Добър ден на всички! Честита Баба Марта! Бъдете живи и здрави както Вие, така и Вашите близки! Има кворум. [[Звъни.]] Откривам заседанието. Съгласно гласуваната Програма за работа на Народното събрание за днешното извънредно пленарно заседание, първа точка от дневния ни ред е: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА УСТРОЙСТВОТО НА ЧЕРНОМОРСКОТО КРАЙБРЕЖИЕ. Вносител е Министерският съвет на 30 декември 2015 г., а е приет на първо гласуване на 4 февруари 2016 г. С доклада на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление ще ни запознае председателят на Комисията, народният представител Найден Зеленогорски. [[Шум и реплики.]] Процедура? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедура за допуск в залата на Таня Милева – началник кабинет в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, и Мирослава Владимирова – директор на дирекция „Концесии”.
Гласуваме направената процедура за допускане в залата на посочените от народния представител Ирена Коцева лица. Гласували 137 народни представители: за 130, против 2, въздържали се 5. Предложението е прието. Моля, квесторите, поканете лицата в залата. Имате думата, уважаеми господин Зеленогорски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Представям Ви Доклад за второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, № 502-01-101, внесен от Министерския съвет, приет на първо гласуване на 4 февруари 2016 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за устройството на черноморското крайбрежие”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Закона, което е подкрепено от Комисията. Гласували 147 народни представители: за 138, против няма, въздържали се 9. Текстът на вносителя за наименованието на Закона е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за § 1, който текст е подкрепен от Комисията. Гласували 125 народни представители: за 119, против няма, въздържали се 6. Параграф 1 по доклада на Комисията е приет.
По § 2 има предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 7 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 5 думите „министъра на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „министъра на туризма”. 2. В ал. 6 думите „Министърът на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „Министърът на туризма”. 3. В ал. 7 думите „министъра на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „министъра на туризма”, думите „31 май” се заменят с „31 март”, а думите „Министерството на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „Министерството на туризма”. 4. Създава се нова ал. 8: „(8) За плажовете по ал. 7 съответният областен управител може да предлага за одобрение на министъра на туризма схема за обезпечаване с водноспасителна дейност през съответния летен сезон.” 5. Досегашната ал. 8 става нова ал. 9 и в нея се създава изречение второ: „Не се предоставят на концесия или под наем морските плажове за природосъобразен туризъм, включени в приложението към този закон.”
Изказвания? Няма. Закривам разискванията и подлагам на гласуване текста на вносителя за § 2, който е подкрепен от Комисията, редактиран от същата и намира място като § 2 в нейния доклад. Гласуваме § 2 по доклада на Комисията. Гласували 129 народни представители: за 122, против няма, въздържали се 7. Параграф 2 по доклада на Комисията е приет.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5.
Изказвания? Няма. Гласуваме параграфи 3, 4 и 5 по вносител, които са подкрепени от Комисията изцяло и намират място в нейния доклад под същата номерация. Гласуваме параграфи 3, 4 и 5 по доклада на Комисията. Гласували 114 народни представители: за 108, против няма, въздържали се 6. Параграф 3, 4 и 5 по доклада на Комисията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: § 6. В чл. 8ж ал. 2 се изменя така: „(2) Председател на конкурсната комисия е министърът на туризма или длъжностно лице от Министерството на туризма, а за заместник-председател и членове се включват представители на Министерството на туризма, Министерството на финансите, на специализираната администрация на Министерския съвет и на Министерството на вътрешните работи.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 6, който е подкрепен и редактиран от Комисията. Гласували 129 народни представители: за 124, против няма, въздържали се 5. Параграф 6 по доклада на Комисията е приет.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10.
Изказвания? Няма. Гласуваме параграфи 7, 8, 9, 10 по вносител, които са изцяло подкрепени от Комисията и намират място в нейния доклад под същата номерация. Гласували 112 народни представители: за 107, против 1, въздържали се 4. Параграфи 7, 8, 9 и 10 по доклада на Комисията са приети.
Предложение от народния представител Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 11: „§ 11. В чл. 8о се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите „Министърът на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „Министърът на туризма”. 2. Алинея 3 се отменя.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 11, който е подкрепен и редактиран от Комисията. Гласували 119 народни представители: за 113, против няма, въздържали се 6. Параграф 11 по доклада на Комисията е приет.
Предложение от народния представител Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители за създаване на нов §11а. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 12: „§ 12. В Глава втора „а” се създава чл. 8п: „Чл. 8п. За неуредените в тази глава въпроси се прилагат Законът за концесиите и правилникът за прилагането му.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 12 заедно със съответния текст по доклада на Комисията. Гласували 125 народни представители: за 121, против няма, въздържали се 4. Новият § 12 по доклада на Комисията със съответното му съдържание е приет. Заповядайте за процедура.
Уважаеми колеги, правя процедурно предложение следващият параграф, който на практика събира около себе си и мнения против, и, както знаете, в момента има една протестираща група пред парламента, да остане за края на Закона, да бъде обсъждан и гласуван накрая, като междувременно ще поискам почивка и ще направим среща от Комисията с група от протестиращите.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване отлагането на разискванията и гласуването на предложението за създаване на нов § 13 по доклада на Комисията. Гласували 118 народни представители: за 111, против 1, въздържали се 6. Предложението за отлагане на разискванията и гласуването на новия § 13 по доклада на Комисията е прието.
По § 12 има предложение от народния представител Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12, който става § 14: „§ 14. В чл. 13, ал. 3 думите „селищните образувания с национално значение” се заменят с „националните курорти”, а думите „министъра на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „министъра на туризма”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 12, който по принцип е подкрепен от Комисията, редактиран е от нейна страна и дали ще стане § 14, ще се разбере в зависимост от това дали ще бъде приет § 13, така че това ще бъде уточнено допълнително. Гласуваме §12 по вносител, редактиран от Комисията. Гласували 97 народни представители: за 93, против 1, въздържали се 3. Параграф 12 по вносител, одобрен и редактиран от Комисията, съгласно нейния доклад, е приет.
По § 13 има предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Има предложение от народни представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13, който става § 15: „§ 15. В чл. 22а се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 3: а) в т. 3 накрая се добавя „включително и на морските плажове за природосъобразен туризъм”; б) в т. 5 накрая се добавя „включително и от морските плажове за природосъобразен туризъм”. 2. В ал. 4: а) в т. 3 накрая се добавя „включително и на морските плажове за природосъобразен туризъм”; б) в т. 4 думите „министъра на регионалното развитие и благоустройството” се заменят с „министъра на туризма” и накрая се добавя „включително и на морските плажове за природосъобразен туризъм”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 13, който по принцип е одобрен и редактиран от Комисията и е намерил приложение в нейния доклад. Гласували 108 народни представители: за 107, против няма, въздържал се 1. Параграф 13 по вносител, одобрен и редактиран от Комисията, е приет.
Параграф 14. Предложение от Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага § 14 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията за отхвърляне на § 14 по вносител, гласуваме предложение на Комисията. Гласували 112 народни представители: за 111, против няма, въздържал се 1. Параграф 14 по вносител е отхвърлен.
Параграф 15. Предложение от Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага § 15 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за отхвърлянето на § 15 по вносител, гласуваме предложение на Комисията. Гласували 113 народни представители: за 108, против няма, въздържали се 5. Предложението на Комисията за отхвърляне на § 15 по вносител е прието.
Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 16: „§ 16. Наименованието на Глава пета се изменя така: „Принудителни административни мерки и административнонаказателни разпоредби”. Комисията предлага да се създаде нов § 17: „§ 17. В Глава пета се създава чл. 22е: „Чл. 22е. (1) Министърът на туризма или оправомощени от него длъжностни лица прилагат принудителни административни мерки в случаите на: 1. ограничаване на свободния и безплатен достъп до морски плаж; 2. ограничаване на зоната от активната плажна площ за свободно разполагане на плажни принадлежности от страна на посетителите и/или равностойния й достъп до морето; 3. надвишаване на допустимата площ на преместваемите обекти и/или на допълнителната търговска площ от площта на морския плаж. (2) Прилагането на принудителните административни мерки се извършва с мотивирана заповед на министъра на туризма или на оправомощени от него длъжностни лица. (3) В заповедта по ал. 2 се определят видът на принудителната административна мярка и начинът на прилагането й. (4) Заповедта за прилагане на принудителни административни мерки подлежи на незабавно изпълнение. (5) Заповедта по ал. 2 може да се обжалва от заинтересованите лица по реда на Административнопроцесуалния кодекс. (6) Обжалването на заповедта по ал. 2 не спира изпълнението й.”
Изказвания по предложенията на Комисията за създаване на нови параграфи 16, 17? Заповядайте, господин Славов, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Вземам думата, за да изразя задоволство, че Комисията е подкрепила по принцип нашите предложения, които направихме с колеги от гражданската квота на Реформаторския блок. Мисля, че всички разбирате какъв е смисълът на тези принудителни административни мерки. Аз и при първото гласуване на Законопроекта взех думата и казах кратко, че ще предложим такова нещо. Смисълът тук е наистина тези неприятни, бих казал грозни сцени, които всяка година гледаме като започне сезона как някои лица са заградили достъпа до плажа или други – говоря за недобросъвестни концесионери, са затрупали целия плаж с чадъри, шезлонги и събират по 20, 30 и повече лева и човек не може да стъпи на плажа, а камо ли да почива и така нататък, наистина да има адекватен механизъм за тяхното противодействие, и то незабавно противодействие, а не да се точат едни безкрайни процедури по обжалване и по разтакаване и сезонът да си минава и нищо да не се случва. Тук наистина се надявам органите, които получават тези допълнителни правомощия, да ги изпълняват добросъвестно, да ги изпълняват в интерес на гражданите и на почиващите и наистина по този начин да спрем лошите практики, които гонят за съжаление българския и чуждия турист от плажовете и от нашето Черноморие. Призовавам Ви да ги подкрепим всички. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Славов. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложенията на Комисията за създаване на нови параграфи 16 и 17 със съответния текст по доклад – отново със същата условност, че номерацията ще бъде 16 и 17, ако се приеме § 13, който отложихме. Подлагам на гласуване предложение на Комисията. Гласували 119 народни представители: за 109, против няма, въздържали се 10. Параграфи 16 и 17 по доклада на Комисията са приети.
Предложение от Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в § 17. Параграф 16. Предложение от Гроздан Караджов и група народни представители. Предложението бе оттеглено. Предложение от Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 16, който става § 18: „§ 18. В чл. 25 се правят следните допълнения: 1. В ал. 1 се създава т. 4: „4. длъжностни лица, определени от министъра на туризма – за нарушения по чл. 10, ал. 4, 6, 7, 8 и 11, чл. 24 и 24а.” 2. В ал. 2 се създава т. 4: „4. министъра на туризма или оправомощени от него длъжностни лица – за нарушения по чл. 10, ал. 4, 6, 7, 8 и 11, чл. 24 и 24а.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 16, подкрепен по принцип от Комисията и редактиран от нея и намерил място в доклада й. Гласували 124 народни представители: за 117, против няма, въздържали се 7. Параграф 16 по вносител, подкрепен и редактиран от Комисията, е приет.
Предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 19: „§ 19. В § 1 от Допълнителните разпоредби се създава т. 9: „9. „Морски плаж за природосъобразен туризъм” е морски плаж, включен в приложението към чл. 7, ал. 9, който с оглед на естествените природни дадености е необходимо да бъде съхранен чрез опазване на биологичното разнообразие и на екосистемите при разумно използване на природните ресурси и върху чиято територия не се извършва стопанска дейност.”
