Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні журналісти, представники засобів масової інформації, гості Верховної Ради України! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. І якщо дозволите, поки у нас іде підготовка до реєстрації, декілька слів по вчорашнім подіям. Давайте не забувати, що Україна завжди була дуже толерантною державою, і мені навіть не дивно, мені дико було вчора спостерігати, я впевнений, як і вам, як і більшій частині, 99 відсоткам наших співгромадян, що відбувалося з нашими громадянами, які повернулися з Китаю, нашими, ще раз наголошую. По-перше, вони здорові, і я сподіваюсь, що так буде і протягом 14 днів, коли пройде карантин, і всі зможуть спокійно повернутися до своїх домівок. Однак, навіть якщо б хтось з них був хворий, був уражений цим вірусом – це наші громадяни, такі самі, як ми з вами в цьому залі і у всій державі. [[Оплески]] Дякую. Дякую, шановні колеги. І не дай Боже, комусь з тих, хто вчора блокував їх переміщення, щоб там були серед них їх родичі, близькі, і на цьому місці може бути кожний. Давайте, ми багато про це говоримо, давайте чути один одного, давайте залишатися людьми і давайте думати про те, як об’єднати цю державу, а не знаходити ті механізми, які можуть нашкодити Україні. Я дуже дякую всім і за підтримку, і я сподіваюсь, що всі ті події, які вчора відбулись, вони будуть уроком і для нас, і для тих, хто в них приймав участь. А нашим громадянам, які повернулися з Китаю, якомога швидше повернутися до рідних і близьких. Дякую. [[Оплески]] Ще раз дякую. Переходимо до реєстрації.
Я думаю, що цю позицію повинні почути в будь-якій області і в будь-якому місті нашої держави. [[Оплески]] Дякую. Готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[10:11:37]] У залі зареєстровано 273 народних депутати України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні, як і було обумовлено на Погоджувальній раді, у засіданні Верховної Ради України беруть участь і Прем’єр-міністр України Олексій Валерійович Гончарук, і представники Кабінету Міністрів України. Привітайте, будь ласка, колег. [[Оплески]] Ми домовлялися про те, що сьогодні "годину запитань до Уряду" буде замінено на звіт уряду. Відповідно до статті 228 Регламенту Верховної Ради України Верховна Рада України розглядає Звіт Кабінету Міністрів про хід і результати виконання схваленої парламентом Програми дій уряду у 2019 році. Пропонується наступний регламент нашої роботи. Доповідь Прем’єр-міністра України – до 20 хвилин; відповіді на запитання від депутатських фракцій і груп Прем’єр-міністра України – до 21 хвилини (хвилина – на запитання, 2 хвилини – на відповіді); співдоповідь голови комітету – до 3 хвилин; запитання від народних депутатів – до 6 хвилин. Співдоповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань економічного розвитку Наталухи Дмитра Андрійовича – до 3 хвилин. Виступи від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини (це 3 хвилини на кожну депутатську фракцію та групу). І виступи народних депутатів – до 6 хвилин. Так, як завжди це було, шановні колеги. Після цього переходимо до запитів. І після цього, так, як і домовлялися, сьогодні не буде "Різного". Такий регламент роботи всіх влаштовує? Ще питання. Скажіть, будь ласка, у нас є перерва з 12 до 12:30. Оскільки. Якщо ми зайдемо в розгляд правок, то це негативно не повпливає на роботу Верховної Ради України. Чи можемо ми сьогодні скасувати цю перерву? Шановні народні депутати, позиція по фракціям, тому що ми не можемо про це зараз голосувати, мені б хотілось зрозуміти. "Слуга народу"? ОПЗЖ, не заперечуєте? Дякую. "ЄС"? Не заперечує. "Голос"? Не заперечуєте. "Батьківщина"? Не заперечуєте. "За майбутнє"? Не заперечують. "Довіра"? Позафракційні? Так само. Дякую, шановні колеги, тоді ми з 12 до 12:30 перерву брати не будемо. Шановні колеги. Спитав? Можете підняти стенограму. Ви заперечуєте, да? Єдина фракція, яка заперечує щодо того, щоб не було перерви з 12 до 12:30, це "Європейська солідарність". Тоді, на жаль, те питання, яке ми говорили. пан Чийгоз, ні, вибачте. З мотивів, ні. Це не з мотивів, це процедура. Шановні колеги, переходимо тоді до звіту уряду. До слова запрошується Прем’єр-міністр України Олексій Валерійович Гончарук.
Доброго ранку друзі, колеги! Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, шановні присутні! Дякую за можливість сьогодні тут виступити. У мене, на жаль, лише 20 хвилин, за цей час, очевидно, не можна охопити все те, що ми з вами змогли зробити за останні п’ять місяців. Але я спробую дуже коротко пройтися по головних результатах і, що найголовніше, спробую окреслити плани, які ми конкретно маємо на цей рік. Почну з того, що, як і задекларовано в нашій програмі, в програмі Президента, в програмі партії "Слуга народу", в центрі всього – людина, і держава, власне, повинна перш за все захищати людину. Тому вчора ми, звичайно, невідкладно поїхали в Нові Санжари для того, щоб переконатися, що наші громадяни у безпеці. Зараз можу вам доповісти, що все необхідне для людей забезпечено, вони розселені по номерах, вони в теплі, накормлені, і епідеміологічна, і фізична безпека їм забезпечена. Проте, ті події, які вчора відбувалися, я не можу на цьому окремо не зупинитися, на мою думку, вони є наслідком в тому числі і інформаційної війни, яка продовжується щодо нашої країни і зсередини, і ззовні. Я передбачаю, що провокації продовжаться. У нас уже сьогодні є інформація про те, що нібито громадянка Китаю, яка п’ять днів назад прибула в Україну літаком, побула чотири дні в Києві, виїхала поїздом в Москву, на кордоні з Російською Федерацією нібито була зупинена, і там нібито виявлений якийсь вірус, і вони щось досліджують, і так далі. Я думаю, що інформаційне поле будуть продовжувати розкачувати для того, щоб створити паніку, для того, щоб зневірити населення, посіяти серед нас недовіру і розбрат. Я хочу сказати відповідально. Уряд, Президент, команда Президента, парламент зробили все залежне від нас, і я вважаю, достатнє для того, щоб громадяни, і які евакуйовані, і які знаходяться на території України, були в безпеці. Ми готові реагувати на виклики, які існують, немає жодних підстав для паніки. Я тиждень назад спеціально їздив у Полтавську область для того, щоб особисто подивитися на те, як працює медична система в цій області. І я вважаю, що це один з найкращих регіонів з точки зору медичної системи, тому невипадково нами обраний цей об’єкт. Ситуація під контролем. Ми очікуємо, що можуть бути, звичайно, провокації і маніпуляції, але ми до цього готові. Перейду остаточно до того, що ми зробили. Фактично, ми з вами почали працювати 1 вересня. За цей час ми, як це й було записано у вашій програмі, колеги, у нашій з вами програмі, ми почали з аудиту держави. Ну, тому що, очевидно, потрібно спочатку зрозуміти, що в тебе є, а після того як би приймати рішення середньострокові, довгострокові і будувати стратегію. Аудит складався з багатьох частин. По-перше, ми провели оцінку наявного населення для того, щоби краще розуміти кількість людей, які проживають на територіях, їх віковий склад, їх гендерний склад. Ці результати опубліковані, ви їх бачили. Це не перепис населення, як це намагалися зманіпулювати, тому ніякої зради тут немає. Ми провели перепис населення в двох окремих регіонах для того, щоб подивитися, скільки нам це буде коштувати і розуміти, чи буде ефективним такий перепис, якщо робити його на всій території України. Так само ми провели аудит державних кадастрів природних ресурсів. Вперше в історії України зараз об’єднані карти різних природних кадастрів. Ви можете зараз на публічній кадастровій карті подивитися в одному місці інформацію про земельну ділянку, про надра, про ліси, про водні об’єкти і так далі. Це значно зменшує маніпуляції. Ми продовжуємо над цим працювати. Цієї весни ми плануємо перезняти всю територію України в хорошій якості для того, щоб у кадастрі була якісна підложка. Це дасть нам можливість за допомогою програмних комплексів, програмного забезпечення проводити інвентаризацію і аналізувати наявні в Україні ресурси набагато швидше і ефективніше. Так само ми зробили зі всіма об’єктами соціальної інфраструктури. З даними був бардак. Зараз ми нанесли все на одну карту, в нас більше 111 тисяч різних об’єктів – шкіл, дитячих садочків, стадіонів – в одному місці. З ними тепер зручно працювати, рішення можна приймати простіше. Те саме ми зробили з державними органами. Створена система HRMIS у державній службі, в агенції державної служби, створений нормальний програмний комплекс, в якому зараз обліковуються державні службовці. Він продовжує наповнюватися даними. Це значно підвищить, це такий фундамент для підвищення ефективності роботи держави. Так само ми працюємо над скороченням державних функцій. Почали з районних державних адміністрацій, провели функціональний аналіз, позбавилися зайвих. Це дало нам можливість майже вдвічі скоротити як би апарати і потенційно видатки на це. Такий самий аналіз проведений до обласних державних адміністрацій. Висновки вже є. Ми готові приступити до оптимізації як би найближчим часом. В умовах реформи децентралізації в цьому році, коли нам потрібно фактично перепланувати територію України і там в новій логіці побудувати і інфраструктуру, і соціальні об’єкти, це абсолютно було необхідно зробити. Ця робота виконана і зроблена. І разом з багатьма вашими колегами ми продовжуємо працювати над тим, щоби незабаром були ухвалені плани розвитку громад і територій. Фактично зараз ми маємо генеральний план країни. Ми маємо чіткий план опорних шкіл, які дозволять нам оптимізувати систему середньої освіти і зробити її більш доступною. Я вже про це казав сьогодні на окремих ділянках, ми витрачаємо на дитину в рік 100 тисяч гривень, так як середні витрати на дитину в нас складають 20 тисяч. Тобто ми як держава переплачуємо в 5 разів, при цьому дитина отримує набагато гіршу освіту ніж її однолітки в містах. Цю несправедливість потрібно виправляти і виправляти її можна, вдосконалюючи систему. Те саме відбувається із системою охорони здоров’я. Ми готові до реформи, яка була анонсована і має відбутися з 1 квітня. Це довга складна розмова. Я думаю, що з цього приводу можна зробити навіть окремі парламентські слухання. Тому я не буду довго на цьому зупинятися. Скажу лише, що ми маємо по кожній області чіткий мастер-план, як має перетворюватися медична система з урахуванням як би реалій. Я, ще раз, поїхав в Полтавську область для того, щоби особисто пересвідчитися, як це може працювати направду. Це може бути зроблено, там є плюси-мінуси, там можуть бути складні дискусії, але ми до цього готові. Через місяць, в принципі, ми можемо приступити до трансформації системи. Економіка. Найважливіша тема, про яку я хотів сьогодні поговорити. Фактично ми почали з безпеки. Якщо ви згадаєте 1 вересня минулого року, то чи не найголовнішим питанням, яке стояло перед нами, це енергетична безпека. У нас закінчувався контракт з росіянами з 1 січня, і існував серйозний ризик, що ми втратимо цей транзит. А це і серйозний удар по економіці, і серйозне здорожчання енергетичних ресурсів і для підприємств, і для громадян. Якщо би цей контракт не був підписаний, ціна за окремими підрахунками окремих спеціалістів могла бути в 3, в 4 рази вища на газ, я маю на увазі, для України, для економіки України, ніж це є зараз. Звичайно, тут є ті, хто виграють, ті, хто програють, але загалом для економіки це було би значно гірше, ніж є зараз. Ми з вами за рекордний термін, за менш ніж чотири місяці, провели дуже складну операцію – анбандлінг "Нафтогазу", тобто фактично перетворили нашого енергетичного регулятора на ефективну модель європейську. Це дало нам можливість отримати більш вигідну переговорну позицію в переговорах з європейцями, підтримку наших європейських партнерів. Як наслідок ми змогли укласти важливий дуже для економіки України контракт – транзитний контракт газу з Росії до Європейського Союзу. Я вважаю, що це дуже серйозний результат, який закладає нам фундамент на наступні 5 років, дозволяє нам працювати спокійно. Також ми справилися з корупцією на топ-рівні в уряді. Це не можна не помічати, це вже відмічають наші міжнародні партнери, це знає бізнес, з цього виходять багато хто. У нас ще дуже багато роботи на середньому рівні в наших державних підприємствах, у правоохоронних органах. Роботи тут ще дуже багато, але загальний висновок, що на топ-рівні корупції в Україні в уряді, в парламенті, в Офісі Президента немає. Це величезний здобуток і сигнал. Нам вдалося повернути довіру від наших міжнародних партнерів. Це не просто слова, це можна підтвердити реальними цифрами. Рік назад Україна позичала в гривні вдвічі дорожче – під 20 відсотків – вдвічі дорожче ніж зараз. Зараз це коштує нам 9 відсотків. Якщо ми продовжимо працювати в тому самому напрямі, ресурси для нашої держави будуть продовжувати дешевшати. Дешеві ресурси – це можливість інвестувати в інфраструктуру. Можливість інвестувати в інфраструктуру і модернізацію – це можливість бути більш конкурентоспроможним, це нові робочі місця. Взагалі здешевлення ресурсів для нас є однією з наших стратегічних задач. Я говорю не лише про зовнішній ресурси, а це дуже важливо. До речі, за осінь, хто не помітив, абсолютно всі рейтингові агенції покращили суверенний рейтинг України. І те саме продовжить відбуватися весною, якщо буде збережений той курс, який ми з вами взяли, я в цьому не маю жодного сумніву. Ну, тобто ситуація макро, вона продовжує покращуватись. Економіка продовжує зростати, продовжує зростати швидше ніж в Європі. В ІV кварталі темпи зростання зменшились, це правда, це викликано абсолютно об’єктивними факторами, наприклад, у нас значно дешевший газ ніж минулої зими. Наприклад, у нас набагато менше вироблено електроенергії і спожито, і вона значно дешевша ніж минулої зими. Наприклад, жовтень, листопад були дуже невдалими з точки зору кон’юнктури зовнішніх ринків для нашої промисловості. Ми окремий економічний аналіз доповідали в комітеті. До речі, я хочу сказати вам, подякувати за теплий прийом наших міністрів у всіх комітетах. Ми дуже конструктивно попрацювали, поговорили і готові продовжувати таку роботу і надалі. Так от, ми передбачали і розуміємо ті тенденції, які там сьогодні відбуваються. І дуже зрозуміло, що потрібно робити з нашою економікою. Станом на сьогодні, на жаль, наша економіка маленька. Вона складає 0,29 відсотка, тобто фактично 0,3 відсотка від загального ВВП в світі. Вона відкрита, вона сировинна. Це означає, що для того, щоби зростати, нам потрібно чимось відповідати. Нам потрібні конкурентні переваги. Зараз те, що відбувається в економіці, можна характеризувати наступним чином: вона недооцінена і вона недоінвестована. Нам потрібні інвестиції, стратегія економічного розвитку України на наступні 5 років – це залучення інвестицій. Це дуже чіткий меседж, який ми хочемо зраз донести. У нас є чим похвалитися, в тому числі в роботі з інвесторами. Перш за все, що просить інвестор, коли він приходить в Україну, він говорить: "Дайте мені рівні правила, дайте мені rule of law, я хочу розуміти, за якими правилами я буду грати". Тут ми маємо серйозний прогрес. Наша команда, Міністерство юстиції, викорінила системне рейдерство, яке існувало досі. Вже ніхто пошепки не переписує в реєстрах власність однієї людини на іншу по беспределу. Зараз Міністерство юстиції в переважній кількості випадків протягом 24 годин реагує на подібні прояви рейдерства і одразу відключає назавжди тих реєстраторів, негідників, часто нотаріусів, які в такі ігри граються. Так буде продовжуватися і надалі. І вже зараз очевидно, якщо подивитися на динаміку скарг, на те, скільки з них задоволені, можна зрозуміти, що системного рейдерства в Україні за допомогою державних реєстрів не залишилось. Звичайно, є ще. Те саме, до речі, відбувається з виконанням рішень судів. Якщо подивитись на статистику, наскільки якісніше почали виконуватись рішення судів, можна одразу побачити, що там зникли стоп-листи, які там існували досі, що державні виконавці виконують рішення значно швидше, і значно менше витрачає кредитор для того, щоб захистити свої права. Про що це говорить? Це говорить про те, що в Україну, по суті, повертається можливість, нормальні і цивілізовані інструменти, без хабарів захищати свою власність і свої інтереси. Це дуже вкрай важливо для наших інвесторів. Це вже зараз помічають, це дало нам можливість зробити декілька дуже важливих сигнальних символічних речей. Ми з вами, друзі, прийняли Закон про концесії. Ми в уряді прийняли всю необхідну підзаконку, провели і підготували конкурси, і вже перші два об’єкти, перші два порти зараз, як би по них оголошені переможці по концесіях, і ми очікуємо, що туди зайдуть інвестиції. Якщо подивитись на цифри, що приносили ці порти державі до концесії і на ті умови, на яких зайшов інвестор, стає очевидно, що це величезний крок до розвитку. У нас зараз підготовлені ще як мінімум 12 об’єктів різних інфраструктури – від залізничних станцій, портів, доріг – для того, щоб проводити концесійні конкурси. Ми будемо нарощувати цю якби цей темп. Одна з головних проблем нашої економіки полягає в тому, що вона дуже немобільна. Чому? Величезна кількість, величезна частина нашої економіки знаходиться в державній власності або під контролем держави. Що це насправді дуже часто означає? Це означає, що прибутки приватизовані, а всі збитки залишаються нам з вами. Подивіться на ті тисячі підприємств, які нібито на папері існують, а насправді живуть за рахунок оренди, яка здається там за копійки. І все їх функціонування, воно як би лише для того, щоб підтримати свої якісь мінімальні видатки. Весь реальний прибуток від реальної діяльності, як правило, десь по кишенях розходився. Це вирішується за рахунок. Більше того, якщо порівняти будь-яке державне підприємство, особливо в наших умовах, де прокуратура дуже часто приходить і питає тебе про рентабельність і про все інше, чому ти прийняв те чи інше рішення, стає очевидним, що потрібно передавати максимальну частину економіки ефективному приватному власнику. Це шлях, по якому. який ми задекларували і яким ми йдемо. За перші 4 місяці, тобто до нового року ми передали для проведення приватизації більше 500 об’єктів. Це рекордне, це більше ніж за 10 років до цього. Зараз підготовлені до приватизації, ну, до передачі до підготовки в приватизацію ще декілька сотень об’єктів, там близько 300. Звичайно, ми будемо продовжувати цю роботу і надалі. В цьому році ми нарешті плануємо розблокувати велику приватизацію. Зараз перший такий помітний об’єкт, який ми готуємо – це готель "Дніпро" отут недалеко, на Європейській площі. Якщо подивитися, якщо комусь стане цікаво, що там відбувалося в середині – це жесть. Ну, тобто "чорна каса", тобто в кращих традиціях. Можемо дати звіт, показати. До речі, можемо сходити на екскурсію, подивитися, що там насправді відбувалося. Зараз ми шукаємо, точніше готуємо нормальний конкурс, щоб цієї весни вже там був нормальний приватний власник, туди зайшов. Те саме ми робимо і плануємо робити і з "Центренерго", і з ОПЗ, і з іншими великими об’єктами, в яких традиційно були олігархічні інтереси, інтереси різних груп впливу, які традиційно розбазарювались і розвалювалися, розкрадалися різними групами впливу. Ми не боїмося і будемо продовжувати працювати в цьому напрямку. Що ще важливо сказати. Що ще надзвичайно важливо сказати. Ми плануємо з 1 березня, як ми і домовлялися, я зараз скажу трошки про плани, тому що як би час підходить до завершення. Так от ми розпланували зараз такі пріоритетні напрямки нашої роботи. В цьому році з огляду на те, яким чином розвиваються події, нам принципово важливо зменшити обсяг тіньової економіки. Тому ми почали з грального бізнесу, з нелегальних заправок, зі спирту. Вчора я їздив на Чернігівщину подивитися, як працює нова система централізованого обігу деревини. Все це ми маємо вивести в цифру, воно має вийти на світ Божий і платити податки, оформлювати офіційно людей, і ми маємо як би припинити це тотальне розкрадання. План по цим ринкам також готові окремо представити. Ми почали роботу над офіційним працевлаштуванням. Змінили підхід роботи Державної служби охорони праці, і вже за січень ми маємо на 25 відсотків більше повідомлень офіційних про працевлаштування ніж в січні минулого року. Ми запустили і наразі завершуємо аудит Пенсійного фонду. Ми запустили і скоро звітом вийде аудит "Центренерго", це одне з ключових таких підприємств, які зараз є в українській енергетиці. Ми запустили і зробили додаток "Дія". Це результат не лише, це не лише застосунок, це в тому числі результат синхронізації багатьох реєстрів. Тобто це така робота, це не те, щоб помітно, а насправді питання значно глибше. Ми запустили для того, щоб платіжка людей, як і цієї зими, значно зменшилася і в наступному році не відбулося цього відскоку, ми зараз запустили програму масштабної термомодернізації країни. З 1 березня, як ми і обіцяли, стартує масштабне будівництво. У нас буде побудовано, тобто реконструйовано або відновлено, 4 тисячі кілометрів доріг, 100 садочків, 100 шкіл, 100 стадіонів, більше 200 приймальних відділень для того, щоб люди бачили ефект від медичної реформи вже зараз. І ще дуже-дуже багато всього. Ми.
