Prisežem.
Čestitam kolegice. Želim da doprinesete radu Hrvatskog sabora u ostvarivanju interesa građana RH i pravnih osoba u Hrvatskoj. A sada ćemo prijeći na utvrđeni dnevni red. Dogovorili smo se da u objedinjenoj raspravi imamo: A) Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013.godinu, B) Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2013.godinu, - Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji godišnjih izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2013.godinu. Također smo se dogovorili da ćemo po klubovima raditi 20 minuta za oba izvješća. … [[Upadica se ne razumije.]] Možemo dići na 12 minuta, pojedinačnu raspravu. Možemo dići? Ok. Može li se to tehnički? Može, sve uredu. Dakle Vlada je podnijela izvješće na temelju članka 110. Zakona o proračunu. Kod rasprave o godišnjem izvješću primjenjuje se članak 176. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za Hrvate izvan RH. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar financija Boris Lalovac. Izvolite kolega Lalovac.
hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Danas se pred nama nalazi Godišnje izvršenje proračuna za 2013.godinu i prije nego krenem u obrazloženje ostvarenja proračuna u 2013.godini ukratko bih rekao glavne karakteristike toga izvršenja. Prvenstveno imajući na umu tešku gospodarsku situaciju i petogodišnju recesiju to je obilježilo i stanje u javnim financijama. Međutim bez obzira na stanje u javnim financijama Vlada RH odlučila je zadržati određeni socijalni status nažalost najugroženijih građana i povećati određene transfere tako da u cjelokupnom tom kontekstu trebamo sagledavati ovo izvršenje proračuna. Kao prvo moramo reći da su zadržane i povećane socijalne naknade i transferi prema najugroženijim kategorijama društva. Također druga karakteristika proračuna za 2013. je bilo zadržavanje i povećavanje mirovina, tj. nastavljena je indeksacija mirovina. Kao treća glavna karakteristika što je obilježilo proračun u 2013. godini je izvršavanje nagomilanih obveza prema zdravstvenim ustanovama. I ostale dvije ne manje važne svakako su brojni poticaji poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta kroz porezne olakšice i to prvenstveno kroz smanjenje bruto cijene rada i neplaćanja poreza na dobit ukoliko služi za investiranje. Također jedna od važnih karakteristika u ne samo proračunskoj politici je i uvođenje reda u područje sive ekonomije radi poticaja konkurentnosti te fer, poštene utakmice na tržištu. Ovo je nekakvih pet glavnih karakteristika odnosno determinanti koje su utjecale i na prihodovnu i na rashodovnu stranu proračuna. Pa bih počeo, znači što se tiče prihoda, ukupni prihodi državnog proračuna u 2013. godini ostvarene su u iznosu od 108,8 milijardi kuna što je jedna milijarda kuna manje u usporedbi sa 2012. godinom. U strukturi prihoda najznačajniju stavku čini prihod od PDV-a koji iznosi 40,2 milijarde kuna ili 37,1% svih prihoda. PDV u 2013. godini realiziran je u manjem iznosu od 1% ili negdje oko 400 milijuna kuna. I drugi najznačajniji prihod u proračunu su doprinosi koji su realizirani u iznosu od 37,1 milijardu kuna ili oko 34,2% svih prihoda. I oni su kao i PDV ostvareni u manjem od 700 milijuna kuna ili 1,8% u odnosu na prošlu godinu. Kada gledam ove dvije najznačajnije kategorije odnosno izvore prihoda proračuna oni su ostvarili pad od 1,1 milijardu kuna ali postavljamo pitanje zbog čega. Prvo je to prvenstveno posljedica poticaja gospodarstva što se ogleda kroz smanjenje doprinosa za zdravstveno osiguranje za dva indeksna poena ili za 13% rasterećenje bruto cijene rada. Gdje smo rekli da je nekakav godišnji efekt toga bio nešto više od 2 milijarde kuna te promjene u politici PDV-a prvenstveno zbog smanjenja PDV-a na ugostiteljske usluge sa 25% na 13%. Značajni efekt u rasterećenju gospodarstva što je svakako utjecalo i na stranu PDV-a odnosno na prihodovnu stranu je bilo vezano za malo poduzetništvo u 2013. godini ogleda se i kroz povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna ili negdje oko 30 tisuća 666 eura. Što smo ovim htjeli postići? S ovim smo htjeli postići da mali gospodarstvenici, mali privrednici zapravo ne otvaraju svoje obrte u susjednim zemljama gdje imaju, koje imaju, koje su do tada imale niži prag za ulazak u sustav PDV-a. I mislim da smo sa ovom mjerom svakako pomogli malom gospodarstvu. Ukoliko vidite da u Bosni i Hercegovini imate 25 tisuća i 600 eura, u Sloveniji oko 25 tisuća, u Italiji 30, Crnoj Gori 18, Mađarskoj 17, Makedoniji 32 i Srbiji 35 vidite da je Republika Hrvatska sa ovom mjerom za poticanje sustava da nisu unutar sustava PDV-a gdje je oko 31 tisuću eura svakako je značajno utjecala na poslovanje malih poduzetnika. O tome se ugleda da je iz sustava PDV-a zbog ove mjere izašlo oko 26 tisuća i 700 tisuća poduzetnika. Ovaj mjera utjecala je i djelomično na manji PDV. Također zbog brojnih promjena prvenstveno zbog ulaska na jedinstveno tržište došlo je do promjene obračuna i uplate PDV-a kod uvoza dobara. To jest isti se više ne vrši odmah prilikom uvoza dobara već predstavlja obračunsku kategoriju kraj mjeseca. Ova primjena imala je negativni utjecaj PDV-a na proračun negdje oko 1,6 milijardi kuna što znači da je taj novac likvidnosno ostao u gospodarstvu. Ovo je trajno likvidnosni pozitivan efekt za gospodarstvo. Prije ste morali … [[Govornik se ne razumije.]] pri svakom uvozu a nažalost smo izuzetno uvozno orijentirana zemlja prilikom uvoza odmah platiti PDV a onda ste ga zapravo doveli nazad od države. Ovom je likvidnosnom mjerom zbog prilagođavanja jedinstvenog sustava na tržištu Europske unije svakako je olakšalo poslovanje poduzetnika na hrvatskom tržištu. Također ulaskom u Europsku uniju Vlada Republike Hrvatske omogućila je korištenje tzv. reverse charge kod PDV-a za građevinare, tj. uzajamnog prijenosa porezne obveze na primatelja. Ovo je izuzetno važna mjera za male obrtnike i za male poduzetnike zbog toga što su oni u isporukama sa velikima zapravo mogli koristiti njihov predporez. Vi znate da je jedan najveći dio nelikvidnosti koji je prevladavao u građevinskom sektoru upravo bilo neplaćanje velikih prema malima. I ovo je jedna snažna mjera koja je pomogla malim građevinarima, malim obrtnicima u naplati svojih radova sa velikim građevinarima. I smatramo da je ova mjera likvidnosna, ona je likvidnosna a ona iznosi negdje naše procjene su od 4 do 5 milijardi kuna godišnje. Ovo je poticajna mjera za poduzetnike i zbog toga je također Vlada Republike Hrvatske u 2013. godini prilikom promjene sustava PDV-a utjecala na taj način da im se omogući korištenje tog predporeza od velikih poreznih obveznika. Kada govorimo o ostalim prihodima trošarine čine 10,8% prihoda ili 11,6 milijardi kuna te porezna dobit svakako je oko 5,9% svih prihoda ili 6,3 milijardi kuna. Značajan pad u oporezivanju dobiti prvenstveno je posljedica izmjene zakonskih propisa tj. uslijed porezne olakšice kod reinvestirane dobiti. Navedeno je imalo izravnu posljedicu smanjenja uplate poreza na dobit u 2013. godinu za 1,3 milijarde kuna ili 17%. Što smo ovim htjeli postići i šta se dogodilo u hrvatskoj ekonomiji sa ovom mjerom poticaja poduzetništvom? Mjera uvođenja porezne olakšice za reinvestiranu dobit, tj. ista se ne plaća ukoliko se koristi za povećanje temeljenog kapitala uvelike je poboljšala konkurentnost i kapitaliziranost hrvatskog gospodarstva čime su mu olakšana poslovanja hrvatskih poduzetnika kako na domaćem tako i na zahtjevnom europskom tržištu. Godišnji efekt ove mjere naše su bile procjene od 1,5 milijarde do 2 milijarde kuna. Ova mjera bila je potrebna ukoliko znamo da su od 2001. godine kapitaliziranost poduzeća u Hrvatskoj konstantno pada. Konstantno pada i to je jedan od razloga zašto nemamo gospodarskog rasta. 2001. godine udio kapitala u hrvatskim poduzećima iznosila je 55%, predkrizne 2007. godine kapitaliziranost hrvatskih poduzeća iznosila je 50% 2012. godine ukupni kapital hrvatskih poduzeća je 34% ili negdje oko 360 milijardi kuna. Šta se dogodilo uvođenjem ove poticajne mjere za poduzetnike? U 2013. godini ovu olakšicu umanjenja poreza na dobit koristilo je 1873 poduzeća što znači da su ta poduzeća odlučila povećati svoj temeljni kapital u ukupnom iznosu od 5,7 milijardi kuna što je značajno povećalo njihovu financijsku strukturu u nadolazećim godinama. Iako se za reinvestiranu dobit odlučio vrlo mali broj poreznih obveznika ili kad gledamo da su oni u ukupnoj strukturi njih iznosi 1,3%, ovi obveznici zapošljavaju vrlo veliki broj radnika. Ovi koji su koristili reinvestiranu dobit zapošljavaju preko 99 000 radnika, znači 99 000 radnika radi u tim poduzećima koji su koristili ovu poreznu olakšicu što smo mi osjetili u konačnici na proračun, ali to je bio identičan cilj i mjera Vlade Republike Hrvatske u očuvanju radnih mjesta u tim kompanijama. Kada gledamo industrijski znači negdje oko 26 200 radnika u trgovini kod tih poduzeća, prerađivačkoj industriji 25 000, turizmu oko 6500 i građevinarstvu oko 6300, znači u onim industrijama koje smo htjeli poticati da bi mogli u konačnici i imati pozitivan gospodarski rast. Navedena poticajna mjera za gospodarstvo pokazala je pozitivan rezultat što se ogleda u godišnjim financijskim izvještajima poduzetnika za 2013. godinu. Temeljni kapital poduzetnika u 2013. godini povećan je za 4,1% odnosno 12,5 milijardi kuna, na razini cjelokupnog gospodarstva sa 302 na 314 milijardi kuna. Ovim dijelom podizanja kapitala podigla se ukupna kapitaliziranost hrvatskih poduzeća za 1 postotni poen. Znači mi u 2013. godini ovom mjerom podižemo kapital poduzeća. Najveće povećanje kapitala izvršeno je, što je dobro, kod malih poduzeća i to za 7,8 milijardi kuna što znači 63% povećanja ukupne kapitaliziranosti izvršeno je u 2013. godini. Kapitaliziranost oscilira s obzirom na veličinu poduzetnika. Iako su mali poduzetnici pokazali najveći rast u kapitalu, on još uvijek nije dovoljan za pokretanje gospodarstva od strane, zbog toga što još uvijek je visoka financijska poluga, vrlo velika osjetljivost i ograničenost na bankarske kredite. Mali poduzetnici još uvijek imaju niskih 19% kapitala u njihovim bilancama. Srednja poduzeća su na jednoj 31%, dok velika imaju zadovoljavajućih 46%. Navedena mjera nije imala samo za poticaj za povećanje kapitala nego je povećala i stupanj investicija u novu dugotrajnu imovinu. Prema godišnjim financijskim izvještajima FINA-e investicije su povećane kod ovih poduzeća koji su koristili reinvestiranu dobit za 14% i ovo je prvi put da se zapravo od krizne godine ovakav snažan poticaj rastu investicija ili za 4,6 milijardi kuna, povećani su sa 32,9 na 37,5 milijardi kuna. Najviše su pridonijeli ovom poticaju ponovo mali poduzetnici za 29%, odnosno za 2,8 milijardi kuna. Srednji su povećali svoje investicije za 2%, dok su veliki povećali investicije za nekih 9%. Najveće brojne i porezne olakšice koje je Vlada uvela tijekom 2012., 2013. godine vidi se i kroz poboljšano poslovanje poduzetnika. Ponovo isti agregirani podaci pokazuju da su prihodi u 2013. godini da su ovo bile dobre i poticajne mjere koje kažem osjetili se na strani proračuna ali su bile ciljane i da smo htjeli pomoći i pomogli smo hrvatskom gospodarstvu koje je u petoj godini recesije tako da se pozitivni efekti vide pomalo i povećanim prihodima. Sa 602 milijarde kuna na 612 milijardi kuna su povećani ukupni prihodi 101 000 poduzetnika u Republici Hrvatskoj. Također olakšanju poslovanja poduzetnika u 2013. godini doprinijelo je i poslovanje na jedinstvenom carinskom tržištu što je utjecalo na pad prihoda od carine u državnom proračunu. Efekt, samo efekt u 2013. godini je manji prihod u državnom proračunu 650 milijuna kuna, ali taj novac je ostao u privredi. Godišnji efekt je 1,3 milijardi kuna tako da svi efekti i sa reinvestiranom dobiti i sa doprinosima i sa carinom i sa ovim dijelom PDV-a svakako će se vidjeti i vide se u 2014. godini. To su pozitivni efekti jednom dijelom ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju, a drugim snažnim mjerama Vlade u dvije godine nastavku nažalost recesije, međutim na uštrb prihoda državnog proračuna poticaj poduzetništvima. Znate da smo ukinuli trošarine na plovila gdje također se pomoglo određenim malim brodarima od 5 do 10 milijuna kuna. Također 2013. godine nastavilo se sa mjerom usmjerenom ka jačanju fiskalne discipline te smanjenju određene porezne nediscipline. Vi znate da smo jedno po meni od najboljih projekata u ove 23 godine je uvođenje fiskalizacije gdje u sustav ajmo reći se prijavilo 80 000 poduzetnika. One brojke koje ću vam sada ovdje iznijeti učinaka fiskalizacije postavlja jedno drugome pitanje šta smo zapravo i da li smo uopće imali fer i korektno poslovanje svih ovih godina. Jer ove brojke koje pokazuju uvođenje reda i uvođenje ne toliko da se prikupe određeni prihodi, nego fer i poštene utakmice na našem tržištu, pokazuje da su u djelatnosti ugostiteljstva male pravne i fizičke osobe u 2013. godini ukupno prijavile 2,6 milijardi kuna ili 40% više oporezivih isporuka nego u 2012. godini. Od toga fizičke osobe su prijavile 55% veći promet, dok su male pravne osobe prijavile 30% više oporezivih usluga. Kad govorimo o ugostiteljstvu, kada govorimo o trgovini, ukupno povećanje oporezivih usluga iznosi 14% ili 5,2 milijarde kuna, od čega fizičke osobe iskazuju povećanje od 28%, dok male pravne osobe prijavljuju 11,5% ili prijavili su veće oporezive usluge u iznosu od 3,7 milijardi kuna. Odvjetnici su prijavili povećanje oporezivih usluga za 4,8 ili 6,7 milijuna kuna više nego u 2013. godini. Ono što je također bitno u 2013. godini kroz naplatne uređaje prošlo je 2,2 milijarde računa. Znači 2,2 milijarde računa je prošlo kroz naplatne uređaje, od toga 1,3 milijarde je prošlo kroz trgovinu, a ono što je zanimljivo kroz ugostiteljstvo je prošlo 377 milijuna računa, ali iza toga je vrlo blizu prerađivačka industrija 348 milijuna računa, pa si postavljamo pitanje je li prerađivačka industrija nije radila ili svi još u ugostiteljstvu ne izdavaju račune. Ugostiteljstvo i prerađivačka industrija u poslovanju gotovinom preko računa su negdje oko 350, 370, 340 milijuna računa. Iz godišnje prijave poreza na dohodak, znači ove podatke smo obrađivali, znači na temelju 2013. godine. Također je vidi povećan prosječan promet i to kod obrtnika ugostitelja, dnevni prosječan promet povećan je sa 620 na 1128 kuna. Znači dnevni prosječan promet u ugostiteljstvu povećan za 82%. Dnevni prosječan dohodak povećan je sa 100 na 210 kuna, znači povećanje preko 100%. Kod obrtnika trgovaca dnevni prosječan promet povećan je za 13% sa 734 na 827 kuna dok je dnevni prosječan dohodak povećan sa 85 na 95 kuna. Također prosječan prijavljeni ostvareni dohodak na nivou Hrvatske od samostalnih djelatnika obrta i slobodnih zanimanja u 2013. godini u odnosu na 2012. godinu je porastao za 35%. Regionalno gledano najveće povećanje prosječnog dohotka kod fizičkih osoba iskazano je na području Šibensko-kninske županije od 83%, Dubrovačke 64, Istarske 61, Zadarske 52, Primorsko-goranske 50, Splitsko-dalmatinske 33, Grada Zagreba 30. Ovi svi podaci koji su nam da kažem on line podaci postavljaju jedno temeljno pitanje jesmo li imali svih ovih godina poštenu i fer utakmicu na hrvatskome tržištu među svim hrvatski poduzetnici. Ovo je temeljno pitanje, a ne samo gledanje prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna. Ako pogledate ove podatke koji govore da se povećanje prometa ne odnosi samo tri, pet, deset posto nego da govorimo o povećanju od sto posto, osamdeset posto. Postavlja se pitanje na koji način su oni koji su plaćali uredno plaćali poreze jesu li bili u temeljnom, u fer utakmici na tržišnoj utakmici. Također ono što se bilježi, a ovo i svakako znači povećavanje lokalnih prihoda. Ovo su lokalni porezi i u ovome dijelu ovakvim mjerama Vlade Republike Hrvatske, učincima fiskalizacije je povećala, direktno je povećala lokalne prihode. Ono što se vidi i kroz lokalne prihode i njihovo povećanje je svakako i povećanje poreza na potrošnju. Vi znate da je on direktno lokalni porez. To je povećanje u 2013. godini iznosilo visokih 48%, tj. povećanje sa 95 na 141 milijun kuna. Znači to je jedna suštinska promjena gdje je Vlada Republike Hrvatske uz ove sve poticajne mjere koje smo dali gospodarstvu i gdje smo rekli da ćemo i smanjiti određeni dio PDV-a na ugostiteljstvo ogleda se veliko povećanje prometa. I onda se postavlja pitanje određenih institucija u ovoj državi prvenstveno oni koji mjere potrošnju u Republici Hrvatskoj, koji govore da potrošnja u Hrvatskoj pada. Potrošnja u Hrvatskoj pada prema poreznim prijavama i prema on line podacima koje razmjenjujemo sa Poreznom upravom pokazuje vam da su to skokovi od nevjerojatnih 30, 50 i 100%. Postavljamo pitanje jel' su i ostale mjerne institucije koje govore a koje mjere BDP, koji mjere godišnju potrošnju i zapravo u Hrvatskoj jesmo li zapravo u tom dijelu treba okrenuti ovaj postupak da li koristiti nove tehnologije i ove nove mjere koje smo uveli. Kad govorimo o fiskalizaciji, a ovdje se dosta puta čulo da ona neće uspjeti, da Internet veze ne valjaju. 2,2 milijarde kuna je zapravo prošlo. Zapravo ovdje nas se omalovažavalo da ova Vlada neće uspjeti provesti taj projekt jer nije uspio projekt u nama susjednim zemljama. Moj odgovor vama je bio a možete pogledati i stenograme da je Hrvatska najbolja u regiji i da će Hrvatska napraviti taj projekt. Ovo što se zapravo kod nas s učincima fiskalizacije ovo je sad hrvatski izvozni proizvod. Imam sljedeći tjedan i razgovore sa češkim ministrom financija, slovenskim, mađarskim. Svi žele vidjeti što je to Hrvatska napravila u području fiskalizacije i kontroliranja poslovanja gotovim novcem da ne govorimo o susjednim zemljama. Nećemo govoriti o Bosni i Hercegovini, Srbiji i Makedoniji gdje već imamo sklopljene ugovore nego govorimo o zapadnim zemljama gdje su pokazali se da zapravo hrvatska pamet ali svakako odlučnost Vlade u provođenju mjera protiv borbe sive ekonomije svakako smo se pokazali uspješnim. I ovo je također jedno od temeljnih pitanja što se trebalo naglasiti u izvršavanju proračuna za 2013. godinu. Također mjere na rashodovnoj strani su ono kao što sam rekao prve tri kategorije su bile da se, ne da su se smanjivale određeni transferi prema socijalnim naknadama i mirovina nego su se i povećali. Usprkos teškoj gospodarskoj aktivnosti ako pogledate strukture i što se tiče mirovina i što se tiče socijalnih transfera izvršena su određena povećanja pa ću sad samo kratko rashodovnu stranu. Znači rashodovna strana izvršena je u iznosu od 125,1 milijardu kuna i ona je 5,2 milijarde kuna veća u 2012. godini. Izvršenje rashoda u 2013. godini prvenstveno je povećanjem uplate doprinosa Republike Hrvatske u Europsku uniju od 1,8 milijardi kuna, te podmirivanje obveza ustanova u zdravstvu od 3,3 milijarde kuna. Kad gledamo u strukturi rashoda najveće rashode čine svakako naknade građanima i kućanstvima i one čine ukupno 53,8% svih rashoda. Tu se prvenstveno misli na mirovine i mirovinska primanja koja su u 2013. godini izvršena u iznosu od 36,1 milijardu kuna, odnosno za negdje malo manje od jedne milijarde kuna su mirovine i mirovinska primanja povećana u odnosu na 2012. godinu što je prvenstveno bila politika Vlade da nastavi sa dvije indeksacije koje su izvršene u travnju i rujnu. Kada gledamo za starosne obiteljske mirovine izdvojeno je 2,4% više mirovina dok je za braniteljske mirovine izdvojeno 5 milijardi kuna ili 3,9% više nego u 2012. godini. Izdvajanja u zdravstvu su tijekom 2013. godine iznosila 21,6 milijardi kuna. Ona je prvenstveno pod utjecajem zakona zapravo gdje smo rekli da moramo sanirati određene dugove u zdravstvu i one iznose od 3,3 milijarde kuna. Za što su potrošene 3,3 milijarde kuna? Što netko voli reći da je to uludo bačen novac. Nije. Zdravstvo je naš najvažniji sustav uz mirovinski sustav i obveze su morale biti podmirene kako ne bi došlo do neisporuke određenih lijekova i odnosno da ne bi dalje se to reproduciralo na niže usluge prema građanima. Najveći iznos od 1,7 milijardi kuna odnosi se na plaćanje lijekova na recepte i to prema 445 ljekarni. Iznos od 1,4 milijarde kuna plaćen je za stacionarnu i zdravstvenu zaštitu prema 170 različitih dobavljača KBC-ova i KB-ova te plaćanje 115 milijuna kuna prema 434 ljekarne za dugove ortopedskih pomagala te dug od 71 milijun kuna prema raznim pravnim i fizičkim osobama na iznos dospjelog duga za naknade za bolovanja. 36 milijuna kuna plaćeno je Hrvatskom zavodu za transfuzijsku medicinu. Također, porodiljne naknade, dječji doplatci, naknade za nezaposlene i aktivnu politiku zapošljavanja tijekom 2013. godine izdvojeno je 5,4 milijarde kuna što je 1,7% više nego 2012. godine. Također, rashodi za zaposlene, znači ovdje smo govorili o jednim dijelovima rashoda koji su ili zadržani ili su jednim dijelom rasli. Rashodi za zaposlene znači u 2013. godini su 1,6 milijardi kuna i ono što je Vlada svojim mjerama učinila je smanjila rashode za zaposlene za 727 milijuna kuna ili 3,2%. Prvenstveno jednim dijelom smanjivanjem koeficijenata za 3%, ukidanjem određenih božićnica i regresa te uvođenjem centraliziranog obračuna plaća. Također, jedno od velikih projekata ove Vlade, znate da 10 godina nismo mogli popisati koliko imamo zaposlenih u javnom, popisat koliko uopće ljudi imamo, a ne da … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas! A ne da vršimo centralni obračun plaća preko sustava. Početkom 2013. godine započeo je znači projekt obračuna plaća i u njemu je u 2013. godini bilo 104 tisuće zaposlenika, odnosno 917 institucija. Materijalni rashodi su također smanjeni, oni su negdje 8 milijardi kuna ili 2,8% manje u 2012. godini. I zaposleni i rashodi za zaposlene i materijalni su zapravo rashodi u tom dijelu smanjeni. Konstatirajući sve ove zapravo brojke, prvenstveno smanjivanje određenog dijela rashoda dobiva se da je zapravo proračun, centralni proračun države iznosio, samo centralni, oko 16 milijardi kuna, što smatramo i mi da je visok deficit. Međutim, s obzirom na politike Vlade što smo rekli da smo u 5-godišnjoj krizi, da smo u dubokoj recesiji, Vlada se odlučila sa vrlo jasnim politikama pomoći poduzetnicima, uvesti fer i korektnu utakmicu na tržište i ne dirati u ovome dijelu 5-godišnje krize socijalne i ugrožene kategorije, ne dirati umirovljenike nego im povećati i bar u ovome dijelu na malo ove teške gospodarske uvjete zapravo da izdrže ovaj dio recesije, da se možemo kasnije vratiti. Jer kad se poduzeća budu vraćala i prihodi se budu vraćali svakako će utjecati i na rashodovnu stranu proračuna. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji. … [[Upadica se ne razumije.]] A pardon, ispričavam se. Idemo na replike, slažem se. Prvo replike. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda nemojte iz klupe vikati, ja bih već odradio to. Hvala lijepa. Dakle, Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2013. godinu. Podnositelj izvještaja je Državni ured za reviziju RH u skladu s člankom 6. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijali ovog izvještaja, odnosno državnog ureda objavljeni su na službenim stranicama Hrvatskog sabora. Raspravu o izvještaju proveo je Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik državnog ureda dodatno obrazložiti? Da. U ime predlagatelja Glavni državni revizor poštovani Ivan Klešić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvješća … [[Upadica se ne razumije.]]
Dakle, ako smo definirali vrijeme za izlaganje u ime klubova i pojedinačno onda to isto sukladno našem Poslovniku vrijedi i za predlagatelja. Dakle, predlagatelj bez obzira koliko mi točki objedinili ima pravo 30 minuta. Mi se možemo dogovoriti s obzirom da je ostalo 4 minute od ministra Lalovca da recimo Državni ured za reviziju dobije 10 minuta, ali se držimo svog Poslovnika. Ali ne može imati 30 minuta.
Vašom blagonaklonošću poštivat će se Poslovnik. Kolega izvolite.
Dakle, pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2013. godinu. Obveza ove revizije propisana je odredbom članka 6. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Revizija je planirana i obavljena s ciljem da pruži razumno uvjerenje je li Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2013. godinu sastavljen u skladu s računovodstvenim propisima te jesu li dosljedno primijenjene odredbe zakona i drugih propisa koji uređuju proračunska pravila. Za Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2013. godinu Državni ured za reviziju izrazio je uvjetno mišljenje. Na izražavanje ovog mišljenja, dakle uvjetnog, utjecale su sljedeće činjenice, a to je da podaci u glavnoj knjizi državnog proračuna nisu potpuni jer nisu iskazani podaci o potraživanju za poreze, doprinose i posebne poreze te podaci o vrijednosti državne imovine. Također, pojedina potraživanja za poreze i druga javna davanja otpisana su primjenom odredbi pojedinih zakona i drugih propisa, reprogramirane te naplaćena nekretninama, udjelima i dionicama ili prijebojem međusobnih potraživanja što također nije evidentirano u poslovnim knjigama i financijskim izvještajima, a imala su utjecaj na prihode, rashode i imovinu državnog proračuna. Nadalje, vrijednost novih financijskih jamstava je viša od iznosa propisanog Zakonom o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu. Osim toga, sredstvima proračunskih zaliha, proračunske zalihe financirani su rashodi koji su se mogli predvidjeti ili se kontinuirano provode stoga su mogli i trebali biti planirani. Za otklanjanje svih ovih nepravilnosti koje sam ja ovdje naveo kao i propusta Državni ured za reviziju je dao naloge i preporuke po kojima se mora postupiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Dakle, nismo proporcionalno ni iskoristili svo vrijeme produženja. Sada idemo na replike. Najprije replike poštovanom ministru Borisu Lalovcu. Poštovani zastupnik Ivan Šuker prva replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, nakon vrlo samozadovoljnog izlaganja o izvršenju proračuna ja vas otvoreno pitam ovdje u ovom visokom domu koliki je deficit državnog proračuna? Da li 16 200 ili 18 500? Zašto? Zato što smo u prosincu usvojili državni proračun i vidi vraga za 15 dana su rashodi manji za milijardu i šesto. Ministarstvo znanosti ne isplati prekovremeni rad i prijevoz, a najedanput ima viška 35 milijuna na svom proračunu. Druga stvar, ako kompariramo određene nalaze državne revizije onda ćete vidjeti da prihod HANDA-e po ničemu nije mogao biti prihod državnog proračuna u 2013. Prema tome, za tih 600 milijuna se diže proračun. Isto tako određena jamstava koja su dana HŽ-u umjesto subvencija koje su dotad išle iz proračuna, a ta jamstva će sutra biti naplaćena iz proračuna nas dižu na deficit negdje između 18.5, 19 milijardi i toliki je stvarni deficit državnog proračuna u 2013. godini. Očigledno je i ne može stajati gospodine ministre izvorni plani i tekući plan. Nema izvornog i tekućeg plana, imamo zadnji usvojeni državni proračun u prosincu 2013. i to je ono što je za nas mjerodavno. A ovdje u izvornom planu je to naprosto ne postoji. Dakle, postoji plan i postoji izvršenje. A šta znači izvorni i tekući plan koji se potpuno podudaraju, ja to ne znam. Dakle, i ovaj papir jasno govori da se radila naštimaljka da deficit bude 16 milijardi i 200, na kraju krajeva sami ste u jednoj izjavi rekli u 4. mjesecu da problem povećanja rashoda u 2014. je rashodi koji su se morali platiti iz 2013. godine, to je vaša izjava.
Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Znači ovo što vi govorite, hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče ovo što govorite o nekakvim naštimavanjima brojeva to možda u prošlosti se možda i moglo raditi, možda, ja ništa ne govorim. Ja samo govorim da 2011. godine kada ste ostavili deficit onoliki koliki ste ostavili, onda kad je došao EUROSTAT onda nije bilo toliki da je deficit, nego da je deficit nije 15 nego 27 milijardi. Znači isto i kod ovoga deficita postoji jedinstvena metodologija, ne naša računska nego ona što potvrđiva EUROSTAT. Mi smo sad članica Europske unije, sve ove brojke koje pregledava EUROSTAT i vrlo jasno znate da smo u proceduri prekomjernog deficita, vrlo jasno se znaju brojevi i javno objavljuju u europskim izvješćima. A o naštimavanju brojeva govori 2011. Godini, deficit od 15 milijardi i kada dođe EUROSTAT kaže gospodo nije vam bio deficit 15 nego vam je bio deficit 27 milijardi.
A poštovani zastupnik Dujomir Marasović replika.
Štovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre pa ja sam nekako brojio više od polovinu vremena vašeg izlaganja vi ste nama utrošili na izlaganje o fiskalizaciji. Neš mi pitanje, što je to fiskalizacija? To je za, nije za vas gospodine ministre izlaganje o fiskalizaciji, to je za činovnike trećeg ešalona. Bio ja u Banja Luci prije 5, 6 godina u kafiću, sve je bilo fiskalizirano, ništa mi tu nismo nova izmislili. I nemojte misliti da ovaj povećani prihod od fiskalizacije, nemojte da vas drži u uvjerenju što ste ga vi iznijeli da u Hrvatskoj nije pala potrošnja. To ljudi plaćaju što prije nisu plaćali, a potrošnja u Hrvatskoj je pala jer je narod osiromašio. Ali ono što vam ja glavno želim reći gospodine ministre što vi niste rekli, hrvatski proračun je pukao. Bivši ministar Linić i vi sada idete svako mjesec dana u New York na burzu posuditi novce. I da to ne ide čekovima, trebalo bi brod novaca, bi išao preko oceana. Mi smo se raspali, ne funkcioniramo kao država, deficit je toliki da to ne može nitko podnijeti više. Ništa niste napravili da dovedete državne financije u red. I nemojte se s ničim hvaliti. Ja volim dobro raspoloženje pa i u Saboru, ali ovo je raspoloženje za plakanje. I vi ste trebali plačući izlagati o našem proračunu danas, a ne sa osmjehom. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, da zašto sam govorio o fiskalizaciji? Samo da bi vam pokazao o uvođenju reda i u fer utakmici što ste imali priliku svih ovih godina da uvedete, fer i poštenu utakmicu među poduzetnike. Da ste to imali i da ste imali snage, imali hrabrosti, imali instrumenta da ste uveli to od 2004. do 2008. godine vjerojatno i ovi deficiti ne bi bili toliki. Zašto govorimo o tome? Zato što nas u Europi priznaju po tome da smo napravili jedno od najbolji instrumenata i najboljih mjera za učinak i fer utakmicu među poduzetnicima. Mi možemo govoriti o deficiti ovakvom ili onakvome. I slažem se … [[Govornik se ne razumije.]] da nije dobro imati veliki deficit, ali kad nemamo temeljno ispravno pravo u poduzetništvu da svi moramo biti i ravnopravni, svi moramo biti ravnopravni u poslovnoj utakmici. Onda sve ove ostale druge mjere koje vi govoriti padaju u vodu. I bio bih sretan da ste vi to uveli i podržali bi vas u svakoj toj mjeri da uvodimo red i poštenu utakmicu među poduzetnike i zbog toga ove brojke koje pokazuju, pokazuju da se u Hrvatskoj, što se cijelo vrijeme, je li se to namjerno htjelo, ja vjerujem da nije, ali da ste imali snage, ovo kao što smo mi u 2013. godini uvesti ovu mjeru, svakako deficiti, ne bi nam se dogodili ovakvi kao što su danas u 2013. godini. Zato se ovakve mjere trebaju učiniti u dobrim vremenima. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Ante Babić. Pustite dobacivanje. Poštovani zastupnik Ante Babić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ministre Lalovac, vi ste govoreći o izvršenju, ja sam tako i razumio, o izvršenju državnog proračuna govorili zapravo sve ono što je karakteristika koja je obilježila proračun u 2013. godini. Međutim, malo ste govorili o tome da je recimo BDP realno manji za 1%, da je rast deflatora BDP-a iznosio 0,9%, da je broj zaposlenih iznosio negdje milijun i 364 tisuće što je zapravo gotovo 30 tisuća manje u odnosu na 2012. godinu. Niste govorili o ukupnom inozemnom dugu, godišnjoj stopi inflacije koja je 2,2%, itd., itd. Ono što je zapravo bitno iznijeti ovdje, to je da je Zakonom o izvršenju proračuna za 2013. godinu zapravo ograničen ukupni državni dug na 60% iako je on u 2013. godini prešao 65%. Isto tako je vezano za 2014. godinu gdje je ograničen na 62%, a on je zapravo povećan. Pitanje je zapravo tu gdje je tu odgovornost prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti i je li ono u ovom slučaju potrebno i treba li netko nakon toga dati mandat na raspolaganje? Zatim ste govorili o učincima fiskalizacije, činjenica je, a to koliko se zna i vi ste govorili u ovom Visokom domu da su tu prihodi negdje između 8 i 9 milijardi kuna i postavlja se pitanje zapravo gdje je nestao taj novac, gdje su tu zapravo porezi od tih prihoda? Možda je ta fiskalizacija po vama … uspjela, ona je zapravo ekonomski definitivno propala i ono što ste rekli, rekli ste da ste uvodili red na području sive ekonomije, ja mislim da to nije točno, red se uvodio vjerojatno ispred bolnica, ispred Zavoda za zapošljavanje, ispred pučkih kuhinja, a ne samo to, mislim da ono što boli, ta borba protiv sive ekonomije, … mislim da ste se borili protiv bilo koje ekonomije u RH.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Boris Lalovac.