Изказвания? Народният представител Валери Симеонов. Заповядайте, господин Симеонов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Не мога да направя предложение в момента, но искам да Ви обърна внимание върху случаите, когато плажните ивици се използват евентуално не за стопанска дейност, а за някаква друга дейност от организации, общини и така нататък. Тъй като сме от Южното Черноморие, мога да Ви дам пример с бургаския плаж и с остров Света Анастасия, на който бяха изградени от итонг артинсталации, той се разложи от дъжда и не беше почистен. Говоря за нещо, което стана преди няколко години. Нека да помислим и да добавим в текста ограничение за такива измишльотини и такива дейности, защото по принцип те не влизат в разрез с текста за опазване на биологичното разнообразие, тъй като на пясъка кой знае какво биологично разнообразие няма, нито пък се нарушава някаква екосистема. Остават обаче последици, които превръщат въпросните плажове за природосъобразен туризъм в място, откъдето човек би желал час по-скоро или минута по-скоро да избяга. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Реплики? Няма. Процедура. Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Ще поискам процедура за отлагане разглеждането на този параграф, тъй като той е със сериозно обществено значение и акцент. Знаете, че през последните седмици медиите имат сериозни писания точно по този въпрос – по усвояване на стотици милиони средства именно по такива дейности, извън стопанската дейност, регламентирана в параграфа. Така заложен в параграфа, този текст според нас залага една мина. Поради това ще помоля да отложим и този спорен § 19 за накрая, както направихме с предходния спорен параграф, за да има време да изчистим спорните моменти в текста. Надявам се да подкрепите предложението. То е в полза на цялото общество. Благодаря.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението, направено от парламентарната трибуна от народния представител Димитър Байрактаров, за отлагане обсъждането и гласуването на текста на новия § 19 за края на обсъждането. Моля, гласувайте. Гласували 103 народни представители: за 25, против 16, въздържали се 62. Предложението не е прието. Други изказвания? Заповядайте, господин Митев.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Ще направя редакционно предложение във връзка с направеното изказване от господин Валери Симеонов, а именно, за да не допускаме на плажовете, предназначени за природосъобразен туризъм, под прикритието на други дейности да може да бъдат извършвани действия, които на практика ще компрометират идеята тези плажове да съхранят биоразнообразието и да останат уникални природни дадености, в края на текста след „стопански дейности” да се добави „и обществени мероприятия”. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Митев. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване предложението, направено току-що от народния представител Христиан Митев от парламентарната трибуна – в текста, предложен от Комисията, след израза „стопанска дейност” да бъде добавено „и обществени мероприятия” и след това да бъде поставена точката. Гласуваме предложението, направено от народния представител Христиан Митев. Гласували 100 народни представители: за 23, против 5, въздържали се 72. Предложението не е прието. Моля да гласуваме предложението на Комисията за създаване на нов параграф със съответно съдържание с предполагаем номер 19 в доклада на Комисията. Гласували 103 народни представители: за 100, против няма, въздържали се 3. Създаването на нов § 19 по доклада на Комисията е прието.
Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 20: „§ 20 В § 10 от Преходните и заключителните разпоредби накрая се добавя „и министъра на туризма”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов параграф заедно със съответното му съдържание по доклада на Комисията. Гласуваме предложение на Комисията за създаване на нов параграф. Гласували 109 народни представители: за 108, против няма, въздържал се 1. Предложението на Комисията за създаване на нов параграф с евентуален номер 20 и съответното му съдържание по доклада е прието.
Предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 21: „§ 21. Създава се Приложение към чл. 7, ал. 9: „Приложение към чл. 7, ал. 9: 1. Морски плаж „Иракли”; 2. Морски плаж „Бяла – Карадере”; 3. Морски плаж „Корал”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов параграф със съответното му съдържание по доклада. Гласували 111 народни представители: за 110, против няма, въздържал се 1. Предложението на Комисията за създаване на нов § 21 и неговото съдържание по доклада е прието.
„Преходни и заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби”, който е подкрепен от Комисията. Гласували 107 народни представители: за 106, против няма, въздържал се 1. Наименованието на подразделението е „Преходни и заключителни разпоредби”.
Параграф 17. Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Предложението по ал. 4, т. 4 и по ал. 8 бе оттеглено. Комисията подкрепя по принцип предложението в останалата му част. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 17, който става § 22: „§ 22. (1) Устройствените правилници на Министерството на туризма и Министерството на регионалното развитие и благоустройството се привеждат в съответствие с този закон в срок до един месец от влизането му в сила. (2) Министърът на финансите да извърши необходимите промени по бюджетите на Министерството на туризма и на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за 2016 г., считано от влизането в сила на промените в устройствените правилници по ал. 1. (3) Трудовите и служебните правоотношения на служителите на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, осъществяващи функции по Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, преминават към Министерството на туризма при условията и по реда на чл. 87а от Закона за държавния служител и чл. 123 от Кодекса на труда и в съответствие с устройствените правилници на администрациите. (4) Наличната към датата на влизането в сила на този закон информация и документация във връзка с морските плажове на територията на Република България, както и във връзка с предоставянето на концесии и отдаване под наем на морски плажове по Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, включително в електронен вид, се предава от министъра на регионалното развитие и благоустройството на министъра на туризма в срок до един месец от влизането в сила на този закон, в това число: 1. оригиналите на сключените договори за концесия и наем на морските плажове с всички приложения и допълнителни споразумения към тях, както и оригиналите, съдържащи се в досиетата на предоставените концесии и наеми; 2. преписките по заявления и открити процедури, свързани с предоставяне на концесии и договори за наем на морски плажове, които не са приключили; 3. контролните и архивните досиета на сключени концесионни договори и договори за наем на морски плажове. (5) Концесионерите и наемателите по сключените към датата на влизането в сила на този закон концесионни договори и договори за наем запазват правата и задълженията си при условията на сключените договори. (6) Дължимите към датата на влизането в сила на този закон плащания се администрират от Министерството на туризма. (7) Срокът на всички действащи концесионни договори и договори за наем, които изтичат до 30 септември 2016 г., се удължава при съгласие на концесионера или на наемателя до сключването на нов договор с концесионер или наемател, но не по-късно от 31 декември 2016 г. (8) Контролът по сключените към датата на влизането в сила на този закон концесионни договори и договори за наем се осъществява от министъра на туризма от момента на получаване на документите по ал. 4.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 17, който е подкрепен по принцип и редактиран от Комисията, и евентуално би станал § 22 в нейния доклад. Гласували 109 народни представители: за 108, против няма, въздържал се 1. Параграф 17 по вносител, който е подкрепен и редактиран от Комисията, е приет.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18, който става § 23.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 18, който е изцяло подкрепен от Комисията и отразен в нейния доклад. Гласували 105 народни представители: за 103, против няма, въздържали се 2. Параграф 18 по вносител, изцяло подкрепен от Комисията, е приет.
Параграф 19. Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага § 19 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията § 19 по вносител да бъде отхвърлен. Гласували 108 народни представители: за 108, против и въздържали се няма. Предложението на Комисията за отхвърляне на § 19 е прието единодушно.
Предложение от народните представители Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 24. „§ 24. Условията на търга за отдаване под наем на морски плаж по реда на правилника за прилагане на Закона за държавната собственост за 2016 г. се публикуват най-малко 15 дни преди крайния срок за подаване на заявленията за участие, а при последващи търгове – най-малко 10 дни преди крайния срок за подаване на заявленията за участие.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 24 със съответното му съдържание по доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 108 народни представители: за 104, против 3, въздържал се 1. Предложението на Комисията за създаване на нов параграф със съответния му текст по доклада, е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 20, който става § 25: § 25. В Закона за туризма (oбн., ДВ, бр. ...,) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 6: а) създават се нова т. 34 и т. 35: „34. осъществява държавната политика в областта на концесиите на морски плажове; 35. организира и осъществява дейността по предоставяне под наем на морските плажове, които не са предоставени на концесия;” б) досегашната т. 34 става т. 36 и се изменя така: „36. прилага принудителни административни мерки, налага глоби и имуществени санкции в случаите, предвидени в този закон и в Закона за устройството на Черноморското крайбрежие.” 2. В чл. 8, ал. 2 след думите „поддържането на туристическата инфраструктура” се поставя запетая и се добавя „поддържането и управлението на морските плажове”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 20, който е подкрепен по принцип от Комисията и е редактиран от същата. Моля, гласувайте. Гласували 116 народни представители: за 112, против 4, въздържали се няма. Параграф 20 по вносител, подкрепен и редактиран от Комисията, е приет.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21, който става § 26. „§ 22. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник”. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 27.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текстовете на вносителя за параграфи 21 и 22, които са изцяло подкрепени от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 111 народни представители: за 106, против 4, въздържал се 1. Параграфи 21 и 22 по вносител и изцяло подкрепени от Комисията, са приети. Връщаме се на отложения § 13. Имате думата за изказвания по § 13. Предложението на Комисията е за създаване на нов § 13, който е докладван. Заповядайте, господин Марков.
Колеги, съзнавам, че нямаме право да правим предложения. Мисля, че това, което ще кажа, може да мине за редакционна поправка, а именно отпадането на първата думичка в текста – „пренощуването” и да остане „къмпингуването на определените за това места”, цитирам по памет. Ще Ви кажа защо. Няма как да се дефинира точно „пренощуването”. Мога да го илюстрирам с един пример. Да речем, че с господин Миков пием по една ракия на плажа, след това придремем на шезлонга. Идва обаче един човек с мустаци и казва: „Аз съм от Министерството на икономиката. За Вас, господин Марков, глоба една депутатска заплата, за Вас, господин Миков, глоба – две депутатски заплати. [[Оживление и смях.]]
Това е дискриминация.
Не, не. В този момент аз се зарадвам, защото господин Миков е по-зле от мен, но той вади следния аргумент: аз наистина бях със затворени очи, но аз мисля със затворени очи. И неговата глоба отпада, а моята остава в сила. Затова, колеги, считам, че думичката не е прецизирана и Ви предлагам да отпадне, като основната идея на вносителите е да се забрани безразборното къмпингуване по плажовете, разтягането на палатки и нерегламентираното нощуване, съответно нерегламентираното ползване на публична държавна собственост, каквато е плажът. Затова Ви моля да подкрепите тази редакционна поправка.
Благодаря Ви, уважаеми господин Марков. Реплики? Няма. Изказване – заповядайте, господин Валери Симеонов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Взимам думата, за да потвърдя позиция, която бих предложил –да отпадне терминът „пренощуване”, тъй като той не е регламентиран в Преходните и заключителни разпоредби. Самото пренощуване, когато не е регламентирано, може да означава просто лежане на плажа, може да означава всичко. Какво означава пренощуване? Първо, това дава възможност за злоупотреба на длъжностни лица, както беше казано преди мен. Второ, все пак нека поне да не посягаме на малкия шанс на крайбрежните общини да повишат своя демографски принос. [[Смях.]] Няма нищо лошо в това. Вече сериозно – да не забравяме все пак, че има едно събитие, което може да бъде ударено директно с присъствието на термина „пренощуване” в този Закон. Това събитие е уникално за България.
На 1 юли ли е това събитие?
