi több, hozzá is szólt az üléshez, és ott is szóba került, hogy a családpolitika a mi tárcánkhoz tartozik. Legyen kedves, tisztelje meg a választókat azzal, hogy felkészül a parlamenti munkára! Ami pedig a tényeket illeti, a számok világosak. Az önök megszorító, 2011 előtti családpolitikájának köszönhetően a gyermekvállalási kedvet mutató teljes termékenységi arányszám 1,23 volt, ami akkor is a legalacsonyabb volt az Európai Unióban. [[Gréczy Zsolt: Sokkal több gyerek született, mint most!]] Az önök kormányzása alatt összesen 22,5 százalékkal csökkent a gyermekszületések száma. A teljes termékenységi arányszám alakulása fejezi ki a legjobban azt, hogy hogyan is néznek ki a születésszámok. 2011 és ’21 között 1,2-ről 1,59-re nőtt, azaz csaknem 30 százalékkal emelkedett, ami a legnagyobb mértékű bővülés volt az egész Európai Unióban. [[13.40]] Ha a gyermekvállalási kedv az önök szintjén ’11-ben ott maradt volna azon a mélyponton, ahol akkor volt, akkor jelenleg 136 ezerrel kevesebb gyermek született volna. Mi elkötelezettek vagyunk abban, hogy a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben is fenntartsuk a családpolitikai intézkedéseket, hogy minden családban minden vágyott gyermek megszülethessen. Végezetül pedig engedje meg nekem, hogy javasoljak valamit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a mobiltelefon fényképezési opciója helyett javaslom önnek a böngésző funkciót, a csalad.hu és a kormany.hu használatát. Azt gondolom, mindannyian jobban járnánk vele. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Gréczy Zsolt: Soha ilyen kevés gyerek nem született… Szégyelld magad!]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért nem akar segíteni a nehéz sorsú gyermekeken a kormány?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma már szóba került, és tavaly benyújtottam az ezt illető javaslatot, az SNI-s gyermekek esetében, olyan esetben, hogyha a lakóhelyük szerinti környéken, helyen nincsen megfelelő fejlesztő intézmény vagy akár oktatási intézmény, akkor bizony egy folyamatos szállítási igény merül fel a családtagok részéről, és ezen igény esetén egy térítést lehet igénybe venni, ez 21 forint/kilométer. Ez a 21 forint/kilométer még az érintett család gépjárművének az amortizációs költségét sem fedezi. Éppen ezért a korábbi javaslatom ezt 50 forintra emelte volna fel kilométerenként. Ne gondoljuk azt, hogy ezzel az érintett családok minden problémája megoldódik, sőt! Ők egy belépőszintet kapnak ezzel annak érdekében, hogy a szükséges fejlesztésekre hordva egy normális, méltó életet próbálhassanak biztosítani rokonuknak, utódjuknak. Azt látjuk, hogy ha ezen teljes emelés, tehát életszerű emelés bekövetkezik, akkor legalább az általuk realizált gyod összegének a kétharmadát vagy az egészét nem viszi el, csak a benzinköltség, ha a megyén belül távolabbi településre kell szállítani a gyermeket. Azt is megvizsgáltuk, hogy mennyibe kerülne mindez. Az általam javasolt módosító benyújtásakor a 700 millióról nagyjából 1,5 milliárd környékére tolta volna fel ezt a költséget, legalább a kormány ott lévő képviselőinek az indoklása szerint. Aztán azzal szavazták le ezt a javaslatot, hogy értsük meg, hogy a háború, a szankciók és a feszes költségvetési politika ezt a néhány száz millió forintot nem teszi lehetővé. A helyzet az, hogy azóta beérkezett a kormányhoz nagyságrendileg 1500 milliárd olyan forint, ami váratlan bevételként jelent meg, főleg a válság és a magas infláció előidézte magasabb árak miatt. Ezen plusz 1500 milliárd forint 1, azaz egy ezrelékét kérjük tehát az SNI-s gyermekek utazási támogatásának a növelésére. Teljesen egyértelmű a kérdésem: a váratlanul realizált pluszbevételből ez a kormány kíváne 1 ezreléket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem 1 százalékot, 1 ezreléket juttatni az SNI-s gyermekek családtagjai számára. Érdemi válaszát előre is köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Természetesen számunkra kiemelten fontos, hogy mind az SNI-s gyermekeket, mind a családjaikat támogassuk, akár az oktatásban, a fejlesztésben vagy bárhol máshol. Azt hiszem, ez mindenkinek kötelezettsége. Óriási az, amit vállalnak ezek a családok azáltal, hogy a gyermeküket próbálják segíteni, fejleszteni, hogy minél jobb teljesítményt tudjon elérni. Azt hiszem, hogy az államnak kötelezettsége ebben az ő segítésük minden jogi, fejlesztési és akár közlekedési lehetőséggel is. Ön azt mondta, az lett volna a célja, hogy körülbelül 750 millió forintra emelkedjen ez az összeg. Itt a mai napon erről egy körben már tudtunk beszélni, és ha ön is figyelt és hallotta itt a számokat, akkor láthatja, hogy ennél jóval magasabb mértékű az emelkedés, hiszen nem 750 millió forintról beszélhetünk összesen, hanem már 930 millió forintról, hiszen az SNI-s gyermekek támogatása terén egyrészről egy 73 millió forintos tömegközlekedési, közlekedési támogatásról beszélhetünk, másrészről a gépkocsival történő szállításnál, közlekedésnél pedig 856 millió forintról, tehát összességében 930 millió forintról. A kormány igyekezett ezeket az összegeket emelni mind az SNI-seknél, mind az egyéb utazási költségtérítés terén, és nemcsak a szállításban, az utazásban, hanem más téren is: a gyermekétkeztetésben is most már természetesen ingyenességet élveznek; ingyenes közgyógyellátásra és kártyára jogosultak, illetőleg egy további kedvezmény, az utazási kedvezmény mellett az emelt összegű családi pótlék is valóban az a kötelezettségünk, hogy őket minden módon segítsük, ahogyan csak tudjuk, és ezeknek a kedvezményeknek a köre évről évre a továbbiakban is bővülni tudjon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most, 13 óra 45 perckor áttérünk az azonnali kérdések órájára. Kálmán Olga képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mégis mit tud?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a DK frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a DK-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselőnője következik, Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Van elképzelésük?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm.
Köszönöm szépen. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A szemünk előtt bontakozik ki egy olyan mély, sötét szociális válság, amilyet már hosszú évtizedek óta nem látott Magyarország. Kétmillió magyar öregségi nyugdíjas bevásárlókosara, tehát az idősek által leggyakrabban vásárolt 20 élelmiszer összesített ára egyetlen év alatt 52,2 százalékkal drágult. Még egyszer mondom, államtitkár úr: 52,2 százalékkal, ez pedig az orbáni infláció műve. Ez egy borzalmasan nagy szám, hiszen nem luxustermékekről van szó, nem Orbán Viktor kedvenc homárjáról, hanem egyebek között a kenyérről, a tojásról, a burgonyáról és némi gyümölcsről; alapélelmiszerekről, amelyekről csak az egészségük kockáztatása árán mondhatnak le a magyar nyugdíjasok. És mégis, az orbáni infláció ezeket az élelmiszereket drágította meg leginkább. Vagyis a nyugdíjasokat sújtó drágulás jóval magasabb, mint a minden magyar embert érintő, önmagában is történelmi léptékű élelmiszer-drágulás. És mit tesznek önök mindeközben, államtitkár úr? Nyugdíjasok sodródnak az éhezés szélére, mit tesznek őértük? A háborúra mutogatnak, pedig az orbáni infláció már a háború előtt megkezdődött, és Európában sehol máshol nincs ekkora élelmiszer-drágulás. Alamizsnaként dobják oda a nyugdíjasoknak törvény szerint járó nyugdíjkorrekciót, ami távolról sem ellentételezi az élelmiszer-drágulást. Csak a számokkal trükköznek, nyugdíjemelést hazudnak, miközben hónapról hónapra kevesebbet ér a nyugdíjasok pénze, kevesebb élelmiszert vehetnek belőle a boltokban, kevesebb marad a hétszeresére emelt rezsiszámlák kifizetésére. Kérdezem tehát államtitkár urat, vane valami elképzelésük arra, hogyan állítsák meg a magyar nyugdíjasok tömegeit fenyegető szociális katasztrófát. Vagy tétlenül fogják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] végignézni egy tisztességes élet ledolgozása után a nyugdíjasokat fenyegető válságot? Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy egy nulladik témával kezdjem. Éppen egy évvel ezelőtt történt, Borsod megye 7. számú választókörzetében én voltam a Fidesz-KDNP jelöltje, és volt önöknek egy jelöltjük, egy Sermer Ádám nevű képviselőjelölt, aki nagy hangon jött a választókörzetbe, és mondta, hogy ő most le fogja győzni a Fidesz jelöltjét; a nyugdíjasoknak is ígért ezt-azt. Mondom, hogy egy évvel ezelőtt este 7 órára milyen eredmény született: Tállai András 60,42 százalék; Sermer Ádám 26,96 százalék [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Az elnök csenget]] , több mint 16 ezer szavazat a különbség, több mint kétszer annyi szavazat. [[13.50]] Csak jelzem, hogy Borsod megyében, Dél-Borsodban és még az ország jó néhány pontján melyik párt a hiteles, és melyik párt képviselőjének hisznek. Ezért aztán, amikor a nyugdíjakról van szó, a nyugdíjasokról van szó, azt tudom önnek mondani, hogy egy dologban biztos különbözik a Fidesz-KDNP politikája és az önök nyugdíjas-politikája. Önök annak idején a nyugdíjasoknak az égvilágon semmit nem ígértek, és azt be is tartották. Betartották úgy, hogy amikor a gazdaság helyzete rosszabb lett, és egy válság indult el, abban az időben is volt válság az országban, akkor önök csökkentették a nyugdíjat, elvették a 13. havi nyugdíjat, kevesebb nyugdíjemelést adtak, mint az infláció. A Fidesz-KDNP-kormány azt ígérte, hogy megőrzi a nyugdíjak értékét, és hogyha jobban utánanéz ön az elmúlt 12 év Fidesz-KDNP nyugdíjas-politikájának, rá fog jönni, hogy ezt minden évben teljesítette, az elmúlt évben is, amikor nehéz volt a helyzet, és 2023-ban is megkezdte a 15 százalékos nyugdíjemeléssel, és ebben az évben is teljesíteni fogja, hogy meg fogjuk őrizni az inflációtól a nyugdíjak értékét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Államtitkár úr, önök csak győzelmi jelentéseket tudnak mondani. [[Rétvári Bence: Így van!]] De azt gondolom, az vérlázító, hogy még a saját törvényeiket sem tartják be. Azt mondta, hogy tavaly is megkapták az inflációkövető nyugdíjemelést a nyugdíjasok. Nem kapták meg. 1,2 százalékkal kevesebbet kaptak. Erre az 1,2 százalékos, tavaly januárig visszamenőlegesre kellett volna az idei 15 százalékos emelést megadni a nyugdíjasoknak. Tehát államtitkár úr, ön a pénzügyekért is felelős államtitkára ennek a kormánynak, azt gondolom, hogy nem ártana, ha egy kicsit végigszámolná ezt. A másik, amit szeretnék mondani: az infláció februárban, de nagy valószínűséggel márciusban is 25 százalék fölött lesz. Ha ez igaz, akkor a nyugdíjasok ez alatt a negyedév alatt hitelezik a kormányt. Éppen ezért mondja azt az árnyékkormány, hogy most ennek a negyedévnek a végén áprilisi kifizetéssel egy újabb nyugdíjkorrekciót kell adni a nyugdíjasoknak, és ne felejtsük el, amit tavaly óta mond az árnyékkormány november óta: egy egyszeri 100 ezer forintos kifizetésre van szüksége azoknak a nyugdíjasoknak, akiknek a nyugdíja az úgynevezett mediánnyugdíj, a 142 ezer forint alatt van. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat.
Köszönöm szépen. Akkor nézzük a tavalyit! Tavaly az infláció 14,5 százalék [[Gy. Németh Erzsébet: 15,2!]] 14,5 százalék. [[Gy. Németh Erzsébet: 15,2!]] Tessék utánanézni! 5 százalék volt januárban a nyugdíjemelés, júliusban 3,9 százalék, majd novemberben 4,5 százalék, plusz a 13. havi nyugdíj, amit önök elvettek [[Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] de elfelejtette, hogy a Fidesz ezt visszaadta. Kijön az infláció mértéke, vagy nem jön ki? [[Gy. Németh Erzsébet: Nem jön ki!]] Kijön, tehát önnek megint nem sikerült igazat mondania. Amikor ön 25 százalékos inflációról beszél februárban, azt ne felejtse el, az a február/februári infláció, az az éves infláció, februárban éppen hogy elkezdett csökkenni Magyarországon az infláció, elkezdett visszafelé menni végre. Azt tudom önnek ígérni, ha a 15 százalék fölött ennek a kormánynak ebben az évben adni kell ahhoz, hogy az értékét megőrizzék a nyugdíjnak, ez a kormány azt is teljesíteni fogja. Köszönöm szépen. [[Gy. Németh Erzsébet: Mikor? Mikor, államtitkár úr? Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Mivel a Momentum képviselőcsoportjából másik azonnali kérdés nem érkezett, így most a soron következő kérdést feltenni kívánó képviselőcsoport képviselője következik felszólalásra. Tisztelt Ház! Hiller István képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „A felvételiről és a felvételizőkről” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt jogosította föl. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, elnök úr, igen.
Nagyon szépen köszönöm. Képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Elfogadom, elnök úr, igen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Néhány héttel ezelőtt a közelmúltban napvilágra kerültek a 2023-24-es tanévre vonatkozó felvételi jelentkezések részletei. Minthogy több mint százezer magyar fiatalt közvetlenül, családtagjaikkal együtt pedig több mint egymillió magyar állampolgárt érint, ráadásul felvételizni sokkoló dolog, függetlenül attól, hogy mi végezzük vagy éppenséggel hozzátartozónk, érdemes erről beszélni a magyar Országgyűlésben is, és tüzetesebben megvizsgálni a számokat. Az a helyzet, hogy viszonyítási alapként nem helyes az elmúlt évet, elmúlt tanévet hozni, ugyanis ez most más rendszerben folyik. Az a rendszer, amivel össze lehet hasonlítani, az, amikor nem volt kötelező emelt szintű érettségit tenni, ahogy ebben az évben sem. Magyarán, a viszonyítási alap a 2023-as jelentkezésekhez 2019. Itt az derül ki, hogy bizonyos területeken igen jelentős a növekmény. A társadalomtudomány területén 154 százalék, a bölcsészettudomány területén 125 százalék, a jogi tudományok területén 139 százalék. Na, ez az a három terület, ahol a kormány azt mondta, hogy csökkenteni kell a jelentkezők számát. A műszaki és természettudományi területeken azt mondta, hogy ott növelni kell. A műszaki területeken 14 százalékos a csökkenés, a természettudomány esetében 7 százalékos a csökkenés. Na, itt akarták növelni. De az osztatlan nappali képzés esetében a pedagógusképzésnél tragikus helyzet előtt állunk: 24 százalékkal csökkent az odajelentkezők száma. Tisztelettel kérdezem a miniszterhelyettes asszonyt, hogy látja ezeket az adatokat, és milyen tendenciákat gondol ebből. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony adja meg. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit másképp látom a képet, mint ahogyan képviselő úr. Hamarosan rá fogok térni a részletekre is, de egy kicsit messzebbről kezdeném. Magyarországon évtizedek óta az államháztartás keretei között működtettük az egyetemeket, és abban a rendszerben nem sikerült jelentős pozíciójavulást elérnünk. Így tehát azt gondoljuk, hogy indokolt volt a későbbi változtatás. Az elmúlt években az egyetemi modellváltás képében sikeres versenyképességi fordulat következett be a magyar felsőoktatásban, hiszen ma már 11 magyarországi egyetem elitligás, azaz benne van a világ legjobb 5 százalékában, úgy, hogy ezekre az egyetemekre jár egyébként a hallgatók kétharmada. A nemzetközileg jegyzett tudományos folyóiratokban megjelent publikációk száma is 26 százalékkal nőtt. Megállapítható tehát, hogy autonóm, kiszámíthatóan és átláthatóan működő, versenyképes felsőoktatási intézmények jöttek létre. Fontosnak tartom azt is megemlíteni, hogy míg 2010-ben a hallgatók 69 százaléka jutott be államilag finanszírozott férőhelyre, addig ma ez az arány 82 százalék. Európában is csak néhány olyan ország van, ahol ilyen széles körben tanulhatnak állami ösztöndíjasként a hallgatók. A megújult felsőoktatási rendszer sikerét az is mutatja, hogy idén több mint 126 ezren jelentkeztek az immár teljesen elektronikus felvételi eljárás keretében. A megújított felvételi rendszer 27 százalékkal növelte a jelentkezői számot, és minden alaptalan támadás ellenére nagyobb arányban, mint 29 százalékkal többen választottak egyébként modellváltott egyetemeket. A számokra áttérnék majd a következő egy percben. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Egyperces viszonválasz illeti meg Hiller István képviselő urat is. Parancsoljon!