… [[Govornik nije uključen.]] Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, ono što sam govorio i o tim brojkama, govorio sam o tome da se ekonomija mora poticati. I u ovome dijelu taj dio tereta, poticanje ekonomije preuzeo je državni proračun na sebe. Ove mjere koje sam vam govorio, o … dobiti, 99 tisuća ljudi koji radi u tim kompanijama za male poduzetnike, smanjivanje bruto cijene rada, to su sve mjere koje sam pokazao da u 2013. godini daju rezultate, da daju 2014. godini i hvala Bogu, dat će i 2015. godini. Morate nešto, poduzetnicima i privrednicima morate nešto dati u 5. godini recesije, ne mogu izdržati i pogotovo ulazak u EU pod velikim pritiskom i znate koliko smo imali unutarnje neravnoteže. Prema izvješću Europske komisije, znači ne ono što je pisala Vlada RH, se je reklo da su unutrašnje neravnoteže na teret, koje su nam se dogodile u gospodarstvu, dogodile su se prije ekonomske krize, prije 2008., 2009., dogodile su se prije i o tim unutrašnjim neravnotežama da potičemo gospodarski rast Vlada je dala, preuzela na sebe teret i dala privredi. Efekti će se pokazati. Efekti će se vidjeti. I zbog toga sam govorio o efektima i o pozitivnim stvarima koje će doći. Ovo je nešto i za nas, a nadamo se da će 2014., kada počne gospodarski rast, da će se vidjeti u punom obliku ovi efekti i znate da oni uvijek dolaze sa godinom i dvije zakašnjenja, ali smjer je dobar. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, govorili ste o socijalnoj osjetljivosti i o poticajnim mjerama. U dijelu socijalne osjetljivosti ste govorili o potporama obiteljima, kućanstvima, što je nažalost, bilo bi bolje da je više radnih mjesta, a u poticajnim mjerama isto ste govorili o određenim postignućima, itd., ali niste niti jednom rječju spomenuli jedan iznimno važan segment. Niste spomenuli poljoprivrednike, obiteljska poljoprivredna gospodarstva, a imalo bi se itekako što reći u tome kontekstu. Od drastičnog pada potpora, to je ono prvo što je trebalo, što se može reći, a druga stvar što se tiče socijalnoga, a osim onih koji su propala obiteljska poljoprivredna gospodarstva, 67% je prošle godine bila u socijalnoj kategoriji. Ove godine im se pridružilo još 40 tisuća, dakle itekako, a itekako se ima što tu reći u tome dijelu. I sigurno da se tu napravila jedna nepopravljiva šteta, a u području koje je imalo itekako potencijala i da tu popravak je teško očekivati. A ono što ste govorili da nije fer i korektno, nije naravno da 21% dobiva gotovo 80% tih potpora, a onih 70 i nešto % gotovo dobiva, znači 16%. To je problem i zato treba tu stvar potpuno raščistiti i u tom dijelu vas ja upozoravam, da je to jedan veliki problem i da ste napravili veliku jednu štetu za naše selo, naravno i za ravnomjeran razvoj naše domovine. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče, pa evo možda neću reći, nisam spomenuo da se vi javite jer ja volim s vama komunicirati, pogotovo u području poljoprivrede. Sami znate da poticajna politika u dijelu poljoprivrede, da ne leži samo u subvencijama. Pokazuju brojna istraživanja da što smo više davali subvencija, da se to manje proizvodi u Hrvatskoj. I onda se postavilo temeljno pitanje je li to prava politika, je li to socijalna politika ili je to politika poljoprivrede i proizvodnje? Što više novaca dajemo i to hrvatski građani trebaju znati jel daju iz povećanog PDV-a iz povećanih prihoda … transferira, manje proizvodimo. I ja bih volio da dođemo do ključnog odgovora kako povećati poljoprivrednu proizvodnju, a ne samo gledati prihodovnu odnosno rashodovnu stranu poticaja. Imamo veliki primjer da sada ulaskom u EU iskoristimo ta sredstva i subvencije će se u budućnosti davati iz EU, ne iz hrvatskog proračuna. i tu ćemo dati punu podršku našim poljoprivrednicima da novac vuku iz Europe jel mi smo nažalost u tom dijelu vrlo siromašna zemlja za tolike poticaje ne samo u poljoprivredi nego svima sa ogromnim transferima i pritiscima na proračun moramo i transferirati i zato smo ušli u Europu da budemo zajednički dio politike i od njih da vučemo novce, ali da ih koristimo za proizvodnju ne za socijalne transfere. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Darko Milinović, replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kada ste spominjali rashode državnog proračuna spomenuli ste i sanaciju duga u zdravstvu od 3,3 milijarde kuna i govorili ste da smo govorili da je to uzalud bačen novac. Mi smo rekli da je to bacanje novca u vreću bez dna. Da je tome tako govori i podatak da je usprkos ovoj sanaciji zdravstvenog sustava od 3,3, milijarde kuna zdravstveni sustav je u 2,5 godine stvorio novog duga između 4 i 5 milijardi kuna. dakle mi smo govorili da je bacanje u vreću bez dna zbog zaustavljanja odnosno izostanka zdravstvene reforme. Da je tome tako govori i podatak 2011.godine rok plaćanja za lijekove na recept je bio 90 dana, a u dvije godine se povećao za punih 120% i danas on iznosi od 180 do 200 dana, a zakon nalaže da prilikom ulaska Hrvatske u EU taj rok bude 60 dana. Podatak da zdravstvenom sustavu nedostaje mjesečno sada 150 do 200 milijuna kuna govori da ćete i na kraju ove godine morati posegnuti ili za novim zaduženjem odnosno za sanacijom zdravstvenog sustava. Kada govorimo o izvršenju državnog proračuna, ja molim da mi kažete ovdje zbog čega državni proračun iz općih poreza nije učinio transfer prema HZZO-u, a to je 1% doprinosa za mirovine one koje su više odnosno manje od 5.634 kune to je 50 milijuna kuna, 32% trošarina na duhan to je jedna milijarda kuna, 500 milijuna kuna za dopunsko osiguranje onih koji su oslobođeni plaćanja participacije i 2 milijarde kuna iz članka 63. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Dakle temeljem zakona ja vas molim da odgovorite ovdje zašto nije izvršen transfer iz općih poreza HZZO-u … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, na ovo vaše zadnje pitanje mogu vam dati pismeni odgovor. Trenutno je u ovom trenutku previše je stavki da bi znao odgovor na svako vaše postavljeno pitanje. Ali vidim da jako dobro baratate sa minusima u zdravstvu, vjerojatno zato što ste se i vi isto susretali sa istim tim minusima svih ovih godina. Ja vam vjerujem da vam nije bilo lako. Nijednom ministru zdravlja isto kao što je i ministru znanosti nije lako jer je to veliki sustav, preko 60 tisuća ljudi oko 20 milijardi, uvijek svi žele kvalitetnu uslugu. O tim brojkama i mi možemo govoriti o brojkama u zdravstvu, stvaranjem minusa na lijevu i desnu stranu ali bez po mom mišljenju u reformu zdravstva bez jednog općeg konsenzusa ni jedna ni druga strana neće ga moći ispraviti. Jel to je ono što direktno hrvatski građani osjećaju. Tako da ovi minusi koje vi danas spominjete da se danas događaju događali su se i u vaše vrijeme i vi jako dobro znate koji su to na dnevnoj razini minusi. To možda nisu minusi iz 2013.zapravo možda su identični u onim prošlim godinama. Ali zdravstvo je nešto na temelju čega tražimo i što je puno više od samog računovodstvenog praćenja. Zdravstvo nije samo računovodstvo i koliko nam stvara minuse. Zdravstvo je usluga kojom se participiramo jesmo li socijalna država ili nismo. I zbog toga ovakvi odgovori da vam dam samo tehnički odgovor jel se nešto prebacilo na jednu drugu stranu mislim da nije dovoljan. O reformi zdravstva ja se nadam da ćemo naći konsenzus. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa moje pitanje i replika ministru na izlaganje koje se tiče također zdravstva i 2% umanjenja kako bi se pomoglo i olakšalo gospodarstvu. 2% nije prouzročilo nikakve boljitke u gospodarskim efektima ni zadržavanju radnih mjesta kao ni obrtnika ni poduzetnika. 20 tisuća obrta je ugašeno, 5 tisuća je novih otvoreno. To nije nikakav efekt. A zdravstvo je potonulo totalno. U zdravstvu morate provesti novu sanaciju s obzirom da su dugovi povećani još jedanputa nego što su bili prije. Sanacija je zakasnila s obzirom na opće bolnice kojima je tek došla krajem godine ili početkom nove. Znači 6 mjeseci nije provođeno ništa što se tiče sanacija općih bolnica. Za kliničke je izdvojeno 500 milijuna kuna na početku i kasnije sve ono drugo. Nije točno da se je išlo u sanaciju kako bi se samo saniralo dugova nego kako bi se političke promijenile uprave, a sadašnji sanacijski upravitelji također su prouzročili nove još i veće dugove nego što su sanirali. Provedite novu sanaciju, promijenite sve pa napravite reforme koje će biti u korist zdravstvu i upotrijebite ono prikupljeno za zdravstveni proračun, upotrijebite ga kako bi hrvatski građani imali pravu i adekvatnu zdravstvenu zaštitu kako bi se stvarno smanjile liste čekanja i kako se ne bi moglo preko reda raditi. Nemojte upotrebljavati sredstva za zdravstvo za kupnju novog voznog parka.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, kao što znate umanjenje 2%-tna poena nije direktno utjecalo na transfer za zdravstvo zato što zdravstvo dobija novce unutar svojih limita. Znači ukoliko ih nije bilo iz ovog dijela dobivali su iz dijela PDV-a. tako da direktna smanjenja 2% indeksna poena nije i ne može utjecati na manje isporuke u zdravstvu jer zdravstvo je pokriveno svojim limitom u proračunu koliko je ono zadano. Znači htjeli smo potaknuti poduzetništvo, vidite kojim mjerama smo sve činili da potičemo poduzetništvo. Ovo što ste vi rekli to je malo prije i moj odgovor na pitanje, zdravstvo moramo imati konsenzus jer zdravstvo je socijalna država, jesmo li socijalna država ili nismo socijalna država. I to je ono gdje bez obzira u kojoj klupi sjedimo je, to je ključno pitanje i koju uslugu ćemo hrvatskim građanima i po kojoj cijeni odgovoriti. U to svakako treba uključiti puno širi krug ljudi a ne samo odgovore ministra financija ili nekih drugih ministara. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo gospodine ministre u 25 minuta vašeg izlaganja slušali smo svojevrsni politički govor u najvećem dijelu a najmanje ste govorili o onome što i za što jeste tu, dakle o izvršenju proračuna za 2013. godinu. Pored toga, trudili ste se objasniti očigledno javnosti a i poduzetnicima što ste sve učinili za njih u 2013. godini no međutim rezultati su očiti i u proračunu a i u stanju hrvatskog gospodarstva. Vi očito ne slušate što danas govore hrvatski poduzetnici a sve se svodi manje-više na to da govore da nikada u težim uvjetima nisu poslovali. I to je rezultat svega onoga što ste vi činili proteklih 2,5 godine. Govorite isto tako o fiskalizaciji i uvođenju reda i o fer i poštenom načinu poslovanja. A šta ćemo sa predstečajnim nagodbama? Što st tu učinili u odnosu na fer i na pošteniji odnos u gospodarstvu gdje ste stotine milijuna kuna opraštali raznog raznih dugova i gdje ste uglavnom srednje i malo poduzetništvo bacili na koljena. A kada se govori o fiskalizaciji imam, i onome što najavljujete da će to biti hrvatski izvozni proizvod, samo ne znam kome, kada idete u Austriju, Njemačku ili Švicarsku tamo, pa praktički ne dobivate račune ili dobivate na … [[Govornik se ne razumije.]] papiru pa sa proračunom i sa poreznim prihodima nema problema. Ali kada govorite o tom izvoznom proizvodu pitam vas tko je izradio softver za fiskalizaciju, tko je vlasnik tog softvera i tko ga prodaje na kraju krajeva ako ga i namjeravate i ako ga uspijete bilo kome prodati? Hvala.
Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa krenuti ću od ovog zadnjeg, nemam pojma tko radi softver. To je, softvere rade na tržištu tko god hoće. Znači mi nismo se odlučili kao što su rađene druge zemlje da su uzeli jednu kasu pa kupili od jednog dobavljača. To nismo napravili. Ukoristili smo da si svaki obrtnik koji ima svoj, koji svoju imaju kasu da sam izabere svoga dobavljača. I ono što se pokazalo da su hrvatski poduzetnici inovativni u razvijanju dobrih aplikativnih rješenja. I to se pokazalo jer smo pustili tržište gdje je mnogo poduzetnika ušlo na to područje i oni su nudili uslugu svim drugim poduzetnicima. Nije bilo monopola i zbog toga je cijena bila niža i zbog toga su hrvatski poduzetnici izuzetno, izuzetno inovativni u novim IT rješenjima. I to je ono što mi želimo nuditi sutra kolegama i u Češkoj i u drugim zemljama, Italiji, Sloveniji i Mađarskoj. Hrvatske kolege, hrvatsku IT industriju, hrvatske softveraše koji su pripremili taj projekt. Znači o tome govorimo. Kada govorite da sam ja govorio politički govor i da me niste dobro razumjeli, pa ne znam da li ste razumjeli ove podatke koje sam govorio o povećanju kapitala jer to govorim o političkom govoru, o konkretnim brojevima šta se napravilo za poduzetništvo. Ali da se je ono cijelo vrijeme što sam i ne danas govorio, o problemu poduzetništva i nažalost ulupanog nekretninskog biznisa kao glavni generator nerasta gospodarstva, problema građevinskog sektora, to je krucijalni problem upravljanja nekretninama koje danas ne možemo prodati. I to je ono gdje smo … [[Govornik se ne razumije.]] velike dugove i zbog toga banke ne mogu davati kredite. Vidite, prođite po Zagrebu, prođite po drugim, vidite koliko imate neizvršenih, nedovršenih nekretnina jer se sa nekretninama špekuliralo. I nažalost dogodila nam se kriza nekretninskog biznisa i najteže izlazimo iz krize upravo zbog tog strukturnog problema gospodarstva. I nudio sam rješenja ali tu trebamo rješenje i centralne banke i bankara da pomognu poduzetnicima u njihovom nekretninskom biznisu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I sada poštovana zastupnica Martina Dalić, replika na izlaganje glavnog državnog revizora.
Hvala lijepo. Pa ja ustvari bih željela glavnog državnog revizora zamoliti da pojasni jedan dio izvješća a vjerujem da će o cjelokupnom izvješću biti puno riječi s obzirom da je opsežno i s obzirom da ukazuje na mnogobrojne probleme u vođenju državnoga proračuna a koji se nalaze i na granici dosljedne primjene odredbi zakona. Ja bih vas molila stoga da komentirate i pojasnite dio izvješća koji se odnosi na trgovanje dionicama HANDA-e. Naime, prema Zakonu o upravljanju imovnom u vlasništvu Republike Hrvatske državna imovina, sudionice koje posjeduju osobe kojima je osnivač Republika Hrvatska. HANDA jest osnivač, HANDA-i jest osnivač Republika Hrvatska. Mi smo u izvršenju naučili da je došlo do transakcije kupoprodaje dionica JANAF a između HANDA-e i CERP-a kojima je oboje osnivač Republika Hrvatska i koji oboje imovinom kojom raspolažu je državna imovina. Kako je moguće da su državna tijela koja trebaju upravljati i zastupati interes Republike Hrvatske došla na ideju da njome trguju. I sam je Ured za državnu reviziju konstatirao da se ovdje ustvari radi o netransparentnom zaduženju. Stoga me zanimaju dvije stvari. Ako se radi o netransparentnom zaduženju zašto državni ured nije naložio Ministarstvu financija da spomenutih 602 milijuna kuna isključi iz prihoda i time jasnije i pravilnije prikaže manjak jer je među prihodima priznat iznos novca koji je evidentno zaduženje. A o zaduženju i načinima zaduživanja govoriti ću i detaljnije u ime kluba. I drugo, kako državni Ured za reviziju koji je dužan kontrolirati dosljednu primjenu odredbi zakona gleda i drži i komentira činjenicu da su državna tijela međusobno trgovala državnom imovinom. Međusobno. Da li mi sada u sljedećim slučajevima možemo očekivati i neke druge transakcije, kupoprodaje državne imovine između ministarstava, između kojekakvih agencija kojima će se eksplicitno kršiti odredbe zakona koji kažu da je sva imovina kojima raspolažu institucije imovina Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku, poštovani glavni državni revizor Ivan Klešić.
Uvažena zastupnice Dalić, evo odgovorit ću na ovaj način. Mi smo ovaj dio opisali na stranici 47 i 48 našeg izvješća, a što se tiče mi ćemo obaviti jednu posebnu reviziju vezano za HANDA-u. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Da li predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješća? Ne. Prelazimo na raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru u trajanju od 20 minuta. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnici, zastupnica Martina Dalić i Ivan Šuker dijele vrijeme. Poštovana zastupnica Martina Dalić prva. Već su prijavili i repliku na vaše izlaganje iz vašeg kluba, ne znam šta se niste dogovorili kolega? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ne, ne, pitanje je da li se može replika prijaviti prije izlaganja. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne bi mogla kolega. … [[Upadica se ne razumije.]] To stroj, ne ja. … /Buka u dvorani./…
Poštovane kolegice i kolege. Željela bih ustvari raspravu o izvršenju proračuna za 2013. godinu na određeni način vratiti u okvire teme o kojoj raspravljamo, a to je izvršavanje proračuna i sam proračun. Proračun koji se trenutno nalazi pred nama i ustvari izvršenje o kojem raspravljamo rezultat je dva rebalansa tijekom 2013. godine. I ono na što želim podsjetiti jest da proračuna sa rezultatom o kojem danas govorimo ustvari je nastao i u potpunosti je u suprotnosti sa onim što je Vlada planirala na početku. Ministar Lalovac je govorio o tome kako ovaj proračun implicira i pokazuje veliki red. Izvršenje ovoga proračuna i ono što piše u izvješću Državne revizije govori upravo suprotno, a jedan od argumenata da ne možemo ni na koji način govoriti o redu jest i činjenica koju ne možemo smetnuti s uma da smo mi krenuli u 2013. sa planom proračuna i planom deficita od 10,8 milijardi kuna, završili na 16,2 sa značajnim sumnjama u ispravnost knjiženja prihoda državnog proračuna, kao što je navela Državna revizija. To je ozbiljna primjedba. A i kada govorimo o tome koliki je stvarni rezultat ovoga proračuna onda se i sam ministar pozivao na EUROSTAT-ovu metodologiju, a za 2013. moguće je naći na EUROSTAT-u da je deficit državnog proračuna 17,9 milijardi. Prema tome, mogli bismo mi ovdje metodologijama se igrati cijeli dan, međutim ono što je važno i ono što čitamo kao temeljnu poruku ovoga proračuna jest da postoje veliki problemi u njegovom izvršavanju, da Državna revizija izražava značajnu sumnju u točnost pojedinih knjiženja u proračunu, što je držim u državi koja je članica Europske unije nedopustivo i postoje velika i značajna pitanja što je to i što se to zbiva na računu financiranja. Kako, zašto i zbog čega se zadužuje državni proračun s obzirom na ogromnu razliku između potrebnog zaduženja, ostvarenog zaduženja, stanja na računu državnog proračuna u Narodnoj banci itd., o čemu ću sve govoriti detaljnije. Međutim poruka je ovoga proračuna još jedna, za ovu godinu ne mogu propustiti da ipak posebno, s obzirom da je ministar istaknuo da će se efekti onoga što je rađeno prošle godine vidjeti ove godine, onda ne mogu propustiti a da ne upitam i ne ukažem da je u prva četiri mjeseca ove godine deficit proračuna bio 7,4 milijarde kuna. Plan je 13,6. Prošle godine u prva četiri mjeseca deficit je bio 6,5 milijardi i završili smo na ovih 16,2 u čiju točnost ne vjerujemo i imamo dokaze i od Državne revizije da je taj iznos veći. Koliki će onda biti deficit ove godine ako je već u prva četiri mjeseca veći milijardu kuna nego prošle godine kada smo planirali 10, završili na 16,2 ili više. Na koliko ćemo ove godine završiti? Izražavamo stoga duboku sumnju da će Republika Hrvatska ispuniti svoje obveze u kontekstu procedure prekomjernog deficita i to su stvari o kojima bismo željeli ovdje ministre da komentirate, a ne da nas poučavate o velikim rezultatima gospodarske politike kojih se efekata ne vidi jer prihodi su porezni u 4 mjeseca ove godine manji nego u 2012., manji nego u 2013. PDV je manji. Nakon podizanja stope za 2 postotna boda, nakon podizanja stope sa 0 na 5 vi imate prihode od PDV-a u prva 4 mjeseca manje nego u 2013. i nego u 2012. Ja mislim da vašem samozadovoljstvu o velikim efektima gospodarske politike i fiskalnih instrumenata naplate nema nikakvoga mjesta. Sumnjamo u točnost iskazanog rezultata, sumnjamo u točnost knjiženja u državnom proračunu. Jedan od razloga jest priznavanje u prihode zaduživanja između CERP-a i HANDA-e odnosno zaduživanje CERP-a da bi se otkupile dionice od HANDA-e koje su na ovaj ili onaj način državna imovina po Zakonu o upravljanju državnom imovinom to je državna imovina. I što državna tijela imaju međusobno trgovati. Kada je CERP također nasljednik Agencije za upravljanje državnom imovinom koja je na upravljanje imovinu stekla ugovorima o prijenosu, a nije na primjer kupovala državnu imovinu od Ministarstva financija. Zaduženje CERP-a uz nekakve avalirane mjenice to su transakcije koje pobuđuju veliku sumnju i velike upitnike. Međutim, ono što posebno bih željela da odgovorite i objasnite u 2013. potrebno zaduženje je bilo 34,2 milijarde kuna od čega je 3 trebalo doći od privatizacije. Dakle, potrebno zaduženje je bilo 31. Ostvareno je zaduženje od 42,6 milijardi kuna. Mi jesmo promijenili zakon i to je dobro da se proračun može zaduživati unaprijed radi jednostavnijeg financiranja dugova koji dospijevaju početkom godine. Međutim, želim znati zašto se Ministarstvo financija zadužilo od Merrill Lyncha u trećem mjesecu ove godine za 200 milijuna eura, zašto se zadužilo od Sber banke za 50 milijuna eura u 9 mjesecu, od Splitske banke za 50 milijuna eura u 9 mjesecu kada je na primjer stanje računa državnog proračuna u Narodnoj banci krajem 8 mjeseca iznosilo 2 milijarde i 800 na devizama, krajem 9 mjeseca 2 milijarde 192. Zašto se Ministarstvo financija kratkoročno zadužilo u 12 mjesecu od Goldman Sachsa za 200 milijuna eura kada je stanje na deviznom računu krajem 12 mjeseca bilo 10,7 milijardi kuna, a krajem siječnja 10,5. Zbog čega se uzimaju ovi kratkoročni krediti i zbog čega se plaćaju kamate na njih? Razumijem što je upravljanje likvidnošću i razumijem što je osiguravanje sredstava i izvora za pravovremenu otplatu državnoga duga. Ali prosječno stanje na računu Ministarstva financija u zadnjih godinu dana deviznom je bilo 6 milijardi kuna, a ukupno na deviznom i kunskom 8 i pol milijardi kuna. Da li Ministarstvo financija uzima, moje je pitanje, da li Ministarstvo financija nepotrebno koristeći odredbu koja je bila usmjerena na pravilnije i lakše i jednostavnije upravljanje dugom i sigurnije otplate. Da li Ministarstvo financija u stvari vrlo ležerno i nepotrebno zadužuje Republiku Hrvatsku i onda na to plaća kamate, jer smisao ovih kratkoročnih kredita ne vidim. Ne vidim koji je smisao uzeti kratkoročni kredit u 12 mjesecu sa dospijećem u ožujku. Na početku mandata ove Vlade govorilo se je da će Vlada se zaduživati od međunarodnih financijskih institucija po povoljnijim uvjetima. Od 42 milijarde kuna zaduženja 827 je od međunarodnih financijskih institucija 2%. Što je ostalo od plana i nakane da se financiranje proračuna usmjeri prema međunarodnim financijskim institucijama i na kraju konca iskoristi činjenica da smo članica EU pa možemo koristiti obilnije i linije od Europske investicijske banke. Zanima me ministre zašto u analitici državnoga duga piše da je državni proračun dao kredit financijskoj instituciji izvan javnog sektora od 7,6 milijardi kuna. Kome su dati ti novci, gdje su ti novci, što to znači? Što znači takva jedna linija u proračunu. Tako piše. I konačno, posljednja tema prije nego što predam riječ kolegi Šukeru su pitanje jamstava. Protesti za jamstva su izvršeni za Croatia airlines, za HŽ Cargo, za HŽ Infrastrukturu i za HŽ putnički prijevoz, odnosno ovim protestima u stvari otplaćuju se državni krediti koji su dati HŽ-u uz državna jamstva jer su artificijelno i umjetno prikazana smanjenja državnih rashoda na način da umjesto da se HŽ jasno i transparentno prikaže u proračunu koliko u stvari ta tvrtka novca troši taj se posao obavlja davanjem državnih jamstava, a onda se ta jamstva kroz ove proteste plaćaju. Dakle, ponovo ništa od transparentnosti. Hvala lijepo.
Nastavak u ime kluba poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnikom, gospodine glavni državni revizor sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa samo da nastavim ovdje gdje je kolegica Dalić stala. Ja bih vrlo rado da sam čuo od ministra efekat fiskalizacije u nominalnom iznosu, onda bi to bio pravi efekat. A ovako kad govorite o postotcima ja ću vas samo kolegice i kolege podsjetiti da u 2013. je ukinuta nulta stopa PDV-a i u knjigovodstvu poreznom ono što je bilo sa nultom stopom se nije vodilo. Ono dakle što se sa nultom stopom vodilo automatski je diglo promet. Druga stvar, dobro bi bilo reći zbog hrvatske javnosti da se mi razumijemo. Svako uvođenje reda će svatko normalan u ovoj državi podržati tako da tu priču oko fiskalizacije. To je bio projekat koji ste u najvećem dijelu naslijedili od nas jedan dio, vi ste ga financirali. Prema tome, pustimo te priče. Ali bilo bi dobro da ste naznačili na koliko postotak bruto domaćeg proizvoda utječu oni na koje se odnosi fiskalizacija ako isključite velike trgovačke lance. Onda ćete doći do jednog izražaja da je to vrlo mali postotak, a ovako kad govorite netko prijavi ovoliko veći dohodak to izgleda ovako poprilično dobro, ali podatak je tek dobar kad kažete nominalno koliko je ušlo u državni proračun. Nominalno se ne vidi jer kao što vidimo prihodi u državnom proračunu su manji za milijardu i 600 milijuna od planiranih. No, idemo mi na nalaz Državne revizije. Za razliku od ovog hvalospjevnog Izvješća o izvršenju proračuna koji mi kao klub nećemo podržati Izvješće Državne revizije ćemo podržati iz nekoliko razloga. Zato što je prije svega napravljeno sukladno zakonu. Ja bih podsjetio kolegice i kolege da smo u zakon ugradili da prilikom podnošenja Izvješća o izvršenju proračuna izvješće podnosi Državna revizija. Ali ovo nije ono veliko Izvješće o proračunskim korisnicima nego izvješće koje kontrolira knjigovodstvene evidencije događaja koji su se događali u Državnoj riznici u proračunu kod proračunskih korisnika i financijske transakcije i sukladno pozitivnim zakonskim propisima daje svoje mišljenje. I na temelju tog mišljenja Državne revizije ja sam iznio skepsu da je deficit državnog proračuna nažalost u 2013. preko 18,5 milijardi kuna. A da je to tako ja ću sad obrazložiti iz drugog dokumenta koji je sastavni dio onoga što mi raspravljamo danas u ovom Visokom domu, a to je prije svega i očekujem od Državne revizije da će konačno dat netko u ovoj državi pravi sud kako je na neki datum stanje u zdravstvu. Koliki je taj dug? Pa već se godinama prepucavamo ovoliko, onoliko. Saniramo ga, a stalno smo u minusu. Jer vrlo je interesantno, ako smo mi za sanaciju zdravstva prošle godine i sve troškove utrošili 21 milijardu onda i ove godine planiramo 21 milijardu. Onda znači da i ove godine smo stvorili minuse. Ali, tako je kao što je. Ono što je vrlo interesantno, a ja se iskreno nadam da u drugim izvješćima Državne revizije će biti to šire obrazloženo, a to je ta famozna predstečajna nagodba i otpis poreznog duga s obračunatim kamatama. Kaže u ovom izvješću na strani 25. da je otpisano 5 milijardi i 259 milijuna kuna. A da je otpisano dakle što se tiče i to ili prijebojem ulaskom u vlasništvo ili u dijelu nekretnina a isto tako da se 200 i još nešto milijuna, zapravo 187 milijuna Ministarstvo financija je u predstečajnim nagodbama otpisalo potraživanja za isplaćivanje jamstva i pripadajućih kamata u iznosu od 187 milijuna kuna. Zašto to govorim? Pa zato što izdavanje određenih jamstava i pretvaranje u kapital itekako utječe na državni proračun. Pa tako i priča o famoznom registru imovine koji je objavio DUDI, kolegice i kolege pročitajte si samo na strani 36. i mišljenje Vlade Republike Hrvatske na strani 37. pa ćete vidjeti da nema ništa od najavljenog pompoznog registra, da je to nešto prepisano što je već postojalo samo stavljeno na jednu hrpu ali vrlo teško primjenjivo. I na kraju krajeva puno stvari nije posloženo onako kako treba. A sad dolazim na ono što nešto je govorila i kolegica Dalić, međutim s obzirom da je transakcija oko Croatia osiguranja praktički izvršena u 2014. onda to ne bih niti komentirao. Iskreno se nadam da kad budemo raspravljali o Izvješću za 2014. i kad budemo raspravljali o nekim drugim transakcijama da ćemo onda dobiti pobliže obrazloženje o ovoj famoznoj transakciji gdje sa kupovinom 39% postajete vlasnik 60, ali o tom potom. No, vrlo je interesantno da smo za savjetničke usluge za privatizaciju Poštanske banke platili milijun i 800, a za Croatia osiguranje 5 milijuna i 60 kuna. Croatia banka je privatizirana, Poštanska banka nije privatizirana. Međutim, kolegice i kolege na strani 42. i 43. je jasno opisana transakcija HANDA-CERP. Dakle, radi se o proračunskom i izvanproračunskom korisniku. Proračunski korisnik je dobio novce za nešto i to je prikazan kao prihod proračuna od 600 milijuna, što je 200 milijuna manje od onoga što je trebalo biti. A izvanproračunski korisnik je dobio jamstvo države da bi mogao platiti te dionice i onda je to jamstvo protestirano 2014. I cijela ta priča kad se zaokruži to je jasno samo da se izmisle umjetno prihodi od 600 milijuna kuna jer jamstva izvanproračunskom korisniku ne ide u trošak. Ali ono što on uplati ide u prihod državnog proračuna. I evidentno je da je s tog osnova rashodi zapravo deficit državnog proračuna u 2013. veći za tih 607 milijuna kuna. A da je on veći još za neke iznose možete vidjeti na stranici 47. nalaza Državne revizije gdje su dana vrlo čudna jamstva Hrvatskim željeznicama. I možete misliti kad država daje jamstvo, a poslovne banke neće dati kredit Hrvatskim željeznicama na temelju državnog jamstva u koji rizik se država upustila. Ali je zato na rashodovnoj strani proračuna subvencije i potpore Hrvatskim željeznicama smanjene za 800 i još nešto milijuna kuna. I mi za taj iznos imamo manji proračun. Ali smo dali jamstva koja će doći na naplatu za 2 ili 3 godine i onda će netko drugi s tog osnova imati povećan deficit. To je ona famozna priča o 2011. kad su ubačena jamstva za brodogradnju itd. Međutim, vrlo je interesantno da na temelju odluke o preuzimanju obveza za kredit i iznos od milijardu i 595 milijuna pretvaranje potraživanjem za isplaćena jamstva u udjelu iznose 101 milijun i 461 tisuću kapital javnog dobra društva Hrvatske željeznice i infrastruktura. Dakle, mi smo za tih milijardu i pol ušli u kapital društva, to društvo ne vrijedi. Mi nismo to društvo povećali njegovu vrijednost milijardu i pol, ona je sa tim kreditom već nešto kupila i ima već nekakvu vrijednost. Dakle, mi smo u principu umjetno dokapitalizirali društvo koje toliko ne vrijedi. Dakle, to su sve određene knjigovodstvene transakcije koje nisu dobre jer ako se optužuju prethodnici za ovo i za ono pa bilo je prilike Proračun 2012., 2013. da se stvari svedu na nulu i da se ovo gradi ovako. Iskreno kolegice i kolege osobno bio bih u strahu da mi Državna revizija napiše ovakvo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo na replike. Poštovana zastupnica Martina Dalić ima 7 replika, a poštovani kolega zastupnik Ivan Šuker 2 replike. Po redu, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Miloševi replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa uvažena kolegice Dalić, na nekoliko vaših retoričkih zapravo pitanja postoji jedan jedinstveni odgovor, a to je uvodi se red. Naime, po uvođenju reda aktualna vlast je postala globalno poznata. O tome govore već i najutjecajniji svjetskih financijskih i ekonomski mediji. Nažalost ovo je čista ironija, naravno i nažalost najutjecajniji svjetski ekonomski mediji imaju zaista utjecaj i na sve one investitore ne smo u naš javni dug, nego općenito investitore koji gledaju danas Hrvatsku kao novu članicu Europske unije, da li će doć ili će nas zaobići, a naravno da to ima utjecaja i na cjelokupnu ekonomiju. Međutim, treba ovdje naglasit da nam ne treba financial times, o tome se radi da nam kaže. Jer HDZ-ovi zastupnici neprekidno 2.5 godine govore kako će i kuda će hrvatsku ekonomiju potezi aktualne vlasti i nepotezi, prečesto se propušta govoriti o onome što je propustila aktualna vlast učiniti protekle 2.5 godine. kuda će nas dovesti i našu ekonomiju sve ovo što Vlada radi. Dakle, s jedne strane nema niti jedne strukturne reforme u proteklih 2.5 godine osim ako ćemo stvarnim reformama nazvati neprekidne izmjene poreznog sustava. Dakle, nezabilježno je da se u istoj godini po nekoliko puta mijenja jedan te isti porez, diže, spušta, diže, da se neprekidno najavljuju drugi porezi, novi porezi. Dakle, u tim uvjetima je sasvim izvjesno da ne samo da stranci neće doći, neće ulagat, nego ni hrvatski poduzetnici neće ulagati, dapače mnogi će otići iz Hrvatske i to je ono na što upozoravamo 2 godine, to se na očigled dešava nikad lakše od kad je Hrvatska puno pravna članica EU. I na kraju ono što je evidentno da je aktualna vlast potpuno podbacila, a to je u očuvanju nacionalne ekonomije. O tome recimo postoji jedan odličan pokazatelj, to je neiskorištavanje fondova gospodarske suradnje. Umjesto da se, i o tome smo govorili proteklih godinu, dvije dana, umjesto da se fondovi gospodarske suradnje iskoristilo da se spase radna mjesta, ne samo radna mjesta nego industrija i cijeli industrijski sektori kao što su DIOKI ili Gredelj, pustilo se i vidimo i dana da sve te firme propadaju.
Hvala.
Samo mi dozvolite jednu rečenicu, a to je, evidentno je da potpredsjednik Vlade za gospodarstvo i drugi gospodarski ministri nisu proveli dovoljno vremena u Državnom zavodu za statistiku. Da su proveli tamo više vremena sigurno bismo ostvarili gospodarski rast.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Martina Dalić.
Samo želi reći kolega Milošević, moja pitanja nisu retorička, moja pitanja su pitanja koja zahtijevaju konkretne odgovore. Da ne bi slučajno gospodin ministar prihvati vašu repliku. Dakle, zašto se kratkoročno zadužuje, zašto se uzimaju krediti, čemu služe, kome se to daju zajmovi iz državnog proračuna, 7,6 milijardi kuna, za što se to ustvari plaćaju kamate a onda se navodi i da je ostavljeno teško breme ovoj Vladi i na koji način se to upravlja javnim dugom, i zašto je dug povećan u prošloj godini 35 milijardi? A ministar, evo kaže da je deficit bio 16, a svatko ko se ovim poslom bavi ipak zna da otprilike rast duga odgovara rastu deficita, pa onda ako na to dodamo i ekstra što se ministar zadužio radi sigurnije otplate kredita početkom ove godine dolazimo do brojke od nekih 25, 26 milijardi kuna. Neobjašnjeno ostaje kako je dug povećan za dodatnih još 10. Sve su to pitanja na koja očekujem konkretna a ne retorički odgovor.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kažete poštovana kolegice, i to više puta ste istaknuli da bi se mogli igrati različitih metodologija, da sumnjate u ove podatke, da im nevjerujete, to ste više puta ponovili i ja zaista vjerujem da je tomu tako zato što se mjerite istim laktom. Kada ste predavali vlast obznanili ste da je deficit 15 milijardi a uspostavili smo da on takav nije nego 27 milijardi. Prigovarate gospodinu ministru samozadovoljstvo, mislite očito da je to samozadovoljstvo rezerviramo samo za vas. Međutim, ja mislim da u politici, da se ne radi ni o kakvom samozadovoljstvu jel samozadovoljstvo pogotovo u politici je najpogubnije stvar. Međutim, činjenica je ono da su izneseni podati što je i dužnost ministra da iznese podate koji vama očito se ne sviđaju. Međutim, oni su takvi da upravo ukazuju da je postignuto, odnosno da je učinjeno sve ono do sada što je bilo moguće u gotovo nemogućoj situaciji. U zadnja 4 mjeseca nezaposlenost je smanjena za čak 80 00 ljudi. Broj zaposlenih u pravnim osobama povećan je na godišnjoj razini. Raste 5 mjeseci za redom industrijska proizvodnja. Realni BDP je porastao je za 0,4%. Osobna potrošnja je porasla. Izvoz Hrvatske u prva 3 mjeseca ove godine povećan je za 8.5%. Što se tiče EU fondova samo za ovo razdoblje ugovoreno je više od 5 stotina bilijuna eura, dakle gotovo dvostruko više i više nego što je to učinjeno za 4 godine mandata vaše vlasti. Ukinuto je preko 58 parafiskalnih nameta što ukupno je smanjeno opterećenje za preko pola milijarde kuna godišnje. Turistička sezona je upravo, obećava s obzirom na podatke rekordan iznos. Dužnosničke plaće smanjene su za 6% i plaće državnih i javnih službenika. I konačno dakle, uvedeno ono što je rekao posebno ministar, što je vas posebno, vaše kolege zabolilo da se točno popisani i broj koliko uopće ima državnih službenika i namještenika.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa ja bih zamolila da mi onda objasnite poštovana kolegice Ingrid, ako je sve ovo što ste nabrojali točno i ako je sve to što ste nabrojali se zbiva u našem stvarnom životu, ja bih voljela da je tako, zašto je onda porez na dodanu vrijednost u prva 4 mjeseca manji nego u prva 4 mjeseca 2012., a naravno da ne govorim, nego i prva 4 mjeseca prošle godine. Ako stvari idu na bolje pa kako se to ne vidi? Jer porezni prihod nije ništa drugo nego financijski indikator zbivanja u realnom svijetu, a kojeg imate u relativno kratkom roku i ne trebate čekati pet ili šest mjeseci da vam statistika to pokaže, dokaže, itd. Prema tome, ne radi se ovdje o samozadovoljstvu, ovdje se ustvari radi o istoj temi koju smo imali i prošle godine kada smo u istoj ovoj prilici upozoravali da je ne ide dobro i da je potrebno poduzeti mjere da se državni proračun i stanje državnih financija zadrži u nekim planiranim okvirima. Vi ste tada sami planirali 10,8%. Tadašnji ministar financija je rekao da plašimo narod. Rezultat je bio Plan 10.8, izvršenje 16.2 sa svim još ovim upitnicima. Tako i ove godine, ne ide to, gospođo Ingrid, u onome pravcu u kojem se planira i nije baš sjajno i briljantno takvo stanje u naravi. A o deficitu, ja sam vam već više puta rekla, dragom Bogu svejedno jer vi svi ovdje znate da je 10 milijardi kuna deficita uknjiženo u 2011. od jamstava brodogradnje sa kojom se dičite kako ste restrukturirali brodogradnju i uveli Hrvatsku u EU.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, kolegice, nekoliko stvari me ponukalo na repliko vama. Prije svega kada spominjete deficit moramo nazvati stvari svojim pravim imenom. Ako analiziramo na što ide deficit, na što se odnosi. Dakle, koji su udjeli, onda možete vidjeti da 60% deficita odlazi na prethodna zaduženja, dakle 9,8 milijardi kuna. Da je ogroman, ogroman dio deficita znači koji se generira u ovoj godini. Sanacija zdravstva 3 milijarde. Deficit se mogao smanjiti na 0, ako iščitate pokazatelje koji su dostupni, da se novac nije ostavio gospodarstvu, znači kroz neoporezivu, reinvestiranu dobit, kroz HABOR, itd., itd., mogli smo ga smanjiti na 0, ali pod koju cijenu. Druga stvar, govorili ste nije sve sjajno, nije, moramo si priznati i zbog objektivnih okolnosti ne ide sve onako kako bi željeli. No nije sve ni tako crno kao što vi želite prikazati. Prije svega ja bih tu volio da govorimo o izvozu. Izvoz u prva 3 mjeseca ja narastao 8,5% u odnosu na prošlu godinu, dakle sada iznosi 17,1 milijardu kuna. Uvoz je u isto vrijeme narastao samo 2,6%. Vanjsko trgovinski deficit je u prvom tromjesečju u ovoj godini 11,9 milijardi što je 4,7% manje nego lani kada je iznosio 12,5 milijardi. Kada govorimo o parafiskalnim nametima od ukupno 181 do kraja ove godine biti će ukinuto ili značajno smanjeno 58 parafiskalnih nameta između 30 i 50% čime je smanjeno ukupno parafiskalno opterećenje za preko pola milijarde kuna godišnje. Dakle tu isto govorimo o novcu koji ostaje gospodarstvu. Industrijska proizvodnja raste 5 mjeseci za redom, prvi puta od 2009. godine. U svibnju je porasla čak 1,2% na godišnjoj razini. Dakle, nije sve crno i nije sve tako loše kako vi želite prikazati. Hvala.