Хвилину, якщо можна, Олексій Валерійович. Таймінг для всіх однаковий.
Я завершую. У нас є чіткий план і стратегія, що робити. І уряд, і команда Президента дуже добре розуміють, що потрібно робити. Закиди про те, що нібито за п’ять місяців нічого не зроблено, абсолютно не мають під собою жодної почви. Дійсно, можливо, нам потрібно краще комунікувати суспільством. Вчора ми, до речі, це дуже чітко відчули. І ми знову ж таки до цього готові. Зараз ми готуємо, за пару тижнів, івент, який буде називатися "Стратегія розвитку", для того, щоби детально поговорити про те, як по блоках ми будемо вирішувати ті складні задачі, які перед нами стоять. Я що хочу сказати вам. Задачі, які поставив Президент і український народ, насправді, абсолютно виконувані. Цілі, які ми перед собою поставили, реалістичні. І я дякую, ви за п’ять місяців, друзі, разом з нами зробили дуже багато для досягнення цих цілей. Я вам дякую за співпрацю. Ви круті. Давайте зробимо це разом. Дякую вам дуже.
Дякую, Олексій Валерійович. Прошу записатись депутатські фракції та групи на запитання до Прем’єр-міністра. Констанкевич Ірина Мирославівна.
Передаю слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко, депутатська група "За майбутнє".
Шановні друзі, ми, направду, не почули звіту Прем’єр-міністра України. Ми почули загальні фрази про те, як зараз з коронавірусом важко, як нам треба рятувати окремі галузі. Але в цілому комплексного підходу до того, який стан економіки, ми не почули. І я вважаю, що на такі концептуальні питання нам треба відводити більше часу в парламенті. І в мене питання до уряду. Невже не соромно займатися зараз пограбуванням країни через приватизацію державних підприємств, через приватизацію, як хоче міністр економіки, державних університетів, державних лікарень? Це фактично розпродаж України. Совість не втратили ви, пане Прем’єре?
Я хочу відповісти наступним чином. Давайте подивимось на те, як існують західні країни, на які ми зараз рівняємося. Просто подивимось на це. За 30 років державні підприємства, про які ви зараз говорите, які ми нібито через приватизацію збираємося розкрадати, розкрадалися без всякої приватизації. Туди заводили своїх підконтрольних людей, політиків, які приходили до влади, і їх пилили зсередини нещадно. Те, що ми зараз бачимо, всередині цих підприємств, це, на жаль, розвалені, часто це руїни, це в інтересах незрозуміло кого злиті зовнішньоекономічні контракти, це доведені до "ручки" технології, це не модернізоване виробництво. Саме тому ми зараз програємо і в промисловості в тому числі. Тому що всі ці роки, дорогі наші друзі, ми мали інвестувати в модернізацію промисловості, всі ці роки. Країни, які зробили це 15-10 років назад, зараз виграють у нас по всіх статтях, на жаль. Якщо ви подивитесь на реальну ситуацію в промисловості, ви побачите, що і в Україні є успішні виробництва. Але що відрізняє успішне українське промислове виробництво від неуспішного – це модернізація. Ті хто думав про майбутнє і вкладав, і інвестував, зараз успішні. Там, де пилили і розкрадали, а, на жаль, це в переважній більшості державні підприємства, ми маємо зараз занепад, звільнення і банкрутство. І цього ми більше недопустимо. Дуже проста відповідь на дуже складне питання.
"Довіра", Кулініч Олег Іванович.
Дякую. Пане Прем’єр-міністр, у мене питання щодо ситуації, яка мала місце вчора на Полтавщині, а саме в Нових Санжарах. Ми розуміємо, що це наші люди, це українці. Але чому так сталося, що вчора на ранок ні губернатор, ні обласна рада, ні Департамент охорони здоров’я не знав про розміщення наших же людей, українців, саме в Санжарах в цьому закладі? Чому не була проведена відповідна комунікація з людьми? Заклад знаходиться в селищі в самому, там поряд житлові будинки, чому ніхто з ними не працював? Чому? Яка тоді буде довіра до уряду, до Міністерства охорони здоров’я, коли елементарну ситуацію робочу довели до абсурду? Будь ласка, прокоментуйте.
Пояснюю. Операція, яка була проведена, є безпрецедентною в історії України. Ну, тобто ніколи в таких умовах не евакуювали людей, не потрібно було забезпечувати епідеміологічну безпеку, тобто як би це вперше такого масштабу операція була проведена. Перше, про що ми думали, це безпека. Безпека людей, яких будуть везти, безпека людей, які будуть проживати на територіях навколо. Щодо них могли трапитися провокації, спецоперації і так далі. Тому ми навіть маршрут не могли розголошувати, яким ми будемо їхати. Для цього ми збиралися і в режимі для службового користування, фактично в таємному режимі приймали рішення на оперативному штабі. Абсолютно очевидно, в таких умовах ми не можемо за тиждень, за два когось інформувати про те, де це відбудеться, тому що це могло би підірвати можливість забезпечення як би безпеки. Всі необхідні заходи були сплановані. Провокації про те, що нібито хтось в останній момент щось визначав, це неправда. З самого початку було визначено коло з десяти приблизно об’єктів за параметрами, наданими медиками. За три дні до фактичного приймання, коли приймалося рішення відправляти літак в Китай, у нас було три об’єкти, які готові були прийняти цих громадян. Фінальне рішення про те, який з цих об’єктів буде застосований і в який ми повеземо людей, було прийнято за день до цього. Це абсолютно нормально з точки зору безпеки.
Мотовиловець Андрій Вікторович, "Слуга народу".
Я зараз досить багато чую критики уряду. Я хочу сказати Верховній Раді, що не існує ефективного уряду без ефективного. Верховної Ради без ефективного уряду. Ми повинні всі працювати разом, разом з урядом, бо ми працюємо всі на одну країну. Відповідно моє питання. Прогноз Міністерства економіки – 3,7 зростання ВВП. Я бачу падіння майже всіх стран по зростанню, і в мене є питання. Чи ми готові до того. переглядати цей показник, і чи будуть зміни до бюджету? Дякую.
Дякую. Про макропрогнози і про темпи зростання. Дивіться, аналітики завжди прогнозують розвиток економіки. Потім з’являється фактор, який змінює цю тенденцію. Коли робився минулий макропрогноз? 10 жовтня він був опублікований. У нас не було інформації, наприклад, чи буде контракт, чи не буде, а це істотним чином впливає на макроекономічну ситуацію, ну, тому що це фактично змінює вартість основного енергоресурсу для України в три рази, ну, або в чотири. Тому макропрогноз – це завжди передбачення. Якщо ви подивитеся на те, яким чином прогнозують розвиток економіки світової, України, окремих країн такі шановані організації, як Міжнародний валютний фонд, Світовий банк, вони також змінюють прогнози, вони також їх коригують в залежності від того, що відбувається. Навіть коронавірус як явище зараз у світі впливає серйозно на економіку і може бути підставою для перегляду макропрогнозу. Зараз звичайно – звичайно! – потрібно його переглядати, Міністерство економіки вже над цим працює. Я думаю, що десь найближчі пару тижнів ми вийдемо з новим макропрогнозом на цей рік. І, звичайно, весною нам потрібно буде повертатися до перегляду і до того, щоби подивитися ще раз з огляду на цей макропрогноз на державний бюджет. У нас зовсім інший курс гривні, ніж той, який закладався у жовтні, у нас зовсім інші ціни на енергоресурси, ніж ті, які закладалися в жовтні, у нас зовсім інша кон’юнктура як би на світових ринках, ніж та, яка закладалася у жовтні. Тому правильне ваше питання. Дійсно, макропрогноз буде переглядатися, і дійсно, ми будемо повертатися до коригування державного бюджету в цьому році.
Дякую. Макаров Олег Анатолійович, "Голос".
Будь ласка, Ольга Стефанишина.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Пане Олексію, вчора ми спостерігали насправді дуже трагічну ситуацію для нашої країни, і в першу чергу, вина за все, що вчора відбувалося, лежить на уряді України, і провалені повністю комунікації з людьми. Міністерство охорони здоров’я належним чином не донесло до українців те, що буде відбуватися. Те, що від українців приховували місце перебування людей, було очевидно неправильним. І в мене до вас три конкретних питання. Сьогодні на сайті Міністерства охорони здоров’я немає розуміння, хто буде відповідати за конкретні напрями, коли міністр охорони здоров’я знаходитиметься в санаторії. Хто буде відповідати до подальшої підготовки до протидії коронавірусу? Хто буде відповідати для впровадження медичної реформи? Хто буде відповідати для закупівлі ліків і вакцин для українців? Перепрошую, ви повинні це розповісти сьогодні українцям конкретно і чітко.
Дякую за запитання, шановний народний депутат. Я ще раз повторюю, ми виходимо з того, що Україна зараз знаходиться в стані фактично інформаційної війни. Є дуже багато і в середині, і назовні суб’єктів, які хочуть дестабілізувати ситуацію, посіяти паніку, створити уявлення про те, що нібито в Україні "фейл стейт" і так далі. Ви всі ці наративи прекрасно знаєте. Ми зважили всі "за" і "проти" і прийняли для себе те рішення, яке було прийняте. З міркувань безпеки ми, ураховуючи те, що всі необхідні заходи були вжиті, ми дійсно не розголошували до як би там дня фактичного прибуття людей місце розміщення і місце їх дислокації. Це рішення оперативного штабу, ми готові їх дискутувати. Хтось може вважати, що воно правильне чи неправильно, з міркувань безпеки так було правильніше. З приводу того, хто відповідатиме за як би забезпечення санітарно-епідеміологічної безпеки. Очевидно, що Міністерство охорони здоров’я – це інститут, який може працювати абсолютно в тому числі і коли міністр знаходиться десь у відрядженні, ХХІ сторіччя дозволяє тобі працювати абсолютно спокійно дистанційно, не знаходячись фізично в себе в кабінеті. Зараз на місті там знаходиться міністр охорони здоров’я. Зараз в Полтаві знаходиться заступник міністра пан Ляшко, який відповідає за санітарно-епідеміологічну безпеку. В Києві є достатньо сильна команда, в тому числі і команда НСЗУ – Національної служби здоров’я, яка знає по годинах, що потрібно робити для того, щоби реформа з 1 квітня стартувала. Ще раз, це складний комплексний процес, звичайно, можуть бути недоліки, але загалом все йде за планом. Дякую вам за питання, за те, що турбуєтеся про здоров’я українців.
Дякую. Івченко Вадим Євгенійович. Івченко Вадим.
Прошу передати слово колезі Кучеренку.
Олексій Юрійович Кучеренко.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина" та її лідерка пані Тимошенко послідовно і професійно бореться за прозоре і зрозуміле тарифоутворення на енергоносії. Ми довели в судах і виграли суди відповідні про економічну необґрунтованість ціни на газ за останні роки. Чи знаєте ви, пан Прем’єр, про це і чому ваш уряд продовжує, на превеликий жаль, нав’язувати українцям формульну ціну на газ? Ви запропонували нам ціну на газ "Амстердам плюс" і дозволили "Нафтогазу" перепродавати полтавський та харківський газ за ціною "Амстердаму" з накруткою "плюс". Доводжу до вашого відома, що колись ця накрутка була 9 доларів, сьогодні вона складає 51 долар. Це незаконно і неправильно. І останнє, "теплі" кредити. Ви розповідаєте про те, що ви збираєтесь модернізувати наші будинки.
На жаль, ні. Ні – Регламент є Регламент.
Я зрозумів питання. Ми з вами спілкувалися вже неодноразово про це. Я думаю, що я хід думок приблизно розумію. Перше – тарифоутворення. Політик не повинен втручатися в роботу ринку. Це призводить до корупції і популізму. Що це означає? Коли політику хочеться подобатись, він бере і за рахунок там якихось своїх міркувань, бере і знижує ціну на газ. Фактично це лягає додатковим податком абсолютно на всіх: на тих, хто газ споживає і не споживає. Це якщо просто по-простому. Така політики призвела до того, що наша з вами державна компанія "Укргазвидобування" протягом всіх цих років фактично виснажувала свої ресурси. Станом на сьогодні, якщо уважно подивитися на те, якими є основні фонди, яким є стан видобування в цій державній компанії, то ми побачимо, що ледь-ледь вдається останніми роками стримувати непадіння, умовно кажучи, видобутку. Тому що природна убыль цього видобутку фактично становить 1,5 мільярда на рік. Все це – наслідок недоінвестування. Це означає, що державні компанії – це також бізнес, вони мають працювати за логікою бізнесу. Держава повинна захищати людей, які самі не можуть оплатити собі енергоресурси або комунальні послуги через інші інструменти, через субсидії індивідуальні монетизовані, як це зараз відбувається. Механізм працює не ідеально, але правильно. Щодо термомодернізації. У нас існує інструмент, який створений за підтримки наших міжнародних партнерів. Він називається Фонд енергоефективності. Там закладена зрозуміла логіка: люди створюють ОСББ, об’єднуються, приймають рішення про те, щоб модернізуватися, розуміючи, що вони будуть сплачувати вдвічі менше, приходять в фонд, фонд фактично їм компенсує левову частку їх витрат. Це правильна, здорова логіка, яка стимулює людей.
Дякую, пане Прем’єр-міністре. Ніна Петрівна Южаніна, "Європейська солідарність".
Шановний пане Гончарук, прошу дати відповідь конкретно, не лити води і не висловлювати свої фантазії. Перше. Який відсоток планових надходжень до державного бюджету маєте на сьогодні за лютий? Відсоток. Який розмір невиконання бюджету очікуєте за лютий в абсолютній величині? Третє питання. Який рівень спаду промисловості очікуєте в першому кварталі 20-го року і який відсоток складав спад в четвертому кварталі 19-го року? І четверте питання. Чи готуєте секвестр бюджету? Конкретну відповідь прошу.
Відповідаю. Я частину по значній, по цифрах переадресую Міністерству фінансів для того, щоб не перекручувати питання. [[Шум у залі]] Але з приводу секвестру бюджету. Ще раз, ще раз. У нас логіка прийняття змін до бюджету ніколи не змінювалася, вона наступна. Спочатку Міністерство економіки готує макропрогноз, після макропрогнозу за підсумками тих цифр, які закладені в макропрогноз, приймаються зміни до бюджету. Після цього і будемо приймати рішення разом з вами, з бюджетним комітетом, з колегами з податкового комітету про перегляд або неперегляд державного бюджету. З приводу виконання - невиконання за лютий. Цифр фінальних, очевидно, ще немає, тому що лютий не завершився. Але ми очікуємо, що податкова виконає план, який був поставлений в бюджеті. По митниці ми очікуємо недовиконання перш за все через курсову різницю, тому що в. ну, імпорт в гривні значно дешевший заходить. Тобто обсяги надходження від імпортних товарів є значно меншими, і через те, що вартість енергоресурсів, які як правило розмитнювались і були значною частиною доходу, також меншими. З приводу інших цифр, Міністерство фінансів, прошу мені допомогти.
Колтунович Олександр Сергійович.
Прошу передати слово Олександру Качному. Качний Олександр. Дякую.
Качний Олександр Сталіноленович.
У мене запитання зрозуміле для всіх, але хотілося, щоб і ви на нього відповіли. Чи має право керувати Кабінетом Міністрів України повний профан в економіці, навіть якщо міністерство очолює людина, яка називає себе дебілом? Це перше питання. Друге питання. Звіт вам готувала приватна фірма за 84 тисячі бюджетних грошей, один із пунктів якої, за який заплатила наша українська людина, кожен зі свого гаманця, це підготовка слайдів і тезисів для вашого виступу. Питання. Де слайди? І чи задоволені ви тезисами?
Пане Качний, я вам скажу чесно, я розумію, чому такий рівень дискусії в парламенті привів нашу країну до того жахливого стану, в якому ми зараз знаходимось. Ви зараз переходите на особисті образи, які були маніпуляціями, витягнутими з прослуховування найвищих посадових осіб держави, що є фактично злочином. І зараз намагаєтесь створити картинку для наших в тому числі північних сусідів. Для того, щоб показати, що замість того, щоб працювати і фахово дискутувати в парламенті, у нас відбувається цирк. Цирку в парламенті не буде, пане Качний, відвикайте.
Шановні колеги. Все, Олексій Валерійович? Запишіться, будь ласка, від народних депутатів на виступи – до 6. Ні, хвилина, на жаль. За Регламентом хвилина, шановні колеги. Гриб Вікторія Олександрівна.
Так, дякую. Олексію Валерійовичу, дякуємо вам за ваш виступ. В принципі, я так розумію, що ми рухаємось вперед. Але є декілька запитань, які хочеться задати. Перше. Ви сьогодні говорили про те, що ви були безпосередньо на Полтавщині і робили такий собі аудит медичних закладів. Я вас запрошую приїхати на Донбас і в Луганщину, і на Донеччину і подивитися, в якому стані там зараз медичні заклади. І там з реформою охорони здоров’я є дуже великі проблеми. Це перше питання і запрошення таке. І друге питання, це все ж таки з приводу інвесторів. Ви абсолютно вірно говорите про те, що наша економіка недоінвестована. Тому я дуже вас прошу приділити увагу сьогодні тим питанням, які стосуються саме інвесторів і ретроспективної зміни правил. Бо, якщо це буде зроблено, то, на превеликий жаль, інвестори до нас не прийдуть. Дякую вам.
Дякую за серйозні фахові питання. З приводу ретроспективної зміни правил. Мова, мабуть, йдеться про "зелений" тариф, правда? Це складне питання. Ми, дивіться, що відбулося. Друзі, у нас був встановлений дуже високий "зелений" тариф. Фактично ми зобов’язалися людям, які будують тут "зелену" енергетику, генерацію, платити дуже дорого за електроенергію. Така практика існувала в світі. Сюди зайшло багато інвесторів, які на ці умови пристали. Ми фактично підписали як країна, зобов’язалися грати за цими правилами. Зараз у нас є серйозні проблеми, ми передбачаємо серйозні проблеми з тим, щоб обслуговувала наша енергетика такі високі зобов’язання. Зараз ми знаходимося в діалозі з ринком. Ми, наше Міністерство енергодовкілля побудувало модель, тобто фактично модель електроенергії, показало всю економіку інвесторам, ми з EBRD і з іншими шанованими нашими інвесторами постійно обговорюємо можливий компроміс і домовленість, щоб не допустити ретроспективної зміни правил. Ми також не стоїмо і не підтримуємо ретроспективну зміну правил. Щодо медичної реформи. Я, коли виїжджаю в якийсь регіон, я завжди дивлюся і піднімаю питання про медичну реформу. Вчора був на Чернігівщині, на місцях багато питань у людей. Це правда, що реформа погано докомунікована. У нас є ще час на те, щоб це виправити. Головну проблему я зараз бачу саме в якості комунікації, і ми незабаром це плануємо серйозно виправити. Якщо у вас є конкретні населені пункти, по яких є проблема, поділіться, будь ласка, нам це дуже допоможе, тому що цифри – це одне, а реально на землі – це інше. Дякую вам за конструктивні питання.