Събитието е „Юлска утрин” или както неграмотните англичани го казват „Джулай морнинг”, но това събитие датира още от времето на социализма и представлява изразяване на чувството за свобода, несъгласие, на бунтарство и така нататък. По този начин даваме възможност на недобросъвестни служители да прекратят съществуването даже на едно такова събитие, защото, след като пренощуването не е определено точно като термин какво представлява, може да се приеме и самото присъствие на плажа, а това е един традиционен празник на свободния човешки дух, което, повтарям, датира от повече от няколко десетилетия. Освен това използвам възможността, че съм взел думата, да препоръчам определянето на термина „къмпингуване”, защото също не го виждам в Преходни и заключителни разпоредби. Може би трябва да се упомене, че това е свързано с определени съоръжения, палатки и така нататък, на плажната ивица. Може би тук трябва да се внесе яснота, ако не е определено в някой друг закон. Признавам си, не съм запознат терминът „къмпингуване” има ли го някъде и какво точно включва. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Симеонов. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Енчев. Народният представител Велизар Енчев има думата.
Господин Председателстващ, госпожо Министър, уважаеми колеги! Парламентарната комисия е гласувала нещо абсурдно, което гласи, че къмпингуването, нощуването и паркирането на 100 м от плажа е забранено. Слава Богу, че отпадна § 15, по-точно – отпадна § 15 наистина с гласуване за наказание с глоби в размер от 1000 до 10 хил. лв., но аз бих попитал: самият факт, че се предлага подобно нещо – забраняване на къмпингуване, нощуване и такива ужасяващи глоби до 10 хил. лв., това означава ли, уважаеми колеги, че ако заспите на плажа могат да Ви глобят 10 хил. лв., което е абсурд като текст? Но още по-абсурдно според мен е, че парламентарна комисия е приела текст, който противоречи на човешкото право за свободно придвижване, записано в Конституцията, а освен това нарушава и правото на собственост. Следвайки тази абсурдна логика искам да Ви попитам, след като предложихте такива глоби за хора, слава Богу, че паднаха, спящи на плажната ивица или къмпингуващи, не е ли редно да има глоби за паркирани джипове и лимузини по обществени тротоари и други места? Но за това не се замисляте. По тази ненормална логика предлагам да напишем закон, според който, ако легнеш да спиш под някое дърво в гората също трябва да бъдеш глобен. Изобщо, приложим ли този текст за стоте метра, в които не може да се нощува и къмпингува, тогава смятам, логично е, спането в хотели на по-малко от 100 м от прибоя също трябва да се глобява или в случая – да се забранява. [[Шум и реплики.]] Уважаеми колеги, аз съм напълно съгласен, че трябва да има регулация на къмпингуването и вносителите на този текст наистина са водени от благородни намерения, но обществото и най-вече младите хора, които са пред парламента, са против пълното ограничаване на достъпа до плажовете и то в момент, когато все още на много места по Черноморието действат незаконосъобразни устройствени планове и единствено гражданското присъствие и протести, и навременните сигнали до институциите, които хората изпращат, предотвратяват реализацията на тези планове и застрояването. В предлаганата забрана за къмпингуване, нощуване и паркиране в зона А прозира опит за ограничаване правото на свободно движение с цел – това е ясно, да се освободят инвеститорите от гражданския контрол на място. Ние, уважаеми колеги, сме свидетели на един такъв парадокс: все още картите на дюните не са публикувани. Те не са публично достъпни, а в същото време не са и отстранени напълно умишлени грешки в кадастъра, заради които на много места дюните се водят бивша земеделска земя или горски фонд и така са приватизирани на хартия, разрешени от общинските власти за урбанизиране. Имам странното усещане, че тези поправки в Закона, по-точно тази поправка в Закона, е в интерес на хотелиерите и на олигархията, която се устрои по морето с резиденции, частни пристанища и плажове за милиони, а сега се обгражда с високи стени от плебса и освен че издига непрестъпни стени за народа, тази олигархия по морето ни казва това: не спите ли в нашите хотели, където ще Ви одерем кожата, по-добре си стойте у Вас и не припарвайте до плажовете ни! А бе направо си го кажете, уважаеми колеги, тези, които внасяте тази поправка: Вие искате бедните да си седят вкъщи, на море да ходят само тези, които могат да си платят на хотел, собственост на същите тези олигарси. А къмпингуващите младежи – те са отпред пред парламента, да не ходят на морето и да са на Балкана. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Значи така, уважаеми колеги, с това да завърша – може да има хотели на 100 м от морето, но не може да има къмпингуващи на 100 м от плажната ивица? По каква логика едното може, а другото – не може? Имам предложение: приемам този Закон и тази поправка, ако разрушим всички хотели, които са на 100 м от морето. [[Силен шум и реплики.]] Все пак аз се надявам разумът да надделее в пленарната зала на Народното събрание и тази забрана да отпадне, както отпадна, слава Богу, забраната за глобяване с непосилните глоби от 1000 до 10 хил. лв. Благодаря за Вашето внимание.
Благодаря Ви, уважаеми господин Енчев. Реплики? Заповядайте, господин Зеленогорски, за реплика.
Уважаеми господин Енчев, аз ще направя отделно изказване, но сега ще Ви репликирам с един протокол от Агенцията по горите, да видите какво е установено в този протокол. В този протокол за един от плажовете – „Иракли”, който искаме да остане девствен, е записано следното: „В горските територии и земеделските земи непосредствено и в близост до плажната ивица са паркирани стотици автомобили, кемпери, каравани. Има единично разположени палатки, тенти, включително и върху плажната ивица. В земеделските земи и в гората има множество разхвърляни отпадъци, следи от импровизирани тоалетни и наличие на загаснали огнища”. Между другото да Ви кажа, че в Закона за защитените територии, в Закона за горите, в Закона за почвите, в Закона за биоразнообразието има въведени такива забрани, които са сходни с тази, за която говорим сега. Във всички наредби на общинските съвети, на общините по Черноморието има въведени такива забрани. Ето тук [[показва документ]] кратичко да Ви кажа в кои държави в Европа абсолютно е забранено къмпингуването, паркирането, нощуването и палене на огньове извън определените за това места: в Португалия, в Испания, в Италия, в Хърватска, във Франция, в Гърция, в Малта, в Германия, във Великобритания, да продължавам ли? Ние искаме ли да спазваме европейските стандарти за опазване на околната среда или искаме отново да ги побългаряваме? Извинявайте, но на мен ми прилича като на някаква незаконна приватизация на плаж от лицата Х, които в началото на сезона се самонастаняват там, не плащат една стотинка, не поддържат хигиената и в края на краищата те стават по-равни от равните. Да Ви кажа, че ако искате да продавате мартеници навън, трябва да има схема, трябва да си платите за 1 квадратен метър и да продавате мартеници. Това в края на краищата е изключителна държавна собственост! Не може всеки да се разпорежда както си иска!
Благодаря Ви, уважаеми господин Зеленогорски. Други реплики? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Енчев.
Господин Зеленогорски, бих се съгласил с Вас, ако предложеното изречение гласеше, че е забранено паркирането само на 100 м от плажа или, да речем, нощуването, но да забраните къмпингуването на 100 м от плажа си е жива репресия и услуга, пряка услуга, както казах преди малко, в полза на хотелиерите, на хотелиерската индустрия. С цялото уважение към тази индустрия, тъй като тя наистина е изключително важна за българската икономика, за самите нас, но и за част от олигархията, така че къмпингуването никой не може и не бива да го забранява и тези примери, които давате с държави като Португалия, Франция, Италия, уважаеми господин Зеленогорски, е добре да ги давате, но все пак стандартът на живот знаете какъв е в тези държави, знаете българските младежи, които предимно използват тази форма на почивка – къмпингуването, какви възможности имат в Португалия, и Испания и какви възможности имат в България. Освен това искам да Ви кажа, че в предлаганата забрана за къмпингуване, нощуване и паркиране в зона А прозира опит за ограничаване на правото на свободно движение, което е гарантирано в Конституцията, както казах в началото, обаче това е с определена цел и целта е да се освободят инвеститорите от гражданския контрол на място и да няма кой да пречи на инвеститорските опити за заобикаляне на Закона и незаконосъобразно строителство, включително върху дюни, каквито опити наистина бяха предотвратени в последните години, но то благодарение именно на гражданския протест и най-вече на недоволството на българските младежи. Така че, повтарям: добре – за паркирането на 100 м сте прав, но защо забранявате къмпингуването? А нощуването е толкова спорно и може да се третира и коментира по толкова начини, че човек винаги може да влезе в процедура на нарушение, дали ще остане след 22,00 ч., след 23,00 ч. или 24,00 ч. Благодаря за Вашето внимание.
Благодаря Ви, уважаеми господин Енчев. За процедура думата има народният представител Ирена Коцева. Записали са се за изказване народните представители Радан Кънев, Георги Кючуков и Димитър Байрактаров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Излизам с процедура да прекратим разискванията, защото в по-голямата си част те излизат извън темата. Визирам и предпоследното изказване – има хора, които не са прочели в дълбочина Закона, който гледаме в момента. Говорим за това, че борим европейски стандарти, за да опазим околната среда. Не говорим какви хотели ще има, или къде да паркират автомобилите. Ако преждеговорившите и последващите прочетат добре разпоредбите в този Закон, ще разберат, че това, първо, не е тема на разговор. Ние говорим за това, че ще искаме европейски правила за опазване на околната среда, и това е един от начините, за да го постигнем. Затова много Ви моля, нека да прекратим разискванията и да преминем към гласуване. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Обратно становище? Народният представител Димитър Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Искам обратна процедура. Първо, неслучайно отложихме този параграф за накрая точно защото се знаеше, че той е спорен, има дебат по него. И второ, ще ме извинявате, но човек, който стъпва един път на българското Черноморие, да ме учи къде какво се случва, малко е несериозно.
Защо?
Ако бяхте прочели много добре Закона, уважаема колежке, нямаше да гласувате преди малко поредните глупости, касаещи опазването на природосъобразните плажове, защото и там Ви помолихме да приемете отлагане на разискването на този параграф, а сега в бойкия стил: „Дайте, няма да дискутираме!”. Не, трябва да се дискутира текстът, защото е сериозен, защото е плод на един див популизъм точно поради неразбирането на тази материя, и е добре все пак хората да чуят различните мнения, аргументите и да се изчисти текстът, за да бъде работещ, а не ощетяващ. Слушам тук един колега говори, ама не знае, че къмпингуването е много добра дейност. Трябва да я поощряваме, а не да се заблуждават хората, че въобще се забранява тази дейност. Къде е забранена? Знаете ли колко къмпинги има по Южното Черноморие, като много сте чела Закона? Знаете, друг път! [[Реплика от народния представител Ирена Коцева.]] Лесно е да се прекратява. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Няма да се прекратяват разискванията, аз правя обратна процедура. [[Смях и оживление.]]
Това ще реши пленарната зала. [[Шум и реплики.]] Подлагам на гласуване направената процедура от народния представител Ирена Коцева за прекратяване на разискванията по този параграф. Гласували 102 народни представители: за 64, против 18, въздържали се 20. Предложението не е прието. [[Ръкопляскания от ПФ.]] Прегласуване.
Уважаеми господин Председател, ще се обърна към Вас с молба за прегласуване. Още повече че, колеги, прочетете текста – говорим за диво къмпингуване, не отменяме къмпингуването. [[Реплика от народния представител Димитър Байрактаров.]]
Нека да не е по същество, моля Ви! Искате процедура по прегласуване.
По същество говоря, тъй като колегата преди малко се опита да ме обиди, не съм взела и лично обяснение спрямо него. Знам, че на процедура не бих могла, но затова пък използвам повода да Ви помоля да направите прегласуване.
Заповядайте, господин Байрактаров, за процедура по начина на водене.