Iz vaših … čina, poštovana zastupnice Martina Dalić, zaključio sam da ćete odgovoriti na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kada ste već kolega krenuli u analizu kako, od čega i zašto je nastao deficit i spomenuli ste iznos kamata, onda vam ja samo želim reći da od te spomenute 2011. godine račun kamata je narastao za 3 milijarde kuna jer su kamate plaćene u 2011. iznosile 7 milijardi i 97 milijuna kuna. A sad smo došli već na jednu brojku od 10 milijardi. E ta razlika od 3 milijarde kuna posljedica je upravljanja javnim financijama na koje niti ja, niti HDZ nije imao nikakav utjecaj. A govorila sam vam, kolega, upravo o tim jako čudnim pitanjima i jako čudnoj relaksiranosti Ministarstva financija u pogledu zaduživanja, uzimanja kratkoročnih kredita i jednog nejasnog upravljanja javnim dugom. Te se stvari mogu ipak puno bolje isplanirati. Akceptiram i respektiram i tešku situaciju na financijskom tržištu i neizvjesnost, ali ne mogu razumjeti zašto se uzme kratkoročni kredit u 12. mjesecu kada je neposredno prije toga izvršeno zaduženje u obveznicama. Valjda će mi to netko objasniti. Istina je i zadovoljni smo, i ja sam zadovoljna i vidimo ove pozitivne pokazatelje koji se zbivaju u prvom dijelu ove godine i držim da je to u najznačajnijoj mjeri posljedica prelijevanja pozitivnih trendova iz EU i tu se slažem sa potpredsjednikom Grčićem, ali problem je, kolega, u tome što rezultata od toga u proračunu nema, to je problem i to je pitanje kako i zašto? Kako i zašto proračun ide nizbrdo, a kao vi tvrdite da se pojavljuju pozitivni trendovi u gospodarstvu. To ne može ići jedno s drugim.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Dalić, pokušao bih ovako svoju repliku sažet u nekoliko razmišljanja. RH ima, treba joj za isplatu mirovina oko 36 milijardi kuna, imamo 18, 18 treba negdje namaknuti. 18 su prihodi od doprinosa. Imamo milijun i oko 400 tisuća zaposlenih koji trebaju financirati 4 milijuna i 200 tisuća korisnika zdravstvene zaštite. To su oni problemi koji postoje sada i koje, a kada spominjete deficit, nešto je kolega Hajduković o tome govorio, koja je to struktura i kako je on mogao biti sveden zapravo na 0. I ono što se često puta govori, zapravo sam deficit nije toliko problem RH, koliko je problem sve ono, a ovdje spomenuto što nas treba ohrabrivati, a to je porast izvoza. Međutim, kada govorimo o izvozu, onda ne možemo ne spomenuti tečaj kune, a kad govorimo o tečaju kune onda ne možemo ne spomenuti kredite, bilo privatnih osoba, bilo fizičkih osoba, bilo pravnih osoba. Kada govorimo o kreditima onda se vraćamo na ono, i vi ste sada odgovorili u odgovoru na repliku od 9,8 milijardi kamata koje trebamo platiti. Dakle to su sve spojene posude koje utječu jedna na drugu. Kada govorite o padu prihoda, prošle godine je bilo smanjenje stope doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13% i povećanje limita za ulaz u sustav PDV-a sa 85 tisuća na 230 tisuća i to je sigurno uzrokovalo i pad prihoda u PDV-u. To su razlozi koje možemo promatrati kada gledamo pad prihoda, ali sigurno da brojke koje je izdao ovdje i ministar govore u prilog tome da situacija nije toliko crna i da se stvari kreću ali nam naravno treba malo duži period za to. Hvala.
Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Dalić kada ministar financija podnosi izvješće Hrvatskom saboru o izvršenju proračuna za prošlu godinu, onda ja držim da je prije svega trebao reći da je taj proračun bio planiran na određenim makroekonomskim pokazateljima kao što i vi jako dobro znate, proračun za prošlu godinu bio je planiran na rasu BDP-a od 1,8. A i prilog je da je pad BDP-a u prošloj godini završio sa 1% BDP-a. I umjesto da nas onda ministar financija da hrvatsku javnost i hrvatske zastupnike upozna, obrazloži zbog čega je Vlada toliko pogriješila u procjeni rasta hrvatskog gospodarstva u godinu dana i da navede koji su to razlozi bili što Vlada nije uspjela u tom svom naumu i planu da ostvari rast BDP-a mi slušamo od gospodina ministra financija hvalospjeve o učincima fiskalizacije u RH. Bilo bi bolje da se Vlada posula pepelom i da je rekla nismo uspjeli provesti reforme u javnom sektoru, u zdravstvu, u svim javnim poduzećima dakle nismo uspjeli u planu koji smo predvidjeli i obrazložiti koji su to razlozi i dati osnovne naznake kako će to provesti u ovoj godini. Kažem, umjesto toga slušamo hvalospjeve o fiskalizaciji i o učincima fiskalizacije. Kada ste u svom izlaganju spominjali dug ja bih vas podsjetio da je Vlada između Božića i Nove godine se zadužila za dodatne 4 milijarde kuna, a unutar kojeg zaduženja bilo je riječi i o onoj dvojbenoj transakciji između CERP-a i HANDA-e, da bi bilo dobro da je Vlada onda nakon toga kada je došla u Hrvatski sabor ili barem danas kada ponovno govorimo o državnim financijama da nas je upoznala kako i na koji način misli donijeti strategiju zaduživanja i upravljanja javnim dugom. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice Dalić, vi ste zapravo u svojoj raspravi namjerno pomiješali lončiće kada ste govorili o uvođenju reda. Dakle ministar je govorio o potezima Vlade kojima se uvodio red u gospodarstvo i u tržište, a koji su dakako imali odraza onda i na prihode i rashode proračuna, a vi ste govorili o redu u knjiženima u proračunu. Pa ste konstatirali da ima uočenih nepravilnosti od strane Državnog ureda za reviziju kakvih je bilo i prijašnjih godina. Dakle državni proračun nikada do sada nije dobio drugačije mišljenje od uvjetnog što se tiče. Nije dobio, koliko ja znam nije. Dakle kada je govorio o uvođenju reda u gospodarstvu i tržište, ministar je dokumentirao to projektom fiskalizacije pa je tako rekao npr. da je prijavljeni dohodak obrtnika u 2013.godini povećan čak 35%, s tim da se ono što je za mene vrlo važno to povećanje kreće u pojedinim županijama i do 85% dakle u Šibensko-kninskoj ili 30% u Zagrebačkoj. Isto tako dokumentirao je to podacima o porezu na potrošnju koji je porastao 48%, dakle to je prihod koji u cijelosti pripada proračunima gradova i općina i to nam je važno. Dakle, što želimo reći? Možemo li uopće govoriti o ravnopravnosti poduzetnika na tržištu ako se dešavaju ovakve situacije da netko ne prijavljuje niti prihode, niti dohodak ili ne uplaćuje javne obaveze prema državi? Dakle uvođenjem reda ova Vlada uspostavlja jednake uvjete poslovanja za sve poduzetnike konkretno i u prijavljivanju dohotka i u prijavljivanju prihoda i u podmirivanju javnih davanja, dakle da nema više onih koji uredno plaćaju kao što to čine primjerice moji Međimurci, a da s druge strane oni drugi ne plaćaju pa se oni prvi osjećaju budalama.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Martina Dalić.
… [[Govornica nije uključena.]] o kojem svatko od nas ima svoju predodžbu. Ako je ministar govorio o načinu na koji je uveden red u ekonomiju ja samo pitam kako to kada je ministar bio u stanju uvesti red u ekonomiju, nije bio u stanju uvesti red u svoju kuću jer nekako mi se čini najlogičnije da čovjek uvijek treba poći od samoga sebe, pa bi onda očekivala da u Ministarstvu financija vlada savršen red, a koji se između ostalog ogleda i u ispravnosti, točnosti i dosljednom poštivanju zakona u procesima vezanim uz izvršavanje državnog proračuna. Nema ništa svetije od javnoga novca. A Ministarstvo financija je izvijestilo da je državnih jamstava izdano više nego što je predviđeno Zakonom o izvršavanju proračuna, opazila je to i Državna revizija. Državna revizija je također navela da postoji nejasni kriterij u knjiženju različitih vrsta prihoda, da su neki prihodi u svojoj biti zaduženja, da neki od zajmova jesu prikazani u računu financiranja, a koji se odnose na onaj već spomenutu brodogradnju, a da neki od tih zajmova jednostavno nisu prikazani u računu financiranja. Kolegice Jelaš to su ozbiljne primjedbe koje dovode u pitanje i navode svakog normalnog da se zapita što se to tamo zbiva. I da li Ministarstvo financija ima adekvatne kapacitete, ljudske, kadrovske, profesionalne da obavlja ovaj posao. I postoje godine kolegice Jelaš u kojima je državni proračun dobio bezuvjetno mišljenje Ministarstva financija a vas pozivam da nađete koje su to pa ćemo nastaviti diskusiju.
Evo nova prilika za diskusiju je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice Dalić vi ste u vašem izlaganju se zapitali koliki je stvarni deficit državnog proračuna i da sumnjate zapravo u točnost knjiženja u državnom proračunu spominjući kratkoročna zaduženja. Koliko znam to povećanje duga je bilo negdje oko 771 milijuna eura, zbog čega su se zapravo uzimali kratkoročni krediti. A kod izdavanja jamstava bilo ih je od 1. siječnja do 31. prosinca 2013. 6 milijardi i 43 milijuna kuna. S obzirom, što će se dogoditi zapravo kada ta jamstva stignu na naplatu. Je li to povećanje deficita? Koliki će zapravo deficit biti povećan ukoliko se još po novom izračunu EU-a za deficit opet dodaju i javna poduzeća. Znajući da je cijeli proračun Republike Hrvatske zapravo za 2013. godinu temeljio se na rastu gospodarskih aktivnosti koliko znam 1,8%. S obzirom da se zna da su se povećali cijene energenata, poreza i sličnih stvari nije bilo pravog temelja ni osnova za povećanje državnog proračuna. I još nešto vezano za ono o čemu ste govorili. Povjerenstvo za fiskalnu politiku zaključilo je da fiskalno pravilo za 2013. godinu nije ispunjeno. Hvala.
Idemo na repliku poštovanog zastupnika Marina Jurjevića poštovanom zastupniku Ivanu Šukeru.
Kolega Šuker evo vi ja smo ovako dosta iskusni političari i imamo dosta iskustva što se toga tiče pa možda ćete se i vi složiti sa onim što ću sada reći a možda i nećete ali mislim da se stvari neće u našem društvu poboljšati dok se ne desi da opozicija počne hvaliti kada je nešto dobro što radi vlast i kada vlast ne počne prihvaćati dobronamjerne kritike ili prijedloge opozicije. Pa tako mislim da smo ja i vi dobar primjer onih koji bi tako trebali nastupati s obzirom da smo nešto iskusniji od mnogih drugih. Zašto to govorim? Pa evo slušajući ovu diskusiju evo kada je riječ o fiskalizaciji sada se ono traži šta bi se reklo dlaka u jajetu. Ja sam sada prvi put čuo da je to ustvari projekt HDZ-a koji je ova vlast uspjela realizirati. Tim više bi trebalo pohvaliti ovu vlast, svaka vam čast šta ste realizirali ono šta mi nismo uspjeli ali smo započeli ili namjeravali ili samo taj projekt predložili. Svaka vam čast jer to podržava 99% građana Hrvatske jer neće da ih kradu, jer neće da ih kradu. Ako je netko utajivao porez, on je krao. Ako su neki, šta ja znam neke butige, neki ugostiteljski objekti za 1000% povećali sada plaćanje poreza ili u neke županije 80%, u neke 30 itd., onda je jasno da se uvodi red s time. I ja mislim da to treba pohvaliti. I ja vam isto mislim i o predstečajnim nagodbama ako sindikati i radnici kažu dobro je da se spašavaju firme koje bi propale. Pa i dobro je da im se oproste dugovi jer bi onako one propale, a ovako ste spasili firmu koja sada plaća porez, spasili radna mjesta, onda je to dobra intencija [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ali mi je već isteklo vrijeme.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jurjeviću, pa ja ne vidim zašto ste vi meni replicirali jer ja sam iznosio činjenice što se tiče fiskalizacije i rekao sam isto tako činjenicu. Međutim ima jedan projekat HDZ-a koji je još mnogo snažniji, mnogo bolji od fiskalizacije a to je OIB. Zašto on šteka? Zašto se on nije implementirao u svojoj punoj snazi? Mi smo doveli zakon do provedbe, kasnije ga je trebalo implementirati. A ne danas, svako ministarstvo za sebe opet radi nekakvu priču prikupljanja podataka, svi bježe od središnjeg registra. Zašto? Zar se netko boji da će srušiti nekakve moralne veličine u Republici Hrvatskoj? OIB je najsnažniji instrument za borbu oko korupcije. A zašto sam rekao ministru da iznese nominalne pokazatelje? Zato što OIB ako eliminiramo ove velike trgovačke lance onda ćete vidjeti da ti koji su zahvaćeni OIB-om, i rekao sam, svatko tko želi napraviti reda ima podršku. To sam ne jedanput rekao ovdje, to sam rekao i ovdje. Ali je efekat fiskalizacije se nažalost ne vidi u proračunu. Ugostitelji pa oni ne mogu napraviti toliko prometa da smanje onu razliku sa uvođenjem među stope sa 25 na 10%. Ono što su prije plaćali PDV na 400 tisuća kuna sada moraju napraviti milijun kuna prometa da bi platili potpuno isti PDV ili da im se vrati kompletan predporez. To su činjenice. A isto tako pogledajte u knjigovodstvo pa ćete vidjeti da sa nultom stopom nije bilo evidentirano i to je veliki razlog zašto se ukupni promet toliko povećao. Međutim, nema potrebe da nas dvojica koji smo jednog sasvim drugačijeg obrazovanja da tako kažem raspravljamo o nekim tehničkim stvarima. Ali ako ste primijetili iz kluba HDZ-a mi podržavamo sve ono što je dobro. Ali ne volimo da nam odigrate igru iza leđa kao što ste nam odigrali sa Zakonom o predstečajnim nagodbama pa nakon tjedan dana izmijenili 45 članaka odredbama Vlade.
Hvala lijepa. Hvala lijepa, poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, i mene je ponukala fiskalizacija da vam repliciram. Vi ste spomenuli i sada ste ponovno odgovorom na repliku govorili kako je to projekt bio i vaše Vlade, HDZ-ove. Zapravo nema u tome ništa sporno ako je to tako. Ono što je sporno je da su ostali veliki iznosi neplaćenih poreznih potraživanja, pa evo rezultati fiskalizacije u prošloj godini koje je objavila porezna uprava kaže da se u ugostiteljstvu za 40% porasli … oporezive isporuke 2,6 milijardi kuna više nego u 2012. godini. Fizičke osobe su prijavile 55% odnosno 1,5 milijardi kuna više oporezivih isporuka nego u 2012. godini. U trgovini to je kod fizičkih osoba 14% ili 5,2 milijarde kuna više nego u 2012. i od toga su fizičke osobe prijavile 28% odnosno 1,5 milijardi kuna. Dakle ovi podaci su dostupni i to su oni učinci fiskalizacije koji govore o sprečavanju, suzbijanju sive ekonomije. To je jedan od učinaka fiskalizacije. Drugi učinak, ovdje je to bilo spomenuto, jer fer i korektna borba jer sigurno da onaj koji plaća uredno svoje obveze nije u istom odnosu prema onome koji to ne radi. Treće možda što je najvažnije, a to je zapravo poruka fiskalizacije i to je poruka u odnosu na ono prijašnje vrijeme jer kad se pojavio projekt fiskalizacije čitali smo, to su novinari, ozbiljni novinari u ozbiljnim novinama pisali kako je zapravo nemoguće da će poduzetnik opstat na tržištu ako bude plaćao državi svoje poreze. Jednostavno on mora imati jedan dio sive ekonomije da bi mogao opstati. I to je zapravo cijeli apsurd i cijela opasnost i uvođenjem fiskalizacije i uvođenjem reda se zapravo ljudima sugerira da je i za njih upravo bolje da poštuju, da isplaćivaju jer povećavaju onda i kreditnu sposobnost, povećavaju sve ono što im pomaže u njihovom poslovanju. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Žagar, ako vi kažete da se povećao promet za 8,5 milijardi obračunajte na to 25% PDV-a, znači za 2 milijarde se povećava prihod od PDV-a. Ako na to obračunate prosječno 25% stopu poreza na dohodak jer manje-više tu se radi sve o dohodašima jer za taj iznos ako im je povećan promet onda je vjerojatno bar 50% toga iznosa dohodak. To vam je dodatnih milijardu kuna. E sada tih milijardu kuna, negdje 300-400 milijuna je trebalo doći u državni proračun, a negdje oko 600-700 milijuna je trebalo završit kod jedinica lokalne samouprave. Ali nesporno je da je to projekat koji smo, kažem nitko nema ništa protiv njega, ali nema potrebe ga glorificirat po postotcima jer kažem ako eliminirate velike trgovačke lance, ugostitelji, trgovci, ovi koji rade u kešu itd., oni vam čine možda 1,5-2% BDP-a. Znači njihov ukupan udio u BDP-u je vrlo mali, dakle o tome se radi. Ali zato drugi instrument, sad govorimo OIB, netko je tu štekao, zašto ne znam. A druga stvar, nije porez nije bio sakriven, svaki je bio evidentiran i na njega su se uredno obračunavale kamate. Prema tome, ne možete reći da je netko nekoga htio zaštitit. Kako nekoga možete zaštitit ako ste ga stavili, proknjižili mu obvezu plaćanja poreza. Kako ga možete zaštitit? A tu obavezu ne može nitko izbrisat bez rješenja, onda kako ćete nekoga zaštititi? Neka mi to netko pojasni. Ali najlakše je nabacivat se sa ciframa. Netko je rekao da će od nenaplaćenih poreza naplatit 5 milijardi kuna i riješili smo problem deficita državnog proračuna. Naplatilo se 300-400 milijuna kuna. Pa sjetite se samo velikih … oko objave liste dužnika. Koji je efekat toga? Imate potpuno isti zakon, Zakon o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima iz 2002., koliki je efekat? 400 milijuna kuna. Isto se govorilo o velikim iznosima. Neke stvari su stvar struke, ne treba ih…
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sada je na redu klub SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovana kolegica potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Hvala predsjedniče. Ministre sa suradnikom i glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Hrvatska se pet godina bori s gospodarskom krizom koja nije posljedica samo globalne financijske i gospodarske krize iz 2008. godine, već je potencirana lošom gospodarskom strukturom i politikom koja nije uvažavala tranzicijske probleme koji su pratili hrvatsko gospodarstvo. Prethodna razdoblje, dakle prije krize, pratio je relativno visok gospodarski rast potican visokom potrošnjom koja se temeljila na zaduživanju. Bujanje građevinskih poslova koje se zasnivalo na cestogradnji, ali i velikim dijelom na skupim nekretninskim poslovima koji su također u velikoj mjeri financirani skupim bankarskim kreditima. Nažalost, u počecima krize nisu poduzimane mjere za njezinu sanaciju. Naprotiv, u prvim mjesecima i godinama negiralo se da kriza uopće postoji. O državnom proračunu pa i njegovom izvršenju nije moguće realno raspravljati ukoliko se ne analizira ukupnost gospodarskih tijekova. A kakvi su razmjeri i posljedice krize u Hrvatskoj ilustrirat ću sa nekoliko makroekonomskih podataka, uspoređujući zadnju godinu prije krize 2008. i 2013. o kojoj raspravljamo o izvršenju proračuna. U tom razdoblju ukupni prihodi poduzetnika pali su za 97 milijardi kuna, a samo u tri djelatnosti-trgovini, građevinskim poslovima i prerađivačkoj industriji za čak 91 milijardu. Tvrtke su izgubile kapital i rezove u vrijednosti od 62 milijarde kuna, investicije su pale za 48% ili je u tim godinama izgubljeno 52 milijarde kuna investiranja. Nelikvidnost je bujala i u samo dvije krizne godine je drastično narasla, udvostručena je. Blokirane tvrtke su imale blokirana sredstva na računima preko ili oko 45 milijardi kuna, a istovremeno građani među kojima najviše obrtnika preko 20 milijardi kuna. U takvim uvjetima trebalo je mijenjati gospodarsku politiku poduzimanjem kratkoročnih i dugoročnih mjera sanacije stanja, što se u najvećoj mjeri nije poduzimalo i započeto je tek sa ovim novim mandatom. Na početku mandata definirani su glavni ciljevi. To je smanjenje nelikvidnosti, smanjenje poreznog opterećenja gospodarstva, ali i podizanje svijesti da se obveze moraju platiti. Dakle, ova enormna nelikvidnost prikazana kroz blokirane tvrtke, ali i enormni dug prema državnom proračunu koji je kumuliran tamo od početka devedesetih godina iznosio gotovo 50 milijardi kuna. Stimuliranje izvoza, podizanje konkurentnosti i kapitaliziranosti poslovnih subjekata, upravljanje javnim dugom na način ne samo da se reprogramiraju dospjele obveze nego da se počinje smanjivati jer kamate u velikoj mjeri utječu na razinu deficita. Definirani su i novi ciljevi proračunske politike koji su se odnosili na smanjenje izdataka koji se odnose na izdatke za plaće i materijalne rashode, zadržavanje razine mirovina uz vraćanje godišnjih usklađenja, tzv. indeksacije, te zadržavanje razine socijalnih transfera, smanjenje dugovanja zdravstvenog sustava u visini od oko tada zatečenih 5 milijardi kuna. A kada se govori o proračunu u Hrvatskoj treba uzeti u obzir da veliki dio stanovništva ovisi o proračunskim transferima, a njihova su primanja jedva dostatna za minimalni standard. Teorijski je poznato da ekonomija prelazi iz recesije u rast samo povećanjem ukupne društvene efikasnosti. Godinama imamo detektirane uzroke, ali ih sporo i neefikasno uklanjamo. Tek u ovom mandatu započinju ozbiljnije reforme koje se odnose na tržište rada, niže opterećenje rada, poreznu reformu koja smanjuje i poreznu evaziju, reformu javne uprave, pravosuđa, zdravstva, socijale. Da do sada poduzimane mjere daju izvjesne rezultate na makro planu pokazuju i određeni rezultati koji su vidljivi već u 2013. godini, a trend se nastavlja i u ovoj godini. Uspoređujući neke od tih podataka u odnosu na 2012. godinu vidljivo je da su prihodi poduzetnika kad isključimo banke i osiguravajuća društva porasli za preko 10 milijardi kuna, da je prema određenim satima rada radilo više nego godinu ranije oko 22000 radnika što ukazuje i na određeni rast produktivnosti i efikasnosti. Ostvarena je neto dobit od 3 i pol milijarde kuna što je povećanje od čak 27%, a istovremeno su smanjeni gubici od 1,3 milijarde ili za 4%. Bolji je odnos izvoza i uvoza u odnosu na ranije godine proizvoda i usluga, pa je po prvi puta ostvaren i trgovinski suficit od 8 i pol milijardi kuna. Temeljni kapital tvrtki povećan je za 12 i pol milijardi kuna, a značajno je da je on najviše rastao kod malih poduzeća za čak 7,8 milijardi što je dijelom rezultat i oslobađanja plaćanja poreza na dobit za reinvestiranu dobit. Povećane su investicije u dugotrajnu imovinu za 4,6 milijardi ili čak 14% u odnosu na dvanaestu godinu u čemu značajnu ulogu ima i nova politika u Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj koja je najviše sredstava plasirala u odnosu, u investicije a oni su povoljniji i po ročnosti jer su otplate za takve investicije od 15 do 17 godina i po povoljnijoj kamati koja se kreće od 3 do 5%. Hrvatska banka za obnovu i razvoj značajno prati i izvoznike. U zadnje dvije godine u dvanaestoj i trinaestoj kroz kreditiranje i osiguranje izvoza plasirano je više od 20 milijardi kuna, a treba reći da je samo u dvije godine u temeljni kapital HBOR-a iz proračuna uplaćeno milijardu i 200 milijuna kuna što je ekvivalent prijašnjih šest godina kada se godišnje uplaćivalo samo 200 milijuna kuna. Restrukturiranje poduzeća u financijskim problemima pokušavalo se i još uvijek se pokušava postići predstečajnim nagodbama, te kroz taj proces povećati i likvidnost. Kroz nekoliko ciklusa reprograma poreznog duga i predstečajnih nagodbi odblokirani su računi i time je omogućen nastavak poslovanja u velikom broju tvrtki. Reći ću nekoliko samo podataka oko predstečajnih nagodbi, jer o njima se najviše i u javnosti i ovdje u Parlamentu raspravlja. Prijavljeno je ukupno gotovo 62 milijarde kuna dugovanja. U tim tvrtkama radilo je 54444 radnika. Već sam taj podatak govori o velikim problemima u kojima je velik broj tvrtki u hrvatskom gospodarstvu. Do sada je riješeno oko 48 milijardi kuna dugovanja, na način da su neki prihvaćeni, a neki odbijene i te tvrtke će ići u stečaj ili 88% svih predmeta. Kad se gleda koji će rezultati biti u postupku je prihvaćen plan restrukturiranja za obveze oko 32 milijarde kuna i tu radi oko 28 000 radnika, a sklopljena je nagodba i tvrtke nastavljaju raditi one koje su imale 21,4 milijarde kuna obveza a kod njih radi gotovo 22000 radnika ili su uspješno provedene u 35% prijavljenih obveza. Sklopljene nagodbama vjerovnicima je osigurano oko 53% potraživanja što u odnosu na stečajeve zapravo znači gotovo u dvostruko većem iznosu, a najviše otpisa duga imale su banke. U strukturi poduzetnika koji su sklopili predstečajnu nagodbu 93% čine mali poduzetnici i obrtnici kao i slobodna zanimanja. Dakle, nakon ovakvih makroekonomskih podataka nekoliko rečenica o državnom proračunu za 2013. i njegovom izvršenju. Prihodovano je 108,8 milijardi prihoda od čega 62,7 milijardi poreznih prihoda kao najizdašnijih prihoda u državnom proračunu. Oni su manji u odnosu na 2012. godinu i u odnosu na plan. U odnosu na 2012. 0,9%, na plan 1,5%. Utjecaj na porezne prihode imale su promjene u poreznim stopama ali i promjena metode obračuna PDV-a nakon ulaska Hrvatske u EU, dakle u drugom polugodištu prošle godine. Koristeći oslobađanje plaćanja poreza na dobit na reinvestiranu dobit smanjen je priljev u državni proračun za oko milijardu i 200 milijuna kuna, ali su smanjeni i određeni parafiskalni nameti koji se nisu plaćali u cijeloj 2013. godini. Rashodi su ostvareni sa 125 milijardi kuna, oni su veći u odnosu na 2012. godinu za 4% i manji za 1,4% u odnosu na plan. Smanjenje bilježe i dalje materijalni rashodi za 2,8% i subvencije za 3,9% a u financijskim rashodima koji su evidentirani sa gotovo 10 milijardi najveći udio imaju kamate koje su iznosile 9,3 milijarde kuna i veće su u odnosu na godinu ranije za milijardu kuna. Povećanje za zdravstvo na stavkama Hrvatskog zavoda zdravstvenog osiguranja odnosi se na podmirivanje obveza bolnica u vlasništvu države za nešto više od 3 milijarde kuna, a kao novi izdatak u odnosu na prethodne godine je doprinos Proračunu EU od 1,8 milijardi. I to je znatno utjecalo na ovo povećanje rashoda u odnosu na prošlu godinu. Deficit konsolidirane države tako je iskazan na razini od 17,3 milijarde ili 5,3% od čega na državni proračun otpada 16,2 milijarde ili 4,9% BDP-a. Tako iskazan deficit zapravo je utjecao da fiskalno pravilo nije zadovoljeno jer su rashodi u planiranom BDP-u smanjeni za 0,6 umjesto 1 postotni poen. O tome je svoje izvješće Saboru dostavilo i Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje preporučuje odlučnu provedbu fiskalne konsolidacije i daljnje strukturne mjere za povećanje konkurentnosti gospodarstva što će imati utjecaj na smanjenje fiskalnih neravnoteža i udjela duga u BDP-u. Državni ured za reviziju revidirajući Izvješće za 2013. dao je uvjetno mišljenje obrazlažući to sljedećim razlozima, da nisu izvršene neke od ranije danih mišljenja i preporuka što se vuče već godinama, gotovo da nema izvješća u kojem revizija to ne konstatira, te da nisu dosljedno primjenjivana propisana računovodstvena načela koja se odnose na evidenciju pojedinih stavaka u glavnoj knjizi. Ali istovremeno Državni ured se očitovao i na integraciju informacijskih sustava područnih riznica sa Državnom riznicom te o uspostavi Registra zaposlenih u javnom sektoru i centralnom obračunu plaća kao pozitivnim procesima u vođenju proračuna. Kroz Državni proračun za 2013. godinu ocjenjujemo da je započet proces financijske konsolidacije gospodarstva jer su smanjena državna davanja koja su proračunski prihodi. I oni su naravno imali utjecaj, značajan utjecaj na prihodovnu stranu proračuna, ali da je počela i fiskalna konsolidacija jer se nastavilo sa smanjenjem određenih proračunskih rashoda. Pri tome se vodilo računa da se određeni socijalni rashodi, mirovine, ne smanjuju ali ujednačavanjem uvjeta i na tim pozicijama može doći do ušteda kao npr. na ukupnim troškovima zaposlenih kroz potpuno uvođenje centralnog obračuna plaća ili pak kroz umrežavanje podataka o socijalnim isplatama tako da i tu može doći do ravnopravnijih primanja onima kojima je takva pomoć potrebna. Svjesni smo da velik broj naših građana nema prihode koji osiguravaju adekvatni standard, da je nezaposlenost, posebno mladih, velika i za mnoge dugotrajna. Da su prosječne mirovine niske a da najveći broj umirovljenika prima mirovinu ispod prosjeka. Svjesni smo i da neke reforme nisu dovoljno brze, ali one ovise i o suglasnosti u društvu a u mnogim važnim promjenama koje treba činiti u Hrvatskoj postoje otpori. Postoje otpori i u politici i u interesnim grupama. Tome svjedočimo svaki dan pa i ovdje danas kroz ovu raspravu. Iako građani pojedinačno još ne mogu osjetiti rezultate provedenih reformi, odnosno ne vide to kroz novo zapošljavanje, ne vide to kroz veće plaće ili mirovine, ali bolji gospodarski tijekovi koji su evidentirani u 2013. i nastavljeni u 2014. godini mogu buditi optimizam da je izlaz iz krize realan. Klub SDP-a će prihvatiti Izvješće o izvršenju Državnog proračuna za 2013., Izvještaj o fiskalnom pravilu i Izvješće o nalazu Državne revizije o izvršenju Državnog proračuna za 2013. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo se javio poštovani Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Zgrebec vaše izlaganje je na tragu onoga što je govorio i ministar Lalovac, koristeći neke manje relevantne brojke i pokazatelje pokušavate pokazati da je trend pozitivan, da ima naznaka da izlazimo iz krize. Međutim, sve ključne brojke vas demantiraju, od pada BDP-a, razine nezaposlenosti i dalje nedostatka investicija. Kažete da je smjer dobar, da Vlada radi dobro a za sve ono što je negativno kritizirate ili prethodnike ili pojedine interesne skupine. Pa evo, da ne bih govorio samo ono što vam govori HDZ, ja ću se pozvati malo na neutralne izvore, na neutralne promatrače i pitat ću vas kako komentirati da sve relevantne međunarodne institucije koje se bave financijama i gospodarstvom, sve kreditne agencije negativno ocjenjuju gospodarsku situaciju u Hrvatskoj i negativno ocjenjuju politiku Vlade? Sve je kulminiralo prošli tjedan ocjenom Financial timesa koji kaže da je Hrvatska najnefunkcionalnije gospodarstvo u Europskoj uniji. Dakle, to nije ocjena nikoga ko sjedi ovdje, ko bi mogao možda biti i subjektivan, to je ocjena onih koji nas gledaju izvana i govore zaista ono što misle i vjerujem da zaista dobro procjenjuju što je danas hrvatska realnost. Dakle, nazivaju nas najnefunkcionalnijim gospodarstvom u Europskoj uniji i pritom vrlo jasno lociraju i onog tko je odgovaran i kažu da Vladi lijevog centra nedostaje energije, želje i samouvjerenosti za provođenje bitnih reformi kao što su velike promjene u državnom sektoru i stvaranje dobre poduzetničke klime za izravna strana ulaganja. Programi privatizacije nemaju nikakav smjer. Dakle, to je ocjena koju dijelimo svi.
Vrijeme.
Sad ste još čuli i ocjenu nažalost Ureda za reviziju koji vam je dao uvjetno mišljenje. Dakle, nema uvođenja reda i svi vaši argumenti nažalost troše se na dnevnoj bazi i mislim da je stvarno vrijeme za promjene.
Na ovu repliku odgovora poštovana potpredsjednica doma gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Kažete kolega da sam ja iznosila manje relevantne podatke? Pa vama se to može tako činiti jer vi ne znate što su pojedine ekonomske kategorije. Ako govorim da raste, da je povećana kapitaliziranost tvrtki to znači da su one sposobnije za investiranje, sposobnije da se javljaju za kredite, da su sposobnije da pozitivno posluju. To je za vas manje relevantan podatak? Da su veće investicije za 14% to je vama manje relevantan podatak? Da imamo nakon dugo, ja čak ne znam da smo ikada imali suficit trgovinske bilance, to je vama manje važan podatak? Mene ne opterećuje što neke agencije, kako neke agencije ocjenjuju Hrvatsku, meni je važno da mi u Hrvatskoj postignemo konsenzus na tome da treba tražiti izlaz kroz reforme koje će povećavati ukupnu društvenu efikasnost. A toga nažalost kod vas nema, nema ni kroz vaše rasprave niti kroz vaše prijedloge, vama je jedino važna vlast i jedino što, jedini način na koji vi raspravljate kaže "Treba otići ova vlast da dođemo mi, jer mi znamo." A vi ste u 8 godina pokazali kako se znate nositi sa krizom.
Druga replika, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice, vi ste u svom izlaganju jedna dio posvetili i predstečajnim nagodbama i njihovom učinku na hrvatsko gospodarstvo što se onda, bi se trebali iščitati i na elemente i financijske pokazatelje državnog proračuna. Ako već govorimo i ako Vlada, i ako ministar financija govori o potrebi uvođenja reda i u tom kontekstu spominje i fiskalizaciju i učinke fiskalizacije. Onda vi … [[Govornik se ne razumije.]] javnost, a i nas zastupnike itekako interesira da Vlada ukaže transparentnost i pokaže hrvatskoj javnosti i hrvatskim zastupnicima koje su to tvrtke, koji su to dužnici u postupku predstečajne nagodbe kojima su otpisana značajna sredstva i dugovanja prema državnom proračunu. To bi bilo vrlo važno da sagledamo cjelokupni učinak Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi da vidimo koliko je i kome u Republici Hrvatskoj oprošteno na ime neplaćenih poreza i drugih davanja prema državnom proračunu, to je jedna stvar. Druga stvar, bilo bi dobro da utvrdimo i da nas i o tome ministar izvijesti, da li su takve potpore u smislu Zakona o državnim potporama smatraju nezakonitim potporama pogotovo u onom dijelu u kojemu je pojedinim dužnicima otpisano od strane dugovanja prema državnom proračunu više nego što je otpisano drugim vjerovnicima u tim istim postupcima predstečajnih nagodbi. Prema tome, kad Vlada s pravom inzistira, traži red u financijskom poslovanju bilo bi dobro da nas izvijesti, sve nas hrvatsku javnost, hrvatske zastupnike koliko i na koji način je ona sama bila transparentna u provedbi Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Možda bismo i iz tih podataka iščitali kome je i na koji način su otpisana velika dugovanja prema državnom proračunu a što u svakom slučaju ima značajan utjecaj i na ovakvo stanje.
Vrijeme. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
Podaci koje sam iznosila oko predstečajnih nagodbi, ja sam uzela sa web stranice FINA-e. FINA ima sve podatke u konsolidirane i pojedinačne, prema tome svako od nas može do tih podataka doći. A ovo što vi meni govorite što bi trebao ministar ili ministarstvo raditi postavite zastupničko pitanje pa ćete dobiti odgovor.
Treća replika uvažena Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice i poštovana potpredsjednice, gospođo Zgrebec spominjali ste u svojoj raspravi, ja bi se na to referirala, odnosno replicirala, kako nam je potrebno suglasje, s čime se potpuno slažem i kako se mnogi opiru reformama i to je nešto što je zapravo opće mjesto u Hrvatskoj. Dakle, svi govore o reformama, malo tko govori kakve bi to reforme zapravo trebali napraviti, govorim i o prošlom mandatu prošle Vlade i danas. Ali malo tko govori o konkretnim primjerima što to zaista treba napraviti. I slažem se s vama, bez suglasja oko nekoliko važnih reformi, odnosno nekoliko važnih odluka nećemo se bitno pomaknuti. Mislim ovdje i na preporuke Europskoga vijeća odnosno Europske komisije vezane za i Zakon o radu i mirovinski sustav koji nam je, po mom mišljenju, na rubu pucanja jer imamo jednoga koji radi, jednoga koji je u mirovini i kako kažu u preporukama, otežavanje ranog, odnosno odlaženja u invalidsku mirovinu, itd. Dakle, to su sve pitanja oko kojih bismo prije svega trebali raspraviti u Hrvatskom saboru. Ja sam, odnosno moj je klub zajedno sa klubom HDSSB-a predložio, uputili smo prijedlog predsjedniku Sabora da se otvori rasprava oko preporuka vijeća upravo u Hrvatskome saboru do kraja ljetne stanke. Pa vas molim jer mislim da bi smo tu mogli prije svega izaći na političku čistinu. Tko je za što, oko Zakona o radu, oko mirovinskog sustava, oko zdravstvenoga sustava i da bi onda Vlada itekako imala jače pozicije u razgovorima dalje sa Europskom komisijom. Mislim da kao potpredsjednica Sabora možete utjecati na to da o tome raspravimo i da to donesemo barem neke, barem dva zaključka oko temeljnih pitanja koja nas muče. Hvala.
Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
Činjenica jest da mi oko ključnih reformi koje trebamo provoditi u Hrvatskoj nismo otvorili široku raspravu unutar hrvatskoga društva pa onda i ovdje kao politika u Hrvatskome saboru. Međutim, koju god temu pokušate nametnuti za raspravu, ona automatski dolazi, je odbojna jednom širokom krugu ljudi ili ja sam to tako rekla, interesnim skupinama. Pogledajte, idete u neku veću investiciju u, što se tiče energetike, imate otpore. Hrvatska ne može očekivati da će netko drugi za nju proizvoditi energiju da bi ju ona uvozila, ali mi nemamo ni novaca da kupujemo skupu energiju koju će netko drugi provoditi. Ako idete u neku veću investiciju, onda vam se čuju glasovi, pa netko će tu jako puno zaraditi, a mi ćemo biti sobarice ili ćemo biti ne znam tko. Takve rasprave koje su potencirane i kroz medije u Hrvatskoj, zapravo nas samo vode u podjele, a nikako u ono što bi trebalo biti jedan zajednički dogovor o tome što moramo činiti da Hrvatska što prije izađe iz krize.
Posljednja replika poštovani Hrvoje Nekić. Izvolite.
Draga kolegice Zgrebec, u pravu ste. Svjesni smo problema s kojima smo suočeni, isto tako svjesni smo i broja nezaposlenih, kao što smo i svjesni posla koji je pred nama. Međutim, isto tako, što je vidljivo iz ovih podataka, svjesni smo i činjenice da sve one mjere koje Vlada poduzima već sad daju rezultate u gospodarstvu i da će ti rezultati biti sve bolji što će naravno na kraju rezultirati onim što je možda po meni i najvažnije, a to je smanjenjem broja nezaposlenosti i naravno povećanjem zaposlenosti što će građani, a vrlo brzo, ja se nadam, osjetiti i što će moći konkretno vidjeti iz rezultata koje ova Vlada poduzima.
Zahvaljujem. Prije nego što nastavimo raspravu po klubovima, jedna obavijest. Osim ove dvije točke koje sada raspravljamo, danas ćemo još raspraviti i točke 3. i 4., bez obzira koliko nam za to vremena trebalo. U ime Hrvatskim laburista govorit će poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Zahvaljujem. Prije nego što nastavimo raspravu po klubovima, jedna obavijest. Osim ove dvije točke koje sada raspravljamo, danas ćemo još raspraviti i točke 3. i 4., bez obzira koliko nam za to vremena trebalo. U ime Hrvatskim laburista govorit će poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovane kolegice i kolege, ministre. Raspravljajući Izvješće o izvršenju proračuna je rasprava o statistici, kako je izvršeno ono što je bilo planirano i zbog toga ću svoju raspravu započeti samo sa dva kratka osvrta na izvršenje državnog proračuna i to ne nužno zbog kritike nego što bi rekao kolega Jurjević, upozorenja. Prihodi s naslova poreza na dodatnu vrijednost u 2013. su manji nego 2012. Oni su manji i od planiranog u samom državnom proračunu za 2,7%, to je oko milijarda kuna, a kada u proračunu nedostaje milijarda ili je nečega manje, ministar financija zna da tada počinje blagi propuh u državnim financijama. Pozitivni efekti ukidanja nulte stope PDV-a koji su se očekivali nisu izvršeni, dakle to njih nije došlo. Druga velika stavka poreznih prihoda su posebni porezi i trošarine. 2013. naplaćeno je 11,6 milijardi tog naslova, 2012. 11,2 milijarde. Ovaj rast od 400 milijuna kuna zabilježen je rast naslova poreza na energiju, ali ne zbog povećane potrošnje energije nego povećanje cijene energenata jer da je došlo do povećane potrošnje energije to bi značilo da je bio počeo i početak gospodarskog rasta razvoja proizvodnje. I druga stavka je oporezivanje duhana i duhanskih proizvoda koja je ostvarena sa 3,6 milijardi za 300 milijuna manje nego godinu dana prije, što samo znači da je u Hrvatskoj sve više onih koji su svoje popušili ili su na tom dobrom tragu. Od ukupno 62,7 milijardi poreznih prihoda, porez na dodanu vrijednost, posebni porezi i trošarine su 51,8 ili 82,6%, a jedan, drugi i treći porez i njegovo kretanje u naplati je direktna posljedica stanja osobne potrošnje, investiranja i društvene potrošnje u cjelini. A ovi podaci pokazuju da Hrvatskoj i dalje pada osobna potrošnja, pada kupovna moć prosječnih zarada i raste siromaštvo. To sam rekao zbog toga što zabluda u tome da će se rigoroznim mjerama štednje i pritiskom na osobnu potrošnju oporaviti gospodarstvo. I nigdje druge više u EU nitko ne robuje tom modelu kao i sretan sam da i onih famoznih 3% deficita državnog proračuna počelo njegovo propitivanje i kritiziranje ne samo od nas u Hrvatskom saboru nego recimo i premijera Republike Italije Renzia koji također smatra da tih 3% i brutalne mjere štednje ne mogu oporaviti nijednu članicu EU. Druga stavka, rashodovna pozicija subvencije. 5,5 milijardi kuna u prošloj godini je dato za subvencije od čega 1,4 milijarde javnom sektoru, a 4,1 milijarda privatnom sektoru. Oko tih subvencija u Hrvatskom saboru veliki je broj prijepora, svađa koliko će one biti, što će se subvencionirati, s koliko subvencija, kada će biti isplaćivanje i u tome je najčešće bio prijepor i najveće nezadovoljstvo različitih interesnih skupina. Međutim ono što nikada nismo napravili, nikada nismo dobili, o čemu nikad nismo raspravljali je sljedeće, koji su učinci tih subvencija na hrvatsko gospodarstvo, poljoprivredu i poduzetništvo? 5,5 milijardi kuna javnog novca se daje 1,4 u javni, 4,1 milijarda u privatni sektor i koji su učinci? Koliko je povećana proizvodnja zbog utjecaja subvencija, a povećanje proizvodnje jedan ako ne i prvi cilj subvencije. Drugo, koliko je modernizirana ili tehnološki unaprijeđena proizvodnja, to je obično drugi … subvencija i treće koliko su smanjene cijene usluga i proizvoda koje su subvencionirane? To je treći cilj subvencija. I umjesto da raspravljamo i dobijemo jednu analizu učinaka pozitivnih ili negativnih ili nultih efekata na subvencije, svake godine ćemo se prilikom donošenja proračuna svađati da li je dovoljno, tko će sve dobivati i kada će biti isplaćene. Ja želim, a vjerujem da bi i ministar financija bio sretan kada bi ovih 5,5 milijarde netko pretvorio u jednu analizu i rekao da to se isplati jer imamo takve i takve, te i te efekte u gospodarstvu. Raspravljamo ne samo o izvršenju proračuna nego i nalazu Državne revizije o izvršenju proračuna. državna revizija je dala uvjetno mišljenje, to je prolazna ocjena, ali s opomenom, kartonom. Koji su razlozi uvjetnog mišljenja odnosno što Državna revizija zamjera? Veliki dio preporuka i naloga datih 2012.nisu izvršene. Nadalje, podaci u glavnoj knjizi državnog proračuna na temelju kojeg se sastavljaju propisani financijski izvještaji, te izvještaji o izvršenju državnog proračuna nisu potpuni jer nisu iskazani podaci o potraživanjima za vrijednosno značajne prihode državnog proračuna, porezi, doprinosi, posebni porezi te podaci o vrijednosti državne imovine. Također pojedina potraživanja za poreze i druga javna davanja primjenom odredbi pojedinih zakona i drugih propisa su otpisana, reprogramirana, naplaćena u nekretninama, udjelima, dionicama ili prebojem međusobnih potraživanja što također nije evidentirano u poslovnim knjigama i financijskim izvještajima, a imale su utjecaj na prihode i rashode i imovinu državnog proračuna. To nije sve. U Godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna RH za 2013.manajak prihoda opće države nije točno iskazan jer proračunski i izvanproračunski korisnici u priznavanju prihoda i rashoda primjenjuju različita računovodstvena načela. Kada će biti otklonjeni ovi razlozi da svi korisnici i izvanproračunski korisnici koriste različita načela? Dalje, pojedina područja su nedovoljno jasno ili nedostatno normativno regulirana. Ima još, vrijednost novih financijskih jamstava je viša od iznosa propisanog odredbom članka 31. Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2013. I na kraju, osim za namjene propisane zakonima sredstvima proračunske zalihe financirani su rashodi koji su se mogli predvidjeti ili se kontinuirano provode stoga su mogli biti i planirane. To piše u nalazu Ureda državne revizije. Dobro, dogodilo se. Osim očitovanja Ministarstva financija na pojedine točke nalaza mišljenja Državne revizije Vlada na ovaj dokumenat nije dala svoje mišljenje. I ako sada ove zamjerke promatramo samo u kontekstu nadležnosti, ovlasti Ministarstva financija a ja bih doista volio znati i čuti mišljenje Vlada kada, kojim mjerama i načinima će se otkloniti razlozi koji su doveli do ovih zamjerki državne revizije. Ili ćemo prihvaćajući i ovaj dokumenat, izvještaj državne revizije konstatirati da Vlada u cjelini nije poštivala ne samo državni proračun nego i prateće zakone. Jer kada Sabor taj izvještaj usvoji on usvaja i ove navode kao i naloge i preporuke koje je državna revizija dala za 2013. To smo napravili i za 2012. državna revizija konstatira da najvažnije naloge nadležni nisu proveli. Vlada se ne očituje o tome, nema očitovanja, nema mišljenje Vlade. Jer to znači da Vlada ignorira nalaz državne revizije? Jel to znači da usvajanjem toga nalaza zapravo usvajamo ocjenu da Vlada nije dobro postupala u izvršavanju? Ali meni je daleko bitnije i ovo kada i kako će se otkloniti nedostaci na koje upozorava državna revizija. I ne mora biti nitko kažnjen ako je takva politička odluka. Ali doista jeste važno da Sabor dobije odgovor na ovih 6 primjedaba, nalaza, ozbiljnih upozorenja državne revizije, počeli smo pripremati, radimo, doći će na dnevni red, otkloniti ćemo, riješiti ćemo, to je suština onoga što sam očekivao. Međutim, osim samog proračuna u svojem izvještaju državna revizija se pozabavila i poglavljem ili područjem državne imovine i to je dobro i zahvaljujem joj na tome. I samo podsjećam da se radi o vrijednosti koja je kada smo raspravljali o strategiji upravljanja državnom imovinom bila procijenjena ili se govorilo da je to vrijednost veća od 30 milijardi eura. Dakle u vrijednosnom smislu to je puno više nego jedan godišnji proračun. Sabor je nakon dužih porođajnih muka usvojio i Strategiju upravljanja državnom imovinom i zakon. I jedna od važnih stvari iz ta dva dokumenta je Registar državne imovine. On se pojavio, on je objavljen, doduše i taj dokumenat, odnosno taj registar je kasnio u odnosu na propisane rokove. Bilo je zanimljivo vidjeti kada na dan objave tog registra resorni ministar se hvalio da je to konačno napravljeno ali se nije ispričao zbog kašnjenja a pristojno se ispričati kada netko nešto ne napravi u roku. Što državna revizija piše o Registru državne imovine? Prema podacima iz registra, ožujak 2014. broj upisanih jedinica koje se odnose na nekretnine je 384 tisuće, broj trgovačkih društva koje ima država imatelj dionica 460 a broj upisanih trgovačkih društva u kojima država ima udjele je 240. Uvidom u registar utvrđeno je da su podaci nepotpuni, posebno oni koji se odnose na nekretnine. U pojedinim slučajevima nedostaju podaci o nazivu korisnika nekretnine i površini a podaci u vrijednosti nekretnina uglavnom se ne navode. Podaci nisu ažurirani jer su pojedini obveznici dostavili podatke sa stanjem 2012. godine. Značajni je novac utrošen na uspostavu Registra državne imovine i traži i značajne ljudske resurse. I ako ni nakon godinu dana nismo u stanju da on odgovara po sadržaju propisanim u zakonu i nitko nikome zbog toga ne postavlja pitanje zašto nije dobro. Ima još.U pojedinim slučajevima Sporazumi o podjeli imovine između proračunskih korisnika se ne zaključuju pravodobno ili se ne primjenjuju dosljedno u dijelu koji se odnosi na evidentiranje u poslovnim knjigama. Dakle radi se o korisnicima državne imovine u tijelima državne vlasti. U pojedinim slučajevima imovina se evidentira kod jednog proračunskog korisnika a koristi je drugi proračunski korisnik. I završavam sljedećim. Registar državne imovine kao projekt čija je uspostava između ostalog trebala ponuditi je rješenje vezano uz evidentiranje državne imovine u glavnoj knjizi i financijskim izvještajima državnog proračuna ne provodi se na zadovoljavajući način. Obaveznici koji dostavljaju podatke u registar nisu informirani o obavezi dostave svih potrebnih podataka o državnoj imovini koju uporabljuju a koji su potrebni za unos u izvještaj, sustav državnog proračuna. Dakle nisu obaviješteni o svim podacima koje moraju dostavljati a koji se moraju unositi u Registar državne imovine. I nikome ništa, nitko nije kriv. Hoće li se to otkloniti i kada? Takvi odgovori omogućavaju ono što se priziva dogovor. I vladajuće molim da ovu moju raspravu ne doživljavaju a priori kao kritiku nego upozorenje. I dobro je da smo donijeli Zakon o upravljanju državnom imovinom i strategiju i Registar državne imovine, ali nije dobro da dio državnih službi prema tome se odnosi aljkavo. I završavam svoju raspravu, u Registru državne imovine su nekretnine, dionice i udjeli države u trgovačkim društvima, a strategija i zakon su predvidjeli da u Registru državne imovine bude točno 35 pojavnih oblika državne imovine. Imamo samo tri. Nećete moći pamtit da ih sve čitam, ali primjerice u Registru državne imovine još uvijek nemamo imovinu oduzetu, protuzakonito stečenu kaznenim djelima. Još uvijek je nemamo i još uvijek nemamo vrijednost i popis elektroničke komunikacijske infrastrukture i drugo povezanu opremu s njom, a jako važna činjenica o mogućnosti stavljanja … u funkciju. Nemamo ni patente ustupljene Republici Hrvatskoj, nemamo ni imovinu i sukcesije od bivše države, naročito u inozemstvu. I sad dalje nabrajanje bi bilo besmisleno, izdvojio sam one za koje znam da podaci postoje, a nisu unijeti jer ih netko nije nekome dostavio. I zbog toga izražavam žaljenje što Vlada na ovo izvješće Državne revizije nije dala svoje mišljenje ne da se posipa pepelom i prizna krivnju nego da kaže, da odgovori na dileme kada, tko, u kojim rokovima i na koji način će otkloniti razloge zbog kojih Državna revizija upozorava da pitanje gospodarenja državnom imovinom ne možemo promatrati odvojeno od državnog proračuna jer se to također iskazuje. Vjerujem da će dio odgovora moći dati ministar financija, ja bih volio ako je to moguće. Ako ne, prije ili kasnije možda će se netko ipak udostojiti dat odgovor i na ta pitanja.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo poštovani kolega Marijan Škvarić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolege, u vašoj raspravi zaista ste potaknuli nekoliko pitanja koje bih ipak htio da malo raspravimo. Prije svega, zaista sa punim pravom pitate pitanje subvencija koje su vrijednosti 5,5 milijuna kuna koji su efekt dali našoj državi, našem gospodarstvu. I pitanje onda se samo po sebi nameće, ako nema nikakvih pokazatelja onda možemo reći da ta sredstva i te subvencije su jednostavno nestale, da li su pokradene ili prije svega nažalost da nisu bile dobro iskorištene. Ali ako sad malo gledamo pokazatelje koji su definirani preko ulaganja od strane Ministarstva gospodarstva prije svega, da nam je industrijska proizvodnja u prvih 4 mjeseca u odnosu na prošlu godinu povećana. Tako je u 1. mjesecu bila veća za 3,2%, 2. mjesecu za 2,8%, 3.i 4. mjesecu je bila na razini 0,7-0,6%. Kad uspoređujemo kvartale između znači prvi kvartal 2014. na '13. godinu izvoz nam je 8,5% veći. To ipak govori da su naši poduzetnici, naši gospodarstvenici te subvencije koje su date itekako znali iskoristiti, naročito kada govorimo o izvozu i to izvozu na tržišta u okviru Europske unije koja su izuzetno zahtjevna, da su ta sredstva uložili prije svega za novo znanje, za nove proizvode, siguran sam i za nove strojeve. A to onda govorimo i oko operativnog programa potpore koji su dati, iznos od 120 milijuna kuna i 110 tvrtki je to koristilo i operativni program potpore prerađivačkoj industriji koje su koristile oko 120 do 130 potpora i iznos od 132 milijuna kuna. Znači ipak ima pokazatelja da su te potpore itekako ne socijalnog karaktera kao što smo rekli danas na početku … o poljoprivredi, nego one koje su razumnog karaktera. I slažem se u tome da proračunska zaliha je ipak u ovom trenutku što ste rekli puno kvalitetnije definirana u odnosu na prije, samo gledati 2011. godinu kakva je bila proračunska zaliha u tom dijelu. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara uvaženi Dragutin Lesar, izvolite.
Vrlo kratko. 5,5 milijardi, ne 5,5 milijuna kuna kolega su bile subvencije, ne potpore. Rast industrijske proizvodnje ili pokazatelji o rastu industrijske proizvodnje i izvoza mogu, ali ne moraju imat nikakve veze s ovim subvencijama tako dugo dok se obrada podataka ne sačini prema korisnicima. Koliko je onih koji su dobili državne subvencije završilo u predstečajnoj nagodbi ili u stečaju ili bankrotiralo primjerice? Je li imate taj podatak? Ja nemam. Vidite, kad ćemo ih imati onda ćemo vidjeti da li tih efekata …. Koliko je rast industrijske proizvodnje u dijelu industrije koja nema pravo na subvencije? A što ako je tu ostvaren najveći rast izvoza kod onih koji nisu korisnici subvencija? Tako da općim statističkim makroekonomskim pokazateljima dokazivati opravdanost subvencija po meni je ovako dosta metoda koja se obično zove odokativna.
Druga replika i poštovana kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar, govorili ste među ostalim o mjerama štednje i o brutalnim mjerama štednje. Spominjali ste talijanskog premijera Renzija i brutalne mjere štednje i u tome se slažem s vama, ne brutalne ali mjere štednje da. Jer deficit moramo smanjivati, to je činjenica, nikako zbog Europske komisije, zbog Europske unije, zbog nekoga tko nam je ponovo tutor nego zbog samih sebe jer mi ne možemo trošiti više nego što zarađujemo. To je računica svake domaćice i svakoga kućanstva, pa onda mora biti i države. A da bi se to ostvarilo evo kad čitate i preporuke Vijeća za Republiku Hrvatsku, znači deficit ispod 3% 2016. godine. To prije svega za Vladu, svaku Vladu pa i ovu znači još nešto realno i dosljedno planirati. Kad pogledate ovo Izvješće o izvršenju proračuna za prošlu godinu planiran je deficit bio od 10 milijardi na početku, međutim došli smo do koliko 16 i pol, 17, 18. Znači danas se ovdje govori o različitim iznosima. Svakako gotovo dvostruko od onoga što je bilo planirano. I to je jedno od pitanja koje moramo i u Hrvatskom saboru razriješiti kako doći do toga da počnemo štedjeti realno, a da država funkcionira i da budu zaštićeni svi oni koji moraju biti zaštićeni, a da dajemo potporu gospodarstvu.
Na repliku odgovara uvaženi Dragutin Lesar, izvolite.
Kolegice Kosor, ja se s vama slažem samo uvijek ćemo ostati u dvojbi tri posto deficita je postalo zlatno tele o kojem se nitko ne usudi više raspravljati. Zašto baš tri? I gdje je to dokazano da 3% deficita je baš zdravo za gospodarstvo, ali pustimo sad to. Naglasak sam u svojoj raspravi stavio na pad osobne potrošnje. Jedan od načina smanjenja deficita je da se nema novog zaduživanja, da se otplaćuju samo stari dugovi. To je jedan od načina.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba nezavisnih zastupnika govorit će kolege Grubišić i Kajin. Prvo kolega Grubišić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre i sa pomoćnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ovo je druga godina i pol da sudjelujem u radu Hrvatskog sabora što mi je čast, ali moram reći da s radom Sabora nisam osobno zadovoljan i ona mišljenja s kojima sam došao u Sabor pred dvije i pol godine ona su ostala i do danas prisutna. Sabor je podijeljen na stranku na vlasti ili koaliciju na vlasti i oporbu i rasprave se vode uglavnom na relaciji bilo da stranka na vlasti podržava bez obzira na odgovornost, točnost, preciznost izvještaja da oporba uglavnom čast iznimkama napada bilo kakvo rješenje koje daje stranka na vlasti. Mogli bi spomenuti onu staru uzrečicu da su mali pačići išli u školu od srijede do petka, ali se nisu makli dalje od početka. Ja isto mislim da se nismo makli dalje od početka, jer zaobilazimo bitne probleme koji su u hrvatskom društvu prisutni, a mi se pravimo da te probleme ne vidimo ili ih stvarno ne vidimo. Ja osobno nisam opredijeljen ni za lijevu, ni za desnu opciju u razmišljanju ali mi je u centar zanimanja stavljen čovjek nadasve i mi kao predstavnici u Hrvatskom saboru moramo se boriti za konkretnog građanina, čovjeka, da njemu život bude bolji na ovim prostorima, uspješniji, da bude zadovoljniji. To se ne događa uza sva hajmo reći dobra nastojanja i mi se nalazimo na jednom određenom početku. Ako bi trebalo uspostaviti i sprovesti neke reforme onda mislim da bi trebalo početi od samih početaka izbornog procesa, a to je neposredno opiranje saborskih zastupnika, a ne stranačkih lista i da oni koje stvarno izabere narod po imenu i prezimenu stvarno taj narod i predstavljaju. Budemo li birali ponovno po [[Upadica Stazić: Kolega Grubišiću, pa nemam nikakvu namjeru sužavati ovu raspravu ali imamo vrlo jasnu i konkretnu temu to je izvršenje proračuna.]] Je, imamo konkretnu temu ali ovo su problemi [[Upadica Stazić: Ja bih vas najljubaznije molio da se približite temi.]] Ovo su problemi i ja ću sad završiti brzo, ali mislim da o problemima treba govoriti da se mogu riješiti. Ne bude li se govorilo o problemima ostat ćemo na istoj poziciji na kojoj se sada nalazimo. Dakle, ja smatram da bi trebalo imati neposredno biranje saborskih zastupnika, da su oni odgovorni svojoj izbornoj jedinici za svoj rad i da se mogu opozvati ukoliko ne izvršavaju ona obećanja koja su u izbornoj utrci dali. Mnogi imamo programe za izbore, ali nemamo probleme i za izlazak Hrvatske iz krize. Ja nastojim i želim surađivati na programima izlaska iz krize bilo da oni dolaze iz desne ili s lijeve strane, ako oni vode Hrvatsku prema boljem sutra. A daljnje izlaganje učinit će gospodin Kajin.
Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, gospodo zastupnici, glavni državni revizore. Kad govorimo o izvršenju državnog proračuna za 2013. jasno bitni su prije svega ti makroekonomski pokazatelji. Ali ja ću ovom prilikom učiniti jednu usporedbu sa onima iz 2008. godine. Pa onda vidimo da 2008. godine sve kompanije u Hrvatskoj ostvarile su 709,8 milijardi kuna prihoda, a 2013. 612,4 milijarde kuna. To je znači 97,3 milijarde kuna manje. 2007., 2008. imali smo dobit 17,2 milijarde kuna, govorim o predkriznoj godini, a 2013. 3,15 milijardi kuna. Znači, to je minus 14 milijardi kuna. 2013. godine 101 tisuća poduzeća u Hrvatskoj zapošljava 830 tisuća 328 radnika, a 2008. 933 tisuće 628 ili 103 tisuće 300 radnika manje zaposleno je 2013. u odnosu na 2008. Obveze gospodarstva, kamate itd. sa 58,1 milijarde porasle su na 69 milijardi kuna. Investicije su manje za 52 milijarde kuna. 2008. godine imali smo 89,6 milijardi kuna investicija, 2013. 37,4 milijarde kuna. I ono što je nedavno i sam ministar financija govorio da je recesija uskratila u ovih 5 godina godišnji prihod proračunu od cca 100 milijardi kuna. Znači, trendovi 2013. nisu bili dobri i sad se postavlja pitanje da li će se 2014. mijenjati? Prerano je to reći. Osobno želim vjerovati da je to naprosto moguće. Ono na čemu sigurno želim inzistirati, ujutro sam se čuo i sa ministrom, to je prije svega jedno činidbeno jamstvo u iznosu 123 milijuna eura za ugovoreni jaružar Uljanika sa nizozemskim kompanijama ukupno vrijednim 173 milijuna eura. To je kao da u tom jednom brodu su sadržana 4, 5 tankera ili ne znam koliko trajekata, 10-ak trajekata. Znači, ako se to dogodi pokrenut će se cijeli jug Istre, 3. maj, Uljanik. Ja sam uvjeren da će se riješiti pitanje TESU-a tvornice brodskih motora u Rijeci. U protivnom ne znam što bi se moglo dogoditi, ali čujem da će to jamstvo sutradan biti na Vladi. Netko će reći isto tako da je najveći hendikep ove vlasti što će u svom mandatu imati 5 izbornih ciklusa. Dva puta europske izbore, jedanput lokalne, jedanput parlamentarne, jedne predsjedničke, čitav niz mini lokalnih tih izbora, barem tri, možda četiri, pet referenduma itd. Tako da bi za početak trebalo odrediti dan za referendum. Jer ovo svaki tjedan referendum jedan jednostavno nema smisla. Međutim, bez obzira na sve prilike su jasno zabrinjavajuće. Hrvatska je od siječnja 2014. u proceduri prekomjernog deficita. Mi smo isto tako u proceduri makroekonomske neravnoteže, no Europska komisija to treba priznati dala je jednu čvrstu, snažnu, jaku podršku Vladi i sad što god netko mislio Hrvatska, treba i to priznati, rezala je rashode ali kako? Tako da ne boli. Pa će netko reći da možda i to nešto šteti ali moramo i to priznati. Sigurno je da se fiskalna konsolidacija ne može provesti bez najnepopularnijih mjera. Bilo bez porezne presije, bilo kroz rezanje plaća, socijala, subvencija, ne daj Bože dirati u mirovine. Činjenica je isto tako da ni rashodi proračuna ne mogu se naglo rezati ali što smo mi radili? Mi smo štedjeli na investicijama. Drugdje se zapravo nije ni imalo što štedjeti. Jednom riječju fiskalna konsolidacija nije moguća u kratko vrijeme. Što je najveći problem? Najveći problem je javni dug. Rekoh maloprije da smo na investicijama štedjeli negdje 50 milijardi kuna na godišnjoj razini ili da su za toliko investicije manje nego 2008. godine kad su iznosile 89,6 milijardi kuna, a prošle godine 37,4 milijarde kuna. To je minus 52,2 milijarde kuna. Što je najveći problem? Javni dug. Dug opće države krajem 2013. iznosio je više od 220 milijardi kuna ili 67,1% BDP-a. Ako tome pridodamo jamstva središnje države od 53,7 milijardi kuna, potencijalni javni dug iznosi 83,4% BDP-a. Ne posjedujemo jamstva jedinica lokalne samouprave ali činjenicom da je ovaj proračun težak 125 milijardi kuna a da su prihodi lokalne samouprave prošle godine bili 21,9 milijardi kuna, znači svaku 6 ili svaku 4 kunu sa svakom 4 ili sa svakom 6 kako gledamo raspolažu lokalne samouprave možemo govoriti o barem 95% BDP-a. I tu dolazimo onda do biti. Izvorni prihodi 108,5 milijardi kuna, rashodi 125 milijardi kuna. I što konstatira Državna revizija? Ono što svi mi jako dobro znamo. Primici, citiram, od zaduživanja u iznosu od 42,5 milijardi kuna odnose se na primitke od izdanih vrijednosnih papira u iznosu od 30 milijardi kuna i primitka od kredita iz zajmova u iznosu od 12,4 milijarde kuna. Vrijednosno su najznačajniji primici od izdanih vrijednosnih papira u iznosu od 30,1 milijarde kuna a odnose se na obveznice u iznosu 27,1 milijarde kuna i neto primitke od trezorskih zapisa u iznosu od cca 3 milijarde kuna. I sada što je nama činiti? Ili ćemo ići u strukturne reforme danas ili će se puno toga prebaciti sutra na postojeću ili buduću Vladu. Najveći problem države je što 2014. u nadgradnji nas radi 70 do 80 tisuća ljudi više nego 1990. To nas sa materijalnim troškovima košta 10 milijarda kuna godišnje. Gro tih ljudi zaposleno je jasno po najboljem obrascima nepotizma, nije bitno da li je riječ o Slavoniji, ili Istri gdje se čak i mame zapošljavaju ako su im sinovi pročelnici, po logici da treba jasno brinuti o najdražima. Ali proračunski rashodi za plaće i mirovine od 2004. rastu oko 5 postotnih bodova godišnje, dok kapitalni rashodi koji osiguravaju razvoj sa 11% u 2014. padaju na 3,8% u 2012., a 2013. i niže od tog postotka. I zato nema nekog značajnijeg rasta, dok izdaci za kamate sa 4 milijarde u 2004. rastu na 11,1 milijardu u ovoj godini, a iduće čak na 12 milijardi kuna. I ono što se vidi da svaka vlast teret krize pokušava, to je moj dojam, prebaciti na onu buduću ili ona bivša vlast onoj budućoj ostavlja takav jedan teret. Mislim da je ipak ovdje ova vlast tu pokušala promijeniti smjer ali ovaj puta se što radi? Najveći teret se prebacuje na one koji su najslabiji, to su oni mali gospodarski subjekti i tu dolazimo do tih predstečajnih nagodbi. Velikima se sve oprašta, oni koji su doveli tvrtke u probleme i dalje ih nastavljaju voditi, a s druge strane male se doslovce harači. Kada netko na zapadu bankrotira ili kada ostane bez svoje firme, kad mu propadne on ili ostaje bez svega, ili ide u zatvor, ili si oduzima život a u Hrvatskoj iz svega toga izlazi još bogatiji, sa još više nekretnina, i još više slika, sa svim oproštenim obvezama. I zamislite u 98% slučajeva ti koji su upropastili tvrtke nastavljaju ih voditi. I nema tu razlike da li je riječ o Istri, Slavoniji, Dalmaciji ili šta ja znam Zagrebu. Najbitnije je, ja ću reći u ovom trenutku jasno da se osigura sutra na Vladi ono jamstvo za Uljanik. Mi moramo ili ćemo morati provesti strukturne reforme, morat ćemo početi jasno od pravosuđa koje radi što li radi, njihov domet je Sanader sada Merzel, i buranija za 2 ili 3 tisuće eura, a sve između toga valjda se pušta da radi što radi. Reforma institucija je jasno conditio sine qua non, ja bih rekao ove države od državnih vlasti do jedinica lokalne samouprave. Nema ovdje profesora Kregara, jednom je rekao da na početku mandata je mislio da onaj koji bi ukinuo dio jedinica lokalne samouprave taj bi sigurno gubio izbore, ali kaže danas nakon 3, 4 godine ovdje u Parlamentu shvaćam da onaj koji bi to napravio taj dobiva izbore. 60 tisuća ljudi radi u lokalnoj samoupravi, 75 tisuća u hrvatskom zdravstvu. Zdravstvo nas košta 22 milijarde, lokalna samouprava 22 milijarde, proračun države tih 125 milijardi kuna. Govorim između ostalog to i zbog Istre. Spominjao sam investicije, 50, toliko milijardi kuna manje prošle godine u odnosu na 2008. Hvala Bogu da državne investicije nisu zaobišle Istru u proteklih 3 godine. Bilo da je riječ o Hrvatskim cestama, Hrvatskim vodama. Po 200 milijuna kuna se osigurava za ipsilon i da je opća bolnica itd. Nikada veće državne investicije, ali one nisu razvoj, pardon, nisu jamstvo napretka. U tome lokalna samouprava ne sudjeluje ni sa jednom kunom, ali to je sad manje bitno. Jasno je da se zalažem za jednu maksimalnu decentralizaciju po mogućnosti, po uzoru na onu kakvu je poznavao Ustav iz 74. godine. Zašto? Jer se tada Hrvatska Istra, moj Buzet, slobodno se može reći najbrže razvijala. Samo jedan podatak da kažem, 80. godina prošlog stoljeća prerađivačka industrija imala je u Hrvatskoj 700 tisuća zaposlenih i 30%-tni udio u bruto društvenom proizvodu, a 2010. u hrvatskoj industriji radi 219 900 ljudi, i u bruto društvenom proizvodu sudjeluje sa 13,6%, danas smo ispod 200 tisuća zaposlenih i udio prerađivačke industrije u BDP-u je oko 10%. Nema zemlje koja je snažnije deindustrijalizirana od Hrvatske. A zašto to govorim? Pustimo pretvorbu, pustimo privatizaciju to znamo, ja ću sad spomenuti Europsku uniju. 2013. mi smo uplatili Bruxellesu 1 805 135 213 kuna, toliko smo cirka povukli, ali prioritete su nam oni određivali ili određivali prioritete. Da li je jedna kuna recimo iz tog novca došla za sanaciju hrvatske industrije? Nije. Ili za nešto što mi 100% proizvodimo i izvozimo put zapada, ne. Mi taj novac u 2013., 2014., a 2014. ćemo uplatiti cirka 4 milijarde kuna, rasprčkamo, ma gotovo bi se usudio reći ne na gluposti, ne na ono što nam ne treba, ali na ono što nam nije prioritet u ovom trenutku. Ne kažem da ceste nisu bitne, da vodovodi nisu bitni, ali sačuvati proizvodna radna mjesta to je zasigurno pitanje opstanka zemlje kao takve. Tu jasno dolazimo i do korupcije, na nacionalnoj razini to je donekle zaustavljenoj, na lokalnoj se dodatno, ja bih rekao, razmahalo, mi nećemo imati pozitivan rast BDP-a 2014., vidjeli smo kakvi su i turistički podaci, mislim da će se to promijeniti 7., 8. mjesecu, ali želim vjerovati da će ova godina ipak biti zadnja godina negativnih trendova. Stoga, što očekivati? Autoceste su nam u problemima, brodogradnja nam je u problemima, treći put namjerno spominjem to iako znam da će sutra biti na Vladi …, to je … sinekvanom opstanka Hrvatske brodogradnje, industrija ima probleme, zdravstvo se blago sanira, hvala Bogu, država ulazi u gradnju opće bolnice u Puli. Državni su prihodi u prva četiri mjeseca 500 milijuna kuna veći nego 2013., ali prihod od PDV-a koji se sada drugačije obračunava, znači pri uvozu je manji. Gubimo CEFTA-u, idite gospodine ministre sa ovom međustopom na hranu. Vidimo da potpredsjednik Vlade misli drugačije. Mi ćemo morati vjerojatno u rebalans već u rujnu, vjerojatno i zbog ovih poplava, ali bit je pustiti ljude da rade i da imaju. CEH ponavljam, u ovom trenutku plaćaju ono koji su najslabiji, kojih je najviše, a to su oni mali ljudi, male firme, a velike se na neki način tetoši. Međutim, bez obzira na sve, prije smo slušali čitav niz podataka, ima naznaka da se stvari kreću na bolje i ja želim vjerovati da je ovo posljednja krizna recesijska godina.
Zahvaljujem. Dvije replike. Prvo poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Pa kolega Kajin, kad ste tako lijepo uspoređivali 2008. i 2013., onda ste zaboravili usporediti ključnu stvar, a to je koliki je deficit bio 2008., a koliki je danas. Dakle, deficit 2008. je bio 0,8% ili 2,8 milijardi kuna. To je bila godina prije krize i onda je u 2009. eksplodirao kao što je eksplodirao, međutim i taj deficit na 0,8 se došlo sa 6,3% koliki je bio 2003. godine. Dakle, da su se i provodile neke reforme, isto tako se i uvodilo reda u državu inače ne bi bili rezultati takvi kakvi jesu. Međutim, vrlo interesantno mi je vaše, sad nemojte mene razumjeti krivo da sam ja protiv jamstva Uljaniku, međutim kako se može dati jamstvo restrukturiranoj brodogradnji? Da li će to dozvoliti Bruxelles? Ili će to jamstvo biti opet nekakav kostur kao što se govori da je 2011. došlo 10 milijardi kostura, to su sve jamstva koja su dana brodogradnji. Da budemo jasni, u svim izvješćima o izvršenju državnog proračuna, predlaganju proračuna su ta jamstva bila lijepo taksativna, nabrojena unutra. Pa nisu ona opala iz zraka da nitko o njima pojma nije imao. Prema tome, dakle, nemojmo zbog toga kad nam paše neke stvari tretirati na jedan način, a kad nam ne paše, tretirati ih na drugi način jer ako cijelo vrijeme govorimo da smo završili i Vlada se odmah hvali s tim, sa restrukturiranjem brodogradnje, onda nas zanima sutra na temelju čega će dati to jamstvo. To me podsjeća na ono kad mi tamo negdje 2009., 2010. nismo mogli dati jamstvo riječkom 3. Maju i onda velika politička odluka gradskog vijeća grada Rijeke, oni će dati jamstvo ako neće dati država. Kolega Kajin, to tako baš ne može ići.
Na repliku odgovara poštovani Damir Kajin.
E može, gospodine Šuker, i mora tako ići jer u ovom konkretnom slučaju ne radi se o financijskom jamstvu nego se radi o činidbenom jamstvu. Radi se o činidbenom jamstvu. Nije isto, činidbena jamstva kao takva jamstva pomoći industriji poznaje EU i to treba osigurati. Mi ovdje govorimo o jednome jaružaru vrijednom 173 milijuna eura, to je najvrjedniji brod koji se od postanka, pretpostavljam, gradio u jednom Uljaniku, možda i u Hrvatskoj brodogradnji. Riječ je o ekvivalentu 4 ili 5 trajekta. Znači, potrebno je osigurati jamstvo u tom iznosu od 123 milijuna eura plus kamata plus trošak kredita, ali bez toga sve dolazi u pitanje. I Uljanik i 3. Maj, a sa tim problemom, ja sam duboko uvjeren, da rješavamo i problem TSU-a u Puli i problem Motora u Rijeci. Sama ta činjenica da Hrvatska brodogradnja može ugovoriti jedan brod u protuvrijednosti od 173 milijuna eura, govori da se nešto kreće. Bez toga više jug Istre ne bi bio industrijski prepoznatljiv kao što je veliki dio RH deindustrijaliziran, pri tom mislim i na Istru. Spomenuo sam maloprije da smo tamo 80-ih godina u prerađivačkoj industriji imali 700 tisuća zaposlenih ljudi, da je prerađivačka industrija sudjelovala sa 30% u BDP-u, a danas prerađivačka industrija sudjeluje u BDP-u sa 10% i negdje je zaposleno ne više od 200 tisuća ljudi. Prema tome, namjerno spominjem ovaj slučaj, želim vjerovati da će Vlada iza toga stati i da će HABOR i ostale poslovne banke jasno, nedvosmisleno uputiti poruku cjelokupnoj hrvatskoj javnosti da se u Hrvatskoj nešto isplati i raditi.