Дякую. Кіт.
Передаю слово Валерію Давиденку.
Кому?
Давиденку.
Давиденку включіть мікрофон.
Доброго дня! Шановний пане Прем’єр-міністр, ви тільки що помітили чи згадали про те, що ви вчора були на Чернігівщині. У мене запитання. От, знаєте, вболіваю за Україну, люблю Україну. Вчора у нас приймали рейс, і ми бачили, всі були свідками, що відбувалося в Нових Санжарах. А ви були в Чернігові, перевіряли рубку головного користування в державному лісгоспі і електронний обіг деревини, який там працює з 2013 року. А "Агроліс", в якому є певні проблеми і питання, вас туди не запустили, і ви туди не поїхали. Тому у мене, от ми можемо говорити про підняття заробітних плат, податків і так далі. Але це, до речі, не ваша заслуга, це не заслуга уряду. Мінус по ВВП і підняття заробітних плат – це якраз тому, що ми інтегровані в Європейський Союз.
Доповідаю. Держава – це великий апарат. Для того, щоби наших громадян прийняти, і вони були в безпеці, було зроблено все необхідне. У нас в двох аеропортах в Харкові і в Києві були готові необхідні колони, підготовлені спеціально, для того, щоб і з одного, і з іншого боку можна було провезти об’єктів. Було як мінімум два об’єкти, як готові були прийняти цих людей. Операція була заздалегідь спланована. На місці знаходилися міністри, які відповідали за організацію тієї чи іншої частини роботи. Я одразу вилетів туди, як тільки стало зрозуміло, що там може бути серйозне протистояння з людьми. Слава Богу, коли я прилетів, буквально в той же самий момент ситуація з людьми, як би її вдалося вирішити. Ми перевірили, що все забезпечено і провели засідання штабу, прийняли ряд організаційних рішень і поїхали сюди готуватися до виступу в парламенті, пане. З приводу моєї поїздки в Чернігів. Послухайте, вас або дезінформують, або ви брешете. Вчора ми зустрічалися, в тому числі і з представниками "Агролісу". Вони мені доповіли, що вони не були раніше підключені до системи. І це правда. Ви це знаєте. Зараз вони підключені. Подзвоніть їм, переконайтесь. Раніше прикол був в тому, що хтось був підключений і працював за законом, і програвав, це як правило держава, а інші, хитрі, вони не працювали в системі, вони папірцями і кришувалися прокурорами, і папірцями закривали свої корупційні схеми. Зараз це припинено. Запитайте на Чернігівщині, там зараз 95 відсотків підприємств підключені до системи. І так буде по всій Україні. Звикайте!
Дякую, шановні колеги. Час на запитання вичерпаний. Дякую, Олексій Валерійович. Так, як і домовлялись. Слово для співдоповіді надається голові Комітету Верховної Ради України з питань економічного розвитку Дмитру Андрійовичу Наталусі.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановний пане Прем’єр-міністр! Вчора комітет справді розглянув проміжний звіт уряду, і я вважаю, що ми справді маємо подякувати за час і витрачені зусилля при підготовці цього звіту, і взаємодію з профільними комітетами Верховної Ради. Особливо я хотів би подякувати міністру, віце-прем’єр-міністра Кулебу, міністрів Милованова, Криклія, Оржеля, Дубілета, Соколовську, Коляду, які знайшли час і можливість бути присутніми вчора на комітеті і захищали свої позиції. Вчора, шановні колеги, комітет був точно не найлегшим. У нас відбулися конструктивні дебати і дискусії, але і члени нашої фракції, і інших фракцій погодилися в тому, що в уряду є позитивні досягнення. Серед них ми можемо назвати зниження інфляції, ми можемо назвати зниження облікової ставки до 11 відсотків, що веде до здешевлення кредитів, зниження ціни на транспортування газу та боротьба з тіньовими ринками, зокрема мова йде про гральний бізнес. Втім є очевидні виклики, стосовно яких ми хотіли би бачити більш ефективну роботу уряду. Є "слон" в кімнаті, про якого важко не говорити, це криза промисловості, спад обсягів виробництва, це спад експорту через ревальвацію гривні, дефіцит бюджету і невиконання планових призначень митниці. Незважаючи на це, ми вітаємо і підтримуємо курс уряду на людиноцентризм. Це справді правильна мета і правильна ціль. Але спільне побажання і комітету, і я думаю, що і парламенту в цілому, це не лише людиноцентризм, але і україноцентризм, коли в центрі уваги інтереси людей, але передусім людей, які живуть тут, в Україні. Ми бажали би, щоб Україна перестала орієнтуватися переважно на зовнішні фактори, щоб ми перестали вважати Україну і Україну перестали вважати як країну-жертву війни, країну постраждалу, як країну нужденну, яка потребує допомоги. Ми побажали би, щоб Україну почали вважати країною-конкурентом і країною-суперником, тому що саме в цей момент, ми будемо говорити про те, що Україна нарешті почала відстоювати власні національні інтереси. І ми бажаємо, щоб саме цей уряд зміг досягти не лише заявлених цілей, але й цієї великої мети. Ви всі знаєте, що існує певне законодавче обмеження у вигляді імунітету уряду, тому комітет не може надати позитивну оцінку його звіту. Але за результатами обговорення, то відповідно до вимог статті 228 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України Звіт Кабінету Міністрів України про хід і результати виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів України в 2019 році взяти до відома. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. Регламент – до 21 хвилини. Приходько Наталія Ігорівна. Колтунович Олександр Сергійович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги! Якраз я є членом економічного комітету. Я хочу вам сказати, що вчора на комітеті у нас цю програму і цей уряд рознесли в пух і прах. Поясню чому. У нас є реальні макроекономічні показники, які повністю провалилися. Наприклад, валовий внутрішній продукт у другому кварталі зростання – 4,6 відсотка, а четвертий квартал – 1,5 відсотка. За підсумками 2019 року спад промислового виробництва – 1,8 відсотка. Тоді як у 18-му було номінальне, але зростання. Рекордна заборгованість по виплаті заробітної плати – 3 мільярди гривень. Такого не було ніколи в історії України. Наступний момент. 63,7 мільярда гривень зросла заборгованість за житлово-комунальні послуги. Ось результат тарифної політики в Україні. Тепер ідемо далі. Нам же запропонували вітчизняну круту економічну програму. Що ми маємо. Планували зростання ВВП на 40 відсотків за 5 років – маємо в цьому році менше 3 відсотків; обіцяли 50 мільярдів доларів прямих іноземних інвестицій – у цьому році, за підсумками 19-го, тільки 2 мільярди доларів; обіцяли експорт у 90 мільярдів доларів – отримали за підсумками 2019 року лише 50 мільярдів доларів (мінус 40 мільярдів доларів до того, що обіцяли). Наступні моменти. Рекордне безробіття. Плюс 300 тисяч безробітних за підсумками 2019 року. Ось який новий мільйон робочих місць, як він виглядає насправді. Тому та риторика, яку пропонує Кабінет Міністрів України, вона повністю розходиться з офіційними даними Державної служби статистики, казначейства і так далі. Ще один дуже важливий момент. У нас же ж в соціальному аспекті уряд напрацював так, що на 2020 рік зменшив субсидії населенню до 47 мільярдів гривень, а економіка так працює, і відрахування ЄСВ, що в нас збільшився дефіцит Пенсійного фонду, який покривається з бюджету, до 172 мільярдів гривень. І вся ця ситуація – це не результати діяльності 28 років попередніх команд, а це результати роботи півроку конкретної команди. Я не є прихильником ні уряду ні Гройсмана, ні Яценюка, але вони були більш ефективні в порівнянні з вами, і ви той результат, який видаєте, він гірший, ніж був у ваших попередників. Ще один дуже важливий момент. У нас, виявляється, агропромисловий комплекс буде головним локомотивом економіки України. Але що ми бачимо: на 8,1 зростання було АП сільського господарства у 2018 році, тоді як у 19-му темпи впали до 1,1 відсотка. Ось вам як виглядає потужна економічна політика нинішньої влади. "Опозиційна платформа - За життя", безумовно, не розділяє таку економічну політику і пропонує, і виступає за альтеративну модель розвитку. Ми виступаємо за те, і ми зареєстрували проект Постанови № 3101, щоб.
Ні, Олександр Сергійович, дякую. Ні. Олександр Сергійович, вибачте. Мошенець Олена Володимирівна. Скічко Олександр Олександрович,
Шановний головуючий, шановний Прем’єр-міністр! В першу чергу, хочу подякувати вам за те, що відреагували на вчорашню ситуацію по коронавірусу в Полтаві і особисто відвідали місце, мені здається, надзвичайно важливо. І хочу подякувати від всіх нашому міністру охорони здоров’я пані Зоряні, яка зараз знаходиться там, правда. Але, на жаль, я не можу сьогодні сказати так само "дякую" нашому міністру інфраструктури і транспорту. На жаль, його сьогодні немає, тому, пане Прем’єр-міністр, хочу звернутися з проханням в першу чергу до вас. Я хочу звернутися до вас від усіх працівників залізничної галузі України. П’ять місяців ми боролися за перезавантаження "Укрзалізниці" і знищення корупції в цій компанії. Ви неодноразово виступали з тим, що вона дійсно там є, і ви зробите максимум за все для того, аби її знищити. Вершиною цього айсбергу ви називали колишнього керівника пана Кравцова. Нарешті, за результатами шести місяців ми здійснили перезавантаження, і пана Кравцова сьогодні більше немає. Проте мені здається, це єдиний результат, про який сьогодні може звітувати міністр інфраструктури пан Криклій в залізничній галузі. Тому що так само оборудки продовжуються, так само схеми і махінації, вони продовжуються на тендерах, закупівлях і так далі. Тому що люди, які працювали з паном Кравцовим, вони залишаються на місцях і зміни не відбулися. Тому, пане Прем’єр-міністр, я прошу вас посприяти в повному перезавантаженні. Я розумію, що на це потрібен час, але народ України не чекає. Тому дуже прошу вас вжити всіх заходів для того, щоб, дійсно, відбулося повноцінне перезавантаження залізничної галузі України. І нарешті запуск, тому що в нас на черзі велике будівництво, ми всі на нього сподіваємося. І ті будівельні матеріали, які сьогодні потрібні будуть для будівництва українських доріг, вони в першу чергу повинні поїхати "Укрзалізницею". Дякую і сподіваюсь на ваше розуміння.
Дякую. Слово надається народній депутатці Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги, шановні українці, шановний головуючий, Прем’єр-міністр! Лариса Білозір, Вінниччина, група "За майбутнє". Ви знаєте, допоки Скалецька керуватиме зараз МОЗ по скайпу, перебуваючи на піар-карантині, система охорони здоров’я перетворюється на систему виживання. Вчора люди протестували не проти евакуйованих українців, вони протестували проти нашої медичної системи. Нагадаю міністрам і міністру охорони здоров’я, що держбюджетної субвенції вистачить тільки до 1 квітня, а далі – виживайте як хочете. Я хочу сказати, що на сьогодні неякісно і непрораховано обрано 212 опорних лікарень по Україні, на яких має піти 6 мільярдів. Вибір цих лікарень викликає великі запитання, це скоріше за все, інструмент реалізації політичних амбіцій місцевих еліт. Українська влада втрачає довіру, і лікарні – це жертви погано спланованої реформи. Уявіть, уряд визначив у постанові тільки один критерій – годину доїзду. Він ніде у Вінницькій області не дотримується. Визначили опорні лікарні на кордоні. Ми кого там будемо лікувати – молдаван? На кордоні з окупованим Придністров’ям лікарні, коли інші лікарні семи районів не матимуть доступу! А чому так відбувається? Не розробили методології, відносяться несерйозно. І будуть страждати не так, як 30 людей, які зараз на карантині і яких перевезли в непідготовлені лікарні, а будуть страждати сотні тисяч українців, яких не довезуть до цих опорних лікарень. Прошу звернути на це увагу. Переглянути ту постанову, яка визначила неправильно, без критеріїв, не врахували ні USAID, ні ефективність, ні доступність, ні покриття. Що ми робимо з нашою медициною? Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Володимиру Ігоровичу Ар’єву, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Шановна президія, шановні колеги, насправді, це перший випадок, коли ми не мали програми уряду, тому і маємо такий чи то звіт, чи просто надіслану нам інформацію. Я би розділила те, що нам надіслав уряд, на дві частини. Це велика кількість паперових різних слайдів, які включають дані за роботу всього попереднього уряду і частково свою роботу. Мені здається, що це є маніпуляція всією інформацією, і ви мали би точно відокремити свою роботу четвертого кварталу і два місяці цього року. Це було би більш етично і справедливо по відношенню до всіх громадян України. Тобто ви говорили про те, всі дві передвиборчі кампанії ви критикували роботу попереднього уряду, тому ви свою роботу, мали би як мінімум переглянути всі процеси і скоригувати їх. Тільки що ви наводили у своєму вже усному виступі, який повністю відрізняється від тих матеріалів, які ви надсилали всім депутатам і всім фракціям, про те, що ви, наприклад, я наведу тільки один, зробили аудит кадастрів, ви зробили аудит всіх ресурсів. Так, вибачте, ви його доробили, вам залишалося тільки закінчити ту велику роботу, яку робила попередня влада. Щодо аудиту чисельності населення України. Ви знову сказали неправду, тому що ці дані, які ви оприлюднили, це був не аудит, не перепис, це все є статистичні дані, якими ми і так володіли. І так по кожному пункту, якщо говорити щодо того, що ви тут тільки що нам проговорювали. Але треба точно звернути вашу увагу на те, що ви не знаєте жодної цифри, в якому стані знаходиться економіка. Я зараз би хотіла навіть відкинути всі політичні вислови, які тут є, тому що мені здається, що насправді населення і держава наша в цілому під великою загрозою. Я хочу вам, Прем’єре, назвати цифри, що відносно січня місяця, в якому стані зараз знаходиться країна. Станом на 20 лютого 2020 року надходження склали 35,2 відсотка від плану. Це при тому, що лютий по відношенню до січня більш спланований більше майже на 10 мільярдів. Чи ви знаєте, що ПДВ відшкодовано в лютому тільки на 4,1 мільярда гривень? А це означає, що решта ПДВ направлено або на перевірки, або заблоковані податкові накладні, бо середній розмір відшкодування ПДВ складає 10 мільярдів. Чи знаєте ви, що є, ймовірно, цифра, яку вже можна порахувати, і, мабуть, уже порахували вони, але не говорять людям. І даремно не говорять, бо і нас, і всіх громадян треба готувати, що надходження до бюджету будуть значно невиконані і в лютому місяці, і вони будуть складати більше 20 мільярдів гривень. Скажіть, будь ласка, ми маємо з вами.
Ніна Петрівна, 3 хвилин, вибачте. Бобровська. При всій повазі, Ніна Петрівна. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Слово прошу передати Наталі Піпі.
Піпа Наталія Романівна.
Дорогі українці, шановні колеги! Перше питання я маю до голови Ради національної безпеки та оборони, нашого шановного Президента. Я звертаюсь до вас з великим проханням, коли всі країни евакуйовують своїх громадян, два тижні тому, і ми, мабуть, теж готувались два тижні тому, то не робити таких важливих подій в країні тоді, коли люди і так, 77 відсотків українців, сумує з приводу подій на Майдані і глибоко це переживає. Це перше. Друге питання у мене до уряду і до МОЗу. Хто понесе відповідальність за накази, які неправильно були видані за цей час, коли ми працювали з перевезенням наших рідних громадян в Україну? За наказ, який був виданий з так званої навчальної евакуації в місті Винники за те, що літак не знав, де він сяде, за те, що не було інформації, щогодинного брифінгу з простими поясненнями для людей, щоб мати спокій, а не паніку. Третє. Я маю питання, звертаюсь до народних депутатів. Я би вас дуже просила бути професійними і згадати, для чого справді працює Служба безпеки України. А кримінальні провадження проти мітингувальників відкриває не Служба безпеки України. І у мене велике прохання до цих нардепів, які помилково поставили свої підписи проти певної кількості мітингувальників, які, я повністю згодна, поводилися неправильно, їх відкликати. Друге прохання ставитись однаково до всіх тих, хто неправильно вчинив у ситуації з прийняттям наших українців в Україні. Тому прошу не робити людей крайніми, а перш за все, відповідати посадовим особам, які вчинили неправильні дії, починаючи від Уряду, закінчуючи лікарями, які не хотіли виконувати свою присягу. І третє. І ще наступне. Я би дуже. Ми ще раз говоримо уряду і МОЗу, ми хочемо почути план дій, як саме ми будемо діяти, якщо, раптом, коронавірус є в Україні? І як далі ми будемо мати спокій з цим питанням, яке хвилює всіх громадян? І прошу перестати бути уряду генератором випадкових чисел і рішень. І попрошу вас працювати справді професійно на благо України і українців. Дякую.
Дякую. Лунченко Валерій Валерійович. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ми щойно чули звіт чи просто побалакали? Скажіть, будь ласка, від депутатів, народних депутатів всього-на-всього 6 хвилин на запитання! Нас 450 в залі. 200 депутатів обиралися по округах, хотіли б почути від Прем’єр-міністра нормальний звіт. Наскільки ми бачимо, коронавіруса ніякого немає, а є коронавірус в головах у чиновників сьогодні класу "А". Ви подивіться, яка спецоперація проводилася, що люди не знали, що їх повезуть в якісь Санжари. Це лікарський засіб чи це база для військових, можна сказати чи ні? В якому стані знаходяться сьогодні люди? Хто буде відповідати за цих людей? В якому стані там каналізація, чи не потрапить сьогодні ця хвороба через каналізацію у всі хати? Скажіть, будь ласка, про який коронавірус говорити, що від грипу сьогодні люди помирають на кожному кроці, масок в аптеці немає, немає не те, що в одній аптеці, в усіх аптеках немає, де маски купити. Далі запитання до уряду від всіх депутатів групи "Довіра". Чому сьогодні не будуються лікарні, а закриваються на кожному кроці? Чому сьогодні закриваються дитячі садочки? Чому сьогодні закриваються школи? Чому сьогодні не надаються громадам гроші з 2020 року, які стали новими громадами, чому не закладені гроші в бюджеті? Де сьогодні звіт міністра енергетики та екології? Де зарплата шахтарям 1 мільярд 650 мільйонів гривень? 25 числа тут, на Майдані Незалежності, буде близько тисячі шахтарів з профсоюзами, які запитають там у всіх міністрів, де їх гроші. Далі. Де звіт, через що сьогодні відбулася бійка в Золотому? Де звіт сьогодні міністра охорони здоров’я, в якому стані сьогодні всі епідемії, за які ніхто не відповів в нашій державі? Хто сьогодні буде відповідати за те, що сьогодні люди повинні дітям робити загранпаспорти, це все питання, по 682 гривні, щоб швидко зробити загранпаспорт дитині – 1 тисячу 35 гривень на 4 роки? Де совість сьогодні є у міністрів? Треба враховувати не видатки, а як заробляти, як дати розвиватися малому, середньому, великому бізнесу, агробізнесу. Як повинна заробляти держава в нормальній.