Уважаеми господин Председател, вземам процедура по начина на водене. Както виждате, Народното събрание прие моето предложение да продължи дебатът. Не чух какъв е мотивът на колежката Коцева за прегласуване. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Знаете, има Правилник в това Народно събрание и някак си този Правилник...
Ей сега ще разберете какъв е мотивът й.
Затова вземам думата по начина на водене. Тъй като по същество не беше изразен мотив за прегласуване, да не допускате тази процедура, тъй като тя е в нарушение на Правилника. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Мотивът е записан в Правилника. Не са успели народни представители да гласуват, няма нужда от никакъв друг мотив.
Кои? Кои народни представители? [[Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Процедура по прегласуване. Прегласуваме предложението на народния представител Ирена Коцева за прекратяване на разискванията по чл. 13 в доклада на Комисията. Гласували 111 народни представители: за 74, против 21, въздържали се 16. Което означава, че 10 народни представители не са могли да гласуват. Прекратяваме разискванията. Заповядайте, господин Зеленогорски, за процедура.
Уважаеми господин Председател, по процедура бих помолил за 20 минути почивка. Запазена е зала „Запад”. Всички колеги от Комисията и тези, които имат интерес към темата, да заповядат. Поканили сме протестиращите. На този етап те се въздържат да дойдат в парламента. Ние ще ги изчакаме в залата, но аз нямам намерение да излизам навън. Благодаря.
Добре, нека да ги изчакаме тогава 15 минути все пак, за да спестим парламентарно време. Петнадесет минути почивка. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме заседанието. Има предложение от народния представител Иван Станков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от Найден Зеленогорски, Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 13: „§ 13. В чл. 10 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 се създава т. 9: „9. пренощуването, къмпингуването и паркирането извън определените за това места.” 2. Създава се ал. 11: „(11) На територията на морските плажове за природосъобразен туризъм се забраняват дейностите по ал. 4, т. 2, буква „б” и т. 8.” По време на разискванията беше направено предложение от народния представител Константин Марков – в т. 1 от предложения нов чл. 13, ал. 2 – за създадената т. 9, в нея да отпадне думата „пренощуването”, като нататък т. 9 да бъде: „къмпингуването и паркирането извън определените за това места.” Подлагам на гласуване предложението, направено от народния представител Константин Марков от парламентарната трибуна. Гласували 72 народни представители: за 28, против няма, въздържали се 44. Предложението не е прието. За прегласуване – господин Радан Кънев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като вносителят на предложението колегата Марков не можа да гласува, моля за прегласуване на това негово разумно предложение. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Кънев. Прегласуване. Моля, отменете гласуването. Няма кворум. Поименна проверка. Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - отсъства Александър Руменов Ненков - тук Александър Христов Методиев - отсъства Алиосман Ибраим Имамов - тук Алтимир Емилов Адамов - тук Ана Георгиева Баракова - тук Ангел Петров Найденов - тук Анна Василева Александрова - тук Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - тук Атанас Зафиров Зафиров - тук Атанас Иванов Ташков - тук Атанас Петров Атанасов - тук Атанас Славчев Стоянов - отсъства Атанас Тодоров Мерджанов - тук Ахмед Реджебов Ахмедов - тук Бойка Грозева Маринска - тук Борис Борисов Станимиров - тук Борис Янков Ячев - тук Борислав Любенов Великов - отсъства Борислав Михайлов Борисов - отсъства Борислав Райчов Миланов - тук Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - отсъства Валентин Алексиев Николов - тук Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - отсъства Валентин Любенов Павлов - отсъства Валентин Николов Иванов -отсъства Валери Мирчев Жаблянов - отсъства Валери Симеонов Симеонов - тук Васил Миланов Антонов - тук Велизар Пенков Енчев - тук Венка Константинова Стоянова - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - тук Владимир Цветанов Тошев - отсъства Владислав Тошков Николов - тук Волен Николов Сидеров - отсъства Галя Енева Захариева - тук Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - тук Георги Александров Ковачев - тук Георги Иванов Андонов - отсъства Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - отсъства Георги Стоянов Кадиев - тук Георги Страхилов Свиленски - отсъства Георги Тодоров Божинов - отсъства Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - отсъства Георги Янчев Гьоков - тук Гроздан Спасов Караджов - тук Гюнай Хюсмен Хюсмен - отсъства Данаил Димитров Кирилов - тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - отсъства Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Йорданова Панайотова - отсъства Делян Александров Добрев - тук Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - тук Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - отсъства Джевдет Ибрям Чакъров - отсъстсва Джейхан Хасанов Ибрямов - тук Джема Маринова Грозданова - тук Диана Иванова Йорданова - тук Димитър Ангелов Горов - тук Димитър Андреев Делчев - тук Димитър Бойчев Петров - отсъства Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Григоров Шишков - отсъства Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Крумов Танев - отсъства Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - тук Димитър Стоянов Дъбов - отсъства Димитър Танев Танев - отсъства Добрин Ненов Данев - отсъства Добромир Проданов Проданов - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - отсъства Драгомир Велков Стойнев - тук Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Евгени Димитров Стоев - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - отсъства Емил Димитров Райнов - тук Емил Димитров Симеонов - тук Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - отсъства Жельо Иванов Бойчев - отсъства Живко Иванов Мартинов - тук Иван Валентинов Иванов - отсъства Иван Кирилов Иванов - тук Иван Костадинов Станков - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - тук Иван Стефанов Вълков - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - отсъства Иван Тодоров Ибришимов - тук Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - тук Ирена Иванова Коцева - тук Ирена Любенова Соколова - тук Искрен Василев Веселинов - тук Йордан Георгиев Андонов - тук Йордан Кирилов Цонев - отсъства Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - отсъства Катя Николаева Попова - тук Кирил Боянов Калфин - тук Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - тук Кирил Петров Цочев - отсъства Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - отсъства Корнелия Петрова Нинова - отсъства Костадин Иванов Марков - тук Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - тук Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Любомиров Велчев - тук Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Христов Янков - тук Красимира Арангелова Ковачка - тук Кристиан Иванов Вигенин - тук Кънчо Янев Филипов - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Любомир Владимиров Владимиров - отсъства Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - тук Маноил Минчев Манев - тук Манол Трифонов Генов - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - отсъства Мартин Стоянов Иванов - отсъства Менда Кирилова Стоянова - тук Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - отсъства Миглена Дойкова Александрова - тук Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - тук Михаил Парашкевов Тодоров - тук Михаил Райков Миков - отсъства Михо Димитров Михов - тук Муса Джемал Палев - отсъства Мустафа Сали Карадайъ - тук Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - тук Настимир Ананиев Ананиев - тук Невин Халил Хасан - тук Нели Рускова Петрова - отсъства Нено Христов Влайков - тук Никола Пейчев Хаджийски - отсъства Николай Веселинов Александров - тук Павел Алексеев Христов - отсъства Петър Владиславов Славов - отсъства Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Георгиев Кънев - тук Петър Иванов Петров - тук Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - тук Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - тук Петя Цветанова Аврамова - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - отсъства Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - тук Радан Миленов Кънев - тук Радослав Любчов Стойчев - тук Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - тук Румен Димитров Христов - тук Румен Динев Желев - отсъства Румен Иванов Иванов - отсъства Румен Маринов Йончев - тук Руслан Здравков Тошев - отсъства Рушен Мехмед Риза - отсъства Салиха Хакиф Емин - отсъства Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - отсъства Светлана Ангелова Найденова - отсъства Светлин Димитров Танчев - отсъства Светослав Димитров Белемезов - тук Свилен Филипов Иванов - тук Семир Хусеин Абу Мелих - тук Силвия Анастасова Хубенова - тук Слави Пенчев Бинев - отсъства Славчо Стоев Атанасов - тук Снежана Георгиева Дукова - тук Станислав Георгиев Иванов - отсъства Станислав Димитров Анастасов - тук Станислав Стоянов Иванов - отсъства Станислав Тодоров Станилов - тук Имаме кворум. Продължаваме. Преди да гласуваме, министър Ангелкова поиска думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Дами и господа народни представители, първо, бих искала да благодаря на всички за подкрепата, за конструктивните предложения и да Ви уверя, че веднага след приемането на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за устройството на Черноморското крайбрежие ние продължаваме работата към подготовката на следващ такъв ЗИД към Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, за да можем да групираме плажовете и да продължим цялостната концепция по управление на морския плаж, която формира съществена част от летния туристически продукт. По отношение на параграфа, който предстои да се гласува, бих искала да Ви уверя, че изключително важно е да регламентираме къмпингуването, паркирането на определените за това места, за да може това, което приехте днес – определяне на плажове за природосъобразен туризъм, да изпълни целите си и да имаме европейски стандарти в опазване на природата. Това е само първата стъпка. Къмпингуването е определено в Закона за туризма в новата наредба, която влезе в сила за категоризация и прекатегоризация на местата за настаняване и хранене. Ние сме определили изискванията къмпингите да имат две, три звезди, до тях да има достъпност – ток и вода да бъдат осигурени, така че максимално да се гарантира опазването на природата, от една страна, и минималните необходими нужди на всеки един турист. Бих искала да Ви уверя, че предстоящият летен сезон ще бъде гарантиран и в момента екипите на Министерството работят усилено, така че да може Сезон 2016 да бъде успешен. Благодаря на всички за подкрепата. Честита Баба Марта!
Благодаря Ви, уважаема министър Ангелкова. Първо прегласуваме предложението на народния представител Костадин Марков, направено от парламентарната трибуна. Гласували 112 народни представители: за 85, против 9, въздържали се 18. Предложението е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 13 заедно с вече приетото редакционно предложение, направено от народния представител Костадин Марков. Гласували 122 народни представители: за 106, против 9, въздържали се 7. Създаването на нов § 13 с неговото съдържание по доклада, както и с предложението, направено от народния представител Костадин Марков, са приети. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВЪТРЕШНИЯ ОДИТ В ПУБЛИЧНИЯ СЕКТОР. С доклада на Комисията по бюджет и финанси ще ни запознае председателят на Комисията госпожа Менда Стоянова.
Благодаря, господин Председател. Първо ще помоля за процедура – в залата да бъдат допуснати господин Фейзи Бекир, заместник-министър на финансите, госпожа Венера Петрова и госпожа Жасмина Тончева – началник отдели в дирекция „Вътрешен контрол” в Министерството на финансите.
Благодаря. Гласуваме направената процедура за достъп. Гласували 83 народни представители: за 81, против 1 въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Стоянова.