Druga replika, poštovani Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo, zapravo isti komentar. Potpuno je nejasno kako je moguće da se privatnoj tvrtki što god ona radila odobri državno jamstvo od 126 milijuna eura. Tim više što se ova Vlada hvali da je riješila problem brodogradnje, a vi sad tvrdite, vi koji podržavate ovu Vladu, da bez toga jamstva će Hrvatska brodogradnja propasti. Što se to onda promijenilo uopće? Što se promijenilo dakle nakon činjenice da je 2011. godine još Uljanik izašao iz procesa Društvo u teškoćama jer je milijardu kuna ušlo njihovih jamstava u javni dug, nakon toga je ta tvrtka privatizirana. Ako vi kažete da može, onda mi sa ovog mjesta pozivamo sve hrvatske tvrtke koje bilo što proizvode i izvoze, a izvoze puno više od 120 milijuna eura, da traže od Hrvatske Vlade činidbena jamstva koji nikad nisu bili u teškoćama, osim sada na što ih je natjerala ova Vlada, i koji izuzetno teško dolaze do izvoznih poslova jer ne mogu dobivati činidbena jamstva. Dakle, ako se ova Vlada hvali da je riješila problem brodogradnje, kako vi govorite da je sada u problemima? Drugo, kako je moguće da se privatnoj tvrci daju 128 milijuna ili … eura činidbena jamstva od strane države? I temeljem čeka i kojih mehanizama tržišnog natjecanja to mislite objasniti sutra u Europskoj komisiji? Dakle zašto smo radili program restrukturiranja, zašto je Uljanik izašao iz društva sa teškoćama, zašto je privatiziran ako vi sada govorite da je on ponovo u problemima? I Uljanik je radio do sada čini mi se 3 ili 4 takva broda, ranije, dakle ovo nije prvi takav ugovoren. Meni je drago da on ima i dalje posla, meni je drago da on uspješno dalje funkcionira na tržištu ali to sa jamstvima čini mi se da je jedan veliki upitnik i to će vjerojatno bolje objasniti sam ministar kako je to moguće danas. Ako je onda pozivamo sve da to čine … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] ovakav tip jamstva.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Ja još jedanput ovdje ponavljam da ovdje nema nikakvog upitnika. Riječ nije o financijskom nego o činidbenom jamstvu. A što se promijenilo? Da, Uljanik je danas privatna tvrtka kada smo natjerali naprosto radnike, menadžment da jednostavno privatiziraju tu tvrtku. Mogla je biti državna ali jednostavno da bi mogli započeti ili da bi mogli okončati sve ove pregovore sa EU tu obvezu je trebao na sebe preuzeti. Pa valjda ne želimo da ovdje ostanemo bez hrvatske brodogradnje. Bez Uljanika nema hrvatske brodogradnje, bez Uljanika nema 10% hrvatskog izvoza tako reći, dobro ne 10 nešto malo manje. Ali u nekim godinama Uljanik je sam bio jednako 10% hrvatskog izvoza. I konačno gospodine ex ministre gospodine zastupniče, taj novac nije bespovratan novac, taj novac će tvrtka vratiti do lipe. Financiranje je uredno kao takvo ispregovarano, prema tome država i poslovne banke neće imati nikakve štete, dapače samo korist od jednog ovakvog aranžmana. A ono što je bitno riječ je o činidbenom a ne financijskom jamstvu. To nije ista stvar i tu mogućnost EU prepoznaje.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će uvažani kolega Marijan Škvarić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kako je proučen temeljni financijski dokument u kojem su iskazani svi planirani godišnji prihodi i primici, te rashodi i izdaci on je prije svega sredstvo za ostvarenje potrebe i volje građana i to svim raspoloženim sredstvima i način dokazivanja fiskalne odgovornosti, te također iskaz i političkih ciljeva svake vlasti. Zato nam Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna mora dati mnoge odgovore, odgovore prije svega koje su smjernice za naš budući rad, koji su naši realni ciljevi, a sve sa završnim ciljem razvoj naše države. Kada govorimo o izvješću našeg državnog proračuna možemo konstatirati da su rashodi poslovanja od plana … 110,2 milijardi, izvršenja 10,5 milijardi kuna. Rashodi koji su planirani 125 milijardi kuna izvršeni sa 123 milijarde kuna i razlika je 16 milijardi kuna. U našem izvješću kao klub HNS-a više ćemo se držati prihodovne strane zato jer kao i gradonačelnik znamo da kada se donašaju proračuni onda se svi više bave analizom rashodovne strane jer naravno svi bi kod raspodjele dijelili nešto, a rijetko tko bi se prihvatio i onog dijela kako nešto i dobiti, kako nešto i ostvariti. Tako da bi se posebno istaknuli nekoliko vrsta prihoda u toj analizi. Prije svega analizirali bi primitke od zaduživanja kreditima i zajmovima. Prema odredbi članka 72. Zakona o proračunu zaduživanje se provodi u svrhu financiranja deficita državnog proračuna, financiranja investicijskih projekata i posebnih programa prema odobrenju Hrvatskog sabora, također i temeljem tekućih otplata državnog duga, podmirenja dospjelih plaćanja vezano uz državna jamstava i upravljanja likvidnošću državnog proračuna i također drugih prihoda. Tako da je temeljem i revizije i izvješća primici od zaduživanja kreditima i zajmovima su ostvareni u iznosu od 12,4 milijarde kuna. od toga smo koristili dugoročne kredite i zajmove u iznosu od 10 milijardi kuna, a kratkoročne u iznosu od 1,5 milijardi kuna. Dugoročni krediti i zajmovi su primljeni od kreditnih institucija i to iz zemlje i inozemstva u iznosu od 10 milijardi kuna i međunarodnih financijskih institucija u iznosu od 827 milijuna kuna. Primici od kreditnih iz zemlje i inozemstva ostvareni su na temelju novih ugovora o zaduživanju u iznosu od 5,5 milijardi kuna te ugovora i dodataka ugovorima o zamjeni starih kredita novima i produženju rokova otplate kredita ugovorenih ranijih godina u iznosu od 4,4 milijarde kuna. U 2014.godini zaključeno je 6 novih ugovora o dugoročnom zaduživanju i to od kojih 5 s kreditnim institucijama iz zemlje i 1 s kreditnom institucijom u inozemstvu. Rokovi vraćanja kredita su ugovoreni u obrocima ili jednokratno u razdoblju od 3 do 5 godina. Od navedenih kredita 3 kredita ukupno u iznosu od 3,3 milijarde kuna korištena su za sanaciju zdravstvenih ustanova. Primici ostvareni na temelju ugovora i dodataka ugovorima o zamjeni starih kredita novima i produženju rokova otplate ranije ugovorenih kredita odnose se na ranije preuzete kredite i to kredite za brodogradilišta u iznosu od 4,4 milijarde kuna i druge kredite u iznosu od 75 milijuna kuna. Primici od zaduživanja kod međunarodnih financijskih institucija u iznosu od 627 milijuna kuna odnose se na zaduživanje kod Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Europske investicijske banke i razvojne banke Vijeća Europe. Navedeni primici su ostvareni povlačenjem sredstava zajmova za temelju više ugovora iz ranijih godina, te jednog ugovora zaključenog u 2013. godini a to je za financiranje drugog projekta tehnologijskog razvoja. Primici od kratkoročnih kredita iskazani su po neto načelu u iznosu od milijardu i 536 milijuna kuna. Ukupni primici od kratkoročnih kredita su u ostvarenom iznosu od 14 milijardi kuna a krediti su uglavnom ugovarani sa bankama i drugim institucijama iz zemlje u iznosu od 13 milijardi i sa bankama u inozemstvu u iznosu od milijardu i pol kuna. Kratkoročno zaduživanje kod tuzemnih banaka je obavljeno prema ponudama na tržištu novca uglavnom radi pravodobne isplate mirovina. Kamatna stopa sa uračunatom naknadom iznosila je na godišnjoj razini od 0,4 do 1,45%. Kratkoročno zaduživanje kod banaka iz inozemstva ugovoreno je u prosincu 2014. godine u iznosu od 200 milijuna eura odnosno protuvrijednosti 1,5 milijardi kuna. Kredit je ugovoren bez naknade za povlačenje uz kamatnu stopu 2,5% a rok povrata je 31. ožujak 2014. godine. Drugi dio primitaka koje bih htjeli naglasiti i istaknuti a to su primici od prodaje dionica i udjela u glavnici. Primici od prodaje dionica i udjela u glavnici su planirani u iznosu od 3 milijarde kuna a … [[Govornik se ne razumije.]] su u iznosu od 45,6 milijuna kuna. Planirani su primici od prodaje dionica i udjela u glavnici kreditnih i ostalih financijskih institucija u javnom sektoru. To je prije svega bilo planirano da će se prodati dionice Hrvatske poštanske banke i Croatia osiguranja a koji u biti u konačnosti nisu ostvareni. A ostvareni su primici od prodaje dionica i udjela u glavnici trgovačkih društava u javnom sektoru i to oni koji nisu bili planirani. Vrijednosno najznačajniji primici od prodaje dionica i udjela u glavnici u iznosu od 45 milijuna kuna ostvareni su od Društava Hrvatskog mirovinskog osiguranja. I ta sredstva su uplaćena na račun od državnog proračuna prema nalogu HZMO-a a ostvarena su od ukidanja rezervacije za sudske sporove. I to temeljem Izvješća o poslovanju Društva hrvatskog mirovinskog osiguranja za razdoblje siječanj/rujan 2013. godine. Ove dvije stvari smo posebno htjeli napomenuti u vezi primitaka i to primici zaduživanja i primici od prodaje dionica jer je i u nalazu državne revizije jedna stvar tu posebno naglašena a vezano je uz financiranje projekata zajmovima međunarodnih financijskih institucija. Te je Državni ured za reviziju u svom izvješću predložio da prije donošenja odluke o financiranju projekata navedenim zajmovima treba jako dobro analizirati opravdanost financiranja projekata i mogućnosti potencijalnih korisnika zajmova da projekte provedu te ranije utvrditi rokove izvršetka projekata. E zbog nepravodobnog povlačenja sredstava a i produljenja rokova korištenja zajmova nastaju dodatni troškovi za državni proračun. I zaista ono razmišljanje a to je da Državni ured je izrazio mišljenje da prije zaključivanja ugovora o zajmu treba razmotriti mogućnost financiranja projekata iz sredstava, ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstava fondova Europske unije. Naravno i korisnici zajmova su imenovali tijela za nadzor provedbe projekata u čijem radu sudjeluju i predstavnici Ministarstva financija sa svrhom poticanja dosadašnjeg planiranja i povlačenja sredstava državnog proračuna i zajmova. Naravno i na temelju zaključka Vlade o mjerama za smanjenje deficita iz prosinca 2013. godine zajmovi se ubuduće namjeravaju ugovarati kao zamjena za nacionalu komponentu financijskoj konstrukciji za sufinanciranje projekata iz Fonda Europske unije. I konkretni već rezultati 2013. i početkom 2014. godine otkazano je približno 85 milijuna eura zajmova za financiranje projekata s obzirom da se planiraju financirati uz korištenje sredstava fondova Europske unije. I tu bi onda posebno analizirali baš prihode od pomoći iz inozemstva i od subjekata unutar općeg proračuna gdje su velikom većinom definirane sredstava iz pomoći fondova Europske unije da vidimo koji su tu naši potencijali i koji smo tu korist iskoristili. Prije svega prihodi od pomoći iz inozemstva i od subjekata unutar općeg proračuna su ostvareni u iznosu od milijardu i 826 milijuna kuna. A vrijednost najznačajnije se odnosi na pomoći od međunarodnih organizacija i inozemnih vlada u iznosu od milijardu i 736 milijuna kuna. U okviru izvora prihoda pomoći u 2014. godini su ostvareni novi izvori prihoda a to su znači od trenutka ulaska Hrvatske u Europsku uniju, to su fondovi Europske unije i ostali programi Europske unije a koje se odnose na pomoći iz fondova čija su sredstva postala dostupna Republici Hrvatskoj nakon pristupanja Europskoj uniji. Koji su to izvori sredstava? Oni su navedeni da su to prije svega Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski fond za regionalni razvoj. Za ta tri fonda smo dobili pomoći u iznosu od 358 milijuna. također to je Ribarski fond gdje smo ostvarili pomoć u iznosu od … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna i to su Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. U okviru prihoda od pomoći od međunarodnih organizacija inozemnih vlada u iznosu od milijardu i 736 milijuna kuna iskazni su prihodi od pomoći Europske unije za jačanje novčanog toka u iznosu od 585 milijuna kuna i to je pomoć za likvidnost koju dobivaju članice u prvoj godini te pomoći iz predpristupnih fondova, darovnica i druge pomoći u iznosu od … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna. Ostali prihodi koji su ostvareni to su Program Schengen, oni su ostvareni u iznosu od 300 milijuna kuna i te fondovi za izbjeglice i povratak te instrumenti europskog gospodarskog prostora. Svi prihodi s obzirom na pisani način evidentiranja nisu iskazani kao prihod nego kao obveza za predujmove. Pristupanjem Europske unije u srpnju 2013. godine Republika Hrvatska ima pravo koristiti sredstva, pomoći iz novih izvora prihoda, što smo rekli fondovi i ostali programi. Za priljev sredstava iz navedenih fondova otvoreni su posebni devizni računi a praćenje priljeva i odljeva sredstava na navedenim računima i upravljanje dodijeljenim sredstvima obavlja se u okviru nacionalnog fonda koji je ustrojstvena jedinica Ministarstva financija. Tu imamo i ugovorene projekte koje su još dalje u razdoblju od 2007. do konca 2014. godine u okviru IPA programa i to Program mjere 3 i 4. gdje smo taj dio sredstava koji su nam bili dostupni od 420 milijuna eura potrošili 145 odnosno 35% Tu također imamo isto sredstva koja su nam na raspolaganju u okviru 2014. i 2013. godine. Tu bi spomenuli da s obzirom da do konca … godine financiranje projekata u okviru operativnih programa zaštite okoliša, razvojnih programa, ima još dodatnih 664 milijuna eura koje nam je ostalo u odnosu na ono što smo trebali dobiti i ono što smo iskoristili. I tu je onda i naša šansa, također i naša prilika s time da s obzirom da članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji podrazumijeva značajna izdvajanja proračunskih sredstava po osnovi doprinosa u proračunu Europske unije. Važno je uložiti maksimalne napore da se sredstva iz fondova Europske unije i ostalih programa Europske unije iskoriste u najvećoj mogućoj mjeri te je potrebno poduzeti žurne aktivnosti za ugovaranje i provođenje projekata u okviru operativnih programa. A za razdoblje 2014. godine … godine Republika Hrvatska može ukinuti koristiti sredstava u iznosu od 13,7 milijardi eura. Ali to je ono koje bi trebali izvući zaključke iz ovog izvješća, ali nemojmo da nam fondovi Europske unije budu alibi za bezidejne i nesposobne. Korištenje fondova je najbolji oblik decentralizacije, na lokalnoj i regionalnoj razini je najveća i odgovornost. Mi trebamo imati ideju, govorim kao gradonačelnik, imati projektnu dokumentaciju, stručne timove, zadovoljiti mnoge kriterije, trebamo stalno učiti i da trebamo pomagati jedni drugima. Moramo pružiti dobru logistiku svim građanima, tvrtkama i svim ostalima koji žele aplicirati prema tim programima. Nema konkurencije operativnim sredstvima jer je važno znati da nijedna nova članica nikada nije uspjela povući sva sredstva koja su bila na raspolaganju i na taj način ćemo dalje pokrenuti cjelokupnu hrvatsku ekonomiju … i smanjiti deficit što nam je zaista krajnji cilj. I s tom porukom, željom da ovo izvješće iskoristimo zaista za korištenje ove prihodovne strane … Europske unije, to nisu sredstva koja nam se da nude, ali sama po sebi nam se ne otvaraju, ovisi o nama, te će i klub HNS-a Liberalni demokrati podržati Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna, Prijedlog godišnjeg izvještaja o promjeni fiskalnih pravila i izvješće Državnog ureda za reviziju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavila poštovana Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Škvariću, u vašoj diskusiji ste rekli i slažem se s vama da je i ovo izvršenje proračuna zapravo iskaz političkih ciljeva odnosno svake vlasti, odnosno da se vidi da li je ta vlast odnosno Vlada na pravom putu. Ovdje možemo konstatirati svi skupa da sigurno Vlada nije zatvarala oči i ne bježi od rješavanja problema nego se uvodi naravno red u svim segmentima. Pa evo reći ću zapravo kad je podataka par što nije na odmet jer smo danas čuli o samozadovoljnom izlaganju ministra pa naštimaljki pa onda bagatelizirala se i fiskalizacija itd., prema tome vrlo je bitno dati što više podataka. Pa evo kad je SDP preuzimao vlast u zadnjem mjesecu HDZ-ove vladavine bilo je 315 000 nezaposlenih. U prvom mjesecu nakon toga je već bilo 340 000, međutim obadva ova broja su manja od trenutnog broja nezaposlenih, a to je znači 305 000 nezaposlenih naših sugrađana. Isto tako moram ovdje naglasiti da kad govorimo o deficitu, a danas je bilo puno riječi, većina deficita su u biti kamate na prethodna zaduženja. To je oko 60%, iznose 9,8 milijardi kuna. Prema tome sanacija zdravstva 3 milijarde kuna, članstvo za Europsku uniju 1,8 milijardi kuna. Mogao je deficit biti na nuli da se nije naravno novac ostavio gospodarstvu kroz neoporezovane reinvesticije itd., dobiti i kroz HBOR. Da ne govorimo sada o mirovinama koje su ostale, koje se zapravo nisu smanjivale niti će se smanjivati, da ne govorimo o socijalnim naknadama koje se nisu smanjivale nego se naravno uvodi reda u cijeli taj sustav, a kad pogledate što se sve uvelo u socijalnom sustavu, od informatizacije do toga da je umreženo svih 118 centara za socijalnu skrb…
Hvala lijepa. vrijeme.
Samo malo. Prema tome jasno je da smo na pravom putu što se tiče ove Vlade. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara poštovani Marijan Škvarić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da, zaista tu se možemo složiti da mora se uvesti red u svim segmentima prije svega izvršenje proračuna i po nalazu Državne revizije vidi se i odgovorima Vlade da taj red itekako se želi i postići pa i na čemu je jer mnogo puta smo razgovarali i o iznosima samih sredstava. Nešto što sam rekao samo rashodovni dio državnog proračuna je skoro … i unaprijed već programiran. Jako malo ostaje za onaj dio na neki način razvojne komponente. I pazite, taj dio koji je mali ali on ovisi čak i o visini sredstava iz mog iskustva svega nego sredstva koja jesu moraju se optimalno iskoristiti i ona se moraju kontrolirati i da taj red prema ovom dijelu kao što je ovdje navedeno … izvršenju ovog proračuna, samo … kako su bili proračuni prije 3,4,5 godina možemo … zadovoljstvo, a ovi pokazatelji koje ste vi naveli zaista jesu smanjenje nezaposlenosti, povećanje izvoza, povećanje gospodarskog rasta i u mnogim stvarima daje nam … optimizam da ova Vlada dobro radi. Hvala lijepa.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, glavni državni revizoru sa suradnicima. Netko je ovdje danas rekao pred nama kolegicama i kolegama u Hrvatskom saboru da je čovjek u središtu pozornosti i da bi trebao biti u središtu pozornosti ako već nije pa je došlo do prijepora je li to u svezi današnje teme ili nije u svezi današnje teme. Ali pokušat ću dokazati da je ta izreka u svezi ove današnje teme, a to je dakle državni proračun za 2013. godinu i njegova raščlamba, njegova analiza i kako se odvijali tijekovi novca i dakle ono što se u državi događalo 2013. godine. A što se to događalo evo čujemo i danas ili jučer pak da je Hrvatska 2013. godine, a kad govorimo o ljudima ostala bez, da je manja po broju stanovnika za 10500. Nadalje, kaže se da ne može rezati a da ne boli. Dobro, mi kao kirurzi, odnosno ja kao kirurg dobro znam što to znači ali postoje i određene mjere poput anestezije. Pa koje bi to mjere bile reći ću kasnije u svom govoru. Što je to što zapravo uzrokuje nesrazmjer između rashoda i prihoda državnog proračuna, što izaziva zapravo onda sve posljedice da ne kažem boli ne samo percepciju siromaštva negoli stvarno siromaštvo hrvatskog čovjeka. Ne percepciju. Po percepciji siromaštva ima preko 70% hrvatskih građana kaže da se osjeća siromašnim, ali imamo više od trećine građana koji su zaista siromašni i koji vrlo dobro osjećaju dužničko ropstvo u koje smo zapali i građani i država. O tome je javno govorio i ministar prije 20 otprilike dana na ovom istom mjestu, jasno i glasno, otvoreno da se radi o dužničkom ropstvu u kojemu je država planirala proračun za 2013. godinu u iznosu od, dakle prihoda, u iznosu od 110 i pol milijardi kuna, a rashoda u iznosu od 126 milijardi kuna. Koje to domaćinstvo u Hrvatskoj planira odmah na početku godine ili prije za sljedeću godinu deficit, manjak? Jesmo li u našem običnom domaćinstvu gdje imamo muž, žena, djeca itd. planiramo odmah s početka godine ostati kratki za otprilike 10, 15% u odnosu na primanja. Evo tako se to u našoj državi radi. Dakle, mi smo odmah uplanirali 16 milijardi manjka proračuna. I za sve to nismo ni ostvarili na prihodovnoj strani tih 110 i pol milijardi, nego nekih 109 hajmo milijardi. Milijardu i pol manje negoli što je planirano, unatoč tome što je PDV povećan sa 23 na 25%, unatoč tome što je, dakle porez na turističku djelatnost povećan sa 13 na 15%, unatoč tome što je evo imamo i, vraćena je stopa za zdravstvo, doprinos za zdravstvo sa 13 na 15%. BDP uporno već treću, četvrtu, petu godinu pada. Inozemni dug Hrvatske raste. Tome doprinosi i ovogodišnje, pardon prošle godine zaduženje od 3,3 milijarde eura koliko je ova Vlada zadužila Republiku Hrvatsku, svakog njenog stanovnika i svako dijete u ovoj državi koje se eto lani rodilo 39900, gotovo najmanje do sada od kako je slobodne i samostalne Hrvatske države. Svako dijete će u svojoj budućnosti, dakle imati problem sa vraćanjem toga duga koji ukupno iznosi bruto oko 45, šest milijardi eura. Podijelite to sa 4 milijuna i 200, 300 tisuća stanovnika, pa ćete doći do podatka da je svaki stanovnik i dijete dužno 10 000 eura. I ono koje se rodi odmah. Dakle, BDP pada, bruto društveni proizvod. Pad je i investicija evidentan i to iz godine u godinu. Odnos zaposlenih i umirovljenika je gotovo izjednačen, zaposlenika i umirovljenika. On je sad 1,1, 1,15 prema 1 ali ima tendenciju konverziju. Dakle, tendenciju izjednačavanja broja zaposlenih sa brojem umirovljenika. Nezaposlenost je katastrofalna. Mi možemo govoriti i o Cipru i o Španjolskoj, o Grčkoj ali mi smo ja bih rekao kad već imamo svjetsko prvenstvo šampioni u stopi nezaposlenosti poglavito mladih ljudi kojih je lani iselilo iz Hrvatske više od 20000 mladih, školovanih ljudi u fertilnoj dobi. Kada kažem u fertilnoj dobi, onda se to odnosi na demografsku katastrofu koja je u tijeku, a bit će dakle također, doći će do još goreg i poraznijeg rezultata kada vidimo koliko nam je mladih ljudi odselilo iz Hrvatske. Što rade ljudi, obični građani kada zapadnu u ovakve poteškoće? Zadužuju se, upadaju u dug koji nikako ne mogu ispraviti ili pak rasprodaju svoju imovinu kao i naša država. Dakle, prodaje se Croatia osiguranje, prodaje se Hrvatska poštanska banka, monetiziraju se Hrvatske autoceste. Bio je plan, ne znam dokle je to stiglo itd. U Hrvatskoj državi, hrvatski građani što oni rade? Oni nose svoje zlato i srebro u brojne trgovine koje se bave otkupom zlata koje niču u Hrvatskoj kao gljive poslije kiše. Imate ih u svakih 20 metara koji se god lokal zatvori, a zatvaraju se masovno otvara se odmah tu otkup zlata i srebra. Možete to vidjeti i u svakom gradu poglavito kod nas na da kažemo kako mi to, kako je netko rekao na periferiji poglavito u Slavoniji. 3,3 milijarde eura je ova Vlada lani zadužila Republiku Hrvatsku. Dakle, digla jednu i pol, pa 1,8 milijardi eura. To je upravo 15 poplava u Slavoniji i Baranji. Naime, štete od poplava se procjenjuju na oko 200 milijuna eura, dakle ova Vlada je poplavila Hrvatsku 15 puta jače negoli poplava u Gunji, Račinovcima, Rajevom Selu, Strošincima i ostalim našim krajevima, selima u Cvelferiji da ih sad ne nabrajam redom ali Podgajcima, Đurićima i ostalim selima. Pad potrošnje, što se vidi po punjenju državnog proračuna iz PDV-a. Unatoč stopi, pa možemo mi dignuti PDV na 50% i nećemo imati punjenje državnog proračuna. Nema više narod od čega trošiti, nema što trošiti, nema novaca. I razmišljanja o povećanju stope PDV-a koje se čulo prijašnjih mjeseci je bilo uzaludno. Možete vi dignuti PDV na 50%, na 40%, unatoč tome državni proračun se neće puniti. Što je odlučujuće za pomak? Kaže jedan analitičar, ajde da kažem znanstvenik Kukuriku provenijencije, inače ekonomski stručnjak i tako, da kada bi Hrvatska imala porast BDP-a od 5 do 6% godišnje tek bi 2035. godine podigla i dostigla standarde EU. Upravo tako, dakle on je iz lijeve opcije ali je znanstvenik na jednom zagrebačkom fakultetu. 300 tisuća građana je u crvenom kako se to kaže, popularno. Dakle, ne mogu nikako kako god dobiju da rade, dobiju plaću, ne mogu izaći iz tog duga, oni su u dužničkom ropstvu. Netko kaže 60 tisuća, a netko kaže čak preko 80 tisuća tvrtki je u blokadi. I sad mi raspravljamo o našem, o tom proračunu iz 2013. godine. Možemo mi ovdje okretati i prevrtati tko je kriv, da li HDZ-ova vlada za koju kažu kolegica Bonačić da su se vraćale kamate od gotovo 10 milijardi kuna da bi se vratili stari krediti. A tko će vratiti ove koji su lani podignuti? 3,3 milijarde eura, tko će to vratiti? Hoće li u sljedećem sazivu Hrvatskoga sabora reći to su krivi oni koji su, pa nećemo od turskih vremena tko je kriv. Krivi ste i jedni i drugi koji ste ovom državom upravljali i koji niste znali upravljati ovom državom. Ne samo da je ovaj nesrazmjer od 68% od BDP-a duga, javnog duga, imamo tu još kako je netko rekao ovdje i dugove jedinice lokalne i regionalne samouprave. Pa kada se to pribroji onda je kažu preko 90% BDP-a je zapravo dug. Bar prema podacima i citatu kojega citiram kolegu koji je ovdje maloprije govorio. Uvoz, poljoprivrednih proizvoda poglavito, ne jenjava. Možemo mi govoriti da smo mi povećali izvoz, možemo mi reći da imamo rast industrijske proizvodnje, a usporedimo li ranije godine pa čak i turizam i on je u padu. Iako imamo stalne pohvale na HRT-u, imamo medijsko praćenje, PR i ne znam ni ja kako naš hrvatski turizam cvate. Usporedimo 2008. i 2014. pa ćemo vidjeti jel cvate. I on je u situaciji da je zapravo tendencija silazna ili pak stagnira, u najboljem slučaju stagnira u odnosu na 2012. a u odnosu na 2008. je u padu. I zapravo ova uspostava reda, ja bih rekao eto metaforički u mrtvačnici, kada sve ovo čujemo i kada sve ovo sagledamo a to je fiskalizacija tako bih ja to nazvao uspostava reda u mrtvačnici jer je zapravo sve zamrlo, je eto donijela neki rezultat. Ja sam za red, ali prije svega za rad. Jer bez porasta BDP-a svi ovi makroekonomski pokazatelji su uzaludni. Oni jednostavno su ništavni ako nema porasta BDP-a. Jer onda je i javni dug ako poraste BDP, ako ovaj stoji na istom nivou, jasno da je u postotku manji potpuno je jasan račun matematička operacija. E sad, činidbena kako netko reče ovdje jamstva. Kome su to dana činidbena jamstva ili jamstva u ovoj državi a kako bi se izbjeglo ubacivanje u sami proračun jer jamstva ne spadaju kao u to. Kome? Pa svim institucijama koje vodi Ministarstvo prometa. Počevši od Croatia airlinesa pa do Hrvatskih željeznica, Cargoa, Putničkog prijevoza i infrastrukture kako već ima tri firme u Hrvatskoj. A u kakvom su stanju ta poduzeća? U katastrofalnom. I znamo svi što se događa sa Hrvatskim željeznicama. O brodogradnji također imamo podatak koji je izrekao kolega ovdje o 160 milijuna jamstava za brodogradilišta, a svi smo rekli da ćemo se i obećali, potpisali EU i to je bio zadnji valjda preduvjet da će država dići ruke od toga, od brodogradnje, međutim evo putem jamstava se nekako da ne kažem zakulisno ipak nešto odigrava u tom smislu. Procedura prekomjernog deficita, netko je spominjao ovdje. Mi znamo kako se sa EU i evo gospodin ministar je dobro upućen, a i bivši ministar, došlo do toga da se taj prekomjerni deficit smanji ispod 4% koliko je bilo rečeno jel'. To je onda ušlo i ovaj drugi stup mirovinskog osiguranja i još neke stvari, pa smo dobili jednu sliku da smo se, da kažem ušli u kalup, da smo ušli u nekakav red. I dobro je da je ovdje ministar istaknuo da ćemo nekakvim da kažem novim načinom financijskog izračuna, obračuna se približiti tom izračunu u većini zemalja Europske unije. Ali đaba ili uzalud nam računati ako, opet ponavljam, ne budemo imali porast BDP-a. Investicije kao jedan od pokretača porasta bruto društvenog proizvoda njih niotkuda nema. Vidimo i danas, i jučer i ovih dana i najave, i putovanja od, i dolaske razno raznih svjetskih da ne kažem moćnika ovdje i iz arapskog svijeta, i iz Rusije, iz Amerike itd. koji jednostavno dođu, prođu i nakon toga, nakon što mediji to dobro obrade u smislu PR-a, nakon toga se ništa više ne događa. Znamo i za pregovore sa Azerbejdžancima, sa Katarom, sa Sjedinjenim Američkim Državama, Rusijom i s kim sve ne, i sa poslovnim ljudima. Ali unatoč svega investicija u Hrvatskoj stoje, one se ne pomiču. Građevinarstvo je u dubokoj krizi, prerađivačka industrija također, o poljoprivredi da ne govorim ona je uništena, ova Kukuriku koalicija je zakucala posljednji čavao u lijes naše poljoprivrede što je vidljivo ili razvidno prema količini, evo uzmimo količinu mlijeka koja se proizvodi, tu sad nema kolege Milinkovića on bi to znao u litru jednu reći. Ali o tome koliko je smanjen stočni fond u Hrvatskoj. Pa pogledajte samo statističke godišnjake, recimo iz 71. ili 81. i usporedimo ih sa današnjim podacima za 2013. i vidite ćete da je to, poljoprivredna proizvodnja se prepolovila. I sad malo o ovim, o samom izvršenju proračuna. Ja sam zamijetio u prihodovnoj strani, kaže ovako upravne i administrativne pristojbe su, dakle tu imamo povećanje i potpuno izvršenje. Vrlo zanimljivo da baš na pristojbama imamo dobar rezultat, to je ono što narod i građani plaćaju kada se upute u bilo koju ustanovu u državi da bi ostvarili bilo kakvo pravo. Na rashodovnoj strani imamo problem, kažu sa zdravstvenim osiguranjem. Pa gospodine ministre vi kada ste pravili proračun, ne vi nego i bivši ministar, za 2014., pa vi ste znali aplikaciju Hrvatske za Europsku uniju da će to biti, da se to mora uplatiti, to se trebalo uračunati odmah. Dakle, tih milijardu i 800 milijuna kuna je bilo planirano da Hrvatska za pola godine plati članstvo u Europskoj uniji. I to se znalo da 1.7. Hrvatska ulazi i da to treba platiti. Također se znalo i zna svake godine za minus u zdravstvenom sustavu Republike Hrvatske koji također je trebalo uračunati. Zna se i za ove kamate o kojima govori kolegica ovdje koje su kamate na dugove iz prethodnih kredita, iz prethodnih godina koji iznose 9 milijardi i 800 milijuna i to je trebalo uračunati. Zašto sad odjedanput ovdje nam predstavljate kao iznenađenje, kao nas je iznenadilo gubici u bolničkom sustavu, uplata za Europu, za Europsku uniju i evo kamata koju je trebalo platiti za stare kredite. Zašto bi nas to iznenadilo, zašto je uopće Vladu to iznenadilo nakon 2 godine vladavine ove Vlade? Pa to je trebalo uračunati ona odmah. Nema iznenađenja, ništa nas ne smije iznenaditi kaže jedna stara, odnosno vaša stara poslovica. Dakle, kada gledamo obrazloženje ostvarenja prihoda i primitaka, rashoda i izdataka državnog proračuna Republike Hrvatske tu ima zanimljivih brojki a ja nisam baš, s obzirom kao liječnik, nisam matematičar i financijaš, nisam stručnjak.
Privedite kraju.
Dobro, o zdravstvu i mirovinskom ćemo poslije onda. Hvala lijepa, priveo sam. Tako da klub HDSSB-a neće biti za ovo izvješće, dakle neće glasovati. A za izvješće Državne revizije ćemo također biti za. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene 3 replike, ali kako ne možemo sad sve 3 replike u 4 minute zgurati onda ćemo ostaviti replike za 15, 00 sati da budemo pravedni prema svima koji su replicirali. Određujem stanku.
Molim vas, kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Kolega Grubišić, imamo replike na vaše izlaganje. Prva za repliku na izlaganje kolege Grubišića javila se Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišiću, u vašoj diskusiji ste govorili o demografskoj, podacima koji su poražavajući i zapravo ja se slažem da su loši. Međutim, obzirom na katastrofičnost koju danas čujem obzirom na mantru koja se vrlo često ponavlja, a to je nije se ništa napravilo i obzirom na bagateliziranje svega onoga što se, bilo kakvih pomaka koji su napravljeni, ja se zapravo čudim da li uopće ima ljudi koji su ostali ovdje. Situacija naravno nije ružičasta kada pogledate što se događalo godinama, nerazumno zaduživanje i prije recesije i u recesiji koje je naravno paraliziralo državu u nošenju sa efektima petogodišnje globalne krize i što je nama ostalo, zapravo servisiranje naslijeđenog duga i zatečeni nered. To su bile veliki utezi koji su dočekali ovu Vladu i u biti se počelo rješavanjem toga. Naglasila sam, a to ste i vi ponovili da ovaj deficit koji je, većina deficita jesu kamate na prethodna zaduženja, a to je 60%, odnosno 9,8 milijardi i to je točno, upitali ste se, a tko će vraćati ove dugove u budućnosti? Međutim kad pogledate realno što se sve napravilo i kakva imamo očekivanja, kakve već imamo rezultate do sada, onda se zna tko se, čudim se što uopće to pitate. Jer kad pogledate mogli smo i onda sam rekla, mogao se deficit smanjiti na nulu, ali da se nije novac ostavljao gospodarstvu, odnosno da se nije neoporezivala reinvestirana dobit. Kad pogledate podatke od FINA-e, govorili ste da investicija nema, ali upravo zbog poreznih olakšica za reinvestiranu dobit, podaci iz FINA-e govore da su se investicije povećale za 14% i to najviše malih poduzeća kojih ste rekli da su upropaštena. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Šimac-Bonačić, ja uvažavam ovu vašu repliku, ali gledajte imali smo mi i izdvajanje za zdravstvo 13% i rečeno je da će ona 2% ići za gospodarstvo. Koji su rezultati toga gospodarstva kojemu je ostavljeno milijardu i 800 milijuna kuna, koliko iznosi tih 2%? Nikakvi. Koji su rezultati gospodarstva sada? Koliko je subjekata, dakle gospodarskih blokirano u državi? 80 tisuća. Uz onih 300 tisuća građana, pojedinačno. Dakle, nema efekta, mjere te nemaju, ne donose nam efekt uopće. A kada govorimo već o demografskoj politici koja je bitna i zbog mirovinskog fonda, tko će sutra zarađivati vaše i naše penzije, mirovine. Dakle, Francuska koja je imala niz ratova Napoleonovih, I. i II. svjetski rat, itd., dakle zbog te gubitka pučanstva uvela je da, umjesto da je platila postojeće i nepostojeće konzultantske tvrtke kao Vlada Kukuriku koalicije, konzultantska tvrtka za Master plan pa za prodaju Croatia osiguranja pa za ovo, mogla je te novce, ili za kupovinu automobila, usmjeriti da se npr. budu u RH besplatni dječji i dostupni za svu djecu u Hrvatskoj. Tako ih se malo rodi pa mogli smo barem to. Mogli smo biti barem tu osjetljivi i vi i vaša Vlada kao i ona HDZ-ova, ne kažem da je nešto bolja. Dakle, dječji vrtići, svoj djeci i to besplatno. Ali to je jedna od mjera demografskih mjera, ali toga nema, žao mi je.
Hvala. Sljedeća replika, Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Vi ste kolega imali jednu duhovitu opasku, da se radi o uspostavi reda u mrtvačnici, možda … u gospodarskoj mrtvačnici jer hrvatsko društvo je vrlo živo u svim svojim aspektima i ovih preostalih 4 milijuna i 300 tisuća ljudi koliko danas živi u RH traže i žele odgovore za svoju egzistenciju, traže i žele bolju budućnost, traže i žele svoj krov nad glavom, posao, budućnost za svoju djecu, ali ono što jest i to nije samo vaša dijagnoza, nego je dijagnoza svakoga tko ocjenjuje hrvatsko gospodarstvo ili iz Hrvatske ili izvana i da zapravo hrvatsko gospodarstvo i Hrvatska gospodarska politika doživjela potpuni slom i da to jest na neki način zapravo neka gospodarska mrtvačnica. Evo i danas slušamo kako smo po stopama nezaposlenosti, što mladih, po stopi anketne nezaposlenosti na dnu ljestvice europskih država, nešto iza Grčke i Španjolske i manje-više u tom društvu po svim parametrima, bilo kojeg promatranja kad je riječ o gospodarstvu nalazimo se u društvu te tri države. Nekad ispred jedne od njih, nekad iza jedne od njih ali na žalost u zaista, zaista jednom teškom i nezavidnom položaju i onda često lažni optimizam bez ikakvog pokrića na neki način može imati svoj smisao za podizanje optimizma ili za mobiliziranje vlastitog biračkog tijela. Ali ako je riječ o suočavanju sa realnošću onda zaista mjesta optimizmu mislim da nema nikako.
Hvala. Odgovor.