Дякую. Михайло Михайлович Цимбалюк. Тарута Сергій Олексійович.
Шановні колеги, шановний уряд! На жаль, ми сьогодні не почули ні макроекономічного, ні макросоціального звіту. І саме головне, що хвилює мене, хвилює всіх тут в залі і в тому числі і фракцію "Батьківщина". Це те, що ви не уявляєте самої загрози тієї динаміки, яка у нас сталася в четвертому кварталі і продовжується на сьогоднішній день. А якщо ми не знаємо причини, то ми не знаємо, як вилікувати. І тому я запрошую вас, давайте ми разом з нашим Комітетом економічного розвитку розберемо, чому це так сталося. Повірте, зараз динаміка негативна. Те, що ви зробили, ви мусите це робити. Важливо, що ви не доробили для того, щоб досягти головного. Ви кажете, що основна цінність – це людина. Це дуже правильно, що навколо ви ставите людиноцентричну модель. А що для людини треба? Безпека, мир, економічний здобуток і, безумовно, можливість відчувати себе людьми. Коли люди виїжджають із України – це вже оцінка. Ми не досягли головного – ріст економіки. Ми не досягли головного – робочі місця. Тільки робочі місця кормлять місцеві, регіональні і державний бюджет. З державним бюджетом – катастрофа. Уявіть собі, ви знаходитесь в ілюзії тих цифр, які дає вам Міністерство фінансів. Не вірте цьому. Ситуація набагато гірша. Давайте проаналізуємо і зробимо висновки на цей рік. Повірте, без уваги до реального сектору, без уваги до монетарної політики, те, що робить Національний банк, а ви сьогодні не ставили це питання в своєму звіті, Національний банк руйнує. Уявіть собі, що тільки одна людина в нашій країні, керівник Національного банку, він приймає рішення по обліковій ставці, по процентній ставці. Яка країна в світі є? Немає ні однієї країни в світі, де це робиться. Уряд від цього повністю відмежувався, парламент відмежувався, ситуація погіршується. Те, що робить Національний банк емісію і спекулює на облігаціях, те, що робить Міністерство фінансів, це загроза. Єдина реальність – більше заробляти грошей. Заробляти швидко гроші може тільки зможе реальний сектор. Поверніться до реального сектору. Давайте, Міністерство промисловості, без цього не може бути ніякого росту швидкого. У нас реальний сектор сьогодні потребує реанімації. І тому треба, щоб не одна Скалецька була в тих місцях, де сьогодні є проблема, щоб кожен міністр розумів, що сьогодні реальний сектор знаходиться у великій загрозі, і давайте зробимо дії. Тому що інвестори прийдуть, тільки коли сюди є заради чого приходити.
Дякую Сергій Олексійович.
Шановні колеги, прохання записатися, 6 хвилин, ще будуть виступи від народних депутатів України. Прошу, народний депутат Вельможний Сергій Анатолійович, депутатська група "Довіра".
Питання від Луганщини задасть Сергій Шахов.
Це не питання, це виступи від народних депутатів.
Сергію Шахову передаю.
Сергій Шахов, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, може хтось не зрозумів, але я ставив питання до уряду і всі свої запитання, і запитання групи "Довіра" я передам вам, Прем’єре-міністре. Те, що стосовно шахтарів, за яких я сказав, дай Бог, щоб у мене вистачало часу, які сьогодні голодують і виїжджають вже сюди, в Київ, передаю від них привіт. Будь ласка, сформуйте бюджет і віддайте зароблені людьми гроші. Люди повинні нагодувати свої сім’ї. А ми говоримо, що там йшли обстріли, вони не можуть сюди переїхати. Далі. Луганщина. Повністю сьогодні може зупинитися Щастинська ТЕС, тому що немає вугілля, можуть зупинитися блоки. А це зупиниться вся Луганська область і відключиться від електроенергії. Це буде катастрофа, техногенна катастрофа. Далі. Буквально нещодавно я провів третє засідання міжфракційного депутатського об’єднання "За техногенну та екологічну безпеку в енергетичному паливному комплексі". Пане Прем’єре-міністре, щоб ви зрозуміли, на жодному підприємстві в державі немає сьогодні оповіщення для населення швидкого, і це знову-таки катастрофа. Якщо що-небудь станеться сьогодні на "Трансхімаміаку", накриє повністю шість кілометрів, що вправо, що вліво всі села і селища. Це буде гірше навіть, чим той коронавірус, який сьогодні є в головах чиновників класу "А". Уточнюю. Далі. Сьогодні всі підприємства "Трансхімаміак", за який я сказав, "Укрнафта" – всі, які сьогодні знаходяться в вашому управлінні, взагалі заробляючи гроші, не витрачають на безпеку людей. Далі. Те, що стосовно охорони здоров’я, за яке ми сьогодні говорили. Скажіть, будь ласка, коли буде відповідь міністра охорони здоров’я на цій трибуні не 5 хвилин, а годину, дві, три, щоб ми не розглядали тільки землю в цій залі, як розпродати, а як будувати нашу державу, яким чином сьогодні людям, пенсіонерам, які не отримують належну пенсію, 83 відсотки пенсіонерів сьогодні отримують менше мінімальної пенсії в нашій державі. Далі. Ті, хто не отримують сьогодні субсидії. Люди поїхали працювати, діти, а батькам субсидію не надають. Зверніть увагу на це. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановна президія! Я пропоную все-таки продовжити екскурс у фактичні цифри для того, щоби всі розуміли, як можна оцінювати діяльність уряду, і що чекає нашу економіку. Ви знаєте, пане Прем’єр, ви сказали, що ви здійснюєте неймовірні зусилля щодо того, щоби на державних підприємствах не розкрадалися типу гроші, і чогось досягаєте, і що державні підприємства можна реанімувати тільки через їх оновлення, тобто. Я хочу вас запитати: чому ви скриваєте інформацію, що задля того, щоби скрити дірку в бюджеті – 120 мільярдів реально, те, що ви мали в четвертому кварталі, ви збільшили, прийняли рішення про збільшення до 90 відсотків розміру відрахувань від прибутку державних підприємств і там, де є 50 плюс. Ви розуміли, що ви забираєте всі оборотні кошти з державних підприємств, чим пускаєте їх на банкрутство, чим підштовхуєте їх на подальше розорення? І це ви вважаєте правильно? За рахунок цих коштів ви піднімали ті значні ненадходження, що мали. І взагалі, поки ви не навчитеся говорити і відповідати за свої цифри – відповідати! – не будете і ви працювати ефективно. Ви для себе прийміть це правило, що ви є відповідальним за дії! Те, що робила наша команда і наші досягнення, вони вас не стосуються, а ваш звіт на 80 відсотків складався із досягнень саме нашої команди. Тому, будь ласка, вчиться відрізняти одне від іншого. Тепер хотіла би вам зауважити і всім громадянам щодо законодавчих реформ, які ми отримали від нового уряду. Чи не викликає у вас подив, що обурення всіх громадян і представників малого бізнесу і по земельній, і по податковій, і по адміністративній, і по газовій, і по медійній, і по судовій реформі – всі вони перетворилися на серіал просто боротьби добра зі злом. Хіба це реформи? Ваше неймовірне загравання з майбутніми інвесторами привели до значного обурення всього бізнесу в Україні. Ви чому не розраховуєте на українського інвестора? Ви чому як молода, досвідчена людина не будуєте наш середній український клас? Ви знаєте, що попередні роки нашій команді мало вдавалося працювати над економічними питаннями. Для вас це найголовніше направлення, все має бути сконцентроване виключно на економіці, від цього буде залежати все. Ви не назвали який відсоток падіння в промисловості ви очікуєте в першому кварталі. А це означає, я не хотіла вас на цифри зловити, я хотіла підкреслити, що, маючи значний спад за четвертий квартал, ви нічого не робите в першому кварталі, щоби ліквідувати ті ганебні наслідки, які має наша промисловість. Ви так і не пояснили, ви тільки говорите.
Ні, Ніна Петрівна, час вийшов. Нуль. На жаль. Шановні колеги, час на звіт уряду вичерпаний. Давайте подякуємо Прем’єр-міністру, уряду. І ми домовлялися з вами на Погоджувальній раді, що буде 30 хвилин інформації щодо коронавірусу, пов’язаної з діяльністю міністра охорони здоров’я. Оскільки її немає, сьогодні буде доповідати заступник міністра з інформації, якщо ви не заперечуєте.
Вибачте. Я не чую, на жаль. Міністра немає. Ви знаєте, з якої причини? Ні, це профільна доповідь, шановні колеги. До слова запрошується заступник міністра охорони здоров’я Дмитро Михайлович Коваль. Виступ – до 10 хвилин і 21 хвилина – на запитання та відповіді від народних депутатів. Наскільки я розумію, все ж таки ми можемо скасувати перерву з 12 до 12:30. Вже немає ні в кого заперечень, правильно? Добре, дякую. Пан заступник міністра, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний пане Голово, шановний народе України! Я хотів би зрозуміти, якщо чесно, в якому контексті ми будемо спілкуватись, да, я. Чого я вийшов? Я вийшов доповісти про те, що зроблено щодо коронавірусу боротьби в Україні. Можу доповісти, що 24 січня Міністерство охорони здоров’я утворило оперативний штаб для швидкого обговорення та прийняття рішень, куди увійшли всі провідні українські експерти. Зауважу, що це відбулося ще за тиждень до того, як Всесвітня організація охорони здоров’я зробила відповідне рішення з рекомендаціями щодо дій урядів різних країн. МОЗ розробило та затвердило Наказ номер 185 про заходи щодо недопущення занесення і поширення на території України випадків захворювань, спричинених новим коронавірусом. 30 січня 20-го року у зв’язку зі швидким поширенням нового коронавірусу, було оголошено на міжнародному рівні надзвичайну ситуацію у сфері громадського здоров’я з метою підготовки системи готовності на реагування країн на подібні загрози. У зв’язку з цим МОЗ та оперативний штаб розробили проект розпорядження та комплексний план заходів. 3 лютого Кабінет Міністрів України схвалив розпорядження номер 93, чим утворив та затвердив урядовий оперативний штаб, який погоджував дії між задіяними міністерствами і відомствами. Розпорядження, яке було ухвалено, встановлювало режим підвищеної готовності єдиної державної системи цивільного захисту для запобігання виникненню надзвичайної ситуації державного рівня внаслідок можливого поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом, та тимчасові обмеження, та особливі умови для в’їзду осіб, які перебували в провінції Хубей Китайської Народної Республіки, шляхом їх ізоляції протягом 14 днів у визначених Міністерством охорони здоров’я закладах охорони здоров’я. Отож казати про те, що ніхто не готувався до цієї ситуації, є безпідставним. Національний план протиепідемічних заходів – це комплексний документ, метою якого є координація зусиль усіх гілок влади з метою підвищення спроможності системи реагування. На виконання пункту 1 цього плану продовжено канікулярний період, наприклад. Також було здійснено звернення до керівників закладів вищої освіти, що здійснюють підготовку здобувачів в галузі знань з приводу охорони здоров’я. Поінформовано Міністерство освіти і науки України, які вжили також необхідних заходів, які продовжили канікулярний період для людей, які мали приїжджати з Китаю. Зроблено спільні заяви, утворено тимчасові обласні протиепідемічні комісії при облдержадміністраціях, підготовлено роз’яснювальні листи і так далі. Тому от в цій частині хотів би звернутись до вас з запитанням, звідки береться ця паніка? Чи не є роботою, наприклад, журналістів щоденно приходити на брифінги, які щоденно відбуваються або в Міністерстві охорони здоров’я, або в кризовому центрі, уважно читати всі матеріали, які відокремлено на сайті Міністерства охорони здоров’я, які пояснюють все необхідне про фекально-оральні шляхи передачі і про решту всього іншого? Я не буду продовжувати казати, що саме було зроблено далі. Я хочу доповісти, я просто бачу, що часу мало, про ті обставини, в яких знаходяться зараз люди. Це, дійсно, мені соромно за те, що так відбувалось. Я розумію, що це відбувалось не без участі сторонніх осіб, тому що ми маємо, наприклад, фейкові звернення начебто від Міністерства охорони здоров’я і розсилку листів з поширенням неправдивої інформації. Ми маємо закидання камінням, ми маємо інші провокації, які зараз відбуваються і про які поступово з’являються в інформпросторі. Тому нагадую, що ми сьогодні знаходимось в стані гібридної війни, і зважати на цю складову. Щодо людей, якщо це цікаво комусь, про людей подумати. Люди знаходяться, дійсно, не в 5-зірковому готелі. Було підготовлено одночасно декілька місць. І знову ж таки задля попередження поширення панічних настроїв ці місця не розголошувались до останнього. Є правила роботи, є міжнародні, якими користуються в тому числі і в Україні. Щодо збігу дат. Україна діяла сумісно з представниками уряду Китаю. І відправки, і погодження, і чи випустять тих чи інших громадян України чи інших країн залежало в тому числі від уряду Китаю. Коли було отримано дозвіл, тоді громадяни і прилетіли. Громадяни розміщені в номерах по двоє. Вони забезпечені гарячим харчуванням. Є уточнення, гаряче харчування готується не в цьому санаторії, воно готується за принципом кейтерінгу. І їжу приймають люди з одноразового посуду, який після цього збирається і відповідним чином після знезараження утилізується. Каналізаційна система є окремою, як і водопостачання. Обробка стічних вод відбувається так само, як і в інфекційних лікарнях під час підсиленого режиму. Люди, звичайно, будуть потребувати психологічної допомоги. Тому зараз відбувається комунікація з Червоним Хрестом щодо забезпечення в тому числі психологами. Тому що перебувати здоровим людям в обсервації протягом 14 днів є, ну, досить складно. Тобто люди зараз знаходяться в нормальних умовах. Якщо ви отримуєте сигнали, прошу зв’язуватись з Міністерством охорони здоров’я, я думаю, що наші контакти не є секретом, і повідомляти про ті недоліки, які, дійсно, можуть бути. Як сказав Прем’єр-міністр, в Україні таких засобів не проводилось, заходів, ніколи ще в історії. І тепер, якщо дозволите, 2 хвилини щодо опорних лікарень і тієї ситуації, яка зараз знову ж таки нагнітається в регіонах. Так, ми знаємо про те, що головні лікарі змушують медичних працівників зараз писати заяви про зменшення заробітної плати і перевід їх на мінімалку. Я думаю, ви про це теж знаєте. Підстав задля цього немає. Щодо опорних лікарень, які затверджені постановою Кабінету Міністрів. Так, їх розглядали в тому числі і в Міністерстві охорони здоров’я. Ще раз звертаю увагу, а чи не з обласних департаментів надійшов перелік цих обласних лікарень? Чи не там було визначено, які лікарні мають стати опорними, які не мають стати опорними? Прохання від Міністерства охорони здоров’я розібратись у ваших регіонах, хто і яким чином, у який спосіб формував перелік цих лікарень. Ми зробимо зі свого боку все необхідне задля того, щоб медична допомога, в цьому контексті медична допомога мається на увазі екстрена, відбувалась в належний спосіб і нарешті отримала ту увагу, яка потрібна задля рятування людських життів. Якщо є запитання, я з радістю відповім.
Дякую, Дмитре Михайловичу. Шановні колеги, в нас є 21 хвилина на питання до доповідача. Я прошу записатись по фракціях на питання. Дякую. Слово надається народній депутатці Борзовій Ірині Наумівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, Ірина Борзова, 14 округ, Вінниччина. Шановний заступник, скажіть, будь ласка, чому дитячі обласні лікарні не включені в мережу опорних і не визначені ОЛІЛом, адже їх в першу чергу потрібно посилити новим обладнанням. Там маленькі пацієнти зі всієї області та гарні фахівці, які б могли надавати більше видів меддопомоги при наявності обладнання. І хто буде відповідати за життя пацієнта, коли з села по поганій дорозі, невідремонтованій до опорної лікарні людину просто не довезуть, тому що з головних критеріїв є час – "золота година", але і тієї години це багато. Скажіть, будь ласка, сьогодні від села до опорної лікарні 1,5-2 години проїзду по дорогам, по яким сьогодні не може проїхати жодна машина. Дайте, будь ласка, конкретну відповідь.
Конкретна відповідь. Автопарк, який має складатись з 3 тисяч 700 автомобілів, за розрахунками, зараз складає 2 тисячі 100 автомобілів. Більше половини з них мають вік більше 10 років, для спецтранспорту – це дуже багато. Саме тому закуплено одну п’яту від наявних автомобілів – це 436, які потрапляють, зараз вже почали потрапляти, до різних регіонів. За планом кожного року буде оновлюватись автопарк, продовжувати оновлюватись, на одну п’яту. І це має стати системним явищем доти, доки не будуть всі регіони забезпечені в повному об’ємі необхідним транспортом. Щодо доріг. Звичайно, всі ці питання розглядаються комплексно. Тому якщо ми, нарешті, погодимо, які лікарні мають бути опорними, які не мають бути опорними, цей перелік передається в Мінінфраструктури, і ці регіони забезпечуються в першу чергу ремонтом або капітальним, або поточним ремонтом доріг задля їх покращення, задля забезпечення саме цієї "золотої години", про яку всі знають. Щодо дитячих лікарень. Це екстрена медична допомога. Вона може бути надана в тому числі і дітям. Але повірте, ніхто не залишиться без медичної допомоги, без необхідного обладнання. І ситуація в цій сфері буде лише покращуватись. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Кулінічу Олегу Івановичу, депутатська група "Довіра". Будь ласка.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановний пане заступнику міністра! Я от вас послухав, я вам чесно скажу, от по тій ситуації, що була вчора, у людей не те, що ми їх заспокоїли, у них ще більша паніка буде. Якщо це була, як сказав Прем’єр-міністр, спецоперація, то конкретне запитання. Ви як профільне міністерство, чому ви не комунікували з людьми? Чому на ранок Департамент охорони здоров’я в Полтавській області на вчора не знав про цю ситуацію. Хто вивчав цей заклад, які там умови, яка там каналізація? Ви говорите про каналізацію, а ви абсолютно не орієнтуєтесь. А я орієнтуюсь тому що я з Полтавщини. От чому так сталося? Чому так сталося? Хто вивчав конкретно цей заклад? Де він знаходиться? Які там умови, яка там відстань до житлових будинків? Від міністерства. Чому Департамент охорони здоров’я області абсолютно нічого не знав про цю спецоперацію? Я не почув відповіді від Прем’єр-міністра. Можливо, ви мені скажете відповідь якусь? І, почувши ваш виступ, ми людей не заспокоїли, а вони ще більше будуть збуджені і ще більше.
Дякую. Дмитре Михайловичу, для того, щоб чути вдягніть, будь ласка, навушничок, там є, будете відповідати. Прошу, відповідайте.
Дякую за питання. Саме задля того, щоб визначати, що, де, коли має статися, існує оперативний штаб. І визначення закладів відбувалось під час засідань оперативного штабу. Це не є рішення лише Міністерства охорони здоров’я. Це є рішення декількох відомств, які ґрунтувались на підставі чітких критеріїв різних складових, в тому числі у сфері охорони здоров’я. Зваживши на ці критерії, було обрано спочатку чотири, потім три заклади, які були підготовлені до прийому громадян. І повідомлення чи неповідомлення – це також є рішення оперативного штабу. Щодо комунікації з людьми. Я, чесно кажучи, не розумію, що саме потрібно було прокомунікувати з тими людьми, які знаходяться в тому чи іншому населеному пункті, і в який спосіб це мало відбутися. Інформація в належний термін була надана за добу, люди знали, що туди приїдуть евакуйовані з Китаю. Інспекція відбувалась не напередодні, а ще раніше, тому питати у Міністерства охорони здоров’я персонально як профільного, профільного, так, яке забезпечує недопущення потрапляння на територію України коронавірусу і формує необхідні нормативно-правові акти задля забезпечення цього, а також вживання дій, які упередять розповсюдження вірусу на території країни, якщо він потрапить в неї. Тому дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, "Опозиційна платформа - За життя", будь ласка.