Благодаря. „ДОКЛАД на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502-01-78, внесен от Министерски съвет на 15 септември 2015 г. На заседание, проведено на 18 февруари 2016 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения Законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерство на финансите – Кирил Ананиев – заместник-министър, Свилена Симеонова – директор на дирекция „Вътрешен контрол”. Законопроектът беше представен от господин Кирил Ананиев. Той изтъкна, че с измененията се цели усъвършенстване на законовите разпоредби, за да се подпомогне ефективното осъществяване на вътрешен одит в публичния сектор. Предлагат се следните основни промени: - Задължително изграждане на одитни комитети във всички министерства, Държавен фонд „Земеделие” и общините с вътрешен одит. Одитните комитети са консултативни органи, чрез които се допринася за поддържане на организационната и функционалната независимост на вътрешния одит, като на практика се привежда в действие създадената със Закона „двойна линия” на докладване на резултатите от дейността на вътрешния одит – пред ръководителя на организацията и пред одитния комитет. Предвижда се минимум две трети от членовете на одитните комитети да бъдат външни за организацията лица. Поради обстоятелството, че в редица организации от публичния сектор съществуват колективни органи на управление, Законопроектът предвижда възможност те да изпълняват функциите на одитни комитети. В останалите организации, за които одитните комитети не са задължителни, такива може да се създават по решение на ръководството на организациите. - Въвежда се задължение за изграждане на звена за вътрешен одит в търговските дружества с над 50 на сто държавно или общинско участие в капитала и годишен оборот над 10 млн. лв., включително лечебни заведения, за търговските дружества, чийто капитал е собственост на посочените дружества, с годишен оборот над 10 млн. лв. и за държавните предприятия по чл. 62, ал. 3 от Търговския закон с годишен оборот над 10 млн. лв. с оглед по-добра защита на интересите на държавата или общините. - Отменят се изискванията за минимална численост на звената за вътрешен одит, като се въвеждат критерии, от които ръководителите на организациите от публичния сектор следва да се ръководят при определяне на числеността на служителите във вътрешния одит. - Засилват се координационните и методологичните функции на министъра на финансите по отношение на стратегическото и годишното планиране на вътрешния одит, обвързано с най-актуалните и приоритетни за държавата въпроси. В тази връзка се предвижда министърът на финансите да издава указания за приоритетните цели и области за одитиране и да наблюдава резултатите от изпълнението на тези ангажименти, като получава и анализира информация от одитните доклади. В тези случаи се оформят три основни линии на докладване: пред ръководителя на организацията, пред одитния комитет и в определени случаи пред министъра на финансите, с което се цели по-голяма независимост на вътрешния одит при упражняване на неговите функции, а също така и увеличаване на ползите от одитите за публичния сектор. - Разширява се приложното поле на съгласувателната процедура с министъра на финансите при назначаване и освобождаване на вътрешни одитори в определени категории организации. - Създава се нов способ за структурирането на вътрешния одит в общините чрез въвеждане на правна възможност за създаване на споделени централизирани звена за вътрешен одит към една община, които да осъществяват вътрешен одит в няколко общини. Предвижда се в такива случаи да се сключва споразумение между общините, с което да се уредят въпроси като: планиране на бюджет за тази дейност и определяне на възнаграждения за вътрешните одитори, определяне на местоработата им, утвърждаване на плановете на звеното за вътрешен одит, възлагане на одитните ангажименти и определяне на екипите за тях, както и докладване на резултатите от дейността им. По този начин ще се предостави възможност и на общините, в които няма вътрешен одит към този момент, да използват този инструмент за мониторинг и оценка на процесите и дейностите. Предложеният Законопроект не се отнася до изпълнение на норми на европейското право, поради което не се налага изготвяне на анализ за съответствие с правото на Европейския съюз. След обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за” – 13 народни представители, „въздържали се” – 3, без „против”. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502-01-78, внесен от Министерски съвет на 15 септември 2015 г.”
Благодаря, госпожо Стоянова. Към този Законопроект има още един доклад – на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Кой ще представи доклада на Комисията – председател, заместник-председател, член? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Д О К Л А Д относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502- 01-78, внесен от Министерския съвет На редовно заседание, проведено на 19 ноември 2015 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502-01-78, внесен от Министерския съвет на 15 септември 2015 г. В заседанието на комисията взеха участие господин Фейзи Бекир – заместник-министър на финансите, и госпожа Свилена Симеонова – директор на Дирекция „Вътрешен контрол“ в Министерството на финансите, които представиха Законопроекта от името на вносителя. С предлаганите промени на закона се цели да се подпомогне ефективното осъществяване на вътрешен одит в публичния сектор и да се актуализира уредбата с оглед развитието и досегашното прилагане на тази дейност. Предвижда се задължително изграждане на одитни комитети във всички министерства, Държавен фонд „Земеделие“ и общините с вътрешен одит. Въвежда се задължение за търговските дружества с над 50 на сто държавно или общинско участие в капитала и годишен оборот над 10 млн. лв., включително лечебни заведения, за търговските дружества, чийто капитал е собственост на посочените дружества, с годишен оборот над 10 млн. лв. и за държавните предприятия по чл. 62, ал. 3 от Търговския закон с годишен оборот над 10 млн. лв., да изградят звена за вътрешен одит. Финансовото състояние на изброените търговски дружества и предприятия и необходимостта от по-добра защита на интересите на държавата или общината изискват наличието на ефективен вътрешен одит. Разширява се приложното поле на съгласувателната процедура с министъра на финансите при назначаване и освобождаване на вътрешни одитори в определени категории организации. С предлаганите промени се въвежда такава процедура за всички вътрешни одитори, а не само за ръководителите на вътрешния одит, с оглед осигуряване на по-голяма независимост при изпълнение на функциите им. Създава се нов способ за структурирането на вътрешния одит в общините чрез въвеждане на правна възможност за създаване на споделени централизирани звена за вътрешен одит към една община, които да осъществяват вътрешен одит в няколко общини. Предвижда се в такива случаи да се сключва споразумение между общините, с което да уредят въпроси като: планиране на бюджет за тази дейност и определяне на възнаграждения за вътрешните одитори, определяне на местоработата им, утвърждаване на плановете на звеното за вътрешен одит, възлагане на одитните ангажименти и определяне на екипите за тях, както и докладване на резултатите от дейността им. В становището на Националното сдружение на общините в Република България се изразява принципната подкрепа за промените, предложени в Законопроекта. Същевременно се обръща внимание на факта, че общините са сред организациите с колективен орган в лицето на общинския съвет, поради което създаването на одитни комитети следва да е по преценка на общинския съвет, тъй като самия общински съвет може да изпълнява функциите на одитен комитет. Предлага се също така да се предвиди правната възможност за няколко търговски дружества с общинско участие в капитала, чиито годишен оборот поотделно е по-малък от 10 млн. лв., но общият им оборот надвишава тази граница, да се създаде звено за вътрешен одит. В хода на дискусията изказалите се народни представители изразиха принципната си подкрепа за предложените промени. Обърнато бе внимание на необходимостта от прецизиране на разпоредбите, касаещи общините, като се вземат предвид предложенията, направени в становището на Националното сдружение на общините в Република България. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 9 гласа – „за”, без – „против” и 4 гласа – „въздържали се”, предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502-01-78, внесен от Министерския съвет, да бъде приет на първо гласуване.”
Благодаря, господин Иванов. Други доклади към този Законопроект няма. Откривам дебатите по обсъждания Законопроект. Желаещи за изказване? Имали желаещи за изказване по Законопроекта? Колеги, последно питане: има ли желаещи за изказване по Законопроекта? Няма. Закривам дебатите. Подлагам на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за вътрешния одит в публичния сектор, № 502-01-78, внесен от Министерския съвет на 15 септември 2015 г. Моля, режим на гласуване. Гласували 78 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 3. Законопроектът е приет на първо четене. Заповядайте за процедура, госпожо Стоянова.
Благодаря, господин Председател. Моля за процедура да удължим срока за предложения между първо и второ гласуване на Законопроекта на 21 дни.
Има ли противно предложение? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 77 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Следващата точка от днешното извънредно заседание е: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДЪРЖАВНИТЕ ПОМОЩИ. По този Законопроект има няколко доклада. Първият е на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, госпожо Стоянова.
Благодаря, господин Председател. Пак ще помоля за процедура в залата да бъдат допуснати и по този Законопроект господин Бекир – заместник-министър на финансите, и госпожа Лидия Атева – началник от отдел в Дирекция „Държавни помощи и реален сектор”, също и господин Вулев.
Благодаря. Направено е процедурно предложение за достъп до залата на представители на изпълнителната власт. Режим на гласуване. Гласували 71 народни представители: за 71, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминете към доклада, госпожо Стоянова.
Благодаря. „ДОКЛАД на Комисията по бюджет и финанси по Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. На заседание, проведено на 11 февруари 2016 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за държавните помощи. На заседанието присъства заместник-министърът на финансите господин Фейзи Бекир, който представи й Законопроекта. Изготвянето на този нов Закон за държавните помощи се налага от разпоредбите на Закона за нормативните актове, който изисква при многобройни и важни промени на действащ нормативен акт, същият да се замени с нов, отнасящ се до същата материя. Законопроектът запазва общите положения, правомощията на министъра на финансите и на министъра на земеделието и храните, общата логика и структура на процедурите, обменът на информация и координация, но въвежда и конкретни регулации, които обхващат модернизацията на правилата по държавните помощи. С него се усъвършенства и прецизира националното законодателство по отношение на процедурите и практиките, наложени от изискванията на европейските регламенти и практики на Съда на Европейския съюз. Основните предложения за промяна са: - Със Законопроекта се въвежда задължение за установяване на размера и лицата, получатели на неправомерна и несъвместима държавна помощ от страна на администратора в случаите, когато с решението на Европейската комисия лицата – получатели на помощта, и размерът на получената от тях помощ не са предварително определени. Възстановяването на неправомерно използвана помощ ще се извършва въз основа на решение на Европейската комисия, с разпореждане за възстановяване и с влязъл в сила акт за установяване на публично вземане в случаите, когато е приложимо. Актът за установяване на публично вземане се издава от администратора на помощта по реда на Административнопроцесуалния кодекс. - Нов важен елемент е уреждането на определени специфики на съдебното производство по оспорване на актове за предоставяне на държавни помощи и за нарушения на националното законодателство и Европейското право. Въвежда се задължителното възстановяване в пълен размер на неправомерно получена държавна помощ, както и присъждане на лихва за неправомерност и възможност за предявяване на иск за обезщетение за вреди в определени със Законопроекта случаи. - Законопроектът предвижда възможност националният съд да се обърне към Европейската комисия за съдействие при вземане на решения по дела, които разглежда чрез искане за предоставяне на информация и документи или да поиска Европейската комисия да представи становище относно прилагането на правилата за държавна помощ. - Със Законопроекта се въвеждат основни принципи за предоставянето на държавна помощ и минимална помощ, които се определят съобразно установените правила в съответния акт от законодателството на Европейския съюз. - Със Законопроекта се създават разпоредби за гарантиране на достатъчен капацитет по планиране, разработване, уведомяване, управление, докладване и контрол на предоставянето на държавни и минимални помощи от страна на администраторите на помощ. - С цел прецизиране на правната рамка се разширяват и функциите на министъра на финансите да предоставя конкретни указания на администраторите на помощ, включително относно поддържането на административен капацитет и/или въвеждането на правила и процедури за подобряване администрирането на мерките. - Със Законопроекта се предлага съставянето на актовете за установяване на нарушенията да се извършва от длъжностни лица на Агенцията за държавна финансова инспекция по реда на Закона за държавната финансова инспекция. Агенцията ще издава и наказателните постановления. Действащият Закон изискваше контролът да се осъществява пряко от министъра на финансите, с което беше налице неприложимост на същия, предвид наличието на правен конфликт, определен от функциите на министъра на финансите, в качеството му едновременно на контролиращ и администриращ орган. - В Законопроекта са въведени и промени по отношение на размера на глобите и имуществените санкции при констатиране от страна на Агенцията за държавна финансова инспекция на допуснати нарушения. Те са разработени въз основа на принципа на съразмерност и пропорционалност по отношение на предоставяните помощи, ефекта от нарушаването на принципите на конкуренцията и възможните неблагоприятни санкциониращи последици за държавата и целят спазването на законодателството за държавните помощи. След обсъждането на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи със следните резултати: „за” 18 народни представители, без „против” и „въздържали се”. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването, Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г.”