Igaza van a miniszterhelyettes asszonynak, mert valóban másként látjuk a helyzetet. Én úgy látom, hogy az alapítványi kiszervezés nem szolgálta és nem szolgálja a magyar felsőoktatás színvonalemelésének ügyét. De ezt hatalompolitikának látom, és nem felsőoktatás-politikának. [[14.00]] Azért csinálták meg a kuratóriumokat, és azért csináltak olyan összetételű kuratóriumokat, hogy a jelenlegi kormányt és annak meggyőződését képviselő emberek hűen szolgálják a magyar felsőoktatásban az önök érdekét. És egyáltalán nem látom, hogy ez bármilyen színvonal-emelkedést okozott. Ezért itt az Országgyűlés nyilvánossága előtt, éppen az előbb említett és részletes adatok birtokában és ismeretében, még akkor, amikor maga a felvételi nem történt meg, csak a jelentkezés, szólítom fel és kérem önöket, kerüljük el, mielőtt nagy baj lesz: az állam szerepét, elsősorban a vidéki tudományegyetemeknél és olyan vidéki, elsősorban pedagógusképző intézményeknél, ahol jelentősen csökken [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a pedagógusszakra jelentkezők száma, gondolják át ismét. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszterhelyettes asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Ahogy az előbbi felszólalásban jeleztem, most térnék át a számokra. Igen, 2019 volt az utolsó év, amikor nem volt követelmény az emelt szintű érettségi a felvételi eljáráshoz. Ekkor összesen 112 ezer fő jelentkezett a felsőoktatási képzésre, amelyhez képest a több mint 126 ezer fős jelentkezés 13 százalékos emelkedést jelent. Emelkedett többek között a pedagógusszakokra jelentkezők száma 4 százalékkal; az agrárszakokra jelentkezők száma 7 százalékkal; és az informatika szakokra jelentkezők száma is 3 százalékkal. A tanár- és tanítóképzések esetében az előző évi 4400 fős jelentkezés 5800 főre növekedett, amelyben a tanító- és a rövid ciklusú tanárképzésre jelentkezők aránya szintén átlag fölötti növekedést mutat. Örömteli egyébként, hogy az 5800 jelentkezőből több mint 3 ezer fő a STEM vagy az MTMI szakra kíván felvételt nyerni, amely növekedés egyaránt jellemző az állami és a nem állami felsőoktatási intézmények esetében is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Brenner Koloman és Lukács László György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Házat és képviselőtársaimat, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most tehát a Jobbik-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője fog következni, ők pedig Ander Balázs és Lukács László György képviselő urak, a Jobbik képviselői, akik azonnali kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tisztelt Lukács László György Frakcióvezető Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól várja a választ.
Megvárnám a személyes válaszadást. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Sas Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Tervezike a nemzetbiztonsági törvény módosítását?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Az igazságügyi miniszter asszony távolléte miatt a kérdésre Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Sas Zoltán jelzésére:]] Köszönöm szépen, képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Sas Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Testület! Államtitkár úr, egy jogalkotási kérdésben fordulok önhöz. A nemzetbiztonsági törvény lassan harminc éve van hatályban. Az elmúlt időszakban ugyan történtek kisebb alakítások és kisebb ráncfelvarrások, de úgy érzem, lassan időszerű, hogy alapvető változásokat is eszközöljünk ebben a törvényben. Ilyen változtatás volt például a nemzetbiztonsági ellenőrzés rendszerének átalakítása, amiről el kell ismerni, hogy sokkal hatékonyabbá és sokkal eredményesebbé tette a nemzetbiztonsági ellenőrzések rendszerét; ez egy jó változás. Néhány hónappal ezelőtt Magyarországon járt egy EU-s bizottság, ahol a megbeszélések során is alkalom nyílt arra, hogy beszélgessünk a külsőengedély-köteles ellenőrzések engedélyezési jogosultságáról. Ott is egyhangú vélemény alakult ki abban, hogy Magyarországon az Európai Unió tagállamaihoz képest más típusú rendszer van: konkrétan a külsőengedély-köteles eszközök alkalmazásánál, például egy lehallgatásnál igazságügyi miniszteri engedély is lehetséges. Az EU tagállamaiban ez a joggyakorlat már nem szokványos, döntően bírói engedélyhez kötik az ilyen eszközök alkalmazását, illetőleg van, ahol egy külön tanács dönt erről a kérdésről. Meggyőződésem, hogy a bírói engedélyhez kötött eszközök alkalmazása sokkal átláthatóbbá és sokkal biztosabbá tudja tenni ezt a rendszert. Mindannyiunk közös érdeke, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok működéséhez fűződő társadalmi érdek, az ebbe vetett közbizalom minél jobban kiteljesedjen, és az a meggyőződésem, hogy egy bírónak a személye, adott esetben egy bírói tanácsnak az aláírása kellő felhatalmazást és kellő bizodalmat ad abban, hogy a titkosszolgálataink törvényesen, hatékonyan és jól működnek. Kérdezem tisztelettel: tervezike ennek a rendszernek az átalakítását? Válaszát köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ön egy emberi jogi bírósági ítéletre is hivatkozott, pontosabban nem egyre, hanem többre, a Szabó és Vissy kontra Magyarország ügyre, ezért szeretném… [[Dr. Brenner Koloman: Semmi ilyesmire nem hivatkozott!]] Bocsánatot kérek, de a képviselő úr egyébként már írásban is nyújtott be kérdéseket, és ezért ismerem az ő álláspontját. Szeretném tájékoztatni, képviselő úr, hogy a kormány a nemzetközi kötelezettségvállalásokból és bírósági ítéletekből fakadó jogszabály-módosítási kötelezettségeinek az előírt, illetve megállapodásban vállalt határidőkön belül és menetrend szerint eleget fog tenni. Vonatkozik ez egyebek mellett a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény szükséges módosításaira is. A törvény más irányú módosítása egyelőre nincs napirenden. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Sas Zoltán képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Akkor, ha jól értelmeztem, államtitkár úr arról tájékoztatott, hogy hamarosan bevezetésre kerül ez a fajta változtatás. Én ennek örülök, mert a bírói ellenőrzés ki tud terjedni arra is, hiszen az elmúlt időszak bebizonyította, hogy akár az államhatalmi ágak egyes tagjai ellen is tud folytatni jogszerűen adatgyűjtést, akár legyen ez az aláíró államtitkár is. Azt gondolom, ez kellő garanciát fog tudni nyújtani arra, hogy átlátható és törvényes módon üzemeljenek a szolgálataink. Azt mindenképpen fel tudom ajánlani önöknek, hogy a Nemzetbiztonsági Bizottság minél hamarabb napirendre fogja tűzni ezt a kérdéskört, ha önök előterjesztik, illetve a törvénnyel kapcsolatos átalakításokban a mi tapasztalatainkat is szívesen megosztjuk önökkel, hiszen szeretnénk, ha minél hatékonyabban, minél jobban és átláthatóbb módon, törvényesen üzemelnének a magyar szolgálatok. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Köszönöm szépen, államtitkár úr nem él ezzel a jogával. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Toroczkai László frakcióvezető úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor állítjuk meg végre a népnyúzást? Lesze reform a végrehajtói és igazságszolgáltatási rendszerben?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Mi Hazánk-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. [[14.10]] Tisztelt Ház! Dúró Dóra képviselő asszony, a Mi Hazánk képviselője, az Országgyűlés alelnöke, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit művelnek még a tanárokkal?” címmel. Tisztelt Ház! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem az alelnök asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Alelnök asszony jelzi, hogy elfogadja. Dúró Dóra alelnök asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Elég ránézni a pedagógusok korfájára ahhoz, hogy lássuk, mekkora a probléma az oktatásban, nem beszélve arról, hogy önök 2013-ban azt ígérték, hogy a minimálbérrel együtt fog emelkedni a pedagógusok bére, és így biztosítják annak értékállóságát. Ez nem történt meg, ezért olyan alacsony fizetésért kell most dolgozniuk a nemzet napszámosainak, ami, nem csodálom, hogy egyre kevesebbeknek vonzó. De újabb merényletet készülnek elkövetni önök júniustól a tanárokkal szemben azzal, hogy megszüntetik a közalkalmazotti státuszukat, és ez a változás nagyjából olyan egy tucat tényezőt tekintve rosszabb helyzetbe fogja hozni a pedagógusokat, pedig vonzóbbá kellene tenni ezt a pályát ahhoz, hogy a gyermekeink megfelelő színvonalú oktatásban részesülhessenek. Miért gondolják azt, hogy vonzó lesz bárki számára az, hogy akár 90 kilométerre is áthelyezhető legyen az eddigi közös megegyezés helyett? Miért gondolják azt, hogy vonzóbbá teszi a pedagóguspályát az, hogy az eseti helyettesítést felemelik 60 óráról 80 órára és a helyettesítési óradíjakat csökkentik? Csökkeni fog a helyben tanító tanárok aránya is, több lesz az óraadó így, ami szintén színvonalromlást hozhat magával. Az egészen elképesztő, hogy nagyjából csak akkor fognak túlórát fizetni nekik, ha éjszaka vagy hétvégén dolgoznak, és a szólásszabadságukat is korlátozni akarják azzal, hogy még a munkaidejükön kívül sem mondhatják el a véleményüket a közoktatási rendszerrel kapcsolatban. Az igazgatók kinevezése pedig pályázat nélkül fog folyni ezt követően. Ez szintén a színvonal romlását hozhatja magával, nem beszélve arról, hogy a GDP-arányos ráfordítás az oktatási rendszerre a KSH adatai szerint 2017 óta folyamatosan csökken vagy stagnál. Miért nem a minőségi oktatás irányába tesznek lépéseket? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Egy nem elhanyagolható részletet kifelejtett alelnök asszony a felsorolásából: mindezzel párhuzamosan három év alatt 75 százalékkal nő a pedagógusok bére, és bízunk benne, hogy két év múlva januártól már valahol 770-800 ezer forint közötti átlag-pedagógusbérrel számolhatunk. Ha ránéz ezekre a törvénymódosító javaslatokra, akkor azt látja, hogy a legnagyobb mértékben nyilván a pályakezdőknek fog nőni a bére mindenkinek nőni fog, de legnagyobb mértékben a pályakezdőknek fog nőni a bére , pontosan azért, mert jelen pillanatban egy pedagógus bére és a teljesítménye nincs olyan arányban, amilyen arányban mindenki ezt ideálisnak tartaná. Nemcsak mi, hanem, amikor tavaly decemberben 400 iskola képviselőit elhívtuk ebben voltak olyan iskolák, amelyek korábban tiltakozásokat szerveztek, voltak, amelyek nem szerveztek tiltakozásokat , az iskolaigazgatók, tanárok egyetértettek abban, hogy olyan bérrendszert kell kialakítani az oktatásban, amelyik figyelemmel van a teljesítményre. Mert van olyan tanár, aki 22 órát dolgozik, és van olyan, amelyik 26 órát. Átlagosan 24 és fél órát tanítanak a tanárok, de az igazgatónak és senkinek nincs lehetősége, hogy a kettő közötti különbözetet a bérben kifejezze, hogy aki többet dolgozik, az többet keressen, nincs lehetőség arra, hogy annak, aki tényleg lelkiismeretesen, jobban odafigyel azokra a gyerekekre, akik nehezebb családi körülmények közül jönnek, annak magasabb legyen a fizetése. Most is, az általunk beterjesztett verzióban 10 százalékkal alapból magasabb azoknak a tanároknak a fizetése, akik olyan területén tanítanak az országnak, ahol sok a hátrányos helyzetű gyerek, de aki többet foglalkozik velük, többet keres. Aki többet foglalkozik tehetséggondozással, többet keres, aki többet foglalkozik táboroztatással, majd többet tud keresni, és a teljesítményt tudjuk értékelni. Ön azt mondta, hogy minőségi oktatásra van szükség. A jelenlegi bértábla ön szerint hogy tudja a minőséget elismerni? Mert az új bértábla, amit ön támad, az pontosan a minőséget, a többletteljesítményt ismeri el, mert minőségi oktatást akarunk. Hogy lehet, hogy ön minőségi oktatást követel, de a minőségibb munkáért nem fizetne magasabb bért, hanem maradna a régi rendszernél? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg alelnök asszonyt. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor tíz éve szintén az Országgyűlésben vitáztunk a mostani pedagóguséletpálya-modellről és bérrendszerről, én magam kritikával illettem ezt azért, mert nem differenciál kellőképpen. Önök fogadták el ezt a bértáblát, önök alakították ki ezt a pedagógus-életpályát, önök fogadták ezt el, én nem, például pont azért, mert nem differenciál kellőképpen. Tehát ön az, aki kritikával illeti a saját maguk korábbi döntését. A pedagógusbérek értékállóságáról pedig annyit, hogy a Nemzeti Pedagógus Kar elnöke is rávilágított arra már 2021-ben, hogy egy akkori azonnali 65 százalékos béremelés csak a 2013-as szintre hozná vissza a pedagógusok bérét. Ha önök majd most kezdenek bele még három éven keresztül 75 százalékos béremelésbe, az azt jelenti, hogy még akkor sem fogjuk elérni reálértéken azt, ami 2013-ban már jellemezte a pedagógusokat. Ez valóban nem a minőségi oktatás irányába hat. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Akkor úgy érzem, hogy a 2013-as Dúró Dóra képviselő asszonnyal egyet tudok érteni, a 2023-assal meg nem tudok egyetérteni. Akkor, ugye, egy olyan változat volt, hogy az akkori teljesen statikus rendszerhez képest, aki pedagógusgyakornokból pedagógus I.-be, pedagógus I.-ből pedagógus II.-be, pedagógus II.-ből mesterpedagógussá minősíttette magát, annál volt a minőségibb munkavégzés miatt bérbeli ugrás, most pedig egy sokkal-sokkal, sokkal-sokkal inkább direkt és közvetlen összefüggés lesz a munka minősége és a fizetés között, mert ez egy 30 ezer vagy 70 ezer forintos ugrás volt. Most már az iskolaigazgató tényleg fogja tudni motiválni a tanárokat a többletmunkavégzésre, mert több százezer forintos különbséget tud ő maga a minősítéssel az egyik teljesítmény és a másik teljesítmény értékelése között a bérekben érvényesíteni. Ez egy valódi ösztönző lesz arra, hogy aki többet foglalkozik a diákokkal, intenzívebb, jobban odafigyel, azoknak magasabb bére legyen. Úgy gondolom, hogy a minőségibb munka magasabb megfizetése vezet el minket a minőségibb oktatás felé meg az a 800 milliárd forintos uniós és 5600 milliárd forintos költségvetési pénz, amit 2030-ig pedagógusbér-emelésre szánunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Jámbor András és Tordai Bence képviselő urak, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni, de tisztelettel meg kell kérdeznem képviselő urat, Tordai Bence képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Személyesen várjuk propagandaminiszter úrtól a választ.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tekintettel arra, hogy a Párbeszéd frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Tehát ennek megfelelően Tordai Bence képviselő urat illeti majd a szó, és megnéztem, itt vane Orbán Balázs úr, aki a miniszterelnök politikai igazgatója, ő fog válaszolni. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! A Fidesz-kormány elmúlt hetekben mutatott energiapolitikai kudarcai kapcsán szeretnék kérdezni öntől. Paks II. ügyében éppen ön vallotta be a Financial Timesnak, hogy amit Jávor Benedek és a Párbeszéd-Zöldek hosszú évek óta mond, igazából a kezdetektől fogva, hogy a Paks II.-bővítés haszontalan, káros, nem szabad és nem is lehet megcsinálni, azt most már önök is belátták, legalábbis az utolsó elemet, hogy nem tudják az orosz barátaikkal megcsinálni a paksi bővítést. Ennek örülünk. Annak viszont kevésbé örülünk, hogy lejárt március 31-én egy csomó határidő, amit önök vállaltak, egyebek között a megújuló energiára vonatkozóan. [[14.20]] Ugyan a sok vállalás közül egyetlenegyet, a napelemek hálózatra kötését egy rendeletben valamiféle félmegoldással megoldani vélték, de például a szélerőművek kapcsán, amit a helyreállítási terv közel 6 milliárd eurójáért nyújtottak be programelemként, na, ott semmilyen előrelépés nem történt, nem valósították meg azokat a megoldásokat, amiket a Párbeszéd-Zöldek az elmúlt években többször benyújtott. A március 31-ei határidő be nem tartása miatt itt nagyon sok mulasztásuk van. A jogállamisággal összevetve az egészet, minden magyar állampolgár fejenként 1,6 millió forintot bukhat az önök tétlenségén vagy ügyefogyottságán, de ugyanígy a zöldenergia-fordulat ügye is elbukik az önök kormányzóképtelenségén. Ha végigviszik a végtelenül energiaigényes akkugyárprojektjeiket, akkor pedig Magyarországon energiaválság is állhat elő. Három kérdésem van ezzel kapcsolatban. A szélerőművek terén tervezike végre megvalósítani a Párbeszéd-Zöldek megoldásait, tehát engedélyezike a szélerőműveket, ha igen, mi lesz ennek a határideje, illetve ezért a kudarcsorozatért ki vállalja a felelősséget? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Orbán Balázs, a miniszterelnök politikai igazgatója fogja megadni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először szeretnék egy pontosítást kérni, illetve jelezni önnek. A vonatkozó Financial Times-riport, talán azt lehet mondani jóindulatúan, hogy a nemzetközi liberális sajtó félretájékoztatásának az egyik ékes példája, ugyanis arról van szó, hogy a Paks II. beruházást változatlan formában szeretné megvalósítani Magyarország, az orosz atomenergia-ügynökséggel való együttműködésben. Bizonyára, mint ön is tudja, nem az Oroszországgal és az oroszokkal való együttműködéssel van jelen pillanatban probléma, hanem tekintettel arra, hogy a paksi beruházás egy nemzetközi együttműködés keretében valósul meg, és van éppen ezért az oroszon kívül nyugati technológia is a projektben német és francia elsősorban, de más nyugati országok is részt vesznek a projektben , a gond éppen a német technológiával van, és a német zöldpárti kormány ellentartásával, ugyanis ők blokkolják a Paks II. beruházás folytatását. Tehát ha ön aggódik Magyarország energiaellátása miatt és a paksi beruházás jövője miatt, akkor azt javaslom önnek, hogy a saját ideológiai társainál Németországban lobbizzon, hogy oldják fel azt a blokkolást, ami jelen pillanatban arra készteti a magyar kormányt, hogy esetleg Franciaországban vagy más helyeken alternatíva után nézzen. Magyarország energetikai korszerűsítése, és az energiaszuverenitás, energiabiztonság megteremtése érdekében a Paks II. beruházás elodázhatatlan, szükséges; éppen úgy, ahogy egyébként a megújuló energiaforrásokra történő átállás is fontos. A napenergiának is van helye Magyarország energiamixében is, és amire ön kifejezetten rákérdezett, a szélenergiának is, úgy néz ki, hogy van bizonyos helye Magyarország jövendő, következő években megállapított energiamixében. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tehát akkor önök továbbra is a nemzetközileg körözött háborús bűnös Vlagyimir Putyin cégével akarnak atomerőművet építeni Magyarországon. Ez elég baj. És az is elég baj, hogy a szélerőművek ügyében mellébeszél. Az, hogy támogatják elméletben a szélenergia felhasználását, csodálatos, ezt már hónapok óta tudjuk, viszont a kérdés arra vonatkozott, hogy ha március 31-én lejárt a határidő, akkor miért nem rukkoltak elő legalább egy rendelettel vagy egy törvénymódosítással úgy, ahogy azt a Párbeszéd-Zöldek már önök helyett egyébként kidolgozta és többször benyújtotta. Ha nem tartották a határidőt, mikorra lesznek képesek előállítani valami jogalkotási aktust a szép szavakon kívül? Illetőleg továbbra is kérdés, hogy ön vállaljae ezért a felelősséget, a miniszterelnök, vagy letolják valamelyik miniszter vagy államtitkár szintjére ezt az egész elképesztő kudarcsorozatot.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Orbán Balázs politikai igazgató urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Ha már a politikai felelősség kérdését említi, ön és politikai szövetségesei évek óta próbálják megakadályozni a paksi bővítést, ami nélkül Magyarország energiabiztonsága, energiaszuverenitása nem biztosítható, és ami nélkül egyébként a zöldügyi fordulat sem azonosítható. Nem véletlenül egy nemzetközi együttműködésről van szó, amiben különböző cégek is részt vesznek, keleti és nyugati cégek is, és ha ez a beruházás ellehetetlenül, nem valósul meg, akkor kérdezném, hogy ki vállalja, ön vállaljae annak a felelősségét, hogy Magyarországon nem lesz megfelelő mennyiségű áram. Ön vállaljae annak a felelősségét, hogy Magyarországon nem áll rendelkezésre rezsicsökkentett ár a villamos energiában? Ezeknek ugyanis mind a paksi bővítés az alapja. Arra kérem önöket, hogy vizsgálják felül ez ügyben a politikájukat. S még egyszer a szélenergia kapcsán: Magyarország megújuló energiaforrások tekintetében, azok bővülése tekintetében az elmúlt években eddig is az európai élmezőnyben volt. Ezt szeretnénk felgyorsítani, és az ehhez szükséges jogszabályi, technológiai feltételek kidolgozása az Energiaügyi Minisztérium felelőssége. Javaslom, forduljon hozzájuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést és személyesen képviselő urat, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Nyoma veszett. Nyoma veszett?” címmel. Tisztelt Ház! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt jelölte ki. Kérdezem a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Nagyon szépen köszönöm, a képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! A segítségét szeretném kérni, hátha együtt hatékonyabban megtaláljuk a kérdésre a választ. Bizonyára ön is tudja, hogy március 31-én lejárt a határideje a kormánynak azzal az európai uniós Bizottságnak tett vállalásával kapcsolatban, amiben azt ígérték, hogy megszüntetik a szélerőművek telepítésének egészen abszurd korlátozását, valamint vállalták azt, hogy egy nyilvános, átlátható konzultációt fognak tartani a szélenergiáról, illetve erről az önök által benyújtott jogszabálytervezetről. Azt is ígérték ugyanakkor, hogy az önkormányzatokkal egy átlátható párbeszédbe kezdenek, én pedig az elmúlt héten és az elmúlt hetekben rendkívüli módon kerestem ezt a jogszabálytervezetet, kerestem a konzultáció elérhetőségét, és bevallom töredelmesen, hogy nem találtam, mint ahogy nem találtam meg az önkormányzatokkal folytatandó vagy folytatott párbeszédet sem. Ez nem történt meg. Önök nem végezték el a feladatukat. Igen, tudjuk, hogy a Fidesz-frakción, illetve a kormányon belül van egy vita a szélenergia kapcsán, és azt is tudjuk, hogy az ellenzők közé tartozik miniszterelnök úr is. Ugyanakkor azt is lehetett sejteni vagy arra számítottunk, hogy az érkezendő uniós források elérése érdekében miniszterelnök úr nem fogja ezt akadályozni. De nem történik semmi, és az volna a kérdésem, hogy mikor fog a nyilvánosság elé kerülni ez a jogszabálytervezet, mikor fognak végre érdemi párbeszédet folytatni a társadalommal, és mikor lesz nyilvános párbeszéd az önkormányzatokkal. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonynak. Parancsoljon! [[14.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném talán azzal kezdeni, hogy a megújuló energiaforrások az elmúlt időszakban kiemelt helyet foglaltak el különösen a napenergia a magyar kormány törekvései között, mert 2020-ig a kitűzött európai uniós célokat meg tudtuk valósítani. Úgy gondolom, ez egy nagyon fontos dolog. Ha a napelemnél, napenergiánál maradunk, akkor a beépített napelemes kapacitások a tavalyi év végére meghaladták a 4000 megawattot. 2030-ra 6000 megawattot ígértünk, úgy tűnik, hogy ezeket a célitűzéseket már sokkal korábban meg tudjuk valósítani. Az ön kérdése kifejezetten a szélenergiára vonatkozott. Én azt gondolom, hogy a megújuló energiaforrásokkal úgy általában is nagyon fontos foglalkozni, akár a geotermia, biomassza, a biogáz kérdésével is és ugyanígy természetesen a szélenergiával kapcsolatban. Itt Gulyás Gergely miniszter úr már tájékoztatást nyújtott arról, hogy a Bizottsággal ezzel kapcsolatban egyeztettünk, és ezzel kapcsolatosan a 8 kilométeres eddigi településhatártól számított távolságot a jövőben csökkenteni fogjuk, valahová 1 kilométer körülire, és amihez ragaszkodtunk, az pedig az, hogy a helyhatóság hozzájárulása is szükséges legyen. Ön itt kifejezetten kiemelte az önkormányzatok kérdését. Nekünk is az a véleményünk, hogy ezzel az üggyel kapcsolatban kiemelten fontos az önkormányzatokkal egyeztetni, hiszen itt egy komoly esztétikai kérdésről is szó van, ugyanakkor azért zöldpolitikusok más helyeken komoly tiltakozásnak adnak hangot, hiszen egyébként akár a madarak tömeges meggyilkolásához is vezet ezeknek a szélerőműveknek a felépítése. Úgyhogy azt gondolom, itt nagyon sok szempontot kell megtárgyalnia a kormánynak, és ezzel kapcsolatban folyamatban vannak az egyeztetések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Egyperces viszonválaszra Csárdi Antal képviselő úré a szó.
Kedves Miniszterhelyettes Asszony! Én arra kérem, tisztelje meg a választókat, hogy válaszol a kérdésre. Nem válaszolt arra a kérdésre, hogy mikor lesz végre egy nyilvános és átlátható diskurzus a társadalommal a szélenergiáról, hogy mikor lesz egy érdemi párbeszéd az önkormányzatokkal, és a legfontosabb, hogy mikor lesz benyújtva a jogszabálytervezet. Önök azt mondták, illetve egész egyszerűen a miniszterelnök úr azt mondta: „Ne azt nézzék, hogy mit mondunk, hanem hogy mit teszünk.” A helyzet az, hogy szép szavakat a sajtótájékoztatókon mondanak, de nem látjuk a tetteket. A tetteket szeretnénk látni, ezért a kérdésemet szeretném még nyomatékosabban megismételni. Tisztelt miniszterhelyettes asszony, mondja meg: mikor lesz a nyilvánosság előtt elérhető a jogszabálytervezet? Köszönöm szépen. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes asszonyt is. Parancsoljon!
Igen. Ezzel kapcsolatban ezért is gondolkodtam, hogy ezt idehozzame, de azt gondolom, itt van a pillanat, hogy ezt is szóba hozzuk önök rendkívül erőszakosan, erőteljesen kérik a szélerőművekkel kapcsolatos szabályozás kérdését. Ez egy komoly dolog, ezt meg kell vitatni, meg kell fontolni, hogy milyen feltételek, szabályok és az emberek számára elfogadható szabályok szerint fogjuk ezt a szélerőmű-kapacitást bővíteni. De azért azt kiemelném, hogy furcsasággal tölti el az embert, amikor például olyan ikonikus zöldaktivisták, mint Greta Thunberg, azért tiltakozik, mondjuk, Norvégiában az energiaügyi minisztérium előtt, hogy a szélerőműveket ne tudják telepíteni. Tehát önökkel az történik, hogy jön egy téma, akkor azt hajtsuk, hajtsuk, hajtsuk, de azért azt meg kell látni, hogy gyakorlatilag Európán belül is ebben vita van, és azt, hogy ezt hogyan érjük el [[Csárdi Antal: Nem válaszol a kérdésre!]] , igenis ezt nagyon-nagyon alaposan át kell gondolni. Úgyhogy én arra kérem önöket is, hogy a szélerőművekkel kapcsolatban természetesen beszéljünk róla, de szerintem érdemes minden lehetőséget megvizsgálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Barcza Attila képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Guruló dollárokért cserébe kiárusított nemzeti érdek?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A miniszter asszony a távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Jelzi képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Barcza Attila képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Gyurcsány Ferenc, a DK elnöke és a dollárbaloldal büszke vezetője már nyíltan ír és beszél arról, hogy azon dolgoznak itthon, de elsősorban Brüsszelben, hogy Magyarországot minél rosszabb helyzetbe hozzák. Gyurcsány kedden egy Facebook-posztjában elismerte, hogy Brüsszelben azon áskálódnak, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó uniós forrásokat. Ahogy tehát azt már a dollárbaloldaltól megszokhattuk, saját hatalmi törekvéseik eléréséhez szándékosan kárt akarnak okozni a magyar embereknek. Engedjék meg, hogy idézzek a posztban leírtakból nem lesz könnyű, de megpróbálom. Tehát ez egy idézet: „Ezért szembemegyünk Orbán kormányával, ahol és ahogy tudunk, nyomást gyakorlunk rá, hogy felszabaduljon a haza. Igen, dolgoztunk azért, hogy az Európai Unió olyan feltételeket támasszon, amelyek lebontják, de legalábbis meggyengítik Orbán korrupt, önkényre épülő világát. Az az ember csak az erőből ért. Akkor azt kell alkalmazni.” s rögtön itt a vége, hál’ istennek, a Gyurcsány-idézetnek. A szóban forgó poszt is azt támasztja alá, amit az elmúlt hetekben már számtalanszor hangsúlyoztunk: a baloldal folyamatosan azon munkálkodik, hogy Magyarországot, a magyar embereket a leghátrányosabb helyzetbe hozzák. Ne lepődjünk meg ezen, hiszen pontosan ezért gurulnak ezek a dollárok hozzájuk. Régóta ismeretes az is, hogy a baloldal háborúpárti, és feltett szándékuk az, hogy belerángassák Magyarországot a háborúba. Tennék mindezt úgy, hogy a magyar emberek békét szeretnének, de ez természetesen őket a legkevésbé sem érdekli. Tisztelt Államtitkár Úr! Mélységesen elkeserítő, hogy a Gyurcsány-vezette baloldal mit meg nem tesz, hogy Brüsszelben is rendszeresen Magyarország ellen szólalnak fel, és a céljuk immáron az, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó forrásokat. Az elmondottak fényében szeretném megkérdezni: a baloldalnak tényleg semmi sem drága a guruló dollárokért cserében? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nemcsak arról van szó, hogy azt állítja most már nyíltan a Demokratikus Koalíció elnöke, hogy Magyarországgal szemben fellép és az Európai Unióban mindent megtesz azért, hogy Magyarország ne kapja meg az őt illető pénzeket, hanem amikor itt a Házban a kormány benyújtja azokat a törvényjavaslatokat, amelyekkel éppen az Európai Bizottsággal való megegyezés alapján szeretnénk ezt a megegyezést támogatni, akkor a Demokratikus Koalíció képviselői minden esetben nemmel szavaznak. Szeretnék néhány ilyen törvény mondani, amelyet nem szavazott meg a Demokratikus Koalíció: az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos szabályok módosítása; az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról szóló törvény módosítása; a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosítások; az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló törvény módosítása; az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatos módosítások; aztán az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló törvény módosítása és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvényjavaslat. Ezeket a törvényjavaslatokat a kormány az Európai Bizottsággal megegyezve terjesztette a Ház elé, és mindegyik törvényre nemmel szavazott a Demokratikus Koalíció, így nemcsak hogy Brüsszelben akadályozza Magyarországot, hogy megkapjuk a minket illető uniós forrásokat, hanem itt, a parlamentben is folyamatosan akadályozzák az Európai Bizottsággal való megegyezést, azaz a nemzeti érdek érvényesítését. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Barcza Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a választ, államtitkár úr, ami elég aggasztó, de sajnos az is nagyon aggasztó, ami a múltban történt, és mindent meg kell tennünk, hogy ez ne térjen vissza. Ugyanis ne felejtsük el, hogy a balliberális kormányok többek között eladták a Postabankot, amit ezután az osztrák Erste Bank vett meg, de egymás után hirdették meg eladásra a még akkor megmaradt magyar pénzintézeteket. [[14.40]] Így adták el akkor a Konzumbankot, és indították el az FHB Bank értékesítését. Emellett értékesítették a Mol részvénypapírjait, megváltak az Antenna Hungáriától és a Budapest Airporttól, és magánosították a Malévot is, ami ennek következtében később csődbe ment. A nemzeti vagyon kiárusítása mindenféle koncepció nélkül zajlott, ráadásul sehol nem volt ilyen mértékű a közép-kelet-európai régióban, mint hazánkban. Ezért kapják az én véleményem szerint most is ezeket a dollárokat, mintegy fizetést külföldről. Amíg tehát a kormány éjt nappallá téve azon küzd, hogy a Bizottsággal megegyezzen, ők ez ellen dolgoznak. Én azt kérem, hogy tegyünk meg és tegyen meg a kormány mindent azért, hogy a forrásokat Magyarország megkaphassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra a miniszterhelyettes úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Még arra a mondatára szeretnék reagálni, amelyet egyébként idézett Gyurcsány Ferenctől, aki azt mondta, hogy az erőt alkalmazni kell; és ezt a kormánnyal szemben értette. Nos, a probléma az, hogy jó néhányan emlékszünk arra, amikor Gyurcsány Ferenc hatalmon volt, és valóban alkalmazott erőt, sőt erőszakot alkalmazott, mégpedig az ellenzéki tüntetőkkel szemben alkalmazott erőt. Soha ne jöjjön vissza még egyszer az a hatalom, amelyik a saját állampolgáraival szemben az erőt alkalmazza, a törvénytelen erőt alkalmazza. Számos bírósági ítélet bizonyítja, hogy ezek törvénytelen rendőri túlkapások voltak. Ezekkel a bírósági ítéletekkel és ezzel az erőalkalmazással a mai napig nem számolt el sohasem Gyurcsány Ferenc. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hogyan tudunk továbbra is hatékonyan védekezni a hazánkat és határainkat fenyegető illegális migránsok újabb tömegeivel szemben?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította föl. [[Nacsa Lőrinc szólásra emelkedik, majd bólint.]