Наталія Юріївна Королевська.
Шановні колеги, шановний пан Прем’єр-міністр, шановні міністри! Сьогодні ми всі дуже добре розуміємо, що після вчорашнього інциденту. Пане Прем’єре-міністре, ви мене чуєте? Хотілося б, щоб на хвилині і "годині звіту Уряду" Прем’єр-міністр був на місці та чув про те, що йому кажуть депутати, а не десь там гуляв. Тому що після вчорашнього.
Олексій Валерійович!
Можна запросити Прем’єр-міністра, тому що я хочу з ним розмовляти? Час, будь ласка, поновіть. Ні, так, а де Прем’єр-міністр? Навіщо ми тут "годину звіту Уряду", а уряду немає. Немає Прем’єра, немає міністрів, з ким ми розмовляємо? І взагалі це неповага до парламенту. Він вже пішов.
Наталія Юріївна, продовжуйте, якщо ви не заперечуєте.
Шановні колеги, ми бачимо, що уряд взагалі не звертає уваги на парламент та навіть під "годину звіту Уряду" Прем’єр-міністр відсутній в ложі. Але ж я б хотіла звернутися до нього, що після того інциденту, який вчора був спровокований урядом в селі Санжари, сьогодні вранці ми очікували одного: ми очікували, що з трибуни парламенту Прем’єр-міністр напише заяву та звернеться до депутатів з проханням звільнити його з займаної посади. Тому що, якщо він дійсно державна людина, якщо він хвилюється за країну, він дуже добре розуміє, що він не відповідає сьогодні тим викликам та тим вимогам, які є до уряду. І тому всі ці комікси, які вони намалювали у своєму звіті, всі ці профанації про їх роботу, ми всі вчора дуже добре побачили в Санжарах, коли уряд спровокував цю ситуацію. І тому ми вимагаємо від.
Дякую. Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу дати слово Ользі Стефанишиній.
Стефанишиній? Ольга Анатоліївна Стефанишина.
Дмитре, я вас послухала і не розумію, ви сказали, що вся країна за день до того, як людей привезли в Нові Санжари, знала, я вам хочу сказати, що це брехня, ніхто не знав, куди везуть людей. І Міністерство охорони здоров’я, в першу чергу, несе відповідальність за комунікаційний провал всієї цієї кампанії. У мене є до вас конкретні три питання, будь ласка, прошу на них відповісти, вони стосуються коронавірусу, для того, щоб заспокоїти людей. Перше питання. Який відсоток лікарів у звичайних поліклініках в Україні знають і вміють використовувати рекомендації щодо діагностики і лікування коронавірусу? Друге. Який відсоток лікарень укомплектований індивідуальними засобами захисту? І третє. Скільки ліжок обладнані пристроями для штучної вентиляції легень і де вони знаходяться? Дякую. Прошу зараз відповісти.
Пані Оля, я не говорив про всю Україну, всій країні це знати, на мою думку, не потрібно було, але в Санжарах знали. Тепер щодо відсотку лікарів. Доведено до лікарів первинної ланки, це щодо першого запитання, порядок їх дій в разі підозри виникнення гострого респіраторного захворювання, що вони мають зробити, і це не є їх функціонал – бути забезпеченими засобами діагностики. Вони мають спрямувати пацієнтів відповідно до порядку, який до них доведено. Відсоток лікарень. Це лікарні інфекційні. Так, ми знаємо, що не кожен регіон зараз має інфекційну лікарню, але в кожному регіоні, відповідно, знову ж таки, до розпорядження Міністерства охорони здоров’я, розроблено маршрут пацієнтів, який регулює, куди саме має потрапити пацієнт, і, відповідно до цього, з яким закладом буде комунікувати лабораторний центр, який є в кожному обласному центрі, лабораторний центр Міністерство охорони здоров’я України. Щодо забезпечення апаратами штучної вентиляції легенів. Цими апаратами забезпечення складає, є такий коефіцієнт 0,65, це високий коефіцієнт, киснем в тому чи іншому вигляді забезпечено всі сто відсотків закладів, до яких будуть спрямовуватися ці люди. Тому хвилюватися з цього приводу не потрібно.
Южаніна Ніна Петрівна.
Прошу передати слово Ар’єву Володимиру.
Ар’єв Володимир.
Шановний пане заступнику міністра, щодо того, що сталося з комунікацією, то, напевно, зараз я вам трошки поясню. Не всі люди мають медичну освіту і не всі розуміють, чим страшний коронавірус, а чого можна не боятися. І якраз коли треба було щось пояснювати людям доступною мовою, у нас Президент, Прем’єр-міністр записували відосики, які розганялися потім і в соцмережах, і в засобах масової інформації. Я навіть нагадаю вам, що Уляна Супрун робила доступні пояснення, коли було треба. Але питання у мене полягає в іншому. Всі країни евакуювали з Уханя своїх громадян ще на початку лютого. Скажіть, будь ласка, чому Україна чекала три тижні для того, щоб евакуювати їх якраз на річницю, на День пам’яті Героїв Небесної Сотні? Чи це випадково? Чи це недоробка міністерства і інших відомств для того, щоб організувати вчасну і ефективну евакуацію?
Питання зрозуміле. Значить, щодо першої складової вашого запитання. Комунікацію Міністерства охорони здоров’я розпочало ще з січня місяця, коли ця проблематика назріла в світі. За цей час на офіційному сайті Міністерства охорони здоров’я є вся необхідна інформація в складній формі, в професійній, простою мовою, непростою мовою – будь-якою мовою консолідована в одному місці. Якщо зайти на сайт Міністерства охорони здоров’я, вгорі знаходиться величезний банер, на якому написана об’єднана інформація по коронавірусу. Це перше. Друге, що робило Міністерство охорони здоров’я, щоденно проводило брифінги. Але коли спокійно, наскільки я розумію, в нашій державі і робляться справи, то воно нецікаво. Тому на 3, 5 брифінг приходить все менше і менше журналістів. Скажіть, будь ласка, у Міністерства охорони здоров’я є засоби комунікації, окрім от соціальних мереж, в яких декілька разів на день пояснювалась ситуація? Що ще мало зробити Міністерство охорони здоров’я, щоб прокомунікувати? Будь ласка, от я ніяк ні в кого не можу отримати цієї інформації. Тепер друга складова, Якщо можна, не записав, хтось повторіть. Не пам’ятаєте?
У вас осталось 20 секунд.
Не пам’ятаю, другу частину не записав.
Ви записуйте, будь ласка, наступного разу. Юрчишин Петро Васильович. В нього немає часу на відповідь.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Володимир Ігоревич, вибачте, ну, об’єктивно. Кому? Лубінцю? Лубінець Дмитро Валерійович.
Да, у мене два запитання. Перше запитання. Чи ви, пане заступник, уявляєте, коли повернеться з Нових Санжар ваш керівник, вся система охорони здоров’я в Україні буде без коштів, бо ви заклали субвенцію тільки на перший квартал? Ви перекладаєте все це на місцеві бюджети – там коштів немає. І буде вже закриття і ФАПів, і лікарень. І це я хочу, щоб почув і Прем’єр-міністр. І наступне запитання. По опорних лікарнях. Знаєте, коли ми тільки що почули від вас, що народні депутати повинні цим займатись, таке було враження, що вам потрібно написати заяву про звільнення, а когось призначити з народних депутатів. Це ваші структурні підрозділи в облдержадміністраціях Департаменту охорони здоров’я. Саме вони разом з вами надавали пропозиції по опорних лікарнях. І коли ви зараз, від вас чуємо, що ви хочете перекласти відповідальність на депутатів – це знущання з людей. Ганьба! Ви закриваєте опоні лікарні. Переглядайте, Кабінет.
Якщо дозволите, департамент охорони здоров’я не є структурним підрозділом Міністерства охорони здоров’я і ми комунікувати можемо лише через обласні державні адміністрації. На народних депутатів шановних Міністерство охорони здоров’я нічого не перекладає. Це лише прохання – розібратися, в який спосіб були визначені опорні лікарні, і чи не було там, наприклад, корупційної складової. Це так, ремарка. Тепер щодо того, що можуть залишитися без коштів і субвенцій. Також нагадаю, що є 72 мільярди гривень, які знаходяться і будуть знаходитись в Національній службі здоров’я України, і ці кошти будуть сплачені тим лікарням, які будуть надавати медичні послуги. Щодо тарифів, це я попереджу можливе наступне запитання, звичайно, є розуміння, що вони можуть бути недосконалими, тому вони будуть переглядатися, на те і є час, є необхідність, але зрозумійте, будь ласка, що система охорони здоров’я, до якої не торкались протягом десятиліть, не може залишатися без реформування. Не буде створення феодальних якихось поділів, князівств і так далі, в яких головний лікар буде, не відповідаючи за якість надання медичної допомоги, отримувати від держави кошти. Ми за те, щоби була медична допомога якісною, доступною, щоби фахівці, які надають цю медичну допомогу, отримували достойну заробітну платню. І на це закладаються кошти, які будуть сплачені тим, хто хоче працювати. Дякую.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане заступнику міністра охорони здоров’я, у мене складається враження, що ми сьогодні на групі продовженого дня або на виховній годині, коли ви нас тут виховуєте і весь український народ і розказуєте, що в усьому винні журналісти, в усьому винні ті, які мали зайти на сайт Міністерства охорони здоров’я, і, як ви сказали, в одному місці прочитати. Чи можуть всі громадяни України цим скористатись? Це так, як репліка. Про виконавчу владу. Читайте матеріальну частину: Закон про Кабінет Міністрів і "Про місцеві державні адміністрації". Саме вони під вашим керівництвом призначали і визначали, де є опорні лікарні. А ваше завдання – дотримуватись і встановлювати нормативи. Запитання перше. З 1 лютого до 5 майже всі держави з Китаю забрали своїх громадян. Як ви оцінюєте, що Україна спромоглася 20-го, яка це професійність уряду? І наступне. Закривається тубдиспансери, закриваються психоневрологічні лікарні.
Щодо 1-го і 5 лютого, і решти іншого. Як я казав під час доповіді, це відбувалось в тому числі при погодженні з представниками уряду Китаю на підставі рішень оперативного штабу, на підставі рішень Ради національної безпеки і оборони, засідання яких відбувались ще з січня. Щодо тубдиспансерів і психоневрологічних диспансерів, проблематика відома, зараз ведуться напрацювання, як цю ситуацію можна вирішити і потрібно буде вирішувати. Вона є відомою, відповіді на цю хвилину немає. Є частина коштів, які недорозраховані, я так можу сказати, і ми зараз вирішуємо оперативно, як цю ситуацію можна виправити. Більше ж запитань я не чув. Я все.
Дякую. Шановні колеги, час вичерпаний. Дякую вам, пане заступник. Час на запитання вичерпаний. Переходимо до, повертаємось до закону, законопроекту 2178-10. Дякую, пане Прем’єр-міністр. Дякую, шановні урядовці. Переходимо до наступної правки. Правка 1223, Мороз. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Мороз Володимир, 59 виборчий округ, Донеччина. Я хочу ще раз нагадати, що "Опозиційна платформа - За життя" проти продажу землі. Поправка 1223: "В частину третю статті 130 Земельного кодексу України включити речення в такій редакції: "Дія частини третьої набуває чинності після проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму щодо вільного продажу та купівлі земель сільськогосподарського призначення". Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку 1223. Комітетом була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[12:11:12]] За-51 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1224, Мороз.
Дякую, шановний головуючий. Поправка 1224, Мороз Володимир, 59 виборчий округ, Донеччина. "В статті 130 Земельного кодексу України у частині третій словосполучення "може мати" замінити на словосполучення "має право мати". Доповнити статтю 130 Земельного кодексу України абзацом в такій редакції: "Якщо за результатами всеукраїнського референдуму не буде схвалено рішення про вільний продаж та купівлю земель сільськогосподарського призначення, то дія заборони на купівлю та продаж або іншим способом відчуження земельних ділянок, паїв, в частині їх купівлі-продажу та іншим способом відчуження, а так само в частині передачі прав на відчуження цих земельних ділянок та земельних часток (паїв) на майбутнє зберігається до 1 січня 2030 року". Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку 1224. Прошу визначатись та голосувати. [[12:12:37]] За-51 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1225, Мороз.
Дякую. Мороз Володимир, 59 виборчий округ, Донеччина. Закінчується пленарна неділя, і я виїжджаю знову на свій округ, там, де сьогодні йде війна, і знову люди, які знаходяться на лінії розмежування, потерпають від обстрілів. Я поїду до них і буду дивитися на ті участки, ті паї земель, які у них знаходяться там, і що ми зможемо зробити там, і буду просити інвесторів наших міжнародних, щоб вони прийшли розмінували землю людям, бо в них ні на що сьогодні зовсім существовать, ні на що купити сьогодні продукти харчування, вони стоять в чергах до Червоного Хреста, щоб получити свої якісь там грошенята на хліб. І тому поправка 1225, в статті 130 Земельного кодексу України в частині третій словосполучення "може мати" замінити на словосполучення "має право.".
Дякую, Володимир Вікторович. Ставлю на голосування правку 1225. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:14:10]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка Бурміч. Ще одна? 26-а, да? 1226, вибачте.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Мороз Володимир, 59 виборчий округ, Донеччина. Правка 1226. В статті 130 Земельного кодексу України у частині третій, словосполучення "може мати" замінити на словосполучення "має право мати". Доповнити статтю 130 Земельного кодексу України абзацом в такій редакції: "Забороняється внесення права на земельну частку (пай) до статутних капіталів юридичних осіб, установчими документами яких передбачено ведення сільськогосподарського виробництва, до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму щодо вільного продажу та купівлі земель сільськогосподарського призначення". І ще хочу раз нагадати всім. Країна, "Опозиційна платформа - За життя" проти продажу землі. Дякую. І прошу підтримати мою правку.
Ставимо на голосування 1226, Мороз. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:15:42]] За-55 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 1227, Бурміч.
Анатолі Бурміч, "Опозиційна платформа - За життя". Шановний Голово, у мене тут ряд правок, вони подібні. І я вас прошу розглянути мою пропозицію. Надати мені 10 хвилин для проходження правок. І поставити сім правок на голосування. Таким чином, я думаю, ми трошки скоротимо час. Підтримується?
Добре. Скажіть, будь ласка, зараз тоді спочатку правки назвіть, які треба буде поставити на підтвердження.
Значить, правки: 1227, 1230, 1250, 1253, 1273, 1290 і 1312.
Добре. Включіть, будь ласка, 10 хвилин.
Шановні колеги, шановні слухачі, шановні громадяни України! Чому сьогодні ми розглядаємо стільки правок і комусь це скучно, комусь нецікаво, я постараюсь це пояснити. Плани у загарбників і у тих, хто хотів колонізувати країну шляхом бліцкригу, зірвався. Вони вже звітувалися до 20-го. хотіли звітувати до 20 грудня, що все вирішили. Але це не сталося. Чому? Тому що на заваді цього колоніального нашестя стала наша "Опозиційна платформа" та інші здорові сили парламенту і українського народу. Бліцкриг зірвався. Ми розгляд питання ринку землі перевели в нормальне, законне русло. Цей час ми не просто так виграли, ми виграли для того, щоб достукатись до здорового глузду "слуг народу", керівництва країни, щоб вони обов’язково звернули увагу на свій народ, якому вони, за їх словами, служать. Ми сподіваємося, до останнього дня, хвилини, секунди, що ми достукаємося і до сердець, і до здорового глузду. І звернуть увагу наші керівники і парламенту, і монобільшості, і держави на те, що хоче український народ. А український народ хоче одного – референдуму. І, якщо буде ринок землі впроваджений, то такий, який відповідає інтересам наших аграріїв, нашої держави, нашої незалежної України і суверенітету. Іншого не може бути. Ніяких ні Соросів, ніяких пройдисвітів світових інших і іноземних корпорацій на українській землі власниками не повинно бути. А тому ми цей час будемо використовувати для того, щоб дослухалися. Я розумію, не всі дослухаються. Але ті, які звернуть увагу на свій власний народ, зрозуміють, що треба робити все в інтересах власного народу, і не на сьогоднішній день, а на майбутнє для своїх дітей, для своїх внуків, тому що таке рішення буває один раз. Я скажу вам більше. В умовах сьогоднішніх, коли за 6 попередніх років зробили з нашого українського народу те, що ми вчора бачили, не можна приймати таких рішень. А що вчора було? Ми бачили, як наших українців зустрічали на рідній землі. Це сором! І сором всім – і людям, і владі. Необхідно, перш за все, зробити мир на нашій власній землі. Необхідно забрати розбрат по всіх питаннях. Необхідно повернути довіру народу до влади. Тільки тоді можна приймати такі доленосні рішення, як запровадження ринку землі. Інакше у нас може спалахнути не те, що було вчора, коли своїх українців закидали камінням. Це сором. Це жах. А тому нам необхідно навести порядок в Україні. Навести порядок у головах і серцях українців. Тільки тоді до них звернутися через референдум і запити: який ринок землі їм потрібен, і коли він буде запроваджений? Не боятися ніяких ні Соросів і не брати у них грошей, не продавати рідну землю, ні за які кошти, а бути господарями на ній самим. Інакше не може бути. І я впевнений, ми перевели вирішення питання про ринок землі з грудня на весну, а ви знаєте, що в Україні весна завжди перемагає. Ми перевели це питання на весну, і вона переможе, я вірю. І просвітлення і у "слуг народу", і в інших буде, я в цьому абсолютно впевнений. По поправках. Звичайно, якби влада і комітет, і наша сьогоднішня Верховна Рада прийняла п’ять, сім чи десять здорових поправок, які стосуються, перш за все, референдуму, перш за все про те, що власниками української землі можуть бути тільки громадяни України, тільки які працюють на землі. Звичайно, якщо кількість гектарів в одні руки не буде перевищувати якісь розумні кількості там 300 чи 500, може тисячу, не знаю, треба запитати у людей, тоді я не думаю, що якісь би питання виникали б до влади. Але сьогодні через коліно приймати такий важливий закон в умовах розбрату, громадянського конфлікту – це злочин, це зрада. Я навіть не думаю, пане Миколо Тарасовичу, ми тут стоїмо і перетягуємо, а ви стоїте на тій трибуні, ми увійдемо в історію, як ті, які захищають інтереси українського народу і намагаються, а яким ви увійдете туди, і як про вас будуть говорити діти, онуки і всі інші? Мені б хотілося, щоб про нас усіх, які сидять у цьому залі, говорили добре, що ми зробили для України, для української землі, суверенітету тільки добре. Ну, і наостанок. Мій сьогодні колега пан Олександр Качний задав питання Прем’єр-міністру, на яке він не відповів. А саме, нагадую: коли в країні і доколи, як говориться, буде правити профан і дебіл. Він не отримав на це відповідь. Я попробую відповісти свою версію. До тих пір, поки керівництво країни буде в тумані. Це не я сказав, це сказав Прем’єр. Але я знаю, що туман розвіється, туман пройде, і профани, і дебіли у нас керувати не будуть. Згадайте наш український мультик, він завоював перше місце колись як кращій мультик світу, це "Їжачок в тумані". Їжачок в тумані, пам’ятаєте, дуже довго ходив і шукав свого друга. Його лякали, і сова лякала, і кінь лякав, і він чуть не втопився. Але він вийшов з туману, і прийшов свого друга ведмедя. Вони сіли. вони сіли разом, пили чай, чай з малиновим варенням і рахували зіроньки. Я сподіваюсь, що керівництво нашої країни вийде з туману, і нами не будуть керувати ні профани, ні дебіли. А ми закони в цьому парламенті будемо приймати в інтересах українського народу, суверенітету нашої країни. Слава Україні!
Дякую, Анатолій Петрович. Дякую. Микола Тарасович, позиція комітету, і переходимо до голосування за правки, які були зазначені Анатолієм Петровичем.