Благодаря Ви, госпожо Стоянова. Следва доклад на Комисията по земеделието и храните. С него ще Ви запознае нейният председател господин Христов. Заповядайте. Напомням Ви, че според Правилника докладът може да бъде изчетен в резюме. Призовавам Ви за това.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по земеделието и храните относно Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. Комисията по земеделието и храните проведе заседание на 10 февруари 2016 г., на което обсъди цитирания Законопроект. Със Законопроекта не се изменя съществено съществуващият ред за предоставяне на помощи и като цяло са запазени общите положения, правомощията на министъра на финансите и на министъра на земеделието и храните, както и същността на процедурите. Основните елементи от структурата на Законопроекта са следните: Определят се предметът и обхватът на закона, съвместимостта на помощите с вътрешния пазар и базовите принципи, които следва да се спазват при предоставянето на помощи. Министърът на земеделието и храните ще разработва съдържанието, параметрите и механизмите за предоставяне и контрол на всички видове помощи в областта на земеделието. Той ще оценява тяхното въздействие, ще изпраща уведомленията, ще изготвя годишните доклади до Европейската комисия, ще дава становища и ще участва в дейността на работните органи на Европейската комисия в кръга на своята компетентност. Въвежда се понятие за администратор на помощ, като са разписани неговите отговорности, както и понятие за получател на помощ. Съставянето на актовете за установяване на нарушения и издаването на наказателни постановления ще се извършва по реда на Закона за държавната финансова инспекция от длъжностни лица на Агенцията за държавна финансова инспекция, която ще осъществява контрола по изпълнението на Закона. Жалбите и исковете по повод оспорването на нарушения ще се разглеждат и решават при условията и по реда на Административнопроцесуалния кодекс. В тази връзка с преходните и заключителните разпоредби се правят необходимите промени в Административнопроцесуалния кодекс и се създава съответният ред. След проведените разисквания, Комисията по земеделието и храните с 15 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г.” Благодаря.
Благодаря Ви, господин Христов. Следва доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм. Госпожа Савеклиева, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! На Вашето внимание представям: „ДОКЛАД по Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. Комисията по икономическа политика и туризъм на свое заседание, проведено на 24 февруари 2016 г., разгледа и обсъди Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3. На заседанието присъстваха: от Министерство на финансите - Фейзи Бекир – заместник-министър, Маргарита Борисова – държавен експерт в дирекция „Държавни помощи и реален сектор”, Валери Вулев – държавен експерт в дирекция „Държавни помощи и реален сектор”; от Министерство на земеделието и храните – Румен Яначков – началник отдел в дирекция „Държавни помощи и регулации”, Мария Ангелова – главен експерт в дирекция „Държавни помощи и регулации”, Диана Филева – главен юрисконсулт в дирекция „Правно обслужване и обществени поръчки”. Законопроектът бе представен от заместник-министър Бекир. Внесеният проект за нов Закон за държавните помощи има за предмет уредбата по предоставяне на държавни и на минимални помощи, процедурите, необходими, за да се осигури спазването на чл. 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изпълнение на задълженията за докладване, събирането и обработването на данни и информация, установяване на неправомерна и несъвместима държавна помощ и разценка на държавните помощи, за които не е необходимо уведомяване, респективно решение от страна на Европейския съюз. Проектът на Закона за държавните помощи усъвършенства и прецизира националното законодателство по отношение на процедурите, наложени от изискванията на европейски регламенти и трайната практика на Съда на Европейския съюз и Европейската комисия в областта на държавните помощи. Законопроектът е структуриран в девет глави. Основните моменти, които представляват новост по отношение на действащия режим, са следните: Урежда се предметът, обхватът и съвместимостта за отчитане на разпоредбите на чл. 107 и чл. 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Урежда се същността на понятието „администратор” и се детайлизират отговорниците, предоставящи държавна и минимална помощ. Регламентира се понятието „получател на помощ”. Съществена новост в проекта е възстановяването на неправомерна и несъвместима държавна помощ, както и възстановяването на неправилно използвана помощ. Въвеждат се основни принципи в сферата на държавната и минималната помощ, съобразени с европейското законодателство по темата. В допълнение законопроектът има за цел да гарантира изпълненията на изискванията на Европейската комисия към България по предварителните условия на Споразуменията за партньорство от 2014 – 2020 г. за гарантиране достатъчно административен и управленски капацитет от страна на администраторите на помощи. Предлагат се промени, чрез съответстващи разпоредби, в шест закона. В Административнопроцесуалния кодекс се създава специална глава „Производства по дела за държавни помощи”. Отменя се действащия до момента Закон за държавните помощи. Според вносителя законопроектът ще окаже положително въздействие върху всички засегнати лица – администраторите на помощ и бенефициентите. Ще се подобри финансовата дисциплина в публичния сектор и ще се намалят фискалните рискове. След проведено гласуване с резултати: „за” – 15 народни представители, без „против” и „въздържали се” Комисията по икономическа политика и туризъм прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване законопроекта за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г.”
Благодаря, госпожо Савеклиева. Следва доклад от Комисията по европейските фондове и въпроси. Заповядайте, госпожо Хубенова.
„ДОКЛАД На Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове относно Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. На своето заседание, проведено на 10 февруари 2016 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроект за държавните помощи, внесен от Министерския съвет. В заседанието на Комисията взеха участие: от Министерството на финансите: госпожа Карина Караиванова – заместник-министър, госпожа Маргарита Борисова – държавен експерт в дирекция „Държавни помощи и реален сектор” и господин Валери Вулев – държавен експерт в същата дирекция; от Министерството на земеделието и храните: господин Румен Яначков – началник отдел в дирекция „Държавни помощи и регулации” и госпожа Мария Ангелова – главен експерт в същата дирекция. I. С настоящия законопроект по същество се предлага нов Закон за държавните помощи и отмяна на действащия. Следва да се има предвид, че с него се запазват общите положения, правомощията на министъра на финансите и на министъра на земеделието и храните, същността на процедурите, обменът на информация и координация. Промяната се изразява в конкретни регулации, които обхващат в пълнота проведения процес от Европейската комисия по модернизация на правилата по държавните помощи за периода 2012 – 2014 г. Освен това се усъвършенства българското законодателство спрямо изискванията на европейските регламенти и практиките на Съда на Европейския съюз в сферата на държавните помощи. II. По отношение на неправомерна и несъвместима държавна помощ законопроектът предвижда задължение за установяване на нейния размер, както и на лицата-получатели, когато с решението на ЕК те не са предварително определени. По този начин се създава национален ред за оценка на размера на тази неправомерна помощ, когато такъв не е определен в решението на Европейската комисия. Така следва да се премахне пазарното предимство на дадено лице, което е получател на държавна помощ. III. Във връзка с Известие на Европейската комисия относно прилагането на законодателството за държавна помощ от националните съдилища и Регламент (ЕС) № 2015/1589 на Съвета от 13 юли 2015 година за установяване на подробни правила за прилагането на чл. 108 от Договора за функционирането на ЕС, проектът на Закон е насочен към уреждането на определени специфики на съдебното производство по оспорване на актовете за предоставяне на държавни помощи и за нарушения на националното законодателство и Европейското право за предоставяне на държавни помощи пред националните съдилища. IV. Със законопроекта се дава възможност националният съд да потърси съдействие на Европейската комисия по дела, които разглежда – предоставяне на информация и документи, с които Комисията разполага или изготвяне на становище относно прилагането на правилата за държавна помощ. Въвеждат се основни принципи в сферата на държавната и минималната помощ, съобразени с Европейското законодателство по темата. В допълнение законопроектът отговаря на изискването на Европейската комисия към България по предварителните условия в Споразумението за партньорство 2014 – 2020 г. – да се гарантира достатъчен административен и управленски капацитет от страна на администраторите на помощ. V. Не на последно място, чрез законопроекта се предлагат и изменения, свързани с размера на глобите и имуществените санкции при констатиране от Агенцията за държавна финансова инспекция на допуснати нарушения. По този начин следва да се контролира и подобри дисциплината на всички национални нива при предоставяне на държавна помощ. Извършени са реални изменения, целящи ефективно, ефикасно и прозрачно предоставяне на помощта; в унисон с европейското законодателство са прецизирани разпоредби, въведени са нови понятия и други. С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове единодушно предлага с 13 гласа „за” на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г.”
Благодаря, госпожо Хубенова. Следва доклад от Комисията по правни въпроси. Има думата нейният председател господин Кирилов.
Благодаря, господин председател. Уважаеми народни представители, представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. На свое заседание, проведено на 17 февруари 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на финансите госпожа Карина Караиванова – заместник-министър на финансите, госпожа Маргарита Борисова и господин Валери Вулев – държавни експерти в дирекция „Държавни помощи и реален сектор”, госпожа Мариана Цветанова – главен юрисконсулт в дирекция „Съдебна защита”; от Министерството на земеделието и храните госпожа Елица Здравкова – държавен експерт в дирекция „Държавни помощи и регулации” и госпожа Диана Филева – главен юрисконсулт в дирекция „Административно и правно обслужване”. Законопроектът беше представен от госпожа Карина Караиванова. С Проекта на закон се запазват общите положения, същността на процедурите и обхватът и съдържанието на действащата разпоредба, като същевременно се прецизира националното законодателство и се въвеждат важни и значителни по обхват и съдържание конкретни регулации, които обхващат в пълнота проведения процес от Европейската комисия по модернизация на правилата по държавните помощи 2012 – 2014 г. Предложените промени ще окажат положително въздействие върху всички засегнати лица, а именно: администраторите на помощ и бенефициерите, както и съответното предоставяне на законосъобразни помощи чрез използване на национален и европейски финансов ресурс. Със Законопроекта се цели подобряване на финансовата дисциплина в публичния сектор и намаляване на фискалните рискове. В обсъждането взеха участие народните представители Димитър Делчев и Данаил Кирилов, които изразиха подкрепата си към Законопроекта. След проведената дискусия, Комисията по правни въпроси с 10 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. От името на вносителя едва ли ще има някой да го представи. Откривам дебатите. Уважаеми колеги, моля, изказвания? Явно докладите бяха достатъчно изчерпателни. Мисля да вървим към гласуване – моля квесторите да поканят колегите в пленарната зала. Гласуваме на първо четене Законопроект за държавните помощи, № 602-01-3, внесен от Министерския съвет на 20 януари 2016 г. Гласували 85 народни представители: за 84, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието – процедура не виждам, с което е приет на първо четене Законопроектът. Малко преди почивката преминаваме към: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ИКОНОМИЧЕСКИТЕ И ФИНАНСОВИТЕ ОТНОШЕНИЯ С ДРУЖЕСТВА, РЕГИСТРИРАНИ В ЮРИСДИКЦИИ С ПРЕФЕРЕНЦИАЛЕН ДАНЪЧЕН РЕЖИМ, СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ ЛИЦА И ТЕХНИТЕ ДЕЙСТВИТЕЛНИ СОБСТВЕНИЦИ. Вносител е Министерският съвет на 18 ноември 2015 г. Имаме доклади от три комисии, съответно няма доклад от Комисията по европейски въпроси и контрол на европейските фондове. Госпожо Стоянова, моля Вие или Ваш заместник – имате думата за доклада на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, госпожо Йорданова.
Благодаря, господин Председател. Моля първо за допуск в пленарната зала за представителите на Министерството на финансите: господин Фейзи Бекир – заместник министър, Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика”, и Красимир Сивев – началник на отдел в същата дирекция.
Благодаря, госпожо Йорданова. Обратни предложения няма. Уважаеми колеги, гласуваме направеното процедурно предложение за допускане в пленарната зала на изброените лица. Гласували 79 народни представители: за 76, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля, поканете гостите. Имате думата по доклада, госпожо Йорданова.