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Lassan nyolc éve már annak, hogy elkezdődött az a soha nem látott mértékű migrációs hullám, amely a Közel-Kelet és Afrika irányából Európa felé tart. Az áradat akkor Magyarország határain is átgázolva masírozott tovább elsősorban Nyugat-Európa felé. A kormány azonban nem tétlenkedett, a migránsokat tárt karokkal fogadó többi európai országgal ellentétben haladéktalanul akkor megkezdte a határt védő kerítés megépítését, majd az így létrejött műszaki határzárat megerősített élőerős védelemmel és fokozatosan egyre szigorúbb jogi szabályozással, azaz jogi határzárral tette teljessé. Az így létrejött hármas határzárnak és a nemzetközi politikai szinten is masszív magyar védekezésnek köszönhetően ma már nem táboroznak migránsok százai a Keleti pályaudvaron, és nem masíroznak Magyarországon. Nem ez a helyzet azonban a déli határ másik oldalán fekvő Szerbiában, ahol városok és falvak lakói is kénytelenek megfélemlítve élni mindennapjaikat, dacára az újabb és újabb, kemény rendőri fellépésnek. Sok helyen csak a legszükségesebb esetben mernek kimenni az utcára. A helyzet mindeközben a földközi-tengeri útvonalakon is pattanásig feszült. Mindezek ellenére az Európai Unió változatlanul is a kötelező kvóta rendszerét erőlteti. Az Európai Parlament LIBE Bizottsága ugyanis múlt kedden elfogadta az uniós migrációs csomag négy elemét, köztük egy javaslatot az EU-ba érkező menedékkérők tagállamok közti szétosztásáról. Történik mindez úgy, hogy Brüsszel továbbra sem ad egy fillért sem Magyarországnak az Európai Unió déli határait is védő magyar határkerítés fenntartásának és működésének finanszírozására. Az elmúlt hét évben a kormány több milliárd eurónyi összegből felépítette a déli határon a kerítést, amely azóta is távol tart a magyar és egyben uniós határtól is évente több száz ezer illegális bevándorlót. Ha csak az idei évet nézzük, március végéig több mint 27 ezer határsértőt fogott el a rendőrség az idei évről beszélek , és közel kétszáznegyven embercsempész ellen indítottak büntetőeljárást. Nap mint nap migránsok százai próbálkoznak a déli határon, a rendőreink pedig állják a sarat. Kérdezem államtitkár urat, hogyan tudunk továbbra is hatékonyan védekezni a hazánkat és határainkat fenyegető illegális migránsok ellen. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra, mint említettem, Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adok szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ausztria, Bulgária, Horvátország, Ciprus, Csehország, Dánia, Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovákia; ezek az országok fogadtak el pár héttel ezelőtt Athénban, Görögországban egy közös nyilatkozatot, amelyben azt követelik az Európai Bizottság vezetésétől, hogy pénzügyi támogatást is nyújtson a külső határok megvédéséhez. Ezeknek az országoknak egy része, javarésze külső határ menti ország az Európai Unióban, egy része nem rendelkezik külső határral, de elkötelezett a határvédelem mellett, és ahogy ezt számoljuk, ez jóval több mint egy tucat ország az Európai Unión belül, tehát sok ország kormánya azt követeli Brüsszeltől, hogy végre-valahára vegye komolyan ezt a kérdést, érdemben foglalkozzon vele, és ne az embercsempészek legyenek azok, akik eldöntik, hogy kit hoznak Európába és kit nem, és ezáltal ne az embercsempészek döntsék el, hogy ki lesz európai lakos és ki nem, hanem adjon érezhető, közös támogatást ahhoz, hogy az Európai Unió külső határait közösen tudjuk megvédeni. Szolidaritásról beszélnek látástól vakulásig Brüsszelben, de szolidaritás alatt ők csak azt értik, hogy mindenkit be kell fogadni, az Unión belül szét kell osztani. És azt nem tartják a szolidaritás részének, hogy egyes országok a külső határokat védik. A képviselő úr is utalt rá: 650 milliárd forintot költött Magyarország külső határok védelmére. A kerítés fenntartása évi 30 milliárd forintjába kerül Magyarországnak, de ezzel nemcsak Magyarországot védjük, hanem egész Európát védjük. Nem kockázatok nélküli, a tavalyi évben 477 esetben történt támadás a határt védő személyek ellen. 104 esetben jött jelentés arról, hogy lövések dördültek a határ szerb oldalán, és 24 esetben sorozatlövés dördült el a szerb oldalon. Ettől is, illetőleg a romló közbiztonságtól, a terrortámadásoktól is óvja Európát a magyar, déli határkerítés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, köszönöm a választ. Látjuk azt, hogy egyre több európai ország épít kerítést. Sokszor azok az országok, amelyek 2015-ben abból éltek és abból csináltak politikai karriert, hogy a magyar határkerítést gyalázták. Mi szeretnénk köszönetet mondani a határt védő rendőröknek, katonáknak, határvadász századoknak, akik garantálják a magyar emberek biztonságát, és nagyon fontos, hogy mi a nemzetközi szerződések talaján állva, a nemzetközi szerződéseket betartva őrizzük az Európai Unió külső határait. Szerintünk szégyenletes, hogy az Európai Unió semmilyen módon nem kívánt hozzájárulni ehhez, pedig már több alkalommal, többször is a Bizottság elnöke maga is megerősítette azt, hogy igenis a külső határokat védeni kellene, miközben az Európai Parlament balliberális többsége olyan javaslatokat fogad el, amelyekben a kvótát erőlteti, és tovább próbálja a migránsok behozatalát népszerűsíteni. A magyar kormány és Fidesz-KDNP kitart az álláspontja mellett: mi továbbra is megvédjük Magyarország határait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszterhelyettes urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha megnézzük, hogy terrortámadásban hányan haltak meg az Európai Unióban, azt láthatjuk, hogy több mint kétezer ember veszítette az életét. A legfiatalabb áldozat egyéves volt, a legidősebb kilencven éves. Az áldozatok 91 százaléka az iszlám dzsihád következtében halt meg, az áldozatok 20 százaléka pedig öngyilkos merényletben. Spanyolország és Franciaország az, ahol a legtöbb áldozatát szedte a terrorizmus Európán belül. Ezzel szemben mit mond Karácsony Gergely? Meggyőződésünk, hogy egy sokszínű, különböző kulturális tulajdonságokkal és háttérrel rendelkező közösség erősíti és előreviszi Magyarországot így beszélt Karácsony Gergely bevándorláspárti politikusként. Tordai Bence elmondta, hogy a déli határon épített kerítés értelmetlen, embertelen és pazarlóan drága. Ehhez képest ez a kerítés az, ami a tavalyi esztendőben egy debrecennyi és szombathelynyi lakosságszámú illegális határátlépési kísérletet hiúsított meg. Gyurcsány Ferenc pedig azt mondta, hogy Magyarországnak kifejezetten javára válna, ha befogadná a bevándorlókat. A magyar baloldal sajnos ugyanúgy, mint Brüsszel bevándorláspárti, mivel külföldről fizetik őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mit terveznek az inflációval?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Dávid Ferenc bólint.]] Köszönöm szépen. Képviselő úr jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Dávid Ferenc képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Miniszterelnök úr utasítást adott, hogy év végére legyen egyszámjegyű az infláció. Nem lesz könnyű teljesíteni a feladatot, mivel az Eurostat által januárban mért 26,2 százalékos infláció újabb lökést fog kapni az ársapkák kivezetésével. [[14.50]] A februári 25 százalék feletti érték sem ad okot derűlátásra. Az árak emelkedésének határt szabhat a fizetőképes kereslet csökkenése, de ez azt jelenti, hogy a magyar társadalom egy jelentős része kevesebbet és rosszabb minőségű terméket fogyaszt idén, mint tavaly. A kormányfő utasítása ebben az esetben olyan lesz, mint Saint-Exupéry Kis hercegében a királyé, aki hajnalban megparancsolja a Napnak, hogy kelljen fel, este, hogy nyugodjék le, és a Nap engedelmeskedik. Az áremelkedés azonban nem ilyen, nem áll meg, az infláció továbbra is vágtatónak minősül. Ma az infláció nálunk a legmagasabb az Európai Unióban. Tizenhat EU-tagország érte már el az egy számjegyű pénzromlást, a mi inflációnk az uniós átlag két és félszerese. A háború és a szankciók minden tagországot legalább annyira érintenek, mint minket, ám az inflációjuk közelében sincs a miénknek. Mindenképpen felmerülhet a kérdés, hogy hazánkban miért magasabb az élelmiszer-infláció, mint más EU-s országban. Miért van az, hogy régiós versenytársainknál harmadával lassabb ütemű az élelmiszerár-robbanás, mint nálunk? Lengyelországot, Csehországot, Szlovákiát ugyanúgy érintette és érinti az energiaválság, az aszályos év összes negatívuma és a háborús sokk, ennek ellenére eredményesebben küzdenek a pénzromlás ellen, mint Magyarország. Sőt, nincs a világon ország, amelyet a háború jobban sújtana, mint Ukrajnát, ám a februári infláció már ott is alacsonyabb volt a mienknél. Az ársapkákat 2021 őszén és 2022 januárjában kellett bevezetni. Háborúról, pláne szankciókról akkor még szó sem volt. Árulja el, államtitkár úr, hogyan akarják megfékezni az inflációt!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által is felemlített elhúzódó háború és az elhibázott szankciók valóban egész Európát sújtják, sújtják a gazdaságot, energiaválságot és inflációt okozva. A kormány célul tűzte ki, hogy a családok, a teljes foglalkoztatottság és a nyugdíjasok megvédése és nem utolsósorban a recesszió kivédése érdekében az év végére egy számjegyűre csökkenti az inflációt. Eddig mintegy húsz intézkedés született, ebből tíz a vállalkozásokat és a munkahelyeket, további tíz pedig a családokat és a nyugdíjasokat védi. Ezek az intézkedések, többek között az ön által is említett élelmiszerárstop és kamatstop működnek, az infláció tetőzött, és lassú csökkenésnek indult. A kormány folyamatosan keresi azokat az eszközöket, amelyekkel tovább csökkenthető az infláció. Az ismert intézkedések mellett a Gazdaságfejlesztési Minisztérium támogatta a Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatát, amely online árfigyelő adatbázis létrehozására irányult. A nemzetközi tapasztalatok rávilágítanak, hogy a növekvő ártranszparencia, a fogyasztói árak összehasonlítása fokozza a versenyt, ami hosszú távon mérséklő hatással van az árakra, és nem utolsósorban erősíti a vásárlói tudatosságot. Az online árfigyelő szolgáltatás célja, hogy a lakosság számára elérhetővé váljon egy olyan adatbázis, amely lehetővé teszi a fogyasztói árak alakulásának átlátható módon történő összehasonlítását, megakadályozza a túlárazást, amelyet egyébként egyéb eszközökkel is igyekszünk meggátolni, egyúttal jelentősen fokozza a piaci versenyt a hazai kiskereskedelmi szektorban.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Dávid Ferenc képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Rendkívül rövid leszek. A magyar inflációellenes intézkedések hatékonyságát érdemes összemérni. Nem tudom, államtitkár úrnak volte lehetősége a hét végén az Eurostat legújabb számait megnézni, amelyek az eurózónához tartozó húsz ország inflációs adatait mutatják. Az élmezőny számait mondom: Luxemburgban 3 százalék, Spanyolországban 3,1 százalék, Hollandiában 4,5 százalék, Belgiumban 4,9 százalék, a középmezőnyhöz tartozó Franciaországban 6,6 százalék, Máltán 7 százalék. Ezek egyébként ugyanolyan összevetések, év/év, február/február, illetve ezek már márciusi adatok. A legutóbbi magyar számok: 23,1, 25, 26,2, 25,8. Iszonyatos eltérések vannak! Pénteken talán hallotta a miniszterelnök urat államtitkár úr, amikor azt mondta, hogy az inflációt nyakon kéne ragadni és a kukoricát le kell törni. Nos, ez nem így működik. Ha van egy nemzetközi tudás, azt kell átvenni, azokat az eljárásokat kell alkalmazni, és akkor nálunk is olyan számok lehetnének, mint Luxemburgban, Spanyolországban, Hollandiában és Belgiumban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszterhelyettes urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban nagyon jelentős különbségek vannak a számokban, de jelentős különbségek vannak az országban is. Luxemburgot vagy Belgiumot összehasonlítani egy közép-európai és Ukrajnával határos országgal, úgy gondolom, nemcsak szakmai tévedés, hanem méltánytalanság is. Ami pedig a háború okozta közvetlen veszélyeket jelenti, ha már ön is felhozta: kérem, gondoljon csak arra, hogy az Ukrajnából eredendően Afrikába szánt, majd Magyarországon keresztül lévén, hogy mi vagyunk a legnagyobb szárazföldi átkelőpont beáramló gabona mit jelent a magyar mezőgazdaságra és mit jelent a magyar termelőkre. Úgy gondolom, hogy nagyon méltatlan, amit képviselő úr a felsorolásában érzékeltetni kívánt. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Az utolsó azonnali kérdés következik. Földesi Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Sikerüle felelősségre vonni az erőszakos antifasisztákat?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Köszönöm, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Földesi Gyula képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Még februárban történt a fővárosban az a megdöbbentő támadássorozat, amelynek során egy jórészt külföldi aktivistákból álló csoport békés járókelőket vert meg brutális kegyetlenséggel. Minden esetben többszörös túlerőben, mégis alattomos módon, hátulról támadtak áldozataikra, botot, kalapácsot, viperát használtak. Különösen felháborító, hogy az elkövetők áldozataikat minden esetben kizárólag a kinézetük alapján választották ki. A megvert emberek semmilyen okot nem szolgáltattak arra, hogy rájuk támadjanak, még csak szóváltásra sem került sor. Az eseteket követően hamar világossá vált, hogy erőszakimportról van szó. Az elkövetők egy nemzetközi szélsőbaloldali szervezet, az Antifa tagjai és támogatói voltak. Azért érkeztek Budapestre és a céljuk az volt, hogy rendzavarást, felbolydulást okozzanak. Tűrhetetlen, hogy egy szélsőbaloldali erőszakszervezet tagjai magyar állampolgárokat verjenek Budapest utcáin, pusztán azért, mert a kinézetük alapján úgy vélelmezik, hogy azok politikai meggyőződése más, mint az övéké. Elfogadhatatlan, hogy Magyarországon politikai meggyőződésből erőszakos, felforgató cselekményeket kövessenek el. Nálunk közéleti konszenzus van abban, hogy az erőszak semmilyen formában sem tolerálható. A rendvédelmi szervek legszigorúbb fellépésére van szükség annak érdekében, hogy ez a baloldali erőszakszervezet ne vethesse meg a lábát hazánkban. Tisztelt Államtitkár Úr! Folyike még nyomozás vagy vizsgálat az említett ügyben? Sikerüle felelősségre vonni az elkövetőket? Folyike célzott munka a rendvédelmi szerveknél az Antifa Magyarországra irányuló tevékenységének felderítésére és elsődleges későbbi támadásainak megakadályozása érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nemcsak a budapestieket, de Magyarországon mindenkit méltán háborított föl az, hogy az Antifa mozgalom magyarországi sejtje külföldről, Németországból, Olaszországból hívott embereket arra, hogy ott már ismert és közismert bűnelkövetők más országokban az Antifát terrorszervezetnek is tartják Magyarországra jöttek, és itt embereket támadtak meg, ahogy ön is utalt rá, pusztán az öltözködésük alapján, fényes nappal a magyar utcákon. Általában hátulról támadták meg őket, először a térdükre mértek ütést, hogy a földre rogyjanak, és úgy ütlegelték őket. Tehát először igyekeztek őket hátulról a földre teperni, közben pedig paprikaspray-vel lefújni őket és azokat is, akik szemtanúk lehetnének, hogy ne lássák, kik azok, akik ezt elkövették, s az elkövetők az arcukat is igyekeztek eltakarni. Elfogadhatatlan minden erőszak, de ha valaki ilyen gyáva módon hátulról támad, és igyekszik utána még a szemtanúk ellehetetlenítésére is, ez aztán, azt hiszem, hogy végképp sokakat felháborít. [[15.00]] Elfogadhatatlan! Ez Magyarországon nem szokás. Lehet, hogy ilyen előfordul Németországban, lehet, hogy ilyen előfordul Olaszországban, de Magyarországon ilyen nem fordult elő, és nem is fog előfordulni. És ami a még felháborítóbb, hogy a Szikra Mozgalomnak a képviselői, főleg Jámbor András képviselő úr, aki itt ül a parlamentben is, utána még a hatóságokat szólította fel bocsánatkérésre, és a mozgalom tagjaival szemben követel elégtételt a nyilvánosság előtt. Azok követelnek elégtételt, akik filozófiát csináltak abból, hogy erőszakkal is lehet politikai nézeteltérést vagy vélt politikai nézeteltérést rendezni, és számukra teljesen ismeretlen, a ruházatuk alapján valamilyennek gondolt embereket, akiknek egy jó része ráadásul külföldi volt, turista volt, tehát nem is magyar volt, őket megtámadni. Tordai képviselő úrnak is meg Jámbor képviselő úrnak el kéne mondania, hogy honnan is ismerik ezeket az embereket, mire biztatták őket, és miben segítették őket a választási kampányukban, hiszen közös fotók is készültek róluk a választási kampányban. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Földesi Gyula képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy erőszakimportról beszélhetünk, felmerül a kérdés, hogy ki az importőr, kik azok, akik idehívják ezeket a külföldi bűnözőket. Az is valószínűsíthető, hogy valaki segítette az erőszakos cselekmények elkövetőit az akciónak a szervezésében, ezért ha megengedi, államtitkár úr, további kérdést intéznék önhöz: kik és hogyan segíthetik az antifasiszta erőszak importját? Kinek áll érdekében a társadalmi rend erőszakos cselekményekkel történő megzavarása?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megköszönöm az együttműködésüket, mielőtt megadnám a szót az államtitkár úrnak, Lezsák Sándor alelnök úr veszi át a levezető elnöki teendőket, és Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak még megadom a szót. Parancsoljon! (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót mindkét elnök úrnak. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A magyar hatóságok a végére fognak járni ennek az ügynek, megkeresték a külföldi társhatóságokat is, és minden elkövetőnek a kilétét megpróbálják felfedni, és megpróbáljuk megakadályozni, hogy valaha is megtörténhessen ez Magyarországon. De felháborító, hogy a magyar baloldal a történelemben nem először legitimálja az utcai erőszakot, és azok nevében követel elégtételt, akik a filozófiai megágyazói voltak annak, hogy a magyar utcákon fizikai erőszakkal bárkit megüssenek. Hiszen ha külföldi turistákat így, viperákkal vagy más módon megtámadtak, ütlegeltek vascsövekkel, akkor bármely budapesti járókelő bármikor az áldozata lehetne ezeknek az Antifa-csoportoknak, szélsőséges baloldali politikai csoportoknak. De nem lesz, mert a Magyar Rendőrség, a magyar kormány ezzel szemben fel fog lépni, Jámbor András és társai bármennyire is próbálják hetek és hónapok óta mentegetni ezeket az embereket. Erre nincs mentség, és ennek nem lehet folytatása. Ezt az erőszakot Budapest utcáiról száműzni kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat! Köszönöm az államtitkár úr válaszát, illetve nem én köszönöm meg, hanem aki kérdezte. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „50 éves Hortobágyi Nemzeti Park” címmel Bodó Sándor, a Fidesz képviselője.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy e Ház falai között bizony gyakran hangos viták keletkeznek, de van egy olyan dolog és hát reményeim szerint talán azért több is , amelyben mindenképpen egyetérthetünk, és ez pedig véleményem szerint a Kárpát-medence páratlan természeti értékeinek, Magyarország páratlan természeti értékeinek a kulcskérdése. Hajlamosak vagyunk ezt a témát olykor mellékszálon kezelni, hajlamosak vagyunk azt mondani, hogy hát olyan sok baj van a világban, olyan sok probléma jelentkezik akár országunkban is, hogy ezek mellett az értékek mellett olykor szó nélkül elmegyünk. Most pedig van egy jeles esemény, amely mindenképpen megérdemli azt, hogy itt, az ország házában is szó essék róla, ez pedig nevezetesen az, hogy az ország első nemzeti parkja, a Hortobágyi Nemzeti Park ebben az évben lesz 50 éves. 50 év nagy idő, de tulajdonképpen természeti értékek vonatkozásában nem tűnik olyan soknak. A Hortobágy tudjuk, hogy valamikor Debrecen város birtoka volt, megőrizte azokat a jellegzetes, karakteres vonásait, amelyek azért még mind a napig fellelhetők. Természetesen nagyon sok minden átalakult, megjelentek azok a gazdasági fejlesztések, amelyek lényegében azért a pusztától életidegenek, ezért aztán nagyon fontos, hogy legyen egy olyan sziget amely nem is olyan kicsi, hiszen ma már 82 ezer hektár , amely a régmúltat hozza vissza, bemutatja a jelen emberének, a következő generációnak. A Hortobágyi Nemzeti Park ezt a küldetést vállalta magára. Azt, hogy viszontagságos volt a születése, az indulása, azt talán mindannyian tudjuk, hiszen bizony azokban az években felmerült, hogy az egész hortobágyi pusztát valamiféle termelőszövetkezeti, állami gazdasági formában tagosítani kellene, sőt azt megelőzően pedig nagyon kellemetlen emlékek köthetőek a hortobágyi kitelepítésekhez, szóval volt azért jócskán olyan előzmény, amit a pusztának, Hortobágynak le kellett vetkőznie magáról, le kellett győznie, és vissza kellett nyernie azt a küldetést, ami az előző száz években jellemezte. Nos, ahogy említettem, 50 éves a hortobágyi puszta, és az 50. évforduló apropóján bizony érdemes egy rövid számvetést végezni, hogy mi is történik a Hortobágyon. Az első különleges érték mindenképpen az a madárvilág, amely háboríthatatlanul fészkel, illetve vonul ezek között a körülmények között, és tényleg be tudja mutatni ennek bejárása, ennek megfigyelése kapcsán azt az életformát, amelyet az ott élők az elmúlt évszázadokban megvalósítottak, átéltek. A parki területek több vármegyét is érintenek, hiszen ahogy említettem 82 ezer hektárra nőtt már az a terület, ahol a bemutatkozásra lehetőség van, így, ugye, négy vármegyéből, Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Heves vármegyéből, illetve egy kicsikét a Szatmár-beregi síkból is tapintható néhány tájegység. A Hortobágyi Nemzeti Parkra irányuló figyelem 2012-ben egy nagyon jelentős lépéshez érkezett, amikor is a Puszta világörökségi helyszín gondnoksági feladatainak ellátására jelölte ki a kultúráért felelős miniszter. Úgy is tűnhetne ez, hogy adminisztratív intézkedésekkel próbáljuk ezt a küldetést biztosítani, de bizony ettől nagyon-nagyon távol vagyunk, amit leginkább talán azzal tudnánk bizonyítani, hogy milyen programok is figyelhetők meg, élhetők át, valósíthatók meg ebben a környezetben, melyek azok a programok, amelyekre fel tudjuk hívni a látogatók figyelmét. Én azt gondolom, hogy minden adminisztratív intézkedés helyett sokkal inkább fontos, hogy közelebb vigyük akár a városlakókhoz, akár más tájegységekről érkezőkhöz ezeket az értékeket, így aztán az áprilisi húsvét például a Hortobágyi Vadasparkban, madárhangos tavasz a Hortobágyon vagy a nemsokára megvalósuló kihajtási ünnep mind-mind olyan érték és olyan különlegesség, ami tényleg emberek tízezreit mozgatja meg. És hát így lesz ez egész évben, mindenképpen javaslom önöknek, hogy látogassanak el az 50 éves Hortobágyi Nemzeti Park internetes felületére, mert bizony ott nagyon pontos és precíz útmutatót kapnak. Végezetül pedig szeretném megköszönni mindenkinek, aki ezért az értékért dolgozott a korábbi években, dolgozik most, és különlegesen a nemzeti park vezetői mellett a település irányítóinak is, hiszen Hortobágy tényleg egy nagyon különleges érték a múltból és üzenet a jövőbe. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bodó Sándor képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, a Jobbik képviselője: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Számos alkalommal adom a felszólalásomnak ezt a címet, hogy „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” Jelen témánál is, azt gondolom, elmondható, hogy maximálisan a megoldásra törekszem én is és még sokan mások is ebben a kérdésben, ugyanakkor viszont ennél a kérdésnél felmerül a felelősség kérdése is, illetve a felelősöknek a keresése is. Bizonyára sokan emlékeznek rá, tavaly nyáron, amikor egy rendkívül aszályos időszakot élt meg Magyarország, a Tarna folyót egy borászat, egy aldebrői borászat felduzzasztotta, és kiszivattyúzta onnan azt a vizet. [[15.10]] Nyugodtan lehet mondani, hogy bort ivott és vizet szivattyúzott, csak az a baj, hogy nem vicces ez a cselekménye, hiszen azon túl, hogy a helyi és a környékbeli gazdálkodóknak kárt okozott, mert a folyó meglévő, minden egyes csepp vizét kiszivattyúzta galád módon, a környezetre rendkívüli, nagyon komoly hatást mért úgy, hogy egyébként visszafordíthatatlan következményei is lettek, az állatokra, az állatvilágra nagyon komoly hatást gyakorolt, hiszen a vadállatoknak nem volt mit inni, a folyó kiszáradása pedig teljes mértékben tönkretette a folyó élővilágát. Ekkor léptek közbe helyi személyek, helyi civilek, helyi aktivisták, akik odamentek, és elbontották ezeket az illegálisan épített gátakat. Az elkövetők viszont ahelyett, hogy bűnbánást tanúsítottak volna, nyugodtan mondhatjuk, ahogy felénk szokták mondani, hogy még nekik állt feljebb, és azóta is egyébként, bár nyomozás folyik, teli vannak fenyegetőzésekkel. Fenyegetnek politikai kapcsolatokkal, fenyegetnek különböző befolyásokkal, próbálják ellehetetleníteni azokat, akik egyébként a jó ügy mellé álltak. Hogy kik álltak a jó ügy mellé? Minden helyi ember, minden helyi civil szervezet, politikai pártok bár vigyázva arra, hogy nehogy átpolitizálva legyen ez az ügy, ugyanakkor minden politikai párt kiállt a jó ügy mellett, kifejtette a szimpátiáját , kivéve a kormánypártok. Nemhogy nem álltak az elkövetővel szembe, hanem pontosan mellé álltak olyannyira, hogy a jogi képviselőt adják neki tudomásom szerint mind a mai napig, egy olyan személyt, aki egyébként jelenleg is önkormányzati tisztséget tölt be, egyébként jó pár évvel ezelőtt pedig a Heves megyei közgyűlés alelnöki tisztségét is betöltötte. De hogy mennyire nem valótlan a helyiek felháborodása, és tényleg valós az a cselekmény, amit ez a borászat elkövetett, azt a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei katasztrófavédelmi hatóság is megállapította, hiszen tavaly júliusban egy helyszíni ellenőrzés során megállapította, hogy illegális duzzasztások vannak, illegális vízkivétel zajlik, és egyébként ezért vízgazdálkodási bírságot is szabott ki. Nagyon fontos kérdésről van szó, mint már említettem, és nagyon fontos lenne ennek a mielőbbi lezárása. Nagyon fontos lenne, mert egy fontos üzenet lenne az elkövetők irányába, és mindenki más irányába is, aki egyébként esetleg hasonlóban gondolkodik, illetve nagyon fontos üzenet lenne azon személyek irányába is, akik megtették a megfelelő lépést, hogy jól cselekedtek, a cselekedetüknek meglesz a jutalma, és egyébként a hatóságok is egyetértenek azzal, amit tettek. Ezért, ha lezárul az ügy, bízunk benne, nagy bizodalma van mindenkinek, minden helyinek és minden környékbelinek, sőt egyébként az internetes portálokon keresztül egy ország követhette ezt a tevékenységet figyelemmel, bízunk abban, hogy tényleg megkapják méltó büntetésüket. Azt, hogy ennek mikor lesz zárása, sajnos nem lehet tudni. Jelenleg a Füzesabonyi Rendőrkapitányság vizsgálja ezt az ügyet, úgyhogy annak érdekében, még véletlenül sem befolyásolva az ügy menetét, és nem sürgetve, de mégis, ha lehet így mondani, nyomatékosítva ezen ügy lezárásának a fontosságát, még ezen a héten a Füzesabonyi Rendőrkapitánysághoz fogok fordulni, kérve őket, nyomatékosítva kérve őket, hogy az ügy lezárása érdekében, megfelelő lezárása érdekében mielőbb tegyenek meg mindent. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, a Jobbik képviselője: „Mi történik itt?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az előző napirend utániban felvezettem, hogy eltelt 33 év a rendszerváltás óta. Érdemes végigtekinteni ezen az időszakon, hogy mi történik itt, ebben az országban. Azt mindenki tudja, hogy 33 évvel ezelőtt az akkori lelkes fiatalok akár a valamikori Fidesz oda indultunk, hogy Ausztriát utolérjük, és egy megfelelő gazdasági állapotú országba érkezünk cirka 20-30 év múlva. Lejárt a 20 év, lejárt a 30 év, és hol tartunk? Hát először indulnék egy egyszerű matematikai képlettel. Végig kell nézni 33 éven. Ennek a 33 évnek több mint a felében az Orbán Viktor vezette Fidesz kormányzott. Több mint 50 százaléka az időnek. Hát nézzük meg, mi történt! Lette valamikor egy kicsivel jobb a magyar vidéken, vagy akár Magyarországon? Aki lemegy falvakba, lemegy kisvárosokba, kistelepülésekre, semmi mást nem lát lényegében, csak pusztulást, elnéptelenednek a kisfalvakban a házak, eladják az emberek, elmennek, nincsenek munkahelyek, 33 év óta nincsenek munkahelyek. Akármilyen propagandát le lehet adni, akkor sincsenek. A magyar vidéki embert, főleg az elmúlt 12 évben, bedolgozóipari biorobotnak használják, ugyanis a Fidesz-kormány az előző kormányok példáját követve a kiárusított magyar ipar helyett egy dolgot tett, idegen hatalmak ipari cégeire bízta Magyarországnak az iparosítását, ők pedig nem jótékonysági alapítvány, natúrban a profitra hajtanak, azt ki is viszik innét, a magyar munkaerőt pedig kizsigerelik. Nem érdemes vidéken élni, nem érdemes vidéken lakni, mert gazdálkodásból nem lehet megélni, az iparhoz pedig be kell járni akár napi több órát is. Miért nem lehet mezőgazdaságból megélni? Egyszer már elmondtam: oda jutottunk, hogy a baloldal kinevelte a saját zöldbáróit a privatizációs földekkel. Jött a Fidesz, kinevelte a saját zöld színű narancsbáróit az állami földekkel. A tisztességes vidéki gazdálkodóknak minimális mennyiségű földterület jutott, és úgy felverték a földárakat, hogy egy hektár jó minőségű termőföldet 2,5-3 milliárd forintért lehet megvenni. A kizsigerelt vidéken az emberek erre képtelenek, a fiatalok nem tudnak gazdálkodásból megélni, az ipari központokhoz inkább közelebb költöznek, csak ne kelljen bejárni. S mi történik a magyar vidéken? Ugyanezek a narancsbárók szép lassan felvásárolják az elnéptelenedett házakat, lerombolják azokat, és a kertekkel együtt beszántják a telkeket. Nem épül a vidék, hanem rombolódik. Ennek nem szabtak gátat az önök által felépített lombkoronasétányok, térköves piacterek a semmiben, hanem még rontottak a helyzeten, ugyanis azt a pénzt, amit be lehetett volna fektetni a vidéki gazdaságba, egyszerűen ezek segítségével ellopták. És lehet tovább lapozni: mi lett a magyar mezőgazdasági feldolgozóiparral, ami 33 évvel ezelőtt még virágzott, a nyugati gazdák és cégek tüntettek ellene, ma meg már semmi nincsen? Az önök oligarchái, zöldbárói kipályázták ezeket a pénzeket, és ahogy több húsipari cég példája is mutatta, miután jó alaposan kiszivattyúztak belőle mindent, a fenntartási időszak után hagyták tönkremenni. Ugyanez történt a szövetkezeti rendszerrel. Azt is csak pénzszivattyúnak használták, amíg működött. Hangsúlyozom, úgy, hogy több mint a felében önök, azaz a Fidesz kormányoztak. Nézzük meg a vidéki úthálózatot, a vidéki faluban az életet! Az úthálózat lassan lepusztul, tönkremegy, a tömegközlekedés megszűnik. Megszűntek az orvosi rendelők 33 év alatt, megszűntek a posták, a kisboltok, lassan megszűnik minden. Lehet mutogatni a baloldalra, ez a rendszerváltó pártok felelőssége, a bal- és a jobboldalnak nevezett Fideszé is. Én azt látom, hogy ez nem eredményeket hozott, és önök nem eredményeket hoztak, hanem mind a két brigád a saját oligarcháinak a zsebét tömte meg jó vastagon. Hát köszönöm szépen, én ebből nem kérnék a magyar vidéken. Én azt szeretném, hogy egy olyan változás következzen be, hogy a magyar vidék fejlődjön, a magyar vidék fejlődjön a megmaradt agráriumra alapozva és feldolgozóiparral, ne idegen ipari multiknak legyünk kiszolgáltatva, és ne az legyen az egyetlen életünk, hogy napi több órát utazással töltve ipari robotként az emberek eljárnak valahova. Úgyhogy szebb jövőt Magyarországnak! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Bencze János képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyarok költik a legtöbbet banki szolgáltatásokra. Ez egy 2019-es cikk, összefoglaló beszámolónak a címe, amikor is a Magyar Nemzeti Bank akkori friss kutatása megállapította, hogy a magyarok és közülük is a rendkívül kevés bevétellel rendelkezők, jelesül a minimálbéresek azok, akik európai összevetésben százalékosan a legtöbbet kényszerülnek arra költeni, hogy legyen egy bankszámlájuk, egy bankkártyájuk, és azon jellemzően alaptranzakciókat hajtsanak végre. Magyarországon akkor a kevés jövedelemmel rendelkezők nettó jövedelmének 1,13 százalékát költötték banki költségekre. Ez az akkori adatok alapján évente akár 13 200 forintot is kitett azoknál, akik azért nem keresnek olyan nagyon jól. Nagyon érdekes, hogy az 1,13 százalékkal szemben Franciaországban ez 0,18, Dániában 0,19 százalék, az Egyesült Királyságban pedig közismert, hogy nulla százalék is lehet ez az érték, hiszen létezik ténylegesen ingyenesen nullás bankszámla. [[15.20]] És azt látjuk, hogy az európai térképen végignézve nem lehet így irányok vagy Nyugat-Kelet felosztás szerint találni olcsóbb vagy drágább helyeket, általában, ahol a különböző színezetű kormányok hagyták vagy a zavarosban halászni, vagy számukra nagyon kedvező megállapodásokat kötni a bankokat, ott alakultak ki hasonló folyamatok, jelenségek. Magyarország, ugye, közismert arról, akár a devizahitelesek katasztrofális helyzetére gondolunk vissza, hogy az itteni kormányok jellemzően a bankokkal szerettek megállapodni az ügyfelek és a polgárok kárára. De az a helyzet, hogy ennek egyenes következményei vannak, és az egyik egyenes következmény a rendkívül drága banki költségek köre. És azt látjuk, hogy bár az alapszámla díját igyekeztek maximálni a korábbiakban, mégis most a napi híreket olvasva azt látjuk, hogy áprilisban, májusban sorozatban emelnek a bankok, nem tudja senki kivonni magát ezen folyamatok alól. És azt látjuk, hogy bizony az infláció környéki emelés a megszokott, de az afölötti sem ritka. Azt látjuk, hogy semmi akadálya nem lenne Magyarországon egy tehermentesített bankszámla-konstrukció, egy nullás bankszámla kialakításának, és mivel majdnem mindegyik kormány tett ez irányba lépéseket, csak azt nem értjük, hogy miért álltak meg egy bizonyos ponton. Tehát miért nem lehet azt elérni, hogy valóban nulla forint legyen az alap számlavezetési díj, az alap tranzakciók köre és példának okáért a bankközi utalás, a bankon belüli utalás, az állandó átutalási megbízás és a csoportos beszedési megbízás is. A készpénzfelvétel egy másik irritáló tényező, hiszen amikor bevezették ezt a 150 ezer forintos, két alkalommal történő ingyenes készpénzfelvételi lehetőséget, nagyjából az akkori nettó átlagbérre próbáltak célozni. De úgy van ez, mint a családtámogatások különböző formái vagy éppen az egészségpénztáras adójóváírási lehetőség, vagy a nyugdíj-előtakarékossági, hogy bár az infláció pörög és dübörög, évente ezeknek a realizálható összege nem emelkedik az infláció mértékével, így ez a 150 ezer forintos, ingyenesnek mondott készpénzfelvételi lehetőség évről évre egyre kevesebbet ér. Abszolút indokolt lenne ezt minden évben akár a KSH szerinti nettó átlagfizetéshez igazítani. Tudjuk, hogy az azért nem teljesen a valóságot tükrözi, mert kimarad belőle több mint másfél millió, jellemzően egyébként kevesebbet kereső munkavállaló, mégis azt mondom, hogy ez egy jó mérce lehet, és évente növekedhetne az a készpénzfelvétel tekintetében megállapított összeg, amelyhez ingyenesen férhetünk hozzá, hangsúlyozom, a saját pénzünkből. Tehát olyan elképesztő bevételi lehetőségek mellett, mint amit a hazai bankrendszer realizál, nincsenek rászorulva ezek a pénzintézetek arra, hogy európai összevetésben jellemzően alacsony jövedelmű emberek már adózott pénzéből még egyszer lehúzzanak különböző sápokat, főleg amellett, hogy a tranzakciós illetéket lényegében átháríthatják az emberekre, akadályok nélkül. Éppen ezért tehát arra szólítjuk fel a kormányt, hogy alakítsa ki a klímáját a nullás bankszámlacsomag lehetőségének, az ingyenes készpénzfelvétel és egyéb, forintösszegben megállapított határok pedig kövessék az inflációt minden esetben, és az ügyfelek javára kövessék ezt. És összességében teljesen életszerű elvárás az, hogy nemcsak minimálbérig, de átlagbérig ne csak hozzáférhessünk a pénzünkhöz, de ha alaptranzakciókat végzünk, ezt jellemzően ingyen tehessük meg, hiszen a bank közben is használhatja a pénzünket. Boldogabb történelmi korokban ez elegendő volt a pénzintézetek számára ahhoz, hogy profitot realizáljanak, hogy profitot teremtsenek. A helyzet az, hogy manapság ez nem elég nekik, de éppen ezért van egy jogalkotása egy országnak. Védjük meg az ügyfeleket, védjük meg a fogyasztónak nevezett és most fogyasztóvédelmi jog által védendő magyar polgárokat, akik mégiscsak fogyasztó helyett azért inkább honfitársaink [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és saját családtagjaink, saját rokonaink, barátaink, ismerőseink. Minden magyar állampolgárnak jár tehát ez a védelem. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter, a Fidesz képviselője: „Közös ügyünk az állatvédelem” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre többször hangzik el akár azonnali kérdésben, akár interpellációban az állatvédelem, aminek természetesen én nagyon örülök, de úgy látom, hogy van, amikor a baloldali képviselőtársaim nincsenek tisztában azzal, hogy a kormányzat milyen munkát végez ebben a témakörben, ezért gondoltam, hogy a tisztelt Háznak ezt bemutatom. 2021-ben egy online felmérést kezdtünk Nyitrai Zsolt miniszterelnöki biztos úrral, és 262 ezren válaszoltak erre. Ebből is látszik, hogy mennyien vagyunk az állatvédelem ügye mellett. El is kezdtük utána a munkát, hiszen a Nemzeti Állatvédelmi Tanácsot is létrehoztuk. Ott azt szerettük volna elérni, hogy a civilek és a szakma tudjon együtt dolgozni; azóta is töretlenül dolgozunk, és azt gondolom, hogy a Nemzeti Állatvédelmi Tanács nagyon sok szakmai dologban tudott eddig állást foglalni. Azonban már akkor is láttuk, hogy a civil szervezetek mennyire támogatásra szorulnak. Akkor miniszterelnöki biztos úr segítségével 67 civil szervezetet tudtunk is támogatni; illetve amikor civil szervezetekkel konzultálunk, akkor mindig elmondják azt, milyen fontos, hogy induljon egy olyan ivartalanítási program, amire nagyon nagy szükség van. Ezért is tettük bele a „Magyar falu” programba a felelős állattartásra való felhívást. A „Magyar falu” programban egy 500 millió forintos keretösszeget állapítottunk meg. Több mint 600 önkormányzat pályázott sikeresen, 18 ezer kutya és macska ivartalanítására kerül sor ebben. Az elmúlt időszakban ilyen programra nem volt lehetőség. Illetve a felelős állattartásra való felhívás az egyik legfontosabb kihívás. Azt tudjuk, hogy akkor lehetünk közösen sikeresek az állatvédelem területén, ha a ma gyermeke, a jövő állattartója felelősen gondolkodik az állatvédelem ügyében. Ezért indítottuk el az „Állatvédelem gyerekeknek” Facebook-oldalt, ezért indítjuk el a Gazdijogsinak azt a programját, ami most már gyerekeknek is szólni fog. Illetve elindítottuk az állatvédelmi témahetet tavaly decemberben. Az első állatvédelmi témahétre 1300 oktatási intézmény jelentkezett; 130 ezer gyermeket tudtunk bevonni a programba több ezer pedagógus segítségével, és tényleg innen is köszönet mindenkinek, aki részt vett ebben a programban. Ezt természetesen idén is folytatni fogjuk, hiszen nagyon sikeres volt ez a programunk. De ha az Országgyűlésben vagyunk, mindenképpen meg kell említenem, azt el tudtuk érni, hogy közös ügy legyen az állatvédelem, hiszen amit a civil szervezetekkel közösen benyújtottunk a parlament elé törvényjavaslatként, ami a büntető törvénykönyv szigorítására vonatkozott, azt egyhangúlag fogadtuk el, amit nagyon szépen köszönök a baloldali képviselőtársaknak is. Nagyon nagy eredménynek tartom azt, hogy az állatviadalon már nemcsak a szervezőket, hanem a résztvevőket is lehet büntetni. Minősített eseteket hoztunk létre, akár ötéves szabadságvesztéssel is sújtható egy állatkínzó. És Európában egyedülálló módon írtuk le, hogy kik is az illegális szaporítók, hiszen ők az állatvédelem legfőbb károkozói, és megpróbálunk ellenük minden törvényi eszközzel fellépni. Nagyon nagy probléma Magyarországon a kóborállat-állomány, ezért is gondoltuk azt, hogy a kóborállat-rendeletet is újragondoljuk. Ezt is a civilekkel raktuk össze. Itt megszabtuk azt, hogy az ebrendészeti telepeknek milyen felelőssége van. Azt gondolom, hogy hosszú távon ez is sikerre fog vezetni. De természetesen az állatvédelmet nem lehet és nem is kell különválasztani a civilek munkájától. Rengeteg civil önkéntes dolgozik ebben a szektorban, és nagyon nagy segítségre van szükségük, ezért is örülök annak, hogy a kormány 500 millió forintos támogatással tudta biztosítani az ő működésüket. 187 civil szervezet pályázott sikeresen. Egyébként azt hadd mondjam el, aki pályázott, az nyert is ebben a keretben. De természetesen ezt tovább kell folytatnunk, hiszen itt van az energiaválság, illetve nagyon sok olyan helyzet van, amit most meg kell oldani, és az állatvédelemben is ezek most kihívások. Úgyhogy mi a kormányzattal azon leszünk továbbra is, hogy segítsük ezeket a civil szervezeteket. Önöket pedig arra kérem, hogy ahogyan eddig is, ezután is támogassák az állatvédelmet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Balassa Péter, a Jobbik képviselője: „Problémák a betegellátásban. Hogyan tovább?” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Napra pontosan egy évvel vagyunk az országgyűlési választások után, és nem tudom, látszike önöknek a Holdról a magyar egészségügy katasztrofális helyzete. Gondoljunk csak a Magyar Orvosi Kamarával vívott elég etikátlan harcukra vagy az új egészségügyi törvényre, amely már most érezteti negatív hatását; gondoljunk a centralizációra; gondoljunk sürgősségi osztályok ideiglenes bezárására, valamint az ügyeleti rendszer átszervezésére. [[15.30]] De kezdjük először a sürgősségi betegellátással és ezen belül is Veszprém vármegyével. Bizonyára sokan emlékeznek a tapolcai kórház aktív ágyainak megszüntetésére, ami később óriási leterheltséget jelentett az ajkai kórháznak és a mentőknek egyaránt, a tapolcai kórház megcsonkításával ugyanis a 24 órán belül otthonukba bocsátható betegeket is Ajkára kellett szállítani, miközben a megnövekedett betegforgalom ellenére Ajkán sem lett több a szakember. A kitartó munkának és korábbi képviselőtársunknak, Rig Lajosnak köszönhetően a tapolcai kórház sürgősségi fogadóponttal és 15 belgyógyászati ággyal bővült köszönjük néki , amelyeket 2018-ban adtak át, de önök egy évvel később a pandémiára hivatkozva ideiglenesen meg is szüntették. Az osztályt azóta sem nyitották meg újra, így a mentők továbbra is Ajkára, Veszprémbe kell hogy szállítsák a betegeket. A tapolcai kórház 15 aktív ágyának megszüntetése a térség közel 70 ezer fős ellátási körét érintően kifejezetten rossz döntésnek bizonyult, amit tetézett az elmúlt hetek újabb katasztrofális döntése: az ajkai Magyar Imre Kórház sürgősségi osztályának ideiglenes bezárása. A Nemzeti Népegészségügyi Központ azzal indokolta a döntést, hogy nem megfelelőek a személyi feltételek az osztály működéséhez. Ezzel a döntésével ellehetetlenítette a sürgősségi osztály működését, és átadta az irányító szerepet az alacsonyabb szinten működő, finanszírozás nélküli betegosztályozóknak. A döntés óriási felháborodást keltett a dolgozók és a környéken élők körében egyaránt, amit bizonyít, hogy a helyiek szimpátiatüntetést szerveztek, és nyomatékosították az akaratukat. A nyomásgyakorlás a jelek szerint célt ért, ugyanis április 1-jétől újraindul az ajkai sürgősségi betegosztály. Információink szerint az előírt személyi feltételek továbbra sem biztosítottak, valószínűsíthető, hogy kórházon belüli sakkozással, átcsoportosítással orvosolják a szakemberhiányt, ami azt jelenti, hogy a sürgősségi betegosztályon dolgozó orvos ügyeleti időben más osztályra is be kell hogy segítsen. Az ajkai sürgősségi betegosztály újranyitásának valamennyien nagyon örülünk, azonban egyre több olyan hangot hallani, hogy ez csak a kezdet, ugyanis a veszprémi mint centrumkórház mellett a pápai kórház élvez prioritást Veszprém vármegyében, aminek az ajkai kórház lehet az áldozata, ami azt jelenti, hogy folyamatos bizonytalanság mellett kénytelenek dolgozni az intézményben. És ejtenék néhány szót az ügyeleti rendszer átszervezéséről is. Hiába élesedett három megyében is az új ügyeleti rendszer, a háziorvosok többsége továbbra sem hajlandó aláírni a szerződését. Februártól Hajdú-Bihar megyében, márciusban pedig Győr-Moson-Sopron és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében is a mentők szervezik az esti ügyeleti ellátást. Az OMSZ szerint az orvosok csupán egyharmada írta alá az új szerződést, sőt a 2021-es orvoslétszám alapján Szabolcsban a 20 százalékot sem éri el, és Hajdú-Bihar megyében is elmarad a 30 százaléktól. Az adatokból az is látszik, hogy a háziorvosok azóta nem léptek be tömegesen az új rendszerbe, hogy a kormány megszüntette a kötelező tagságot a Magyar Orvosi Kamarában. A konklúzió tehát a fentiekből is kiderül: az egészségügyi dolgozók áldozatos munkájának köszönhető, hogy bármilyen súlyos szakemberhiány közepette, a MOK-kal vívott felelőtlen csatározás, az új törvényből adódó nyomásgyakorlás és a kedvezőtlen feltételek mellett viszik a hátukon a rendszert még akkor is, ha beleroppannak, mert nekik ez az életük, a betegek érdeke az első. És teszik mindezt úgy, hogy nem kapták meg januártól a beígért béremelést, sőt szó sem esik arról, hogy júliustól visszamenőleg megkapják-e. A biztonságos betegellátás minden magyar embert megillet, ezért az utolsó utáni percben vagyunk, hogy az erőből hozott intézkedések helyett a mérsékeltebb, átgondoltabb, a szakma érdekeit és észrevételeit, az egészségügy sajátosságait például öregedő korfa az alapellátásban fokozottabban figyelembe vegyék, ugyanis ez valamennyiünk közös érdeke. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Balassa Péter képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője: „A mi városunk, Pécs 99.” címmel.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, napirend utáni felszólalásaimban jellemzően szűkebb hazám, Pécs ügyeiről szoktam beszélni, és most az egyik olyan kérdésről kell szólnom, ami, mondhatjuk, a legsúlyosabb kihívások egyike a városban. Pontosan tudjuk, hogy Pécs Magyarország első egyetemi városa, 1367-ben Pécsett alapították Magyarország első egyetemét, és ez a történelmi tény, illetve a mai modern egyetem jelentősége is okozza azt, hogy Pécs identitásának alapvetően része az egyetemvárosi lét, és Pécs nagyon büszke arra, hogy Magyarország egyik legfontosabb egyetemi városa. Ez nemcsak azért van így, mert az egyik legfontosabb és legnagyobb hallgatói létszámmal rendelkező vidéki egyetem Pécs városában van, és nem is csak azért, mert az egyetem Pécs kulturális és tudományos életének a központja, hanem azért is, mert az egyetem mint gazdasági szereplő megkerülhetetlen nemcsak Pécs városában, nemcsak a megyében, hanem az egész régióban. Mondhatjuk, hogy munkaerőpiaci, foglalkoztatási szempontból az egész dél-dunántúli régióban a pécsi egyetemmel csak a Paksi Atomerőmű vethető össze, ha a foglalkoztatottak számát nézzük. Ha megnézzük az egyetem költségvetésének az adatait, akkor láthatjuk, hogy a 90 milliárd feletti költségvetésével jelentősen megelőzi Pécs városát, ahol tudjuk azt, hogy éves szinten olyan 54-55 milliárdos költségvetésből lehet gazdálkodni, tehát lényegesen nagyobb az egyetem költségvetése, mint Pécs megyei jogi város költségvetése. Közel 8 ezer munkavállalója van a Pécsi Tudományegyetemnek, ez is aláhúzza azt, hogy az ország egyik legfontosabb egyeteméről van szó. Pontosan tudjuk, hogy 2021-ben a kiszervezési hullám elérte a pécsi egyetemet is, a legnagyobb regionális egyetemi központokat is immár politikai irányítás alá helyezték. Pécsett is ez történt: egy olyan kuratórium irányítása alá helyezték a teljes egyetemet annak infrastruktúrájával, ingatlanvagyonával, mindenével együtt, ahol mondhatjuk, hogy az öt főből négy világosan kimutathatóan kormánypárti elkötelezettségű. Akkor olyan indokokat hallhattunk, hogy mennyire fontos a kiszervezés a hatékonyság növelése érdekében, és hogy így már magánegyetemként majd hatékonyabban fog tudni működni az egyetem. Nos, kiderült, hogy ez nem történt meg, tehát hogy ez nem valósult meg, nem lett hatékonyabb az egyetem működése, sem a beszerzések, sem pedig egyébként ilyen módon az egyetem nem is került közelebb a gazdasági élet szereplőihez. Egyértelmű, hogy a finanszírozás tekintetében sem történt érdemi változás, ugyanúgy a pécsi egyetem gyakorlatilag közpénzből működik, ugyanúgy a magyar adófizetők pénze kell hogy megjelenjen, csak így tud működni ez a hatalmas és rendkívül fontos intézmény. Azt is láthatjuk, hogy a béremelésnek sem volt szükséges feltétele a kiszervezés, a magánegyetemi státusszá való átkonvertálás, és nem is valósultak meg a megígért bérfejlesztések. Azt el kell ismerni, hogy az oktatói karnál, tehát az oktatókat, kutatókat érintően volt igen jelentős béremelés, ugyanakkor az egyetemi dolgozók jelentős többségét jelentő munkavállalók esetében pedig elmaradt a szükséges mértéktől a béremelés. Tehát itt azok az ígéretek, amelyek részben megvalósultak, a látható inflációt már nem veszik figyelembe, így nem csoda, hogy az elmúlt fél évben rengeteg munkavállaló jelezte azt, hogy megalázóan alacsonynak tartja a fizetését. A Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezetének helyi szervezete már nagyon-nagyon régóta jelezte ezt a problémát az egyetem vezetése felé, és itt is látható, hogy ez a kiszervezés, ez az alapítványi átalakítás nem hozott érdemi változást, hiszen itt a kancellárhoz fordult a szakszervezet, aki jelezte, hogy ebben a kérdésben nem tud dönteni. A vita kialakult a tekintetben is, hogy vane egyáltalán lehetősége az egyetemnek érdemi bérfejlesztést végrehajtani. Ekkor a szakszervezet nagyon helyesen elindított egy petíciót, amelyet már több mint 3 ezren írtak alá, tehát mondhatjuk, hogy az egyetemi munkavállalóknak közel a fele aláírta ezt a petíciót, amelyben azonnali 25 százalékos béremelést követelnek. Egy jó hírnek tekinthető, ezt egy-két napja tudjuk, hogy egy részleges megállapodás már született, tehát látható, hogy a szakszervezet és természetesen a munkavállalók bátor kiállása kellett ahhoz, hogy az egyetemi vezetés végre meghallja azt, hogy itt azonnali lépésekre van szükség. Hát, innét is üzenjük, hogy köszönjük a dolgozók bátor kiállását és természetesen a szakszervezeti vezetők munkáját, de mi szégyenletesnek tartjuk azt, hogy ez szükséges ahhoz, hogy megkapják ezeket a tisztességes béreket, illetve a béremeléseket megkaphassák a munkavállalók. Egyértelmű, hogy egy ilyen konfliktus, egy ilyen kihívás nemcsak az egyetem működésére hat ki, hanem Pécs városára is, hiszen mondhatjuk, hogy a legtöbb család valamilyen módon érintett az egyetem működésében, a legtöbb családnak valamiféle köze van az egyetem működéséhez. Én elvárom azt az egyetem vezetésétől is egyébként és a kormányzattól is, hogy tekintse át ezt az egyetemi kiszervezést. Látható, hogy igazából az indokok közül semmi nem valósult meg, utólag sem támasztja alá semmi ezt a kiszervezést, és én azt gondolom, hogy Pécs városa és ez az egyetem a jövőben akkor fog tudni hatékonyabban együttműködni, ha ismét visszakerül a magyar emberek fennhatósága alá az egyetem, ismét állami egyetemként fog tudni működni, és ilyen módon lehet megfelelni azoknak az elvárásoknak is, hogy a dolgozók megkapják a tisztességes béreket a becsülettel elvégzett munkájukért. Köszönöm szépen elnök úrnak a türelmét. [[15.40]]