Анатолій Петрович, дякую за такий детальний виклад правок. Насправді, щодо тих речей, які ви озвучили. Ще раз вам хочу зазначити, що є референдум у частині іноземців. Перший момент. Друге: немає негромадян України – тільки громадяни України. Третє. Щодо тих колег, які проголосують за законопроект і щодо історії. Я впевнений, що вони ввійдуть в історію як ті люди, які відновили права 7 мільйонів українців. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на підтвердження 7 правок Бурміча Анатолія Петровича. 1227. Прошу визначатись та голосувати. [[12:27:33]] За-59 Рішення не прийнято. 1230. Ставлю на голосування, прошу визначатись та голосувати. [[12:27:50]] За-60 Рішення не прийнято, правка не врахована. 1250. Прошу визначатись та голосувати. [[12:28:08]] За-58 Рішення не прийнято, правка не врахована. 1253. [[12:28:25]] За-58 Рішення не прийнято. 1273. Прошу визначатись та голосувати. [[12:28:43]] За-59 Рішення не прийнято. Я думаю, що незабаром ви їх зможете отримати. 1290. Прошу визначатись та голосувати. [[12:29:09]] За-65 Рішення не прийнято, правка не врахована. І 1312. Прошу визначатись та голосувати. [[12:29:30]] За-60 Рішення не прийнято. На жаль, не підтримали правки Анатолія Петровича. По фракціях покажіть. Переходимо до наступної правки. Наступна правка 1411, Плачкова.
Доброго дня. Шановні колеги, в цій залі ми звикли нагадувати один одному, що парламент походить від французького "говорити", і дуже багато говоримо. Але я хочу ще раз вам нагадати, що народний депутат України походить від українського народу, українського народу, який уповноважив нас з вами здійснювати свої повноваження тут у Верховній Раді відповідно до Конституції України. Наша фракція, "Опозиційна платформа - За життя", як справжні представники українського народу послідовно відстоює і гарантує захист громадян України, які сьогодні проти продажу землі. І тому ми вимагаємо, я прошу вас цю мою поправку підтримати, в якій зазначено, що продаж землі сільськогосподарського призначення може відбутися тільки після результатів всеукраїнського референдуму. Прошу підтримати та проголосувати.
Дякую, Тетяно Михайлівно. Ставлю на голосування правку 1411 Плачкової. Прошу визначатись та голосувати. [[12:31:07]] За-66 На жаль, правка не підтримана. Наступна правка 1412.
Шановні колеги, ще раз наголошую на тому, що наша фракція, "Опозиційна платформа - За життя", принципово наголошує, що дозволяти будь-які маніпуляції з землею, яка сьогодні є власністю українського народу, не можна. Це дійсно грубе порушення статті 13 Конституції України, а закони не можуть порушувати Конституцію. Цей законопроект фактично обмежує права наших українських громадян отримати належні їм за Конституцією, за законодавством України 2 гектари землі для особистого і селянського господарства. Якщо ми дозволимо розпродаж землі, яка сьогодні знаходиться у державній і комунальній власності, то яким чином ми зможемо прогарантувати нашим громадянам їх права не землю? Тому я ще раз прошу вас, давайте зупинимось сьогодні і давайте все ж таки до розпаювання земель українських не будемо голосувати за цей законопроект. Давайте надамо нашим громадянам належні їм 2 гектари землі, а тільки після того і після встановлення, і проведення результатів.
Дякую. Ставлю на голосування цю правку, 1412. Прошу визначатись та голосувати. [[12:32:41]] За-62 Рішення не прийнято. 1415.
Ще раз наголошую на тому, що наша фракція "Опозиційна платформа - За життя" незмінно наполягає на тому, що неприпустима маніпуляція стосовно відчуження земельних ділянок сільськогосподарського призначення. Я нагадаю вам, що коли міністр юстиції популяризував цей законопроект, він посилався до рішень Європейського суду з прав людини у справі "Зеленчук і Цицюра проти України". Проте я звертаю увагу на пункт 150 цього рішення, в якому зазначено, що рішення суду не слід розуміти як таке, що зобов’язує невідкладно запроваджувати необмежений ринок земель сільськогосподарського призначення в Україні. Тому я прошу вас підтримати цю мою поправку і не допустити земельного свавілля. Дякую.
Обов’язково, Тетяна Михайлівна. Ставлю на голосування правку 1415. Прошу визначатись та голосувати. [[12:33:54]] За-61 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 1418.
Звертаю вашу увагу на те, що Головне юридичне управління висловило низку застережень, які в тому числі стосуються запропонованої аграрним комітетом редакції статті 131 Земельного кодексу України. Було зазначено, що запропоновані зміни не передбачають належного правового регулювання цих аспектів в подальшому. Щоб не створювати таку правову невизначеність із можливістю передачі переважного права купівля земельних ділянок невизначеним особам, я прошу підтримати цю мою поправку, яка виправить цю таку прикрість, яку допустив аграрний комітет. Тому я прошу підтримати мою поправку, поставити її на голосування та проголосувати.
Ставлю на голосування 1418. Прошу визначатись та голосувати. [[12:35:07]] За-64 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 1420.
Шановні колеги, продаж земель сільськогосподарського призначення за цінами, які значно менші, ніж у наших європейських сусідів. Крім принципового питання для нашої фракції стосовно всеукраїнського референдуму я в цій правці звертаю вашу увагу, що цією редакцією цього законопроекту, яка запропонована аграрним комітетом фактично українську землю можна буде купити за безцінь. Тому я прошу вас звернути увагу на те, що нормативна грошова оцінка, яка зазначена в цьому законопроекті, не є реальною вартістю нашої української землі. І в цій поправці я визначаю те, що необхідно підтримувати саме експертну вартість, експертну ціну на нашу ціну. Це дуже важлива правка і я прошу її підтримати. Я думаю, що пан голова комітету може її прокоментувати.
Обов’язково. Пан голова комітету, прокоментуйте, будь ласка.
Дивіться, у нас ціна за землю встановлюється ринком. Комітетом рекомендовано не менше НГО, це в "Перехідних положеннях". Пані Тетяно, я хочу звернутися. Там у вас один раз звучало щодо того, що треба дороздати людям паї ОСГ. Дійсно, з 2001 року роздаються паї ОСГ, і це не підмораторні землі, і 4 мільйони гектарів у нас у вільному обігу. Тобто, я так розумію, за цією логікою в нас по цій нормі треба і дальше, і дальше роздавати землі.
Дякую. Ставлю на голосування 1420. Прошу визначатись та голосувати. [[12:37:13]] За-63 Рішення не прийнято. 1421.
Шановні колеги, стосовно вашого питання. Це різні землі – особисте селянське господарство і землі сільськогосподарського призначення (паї). Тому можна сьогодні розпаювати все ж таки землю громадянам України, які не отримали свої паї, і тільки після цього запроваджувати так званий ринок. Тому що цей законопроект, це фактично не запроваджує ринок, там немає земельної реформи. Фактично цим законопроектом ви просто скасовуєте мораторій на продаж землі, але жодних механізмів, жодних якихось запобіжників стосовно того, що земля, яка знаходиться в державній і комунальній власності, там не зазначено. Вже казали ваші колеги про те, що це є рамковий законопроект, а ми б хотіли побачити, що буде в наступних законопроектах, які, дійсно, повинні стосуватися якогось ринку, тому що цей законопроект не про ринок – це про розпродаж української землі. Я прошу цю мою поправку поставити на голосування і проголосувати за неї. Дякую.
Ставлю на голосування 1421. Прошу визначатись та голосувати. [[12:38:41]] За-60 Рішення не прийнято. 1427.
Шановні колеги, стосовно, все ж таки повертаючись до того, що наша фракція принципово виступає проти прийняття цього законопроекту до проведення і встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно питання купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення. Тому я наполягаю та прошу підтримати цю мою поправку 1427, якою пропонується доповнити статтю 130 Земельного кодексу України абзацом наступного змісту: "Не допускається до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення та проведення інвентаризації земель відчуження земельних ділянок і зміна цільового призначення земельних ділянок, які перебувають у власності громадян та юридичних осіб для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.". Я прошу поставити цю мою поправку на голосування і підтримати її.
1427 ставлю на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[12:40:07]] За-61 Рішення не прийнято. 1428.
Ще раз звертаюся до вас, шановні народні депутати. Я не боюся повторитись, влада має діяти послідовно. У червні 2019 року урядом було прийнято Постанову 476, якою було затверджено порядок проведення інвентаризації земель. Перед тим, як зараз у турборежимі намагатися запустити ринок землі, необхідно, по-перше, скласти і узагальнити перелік нерозподілених, невитребуваних земельних часток тих паїв, які сьогодні за законом повинні належати громадянам України. Тому вкотре наголошую, що позиція нашої фракції "Опозиційна платформа - За життя" переконана, що цивілізований обіг земель можливий лише за умови повної інвентаризації всіх земельних ділянок. І саме цього стосується ця моя поправка. Я прошу поставити її на голосування.
Ставлю на голосування 1428. Прошу визначатись та голосувати. [[12:41:28]] За-61 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1432.
Запропонована аграрним комітетом редакція цього законопроекту фактично створює передумови для перевищення граничної площі земель сільськогосподарського призначення, що можуть одночасно перебувати у власності однієї особи. 10 тисяч гектарів – це і так насправді надмірна концентрація земель в одних руках. І замість того, щоб передбачити санкції до порушників, цим законопроектом фактично передбачається, що понаднормові земельні ділянки будуть продаватися на земельних торгах. Крім того, цей законопроект не містить жодних запобіжників, таких як, наприклад, заборона продажу, якщо не буде запроваджений механізм перевірки набувача норм законодавства. Вибачте, ми опиняємося в такій ситуації, коли закон лише декларує правила, проте не буде існувати жодних запобіжників, не буде існувати жодних важелів впливу. Я прошу вас підтримати цю мою поправу і прошу вдуматись в те, що насправді.
Дякую. Ставлю на голосування 1432. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:59]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1443.
Пане головуючий, я прошу поставити 1433, 34, 35, 36 і дати мені хвилину одночасно на голосування. Продовжу попередній свій виступ стосовно того, що проектом передбачається, що в разі порушення вимог до набувача земельної ділянки до нього застосовується конфіскація такої земельної ділянки. Звертаю увагу, позов про конфіскацію земельної ділянки подається до суду органом, що здійснює державний контроль за використанням та охороною земель. Всі в цій залі розуміють, що коли державні органи звертаються до суду, вони стикаються з тим, що у них є проблеми з оплатою судового збору. І фактично ми маємо цим законопроектом узаконене порушення вимог і так недосконалого закону. Я прошу підтримати ці мої п’ять поправок і поставити їх одночасно на голосування. По черзі.
По черзі, обов’язково по черзі ставлю. 1433. Прошу визначатись та голосувати. [[12:44:21]] За-60 Рішення не прийнято. 1434. [[12:44:37]] За-59 Рішення не прийнято. 1435. Прошу визначатись та голосувати. [[12:44:52]] За-62 Рішення не прийнято. 1436. Прошу визначатись та голосувати. [[12:45:09]] За-60 60- за. Рішення не прийнято. І остання спроба 1437. Прошу визначатись та голосувати. [[12:45:29]] За-63 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1439.
Шановні колеги, хочу нагадати нам деякі рекомендації найстарішого в Європі органу міжпарламентської співпраці Парламентської асамблеї Ради Європи. Рекомендує використовувати референдуми як засіб зміцнення демократичної легітимності політичних процесів. Тому і ми, фракція "Опозиційна платформа - За життя", також наполягаємо на тому, що таке важливе питання, надважливіше питання для українського народу ми також маємо спитати в українського народу. Давайте не будемо боятися думки українців. Сьогодні понад 72 відсотки українського народу вважають, що не можна відкривати ринок землі, ще не можна запроваджувати сьогодні ту реформу, яка пропонується владою. Тому я прошу підтримати цю мою поправку.
Ставлю її на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[12:46:58]] За-60 Рішення не прийнято, правка не врахована. Наступна правка 1441.
Також хочу повернутися до досвіду передових європейських країн, зокрема Швейцарії, в якій, мабуть, найбільше серед європейських країн розвинена пряма демократія. Паритет надається сімейним формам виробництва, а покупець мусить управляти фермою самостійно, маючи відповідний досвід чи кваліфікацію. І це привело до того, що середня вартість земельних ділянок у цієї країни сягає 70 тисяч доларів. Чому українською традицією, на жаль, останніх часів стає ігнорування насправді такого позитивного досвіду? Замість того ми намагаємося під виглядом дерегуляції запровадити цілковито необмежений ринок земель сільськогосподарського призначення. Враховуючи викладене, я наполягаю на цій поправці 1441 та прошу її підтримати голосуванням і нарешті дати право українському народу визначитися з цього питання.
Ставлю на голосування правку 1441. Прошу визначатися та голосувати. [[12:48:26]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна правка 1443.
Шановні народні депутати, наша фракція "Опозиційна платформа - За життя", діючи у цілком законний шлях, робить сьогодні все для того, щоб не дозволити ухвалити законодавчі норми, які дозволяють нашвидкуруч позбавити громадян, які важкою працею заробили свої земельні паї, позбавити їх права на справедливу винагороду. Ми послідовно виступаємо за продовження мораторію до проведення та вставлення результатів всеукраїнського референдуму. Тому я сьогодні як народний депутат "Опозиційної платформи - За життя" наполягаю на своїй цій поправці та прошу її підтримати голосуванням. Ця поправка стосується того, що до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення та до проведення інвентаризації земель забороняється внесення права на земельну частку (пай) до статутних капіталів господарських товариств, передачу у власність шляхом.
Ставлю на голосування 1443. Прошу визначатися та голосувати. [[12:49:59]] За-67 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1444.
Пане головуючий, прошу 1444, 1445, 46, 47, і 48 – вони схожі за змістом, тому я прошу їх поставити по черзі на голосування. Про що ці правки. Під час підготовки цього проекту до другого читання, він фактично повністю втратив запобіжники, які були у первісному документі, які стосувалися обмежень щодо накопичення земель сільськогосподарського призначення, що можуть перебувати у власності однієї особи у рамках однієї області, однієї громади. Такі запобіжники мали б бути збережені, хоча, безумовно, і повинні були бути істотно зменшені. Це такий крок аграрного комітету на зустріч великим корпораціям. Тому я прошу підтримати усі мої наступні поправки, які стосуються того, що концентрація земель в одних руках в межах громади, області, регіону повинна бути зменшена.
Ставлю на голосування 1444. Прошу визначатися та голосувати. [[12:51:26]] За-66 Рішення не прийнято. 1445. [[12:51:44]] За-59 Рішення не прийнято. 1446. Прошу визначатись та голосувати. [[12:51:59]] За-65 Рішення не прийнято. 1447. Прошу визначатись та голосувати. [[12:52:18]] За-62 Рішення не прийнято, правка не врахована. 1448. Прошу визначатись та голосувати. [[12:52:35]] За-62 Рішення не прийнято, правка не врахована. Наступна 1459.
Шановні колеги, спочатку нам пропонували дозволити володіти 200-ми тисячами гектарів в одних руках. Це нібито щоб відволікти і під виглядом поступок потім піти назустріч і зменшити цю концентрацію до 10 тисяч гектарів. Це також неприпустимо великий обсяг земель. Ми, народні депутати фракції "Опозиційна платформа – За життя" як справжні представники українського народу послідовно відстоюємо позицію тих громадян, які вважають, що питання запровадження ринку землі та скасування мораторію на купівлю-продаж земель сільськогосподарського призначення потрібно виносити на всеукраїнський референдум. Тому я прошу підтримати цю мою поправку та: "Доповнити статтю 130 Земельного кодексу абзацом наступного змісту: "Забороняється внесення права на земельну частку (пай) до статутних капіталів господарських товариств, передачу у власність шляхом продажу до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму"". Дякую.
Ставлю на голосування 1459. Прошу визначатись та голосувати. [[12:54:04]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1462.
Наша фракція, "Опозиційна платформа - За життя", принципово наголошує, що дозволяти будь-які маніпуляції з землею, яка сьогодні є власністю українського народу, не можна. Це грубе порушення статей 13, 14 Конституції України, а закони не можуть, ще раз повторюся, не можуть суперечити Конституції України. Якщо ми дозволимо, а цим законопроектом це передбачено, фактично розпродаж земель, які знаходяться у державній і комунальній власності, то що ми тоді будемо казати нашим громадянам? Тому я прошу ще раз вас, пане головуючий, зупинитись та до завершення розпайовування земель між усіма громадянами України, та до встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно питання купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення не ставити це питання на вирішення парламенту. Я прошу підтримати цю мою поправку.
Ставлю на голосування 1462. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:28]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1465.
Шановні колеги, аграрний комітет, виправдовуючи цей фактично антинародний законопроект, зазначав про те, що наразі в Україні існує такий собі тіньовий ринок землі і замість того, щоби боротися з тіньовим ринком землі, цей законопроект фактично його легалізує. Так що ви нам пропонуєте? Фактично легалізувати тіньовий ринок землі чи запроваджувати нормальні земельні ринкові відносини? Тому ця моя поправка стосується того, що такі важливі питання потрібно вирішувати, повинні вирішуватися тільки українським народом самостійно. Я прошу поставити цю мою поправку на голосування і підтримати її.
Ставлю на голосування правку 1465 Плачкової. Прошу визначатись та голосувати. [[12:56:43]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 1468.
Я прошу наступні чотири поправки також об’єднати, тому що вони дуже схожі за змістом, і голосувати по черзі. Хочу нагадати нашим народним депутатам, що перше обіцяне, те, що ви обіцяли на виборах, це був закон про народовладдя. Закон про народовладдя досі в країні не з’явився. Досі в країні немає фактично закону про референдум. В цьому законопроекті чомусь зазначена фраза "референдум". Я хочу спитати пана головуючого комітету, що визначає в цьому законопроекті референдум, тому що визначення "референдум" окремо в українському законодавстві немає. Тому прошу поставити всі ці чотири мої поправки по черзі, підтримати їх і відповісти на питання, що таке референдум. Це насправді дуже важливо, тому що ми вимагаємо, щоб тільки після проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму, тільки після цього можна впроваджувати ринок землі в.
Ставлю на голосування 1468 Плачкової. Прошу визначатись та голосувати. [[12:58:20]] За-57 Рішення не прийнято. 1469. Прошу визначатись та голосувати. [[12:58:38]] За-56 Рішення не прийнято. 1470. Прошу визначатись та голосувати. [[12:58:53]] За-55 Рішення не прийнято. 1471. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:09]] За-59 Рішення не прийнято. Наступна 1477.
Шановний пане головуючий, шановний пане голово комітету, я хочу звернути увагу на порушення Регламенту Верховної Ради. Відповідно до частини п’ятої статті 120 Регламенту, "якщо до однієї статті або її частини є декілька пропозицій, які виключають одна одну, їх обговорення проводиться одночасно з послідовним, у порядку черговості їх внесення". Проте, незважаючи на це, аграрний комітет у порушення норм Регламенту під час підготовки порівняльної таблиці до другого читання допустив фактично зміну порядку черговості внесених мною поправок. Я зараз кажу про поправки, починаючи з 1071-ї по 1081-у. Одинадцять поправок розміщені у зворотному порядку, ніж я подавала. Такі дії аграрного комітету спотворюють весь зміст цих поправок. Це дуже були важливі поправки. Тому я зараз не ставлю ці одинадцять поправок на голосування взагалі. Тому що фактично їх зміст був спотворений. І в такому випадку вони вже.
Дякую. Наступна правка 1483. Ні, вибачте, стоп. 93.
Шановні колеги, знову зазначу, що така форма відчуження земельних ділянок як внесення права на земельну частку (пай) до статутних капіталів господарських товариств фактично перетворює право власності на землю на корпоративні права. Це неприйнятно сьогодні в українському законодавстві. І не може бути здійснена така форма до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму. Всі, хто працював у сфері корпоративного права дуже розуміють, що сьогодні не можна земельні відносини відносити до сфери корпоративного права, в Україні немає фактично оцінки корпоративних прав. Це призведе до того, що навіть земля може буде продаватися навіть менше, ніж за нормативно-грошовою оцінкою яка встановлена зараз цим законопроектом. Тому я прошу цю мою.