„На заседание, проведено на 11 февруари 2016 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения Законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерство на финансите: господин Фейзи Бекир – заместник-министър и Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика”. Законопроектът беше представен от господин Бекир. Той изтъкна, че с измененията се цели усъвършенстване на законовите разпоредби и привеждането им в съответствие със законодателството на Европейския съюз във връзка със становището на Европейската комисия по Запитване № 6765/14/14 MARK. Предлагат се следните основни промени: Промени по отношение на дружествата в обхвата на Закона. С Проекта се предвижда промяна по отношение на забраните спрямо дружествата в обхвата на Закона. Съгласно действащите разпоредби Законът обхваща както дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, когато те директно или чрез контролирани от тях дружества участват в дейност или в дружество, така и дружества с незначителна свързаност (включително само една акция) или нямащи свързаност с дружества, извършващи дейност в България. За да не се нарушава принципът на пропорционалност, тоест мярката да не надвишава преследваната цел, се предлага понятието „свързани лица” да бъде заменено с понятието „контролирани от тях лица” и определението за „свързани лица” да бъде отменено и да бъде въведено определение за „контрол” по смисъла на Търговския закон. С Проекта се предлага въвеждане на прагове, под които забраните в Закона няма да се прилагат. Предлаганият праг е „квалифицирано дялово участие” по смисъла на съответните специални закони, в които праговете са различни, като най-ниският първоначален праг във всички закони е 10 на сто. За дружества, дяловото участие в които не е предмет на специална регулация в други закони, Законопроектът предвижда въвеждане на минимален праг 10 на сто, по отношение на който Законът няма да се прилага. С промяната се цели Законът да не обхваща минимални участия, с които дружество, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, или неговите действителни собственици не могат реално да контролират българско дружество или дейност в България. Въвежда се и определение за „действителен собственик”, което е в съответствие с концептуалната рамка, заложена в Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма. Промени по отношение на изключенията по чл. 4 от Закона. Разширен е обхватът на изключенията по чл. 4 от Закона със случаите, когато дружеството, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, е местно лице за данъчни цели на държава – страна по Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация, както и на държава, с която Европейският съюз има сключено двустранно споразумение, гарантиращо достъпа до пазара на обществени поръчки в рамките на Европейския съюз, когато дружеството, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, е местно лице за данъчни цели на отвъдморска страна или територия съгласно Решение на Съвета 2013/755/ЕС от 25 ноември 2013 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз; когато дружеството, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, е местно лице за данъчни цели на държава, с която Република България има сключено международно търговско и/или икономическо споразумение, включително ангажименти по Общото споразумение по търговията с услуги на Световната търговска организация, когато дружеството, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, е част от икономическа група, чието дружество майка е местно лице за данъчни цели на държава, с която Република България има сключено международно търговско и/или икономическо споразумение, включително и ангажименти по Общото споразумение по търговията с услуги на Световната търговска организация. Промени по отношение на юрисдикциите с преференциален данъчен режим. С Проекта се предвижда промяна в определението за „юрисдикции с преференциален данъчен режим”, съгласно което за целите на Закона Гибралтар (британски) не е юрисдикция с преференциален данъчен режим, както и държавите – страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство. Промени, свързани с вписване на обстоятелства и данни за действителните собственици. Със Законопроекта се предлага в Търговския регистър да се вписват обстоятелства и данни за дружествата, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, които пряко или косвено осъществяват или ще осъществяват дейност, за която се отнасят забраните по чл. 3 от Закона. Вписването ще се извършва по делото/партидата на дружеството, контролирано от дружество, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, което осъществява или ще осъществява дейности по чл. 3. Когато дружеството, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, осъществява или ще осъществява дейност по чл. 3 пряко или чрез нерегистрирано в Търговския регистър лице, обстоятелствата, свързани с дружеството, ще бъдат вписани самостоятелно в регистъра. След обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за” – 18 народни представители, „против” и „въздържали се” – няма. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици, № 502 01-92, внесен от Министерския съвет на 18 ноември 2015 г.”
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Следва доклад на Комисията по правни въпроси. Господин Данаил Кирилов, ако обичате – в резюме.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, представям на вниманието Ви: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици, № 502 01-92, внесен от Министерски съвет на 18 ноември 2015 г. На свое заседание, проведено на 25 ноември 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди цитирания Законопроект. На заседанието присъстваха oт Министерството на финансите: госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика”, и госпожа Ирена Христова – старши експерт в дирекция „Данъчна политика”. Законопроектът беше представен от госпожа Людмила Петкова. С предлаганите изменения и допълнения се цели усъвършенстване на Закона, като промените са продиктувани от необходимостта от привеждането му в съответствие с разпоредбите на европейското законодателство. Предлага се промяна в обхвата на Закона, като се въвежда минимален праг от 10 на сто дялово участие, под който забраните на Закона няма да се прилагат. Целта на промяната е ограничаване действието на Закона за случаите, в които дружество, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, има минимално и незначително дялово участие в българско дружество, и неговото участие не влияе и не може да влияе върху дейността на българското дружество. В обсъждането взеха участие народните представители Петър Славов, Явор Нотев и Данаил Кирилов. Господин Славов постави въпроса дали предвиденият праг от 10 на сто няма да доведе до заобикаляне на Закона и доколко предвиденото в § 5 от Законопроекта правило за борба със злоупотреби ще ги предотврати. В отговор госпожа Петкова посочи, че Законопроектът забранява пряко или косвено участието на дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, като правилото за борба със злоупотреби се отнася и за пряко и за косвено участие на свързани лица. На въпроса на господин Славов относно замяната в Законопроекта на думите „свързани лица” с „контролирани”, госпожа Петкова уточни, че дефиницията за „контрол” в Законопроекта препраща към Допълнителните разпоредби на Търговския закон и с това обхваща свързаните и контролираните лица. В отговор на въпроса на господин Нотев за причините да се либерализира Законът госпожа Петкова посочи, че основната причина за внасянето на Законопроекта е откритата процедура по нарушение на Европейската комисия поради действащата пълна забрана за извършването на определени дейности от дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим. Господин Кирилов изрази подкрепата си към Законопроекта, като приветства въвеждането на квалифицирано дялово участие от 10 на сто за дружества, регистрирани в юрисдикция с преференциален данъчен режим, под който праг Законът няма да се прилага. След проведената дискусия Комисията по правни въпроси с 9 гласа „за”, без „против” и 4 „въздържал се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици, № 502-01-92, внесен от Министерския съвет на 18 ноември 2015 г.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Преди да обявя почивката, уважаеми колеги, да Ви информирам, че от 15,00 ч. в Клуба на народния представител фолклорен състав „Хотнишките баби” от село Хотница, Търновско ще изнесе богата фолклорна програма и освен това ще ни закичат с мартеници. Всички народни представители са поканени на събитието. Обявявам почивка до 15,30 ч. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме пленарното заседание. Моля да заемете местата си. С доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм ще ни запознае народният представител Димитър Бойчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици, № 502-01-92, внесен от Министерския съвет на 18 ноември 2015 г. На свое редовно заседание, проведено на 13 януари 2016 г., Комисията по икономическа политика и туризъм разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици. На заседанието присъстваха: Фейзи Бекир – заместник-министър на финансите, Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика” в Министерството на финансите, и представители на Асоциацията на индустриалния капитал в България, Българската асоциация на управляващите дружества и Българската асоциация на лицензираните инвестиционни посредници. Законопроектът, представен от заместник-министър Фейзи Бекир, е изготвен с цел усъвършенстване на законовите разпоредби и привеждането им в съответствие със законодателството на Европейския съюз. Предлагат се изменения по отношение на дружествата в обхвата на Закона. На практика обхватът на действащия Закон засяга изключително голям брой лица, дори в случаите, когато дружество, регистрирано в юрисдикция с преференциален данъчен режим, няма никакво отношение към дейността на българско дружество. Подобно е и становището на Европейската комисия по постъпило запитване № 6765/14/МARK относно съвместимостта на разпоредбите на Закона с правото на Европейския съюз. За да не се нарушава принципът на пропорционалност, тоест мярката да не надвишава преследваната цел, се предлага понятието „свързани лица” да бъде заменено с понятието „контролирани от тях лица”, определението за „свързани лица” да бъде отменено и да бъде въведено определение за „контрол” по смисъла на Търговския закон. Предлага се и да бъдат въведени прагове, под които забраните в Закона няма да се прилагат. За дружества, дяловото участие в които не е предмет на специална регулация, Законопроектът въвежда праг от 10 на сто. Предвижда се в случаите на участие на две или повече дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, и/или контролирани от тях лица в процедурите по чл. 3 от Закона прагът, въведен в забраните по чл. 3, да не може да бъде надвишаван. Въвежда се и определение за „действителен собственик”, което е в съответствие с Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията. Регламентира се изискването за осигуряване на възможност за установяване на действителните собственици в изпълнение на Директива (ЕС) 2015/849, като се предлага в Търговския регистър да се вписват обстоятелства и данни за дружествата, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, които пряко или косвено осъществяват или ще осъществяват дейност, за която се отнасят забраните по чл. 3 от Закона. В регистъра няма да се вписват идентифициращи данни за действителните собственици на публични дружества, тъй като за тях се прилага разпоредбата на чл. 145 от Закона за публичното предлагане на ценни книжа. С цел осигуряване на прозрачност и информираност както за лицата, участващи в процедурите, така и за административните органи се предвижда указанията по прилагането на Закона да се издават съвместно от министъра на финансите, министъра на икономиката и министъра на правосъдието и те да се публикуват на интернет страниците на съответните министерства. Предложените промени в Закона няма да доведат до необходимост от допълнителни финансови средства за бюджета. Писмени становища по Законопроекта са постъпили от Асоциацията на индустриалния капитал в България, Българската асоциация на управляващите дружества и Българската асоциация на лицензираните инвестиционни посредници. От Асоциацията на индустриалния капитал в България изразиха и притеснение, че по отношение на ограничението за участие на дружествата, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, се отива от едната крайност – една акция, в другата – 10 на сто, и отбелязаха, че прагът от 10 на сто би отблъснал евентуални портфейлни инвеститори, като предложиха да се помисли в посока неговото намаляване. От името на вносителите Людмила Петкова заяви, че Законопроектът е съгласуван с Европейската комисия и че в хода на съгласувателната процедура е имало бележки от БНБ и КФН, като всички те са отразени. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за” – 10, без „против” и „въздържали се” – 5 народни представители. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и туризъм предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за икономическите и финансовите отношения с дружества, регистрирани в юрисдикции с преференциален данъчен режим, свързаните с тях лица и техните действителни собственици, № 502-01-92, внесен от Министерския съвет на 18 ноември 2015 г.”
Благодаря Ви, уважаеми господин Бойчев. Имате думата за изказвания, уважаеми колеги. Няма желаещи. Закривам разискванията. На основание чл. 69 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание определям утре в 9,00 ч. ден и час за гласуване. Преминаваме към следващата точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА КОНТРОЛ ВЪРХУ НАРКОТИЧНИТЕ ВЕЩЕСТВА И ПРЕКУРСОРИТЕ. С доклада на Комисията по здравеопазването ще Ви запознае председателят на Комисията народният представител Даниела Дариткова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! На основание чл. 46, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание моля да бъдат допуснати в пленарната зала д-р Бойко Пенков – заместник-министър на здравеопазването, Десислава Велковска и Надежда Бранковска от отдел „Правен” на Министерството.