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Herczeg Tamás, a Fidesz képviselője: „A Munkácsy Negyed hét éve” címmel.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ha megnézzük a „Modern városok” program körülbelül hétéves történetét és nemcsak Békéscsaba, hanem mindegyik település fejlődési folyamatát tekintjük, azt láthatjuk, hogy igaza van Gyopáros Alpár kormánybiztos úrnak, aki úgy fogalmazott több alkalommal is, hogy Békéscsaba a leginkább nyertes városok közé tartozik a „Modern városok” program tekintetében. Ez részben köszönhető annak, hogy, úgy gondolom, pontos volt a célzás, tehát azokat a társadalmi, gazdasági igényeket, amelyek a várost és a városkörnyéket jellemezték, jól tudta megfogalmazni a városvezetés, amikor 2016-ban a miniszterelnök úr és a polgármester úr aláírta a „Modern városok” programról szóló szerződést, illetve dicséri a békéscsabai tervező, előkészítő és kivitelező munkát. Ha nagyjából megpróbáljuk végiggondolni, hogy milyen területekre fókuszál a „Modern városok” program, akkor többféle módon csoportosíthatjuk ezeket a nagy projekteket. Az egyik, mondhatjuk, a város megközelíthetősége vagy éppen elkerülhetősége szempontjából fontos. Tudjuk, hogy épül az M44-es, és most már közeli az az időpont, amikor a két utolsó szakasza is elkészül, így Békéscsaba és Budapest között hamarosan kétszer két sávon közlekedhetünk, illetve a fürjesi elkerülővel egy igen nagy teher jött le Békéscsaba városáról. A következő ilyen elem a foglalkoztatás megőrzése, illetve a foglalkoztatási adatok javítása. A harmadik pedig a város élhetősége, a város vonzerejének növelése, ha összefoglalóan akarom mondani, talán így fogalmazható meg. Ebbe a körbe tartozik a Munkácsy-negyed programunk, mert egy másik csoportosítással azt mondhatjuk, hogy energetikai, turisztikai, kulturális, gazdaságélénkítő, sport- és egyéb célok kapcsán jöttek létre ezek a nagy fejlesztések. A Munkácsy-negyed egy sokszínű fejlesztési projekt, mondhatjuk azt is, hogy zöldszempontok figyelembevételével és érvényesítésével jön létre, turisztikai szempontú megközelítést is figyelembe vettünk, egy nagy belváros-rehabilitációs projektnek az utolsó elemeként is tekinthetünk rá, illetve természetesen turisztikai szempontból is fontos, hogy megépül a Munkácsy-negyed. Hogy miért fontos nekünk, hogy úgy gondolunk Békéscsabára mint Munkácsy városára, illetve miért gondolunk Munkácsyra úgy, hogy számára Békéscsaba volt az otthon, szerintem talán érthető lesz, ha elmondom azt a gondolatot, amit Munkácsy Párizsban élve fogalmazott meg. „A város látképe csodálatba ejtett:” Békéscsabáról beszél Munkácsy „hosszú-hosszú utca, egész alacsony, széles házak, mind rendjében, sorjában, akárcsak a Rue Rivolin Párizsban. A középen, ahol az utcák metszik egymást, farkasszemet néz a két templom. Köröskörül csend. Harang zúg mélabúsan…”. Így emlékezett vissza tehát később sikerei csúcsán a Párizsban élő Munkácsy Mihály Békéscsabára, arra az otthonára, ahová nyolcéves korában került és ahol élt, de bárhol is élt a világban, mindig hazajött Békéscsabára. A Munkácsy-negyed tehát számos programelemmel gazdagítja a várost, ezeket megpróbálom összeszedni, végigmondani. Egyrészt építkezés is zajlott, zajlik a városban. Elég, ha csak három hidat említek. Ebből két híd már elkészült, a harmadik hamarosan elbontásra kerül, és egy új híd létesül a város középpontjában, amely a kerékpárosok és a gyalogosok zavartalan, biztonságos közlekedését szolgálja majd. Megújult a múzeumunk, a Munkácsy Múzeum, részben az épület is, ugyan még van némi forráshiányunk, de biztatást kaptunk a kormányzattól a tekintetben, hogy egy ráemeléssel be tudjuk fejezni a projektnek ezt a részét. Illetve egy olyan kiállítással gazdagodott Békés megye, illetve Békéscsaba, amely párját ritkítóan izgalmas, azt hiszem, talán egész Magyarországon. A Munkácsy Emlékház, amely számos alkalommal fogadta Munkácsy Mihályt, szintén megújult, és ott is egy olyan kiállítással gazdagodtunk, amit minden érdeklődő szíves figyelmébe ajánlhatunk, aki Békéscsabára eljön. Létrejön egy új bábszínház. A bábszínház tehát új helyszínre kerül, az Urszinyi-Beliczay-kúriát, a meglehetősen elhanyagolt állapotú épületet részben felújítjuk, részben egy új épülettag készül el, és már most, májusban a gyermeknapra biztosan elkészül az új épület, az új bábszínház. Ezzel kapcsolatban azt mondhatjuk, hogy az ország talán legmodernebb bábszínháza jön létre. Látom, eltelt öt perc, de hál’ istennek, még mindig tudnék beszélni részben az emlékházról, a Munkácsy-negyedről, az MVP-s fejlesztésekről. Úgyhogy talán ezzel is talán igazolom azt, hogy Békéscsaba nyertese a „Modern városok” programnak. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Tamás képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt, a Fidesz képviselője: „Ami fontos nekünk/Autizmus világnapja” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a szót és a lehetőséget, amelyet azért kértem, mert az autizmus ügyére kívánom felhívni a figyelmet a napirend utáni felszólalásom keretében. Tegnap, április 2-án volt az autizmus világnapja. Hazánkban több mint százezer embert érint az autizmus. A világnap elsősorban a felismerésre, a megértésre és az elfogadásra hívja fel a figyelmet. Magyarország Kormánya és az Autisták Országos Szövetsége, az AOSZ, valamint Kővári Edit elnök asszony között egy folyamatos párbeszéd van, tudunk egymás ügyeiről, céljairól és lehetőségeinkhez képest minden támogatást és segítséget igyekszünk megadni egymásnak. Tisztelt Országgyűlés! A legnagyobb feladatunk most az új országos autizmusstratégia megalkotása, amely munka folyamatban van, a legnagyobb magyarországi érdekképviseletek, szervezetek és szakértők vezetik a munkát, Magyarország Kormánya pedig segíti és támogatja ezt a nagy feladatot. Az utolsó ilyen stratégia, országos autizmusstratégia 2008-ban született meg, így hát az idő előrehaladása és a világ változása is indokolja, hogy megalkossunk együtt egy új stratégiát. A stratégiaalkotás folyamatáról természetesen transzparensen tájékoztatni fogjuk majd a nyilvánosságot. Tisztelt Országgyűlés! A napokban is sort kerítettünk egy egyeztetésre, amelyet az AOSZ kezdeményezett abból a célból, hogy az autista személyek számára ellátást nyújtó nappali intézmények létrehozásával kapcsolatban tekintsük át a magyarországi összképet. Ennek az egyeztetésnek a Miniszterelnöki Kabinetiroda adott egyébként otthont, és az eseményen részt vett Szita Károly úr, a Megyei Jogú Városok Szövetségének elnöke is, aki összekötő szerepet tölt be az AOSZ és a polgármesterek között. Hangsúlyozom, hogy az AOSZ már eddig is 40 városban egyeztetett az előbb említett témakörben. Tisztelt Országgyűlés! Összességében azt tudom mondani, hogy Magyarország Kormánya közéleti munkáját a párbeszédre alapozza, a fogyatékossággal élők területén pedig különösen fontos a „semmit rólunk nélkülünk” elv. 2010 óta háromszorosára nőtt a fogyatékosügyi érdekképviseletek költségvetési támogatása. Tisztelt Országgyűlés! Azért is kértem itt a lehetőséget, mert felszólalásommal fel kívántam hívni a figyelmet az autizmussal élőkre, hogy segítsük őket, képviselőtársaim is segítsék őket a mindennapokban, segítsék a közösségeiket, akik képviselik az érdekeiket. Engedjék meg, hogy itt, a magyar Országgyűlés nyilvánossága előtt is megköszönjem azon emberek és közösségek szolgálatát, akik a mindennapokban foglalkoznak az autizmus ügyével. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, Nyitrai Zsolt képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője: „A Szabadság téri, kommunista önkényuralmi emlékmű eltávolítása a magyar kormány egyoldalú döntésével is lehetséges” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Minden évben áprilisi 4-én ünnepeltették a magyarsággal hazánk szovjet megszállását, melynek következménye volt magyar nők tízezreinek megerőszakolása, honfitársaink százezreinek elhurcolása málenkij robotra, és még sorolhatnánk a magyarországi kommunisták bűneit is az évforduló alkalmából. A magyar parlament épületére is árnyékot vet a Szabadság téri kommunista emlékmű elvileg tiltott önkényuralmi jelképeivel és a „Dicsőség a felszabadító szovjet hősöknek” feliratával. [[15.50]] Hazánknak az Oroszországgal való kapcsolatát is megterheli ennek az ügynek a méltó rendezése. 1956-ban is megkísérelték elbontani. 2006-ban, míg a tévét ostromoltuk Budaházy György vezetésével, a hazafiak lefeszítették az egyik önkényuralmi jelképet. Pongrácz András, a Sztálin-szobor ledöntésében lángvágóval közreműködő Corvin közi szabadságharcos továbbra is buzdít minket az ügy rendezésére. Az elmúlt egy évben a háború miatt persze nem feszegettük az ügyet, de vég nélkül nem engedjük meg a szőnyeg alá söpörni, előbb-utóbb meg kell oldani. Már nincsenek ott sírok, nem olyan kényes diplomáciai ügy ez, mint azt sokan gondolnák. Tarlós István főpolgármesterként 2011-ben kezdeményezte is az emlékmű eltávolítását, de abszurd módon a magyar kormány leállította őt. Miért? Pedig Zétényi Zsolt jogász szaktekintély, a Százak Tanácsának tagja, a Nemzeti Jogvédő Alapítvány kuratóriumi elnöke tanulmányában levezette, ahogy akár a magyar állam egyoldalú döntésével is át lehet helyezni például a temetőbe vagy a kommunista szoborparkba ezt a feszültségforrást, amiről ő részletesen írt kötetében. Végül hadd ismertessem a szovjet emlékmű eltávolítását követelőknek azt a pikáns kiáltványát, melyet 2004. április 4-én adtunk ki, többek közt Pongrátz Gergellyel és Wittner Máriával közösen. Ők ma már nincsenek köztünk, ezért szóljon hát helyettük az általuk is jegyzett kiáltvány. „A budapesti Szabadság tér és környéke helyén állt 100 évig az a II. József által építtetett tüzérlaktanya, amelyet a Pest Bastille-ának is neveztek. Ennek területén végezték ki Batthyány Lajost, Magyarország első szabadon választott miniszterelnökét, jelképesen felakasztották Kossuth Lajost, Táncsics Mihályt, Irányi Dánielt, és még sok magyar forradalmárt, szabadságharcost börtönöztek be vagy végeztek ki itt. Ez a tér az ő emlékükre kapta a Szabadság nevet, még a környező utcák is a magyar vértanúk nevét viselik. 1897-ben bontották le a rossz hírű épületkomplexumot és alakították ki a jelenlegi környezetet. 1920-ban a nemzet legnagyobb tragédiája, a kétharmados országvesztés emlékére Trianon-emlékműcsoportot állítottak fel a kialakított téren. 1928-ban egészítették ki az emlékműcsoportot az ereklyés országzászlóval, melynek talapzatába a Nagy-Magyarország vármegyéiből, Petőfi és Kossuth szülőházának földjéből, valamint nagy történelmi csatáink helyszíneiről Muhi puszta, Csele-patak , az 1848-as szabadságharc csatatereiről és az első világháborúban elesett magyar hősi halottak temetési helyeiről, Galícia, Doberdó, hoztak földet. Eleink nemzeti emlékhelyet alakítottak ki a Szabadság téren. 1945-ben a benyomuló szovjet csapatok ezt az emlékműcsoportot, vagyis nemzeti emlékhelyünket rombolták le és építették fel a helyén saját obeliszkjüket. A rendszerváltás után 13 évvel a tér átépítése kapcsán joggal hitte minden jóérzésű ember, hogy végre minden a helyére kerül, a szovjet katonák emlékműve a temetőbe, a magyar történelmi emlékművek pedig vissza a Szabadság térre, de nem ez történt. Magyarország politikai vezetői 2001-ben, a nemzet megkérdezése nélkül, a Szabadság tér eredeti állapotának helyreállítása helyett a szovjet hősi emlékmű teljes pompájában való visszaépítése mellett döntöttek. Mindezek tetejébe az emlékművön a ’Dicsőség a felszabadító szovjet hősöknek’ felirat díszeleg minden magyar nevében. Annak a szovjet birodalmi hadseregnek a dicsőségére, amely elfoglalta és fél évszázadig megszállva tartotta hazánkat, katonái tízezerszámra megerőszakolták asszonyainkat, leányainkat, több százezer honfitársunkat elhurcolták málenkij robotra, akiknek nagy része a Szovjetunió lágereiben pusztult el embertelen körülmények között, és amikor 1956-ban az általuk diktált, elviselhetetlen rendszer ellen népünk fellázadt, szabadságharcunkat is kegyetlen módon tiporták el. Úgy érezzük, a parlamenti pártok ezzel megadták a végső kegyelemdöfést az egész rendszerváltásnak, melynek alapja éppen az volt, hogy kimondtuk: a ’45 óta szovjet felszabadítás néven emlegetett esemény valójában megszállás volt. Budapest, 2004. április 4.” Olyan sok aláíró szervezet van Pongrátz Gergelyen és Wittner Márián kívül is, hogy nincs is időm felsorolni. Sajnálom, hogy az évtizedek elteltével sem kíván semmit sem lépni a kormány, pedig most is válaszolhatna. Mi viszont nem engedjük a szőnyeg alá söpörni ezt az ügyet, és egy 1956-os jelszóval zárom felszólalásomat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem állunk meg félúton! [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Novák Előd képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője: „Aktuális közügyek” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. A Mi Hazánk Mozgalom mára a fiatalok körében a legnépszerűbb párttá vált. Hetekig próbálták magyarázni szakértők, elemzők, hogy mi ennek az oka, pedig az okok rém egyszerűek. Az elmúlt 30 év pártjaival szemben mi vagyunk az egyetlen politikai alternatíva számukra, akik meghallottuk a fiatalok hangját, és be is hozzuk, be is hoztuk a parlamentbe azt. Ifjúsági szervezetünk, a Mi Hazánk Ifjai országos kampányt indított, melynek keretében hetek óta gyűjtjük azokat a kérdéseket, amelyek a magyar fiatalság számára fontosak, amelyeket a magyar fiatalok feltennének a számukra oly sokszor elérhetetlen politikusoknak. Hiába a családtámogatási kedvezmények, ha azokat már nem lesz kiknek nyújtani. Szögezzük le: korábban soha nem látott demográfiai katasztrófa előtt állunk; veszélyben van hazánk jövője, hiszen minden második fiatal külföldön képzeli el a jövőjét. Ezt az adatot, ha valaki a statisztikáknak nem hisz, elég, ha közöttük mozog, és tapasztalni fogja. Nem látnak jövőképet itthon, sem olyan szándékot a kormánytól, amely az ő legfontosabb problémáikat orvosolni tudná. Mik is ezek a problémák? Tolmácsolom a fiatalok kérdéseit önöknek, engedjék meg, hogy most én legyek alkalmi szócsövük. Hogyan tervezzünk önálló életet és a családot, amikor a