Ставлю на голосування 1493. Прошу визначатись та голосувати. [[13:02:02]] За-58 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1497.
Шановні колеги, давайте все ж таки звернемо увагу на думку людей, які віддали за нас свої голоси менше ніж рік тому, і доповнимо цей законопроект однією простою нормою. Доповнити статтю 130 Земельного кодексу України абзацом наступного змісту: "Забороняється внесення права на земельну частку до статутних капіталів господарських товариств, передача у власність шляхом продажу до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення". Одна проста поправка, яка фактично змінить долю країни. Дякую.
Ставлю її на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[13:03:12]] За-62 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1500 правка.
Шановні колеги, 1,5 тисячі поправок, більше тисячі разів в цій залі лунала фраза "всеукраїнський референдум". І все ж таки я думаю, що ця поправка варта того, щоб ми її сьогодні підтримали, підтримали всі ці заклики українського народу, який збирався під стінами Верховної Ради, який перекривав шляхи, який вимагає від нас, від парламенту України сьогодні, щоб ми дослухалися. І саме право розпродажу землі, право визначитися з тим, можна відкривати ринок сільськогосподарського продажу землі чи не можна – визначитися мають вони. Тому прошу підтримати цю мою поправку, оскільки вона така значуща, значуща не тільки за кількістю, але і за якістю. Дякую.
Там вчора і у Нестора Івановича було багато значущих і визначних. Ставлю на голосування 1500. Прошу визначатись та голосувати. [[13:04:31]] За-63 Рішення не прийнято. Правка знову не врахована. 1503.
Ця моя поправка, знову ж таки, вона складається з одного речення. Доповнити статтю 130 Земельного кодексу України новим абзацом наступного змісту: "Визнаються недійсними угоди, які були укладені під час дії заборони на купівлю-продажу земель сільськогосподарського призначення до проведення та встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення". Вся наша фракція просить вас підтримати цю поправку та проголосувати за неї.
Дякую. Ставлю на голосування 1503. Прошу визначатись та голосувати. [[13:05:32]] За-60 Рішення не прийнято. Тетяна Михайлівна, я вас вітаю, остання правка 1505.
Це остання моя поправка в цьому блоці. І я знову собі дозволю нагадати, що народний депутат – це представник українського народу. Це український народ нас з вами тут уповноважив вирішувати важливі питання. І саме ми повинні звернути, на думку українського народу, який сьогодні проти цього законопроекту, який сьогодні проти відкриття продажу сільськогосподарської землі. Тому я прошу вас підтримати цю мою поправку, яка також стосується того, що цей законопроект може розглядатися в цій залі тільки після встановлення результатів всеукраїнського референдуму стосовно купівлі-продажу сільськогосподарської землі.
Дякую. Ставити на голосування? Наполягаєте на голосуванні? Обов’язково. Ставлю 1505. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:55]] За-59 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступні правки Киви і Колтуновича. Я пропоную, може, розпочати на наступному пленарному засіданні? Зараз я поясню. Звертались з прохання, 3 хвилини – Чийгоз. І після цього переходимо до запитів, запити зачитуються. Немає заперечень? Два оголошення – Руслан Олексійович Стефанчук. Не заперечуєте, Ілля Володимирович? І Олександр Сергійович також не заперечує. Дякую, шановні колеги.
У нас запити є, шановні колеги, до Президента, тому прошу не розходитись.
Шановні колеги, от поки пан Чийгоз йде до трибуни я повідомляю, що у Верховні Раді створено міжфракційне депутатське об’єднання "Контроль за реформами та очищенням в судовій та правоохоронній системах України". Керівником цього об’єднання обрано народного депутата Вельможного Сергія Анатолійовича. А також створено міжфракційне депутатське об’єднання "Розвиток енергетичної та транспортної інфраструктури – стратегічний вектор ефективної економіки держави". Керівником об’єднання обраного народного депутата Сухова Олександра Сергійовича. Дякую.
Дякую. Чийгоз Ахтем Зейтуллайович, 3 хвилини.
Шановні колеги, президія, дорогі українці! В ці дні, 6 років тому в Криму активно відбувалися процеси військової окупації з боку Росії. Влада Криму, в тому числі Севастополя, була не готова виконати конституційні обов’язки щодо захисту територіальної цілісності України. До того ж вони у своїй більшості сприяли військовій окупації, проявляючи сепаратизм та нехлюйське ставлення до України. 23 роки, коли Крим контролювався Україною, недостатня присутність України в Криму, формування влади проросійськи налаштованими чиновниками, спецслужб, правоохоронних органів, судів, місцевих органів влади, які в більшості своїй не провадили українську політику в Криму. Відсутність належної поваги до політичних прав корінного кримськотатарського народу, підлі, цинічні дії з боку бандитської влади Росії, які здійснювалися по відношенню до Криму всі часи незалежності України. На мій погляд, це фактори, що дозволили важкі наслідки військової окупації Росією Криму. Кримські татари та інші наші громадяни, чинячи мирний опір окупантові, коли від Керчі до Сімферополя і від Сімферополя до Севастополя десятки тисяч людей стали в живий ланцюг з гаслами на трьох мовах – кримськотатарській, українській, російський – "Путин уходи, мы тебя не звали" зруйнували один із спекулятивних міфів російського Криму. І сьогодні наші громадяни в Криму продовжують боротьбу за Україну, за те, щоб знову бути частиною українського суспільства, і не приймають Росію-окупанта. Все це супроводжується з жахливими репресіями і терором по відношенню до наших громадян. Кримськотатарський народ перебуває під особливим тиском та репресіями. Окупанти нас назвали "недоговорными". Нас часто називали "українцями в Криму". Пам’ятайте це. Сьогодні ми зобов’язані відновити справедливість та посилити позицію України в питаннях звільнення Криму від окупанта, внести зміни до Конституції, визнати право кримськотатарського народу на національно-територіальну автономію в складі України. Ми ніколи не припинемо боротьбу за Крим, за територіальну цілісність України. Крим – це Україна! Слава Україні!
Дякую. Шановні колеги, слово надається заступнику Голови Верховної Ради України Олені Костянтинівні Кондратюк.
Дякую, Дмитро Олександрович. Шановні колеги, впродовж пленарного тижня внесено 236 депутатських запитів. З них до Президента України – 2; до органів Верховної Ради – 6; до Кабінету Міністрів – 113; до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування – 103; до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України незалежно від їх підпорядкування і форм власності – 12. З минулих пленарних тижнів неоголошеними залишилися 182 депутатських запити. Всього для оголошення внесено 418 депутатських запити. Шановні колеги, надійшло два запити до Президента України. Спочатку ми маємо проголосувати про підтримку запиту не менше як 150 голосів, і потім про направлення запиту до Президента України більшістю від конституційного складу, тобто 226 голосів. Отже, шановні колеги, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Миколи Задорожнього до Президента України щодо запровадження мораторію кодування супутникового телевізійного сигналу українських телеканалів. Прошу визначатися та голосувати. [[13:13:13]] За-210 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Дякую. Ставиться на голосування рішення про направлення цього попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Нагадаю, нам треба 226 голосів. Прошу голосувати. [[13:13:48]] За-255 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Дякую. Шановні колеги, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Павла Мельника до Президента України щодо увіковічення пам’яті співака Андрія Кузьменка шляхом присвоєння почесного звання "Народний артист України", а також інших видатних діячів України, які за життя не були удостоєні такої державної нагороди, через внесення змін до відповідного Указу Президента України, що дозволить присвоювати почесні звання посмертно. Прошу голосувати. Важливий дуже запит. Прошу голосувати. [[13:14:43]] За-261 Дякую. Ставиться на голосування рішення про направлення цього попередньо підтриманого депутатського запитц до Президента України. Прошу голосувати і підтримати. Дякую. [[13:15:10]] За-260 Дякую, шановні колеги. Рішення прийнято. Прошу показати по фракціях. Дякую дуже. Переходимо до зачитування запитів. Отже, надійшли запити. Від Олександра Ткаченка до Міністерства енергетики та захисту довкілля України, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної податкової служби України стосовно перевірки фактів, викладених у зверненні мешканців села Ройлянка Татарбунарського району Одеської області щодо вжиття спільних заходів з метою забезпечення додаткових надходжень податків до місцевого бюджету. Групи народних депутатів (Шахова, Вельможного, Сухова) до Генерального прокурора щодо притягнення до відповідальності за порушення вимог чинного законодавства у сфері техногенної безпеки і цивільного захисту суб’єктами господарювання. Групи народних депутатів (Шахова, Вельможного, Сухова) до Прем’єр-міністра України щодо доручення Прем’єр-міністра України від 11 грудня 2019 року номер 44205/1/1-19 та протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 6 грудня 2019 року. Ігоря Колихаєва до міністра внутрішніх справ України, міністра енергетики та захисту довкілля України, тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції України щодо завезення на територію міста Херсона піску після піскоструменевої обробки днищ суден на судноремонтному заводі в місті Бієла, Республіка Чорногорія. Групи народних депутатів (Петьовки, Горвата та інших) до Прем’єр-міністра України щодо усунення недоліків у ході видачі ліцензій на міжнародні перевезення вантажів. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України щодо фінансування протитуберкульозної служби за рахунок Державного бюджету України. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України щодо збереження дитячого спеціалізованого санаторію "Світанок" Хмельницької області.
Шановні колеги, я попрошу все-таки трошки більшу тишу в залі. Читають ваші депутатські запити.
Дякую, Руслан Олексійович. Олександра Ткаченка до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Офісу Генерального прокурора щодо необхідності проведення всебічної перевірки фактів неналежного та довготривалого проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо прискорення руйнівних процесів у промисловості. Олега Кулініча до міністра фінансів України, Прем’єр-міністра України щодо виведення Зіньківської ОТГ на прямі міжбюджетні відносини з Державним бюджетом України з ІІ кварталу 2020 року. Віктора Медведчука та Олександра Колтуновича до директора Національного антикорупційного бюро України про вчинення злочину колишніми вищими посадовими особами держави – членами Кабінету Міністрів України на чолі із Прем’єр-міністром України Володимиром Гройсманом, які, зловживаючи владою та службовим становищем, спричинили тяжкі наслідки державним та громадським інтересам через запровадження корупційної схеми транспортування імпортованого природного газу з німецького газового хабу за формулою "Дюссельдорф плюс". Віктора Медведчука до Генерального прокурора щодо перевірки дотримання законності слідчими, які здійснюють досудове розслідування вбивства письменника та журналіста Олеся Бузини, надання правової оцінки діям прокурора відділу прийому громадян, які принижують честь і гідність людини, порочать звання прокурора, підривають довіру до органів прокуратури, та необхідності проведення особистого прийому матері загиблого - Валентини Бузини. Ігоря Марчука до міністра освіти і науки України щодо необхідності здійснення позапланової перевірки належності та ефективності виконання ректором Кам’янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка посадових обов’язків. Ігоря Марчука до Начальника Західного офісу Державної аудиторської служби України щодо діяльності з неефективного використання ресурсів комунального підприємства та перевищення владних повноважень керівництвом Комунального підприємства "Міськтепловоденергія". Групи народних депутатів (Криворучкіної, Корявченкова, Захарченка) до міністра енергетики та захисту довкілля України, Голови Національної поліції України, Голови Служби безпеки України, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної екологічної інспекції України, тимчасово виконуючої обов’язки Голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, директора Державної установи "Дніпропетровського обласного лабораторного центру Міністерства охорони здоров’я України", Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Метінвест - Криворізький ремонтно-механічний завод" щодо необхідності забезпечення права громадян міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на безпечне для життя і здоров’я довкілля. Олександра Ткаченка до Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Державного бюро розслідувань щодо необхідності проведення всебічної перевірки фактів, викладених у зверненні мешканців Татарбунарського району Одеської області стосовно можливої неправомірної передачі земель сільськогосподарського призначення у приватну власність. Наталії Приходько до Київського міського голови щодо виконання робіт в закладах освіти Оболонського району міста Києва. Групи народних депутатів (Фріз, Геращенко та інших. Всього 10 депутатів) до міністра оборони України щодо стану виконання заходів переходу окремих військових частин Збройних Сил України на систему продовольчого забезпечення із застосуванням каталогу продуктів харчування. Групи народних депутатів (Климпуш-Цинцадзе, Саврасова та інших) до тимчасово виконуючої обов’язки Директора Державного бюро розслідувань стосовно надання інформації про співробітника ДБР, який 24 січня цього року відмовив народним депутатам України у особистій передачі керівнику ДБР звернення від родини Героїв Небесної Сотні. Групи народних депутатів (Геращенко, Климпуш-Цинцадзе та інших) до міністра освіти і науки України щодо доцільності використання коштів субвенції на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами для оплати праці всіх фахівців, які надають освітні послуги дітям з особливими потребами. Групи народних депутатів (Южаніної, Кубіва та інших) до міністра охорони здоров’я України стосовно забезпечення необхідним медичним обладнанням кардіологічного відділення Чернігівської міської лікарні №1. Групи народних депутатів (Геращенко, Климпуш-Цинцадзе та інших) до Прем’єр-міністра України, віце-прем’єр-міністра України - міністра розвитку громад та територій України, міністра освіти і науки України, виконувача обов’язків голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо виділення коштів з Державного бюджету України на 20-й рік для співфінансування реалізації проекту добудови ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 в місті Ужгороді Закарпатської області. Групи народних депутатів (Павленка, Фріз та інших) до міністра соціальної політики України, керівника військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області, голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації стосовно неналежного реагування на питання, порушені в депутатському запиті щодо фінансування та належного обладнання Центру соціально-психологічної реабілітації дітей у місті Торецьк Донецької області, що був оголошений на пленарному засіданні Верховної Ради України 15 листопада 2019 року. Соломії Бобровської до голови Державної прикордонної служби України щодо умисного знищення матеріального забезпечення особовим складом військової частини № 2418. Сергія Мінька до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо перевірки обґрунтованості формування тарифу на послуги розподілу природного газу ПрАТ "Мелітопольгаз". Сергія Мінька до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, міністра освіти і науки України щодо виділення коштів з Фонду розвитку закладів вищої освіти Таврійському державному агротехнологічному університету імені Дмитра Моторного на реалізацію інвестиційного проекту. Валерія Колюха до Прем’єр-міністра України щодо монопольного становища англомовних наукометричних баз Scopus та Web of Science, як критерію для присудження вчених звань та необхідності внесення змін до Порядку присудження наукових ступенів шляхом розширення переліку наукометричних баз. Групи народних депутатів (Іонової, Павленка та інших) до голови Національної поліції України, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань щодо забезпечення додержання вимог закону стосовно відкритості і прозорості діяльності Державного бюро розслідувань для суспільства та відкриття кримінального провадження за фактами протиправного застосування насильства щодо народного депутата України VIII скликання Тетяни Чорновол та народного депутата України ІХ скликання Марії Іонової, що мали місце під час брифінгу першого заступника директора ДБР Бабікова 28 січня 2020 року. Вячеслава Рубльова до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо скасування постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах електроенергетики і комунальних послуг від 7 жовтня 2019 року № 2080 "Про затвердження Змін до деяких постанов НКРЕКП". Владислава Бородіна до Прем’єр-міністра України, начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, голови Фонду державного майна України щодо недопущення приватизації Палацу культури "Металург", який знаходиться у державній власності. Павла Мельника до міністра інфраструктури України, голови Державної служби України з безпеки на транспорті, голови Запорізької обласної державної адміністрації, голови Національної поліції України щодо звернення Михайлівської районної державної адміністрації Запорізької області стосовно здійснення дієвих заходів щодо обмеження руху великовагового транспорту через населені пункти Плодородненської та Михайлівської об’єднаних територіальних громад, а також можливого встановлення відповідного пункту габаритно-вагового контролю. Інни Совсун до міністра Кабінету Міністрів України щодо методології проведення оцінки чисельності наявного населення України станом на 1 грудня 2019 року. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та захисту довкілля України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо забезпечення законності та захисту прав споживачів при нарахуванні плати за розподіл (доставку) природного газу. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та захисту довкілля України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, голови Антимонопольного комітету України щодо приведення діяльності суб’єктів господарювання, які здійснюють постачання природного газу побутовим споживачам у відповідність до чинного законодавства. Ігоря Негулевського до міністра внутрішніх справ України, начальника Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, Генерального прокурора, тимчасово виконуючої обов’язки Директора Державного бюро розслідувань, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної екологічної інспекції України, виконуючого обов’язки Голови Державної фіскальної служби України, Голови Державної служби України з безпеки на транспорті, Голови Державного агентства автомобільних доріг України, виконуючого обов’язки начальника Служби автомобільних доріг у Миколаївській області, Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Голови Національної поліції України, Директора Національного антикорупційного бюро України щодо перевірки діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Вітряний парк Причорноморський". Юрія Бойка до тимчасово виконуючої обов’язки Директора Державного бюро розслідувань про необхідність проведення незалежного та всебічного розслідування проваджень щодо організації масового підкупу виборців в Луганської області за ймовірної участі вищих посадових осіб. Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України про необхідність надання сприяння у збереженні та забезпеченні повноцінного функціонування лікарні та поліклініки в місті Гірське Попаснянського району Луганської області. Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України щодо необхідності захисту законних прав мешканців Луганської області, врегулювання питання виплати заборгованості по пенсіям за липень 2014 року. Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вжиття невідкладних заходів для запобігання виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру у зв’язку із затопленням шахт Первомайсько-Стаханівського вугледобувного регіону Луганської області. Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України про необхідність захисту прав учнів "Рубіжанська обласна санаторна школа" на здобуття освіти з належним медичним супроводом, недопущення припинення набору до навчального закладу та зміни його типу. Юлії Клименко до міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України щодо надання інформації про розмір збитків, нанесених Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації. Ігоря Копитіна до Генерального директора Державного концерну "Укроборонпром" щодо усунення недоліків розгляду депутатського звернення. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вирішення питання компенсації АТ "Укрзалізниця" витрат за пільгові перевезення громадян, з метою зберегти залізничне приміське сполучення на окремих маршрутах у Волинській області. Ігоря Гузя до голови Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, міністра охорони здоров’я України щодо питання необхідності посилення законодавчого врегулювання поширення та реклами тютюнових виробів, електронних сигарет, пристроїв для нагрівання тютюнових виробів та кальянів. Оксани Савчук до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, міністра інфраструктури України щодо передбачення видатків у Державному бюджеті України на 2020 рік на будівництво моста через річку Бистриця Солотвинська та транспортної розв’язки в районі вул. Хіміків - Надрічна в місті Івано-Франківську. Групи народних депутатів (Гришиної, Лукашева та інших) до Прем’єр-міністра України стосовно надання інформації щодо порядку закріплення території обслуговування за закладами освіти. Оксани Савчук до віце-прем’єр-міністра України – міністра розвитку громад та територій України, Прем’єр-міністра України щодо включення дитячого садочка в мікрорайоні "Каскад", місто Івано-Франківськ, у програму фінансування соціальних об’єктів. Іванни Климпуш-цинцадзе до міністра енергетики та захисту довкілля України, виконувача обов’язків голови Закарпатської обласної державної адміністрації, Генерального прокурора щодо законності будівництва гірськолижного курорту "Свидовець" у селі Ясіня Рахівського району Закарпатської області. Іванни Климпуш-цинцадзе та Ірини Фріз до міністра інфраструктури України, голови Закарпатської обласної ради, виконувача обов’язків голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо необхідності поновлення функціонування аеропорту "Ужгород". Олеся Довгого до міністра охорони здоров’я України щодо необхідності забезпечення лікарськими засобами імуносупресивної терапії. Групи народних депутатів (Парубія, Бондаря та інших) до Мукачівського міського голови щодо виділення коштів з місцевого бюджету для співфінансування реалізації проекту створення Музею бойової слави 128-ї окремої гірсько-штурмової бригади в місті Мукачево Закарпатської області. Групи народних депутатів (Геращенко, Зінкевич та інших) до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів з ефективізації діяльності Ради підприємців при Кабінеті Міністрів України. Сергія Северина до Прем’єр-міністра України щодо скасування Постанови КМУ № 17 від 24 січня 2020 року та Постанови НКРЕКП № 3013 від 24 грудня 2019 року. Михайла Лаби до міністра енергетики та захисту довкілля України щодо проектів міжнародної технічної допомоги. Антона Яценка до Уманської міської ради щодо надання інформації про відчуження нежитлового приміщення комунальної власності (кінотеатру) розташованого по вулиці Андрія Кизила, 4 в місті Умань. Ольги Стефанишиної до міністра охорони здоров’я України стосовно здійснення централізованих державних закупівель лікарських засобів. Ірини Борзової до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо включення КНП "Барська центральна районна лікарня" в мережу опорних лікарень госпітального округу Вінницької області. Ірини Борзової до заступника міністра розвитку громад та територій України, Прем’єр-міністра України про схвалення та затвердження у новій редакції Проекту базового рівня системи адміністративно-територіального устрою Вінницької області, за яким у Тиврівському районі, передбачено формування трьох об’єднаних громад: Гніванської, Сутисківської та Тиврівської ОТГ. Олександра Юрченка до міністра внутрішніх справ України щодо перешкоджання діяльності народного депутата України О.