Моля, гласувайте предложението, направено от народния представител Даниела Дариткова от парламентарната трибуна за допускане в залата на посочените от нея лица. Гласували 81 народни представители: за 77, против 2, въздържали се 2. Предложението е прието.
„ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, № 602-01-2, внесен от Министерския съвет на 15 януари 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 11 февруари 2016 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, № 602-01-2, внесен от Министерския съвет на 15 януари 2016 г. В заседанието взеха участие: д-р Петър Москов – министър на здравеопазването, д-р Бойко Пенков – заместник-министър на здравеопазването, експерти, както и представители на синдикални, съсловни и неправителствени организации в областта на здравеопазването. Министър Москов запозна участниците в заседанието с основните акценти на предложението. Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите се предлагат промени в следните основни насоки: - изпълнение на Решение № 808 на Министерския съвет от 2012 г. за приемане на План за намаляване на регулаторната тежест за бизнеса с цел оптимизиране на регулаторните режими в областта на наркотичните вещества; - оптимизиране на контрола върху дейностите с лекарствени продукти, съдържащи наркотични вещества, и прецизиране на текстове, свързани с лицензионните и разрешителните режими; - регламентиране на условията и реда за провеждане на лечение и психосоциална рехабилитация на малолетни и непълнолетни лица. Предложените промени се налагат поради необходимостта от подобряване на административното обслужване на потребителите на административни услуги, регламентирани в закона, и от оптимизиране на контролните дейности за спазване на законовите изисквания. Предвижда се при издаване, промяна и подновяване на лицензии за дейности с наркотични вещества и лекарствени продукти, съдържащи наркотични вещества, да отпадне изискването за предоставяне на документи, свързани с обстоятелства, вписани в Търговския регистър. Отпада и изискването за представяне на документ за липса на повдигнати обвинения за умишлено престъпление от общ характер при издаване на лицензии. От значение е обстоятелството, дали е налице влязла в сила присъда за такова престъпление, което се доказва със свидетелство за съдимост на съответното лице. Предложението е в съответствие с презумпцията за невинност по чл. 31, ал. 3 от Конституцията на Република България, чл. 6, т. 2 от Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и чл. 16 от Наказателнопроцесуалния кодекс, според които обвиняемият се смята за невинен до установяване на противното с влязла в сила присъда. Предлага се да отпадне изискването за предоставяне на следните документи при издаване, промяна и подновяване на лицензия за производство, преработване, съхраняване и търговия в страната, внос и износ, пренасяне и превозване на наркотични вещества за медицински цели: копие от разрешението за производство на лекарствени продукти, издадено по реда на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, както и копие от разрешенията за употреба на лекарствените продукти, съдържащи наркотични вещества, които съответният производител произвежда. Отпадането на изискването за представяне на документи, издадени от други държавни органи, и осигуряването им по служебен път е етап от процеса по въвеждане на комплексно административно обслужване. По този начин се поставят нормативните основи за изпълнение на принципа за еднократно събиране и създаване на данни и служебно уведомяване, регламентиран в Административнопроцесуалния кодекс и в Закона за електронното управление. Проектът предвижда намаляване на сроковете за издаване, подновяване и промяна на лицензии за дейности с наркотични вещества и лекарствени продукти, съдържащи наркотични вещества, от 60 дни на 50 дни като част от мерките за намаляване на административната тежест за гражданите и бизнеса. Въвежда се изискване за водене на публични регистри за издадените лицензии и разрешения по реда на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите в съответствие с изискванията на чл. 11, ал. 2 от Закона за административното регулиране и административния контрол върху стопанската дейност. Предвидените промени са свързани с опростяване и рационализиране на административните процедури и съкращаване на срокове. Намаляването на регулаторната тежест за бизнеса чрез оптимизиране на регулаторните режими в областта на наркотичните вещества е в съответствие с Национална програма за развитие 2020, Приоритет 6 „Укрепване на институционалната среда за по-висока ефективност на публичните услуги за гражданите и бизнеса”, Подприоритет 6.4 „Администрация, ориентирана към потребителите” и Националната програма за реформи на Република България, Специфична за страната препоръка 5, т. 3.5.1. „Намаляване на бюрокрацията”. Въвежда се изискване за мандатност и се допълва състава на Експертния съвет по лечение на зависимости с цел оптимизиране на дейността му. Условията и редът за определянето на поименния състав на съвета ще се уреждат с правилник за функциите и организацията на дейността на експертния съвет, утвърден от министъра на здравеопазването. По този начин ще се гарантира спазването на основни принципи в организацията на дейността на администрацията – прозрачност, откритост, достъпност, обективност и безпристрастност. В правилника ще бъдат регламентирани условия и ред за предлагане на кандидати, както и подбор, основан на квалификация и опит. Въвежда се административно-наказателна отговорност за нарушаване на условията и реда за осъществяване на програми за лечение с агонисти и агонисти-антагонисти на лица, зависими към опиоиди. Прецизира се текстът за случаите, в които се отнема разрешение за осъществяване на програми за лечение с агонисти и агонисти-антагонисти на лица, зависими към опиоиди, при констатирани нарушения на стандартите за добра практика за лечение на синдром на зависимост към опиоиди. Прецизира се текстът на чл. 73, ал. 1 относно разрешаване на дейности с наркотични вещества от списъците по чл. 3, ал. 2, т. 1, 2 и 3 от Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, като се привежда в съответствие със заглавието на раздела. Дейностите с наркотични вещества за медицински цели се извършват с лицензия, издадена по реда на чл. 32, ал. 1 от Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите. Целта на законопроекта е да се намали административната тежест при предоставяне на услуги, свързани с наркотични вещества, и да се оптимизират контролните дейности за спазване на законовите изисквания за работа с наркотични вещества. В резултат от прилагането на Законопроекта се очаква облекчаване на потребителите на административните услуги, уредени в закона, съкращаване на времето и разходите за работа на администрацията и създаване на предпоставки за поетапно въвеждане на комплексно административно обслужване. Ще се постигне и оптимизиране на контрола при използването на наркотични вещества, в резултат на което се очаква да се предотвратят и да намалеят случаите на нарушения. Становища по Законопроекта изразиха представители на Българска академия на науките, Движение „Промяна“, Фондация „Българско либертарианско общество”, Българския фармацевтичен съюз, пациентски организации и др. След проведената дискусия и след гласуване при следните резултати: „за” – 8, без „против” и „въздържали се” – 7, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, № 602-01-2, внесен от Министерския съвет на 15 януари 2016 г.”
Благодаря Ви, уважаема госпожо Дариткова. Няма представен доклад от Комисията по земеделието и храните. Имате думата за изказвания. Заповядайте, господин Енчев.
Господин Председателстващ, уважаеми колеги! Правилно забелязахте, господин Председателстващ, че няма доклад. [[Реплики от ГЕРБ.]] Няма доклад от Комисията по земеделието и храните, защото не мина на първо четене този доклад в Комисията по земеделието и храните и аз се надявам, не – надявам се, а настоявам на второ четене да мине и през Комисията по земеделието. [[Оживление, смях.]]
Моля за тишина в залата!
Това е моето предложение. Уважаеми колеги, прави впечатление, че Законопроектът се опитва да прокара една линия на ограничаване на всяка възможност конопеното растение и неговите продукти да могат да бъдат използвани за медицински цели у нас. Това се прави чрез предлаганите промени в § 4, т. 5 от Законопроекта, тъй като в посочените параграфи досегашният текст, позволяващ издаване на лицензии по чл. 73 от Закона за наркотичните вещества и прекурсорите се изменя с много по-стеснителния, ограничаващ и рестриктивен израз „медицински изследвания”, тоест „медицински цели” се заменя с „медицински изследвания”. Мотиви към Законопроекта за тази промяна почти липсват, което е доста съмнително. Уважаеми колеги, в сега действащото законодателство, наистина с много уговорки, но все пак се позволява издаването на индивидуални лицензии за ползването на продукти от конопени растения за медицински цели. Предлаганата промяна обаче изрично го забранява. Без отговор остават въпросите: защо и кому това е изгодно? При това вносителят на Законопроекта не се позовава на някакъв практически проблем при приложението на текста. При това предложената промяна не отговаря на текста на Единната конвенция за наркотичните вещества на Обединените нации, където също се говори за възможност държавата, цитирам: „да разрешава всяка от контролираните субстанции за медицински цели”, а не просто „за медицински изследвания”, както е записано тук. Естественият извод от всичко това е, че с предложените промени се цели да се елиминира всякаква възможност при какъвто и да е медицински случай пациентът заедно с лекуващия лекар да получи лиценз за отглеждане на това растение и да го ползва. Пред пациента остава единственият възможен път – да бъде престъпник по смисъла на Наказателния кодекс. Всичко това прочетено на фона на прокламираната основна цел на Законопроекта, а именно, цитирам: „подобряване на административното обслужване на потребителите, регламентирани в Закона” и като се има предвид, че потребителите на тези административни услуги се явяват фармацевтичните компании – производители на наркотични вещества, както и техните разпространители – фирмите на едро и дребно, това ме кара да заявя категорично следното, а това е мнение и на Гражданско движение „Промяна”, което обединява интересите на пациенти – болни от Алцхаймер, множествена склероза, рак в терминален стадий, СПИН и още 30 заболявания. Техният извод е категоричен: ако бъде приет в този си вид Законопроектът ще облекчи положението на фармацевтичната индустрия, но не и на българския пациент. Поради това смятам за неприемливо и неправилно тази поправка да бъде приета и настоявам предложените промени в § 4, т. 5 да не бъдат приети, тъй като, уважаеми колеги, оставането на стария термин „за медицински цели” е много по-приемливо, много по-хуманно отколкото „за медицински изследвания”, което наистина силно ограничава възможността на пациентите с тези болести, които изредих, и най-вече множествена склероза и Алцхаймер, да бъдат лекувани по легален начин, а не по нелегален. И освен това да кажа на края нещо много важно. Ще го кажа и на заседанието на Комисията на второ четене – в цяла Европа, в 32 държави в цяла Европа, в Съединените американски щати в повечето щати, в Австралия в последните години е легализирано използването на конопа за медицински цели, пак казвам – само за тези много тежки заболявания, при които пациентите получават сериозни облекчения и не само на симптомите, а в отделни случаи и при лечението, така че предлагам да остане старият текст. Още веднъж заявявам: предлагам да остане старият текст „за медицински цели”, а по никакъв начин да не се приема рестриктивният текст „за медицински изследвания”. В противен случай ще заявя, че Вие подкрепяте с тази поправка изцяло интересите на фармацевтичната индустрия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Енчев. Реплики? Няма реплики. Други изказвания? Също няма. Закривам разискванията. Подлагам на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, № 602-01-2, внесен от Министерския съвет на 15 януари 2016 г. Моля, гласувайте. Гласували 97 народни представители: за 92, против 2, въздържали се 3. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите, № 602-01-2, внесен от Министерския съвет на 15 януари 2016 г., е приет на първо гласуване. Процедура – заповядайте, госпожо Дариткова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Поради заявените намерения за внасяне на предложение между първо и второ четене предлагам срокът да бъде удължен с още седем дни от стандартния седемдневен.
Обратно становище? Няма. Гласуваме направеното предложение срокът за предложения между първо и второ гласуване да бъде 14 дни. Моля, гласувай. Гласували 99 народни представители: за 99, против и въздържали се няма. Предложението единодушно е прието. С това изчерпихме програмата, предвидена за днешния ден. Утре, 2 март 2016 г., продължаваме с редовно пленарно заседание от 9,00 ч. Закривам днешното заседание. [[Звъни.]]