Da kolega Đurović, dobro ste me hajde podsjetili na ono što sam rekao. Naime, počet ću od kraja vaše replike a to je da ovaj realizam, dakle stvarnost ili onaj pojam percepcije siromaštva i dužničkog ropstva. Dakle, možemo mi govoriti o percepciji, ali zapravo je objektivnija i realnija upravo realnost siromaštva hrvatskih građana. To je ono što je, što se vidi što kažu iz aviona ako hoćete. Ja sam upotrijebio riječ mrtvačnica, trebao sam reći gospodarska mrtvačnica. Ali eto kao kirurg kao i vi izletjelo mi je naš pojam. Isto tako možemo reći da u toj takvoj, u takvom gospodarskom mrtvilu kaže ima ona pjesma milicija trenira strogoću. Može se reći da naša Financijska policija ili milicija trenira strogoću.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Grubišić. Ja ću se osvrnuti u replici na onaj dio kad ste spomenuli i poljoprivredu. U cijelom ovom kaosu dvije i pol godine i kašnjenju svega dvije i pol godine moram reći da je takvu neorganiziranost već odavno ja nisam sa svojih 55 godina nigdje vidjela. Radi se naime o poljoprivredi, a mi smo imali danas odbor, jedan jako važan odbor. Radilo se naime između ostalog se je radilo o financijskim omotnicama koje su znači ispregovarane i radilo se o najdebljoj omotnici sada. I zamislite sada kolega Grubišić, 1.8. je krajnji rok za predaju Europskoj komisiji. Danas je 1.7. Sabor traje do 15.7. Ljudi traže da se u Saboru što smo mi podržali ispred HDZ-a da se održi sjednica saborska sa tom temom, dakle problemi u poljoprivredi. Međutim, dobili smo odbijenicu. O tim važnim temama se ne može razgovarati, a one su isto ključne vezano i za današnji ovaj proračun. I ono što je još isto osim te teme. Recimo ovaj partnerski sporazum. Vlada je to isto zadnji čas poslala u Bruxelles. Mi o tome jednako tako u ovom Hrvatskom saboru nismo raspravljali. Mi u stvarnosti kad pogledate kolega Grubišić o bitnim stvarima u ovom Hrvatskom saboru ako je to poljoprivreda, ako je to gospodarstvo, o životnim bitnim stvarima ne možemo raspravljati jer takav dnevni red je složen i na način na koji je da smo prije ove pauze raspravljali rekla bih o trivijalnim izvješćima već za 2012. godinu koja su prošla, a o ovim bitnim stvarima evo sad ne možemo o tom govoriti.
Hvala. Odgovor, kolega Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Sumrak, ja nisam bio na tom važnom odboru, ne znam što se raspravljalo. Ali znam da u Europskoj uniji postoji zajednička poljoprivredna politika CAP, comon agricultural policy čiji su ciljevi predviđeni izvršiti do 2020. godine. Je li Hrvatska se uklopila u tu comon agricultural policy ili nije to je teško reći, ali po svemu sudeći očito kaskamo i zaostajemo. No, ono što sam ja u svom prvom mandatu još pred kraj mandata predlagao Vladi HDZ-a i saborskim zastupnicima, a to je legalizacija, besplatna legalizacija poljoprivrednih objekata kako bi naši poljoprivrednici mogli, dakle sa legalnim objektima konkurirati na natječaje za programe iz Europske unije, za programe iz poljoprivrede. Na žalost to je vaša Vlada i vi saborski zastupnici HDZ-a to ste odbili uz obrazloženje da nisu svi građani jednaki, iako nije isto legalizirati vikendicu u Rogoznici i nekakvu štalu u Strošincima ili nekakvu farmu u Grižiću ili u Bilicama ili u Čaglinu. Dakle, to nije isto. Prema tome, ovo je proizvodni pogon, a vikendica je vikendica. Prema tome, vi ste to odbili, a to je bila referentna godina kojom se moglo prikazati broj poljoprivrednika i broj farmi u Hrvatskoj. To je odbijeno i vi ste sudionici također propasti poljoprivrede hrvatske u odnosu na Europu.
Hvala. Sljedeći za raspravu Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, uvaženi državni revizoru. Pa evo ja isto želim nešto reći o izvršenju proračuna za 2013. godinu jer je to nešto što je bilo. Tu nema vraćanja, tu nema kako bi se reklo predviđanja. Tu su brojke jasne. 2013. je završila. Sve je tu pobrojano, pa ću ja svoju raspravu voditi iz dva kuta. Jedan je onaj kojeg smo imali uoči donošenja tog proračuna što nam je obećano, što nam je ostvareno u toj 2013. a drugi kut je onaj kako to utječe što je u 2013. učinjeno na 2014. i na petnaestu itd., da vidimo jesmo li se mi uopće makli iz 2011. ili ćemo zaključiti da nakon 3 godine ove vlasti, kukuriku vlasti da smo gori nego što smo bili, tj. da smo u gorem stanju nego što ste zatekli 2011. I čemu uopće onda Vlada koja stvara samo loše događaje, tj. ne može nam kao narodu, kao građanima pomoći da barem malo živimo bolje, a troše se stotine milijardi kuna, a mi negativni, mi uvijek krivo. Jer nije bitan ni manje bitan trenutak u kojem raspravljamo o ovom izvršenju za 2013. godinu. Jer pogledajmo naslovnice hrvatskih novina, one dnevno vrište prenoseći nekakva razmišljanja stručnjaka, stranih stručnjaka, agencija koje kažu Hrvatska se nalazi na Top 10 listi zemalja koje imaju najgoru ekonomiju u 2014. godini. Što kaže HNB? Hrvatska ima najgore ekonomske performanse u EU. Pazite, naša Hrvatska narodna banka. Pa onda sljedeći naslov "Hrvatska je nova Grčka". Imate inertnu Vladu i najgoru ekonomiju u EU. A danas opet jedan veliki naslov "Kolaps turističke sezone". To je trenutak u kojem razgovaramo što je bilo 2013., kako je država radila 2013. Nije ovo napisano u nekakvom glasniku HDZ-a, to su sve relevantni novinari, stručnjaci, znači ljudi koji razumiju trenutak. Ako smo mi već političari pa ne razumijemo, ali ti ljudi razumiju. Jer mi imamo i sljedeći moment koji se desio. Organizirale su se čistačice, tehničko osoblje i napravljena je priprema za treći referendum u ovoj vlasti. Zamislite samo taj doseg. U 3 godine mandata već 3 referendum pripremljen. Pa ako nešto ova Vlada zna očito da zna zaraditi referendum sa svojom politikom. A još možda ono što nam je svima promaklo najvažnije da mi raspravljamo u ovom trenutku o 2013. godini, u zraku je još uvijek nedavni sukob ministra, bivšeg ministra koji je otišao i sadašnjeg premijera koji je ostao jer ne znam kako možemo prijeći samo tako preko toga. Pa bilo je tu finih, lijepih riječi primjerenih hrvatskom bontonu. Da ne spominjem sve, samo neke, nesposoban, lijen, ne čita, kriminalac, spletkaroš. Pa možemo li mi to ignorirati u svjetlu priče o izvršenju Proračuna za 2013. godinu? Jer tu nam je atmosferu složila vladajuća koalicija koja po svim anketama ima potporu 13% ljudi. I svi kažu da idete u krivom smjeru. A onda dođe danas novi ministar i kaže sve je super, sve je lijepo. Mi dali poduzetnicima ovo, malim obrtnicima ovo, dali smo tamo ono, sve lijepo. Ni riječi o 2013. i izvršenju proračuna. Kao nekakav predizborni skup. Mi nismo glasali za ovaj proračun, mi smo otišli radi nesporazuma s amandmanima, sjećate se toga? HDZ nije glasao, donijela ga je vladajuća većina, a otišli su i neki drugi članovi oporbe tada jer Vlada uopće nije raspravila neke amandmane koje smo mi predložili. I da su bili usvojeni taj Proračun za 2013. izgledao bi puno, puno bolje nego što izgleda u izvršenju. A što su nam obećali za 2013? Mi puno ili često zaboravljamo. Ja ću samo dvije izjave premijera kada je 2012. promovirao taj Proračun za 2013. Sljedeću godinu neću dopustiti da rashodi državnog proračuna budu nerealni, prva izjava. A onda druga još slikovitija, populisti dobar dan. To je bila izjava u donošenju Proračuna za 2013., populisti dobar dan. Najavio je silne i brojne reforme u 2013. godini. Zato je rekao populisti izvolite kritizirajte nas. Što se desilo? Gdje su reforme? Nigdje. Premijer je još uvijek tu. Gdje je ministar financija? Bivši. To je to. Pa pogledajmo kako smo planirali onaj izvorni proračun. Planirani prihodi 113,7, rashodi 124,5 milijardi, proračunski deficit 10,9 milijardi ili 3,1% BDP-a. Što je ostvareno? Nakon dva rebalansa 108 milijardi prihoda, rashoda 123, a deficit 16 milijardi. Kad promašite 5 milijardi u prihodima što rodi onda 5 milijardi deficita pa tko ima pravo reći da vodi odgovornu ekonomsku politiku? Pa to je skoro 4% ukupnog proračuna. Pa mislim da možemo onda pričati u kategoriji da su svi majstori ekonomije u RH jer svima je jasno da loše planiranje izaziva loš rad, a onda i prosperiranje ili rezultati su također loši. A onda slijede spinovi, laži, priče ove. Netko ocjenjuje s jedne ili s druge strane. Jer pravo mišljenje utvrdila je revizija i napisala ono što se dešavalo kako reče kolega Šuker, samo su utvrdili u knjiženju što je država krivo radila. A kasnije ćemo o svemu ostalome. Pa i sam ministar napiše u obrazloženju sljedeće: "Prema preliminarnim podacima Državnog zavoda za statistiku 2013. završena je s padom gospodarske aktivnosti od 1% u odnosu na 2012. što predstavlja kumulativni pad od čak 11,9% u odnosu na 2008." A proračun nikad veći. Znači, stalno padamo a proračun nikad veći. Prosječan broj registriranih nezaposlenih iznosio je 345 tisuća, što je za 20 tisuća više nego 2012. Prosječan broj zaposlenih iznosio je milijun i 364 tisuće, smanjen je za 30 tisuća. U 2013. godini BDP realno je manji za 1% u odnosu na 2012. BDP u tekućim cijenama iznosio je 328 milijardi 252 milijuna kuna što predstavlja stagnaciju u usporedbi sa 2012. I onda opet danas priča ministra sve je bilo lijepo, bajno i sve je to izgledalo super. Ja sam sebi izdvojio jedan događaj kao najnegativniji kad govorimo o Proračunu iz 2013., a to je ponašanje bivšeg također ministra znanosti, obrazovanja i sporta gospodina Jovanovića koji je neslavno završio i tu godinu, a na kraju i karijeru ministra. Kad smo ga upozoravali na početku da mu fali novac za plaće prosvjetarima ovdje su svi odmahivali rukom. Došao je 12. mjesec, novaca nema, idemo brzo rebalans, a onda sad utvrdimo da je ostalo nekih 30 i nešto milijuna kuna. Pa čemu onda ona priča ne možemo isplatiti putne troškove prosvjetarima? To je igra. Da li netko ne govori istinu to nek utvrđuju oni koji su za to zaduženi. I tu ga je pokušavao spasiti također bivši ministar, na kraju je krivo sve ispali pa nisu ni jedan ni drugi ministri. Ali mene više brine onaj drugi dio koji govori o zaduživanju, zaduživanje putem izdavanja obveznica, pa to je strašno. 3 milijarde 250 milijuna dolara, 750 milijuna eura, 2 milijarde 750 milijuna kuna. Aukcija trezorskih zapisa 27,95 milijardi kuna. Pa to su strašne brojke, to u povijesti dosada nije zabilježeno. Imamo li pravo govoriti o uspješnoj ekonomskoj politici za 2013. godinu, što nas tek čeka onda u 2014., a čuli smo ispred kluba HDZ-a gdje bi to moglo završiti. Kako idu reforme, zdravstveni doprinosi? Smanjit ćemo ga za 2%, pa možda i 7, na kraju i 15, opet smo u 2011., opet smo nešto krivo proveli. U obrazovanju, popadali su sada svi programi tog bivšeg ministra, pa idemo dalje. Na kraju sve završava reformom spasit će nas priča o nekakvom spin off. Stvaramo firmu od 25 tisuća zaposlenih, pa to su vam 2 HŽ-a zajedno, to vam je HŽ i Hrvatska pošta zajedno. Pa imao li mi razuma i razumijevanja što to znači, tko će voditi tu firmu, na koji način će to uopće funkcionirati, pa ko se uopće sjeti takve stvari? Pa to moraš biti u nekom posebnom stanju da se počnete baviti sa takvim pričama. Ne može nas to spasiti. Zbog toga samo mogu reći da kaže jedna stara izreka "Loš početak vodi lošem svršetku.", a nažalost vi se držite toga i nećete odstupiti od toga, a mislim da to ide na štetu hrvatskih građana. I zato nemojmo pričati o uspješnoj 2013. godini.
Kolega Borić, vrijeme. Prelazimo na replike. Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo kolega kad je riječ o referendumskim inicijativama već sad ne samo 3, nego 4 a možda i 5, mislim da one su ne samo odraz kvalitete sadašnje vlasti, već i odraz nezadovoljstva ili nepovjerenja građana ukupno sa politikom ili tzv. kako spominju često kolokvijalno političkim elitama ili odnosu politike i građana. Ali onaj drugi dio koji ste spomenuli, a to je gubitak legitimiteta sadašnje vlasti ili sadašnje vladajuće većine koja je apsolutno prisutan i mjerljiv, i u onom dijelu njihovog dosadašnjeg biračkog tijela i koji u toliko velikoj mjeri uz ove negativne rezultate koji imaju, da su oni zaista izgubili bilo kakav legitimitet čak neovisno o saborskoj većini ima li je ili nema li. Možda da je država danas u nekakvoj konjunkturi to ne bi imalo toliko velike veze, ali u ovoj državi koja je u ovako dubokoj recesiji i kad nema mogućnost da se konačno pokrene iz te recesije, onda i, zaista ja ne vidim nikakav, ni jedan drugi odgovor osim što je moguće bržih izbora. Čak neovisno o tome tko će dobit na tim izborima, tko će od nas ostat u ovom Parlamentu, ali jednostavno stanje hrvatskog gospodarstva i hrvatskog društva je tako da svaki mjesec daljnjeg nastavka ove agonije predstavlja muku koju ovo društvo sve teže podnosi. I ovi ljudi koji ovdje danas sjede, koji se odlično osjećaju i misle da će to trajati ne znam koliko, a nisu svjesni da će to trajati još vrlo kratko i da nitko od njih praktički ne može ostati na dužnostima koje danas obnašaju jer su oni ti koji su odgovorni za to stanje i mi zajedno s njima. Ali to stanje treba nužno prekinuti.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, ja sam pokušao oslikati znači ono što su nam obećali, gdje smo danas, što nas čeka 2014. i kako to sveukupno izgleda. Međutim, pitanje je koliko mi možemo utjecati na neke događaje. Recimo postoji ministar financija koji nema zamjenika. Pitanje je da li netko to želi biti više. Ali vlast se i dalje drži, ona se i dalje drži, ona želi ostati još neko vrijeme tu jer smatra da je na ispravnom putu. Onda kad građani kažu pa idete krivo, oni se organiziraju kao i u ovom trenutku čistačice, tehničko osoblje, domari. Oni su toliko uspješni bili u 14 dana da su skupili preko 600 tisuća potpisa. To postaje jedan normativ koji je vrlo lako riješiti sada jer ih vlast neprestano izaziva svojom vlastitom politikom. To je napravila i sa ćirilicom u Vukovaru, to nije bilo uopće razloga. I jednostavno se desi narod i narod uzima u svoje ruke tada to. E sada, ovdje narod neće tjerati nikoga sa vlasti, nadam se da nećemo dolazit do tih situacija, ali će doći onih 5 minuta, ja to stalno kažem, kada čovjek uzme onaj papirić u ruku i kaže bio si dobar ili bio si loš. I to, o tome vlast mora imat i sama svijest, međutim ne želi. I onda smo tu gdje jesmo da svi gledamo kako se mučimo, kako nas ne ide ali se nitko neda. I onda nam dolaze ovakvi trenuci i sad ćemo i 2014. morati popravljati ono što se napisalo 2013. na kraju godine, pa ćemo objašnjavati zašto je to tako, slušat ćemo potpredsjednika Vlade, objašnjavat će nam zašto opet pad, pa nije to tako puno, pa mi smo optimisti itd. ali narod sve teže i teže živi. A o turističkoj sezoni ćemo pod slijedećom, jer to je opet nešto što je bilo dobro a očito da smo uspjeli i to svesti na jednu razinu koja više nije obećavajuća za ovu državu.
Hvala. Stjepan Milinković replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Borić, postavili ste vrlo interesantno pitanje, rekli ste jesmo li se uopće makli. A ja kažem jesmo, ali nažalost na gore. Vi ste govorili po područjima koje vi dobro poznate, ja govorim uglavnom o poljoprivredi i danas sam ja bio na ovome Odboru za poljoprivredu gdje se raspravljalo o budućnosti poljoprivrede. I gledajte, do 1.8., danas je 2.7., do 1.8. se mora odgovoriti i jasno se postaviti pravila prema Europskoj komisiji, a mi danas raspravljamo. Pa da li je to trebalo daleko, daleko prije jer to se radi o prevažnom pitanju. I sad poslije kad krene nešto, a puno puta smo imali priliku, onda će reći, e ovo je problem i ono je problem. Mi na selu imamo jednu izreku koja kaže, ne vrijedi plakati za prolivenim mlijekom, ne vrijedi i uistinu to su preozbiljne stvari. Dijagnoza je jasna, dijagnoza u poljoprivredi je jasna. Traži terapiju, naravno, ali u poljoprivredi terapija nije brza i radikalna, ni Grubišić ni Đurović, dobri su kirurzi, ali ne mogu oni to riješiti. Kad se bolest jedanput napravi, to treba da se ciklus 5, 6 godina napravi. Zato ja apeliram, kaže naš ministar da treba tu postaviti pravila, apsolutno se slažem i ja sam time, ali se greške ne smiju raditi jer kad se jedanput u tome, osjetljivo, specifično područje, napravi greška, ona je više nepopravljiva. Iz tog razloga tako važnom pitanju kao što je poljoprivreda treba sa punom odgovornošću pristupiti, a sad bojim se da je bolest predaleko otišla i da se jako teško liječi. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Milinković, vi ste rekli, jesmo li se makli? Ja sam pokušao kroz svoju raspravu pokazati da se mi nismo makli, e sad, netko će to shvatiti na jedan način, ja to gledam životno kroz praksu. Što nam se dešava? Pa pogledajte priču o zdravstvenom doprinosu. Krenuli smo u reformu pa je najavljeno, idemo 2% dolje pa možda i 7%, itd., nakon 2 godine tamo smo gdje smo i bili, 15%, izvolite platiti. I tako ide dalje, kao da se ništa nije desilo. Stvorili su se nekakvi minusi, shvatilo se da to više ne može tako funkcionirati. E sada, bivši ravnatelj HZZO-a, sadašnji ministar kaže, HZZO mora van iz državne riznice. E sad kad je postao ministar kaže, e neka sad ostane unutra, neka ostane. Pa sljedeća reforma u obrazovanju, ministar najavio pa je počeo priču, građanski odgoj, zdravstveni odgoj, dođe sljedeći ministar, to treba ukinuti. Pa kakve su to reforme koje traju godinu dana, dvije godine? Dolazi svaki novi ministar, dolazi nova pamet. Pa ne može to na taj način funkcionirati. Pa imamo ovu priču sa izdvajanjem tih pomoćnih djelatnosti, tj. priču o čistačicama, pa ćemo je pustiti skroz u privatni sektor, pa ćemo mi onda osnovati jednu firmu, kažem, koja će u svojoj biti biti veća od HŽ-a i Hrvatskih pošta zajedno u broju zaposlenih. Pa samo da bi se vodila, da svaki rukovodeći kadar može kontrolirati 20 takvih zaposlenih koji rade na tim poslovima. Pa to vam je 1000 nekakvih rukovodećih funkcija na 25 tisuća zaposlenih. Ma tko to može uopće provesti? Kome to uopće pada na pamet? A priča se o silnim nekakvim uštedama. A što će biti na terenu? Pa pogledajte kako nam funkcionira HŽ sa toliko zaposlenih. Hrvatske pošte gdje se smanjio broj zaposlenih, pa oni više ne znaju pismo odnijeti od jednog korisnika do drugog. A da nemaju problema, da ne pišu izvješća, itd., itd. Pa tko će iskontrolirati toliki broj ljudi?
Hvala. Ivan Šuker replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, što nam potvrđuje ovo Izvješće o izvršenju proračuna za 2013.? Netko si je uzeo za pravo da se igra sa prihodima državnog proračuna pa je tako smislio da bi zdravstveni doprinos trebalo smanjiti za 2 postotna poena i da će se na takav način pomoći gospodarstvu, međutim jedino što se dogodilo je da je državni proračun ostao bez 2 milijarde, 302 milijuna i 400 prihoda u 2013. Međutim, možda to ne bi niti bilo toliko sporno da u ovom Izvješću o izvršenju državnog proračuna se ne kaže da je Vlada sanirala zdravstvo sa 3 milijarde kuna. I sad gledajte, s jedne strane imate 2 milijarde 300 milijuna kuna manje prihoda u državnom proračunu, s druge strane se zadužujete da sanirate ove 3 milijarde, sve to skupa kad zbrojite to je 5 milijardi kuna. I sad uzmite da se Vlada zadužila na to za tih 5 milijardi kuna na 10 godina, po nekakvoj recimo prosječnoj kamatnoj stopi od 6%, a 6% na 5 milijardi vam je negdje oko 300 milijuna, pa 300 milijuna puta 10 godina vam je 3 milijarde kuna. Pa će opet netko govoriti, je, kako su visoke kamate. Je, ajmo vidjeti kolike su te kamate bile 2008., 2009., 2010., 2011. i kolike su danas? I da li na ovaj dug od 18 milijardi, koliko je već ove godine, treba platiti ili ne treba platiti kamate. Međutim, jadna je Vlada kojoj je outsourcing glavna strukturna reforma. Pa kakva je situacija …, možda će trebati outsourcing za promjenu napuklih vodovodnih cijevi.
Branko Bačić, replika. Pardon, odgovor. Izvolite kolega Bačić.
Hvala lijepo. Moram odgovoriti kolegi Šukeru jer je on jednostavno u pravu. Mi smo na to upozoravali. Evo i danas je kolegica Dalić rekla, pa ćemo se onako kratkoročno zadužujemo? Zbog čega? Kakve su to, to više nisu nikakve priče, reforme, to su egzibicije postale tamo, egzibicije. I danas nam ministar priča kako je to super projekt fiskalizacija, kako svi trebaju ravnopravan i jedak tretman kao poslodavci, kao oni koji su na tržištu i cijelo vrijeme o fiskalizaciji. Ni jednu riječ nije rekao o predstečajnim nagodbama. A je li to ravnopravno među poslodavcima? Netko se mora itekako oznojiti za 10 milijuna kuna čiste nekakve zarade, a nekome otpišemo 10 milijuna onako potezom pera. Što su uzroci svega toga i takvog ponašanja? Jel nam raste ili nam pada broj zaduženih u RH? Jel nam se smanjuje broj nenaplaćenih potraživanja? Ili je to počelo rasti? Ili su i oni koji su bili ok shvatili da je lakše zaraditi milijun kuna u predstečajnoj nagodbi nego vlastitim poslom? To su priče koje treba raščistiti do kraja. O tome ovaj proračun za 2013. govori možda na jedan svoj način. Treba ga pročitati kroz sve stavke jer čemu silno hvaljenje oko nečega čega nema, nema nikakvih uspjeha, projekti koji su osmišljeni kao nekakve reforme dolaskom novih ministara su nestali ili su propali i sada samo čekamo kada će završiti mandat ove Vlade. Ja mislim da to svi čekaju u RH, da to više završi i da ljudi pokušaju izabrati neke nove ljude koji će im barem pružiti nekakvu nadu jer se ne nadaju više ni oni previše u bilo koje politike. Ali ovo što mi imamo sada, pa samo pogledajte ovu privatizaciju turističkih tvrtki, o tome non stop govorimo ovdje. Na koji način se radi, gdje to vodi i na koji način će to završiti? Ali o tome ću pod sljedećom točkom još više.
Hvala. Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću kažete u svojoj raspravi da Vlada nije položila ispit da nije realizirala plan koji je dostavila ovom Saboru u vidu predlaganja proračuna za 2013.godinu. No ne samo da nije Vlada ovim izvješćem potvrdila da nije realizirala proračun koji je usvojen u prosincu ili krajem studenog 2012.godine nego što je nezamislivije to je da nije realiziran ni rebalans proračuna koji je ovaj Sabor na prijedlog Vlade usvojio u prosincu 2013.godine, praktično je taj rebalans podrazumijevao izvršenje proračuna za tu godinu jer smo za pretpostaviti je da smo znali sve parametre u prosincu 2013.godine za državni proračun kada ga usvajamo na samom kraju godine. Dakle Vlada je tada predviđala rast BDP-a od 0,2% iako su svi analitičari govorili da će ekonomski analitičari da će u 2013.biti pad od 1% što je kasnije i službeno potvrđeno. Dakle nisu napravljene reforme, nisu smanjeni rashodi, nisu povećani prihodi iz razloga što se nisu dogodile investicije u Hrvatskoj. Najavljeni zunami investicija je izostao pa zbog toga još i više čudi što je Vlada kada nije uspjela i potaknula investicije u privatnom sektoru, kada se nisu dogodile privatne investicije zbog čega je odustala odnosno zaustavila brojne investicije u javnom sektoru pa primjerice i u cestogradnji, kao što znamo da je građevinski sektor potpuno na koljenima, zaustavljanje investicija u javnom sektoru. Pa vi znate dobro bili ste državni tajnik za otoke da je čak i EIB 3 kojega smo usvojili i potpisali i koji je podrazumijevao brojne investicije u hrvatskom priobalju i u kontinentalnom dijelu Hrvatske zaustavljeni i da su brojne investicije po jedinice lokalne samouprave također se nisu realizirale. Sve to na kraju dovelo do toga da nije došlo do povećanja prihoda i dobilo se to što jesmo, to je da se doživio povijesno veliki deficit i da danas smo tu gdje jesmo.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić ja ću podsjetiti na ono što sam rekao ovdje već jedanput. Bio je jedan mađarski premijer prije Orbana koji je kada su otišli, to je isto bila lijeva vlada, oni su rekli, lagali smo cijeli dan i noć samo da ostanemo na vlasti. to je bila izjava koja je bila dobivena na jedan čudan način pa se to istraživalo, ali je možda bila iskrena, vjerojatno. Jer kako drugačije tumačiti ovo o čemu ste vi pričali? Evo Ministarstvo regionalnog razvoja koji je na povijesnom najmanjem iznosu, a trebalo bi biti nositelj svih investicija u RH pogotovo na lokalnoj razini, ima ostvarenje proračuna od planiranih 679 milijuna i 500 tisuća, 599 milijuna. Znači kada god dođete tamo na sastanak za ništa nema novaca, kada završi godina ostane 70 do 100 milijuna i još su im u rebalansu uzeli 100 milijuna. Pa postavljate pitanje da li netko uopće tamo nešto radi? A koga god da pita nešto da treba dobiti barem za nekakav mali projekt za ništa nema novaca. Pa ako ćemo tako voditi politiku onda mi ne trebamo uopće imati deficit. Jer evo primjer drugi, Ministarstvo pomorstva na 5,5 milijardi ima puno manji minus tj. nepotrošenih sredstava. Kako to? Pa očito da netko nešto drugo radi. Jer ne možemo onda ljudima reći nema novaca ne znamo kako ćemo to riješiti ili okrenite se samo europskim fondovima. Jer činjenica je da su nam pričali nema više života na dug nego dug život. A pogledajte samo količinu zaduživanja, preko 32 milijarde s time da smo unaprijed zadužili za još 9 pa je to 40 u 2013.godini da ne bi zakasnili ili da su bili odlični ili povoljni uvjeti. To je odlično. Pa onda se zadužimo i sada za jedno 20 milijardi za 2016.ako je to sve tako dobro. Pa mislim da se vodi jedna politika gdje po meni ovako izgleda da svako može biti ministar financija, a mislim da to nije tako jer ne bi smjelo biti tako. Ipak je to jedna odgovorna funkcija, ali načini ponašanja pokazuju da je najlakše ako nešto nema odemo i zadužimo se kod nekoga.
Hvala. Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, rekli ste u svojoj raspravi kada ste argumentirali svoje stavove i stav građana kako Vlada ide u krivom smjeru, rekli ste da je ministar ovdje govorio ovo i ono, … kako bi uvjerili ljude da nije tako. Ministar nije govorio ovo i ono, ministar je govorio konkretne brojke, ja sam ih tu puno zapisao, neke od njih ću sada pokušati reći u ovoj kratkoj replici, a prvenstveno onih pet točaka koje je ministar dotaknuo. Dakle, sve socijalne naknade i svi transferi prema socijali su ispunjeni u 2013.godini s tim što je i 7 tisuća lažnih primatelja socijalne pomoći evidentirano i ti su transferi prekinuti, uvođenjem instituta jedinstvene minimalne socijalne naknade. Mirovine također su i one ne samo da se isplaćuju nego su usklađivane vršena je indeksacija. Kada govorimo o obvezama prema zdravstvu 3,3 milijarde kuna istina vi ovdje govorite o smanjenju 15% doprinosa na 13%. Nemojmo zaboraviti činjenicu da 2011. 205 tisuća radnika nisu primalo plaću a nisu plaćeni za njih ni doprinosi. Ovakvim potezom Vlada je svjesno ušla, to je više puta ovdje obrazlagano jer se smatralo da posvećenjem PDV-a što direktno plaćaju građani na taj način se opteretila potrošnja. Ali u onom dijelu većina roba koja je sada se stvari bitno mijenjaju jel se povećava izvoz, bitno se to odnosilo na uvoznu robu. Dakle s tom mjerom povećanja PDV-a nije se kočila domaća proizvodnja. Poticaji za radna mjesta bilo kroz reprograme kredita bilo poreznog duga bilo kroz predstečajne nagodbe ili oslobađanje poreza za reinvestiranu dobit o čemu je ministar isto govorio. Na taj način se povećala i kapitalizacija poduzeća. To ste spominjali, najviše govorimo o fiskalizaciji, to je red i konkurentna borba na tržištu koja mora biti jednako za sve. Evo pokušao sam kratko u replici kratko odgovoriti.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Ma kolega Žagar meni je teško vas uvjeriti tamo s druge strane da ovo što vi podržavate da je to loše. To je sizifov posao jel vi ste za sebe zaključili da ste vi uspješni da vi idete dobro bez obzira što svi ostali jedan veliki dio naroda, rekao sam i brojke nekakve, govori sasvim nešto drugačije. Zato ću vam samo jednu izreku citirati a ona kaže da je "Izvor najveće tuge u sadašnjosti je gledanje na radost iz prošlosti." Mislim da je dovoljno slikovita i jasna iako ni te radosti u prošlosti barem u ove 2,5 godine nije bilo previše.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu je Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, gospodine revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa pred nama se nalazi materijal koji bi trebao konstatirati ono što se učinilo, činjenično stanje. Međutim, kada prije ove rasprave dobijete od saborskog Povjerenstva za fiskalnu politiku da fiskalno pravilo za 2013. nije ispunjeno i kada vam odmah u početku nalaza državne revizije kaže da Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. manjak prihoda opće države nije točno iskazan itd., onda si čovjek postavlja pitanje o kojem mi to izvješću raspravljamo. Ako je Vlada u projekciji ovog proračuna krenula sa pretpostavkom gospodarskog rasta od 1,8% i ako smo godinu završili sa minus 1% to je kumulativno 2,8%. I ne može nitko reći da to neće utjecati itekako na prihode državnog proračuna. A druga stvar gospodine potpredsjedniče dogovor je da pojedinačna rasprava traje 12 minuta. Možete pogledati fonogram rasprave. Jutros je predsjednik Sabora, tako je dogovoreno i molim da mi ovih pola minute isto ukalkulirate. Dakle, onda je logična stvar da nam se dogodilo ovo što nam se dogodilo. Međutim, ono što sam rekao, kada se raspravljalo o rebalansu proračuna prošle godine negdje na polovici godine da mene više nije strah za 2013. nego da je zapravo za 2013. nego da me više strah za 2014. da imamo ono što smo nekada imali u Ministarstvu financija a to je da između 1. i 4.-og u mjesecu je bio brifing za novinare da bi se hrvatska javnost i hrvatski građani izvijestili o punjenju i trošenju državnog proračuna a onda bi vjerojatno i ova naša rasprava bila drugačija. Zašto? Pa zato što bi vidjeli da mnoge stvari koje su na određeni način prikrivene nečinjenjem Vlade u 2013. su itekako opasne za 2014. Za prva četiri mjeseca nama su prihodi manji za preko 4,5 milijarde kuna a rashodi su veći za preko 3 milijarde kuna. To je deficit za prva četiri mjeseca. I sada možete misliti uz ovakvu turističku sezonu kako će nam izgledati proračun za 2014. I zato još jedanput pitanje je, da ne citiram ponovno nalaz državne revizije koliki je stvarni deficit državnog proračuna 2013. On nije 16,2 milijarde, on je preko 18,5 milijardi. To je činjenica. A sada mi možemo se ovdje prepucavati koliko god hoćemo. Međutim, ono što je ključno, proračun je glavni instrument za vođenje ekonomske politike jedne vlade. Efikasnost vođenja ekonomske politike jedne Vlade se vidi prije svega na prihodovnoj strani proračuna. A što najviše šteka na ovim svim proračunima ove Vlade od 2012., 2013., i 2014. je upravo prihodovna strana proračuna koja se želi pokrpati sa novim poreznim opterećenjima. Pa i kada smo raspravljali oko Zakona o PDV-u, tada smo jasno upozorili da ulaskom Hrvatske u Europsku uniju efekat kasnije naplate PDV-a će biti negdje oko milijardu i 700, milijardu i 800. Ne rečeno je tada neće dobiti, to će biti nekoliko stotina milijuna kuna. Evo što imamo ovdje, koji efekat nulte stope, da li se on vidi u proračunu 2013.? Mi smo zbog ulaska u Europsku uniju morali ukinuti nultu stopu na kruh, mlijeko i neke druge prehrambene proizvode, na dječju hranu itd. i ukupan efekat je toga negdje oko milijardu i 800. Dakle, uz povećanje stope PDV-a za 8,8% ili 2 postotna poena, mi imamo i ukidanje nulte stope koja donosi milijardu i 800 novih prihoda u državnom proračunu. Međutim, gdje nama kiksaju prihodi? Upravo na PDV-u. I onda se idemo hvaliti ovdje o velikim uspjesima fiskalizacije. Pa ako uspjeh fiskalizacije se igdje treba vidjeti treba se vidjeti na poziciji PDV-a i treba se vidjeti na poziciji poreza na dohodak, nigdje više. Jer ako je netko prijavio 30, 60% veći prihod nego prošle godine onda je taj morao prijaviti i veći PDV 30 ili 60%, ne mi toga nemamo. I zato kada govorimo o pojedinim rezultatima onda je od onoga postotnog dijela daleko bitnije nominalni iznos jer onda će svi dobiti jasnu situaciju što je i kako je. Međutim ono što mene brine, brinulo me i dok sam bio ministar, brine me i sada kao saborskog zastupnika da li će itko ikada u Hrvatskoj imati dovoljno političke snage da utvrdi koliko to košta hrvatsko zdravstvo. Danas smo čuli tu sa isto tako ja ću to ovdje javno reći, izdvajanje HZZ-a iz državne riznice je opasno, znate zbog čega? Zbog svih onih obaveza državnog proračuna prema HZZ-u koje su utvrđene određenim zakonima koje su teške preko 5,5 milijardi kuna. Pa ajmo tih 5,5 milijardi kuna ako će se izdvajati iz državnog proračuna za taj iznos smanjiti zdravstveni doprinos a ne da ostavimo zdravstveni doprinos 15% koji će donesti 19 milijardi i još 5,5 milijardi ćemo morati dati iz državnog proračuna. To je ključ cijele priče. Ali ovdje kada donosimo Izvješće o izvršenju državnog proračuna, kada državna revizija to konstatira, onda netko jedanput u ovoj državi mora konačno reći na taj i taj dan minus u zdravstvu je toliki, toliki i toliki. Pa ne može se događati da mi dvije godine za redom saniramo zdravstvo sa po nekoliko milijardi kuna i u svakom proračunu tvrdimo da troškovi zdravstva su u toj godini 21 milijardu i da će zdravstvo najnormalnije funkcionirati sa time a već godinama znamo da to tako ne ide. Pa koga mi varamo? Sami sebe. I kakvu imamo situaciju? Imamo takvu kakva je, nezadovoljne liječnike, nezadovoljne građane, nezadovoljne gospodarstvenike jer ta stopa doprinosa za zdravstveno im je izuzetno visoka i čini rad poprilično nekonkurentnim a rezultat imamo takav kakav imamo, mi ovdje u Saboru imamo političko prepucavanje koje nas ne vodi nigdje. Kad govorimo o proračunu i ono što me naročito smeta, dakle ovaj visoki dom je u prosincu usvojio rebalans proračuna. I sad gledajte, izvršenje proračuna tog rebalansa je za milijardu i 600 manje. Tada su svi ministri kukali da ne mogu ni s tim izdržat godinu, ali pogledajte što se dogodilo izvršenju. Ministarstvo obrane umjesto 4 milijarde i 500, 4 milijarde i 100 najedanput …. Ministarstvo branitelja umjesto milijardu 80 dovoljno je milijardu 55, Ministarstvo gospodarstva milijardu 520, sad je dovoljno milijardu 440. Ministarstvo obrta 560, sad najedanput godina i to naročito uspješna, nikada poduzetnici i obrtnici nisu dobili toliko novaca, a dobili su 350 milijuna ili 210 milijuna manje nego što je planirano 15 dana prije završetka proračunske godine. To je nevjerojatno. To je neozbiljno. Kako netko može u 12. mjesecu od predsjednika Vlade tražit da mu da 560 milijuna i onda završi godinu sa 350 milijuna, a istovremeno neki učitelji i profesori nisu mogli dobit novce ili netko drugi nije dobio novce, ovih 200 milijuna je jednostavno nestalo u zraku. Ili Ministarstvo poljoprivrede 4 milijarde 252, međutim oni završe godinu sa 3 milijarde 980, znači 270 milijuna kuna manje su dobili hrvatski poljoprivrednici. Pa zar nije ministar poljoprivrede to znao u trenutku rebalansa proračuna, 15 dana prije kraja godine da on tih 270 milijuna neće potrošiti. Ministarstvo regionalnog razvoja 679 599, znači 80 milijuna kuna manje. Ministarstvo znanosti i obrazovanja 11 milijardi 940, završe godinu sa 11 milijardi 907, a sjetite se koliko je bilo panike sa profesorima, sa učiteljima kojima nisu isplaćeni putni troškovi, kojima nisu isplaćene neke druge obveze temeljem kolektivnog ugovora koje nisu bile veće od ovih 35 milijuna kuna. Dakle zašto sam rekao da je deficit državnog proračuna uštiman? Pa upravo zbog ovih podataka, jer ako je nekom 15 dana prije kraja godine trebalo toliko novaca i kukao da ne može završiti, onda se očigledno nešto nije platilo. Zašto? zato što se vidjelo 31.12. kad je najizdašniji dan, kad sjedne nekada i po nekoliko milijardi na žiroračun, da 31.12. ove godine nije bio toliko izdašan, toliki su bili manji prihodi i onda su se toliko smanjili rashodi. Zapravo nisu plaćeni rashodi što je ministar potvrdio kad se govorilo o ovom velikom povećanju rashoda u 2014. godini, da se plaćaju određeni rashodi iz 2013. godine. Dakle ovaj proračun nam jasno govori da nisu provedene strukturne reforme i mi možemo pričat koliko god hoćemo, nama dva najveća potrošača proračuna, to je zdravstvo i znanost koji zajedno troše negdje oko 33 milijarde državnog proračuna nisu proveli nijednu strukturnu reformu. Smanjenje troškova za zaposlene, jedna polovica toga vam otpada na smanjenje zdravstvenog doprinosa 2 postotna poena jer to je negdje oko 570, 580 milijuna bilo na razini države na godišnjoj razini i kad uzmete efekat svega toga skupa ukupno su vam smanjene plaće 670 milijuna onda vam je i tu smanjenje. Niti tu nije napravljeno Bog zna šta. I na kraju nalaz Državne revizije. Dakle famozan, izmišljanje prihoda, prodaja dionice HANDA-e CERP-u, izmišljena transakcija da se povećaju prihodi državnog proračuna za 600 milijuna i da se za taj iznos smanji deficit državnog proračuna. CERP je izvanproračunski korisnik, njemu je država dala jamstvo, jamstvo se ne knjiži u trošak, jamstvo će se knjižit u trošak tek kad se protestira, ali već u siječnju ili veljači koliko je meni poznato 2014. je 340 milijuna protestirano je na plaćama iz državnog proračuna. To će biti deficit državnog proračuna 2014. Znači tih 600 milijuna po ničemu ne mogu biti prihod državnog proračuna. Takva transakcija se naprosto ne smije događati i pompozna priča i u hrvatskoj javnosti i ovom Visokom domu o tome kako Hrvatska ima konačno Registar imovine, to naprosto nije istina. DUDI je podatke koje je imao jednostavno ubacio u kompjutor i sad se može surfat po tome, može se nešto vidjeti i to je registar. Ne, to nije registar, on nije napravljen po nekakvim kriterijima, po nekakvim modelima da se može koristiti, imovina nije knjižena niti po vrijednostima, po istoj metodologiji, milijun i jedna stvar, ali bitno da mi kažemo da smo mi eto konačno nešto napravili a oni prije nas nisu ništa napravili. A oni su samo one podatke, one prije njih koje su imali ubacili na jedno mjesto da se može prosurfat i doći do tih podataka. I kolegice i kolege, dakle kad se sve ovo skupa zbroji nažalost Hrvatska je tu gdje je, međutim ono što sam rekao prošle godine, mene je sad već strah za 2015. jer 2014. će biti daleko veći deficit nego što je predviđeno, a to znači opasnost za 2015. godinu. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Potpredsjednik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, vi ste jedan dio svog izlaganja posvetili zdravstvu kao što su i neki drugi spominjući to kao značajni problem. Međutim, dozvolite mi da sve nas podsjetim da kad se ulazilo u tu tzv. sanaciju zdravstva i kad se država zadužila za 3,3 milijarde zbog sanacije zdravstva onda se reklo da sve što je do sada rađeno ne valja, da će sanacija to riješiti. Riješit će tako što će se formirati sanacijska vijeća u kojima je u svakome bio predstavnik Ministarstva financija i Ministarstva zdravlja. Svi su smaknuti ravnatelji svih ustanova, stavljeni su podobni sanacijski upravitelji i rečeno je da će to riješit problem. Ja sam tada u ovoj dvorani rekao da to neće riješiti ništa jer budući da se nije ni planirala, a kamoli napravila neka od strukturnih reformi koje ste i vi spomenuli, naravno da i ti novi podobni sanacijski upravitelji će se naći vrlo brzo u istoj situaciji u kakvoj su bili oni raniji ravnatelji i to se uistinu i dogodilo. Uistinu se generirao novi dug i generira se i dalje. Svakog mjeseca otprilike 150 do 200 milijuna nedostaje zdravstvu i to znamo. To se odvija ovaj čas. To se odvijalo prošli mjesec, pretprošli mjesec itd. Prema tome, vrlo je jasno da taj novac nije upotrijebljen da se konačno prekine stvaranje novih dugova i da se naprave one reforme koje se trebaju nego se nastavilo na potpuno isti način samo sad su to novi ljudi koji eto su postavljeni na ta mjesta. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Šuker.