fővárosi albérletárakat lassan nemhogy diákként, de kezdő munkavállalóként is alig lehet megfizetni? teszi fel a kérdést önöknek számos fiatal. Önök élnének olyan körülmények között, akár egy napig is, amelyek között nekünk kell a szocialista időkből ránk maradt kollégiumokban? Hangzik el a másik. Mégis, hogyan állhatott elő egy olyan helyzet, hogy míg mi magyar hallgatóként lassan nem vehetjük igénybe az Erasmus-programot, ezzel megfosztva bennünket a külföldi tapasztalatszerzéstől, melyet utána itthon tudnánk hasznosítani és kamatoztatni, addig a Stipendium Hungaricum program keretében évi 40 milliárd forintot költ a kormány a külföldről érkezett hallgatók ellátására. Nagycsaládosként hogyan kellene jogosítványhoz jussunk, amikor annak a megszerzése több testvérrel akár milliós költséget is róhat egy családra? Nem beszélve arról, hogy a vizsgabiztosok sajnos sokszor egy borítékért cserébe engedik át csak a hallgatókat és a tanulókat. De nem hiszem, hogy ez önöknek meglepetést okoz, hiszen maga a rendszer is sajnos így működik. Az iskolaőrség kapcsán valamilyen komolyabb eredményeket is elérő intézkedést tervezneke bevezetni, hogy megszilárdítsák a rendet az iskolákban, és megszüntessék az erőszakot és a bántalmazásokat? Az iskolák miért nem a való életre készítenek fel minket? És ezt véletlenül sem úgy értem, hogy további órákat vezessenek be, hiszen így is leterheltek vagyunk, hanem a felesleges anyagot egész egyszerűen hagyják ki a Nemzeti alaptantervből. Teszik fel sokan ezeket a kérdéseket, és akár a nyelvoktatás színvonalát is megemlíthetném, hiszen sokan megemlítik azt is, de mit is várhatunk akkor, ha érettségivel keresnek angoltanárokat az óriási tanárhiány miatt? És ha már tanárhiány: 16 ezer pedagógus hiányzik a közoktatásból. Ezt szeretném szemléltetni egy esettel, amely a budapesti Corvin Mátyás Gimnáziumból kapott információink alapján jutott el hozzánk, és igen nagy problémára ad okot, hiszen a kötelező oltással már kezdetét vette a boszorkányüldözés helyett a tanárok üldözése. Éppen ezért, aki nem engedett a zsarolásnak, azt már eltávolították akkor a tanári pályáról. Ez a folyamat viszont mostanra kicsúcsosodott, amikor többen nyugdíjba mentek, és az idei érettségi időszakra előállt egy olyan katasztrofális helyzet, hogy nem lesz elég tanár, aki felkészítse az érettségizőket életük egyik legfontosabb vizsgájára. A fiatalok rendszeresen értékelik az önök munkáját, méghozzá a tömeges kivándorlással sajnos. 13 év nem volt elég ahhoz, hogy jövőképet adjanak az új generációnak. Önökben nem bízhatnak a fiatalok, ez mára tisztán látszik, a Mi Hazánk Mozgalom azonban továbbra is meghallgatja őket, továbbra is kiáll értük, a hangjukat pedig el fogjuk hozni a jövőben is ide a parlamentbe, hiszen a jövőt nem lehet megállítani. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „Kirúgták a TIVIZIG igazgatóját, mert szakmai véleményt mert leírni a CATL akkugyár veszélyeiről. Ez maga a diktatúra!” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[16.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Igen, beszéljünk egy picit a diktatúráról, beszéljünk arról a világról, amit Orbán, a Fidesz és a KDNP az elmúlt évtizedben épített itt föl a Kárpát-medencében! Ellentétben sokak véleményével, a diktatúra nem ott kezdődik, ha bárkinek, aki nem ért egyet, különvéleménye van a hatalommal szemben, annak leverik a veséjét vagy letépik a körmeit, mint ahogy a diktátort sem a Hitler-bajusz teszi. Merthogy bőven diktatúra az is, hölgyem és uraim, ha tanárokat fenyegetnek meg és bocsátanak el, csupán azért, mert fel merik emelni a fejüket, ha tiltakozni mernek az oktatás tönkretétele ellen. És diktatúra az is, ha egy hatalmába becsavarodott despota vélt személyes sértettsége miatt a legnagyobb orvosszakmai szervezetet próbálja a hatalom által adminisztratív eszközökkel két nap alatt kreált, az éjszaka alatt a parlament elé kivételes eljárással benyújtott törvény erejével tönkretenni megjegyzem, láthatóan sikertelenül. Bizony vastagon diktatúra az is, ha az ország minden idők legnagyobb beruházását, egy olyan gigantikus vegyi üzemet, akkugyárat, ami elszívja a környező vidék összes vizét, elszennyezi a levegőjét, tönkreteszi nyugalmát, feléli jövőjét egy városnak, nemhogy a helyi lakosok megkérdezése nélkül, de kifejezetten a tiltakozásuk ellenére mégis megépítenek. A debreceni akkugyár kapcsán mintha mindez nem lenne elég, mintha őrült módon a „még inkább”, a „csak azért is”, a „nem baj, azért is megépítjük majd Bicskéig” beteg orbáni logika mentén kérkedne azzal a jelenlegi talmi és időleges hatalom, hogy tovább szorítja a prést és hinti el a fortélyos félelem újabb és újabb magvait. Már a Karmelitában döntik el, mikor milyen, általában egymásnak is ellentmondó adatok kerülhetnek nyilvánosságra a gyár szinte minden paraméterében. Látjuk, hogy menet közben hazudoznak az amúgy világszerte ismert gyártási technológiával gyökeresen ellentétesen egyre kisebb, már-már nevetségesen alacsony, lassan egy átlagháztartás vízigényének is kevés vízfelhasználási vagy energiabetáplálási adatokat. Így lehet az, hogy az ismert, lassan már mindenki által ismert gyártási elv szerint valós vízigény töredéke szerepel már nemcsak a kormányzati narratíva, de a beadott és többször a legkevésbé szakmai, leginkább politikai, kormányzati, önkormányzati nyomásra módosított engedélyeztetési dokumentumokban is. Mint ahogy így lehet az is, hogy névtelen debreceni professzorok, mint aztán mára kiderült, különben Fideszhez hű emberek adhatnak ki olyan, repülőből talán szakmainak tűnő, valójában teljességgel tudománytalan nyilatkozatokat, melyekben a debreceni akkugyár pozitív környezeti hatásairól zengenek ódákat. Mindezeken túl a legszörnyűbb diktatúra képe sejlik fel most újra, amikor a TIVIZIG igazgatóját a rendőrminiszter bármilyen különösebb indokolás nélkül rúgja, rúghatja ki, csupán azért, mert szakhatóságként, egyikeként az akkugyár történetében megjelenő tudós szakember keveseknek végre valós számokat és megalapozott véleményt és az épülő akkugyár miatti létező és fenyegető jövőképet mert leírni szakmai dolgozatában. Igen, Kincses Dánielről beszélünk, hiszen ő az egyetlen Kincses Dániel, akit az orbáni diktatúra a leírt véleményéért bestiálisan megtorolt, ő az egyetlen, akinek a bűne az, hogy le merte írni, hogy minden szakmai alapot nélkülöző, politikailag irányított szakhatósági eljárás áldozatává válik majd Debrecen, és hogy Debrecennek az újonnan megjelenő ipari vízigények miatt koncepcionálisan át kell majd alakítani a teljes városi ivóvíz , szennyvíz- és csapadékhálózatát, mert az eddigi rendszer néhány év múlva már nem fogja bírni az akkugyár okozta terhelést. Tisztelt Ház! Ami történt, a TIVIZIG igazgatójának a kirúgása, a legszörnyűbb diktatúra orbáni megjelenése. Azt pedig tudjuk nagyon jól a történelemből, hogy a diktatúrák mind elbuknak; az önöké, az Orbáné is el fog bukni, egyetlen szégyellnivaló folt lesz csupán néhány év múlva a történelem lapjain Magyarország történelmében. Ezt jól jegyezzék meg maguknak! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ráczné Földi Judit képviselő asszony, a DK képviselője: „Mit tesz a kormány, hogy Székesfehérváron legyen elegendő háziorvos?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemcsak országosan, hanem Székesfehérváron is komoly aggodalmat jelent, hogy meddig lesz háziorvosuk. A háziorvosaink sajnos egyre idősebbek, utánpótlásuk nem látszik. Évente átlagosan csupán egy diplomás orvos választja a háziorvosi pályát. Teljesen egyértelmű, hogy az Orbán-kormány az elmúlt években kihalásra ítélte ezt a szakmát. Székesfehérváron 58 háziorvosi körzet van, amelyből három gyermekkörzet tartósan betöltetlen. A 60 évnél idősebb orvosok aránya több mint 50 százalék; 50 év alatt tíznél kevesebb háziorvos van. Ha a kormány nem teszi vonzóbbá a háziorvosi szakmát, ha nem teremt egyértelmű szakmai és pénzügyi feltételeket, akkor Székesfehérváron tíz év múlva csak a körzetek felében lesz háziorvos. Ez több tízezer székesfehérvárit hoz nehéz helyzetbe. Sérül a betegek gyógyuláshoz való joga, az emberek általános egészségügyi állapota egyre rosszabb lesz. Akárcsak az egészségügy többi területén, így az alapellátás területén is az egyik legnagyobb baj, hogy nem kiszámítható, hogy érdemi egyeztetések nélkül, villámgyorsan hoznak jogszabályokat. A háziorvosok szerepe pedig óriási jelentőségű, hiszen az esetek többségében a diagnosztizálástól a gyógyításig kísérik a betegeket. Ők folyamatosan látják a betegek, a családjuk körülményeit is. Általában ők ismerik legjobban pácienseik egészségügyi állapotát, gyakran több évtizedre visszamenően. Az alapellátásban dolgozó orvosok és munkatársaik az egészségügyi ellátórendszer mindenesei és a lelkei. Szerepük nem csak hagyományosan a gyógyítás. A háziorvosától várja a beteg a testi, a lelki, szociális problémáinak lehetőség szerinti megoldását vagy annak az útnak a megjelölését, amelyen ez elindítható. A háziorvosok döntő része vállalkozó, ugyanúgy adózik, mint bármely más vállalkozó, miközben a praxisa bevétele jogszabályok alapján kötött. Kiadásaiknál az inflációs hatások őket sem kímélik. A háziorvosok mint vállalkozók azonban nem részesültek az energiaköltségek kompenzációjában, a praxisok nagy többsége önkormányzati rendelőkben működik, de a szintén nehéz helyzetben lévő helyhatóságok nem tudnak biztosítani támogatást a megnövekedett rezsire. Nincs ez másként Székesfehérváron sem. Miközben azt látjuk, hogy a távhődíjak hat-tízszeres emelkedése lassan csődközeli helyzetbe sodorja a praxisokat, addig a rendelőknek 2018 óta változatlan összegű támogatást ad a NEAK. Havi szinten 520 ezer forint jut az energiaköltségeikre és az összes kiadásukra. A MOK kérte, de dr. Takács Péter egészségügyi államtitkár elutasította a rezsitámogatás emelésére benyújtott javaslatot azzal, hogy nincs rá fedezet a költségvetésben, erre sincs fedezet. A 2023. január 1-jétől a háziorvosi szakma tiltakozása ellenére bevezetett új finanszírozás miatt egyes praxisok akár több százezer forinttal kevesebb havi támogatást kapnak. Ez tovább erősíti a terület bizonytalanságát, ezzel rontva annak esélyét, hogy a fiatal orvosok a háziorvoslást válasszák. Egyértelműen látszik, hogy a kormány semmit nem tesz a székesfehérváriak egészségéért, még mindig fontosabb propagandára és uszításra költeni az adófizetői forintokat, mintsem hogy valós segítséget nyújtsanak. Önök elvették a megélhetésen túl az emberektől a gyógyuláshoz való jogukat is, és ez nem hiba, hanem óriási bűn. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Varga Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen, Ráczné Földi Judit képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Witzmann Mihály képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Közös sikereink az elmúlt tíz év tükrében, avagy számvetés a Somogy 04-es választókörzet eredményeiről” címmel.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Dél-Balaton és Külső-Somogy röviden így jellemezhetnénk azt a sokszínű földrajzi, történelmi és kulturális értelemben is rendkívül gazdag térséget, amelyet Somogy vármegye 4. számú választókörzeteként ismerhetünk. [[16.10]] Felszólalásom apropóját az szolgáltatja, hogy kereken tíz esztendővel ezelőtt, az akkori Somogy Megyei Közgyűlés alelnökeként kaptam megtisztelő lehetőséget arra, hogy a térségben élő embereket a nagyobbik kormánypárt választókerületi elnökeként szolgáljam, majd egy év múlva országgyűlési képviselőként is bizalmat szavaztak nekem a somogyiak. Az elmúlt tíz év során történelmi léptékű kihívások nehezítették mindannyiunk életét, amelyet nyilván mi, somogyiak is a saját bőrünkön éreztünk. Mindezek tükrében különösen felértékelődnek azok az eredmények, amelyeket országunk és szűkebb hazám, Somogy vármegye elért az utóbbi évtizedben. Felszólalásomban elsősorban az általam képviselt, 5 várost és 66 községet magában foglaló, 82 ezres közösség sikereiről szeretnék rövid pillanatképet adni a tisztelt Ház számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Településszerkezeti szempontból a Somogy 4. választókerület egy aprófalvas és vidékies térség. Éppen ezért a fejlesztésekben a fő célkitűzésünk, hogy vidéken élni ne kihívás legyen, hanem lehetőség. Az ott élőkkel közösen jelentős eredményeket értünk el néhány év alatt. A mögöttünk hagyott valamivel több mint két országgyűlési ciklus során korábban soha nem látott mennyiségű, több mint 330 milliárd forint kormányzati támogatás érkezett térségünkbe, ami állami, önkormányzati, egyházi és civil szervezetek fejlesztéseit tette lehetővé. Még kedvezőbb képet kapunk, ha ehhez az összeghez a térségi vállalkozások által elnyert pályázati támogatásokat is hozzáadjuk. Az infrastrukturális beruházásokat tekintve örömmel mondhatom, hogy például az utak esetében több mint 150 milliárd forintból mintegy 267 kilométer út építésére, illetve felújítására nyílt lehetőségünk. A közutak mellett szép számmal épültek kerékpárutak is, amelyek hivatásforgalmi és turisztikai célokat egyaránt ellátnak. A térség szennyvízhálózatának, csapadékvíz-elvezetésének, továbbá ivóvízminőség-javításának esetében is sokat léptünk előre. Ilyen jellegű projektekre összesen mintegy 26 milliárd forint kormányzati támogatást sikerült elnyernünk. Ám még mindig vannak céljaink, feladataink bőséggel. Az útfelújítások folytatása és a szennyvízhálózat további bővítése a legfontosabb céljaink között szerepel. Éppúgy, ahogy a Siófokra tervezett uszoda megépítése is; ez utóbbi projekt esetében a támogató kormányhatározat már hónapokkal ezelőtt megszületett, a tervezés pedig folyamatban van. A dokumentáció lezárásához szükséges talajcseréről pedig még várhatóan idén gondoskodik a siófoki városvezetés. Örömmel számolok be arról is, hogy az utóbbi időszakban 15 új bölcsőde építésére és többtucatnyi óvoda felújítására nyílt lehetőségünk a Somogy 4. választókörzetben. S ha már nevelés és oktatás, akkor nem feledkezhetünk meg azokról az iskolai fejlesztésekről sem, amelyek révén korszerűsödhetnek, bővülhetnek iskoláink, vagy éppen új tornacsarnokok, sportpályák gazdagíthatják térségünket. De a foglalkoztatás terén is sikerült előrelépnie Somogyországnak. A gazdaság további élénkítése érdekében 11 iparipark-projekt kapott több milliárd forint támogatást az elmúlt években. Sajnos, zárójelben azt is meg kell jegyezni, hogy egyedül Siófokon hozott olyan döntést az önkormányzat, miszerint az elnyert 575 milliós támogatást inkább visszaadja, és nem kívánja a projektet megvalósítani. S ha már Balaton és turizmus, akkor örömmel számolok be arról is, hogy a soha nem látott mértékű kormányzati támogatásoknak köszönhetően megszépülhettek a korábban lerobbant állapotban lévő balatoni strandok, továbbá új vonzerők és szolgáltatások is létesülhettek térségünkben. Szeretnék még szólni az egykori taszári reptérről is, amelynek hasznosítása rég várt, jogos igénye a somogyiaknak. Nagy reményekkel várjuk, hogy az állam által meghirdetett nyilvános elektronikus liciten nyertes ajánlattevő olyan fejlesztési tervvel álljon elő, amely új távlatokat nyithat nemcsak a vármegye, de reményeink szerint az egész dél-dunántúli régió számára is. Végezetül örömmel mondhatom, hogy a kihívásokkal teli gazdasági helyzet ellenére is, jelenleg is zajlanak fejlesztések a körzetben. A legjelentősebbek között említhetjük a Sió-zsilip teljes felújítását vagy a Kaposvárt és a Balatont összekötő R67-es gyorsút utolsó balatoni szakaszának építkezését is. Összegzésképpen tehát kijelenthető, hogy a térség falvaival és városaival hatékonyan együttműködve, tudatos területfejlesztés folyik a Somogy 4. választókörzetben, aminek jól látható eredményei is vannak. Ezúton is szeretném megragadni a lehetőséget, hogy a tisztelt Ház falai között is megköszönjem a választókörzet polgármestereinek, önkormányzatainak, civil szervezeteinek, egyházainak, vállalkozásainak és természetesen a térségben élőknek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az együttműködést, az összefogást, a közös célok kijelölésében és megvalósításában nyújtott eddigi és jövőbeni segítséget. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Tasó László tapsol.]]
Köszönöm szépen, Witzmann Mihály képviselő úr. Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2023. április 11-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Nyugodalmas, szép napot kívánok!