М. Юрченка. Юрія Павленка до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України про неправомірні дії Міністерства охорони здоров’я України щодо заборони приймати дітей до будинків дитини. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України про незадоволення відповіддю міністра охорони здоров’я на депутатський запит "Про неправомірні дії Кабінету Міністрів та Міністерства охорони здоров’я України з питань створення пріоритету усиновлення іноземцями дітей-громадян України". Володимира Арешонкова до міністра юстиції України щодо врегулювання питання оподаткування нерухомого майна, відмінного від земельної ділянки. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання питання здійснення доплат за роботу у зоні відчуження, надання щорічної та додаткової відпусток, збереження заробітної плати у разі переведення на нижче оплачувану роботу та у зв’язку з відселенням громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Групи народних депутатів (Пушкаренка, Пашковського та інших) до міністра закордонних справ України щодо заяви Посольства України в Ісламській Республіці Іран стосовно причин катастрофи літака регулярного рейсу PS 752 Тегеран - Київ авіакомпанії "Міжнародні авіалінії України", який розбився в Ірані 8 січня 2020 року. Ольги Савченко до голови Національної поліції України, першого заступника прокурора Дніпропетровської області щодо бездіяльності правоохоронних органів. Групи народних депутатів (Третьякової, Струневича та інших) до міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України щодо надання інформації про створення та роботу Єдиного державного реєстру ветеранів війни. Групи народних депутатів (Третьякової, Струневича та інших) до міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України щодо надання інформації про отримані Міністерством у справах ветеранів та тимчасово окупованих територій України коштів від неурядових установ, організацій та агентств інших країн. Олександра Ткаченка до Голови Служби безпеки України стосовно правомірності проведення обшуків у приміщенні редакції програми "Секретні матеріали" телеканалу "1+1" за адресою Куренівська, 18. Наталії Королевської та Юрія Солода до Прем’єр-міністра України щодо неналежного розгляду депутатського звернення стосовно виконання рішень Конституційного Суду України, якими поновлено порушені права громадян у сфері соціального захисту населення. Андрія Холодова до голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо виділення коштів та термінового ремонту автомобільної дороги Т-24-15 Тальне-Благовіщенськ в межах Перегонівської сільської ради. Групи народних депутатів (Андрійовича, Фріз та інших) до Прем’єр-міністра України щодо скасування абонентської плати за транспортування природного газу для побутових споживачів. Оксани Дмитрієвої до клініки Харківського науково-дослідного Інституту гігієни праці та професійних захворювань Харківського Національного медичного університету щодо надання копії результатів лабораторних досліджень. Олександра Федієнка до Начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві щодо підготовки системи цивільного захисту. Олександра Федієнка до міністра внутрішніх справ України щодо перевірки створення Департаментом кіберполіції Національної поліції України програмного продукту. Дмитра Кисилевського до міністра юстиції України щодо ненадання відповідей на звернення народного депутата України. Олександра Аліксійчука до Прем’єр-міністра України, голови Рівненської обласної державної адміністрації, Генерального прокурора щодо вирішення проблеми інвесторів будівництва. Арсенія Пушкаренка до міністра внутрішніх справ України щодо надання Національною поліцією України необ’єктивної та упередженої інформації у відповідь на звернення народного депутата України та введення його в оману. Віталія Борта до міністра юстиції України щодо розгляду скарги на неправомірні дії державного реєстратора, що призвели до рейдерського захоплення нерухомого майна підприємства ПАТ "Ревень", місто Дніпро. Ігоря Негулевського до Міністерства освіти і науки України, Державного бюро розслідувань щодо перевірки діяльності Снігурівської районної ради та Снігурівської районної державної адміністрації при формуванні та виконанні програми "Нова українська школа". Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Новоодеської районної ради та Новоодеської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Казанківської районної ради та Казанківської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Березнегуватської районної ради та Березнегуватської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Баштанської районної ради та Баштанської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Снігурівської районної ради та Снігурівської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Дмитра Соломчука до Прем’єр-міністра України щодо створення багатопрофільного закладу охорони здоров’я інтенсивного лікування першого ступеня на базі КЗОЗ "Дубровицька центральна районна лікарня". Лариси Білозір до Прем’єр-міністра України щодо абонентської плати за транспортування газу. Геннадія Вацака до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України, директора Департаменту охорони здоров’я Вінницької обласної державної адміністрації, голови Вінницької обласної державної адміністрації про внесення КНП "Крижопільська ОЛІЛ" до переліку опорних закладів охорони здоров’я Вінницької області. Вячеслава Рубльова до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів з державного бюджету для фінансування заходів пожежної безпеки комунальних підприємств Волинської області. Олександра Куницького до Харківського міського голови, голови Харківської обласної державної адміністрації щодо розірвання договору оренди від 17 січня 2008 року Харківської міської ради з ТОВ "КОНТАКТ ПЛЮС", та створення комунального підприємства яке має опікуватись місцем відпочинку харків’ян на Журавлівському водосховищі. Степана Кубіва до віце-прем’єр-міністра – міністра цифрової трансформації України щодо суперечностей у плані роботи Міністерства цифрової трансформації України на 2020 рік. Степана Кубіва до міністра енергетики та захисту довкілля України щодо системних недопрацювань Міністерства енергетики та захисту довкілля України у реалізації Національної стратегії управління відходами в Україні до 2030 року. Григорія Мамки до голови Національної поліції України щодо проведення перевірки законності будівництва на земельній ділянці за адресою вулиця Мічуріна, 11-13, у місті Києві. Лариси Білозір до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо преміювання керівництва і відділу бухгалтерії НДСЛ "Охматдит" та проведення аналізів для онкохворих дітей в приватній лабораторії. Сергія Дунаєва до Прем’єр-міністра України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони України щодо недопущення зупинки Луганської ТЕС внаслідок відключення газопостачання "Нафтогазом України" в умовах економічної блокади в Луганській області. Групи народних депутатів (Ар’єва, Саврасова та інших) до Голови Верховної Ради України щодо усунення безпідставних та невмотивованих обмежень прав народних депутатів України, установлених Розпорядженням Голови Верховної Ради України "Про забезпечення правового режиму державної охорони адміністративних будівель, споруд і службових приміщень Верховної Ради України" від 31 січня 2020 року. Анатолія Остапенка до міністра оборони України, Голови Служби безпеки України щодо надання інформації про добровольчі об’єднання. Дмитра Припутня до міністра фінансів України щодо усунення порушень прав фізичних осіб - платників податків. Роберта Горвата до голови Державної податкової служби України щодо маркування акцизною маркою звичайних (неігристих) вин і зброджених напоїв. Сергія Дунаєва та Юлія Іоффе до міністра внутрішніх справ України, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань про необхідність проведення незалежного та всебічного розслідування проваджень щодо організації масового підкупу виборців в Луганській області за ймовірної участі вищих посадових осіб. Дмитра Припутня до Генерального прокурора, Голови Служби безпеки України, директора Національного антикорупційного бюро України щодо можливих корупційних дій посадових осіб АТ "Укргазвидобування" та АТ "Укртранснафта". Роберта Горвата до Прем’єр-міністра України щодо припинення дискримінації осіб, які брали участь у бойових діях на території інших держав. Сергія Нагорняка до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо отримання інформації та документів відносно діяльності державної акціонерної компанії. Сергія Нагорняка до Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" щодо отримання інформації та документів відносно діяльності державного підприємства. Михайла Крячка та Романа Сохи до тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань, директора Національного антикорупційного бюро України, Генерального прокурора про розслідування правопорушень, вчинених колишнім головою Запорізької обласної державної адміністрації. Михайла Крячка та Романа Сохи до тимчасово виконуючої обов’язки Директора Державного бюро розслідувань, Директора Національного антикорупційного бюро України, Генерального прокурора про розслідування правопорушень, вчинених народним депутатом України Олександром Пономарьовим. Олександра Кабанова до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора, тимчасово виконуючої обов’язки директора Державного бюро розслідувань, президента Громадської організації «Спілка економістів України», голови Національного агентства України з питань запобігання корупції щодо захисту гідності, честі та ділової репутації Тетяни Єфименко. Івана Шинкаренка та Олександра Ткаченка до Міністерства енергетики та захисту довкілля України, Акціонерного товариства «Одесаобленерго», Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо можливого неналежного надання послуг у сфері електроенергетики. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Одеської обласної державної адміністрації щодо організації безкоштовного проїзду пільговим категоріям громадян у Білгород-Дністровському районі Одеської області. Романа Лозинського до директора Комунальної установи "Інститут міста" стосовно надання інформації по платежам комунальною установою "Інститут міста". Антона Полякова до міністра освіти і науки України щодо надання інформації про розмір виплачених заробітних плат. Олександра Ткаченка до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Кабінету Міністрів України стосовно вжиття заходів для затвердження порядку використання водних біоресурсів у внутрішніх морських водах. Олександра Ткаченка до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Міністерства внутрішніх справ України, Державного бюро розслідувань, Національної поліції України, Офісу Генерального прокурора стосовно перевірки фактів неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Андрія Пузійчука та Володимира Арешонкова до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо включення КНП "Олевська центральна лікарня" Олевської міської ради до переліку опорних закладів охорони здоров’я госпітального округу Житомирської області. Вікторії Кінзбурської до Харківського міського голови щодо необхідності проведення ремонтних робіт та інших заходів з покращення умов виховання та навчання дітей в ряді комунальних закладів освіти у місті Харкові. Вікторії Кінзбурської до міністра охорони здоров’я України, Харківського міського голови щодо запланованого закриття денного стаціонару та диспансеру Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня № 2 імені професора Шалімова" (місто Харків) і у зв’язку з цим, занепокоєння пацієнтів, хворих на ендокринні захворювання. Сергія Нагорняка до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора, Служби безпеки України щодо порушення ліцензованої діяльності з постачання електричної енергії. Ігоря Негулевського до міністра внутрішніх справ України, голови Національної поліції України, начальника головного управління Національної поліції в Миколаївській області, Генерального прокурора, тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції України, виконуючого обов’язки голови Державної фіскальної служби України, голови Державної служби України з безпеки на транспорті, голови Державного агентства автомобільних доріг України, виконуючого обов’язки начальника Служби автомобільних доріг у Миколаївській області, голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Директора Національного антикорупційного бюро України, тимчасово виконуючої обов’язки Директора Державного бюро розслідувань щодо перевірки діяльності товариства з обмеженою відповідальністю "Плутон Солар". Ігоря Негулевського до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної аудиторської служби України щодо перевірки земельних ділянок при передачі в оренду Новобузької районної ради та Новобузької районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Ігоря Негулевського до Державного бюро розслідувань, Національної поліції України, Служби безпеки України, Офісу Генерального прокурора щодо перевірки використання цільових субвенцій Снігурівської районної ради та Снігурівської районної державної адміністрації з 2018-2020 рр. Сергія Кузьміних до Генерального прокурора, начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області, Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо рейдерського захоплення реформованого колективного сільськогосподарського підприємства "Вертокиївка". Сергія Кузьміних до Міністерства охорони здоров’я України щодо внесення змін у Довідник кваліфікованих характеристик професій працівників, випуск 78, охорона здоров’я, затвердженого наказом МОЗ № 117 від 22 березня 2002 року. Дмитра Шенцева до міністра охорони здоров’я України щодо запровадження перехідного періоду для переведення закладів охорони здоров’я вторинної ланки в сільській місцевості на роботу на нових умовах. Романа Каптєлова до голови Офісу фінансового контролю, Генерального прокурора про забезпечення проведення перевірки Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Павлоградської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАВЛОГРАД ВОДОКАНАЛ СЕРВІС" на предмет нецільового використання коштів громадян. Романа Каптєлова до голови Офісу фінансового контролю, Генерального прокурора про забезпечення проведення перевірки Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРОБУД ПЛЮС" на предмет неякісного виконання капітального та поточного ремонту доріг у місті Павлоград та порушення екологічних норм. Олександра Гереги до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо законності підвищення ціни на газ для побутових споживачів шляхом приведення його об’єму до стандартних умов. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів у 20-му році на продовження реконструкції МАПП "Лужанка". Михайла Бондаря до міністра оборони України щодо забезпечення житловим приміщенням для постійного проживання сім’ї трагічно загиблого екіпажу військової частини у місті Броди Львівської області. Михайла Бондаря до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо недобросовісних дій оператора ГРМ у Львівській області ПАТ "Львівгаз" під час перевірок вузлів обліку газу та його складових у побутових споживачів. Олександра Абдулліна до Прем’єр-міністра України, голови Рівненської обласної державної адміністрації, голови Рівненської обласної ради щодо необхідності надання некомерційному комунальному підприємству "Дубровицька центральна районна лікарня" статусу багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування першого рівня у зв’язку із значним ростом захворюваності серед населення півночі Рівненщини та значною віддаленістю сільських населених пунктів від центру надання кваліфікаційної медичної допомоги. Соломії Бобровської до міністра закордонних справ України щодо звільнення громадянок України та їхніх дітей з табору для біженців Аль-Хоул у Сирійській Арабській Республіці. Марії Іонової до міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, міністра охорони здоров’я України стосовно розробки і впровадження бюджетної програми з фінансування спеціалізованих лікувальних закладів охорони здоров’я (госпіталів ветеранів війни), що надають медичну допомогу пільговим категоріям громадян. Віктора М’ялика до міністра енергетики та захисту довкілля України, Прем’єр-міністра України щодо фінансування завершення будівництва Озерецької ЗОШ І-ІІ ст. Володимирецької районної ради Рівненської області. Віктора М’ялика до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України, голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо надання КНП "Дубровицька ЦРЛ" статусу багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування першого рівня. Групи народних депутатів (Южаніної, Іонової та інших) до Прем’єр-міністра України, міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, міністра фінансів України, голови Національного банку України щодо негативних наслідків для економіки України стрімкого зміцнення курсу гривні. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національної поліції України щодо перевірки фактів неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Групи народних депутатів (Криворучкіної, Корявченкова, Захарченка) до Прем’єр-міністра України щодо необхідності забезпечення громадян із інвалідністю технічними та іншими засобами реабілітації. Групи народних депутатів (Корявченкова, Криворучкіної, Захарченка) до голови Офісу фінансового контролю щодо необхідності проведення перевірки публічних закупівель. Ярослава Дубневича до міністра енергетики та захисту довкілля України, міністра фінансів України, міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо затвердження паспорта бюджетної програми 2407170 "Реалізація державного інвестиційного проекту "Заходи із забезпечення комплексного протипаводкового захисту від шкідливої дії вод сільських населених пунктів та сільськогосподарських угідь у Львівській області" на 2020 рік. Ярослава Дубневича до віце-прем’єр-міністра України - міністра розвитку громад та територій України щодо надання у 2020 році районному бюджету Городоцького району Львівської області субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій. Антона Яценка до уманського міського голови щодо надання інформації стосовно висвітлення діяльності посадових осіб Уманської міської ради протягом 2015-2020 років. Соломії Бобровської до міністра закордонних справ України щодо організації зустрічі між Президентом України та міністром закордонних справ Султанату Оман. Групи народних депутатів (Лунченка, Горвата та інших) до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо надання КНП "Іршавська районна лікарня" статусу опорної лікарні. Максима Заремського до Прем’єр-міністра України, Голови Державного агентства автомобільних доріг України про виділення додаткових коштів на завершення будівництва мосту в селі Розтоки Путильського району Чернівецької області. Максима Заремського до Прем’єр-міністра України, Путильської районної державної адміністрації Чернівецької області, Путильської районної ради Чернівецької області, Чернівецької обласної державної адміністрації про пришвидшення процесу відкриття інфекційного відділення комунального некомерційного підприємства "Путильська центральна районна лікарня" Чернівецької області. Групи народних депутатів (Пузійчука, Грищенко та інших) до міністра охорони здоров’я України, Прем’єр-міністра України щодо включення КНП "Малинська міська лікарня" Малинської міської ради до переліку опорних закладів охорони здоров’я госпітального округу Житомирської області. Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України, міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, міністра охорони здоров’я України щодо недопущення погіршення медичного обслуговування ветеранів війни у 20-му році. Максима Березіна до Голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо облаштування пішохідного переходу та зупинки на 129 км автомобільної дороги загального користування державного значення М-03 Київ-Харків-Довжанський. Ірини Геращенко та Марії Іонової до Прем’єр-міністра України щодо перевірки можливих порушень Комісією з питань вищого корпусу державної служби вимог щодо прийняття нею кадрових рішень при призначенні на посаду Голови Державного агентства України з питань кіно Марини Кудерчук та притягнення до відповідальності винних осіб Олександра Бакумова до Харківського міського голови щодо стану виконання зобов’язань інвестиційного проекту "Будівництво третьої лінії метрополітену в місті Харкові від станції "Метробудівників" до станції "Одеська". Олександра Бакумова до міністра охорони здоров’я України, Харківського міського голови щодо недопущення припинення діяльності та скорочення штату поліклінічного ендокринологічного відділення "Міської клінічної лікарні №2 імені професора Шалімова" Харківської міської ради. Олеся Довгого до міністра соціальної політики України щодо необхідності внесення змін до порядку отримання субсидії на оплату житлово-комунальних послуг. Олександра Куницького до Прем’єр-міністра України щодо прийняття актів Кабінету Міністрів на виконання Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо створення доступу до інфраструктури зарядних станцій для електромобілів". Сергія Гривка до Генерального прокурора щодо надання статистики по скоєним злочинам у 19-му році. Юрія Кісєля до Голови Верховної Ради України, Керівника Апарату Верховної Ради України щодо удосконалення організаційної діяльності Верховної Ради України, необхідності розміщення на офіційному веб-сайті Верховної Ради України в окремому розділі веб-сайту інформації про всі діючі міжфракційні депутатські об’єднання Верховної Ради України дев’ятого скликання, із зазначенням переліку всього персонального складу таких об’єднань, кількості депутатів у таких об’єднаннях, а також забезпечення відображення на сторінках народних депутатів України відомостей про всі міжфракційні депутатські об’єднання, до складу яких вони входять.
Дякую, Олена Костянтинівна. Шановні колеги, невелика їх частина, яка залишилась заслухати запити, я хотів би всім подякувати і вечірнє засідання. Вибачте. Ранкове засідання Верховної Ради України оголосити закритим. Дякую. Гарних вихідних.