Uvaženi kolega Reiner, dakle ako je sanacija zdravstva onda se zna što to znači. Međutim, ova sanacija zdravstva je isključivo poslužila da se smijene ravnatelji. i nelogično je ako se kaže da se hrvatskoj farmaceutskoj industriji, tj. preprodavačima lijekova isplatilo milijarda i još nešto kuna odjedanput. Pa ljudi nit nisu znali šta će od novaca. Da nije došlo do značajnijeg skidanja cijene lijekova jer ako vi nekome sad plaćate u roku 60 dana prije mu niste plaćali ni u 200 ili 300 dana. On je znači taj trošak kapitala morao uračunati u cijenu lijeka i tako se to i plaćalo. Međutim, to se nije dogodilo. I mene samo zanima da li će ikad itko u Hrvatskoj imati snage da podvuče crtu i da kaže hrvatsko zdravstvo kako na državnoj razini tako i na onim bolnicama koje su na županijskoj razini financiraju se decentraliziranim sredstvima. Kaže se duguje toliko i toliko novaca. I s druge strane, hrvatsko zdravstvo ovako ili reformirano košta na godišnjoj razini toliko i toliko. I tek kad se to objelodani onda mi možemo govoriti o tome da je zdravstvo sanirano. Dok god ne dobijemo te podatke, a vjerujte mi nemoguće ih je bilo dobiti, a stalno se pričalo o nekakvim … [[Govornik se ne razumije.]] To vam je ono što ste vi prikazali da nije plaćeno iznad određenoga roka. I sad ako su oni povećavali to znači da se i povećavao dug zdravstva i stalno se petljalo s tim. Međutim, ponavljam izdvajanje HZZO-a iz Riznice to prije svega Ministar financija mora vidjeti koliko će ga to koštati. Dakle, 30% trošarina od duhana. Članak 63. plaćanje svih zdravstvenih troškova za zdravstveno neosigurane osobe koji se penje skoro do 3 milijarde kuna, a isto tako i doprinos za mirovinsko osiguranje koji plaćaju umirovljenici. Cijela ta priča je teška negdje oko 5, 5 i pol milijardi kuna. Kad se HZZO izdvoji iz Riznice onda će to stajati rashodovna strana državnog proračuna, a HZZO će imati svoje prihode [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Samo jednu rečenicu molim vas. Da će imati prihode od doprinosa i imati prihode iz državnog proračuna.
Hvala. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, govorili ste o svim detaljima koji su u ovom prikazu, a također i o reviziji koja ukazuje da podaci u glavnoj knjizi nisu potpuni, da manjak prihoda opće države nije točno iskazan, da je prisutan izostanak normativnog reguliranja u okviru provedbene dijelova zakona što otvara prostor za učinkovito operativno upravljanje proračunskim sredstvima, te različito tumačenje pojedinih odredbi zakona, da Vlada troši sredstva proračunskih zaliha protivno odredbama Zakona o proračunu i Zakona o izvršenju državnog proračuna. Revizija je također utvrdila i niz drugih nepravilnosti u izvršenju državnog proračuna i izrazila je u konačnici i uvjetno mišljenje. U tom segmentu može se reći da je te porezne politike zapravo rezultat toga neuspjeha koji se postigao u fiskalnoj disciplini zapravo može se ocijeniti kao jednim od bitnih neuspjeha ove aktualne vlasti i koji se nastoji zapravo prikazati izrazitim neprijateljstvom, odnosno odnosom prema građanima, odnosom prema obrtnicima, poduzetnicima primjenjujući krajnje rigorozne mjere pri naplati svojih potraživanja. Ali istovremeno se ne drže ni jednoga od zakonskih normi niti ih poštuju, iako su najavljivali da će se u ovoj Vladi plaćati redovito, pravovremeno i onako kako to nalažu zakonu. Iz nalaza revizije jasno se vidi da tome nema ni traga, da je sve promašeno i da zapravo jednom brutalnošću prema onima koji su eventualno od obrtnika i preživjeli se postupa kako bi se i njih uništilo.
Hvala. Odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, u Riznici državnog proračuna se godišnje proknjiži nekoliko stotina tisuća, možemo reći nekoliko milijuna stavki. I kad je predlagana izmjena Zakona o proračunu onda između ostaloga smo temeljem iskustva i razgovora sa Državnom revizijom došli do toga da bi bilo sjajno da prilikom podnošenja Izvješća o izvršenju proračuna i Državna revizija podnosi svoje izvješće, ali isključivo koja se odnose na pravilno knjiženje i pravilno evidentiranje određenih transakcija. Zašto? Zato da se ne dogodi da o nečemu se ovdje raspravlja sa godinu ili dvije zaostatka što se na žalost događa osobito kad se mijenjala metodologija. Tu, upravo u tome je snaga ovoga revizorskog izvješća samo što ga na žalost mnogi nisu pročitali. Jer da su ga mnogi pročitali onda bi se itekako zabrinuli nad onim što piše unutra. Nije napisano ništa što nije činjenica. Napisano je nešto samo što su pozitivni zakonski propisi u Republici Hrvatskoj, a to i je funkcija revizije svidjelo se to nekome ili nije. Jer na kraju krajeva ne može se reći da Ministarstvo financija za svoje uže poslovanje stalno dobijalo bezuvjetno mišljenje. Bilo je godina kad i za proračunski dio se dobivalo uvjetno mišljenje ili je bila samo primjedba na javni dug i na imovinu koji nisu bili usklađeni. Ali kažem, imamo mi i saborsko Povjerenstvo za fiskalno pravilo koje je isto konstatiralo to. Pa i Zakon o fiskalnoj odgovornosti nije donesen zbog toga što je to bio nečiji hir, nego naprosto sve one instrumente koje smo imali i preko Državne revizije i preko Zakona o proračunu su se pokazali neefikasni. Ne može netko lakonski reći da je neka pozicija prekoračena zbog toga i toga. Jer prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti onaj koji je prekoračio poziciju on mora, ako ništa drugo iz nekakvih moralnih razloga ponuditi predsjedniku Vlade svoj mandat na raspolaganje. Pa neka predsjednik Vlade prihvati da je opravdano bilo prekoračenje, ali Zakon o fiskalnoj odgovornosti naprosto sve proračunske korisnike treba otjerati na jedno gospodarsko ponašanje [[Upadica Batinić: Hvala.]] i racionalno korištenje sredstava.
Hvala. Dražen Đurović, replika. Izvolite.
E, hvala. Pa evo kolega Šuker kad je riječ o zdravstvenom sustavu ako mogu dodati svoje mišljenje, to je da mi imamo jedan sustav koji je predobar i preskup i mi ga više kao država ne možemo financirati. Sad, da li ćemo mi povećati prihode tog sustava ili smanjiti rashode na ovaj ili na onaj način to je sad samo pitanje modela na koji način ćemo ga organizirati. Ali mislim ako je riječ o reformi tog sustava na koji god način se išlo u reformu tog sustava treba ići od reforme sustava zdravstvenog osiguranja i odnosa koji se uspostavlja unutar tog sustava zdravstvenog osiguranja. To je početna točka. Ne može početna točka izmjena tih sustava biti njegovi krajnji korisnici. I sad tu ima bezbroj elemenata i problema koji se tu pojavljuju. Usput, kad ste spomenuli cijene lijekova ja moram spomenuti jedan primjer s kojim sam se nedavno susreo a to je da je HZZO primjerice vidio sam to na facebooku i sam išao provjeriti da li je to istina da je HZZO ugovorio mast za oči Kloranfenikol proizvođača Krke i da je cijena 42 kune, a da ista ta mast u BiH košta 6 kuna u prodaji. Dakle, da mi uspijemo ugovoriti kao državni osiguravatelj 700% veću cijenu jednog istovjetnog preparata nego što on košta u slobodnoj prodaji u susjednoj državi. I sam Bog zna koliko i kakvih proizvoda i usluga je taj HZZO zapravo i po kojim cijenama ugovorio u odnosu na cijene u okolnim državama. Navodno, oni se konzultiraju o referentnim cijenama kada ih ugovaraju u okolnim državama, ali je pitanje evo na ovom primjeru ove masti sam ustvrdio gotovo nešto nevjerojatno da mi možemo ugovoriti cijenu 700% veću nego što jedan običan taj proizvod košta u susjednoj državi.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Gledajte kolega Đurović, netko se bori da izdvoji HZZO iz Riznice. Ništa se neće promijeniti, HZZO je u Riznici, sad ima svoju poziciju i ono što mu ovaj Visoki dom odobri. On ne može trošiti. Sutra isto tako on će morati dati svoj financijski plan ovom Visokom domu i trošit će temeljem toga novca. Međutim, možda neću sad povući jednu pravu paralelu a rezultat je nažalost isti. Godinama nitko pet ili šest hrvatskih brodogradilišta nije mogao natjerati da objedine nabavu i da idu zajednički na tender za nabavu lima. Pa zar ne bi bilo logičnije da isto tako sve lijekove za bolnice se nabavljaju temeljem jednog natječaja? Zna se kolika je potrošnja tih lijekova, a isto tako da kontrolom tih lijekova i distribucijom budite uvjereni da bi došli do daleko niže cijene jer bi plaćali na vrijeme, jer imate redovne prihode a isto tako racionalnijim korištenjem bi došli do toga. Al to je strukturna reforma, to, a ne outsorcing. To je strukturna reforma. I kad bi netko ponudio tako nešto mislim da nema nikog u ovoj sabornici bez obzira kojoj političkoj opciji pripada tko ne bi digao ruku za to. Ali ne možete dignuti ruku kad vam netko kaže ja ću se izdvojiti iz riznice i ja ću riješiti probleme hrvatskog zdravstva. To nije istina, dapače doći će i on i riznica u probleme sa likvidnošću jer on u datom momentu neće imati novaca jer mu je u određenim ciklusima mu dolaze novci. Isto tako riznica te novce koristi u datom momentu kad zdravstvu ne trebaju. Ali, konačan rezultat je isti. Plan plaćanja i sve se zna. Međutim, nažalost za reformu treba imati političke volje, treba trpjeti teške udarce jer što se ovoj Vladi događa? Čim počne malo jači pritisak sa strane odustaje se od onoga projekta jer se sad nešto drugo. To je najočitiji primjer outsorcinga. Ako je ova Vlada zaključila i to je na kraju krajeva njeno pravo, da je outsorcing nešto što je dobro pa slagao se ja s tim ne slagao oni su na vlasti i neka ga provode. Ali ne čim se malo jasnije stisne oni se okrenu ne za 360 nego za 720 stupnjeva, osnivaju jednu mega državnu tvrtku a istovremeno kažemo da država nije dobar gospodar i onda prodamo Croatia osiguranje budzašto.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker evo već u ovom sazivu, a i prije kao zastupnik govorite argumentirano pogotovo kad se radi evo o proračunima i o gospodarstvu. Zaista i danas ste govorili argumentirano, ukazivali na probleme. Dakle, ovdje ste htjeli pokazati i razgovarati sa današnjim ministrom, a prije i sa prijašnjim, što je tu krivo i tko tu koga laže. Pitali ste koliki je ustvari deficit? Govorili ste o fiskalnoj odgovornosti, a sjetite se samo kolega Šuker da ova današnja vlast kad je bio predložen Zakon o fiskalnoj odgovornosti i Zoran Milanović koji je premijer današnji naravno da to nisu uopće podržali, to nije dolazilo u obzir. I čini mi se da ste u pravu, danas se na taj način oni i ponašaju. Govorili ste o poljoprivredi, između ostalog, i kako ministru poljoprivrede i nisu bitni tih 270 milijuna što mu je skinuto jer nije znao što će na kraju godine. Istina je, nije on znao jer da je znao barem bi onda znao nekakvu ekonomiku iz svoje poljoapoteke iz svog voćnjaka jer eto ni jabuku uzgojit a ni prodat je nije mogao. I sad kad to sve čovjek sluša vas i sluša malo ove vladajuće pa i neke iz opozicije onda se pitam i parafrazirat ću jučerašnji dan. Jučerašnji dan je bio dan kad je došao po 75 pokušaj premijera da eto konačno shvati što se desilo u poplavljenim područjima i žena mu govori evo sve mi je poplavljeno, uništeno je, osiromašeni smo, nemamo a on sućutno kaže pa da ja vas razumijem, znate i meni je pukla cijev u stanu. Nakon toga zaista nema se što reći. Nakon toga nema nastavka uopće jer takvu sućut i razumijevanje Vlade prema problemima svaki dan osjećamo. Ne samo na tom primjeru, to je parafraziranje primjera.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Šuker.
Nekima koji znaju biti poprilično nepristojni bi trebalo upozoriti da u ovom Saboru ne mrmljaju proste stvari jer možemo i mi isto tako govoriti ali nam to nikad nije bila navika. Kolegice Sumrak, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je zakon koji provjerava da li je netko spreman za strukturne reforme. I taj zakon je donesen zbog toga. Međutim, nažalost niti smo mi imali te snage ga provest do kraja 2011., ali ova Vlada je, zapravo ova politička nomenklatura je prilikom donošenja tog zakona je bila protiv tog zakona. I ovo što danas ministar financija mora slušati ovdje, na njega se u principu to niti ne tiče, mislim ne da ga se ne tiče, tiče ga se ali svi drugi su napravili ovo što mi danas kritiziramo. On je predložio proračun, proračun je usvojen, a neko je taj proračun koristio i trošio na drugi način. Imaju neke stvari koje je utvrdila Državna revizija koje idu na dušu Ministarstvu financija, međutim kod izvršenja proračuna su svi drugi krivi a ne ministar financija. Jer mi smo usvojili ovdje proračun, mi smo dali nekome da nešto troši i ako netko s tim ne može izvršiti svoj program, da li je to ministarstvo ili ured, on je odgovoran za to a ne ministar financija. I kad mi to shvatimo ovdje i kad se počnemo tako ponašati bit će lakše i ministru financija, bit će lakše i državnoj reviziji a isto tako u hrvatskoj politici će biti daleko veća odgovornost. Jer dva zakona na koja sam osobno ponosan, to su Zakon o OIB-u i Zakon o fiskalnoj odgovornosti, nažalost se nikada nisu primjenjivali onako kako je to zamišljeno da se primjenjuje. Zakon o fiskalnoj odgovornosti je bio potez očajnika nakon svih primjena Zakona o proračunu da se proračunski korisnici prisile da troše ono što im ovaj Sabor odobri. Jer mi smo ti koji dajemo zadnji čavao na hrvatski proračun. I niko nema pravo potrošiti više od onoga što mu je ovaj dom visoki odobrio. To je smisao cijele priče. Ali nažalost, i u ovom izvršenju proračuna imate upravo suprotno.
Hvala. Branko Bačić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, ja bih vas još podsjetio iako vi to dobro znate da smo rebalans proračuna za 2013. godinu donijeli krajem godine 2013., dakle krajem tekuće godine istog dana kada smo ili dan razlike donijeli i državni proračun za 2014. godinu. Svi mi koji smo sudjelovali u izradi proračuna, bilo u lokalnoj samoupravi, bilo u područnoj samoupravi, bilo u ministarstvima znamo da rebalans proračuna krajem godina, 20 dana ili 25 dana prije zaključenja fiskalne godine mora se apsolutno u decimalu poklopiti sa izvršenjem proračuna. Kako to da Vlada za 20 dana može ovako pogriješiti kako što je pogriješila ova Vlada i sa rastom BDP-a, a onda jasno i sa projekcijom prihoda i rashoda. Meni nije, moram priznati da mi nije jasno. Ako smo toliko pogriješili odnosno ako je Vlada toliko pogriješila u kreiranju državnog proračuna za prošlu godinu, čije izvješće danas raspravljamo onda možemo pretpostaviti koliko je onda Vlada pogriješila u kreiranju proračuna za godinu u kojoj se on i izvršava. Pa ja mogu postaviti pitanje kad nas očekuje i u kojoj mjeri rebalans proračuna za ovu godinu u kojoj se nalazimo? Ja vas moram također, ne vas, i vi ste u tome sudjelovali, podsjetiti da u predizbornoj godini, 2011. godine kada smo zaključivali pregovore za pristupanje Hrvatske u punopravno članstvo u Europsku uniju u toj godini nije bilo rebalansa državnog proračuna, a govorim, situacija je bila složenija nego što je danas. Mene to na određeni način, bar se meni čini da Vlada ili petlja ili ne zna kako i na koji način upravljati sa javnim financijama. Previše je predlaganja raznih zakona i projekata od strane Vlade koji se vrlo brzo ponište kao što je…
Vrijeme.
Nastavit ću kasnije.
Kolega Šuker, odgovor. Izvolite.
Ako se sjetite obrazloženja i predsjednika Vlade na Vladi i ministra prilikom rebalansa proračuna, tada je rečeno da je sve živo skinuto što se može skinuti, da se više ništa ne može smanjiti. To je bilo dvadesetak dana prije kraja završetka proračunske godine, međutim dogodilo se da su prihodi podbacili za milijardu i sedamsto. I deficit je upravo trebao biti onoliki kolik smo mi tvrdili da će biti između 18,5 i 20 milijardi. I onda najedanput su se prestala vršit plaćanja i na takav način se smanjili rashodovna strana proračunu za milijardu i šesto milijuna. A rezultat toga je prva četiri mjeseca ove godine, smanjeni prihodi za 4 milijarde kuna i povećani rashodi za skoro nešto manje od 3 milijarde kuna. Dakle, to je posljedica toga i mi sad raspravljamo o nečemu što se dogodilo. Međutim, ponavljam, daleko već je problem što će se dogoditi u 2014. i što je najveći problem s obzirom da smo već prošli polovicu 2014., nama je daleko veći problem što će biti sa javnim financijama u 2015. Jer ako 2014., a vidimo da je turistička sezona krenula poprilično loše, to znači ne samo da će biti problemi u državnom proračunu nego će biti i problemi u financijskom planu Hrvatskih cesta i Hrvatski autocesta. Onda se postavlja pitanje s kakvim startom ćemo startati u 2015., ako sad ne želimo sagledati realnu situaciju i ako ne postavimo realne fiskalne projekcije za izradu proračuna za 2015. godinu.
Hvala. Ivo Jelušić. Izvolite.
Hvala. Kolega Šuker, rekli ste u svojoj raspravi da se ovdje previše politički prepucavamo. I ja se s vama slažem i da treba govoriti više o činjenicama, također se slažem. Pa ću ja činjenice govoriti, dakle bez prepucavanja ali o činjenicama. Rekli ste da vam nije jasno ili da je problem da se ova Vlada hvali projektom fiskalizacije koji je trebao rezultirati pored ostalog i većim prihodom PDV-a u proračun, a mi imamo manje od PDV-a u proračunu nego prethodne godine, nego 2012. Fiskalizacija je dobar projekt i ona je dala sve svoje dobre učinke i u tom segmentu. I fiskalizacija je dala svoj dio i svoj obol povećanju prihoda od PDV-a, ali ono što vi znadete, vrlo vjerojatno znadete ali nećete reći jer vam ne ide u prilog, zašto je došlo do pada prihoda od PDV-a. Glavni uzrok je posljedica ulaska u Europsku uniju. Dakle, zbog pomaka drugačijeg načina obračuna PDV-a, prije se plaćalo dakle kad se nešto uveze u roku od 8, 10, 15 dana, je poduzetnik to platio i sjelo je u državni proračun. Sada je došlo do pomaka od mjesec i više dana i jedan mjesec je ostao bez prihoda tog uvoza, bez PDV-a od tog uvoza, to je negdje oko 1,6 milijardi kuna dakle ostalo je taj vremenski pomak tih 1,6 milijardi fali. Zbog toga je manji prihod od PDV-a i zbog toga je realiziran PDV sa 400 milijuna manje nego prethodne godine. Da nije bilo ovoga kao posljedice ulaska u EU prihod bi se i dalje od PDV-a ubirao na način kada uveze da odmah plati i bio bi prihod veći za 3%, a ne manji za 1%. Zbog toga je prihod od PDV-a manji. A što se projekta fiskalizacije, on je dao svoje rezultate i to je dobar projekt koji je uveo reda, uveo pravednosti, pokazalo se da iako plaćaju porez da povećavao broj zaposlenih da im se povećava dobit. I pogledajte apsurdnosti, plaćaju sada porez i još imaju veću dobit.
Vrijeme. Odgovor kolega Šuker.
Kolega Jelušiću ja sam danas nekoliko puta rekao to što se tiče projekta fiskalizacije on meni uopće nije sporan, dapače, a to možete provjeriti u dokumentima u Ministarstvu financija na tom projektu se radi niz godina. međutim neke projekte naprosto treba sazrjeti vrijeme da ih možete provesti. I sva sreća da su institucije koje informatički prate projekt fiskalizacije dobro to napravile i to je to. Ali da efekat fiskalizacije zbog određenih zakonskih promjena se ne osjeća je činjenica. Jer ako mi tvrdimo da smo ubrali 8 milijardi kuna više, da je prijavljeno više prometa pa samo obračunajte na tih 8 milijardi od 25% to vam je 2 milijarde kuna. Ali kolega Jelušiću, postoji, na svu sreću snimaju se naše sjednice, kada je išla izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost i kada je išao rebalans proračuna mi smo tada upozoravali da odmak naplate poreza na dodanu vrijednost će umanjiti prihode državnog proračuna negdje između milijardu i 600 i 2 milijarde, dakle nitko to ne spori. Ali gledajte upravo funkcija i otežavajuća situacija Vlade je da oni to moraju prenijeti i moraju napisati za razliku svih ostalih u ovoj državi koji mogu to govoriti, ali njihovi govori i njihove projekcije ništa ne mijenjaju, ali Vlada je to morala prihvatiti. Međutim, ajmo pogledati što je ko tada govorio, nas se tada uvjeravalo ne to će biti efekat 700, 800 milijuna kuna i mi smo to dobro predvidjeli. Dakle ja zato ne uzimam to kao olakotnu okolnost iz jednostavnog razloga što smo tada dobronamjerno temeljem nekog iskustva i nekih spoznaja upozorili da će se nešto dogoditi. Ali ponavljam, problem ovakvog stanja nije Ministarstvo financija nego korisnici koji niti Zakon o fiskalnoj odgovornosti niti ovo sve skupa nije natjerao da moraju provoditi reforme. I ova sljedeća podvala izdvajanje HZZO-a iz riznice budite vidjeli, pročitajte Zakon o trošarinama, pročitajte Zakon o zdravstvu pa ćete vidjeti da ćete morati osigurati u državnom proračunu 5 milijardi kuna da im pokrijete ono sve što im trebate pokriti. A ne znam od kuda ćemo to osigurati. Hvala vam lijepo.
Kolega Šuker. Nadica Jelaš, replika. Izvolite.
Kolega Šuker rekli ste u svojoj raspravi da je ovoj Vladi problem prihodovna strana proračuna, dakle manjak prihoda i da se to hoće pokrpati nekim novim porezima. Evo pokušala sam vas citirati. Nije prihodovna strana problem ovoj Vladi, barem nije u onom smislu da bi ta prihodovna strana bila mimo kontrole. Dakle ova Vlada računala je sa smanjenim prihodima u državnoj kasi jer je njezin primarni cilj bio upravo rasterećenje gospodarstva, dakle davanja prostora gospodarstvu da dođe do daha da se rekuperira kako bismo to rekli i da počne normalno poslovati. Ili sasvim konkretno znali smo da će prihodi državnog proračuna biti smanjeni i zbog neoporezivanja reinvestirane dobiti i zbog smanjivanja doprinosa za zdravstveno osiguranje i zbog smanjivanja parafiskalnih nameta itd. ali postigli smo efekte. Dakle već u 2013.godini imamo pojačanu kapitaliziranost poduzeća, ona su dakle financijski stabilnija i imamo rast dobiti u 2013.u odnosu na 2012.godinu. Dakle kako [[Upadica: Vrijeme.]] će se realni sektor u perspektivi oporavljati tako će generirati veće prihode u državni proračuni tu se krug zatvara ali na kvalitativno puno višoj razini od dosadašnje ili prijašnje. Dakle znamo da je fiskalni kapacitet svakog proračuna neposredno direktno ovisan o snazi gospodarstva.
Hvala. Isprika na ekranu se ne vidi vrijeme. Odgovor kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš mi ovdje govorimo o izvršenju proračuna za 2013.kada sam ja rekao da se problem prihodovne strane želio riješiti sa novim porezima to je temeljem samo onoga zakona koji su se donijeli u toj godini. Pa ne možemo reći ako smanjimo zdravstveni doprinos za 2%-na poena ili 8,8 9% koliko li ako ga smanjimo i onda nakon godinu i pol dana ga vraćamo da smo napravili nešto dobro jel ako idete u takvu promjenu onda je ostavite neka ide. Ista priča je se diferenciranom stopom ne u turizmu nego u ugostiteljstvu, turizam je diferenciranu stopu dobio davno još prije 8 godina. ali kada zbrojite to zdravstvo i diferenciranu stopu to vam je preko 4 milijarde kuna prihoda u državnom proračunu i kada tome dodate uvođenje stope od 5% za određene artikle koji su bili prije toga izvan bili su oslobođeni PDV-a to vam je dodatnih milijardu 800 to vam je 6 milijardi kuna. i da se ništa nije diralo prihodovna strana bi bila bogatija za 6 milijardi kuna. I zato sam i bivšem ministru govorio i sada, on je imao jedan zaokruženi plan međutim ključni porez nije donesen i to znači da onaj tko snosi političku odgovornost mora snositi političku odgovornost jer ako je prihvatio ove promjene onda mora prihvatiti ovu promjenu jer ta promjena je krpala sve ove promjene ispred i to su činjenice. I ako vi niste u stanju o tome otvoreno progovoriti pa zašto bi se mi iz oporbe gurali to govoriti. Ali to je činjenica, to je bio veliki paket koji je bio negdje poprilici na razini skoro 6, 7 milijardi kuna kako na smanjenju tako na povećanju određenih izdataka i to za državni proračun nije mala igra. I vi ako to ne napravite onda vam se događaju ovakve intervencije koje se događaju jer gledajte bilo je i prije zahtjeva da se ide diferenciranom stopom na ugostiteljstvo. Pa ni lud nitko nije htio pristati na to. I što nam se dogodilo? Fiskalizaciju u ugostiteljstvu nam je pojela diferencirana stopa i to je činjenica.
Zahvaljujem. Kolegice Jelaš vi ste odustali od rasprave ili niste? Niste bili prijavljeni za raspravu? Ne, dobro, hvala. Malo tehničkih problema imamo. Sljedeći za raspravu Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, gospodine glavni državni revizore sa suradnicima. Pa ja sam tijekom jutra u nekoliko replika iznio svoj stav o nemogućnosti prihvaćanja ovakvog Izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2013. godinu. I zbog merituma ali s druge strane i zbog činjenice da je neprihvatljivo da izvješće državnog proračuna za fiskalnu godinu za koju se izvještaj podnosi pri činjenici da je rebalans državnog proračuna usvojen krajem fiskalne godine ovoliko može odstupati. I da nas Vlada krajem fiskalne godine uvjerava kako će rast gospodarstva u toj godini biti 0,2% a već tada posve jasno i Vlada je svjesna činjenice da će doći do pada gospodarske aktivnosti, do pada BDP-a da prihodi državnog proračuna ne mogu biti onoliki koliki su projicirani u tom dokumentu kojega usvaja Hrvatski sabor. Dakle, s te strane ne vidim koji je to razlog vodio Vlada na onakav način projicira državni proračun i da ga predlaže Hrvatskome saboru. Činjenica je dakle da u prošloj godini a i u godini prije toga su izostale bitne reforme u hrvatskome društvu da Vlada Hrvatskom saboru takve reforme nije predložila i da temeljem toga nije moglo doći do smanjenja rashoda državnog proračuna a onda jasno i do smanjenja deficita državnog proračuna. Ono što je prošlu godinu obilježilo to su aktivnosti i Ministarstva financija u dijelu koji se odnosi na aktivnosti na provedbi Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Ja sam jutros u replici potpredsjednice Sabora kada je u ime kluba iznosila podatke o rezultatima provedbe zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi rekao da bi bilo korektno da Vlada umjesto što ovako s vremena na vrijeme Vladini dužnosnici nas izvijeste o učincima provedbe Zakona o predstečajnoj nagodbi da Ministarstvo financija upozna zastupnike u Hrvatskom saboru i hrvatsku javnost o broju dužnika koji su prošli proceduru toga zakona s jedne strane. I s druge strane o visini otpisa pojedinim dužnicima što to znači za sve one vjerovnike koji su ostali bez značajnog dijela svojih potraživanja u tim postupcima, itd., itd.. Ona mi je rekla kako je to sve skupa dostupno na web stranicama FINA-e pa sam ja tijekom jutra pozvao FINA-u da vidim da li se može doći do takvog jednog sumarnog pregleda kakvi su to učinci Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. A rečeno mi je da nema takvog sumarnog pregleda, da vi možete doći do podatka morate znati OIB pojedine pravne osobe i onda preko OIB-a ući u sustav i doznati koliko i na koji način su vršeni otpisi, koliko je kome otpisano i od koga. Prema tome, nije moguće nama zastupnicima i hrvatskim građanima imati sumarni pregled i učinak Zakona o fiskalnoj odgovornosti i predstečajnoj nagodbi. Pa ja pozivam Vladu da Vlada da jedno transparentno izvješće da vidimo doista jesu li učinci tog zakona takvi kakvi nas vladajući uvjeravaju ili nisu. Mislim da bi to bilo itekako važno doznati. Ono što bih ja u svojoj raspravi želio istaknuti to je u prvom redu onaj dio realnog sektora koji se odnosi na građevinski sektor i na građevinsku operativu. Naime, u proteklih 5, 6 godina a posebice u protekle 2 godine značajno su smanjenje aktivnosti u građevinskom sektoru i da ne kažem da je kompletni građevinski sektor na koljenima. Prema podacima koje dostavlja Državni zavod za statistiku u 2012. godini izdano je 13,2% manje odobrenja za građenje a u … [[Govornik se ne razumije.]] a u 2012. u odnosu na 2011. 13,2%. Dakle to su, već samo po sebi dovoljno govori koliko je manje aktivnosti, poslova u građevinskom sektoru što znači da doista tu građevinski sektor nema posla i da dolazi do zatvaranja brojnih građevinskih tvrtki. Iz tog razloga očekivao sam da će Ministarstvo graditeljstva pokrenuti određene projekte kako bi se potaknuo građevinski sektor no kao što znamo Vlada je najprije predložila Hrvatskom saboru a hrvatski zakon je prihvatio, dakle obustavljen je provedba Zakona o subvencioniranju stambenih kredita i državnom jamstvu. Zatim smo bili svjedoci da je također Vlada najprije smanjila poticaje za stambenu štednju a onda ih i ukinula što je dodatno jasno demotiviralo bilo kakvo razmišljanje o novoj stambenoj gradnji u Republici Hrvatskoj. Zatim je Vlada najavila modificirani model POS+ koji nije polučio niti izbliza očekivanja koja je Vlada najavila donošenjem tog projekta. Da ne kažem da smo, da je Vlada najprije krenula sa projektom obnove fasade javnih zgrada koji je doživio potpuni debakl a sada evo je konačno Vlada napravila i novi prijedlog programa energetske obnove i javnih zgrada u Republici Hrvatskoj. Nažalost svi ti projekti koji su pompozno najavljivani i koji su trebali doprinijeti otvaranju novih investicija prvenstveno građevinskom sektoru a onda jasno i njihovim kooperantima on se doista nije dogodio. Meni moram priznati nije jasno zbog čega Vlada kada već nismo bili svjedoci da su provedene reforme u javnom sektoru, u zdravstvu i u drugim segmentima hrvatskoga društva zbog čega je Vlada onda zaustavila i investicije u javnom sektoru? Naime, svojedobno je bio najavljen investicijski tsunami u Republici Hrvatskoj koji je trebao i podrazumijevao je investicije ili u privatnom sektoru ili s druge strane u energetskom sektoru i to opet u dijelu javnog sektora. Međutim, ni taj se tsunami nije dogodio. Vi znate da Vlada je bila već najavila izgradnju Omble, zatim Plomina itd., itd., da su sve te investicije koje su najavljivane zaustavljene, odnosno nisu se dogodile, nisu ni otvorene. A s druge strane otvorene investicije koje su se mogle nastaviti, koje su mogle koliko toliko držati na nogama građevinski sektor su također zaustavljene. Opravdanje kako su se sve te investicije događale putem zaduženja Republike Hrvatske, prvenstveno u cestovnoj infrastrukturi, gradnjom autocesta ili gradnjom primjerice Pelješkog mosta su zaustavljene, ali nije pronađen supstitut, nije se otvorila niti jedna nova investicija koja bi mogla biti značaj supstitut građevinskom sektoru koji bi onda pokrenuo jasno kompletnu građevinsku operativu. Ja mogu postaviti pitanje gospodinu ministru s obzirom da je u tijeku provedba Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama i da je vrlo veliki broj zahtjeva za legalizaciju zgrada u Republici Hrvatskoj, da je već u velikom dijelu i riješeno čini mi se negdje preko 30% svih tih zahtjeva, a ako znamo da je negdje oko 800 000 zahtjeva podneseno u Republici Hrvatskoj znači da je negdje oko 250 000 zahtjeva trebalo biti već riješeno pa onda i obračunata naknada za legalizaciju tih objekata. Bilo bi vrlo interesantno jer ja tu ne vidim u ovom izvješću o ostvarenju državnog proračuna, koliko je temeljem izdanih rješenja i utvrđenih naknada za legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada, koliko je državni proračun uprihodio temeljem provedbe Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama i da li je 50% od te naknade koja pripada Republici Hrvatskoj doista uloženo i utrošeno transparentno i namjenski, onako kako zakon predviđa. O tome nažalost niti riječi u ovom izvješću s jedne strane, a niti možemo doznati od strane Ministarstva graditeljstva koliko je tih sredstava uprihođeno, odnosno koliko je i na koji način s tim sredstvima bilo raspolagano. Dakle da se vratim na početak kada sam govorio da mi je neshvatljivo zbog čega je Vlada krajem godine predlagala ovakav proračun, odnosno rebalans proračuna za 2013. godinu koji nije ostvaren, meni se čini da je to nekako na tragu jednog petljanja ili lutanja Vlade inače u tom cjelokupnom sektoru i kada je u pitanju gospodarstvo i kada su u pitanju reforme. Pa smo svjedoci da je Vlada ovih dana najprije najavila outsourcing za one djelatnosti koje nisu osnovne djelatnosti u pojedinim ministarstvima, da bi onda kasnije okrenula jedan novi model koji je nazvan spin off. Nadalje, Vlada je najavila porez na nekretnine pa je onda od tog poreza odustala. Rekli smo da je bila najprije najavljena stopa i provedeno smanjenje stope doprinosa na zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%, kasnije je vraćeno. Ista sudbina je bila sa smanjenjem stope PDV-a u turizmu itd., itd. Na sličan način, već smo jutros komentirali, bilo je kupnja dionice HANDA-e čime je oko 650 milijuna kuna uprihodio državni proračun kroz zaduženje CERP-a itd., itd. Dakle, niz mjera koje Vlada povlači kada je u pitanju financijska i gospodarska politika po meni ostaju probni baloni koji nisu do kraja dorađeni, nisu dovršeni i s njima ustvari se događa ista sudbina kao što je i sudbina cjelokupnog proračuna Republike Hrvatske u kojemu kažem na kraju jedne fiskalne godine mi donosimo proračun koji se ne može izvršiti. Evo iz tog razloga svakako da ne mogu prihvatiti ovakvo izvješće proračuna za 2013. godinu i bojim se da će slična sudbina biti s proračunom za godinu u kojoj se upravo nalazimo. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Tatjana Šimac-Bonačić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bačić, spomenuli ste građevinu odnosno zaustavljanje investicija. Pa ja vas moram podsjetiti na Pelješki most, radio se zapravo račun bez krčmara. Vi znate koliko se puta radila su se zapravo i otvaranja i kameni temeljci, da ćemo moći napraviti u Dubrovačko-neretvanskoj županiji muzej kamena temeljaca za taj most. A isto tako ću vas podsjetiti da se utrošilo 170 milijuna kuna za raskidanje ugovora. To je velik novac, a koji su učinci? Nikakvi. Hrvatske ceste su isplatile 246 milijuna kuna, na gradilištu je realizirano svega 71 milijun kuna. Prema tome o čemu ćemo govoriti, o kakvoj odgovornosti ćemo govoriti? Kad govorimo o odgovornosti ove Vlade, o samom poticaju gospodarstvu ja ću vam samo nabrojiti: smanjenje doprinosa s 15 na 13%, to je oko 2 milijarde kuna, porez na dobit 0% ako se isti reinvestira, spominjali smo prije kolika je bila dobit. Smanjenje PDV-a s 25 na 10% za ugostiteljstvo i turizam, što je izravni poticaj najjačoj industrijskoj grani u Republici Hrvatskoj. Zatim povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a sa 85 000 kuna na 230 000 kuna. Uvođenje reda za uplatu doprinosa što smanjuje nelojalnu konkurenciju. To je dokapitalizacija HBOR-a. Pogledajte kad se najviše dokapitalizirao HBOR. Zatim smanjenje opterećenja na gospodarstvo, doprinosi se smanjili sa 2%, smanjuju se naknade za vode, naknade za šume i spomeničke rente koje su opterećivale gospodarske subjekte. Prema tome, ajmo usporediti na koji način smo se odnosili, odnosno koliko smo bili odgovorni ova Vlada, a kako je bilo samo primjera Pelješkog mosta. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Bačić.
Poštovana kolegice, u protekle 2,5 godine ova Vlada još nije načisto da li je Pelješki most doista najbolji projekt koji će povezati i prometno izolirati Dubrovačko-neretvansku županiju, izvući iz prometne izolacije. Ja vas moram podsjetiti da je za gradnju Pelješkog mosta prije svega trebalo potpisati sporazum sa susjednom državom BiH 2006. godine, nakon čega je tadašnja Vlada napravila i lokacijsku dozvolu, studiju utjecaja na okoliš, studiju gospodarske opravdanosti, građevinsku dozvolu, koncesiju na pomorskom dobru, napraviti radove na pristupnim cestama, raspisati natječaj, izabrati izvođača, započeti radove. I radovi su doista tamo i započeti. Od 2 milijarde vrijednosti investicije Pelješkog mosta na Pelješkom mostu je potrošeno 15% vrijednosti. Dakle, 300 milijuna kuna je uloženo u izgradnju Pelješkog mosta. Ako vi i vaša stranka i ova Vlada doista drži da je Pelješki most kao što vam je to potvrdila i Europska komisija najbolji način prometnog povezivanja Republike Hrvatske onda niste trebali prekidati ugovor sa izvođačima, niste trebali platiti penale izvođačima i time opteretiti Hrvatske ceste nego jednostavno nastaviti izgradnju Pelješkog mosta, nastaviti sa izgradnjom Pelješkom mosta. Jer ja prema sadašnjim projekcijama ove Vlade, a i prema projekcijama proračuna EU ne vidim kada i na koji način će Europska komisija pomoći izgradnji Pelješkog mosta, a do tada će Dubrovačko-neretvanska županija biti i dalje prometno izolirana a vi ćete i sami vidjeti što će se na prostoru neumskog koridora događati ovo ljeto kada je uveden novi režim prolaza tereta kroz Neum koji idu prema Dubrovniku i Dubrovačko-neretvanskoj županiji koja će to gužva biti upravo na tom graničnom prijelazu. Sve se to moglo nastaviti sa izgradnjom Pelješkog mosta. Ja znam da je situacija teška, da sredstava nema [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Ali taj most je dio i izraz prometnog suvereniteta Republike Hrvatske i on treba biti dovršen.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću jel' si vi možete zamisliti kako će sljedeće godine izgledati Izvješće o izvršenju državnog proračuna na poziciji Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Zašto vas to pitam? Pa iz razloga što ukupan iznos sredstava je vrlo sličan ovogodišnjem, a mi smo prije 12 dana usvojili u ovom Visokom domu zakon u kojem eksplicite stoji da će sredstva od legalizacije se koristiti za obnovu stambenih objekata na poplavljenim područjima. E pa kad imate ovako zadan proračun u kojem između ostaloga kaže, da veli Agenciju za pravni promet i posredovanje ide 237 milijuna od 594, a Državna geodetska uprava 194 od 294. To znači 450 milijuna je već potrošeno i vama ostaje 100 i još nešto milijuna za funkcioniranje Ministarstva graditeljstva. I kako će onda Ministar financija provesti tu zakonsku odredbu? Nikako. I onda ćemo sljedeće godine mi opet udarati po ministru financija zašto je to ovako, zašto je to tako, a nismo imali dovoljno hrabrosti da kad smo donosili zakon zbog kojeg smo svi bili, jer naprosto želimo da se pomogne tim ljudima koji su stradali u poplavama ali donesimo zakon koji je primjenjiv. Jer na novcima od legalizacije u državnom proračunu ne piše da su to novci od legalizacije. To je prihod sumi državnog proračuna i troši se kao i sve drugo, a Ministarstvo graditeljstva je dobilo toliko i toliko novaca i ni na jednoj poziciji Ministarstva graditeljstva a isto tako niti u Zakonu o legalizaciji nema da su to strogo namjenska sredstva se mogu koristiti za to i to. To samo govorim kako je teško slušati o izvješću o izvršenju proračuna za neke stvari kad ti netko donese neke zakoni koji su na žalost neprimjenjivi i neprovedivi.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Tako je kolega Šuker. Kada smo i donosili zakon prije petnaestak dana upozoravali smo da se on kosi sa postojećim zakonima, no nas se uvjeravalo da zakon koji dolazi a posteriori mijenja zakon koji je donesen prije njega. Ja sam i tada i sada također želim naglasiti da su sredstva od legalizacije prema Zakonu o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama namjenska i od toga 50% pripadaju jedinicama lokalne, odnosno 20% jedinici područne samouprave za troškove rada njenih upravnih odjela. 30% pripadaju jedinicama lokalne samouprave za sanaciju prostora i donošenje prostornih planova, a 50% je prihod državnog proračuna opet namjenski za uspostavu novog katastra nekretnina za digitalizaciju katastarskog aparata itd. itd. Meni također nije jasno kako će ministar financija i kako će ministrica graditeljstva u takvim zadanim okvirima funkcionirati i provesti ovaj novi zakon kojim bi se pomoglo poplavljenim područjima u Republici Hrvatskoj. Koliko god bila dobra namjera ja ne vidim kako a da se zakon ne krši, pogotovo Zakon o fiskalnoj odgovornosti kako će se moći taj zakon u cijelosti realizirati tim više što evo ja bih volio da nam ministar da nas ovdje tijekom sjednice da nas upozna sa učincima Zakona o legalizaciji na način da nam kaže koliko je u 2013. godini, a kažem da je do tada bilo riješeno preko 20% zahtjeva za legalizacijom koliko je sredstava uprihođeno pa ćemo odmah znati koliko bi prema ovom novom zakonu kojim će se pomoći poplavljenim područjima u ovoj godini moći ostvariti sredstava od legalizacije nezakonito izgrađenih zgrada u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Potpredsjednik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, gospodine glavni državni revizoru. Pa evo iz ovog izvješća posebice revizijskog se zapravo vidi koliko smo bili u pravu kad smo tražili da se obvezatno prigodom rasprave o izvještaju o izvršenju državnog proračuna istodobno ima uvid u nalaz revizije, nalaz revizije koji zapravo naravno ne ulazi u detalje korištenja proračunskih korisnika. To tek slijedi. To ćemo tek vidjeti, nego zapravo samo gleda da li je pravilno knjiženo i da li su se zapravo provodili zakoni na razini državnog proračuna. I kad to pogledamo zapravo to je porazno za Vladu. Ovo je izvješće porazno za Vladu i srećom je što su mediji koji su vladajućima blagonakloni vrlo površno spomenuli ovu današnju raspravu i očito se zapravo o tom neće detaljno raspravljati u javnosti, jer bi posljedice bile zapravo po Vladu zastrašujuće. Kad se pročitaju rečenice kao što su primjerice koje tvrde opravdano naravno, da je došlo do prekomjernog zaduživanja, da su dana prekomjerna jamstva, dakle veća nego ona propisana zakonom. To nije pitanje samo kršenja zakona koje je evidentno, to je pitanje na kraju i neispunjavanja obećanja. Naravno, nitko više ne vjeruje tim obećanjima. Ali sjetimo se i u Programu 21 i predizborno je Kukuriku koalicija obećavala manje zaduženje. Sada je bjelodano da su ta zaduženja ogromna, da su ona daleko veća. Kad čitamo rečenice kao što su primjerice u glavnoj knjizi državnog proračuna i financijskim izvješćima za 2013. nema podataka o državnoj imovini. Potraživanja za prihode državnog proračuna koja se odnose na poreze, doprinose i druga javna davanja nisu iskazana u financijskim izvještajima nadležnih proračunskih korisnika. Provedbeni propisi koji se odnose na metodologiju investicijskih projekata ja skraćujem nisu doneseni. Nova financijska jamstva u 2013. su dana u iznosu koji je veći od propisanog odredbama zakona, dakle protuzakonito vrlo jasno. Uz zahtjeve za izdavanje jamstava nije priložena cjelokupna dokumentacija. Sredstva proračunske zalihe su dijelom korištena za financiranje rashoda koji nisu bili hitni, odnosno koji su bili predvidivi te su se mogli planirati. Dakle, to je porazno za Vladu. Vrlo jasno prikazano kršenje zakona. Ponavljam, ne nekakvih preporuka, ne nekakvih tako nečega što je proizvoljno. No pogledajmo kako je cijela prošla godina bila zapravo planirana. Ostvarenje prihoda državnog proračuna koja je ispala naravno manja od planiranih jesu temeljeni na potpuno nerealnim projekcijama govori isto tako sve. Naime, proračun se temeljio na rastu gospodarskih aktivnosti od 1,8% BDP-a. Tada smo mi ovdje govorili da je to nerealno. Tada su svi objektivni stručnjaci govorili da je to nerealno. Taj jedan potpuno nerazumni optimizam da ne upotrijebim neku težu riječ koji su vladajući imali i većinom ruku izglasovali upravo to se naravno pokazao kao još jedan promašaj. I onda pri izmjenama i dopunama državnog proračuna se to smanjilo opet na nerealnih 0,7% kad se znalo i tada da je to nerealno i da je to više nego što zapravo se može očekivati. I onda naravno drugim rebalansom je to se spustilo na 0,2%. O čemu tu govorimo? Pa govorimo o naprosto jednom lošem planiranju, odnosno žmirenju pred realnosti. Mi možemo naravno tu svaki puta većinom ruku izglasovati kakve god brojke hoćemo. Pa moglo se to izglasovati da će biti 5% porez, ali to nije realno. Svi smo znali, i oni koji su to predlagali da je to nerealno i oni koji su poslušno digli ruke da je to nerealno. Mi smo na to ukazivali ali naravno nije se htjelo čuti, to je puno ljepše bilo tako izglasovati i davati par dana optimistične najave u novinama, velike naslove. A kako je završilo vidimo sada bjelodano ponavljam na temelju objektivnih podataka iz izvješća revizije. Činjenica da je u godinu dana izvršena 31 promjena u poreznom sustavu RH je isto tako porazna za Vladu. 31 promjena! Pa kako to može utjecati na ekonomsku aktivnost, kako to može utjecati na investicijsku klimu? Pa da je bilo koji investitor koji želi investirati, pogleda taj podatak, samo taj podatak da se 31 puta načinila neka promjena u poreznom sustavu RH pa samo to je dovoljno da ga otjera da pobjegne glavom bez obzira. Kad gledamo ovo izvješće meni je kao nekom tko nije ekonomista zaprepašćujuće nešto, a to je da zapravo nema nikakve analize o stanju financija u tom razdoblju. Vi nemate zapravo na neki način analize i obrazloženja uzroka stanja i učinaka zbog čega je do toga svega skupa došlo. Koje je obrazloženje toga? Teško je to zapravo shvatiti. Jedan podatak koji posebice mi je nekako moram priznati bio zanimljiv, a i zaprepašćujući, je da je Zakonom o izvršavanju državnog proračuna propisano da državni dug može iznositi 60% od ukupnog BDP-a. Dakle, to je zakon propisao i to je zakonska odredba. I onda se u izvješću to naprosto tako elegantno kaže ali taj iznos je 65% BDP-a. Istodobno imamo Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu koji kaže da državni dug ne može biti veći od 62%. Dakle, mi smo ove godine već probili dug 60%. Pa da li to itko čita te brojke? Da li to ikoga od nas uopće zanima, a da ne kažem o javnosti koju bi itekako trebale te brojke zanimati i itekako shvaćati kobne implikacije tih brojki. Kolega Šuker je govorio o Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. Pa taj zakon očito nama ne treba ako se misli svjesno evidentno kršiti zakone i da to nema nikakvih konzekvenci ni po koga. A ovo je uistinu zapravo dokaz toga. Spominjala se fiskalizacija i mislim da je važno još jedanput ovdje reći nitko ja mislim ne misli da je sama fiskalizacija po sebi nešto loše. Pa naravno da to nije nešto loše i naravno da uvođenje reda ne može biti samo po sebi nešto loše. Međutim, ono što je činjenica je da to nije bitno doprinijelo prihodima državnog proračuna. Dakle, ako je efekt fiskalizacije prema poreznoj upravi povećani promet od oko između 8, 9 ili 10 milijardi trebam opet isto tako vrlo jasno reći, budući da se ona odnosila poglavito na fizičke osobe onda bi bilo naravno logički da kod poreza na dohodak taj iznos nešto poraste. Budući da se to odnosi na porez na dodanu vrijednost kod ugostiteljskih djelatnosti kojeg posebno treba gledati i kad se vidi da je on zapravo bio u mnogim slučajevima negativan jer je pretporez od 25% bio veći od obveze poreza od 10% koliko je trebalo uplatiti za ugostiteljske usluge. To je zapravo isto tako dio objašnjenja problema o kojem se ovdje govorilo. Zašto zapravo efekt nije bio veći? Ali to treba isto jasno i javno reći ne pokušati se to, ne pokušati skrivati sa nekim da tako kažem floskulama. Jedan od važnih elementa su subvencije. Subvencije o kojima se isto tako pričalo. Evo jedan primjer samo, 870 milijuna kuna namijenjenih za subvencije za razvoj željezničkog prometa, prvo jer to uistinu taj broj ili je to milijardu kuna. A ono što se prije financiralo iz državnog proračuna i prikazivalo kao trošak državnog proračuna sad je zapravo prebačeno na poziciju jamstva. Kad sljedeće godine a možda već i ove, a vjerojatno sljedeće godine HŽ neće više moć vračati ta jamstva i počnu dolazit na naplatu onda će to povećati deficit državnog proračuna. Vrlo jasno i to nam je danas svima jasno samo se možemo praviti da nam to nije jasno, ali to je činjenica. Međutim, dozvolite mi da kažem par riječi još na kraju o zdravstvu jer iako je o tome bilo dosta govora, i o tom famoznom nazovi, famozno je nazovi sanaciji zdravstva onda mislim da tu treba isto tako jasno neke stvari reći. U zdravstvu bez obzira izašao HZZO iz proračuna ili ne izašao HZZO iz proračuna postoji obveza proračuna slijedom različitih zakona plaćanja određenih sredstava. I kolega Šuker misli da će to biti jače izraženo ako izađe van. Ja osobno ne mislim da je tako, jer i danas da proračun daje sve te novce zdravstvu ne bi bilo uopće problema sa financiranjem zdravstva, ali ne daje. Kad proračun bude bez HZZO-a možda će se stvari samo zaoštriti, možda će se fokus izoštriti i onda će morat se to plaćati. Ali moralo bi se i danas plaćati ako se poštuju zakoni. Mi vidimo naravno iz izvješća revizije da se nažalost niz zakona ne poštuje pa se ne poštuju tako ni ovi zakoni koji jasno kažu da bi zapravo zdravstvo trebalo dobiti i slijedom članka 63. Zakona o zdravstvenoj zaštiti i slijedom cijelog niza drugih članaka tog zakona ali i drugih zakona, ukupno negdje otprilike od 5 milijardi kuna. Međutim, ne dobiva i to je jedan od ključnih problema zdravstvenog sustava danas. Naprosto to, naravno uz činjenicu da nisu provedene niti jedna jedina strukturna reforma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo se javio poštovani Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo kolega Reiner, i vaša rasprava pokazuje zašto je toliko doktora u politici, zato što se mi razumijemo u ekonomiju, a ekonomisti se ništa ne razumiju u medicinu barem u određenoj mjeri. Dakle, kad je riječ o nerealnim projekcijama rasta BDP-a koju u svakom proračunu se pojave tih 1.8, 1.6, pa polako padaju, sad su došle do 0,2 i naravno znamo da će na kraju taj BDP zabilježiti minus u ovoj godini, neće biti ni 0,2 iako bio on +0,2 ili -0,2 to je samo praktički pitanje psihologije. Mi ne ostvarujemo gospodarski rast već gospodarski pad, ali on će i opet biti u padu i u ovoj godini i gotovo sam siguran da će do kraja mandata ove Vlade taj BDP ostati upadu. Dakle, iako izdrže do kraja sljedeće godine bilježit će minus, bit će zabilježen i zapravo kao Vlada koja je čitav svoj mandat, i ako bude cijeli četverogodišnji zabilježila sa padom BDP-a u čitavom svom četverogodišnjem razdoblju. I to u vremenu kada u Europi, pa ni u euro zoni nema recesije. Dakle, ovo nije vrijeme ni globalne recesije, ni recesije euro zone, ni recesije jugoistočne regije, ni recesije Europe izvan eura, ne ovo je razdoblje recesije samo u Hrvatskoj. To je ono što trebam naglasiti, mi nismo sad žrtva globalne recesije, mi smo žrtva nesposobnosti vlastite Vlade da rješava gospodarske probleme u Hrvatskoj. Hvala.
Na repliku odgovara potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Đurović, ja se s vama zapravo, naravno slažem jer ono što ste vi rekli je bilo na neki način razrada onog što sam ja rekao. Međutim, da to nije samo procjena nas, recimo to jasno, nije to procjena samo nas kao oporbenih zastupnika, pa to znaju svi. Pa evo, jučer, prekjučer je bio na kraju u tisku preneseno ono što je napisao financial times koji sigurno nije oporbeno glasilo Hrvatsko, nego ipak jedno prilično objektivno glasilo i kompetentno koje je zapravo proglasilo naše gospodarstvo za najnefunkcionalnije gospodarstvo u Europskoj uniji, čak lošije od Grčke. Vjerojatno nije to potpuno tako u svim dimenzijama ali oni su to jasno detektirali, jasno rekli, jasno rekli da je to rezultat djelovanja ove Vlade. Oni se nisu osvrtali na prošlost, oni nisu se pokušavali izvlačiti ne djelovanjem ili lošim djelovanjem ove Vlade sa pričama o tome šta je bilo prije 3 godine, prije 5 godina itd. oni su to jasno napisali. I čini mi se da mi ponekad više saslušamo nekoga tko sa strane iz inozemstva nam ukaže prstom na neke naše propuste negoli što želimo slušati nas jedni druge kada ovdje sjedimo i ukazujemo na iste takve propuste vrlo jasno i argumentirano. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Druga replika poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Reiner kada ste govorili o fiskalizaciji tada ste se upitali kakav je doprinos državnog proračuna odnosno kako djeluje na državni proračun pa sigurno da možemo zaključiti da dok se nije uvela fiskalizacija da je zbog neuređenosti zemlje možemo reći i državnih financija, da je sigurno državni proračun ostao uskraćen za prihode od PDV-a koji ostvaruju ugostitelji, zatim su ostali uskraćeni i za porez na dohodak, prirez, doprinos, radnici su isto tako bili uskraćeni za više plaće i očito za ostala prava iz ranog odnosa. A s druge strane rad na crno je cvjetao. Prema tome zahvaljujući upravo fiskalizaciji koju je uvela ova Vlada prvi put imamo uvid u pravo poslovanje ugostitelja i moramo ovdje par podataka još dati da broj ugostitelja se je tijekom prve godine fiskalizacije povećao na 18%, ukupan broj zaposlenih u kafićima, restoranima povećao se za skoro 4.100 ljudi. Prošle godine 2013.kafićima su prihodi narasli 68% gospodine, broj zaposlenih im se povećao 32% a prosječna neto plaća za 8%. Tijekom 2013.godine uspjeli su se preokrenuti i trendovi dugogodišnjih gubitaka i poslovnu godinu završavati s prinosom na kapital od čak 27%. Prema tome usprkos recesiji restorani su u 2013.godini ostvarili prosječan rast prihoda od 48%. Naravno, spomenut ću opet i zaposlenost se povećala za 19%, a prosječna neto plaća 6%. Evo i još završno, kada pogledate prosječna dobit po restoranu je 90 tisuća kuna. prema tome stvorio se jedan ugostiteljski preokret uvođenjem fiskalizacije govorim samo za to područje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara potpredsjednik Doma poštovani Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena kolegice, vi ste lijepo pročitali sve te brojke ali one uopće ne demantiraju ono što sam ja rekao. Ja sam rekao fiskalizacija je dobra stvar, uvođenje reda je dobra stvar, ali nažalost ona nije po državni proračun imala nikakvi efekt, ja sam to rekao. A vi ste krasno pročitali niz podataka kojim su vas vaši kolege opskrbili ali niste demantirali to što sam ja rekao jel ne možete demantirati jer je to istina. Nažalost ona nije polučila niti izdaleka onaj efekt koji bi trebala zbog svih onih okolnosti o kojima sam ja ranije govorio. Hvala lijepo.
Nova replika poštovani Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Reiner nastavio bi u ovom tonu. Naime mene je ponukala vaša izjava vi se slažete sa fiskalizacijom ali tvrde da ona ništa nije pomogla u državnom proračunu. To nije točno jel možete vidjeti na stranicama Ministarstva financija gdje su izloženi podaci koliko je povećanje svih oporezivih isporuka u milijardama kuna. Tako je u trgovini na malo iznos od 5,2 milijarde kuna dakle 14% viša nego u protekloj 2012.godini. kod pružanja smještaja te priprema i usluživanja hrane i pića je povećanje za 40% odnosno 2,6 milijardi kuna više nego u 2012.godini. tih podataka možemo do njih doći ali ono što je još važnije već je to rečeno ovdje fiskalizacija osim tog efekta uzrokuje druge efekte, a to je prije svega ravnopravna tržišna borba, izlazak iz sive zone i nakraju krajeva povećanje kapitalizacije i pristupnost kreditnih sredstava tim poduzetnicima što su oni kasnije uvidjeli. Možete ih pitati danas kažu da im je poslovanje puno bolje unatoč tome što plaćaju više obaveza državi, što je na kraju krajeva i red. A što se tiče jamstava željeznice, ne treba se čuditi, pa Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste i autocesta Rijeka-Zagreb njima sada dolazi na naplatu zapravo njihov dug iznosi oko 30 milijardi kuna. naravno i to su bila određena jamstva države. Nije problem u jamstvima, nije problem u deficitu ako on ide u razvoj, to je ono što je ključna poruka i ne treba na taj način to promatrati. Hvala.
Na repliku odgovara potpredsjednik Doma poštovani Željko Reiner. Izvolite.
pa slušajući opet brojke koje ste vi to lijepo pročitali vi ste spominjali puste milijarde, pa da su te stvarno puste milijarde rezultat fiskalizacije onda vjerojatno ne bi uopće bilo ovih problema, ne bi imali o čemu govoriti ovdje. Međutim one nisu ušle u državni proračun odnosno njihov efekt je bio poništen sa cijelim nizom drugih stvari o kojima sam ja govorio. Ja sam samo o tome pričao. Dakle nije uopće sporno da li fiskalizacija da ili ne, dapače, samo je pitanje jeli njome postignuto ono što smo htjeli postići, jeli se poduzelo sve što je trebalo poduzeti da fiskalizacija ima one efekte koji su se namjeravali s njom postići? Odgovor je jasan, ne i to vam kazuju brojke iz ovog izvješća koje to jasno prikazuju, samo ih treba znati pročitati. Hvala lijepo.
Posljednja replika poštovani Ivan Šuker.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Reiner kada bi netko sada rekao da 30.6. hrvatsko zdravstvo duguje toliko i toliko novaca i da za funkcioniranje zdravstva u ovakvim uvjetima treba toliko i toliko novaca onda puno stvari ne bi bilo sporno. Međutim, u nekim boljim vremenima možda su ministri zdravstva imali veći utjecaj kao što se to i danas nažalost događa, politički i kod predsjednika stranke i kod predsjednika Vlade od ministra financija pa su gurali razno razne stvari koje su bile teško provedive i neprovedive u 2008. koja je već bila dobra a da ne govorim danas Hrvatska naprosto nema prostora da se odrekne 4 milijarde poreznih prihoda, naprosto nema tih novaca. To je činjenica. 30% trošarina od cigareta vam je milijarda i 200. Milijarda i 200 je doprinos za mirovinsko koje plaćaju umirovljenici i člankom 63. za sve zdravstveno neosigurane osobe, zdravstveno osiguranje plaća država i to je negdje 2,5, 3 milijarde kuna. I sve to skupa kada zbrojite to vam je preko 5,5 milijardi kuna koje će država iz proračuna trebati doznačiti HZZO-u. I vjerojatno sadašnji ministar zdravstva nije to rekao baš predsjedniku Vlade na ovakav način. A ministar financija ako se složi sa time onda može odmah spakirati kofere i otići iz Katančićeve jer to ne može podmiriti. Kada bi to dovelo do smanjenja zdravstvenog doprinosa na ime toga što se plaća iz državnog proračuna onda je to drugi par cipela. Ali ići u nekakve ovakve promjene a da vam nitko ne kaže da u ovom trenutku zdravstvo duguje toliko i toliko novaca je smiješno. A što se tiče fiskalizacije, samo na kavi smanjenjem na međustopu od 10% država je u prosjeku izgubila 1 kunu. Računajte koliko se u Hrvatskoj popije dnevno kava pa pomnožite to sa 365 ili prosječno na jednoj pivi izgubila skoro 2 kune sa diferenciranom stopom. Da li je trebala diferencirana stopa za ugostiteljstvo ja tvrdim da nije [[Upadica: Vrijeme.]] Jednu rečenicu molim vas, jer turizam u Hrvatskoj ima diferenciranu stopu sa … [[Govornik se ne razumije.]] od 2005. godine, 2006.
Na repliku odgovara potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker ja se naravno sa ovim drugim dijelom potpuno s vama slažem. Što se tiče onog prvog dijela, smiješno je o tome govoriti meni upravo jer je i sada to obveza proračuna samo što proračun taj novac ne daje zdravstvu. Ali činjenica jest da ta obveza postoji, tu obvezu smo mi zastupnici u Hrvatskom saboru na prijedlog Vlade koja je tako predložila takve zakone izglasovali ovdje. Da li smo mi bili svjesni konzekvence toga ili nismo to je druga priča, ali činjenica je da su to, da je to određeno zakonom. Prema tome kada smo glasovali o Zakonu o trošarinama na duhan i duhanske proizvode svi smo silno sretno to izglasovali. Rekli smo, evo ga neka pušaći koji truju sebe i druge neka taj novac ide za liječenje pušaća. Nismo rekli tada ne, neka to ide za željeznicu, ili neka ide ne znam za nešto drugo, nego smo rekli neka ide da pokrpamo rupe u proračunu koje smo napravili. Rekli smo neka to ide za zdravstvo. Prema tome, naravno možemo to promijeniti ali i sada je to obveza, doduše odgođena ali obveza proračuna. Naravno ona će se zaoštriti ako izađe HZZO iz proračuna. Međutim, kada govorimo o zdravstvu mi moramo biti svjesni jednog cijelog niza činjenica. Zdravstvene ustanove su imale smanjenje prihode za gotovo 13% zbog smanjenja proračunskih sredstava u tu svrhu. To su veliki novci i činjenica je da ozbiljan problem postoji u financiranju bolničkih ustanova koji je kreiran i time što kada nije bilo novaca u HZZO-u onda je HZZO jednostavno smanjio cijene usluga budući da je to po principu monopolista. Monopolista kaže ja ću platiti toliko i toliko, često su te cijene potpuno nerealne, čak ispod ono materijalnih sredstava koje se rabe za neku pretragu ili zahvat itd.. Međutim, to je uzrok isto tako dobrog dijela zaduživanja zdravstvenih ustanova. I sada u ovom času zdravstvene ustanove su u prošloj godini povećale svoje obveze za negdje 1,3 milijarde kuna, samo u prošloj godini. Moramo se svi s time suočiti i reći kakvo zdravstvo mi svi zapravo želimo, da li je to zdravstvo kakvo sada imamo, želimo li imati lošije zdravstvo ali onda to politika treba jasno reći i reći da neda toliko novaca za zdravstvo ili ćemo još bolje zdravstvo imati pa onda moramo dati više novaca. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom na redu je poštovani Đuro Popijač, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo cijeli dan zapravo slušamo analize i rasprave vezane za vrlo konkretne primjedbe pogotovo iz našeg reda, iz naših klupa oko samih brojki, oko onoga što one govore za 2013. godinu i ono što se pretpostavlja na bazi svega onoga što je učinjeno i što će se nažalost događati i u 2014. i još gore 2015. Mi smo da ne ponavljam to sve skupa imali prilike čuti u samom uvodu gospodina ministra kada je govorio o ovom dokumentu, govorio je u pravilu i puno više o tome što je Vlada i konkretno Ministarstvo financija činilo za hrvatsko gospodarstvo. A nažalost moramo konstatirati da sve ono što danas svjedočimo u hrvatskom gospodarstvu da je polučilo uglavnom kontra efekte negativne efekte i da i dalje produbljuje krizu i propadanje hrvatskog gospodarstva. No međutim vrijedilo bi znati na temelju čega i ministar i čitava Vlada bazira stavove da su nešto činili korisno hrvatskom gospodarstvu obzirom da svakodnevno iz tog gospodarstva dobivamo poruke, informacije, mišljenja, tumačenja, relevantne analize o tome što Vlada čini ili što je učinila. Evo unazad nekoliko dana vidjeli smo snažne poruke vezane i za pitanje outsourcinga odnosno evo neke nove odluke Vlade i odustajanja od tog projekta spin off-a što je sama poruka Vlade koliko zapravo vjeruje hrvatskom gospodarstvu i kako potencira ili kako pridonosi općoj klimi, pozitivnoj klimi, pod navodnicima nažalost negativnoj klimi upravo prema tom hrvatskom gospodarstvu. Danas smo evo vidjeli najnovije priopćenje poslovnog sektora što misli o Zakonu o radu što je za mene iznenađenje jer su prije 6 mjeseci bezrezervno podržavali tadašnji Prijedlog zakona o radu, danas govore o tome da je to katastrofa i da neće podržati Zakon o radu koji je Vlada poslala u Sabor. Dakle pored sindikata i sada i poslodavci govore što misle o predloženim reformskim zahvatima ove Vlade. Međutim, ono što su pored tih priopćenja relevantne činjenice ili kvalitetna analiza kojoj je unazad nekoliko mjeseci poslovni sektor slao prema Vladi, govori i govore rezultati svojevrsnog sustava koji je poslovni sektor napravio, sustava mjerenja, ostvarivanja efekata mjera Vlade i rezultata reformi, odnosno ostvarivanja ciljeva. Pa tako imamo i slažem se sa tim, jedan pregled na 13-ak ključnih područja gdje se može ocjenjivati kakve efekte imaju određeni potezi Vlade prema određenim ključnim segmentima uvjeta poslovanja hrvatskog gospodarstva, a to su produktivnost i konkurentnost, fiskalna konsolidacija, javna administracija, opterećenje gospodarstva, investicijske i poslovne barijere, pravosuđe, tržišta rada, efikasnost javnih poduzeća, poduzetnička klima, poticanje investicija itd. Ima ih 13-ak, dakle sve ključni parametri i elementi upravo koji sadržavaju temeljna pitanja sposobnosti ili nesposobnosti da se pokrenemo iz ovog začaranog kruga. Za 2013. godinu recimo poslovni sektor ocjenjuje da se u 11 od 12 područja može konstatirati da je stanje kritično. Najlošije je u segmentima produktivnosti i konkurentnosti, poduzetničke klime, pravosuđu, fiskalnoj konsolidaciji, tržištu rada i poticanju investicija. Dakle kad govorite o tome što ste učinili hrvatskom gospodarstvu, zašto ih ne slušate, zašto onda ne konstatirate da ste u mnogočemu pogriješili i da su rezultati, odnosno posljedice svega onoga što ste činili katastrofalne, a koji su izmjereni i koji su mjerljivi i o kojima upravo taj poslovni sektor govori, a nažalost stanje u proračunu i u 2013. godini i ono što se događa u 2014. vas duboko demantira, odnosno potvrđuje koliko je poslovni sektor prilikom tih procjena i ocjena u pravu. Pa recimo od ocjene 1 do 100 kako se ocjenjuje poduzetnička klima u 2013. godini, ništa bolje nažalost nije ni 2014. S tim hoću reći da su sve ocjene u ovih 13 pondera lošije za 2013. nego nažalost za 2011. koje, mogu se i sam složiti, nisu bile blistave. Ali nešto činiti da bi bilo još nešto gore to je katastrofa, a upravo se to gore dogodilo. Pa vam se kaže da je poduzetnička klima u Hrvatskoj ima dakle ocjene od 1 do 100, 15. Potpuno crveno, dakle katastrofa, a kako i neće biti. Od samog početka rada ove Vlade nasrnulo se na poduzetnički sektor i novim opterećenjima i pravnom nesigurnošću i svemu onome što karakterizira stavove Vlade prema poduzetničkom sektoru, a to slušamo i cijeli dan od ove strane kriminalan, onaj koji ne želi plaćati poreze, koji lovi u mutnom. I to su poruke koje svakodnevno slušamo od ove Vlade tri godine. Sektor poduzetničke klime doživljava najcrnje dane praktički od samostalnosti, a to su nažalost i posljedice koje vidimo svakodnevno. Fiskalna konsolidacija. Kako će se vjerovati državi koja, kako to ocjenjuje poduzetnički sektor, dakle vi često ocjenjujete gospodarstvenike, ne razumiju vaše mjere, ne koriste ono što ste im učinili, loši su, ne znaju biti bolji. Oni kažu da je od 1 do 100 stupanj fiskalne konsolidacije ima 22 i tu je lošiji nego što je bio 2011. godine. To su konkretni, mjerljivi i usporedivi rezultati u odnosu na nekoliko zemalja, ali ne onih najboljih nego s onima s kojima se možemo mjeriti. Sektor smanjenja opterećenja gospodarstva. Govorite o tome što ste sve rasteretili i što ste učinili u protekle dvije godine, govorili smo o 2013. Upravo suprotno, ocjenjuje se da je to lošije nego 2011. godine kada ste naslijedili i preuzeli vlast. Pa tome morate vjerovati, to morate slušati, ne zbog toga da bi se uspoređivali sa bilo čim ili bilo kim nego da shvatite da mnoge stvari koje radite, radite krivo i onda su to posljedice i po proračun, posljedice po broj nezaposlenih koji vjerujemo dakako je nabujao od onog velikog broja i još povećao za 70-80 tisuća i vidimo da pomaka nema. Nema pomaka ni u sektoru investicija, mi govorimo o tome, o tome slušamo isto svakodnevno kakvo katastrofalno stanje je po pitanju i privlačenja investicija, brojke u investiranju u Hrvatskoj i to je lošije nego prethodnih vrlo teških i recesijskih godina. Dakle sve ono što je mjerljivo u sustavu koji određu je poduzetnički okoliš, a s kojim moramo se složiti je jedini taj koji definitivno može donesti efekte i po sam proračun, a što je naravno i važnije, po sam standard ljudi po otvaranju novih radnih mjesta i po poboljšanju općih uvjeta života u Hrvatskoj. Ako oni govore, a vi govorite čitavo vrijeme suprotno da radite temeljne stvari krivo, onda bi se svaka odgovorna i poštena Vlada trebala zapitati da li se zaista nešto u tih dvije i pol godine krivo činilo da su rezultati ovakav proračun, da gospodarstvenici misle o tome. Nije važno na kraju krajeva što oporba misli, ali govorite o poduzetništvu i vi, pa dozvolite da ja kažem oprostite ali puno stvari ste napravili loše i zato nam je stanje i sve lošije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, glavni državni revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Danas smo dosta slušali o tome, o ovom izvješću. Zaključili, utvrdili koliko su prihodi manji ovu godinu u odnosu na prošlu, koliko su rashodi veći, koliko je inozemni dug viši. Na žalost i prosječna plaća smanjena i broj registriranih nezaposlenih u 2013. viši u odnosu na raniju godinu. Međutim, ono što još više treba zabrinjavati da u prva četiri mjeseca ove godine su plaćani brojni računi iz 2013. godine i upitno je ovo izvješće o izvršenju državnog proračuna koliko je realno prikazano stanje. Da li je deficit samo 16,2 milijarde kuna ili znatno više. Ja bih se danas malo osvrnula na jednu stavku to su rashodi za zaposlene. Kao da trebamo biti ponosni što su ti rashodi manji, što smo liječnicima i učiteljima dali i odredili niže plaće, što je smanjen njihov koeficijent, što su im ukinute božićnice i regresi. Jer vjerojatno ćete reći da su sretnici svi oni koji rade. U Hrvatskoj imamo 16,3% stopu nezaposlenosti. Samo je lošija i gora u Španjolskoj i u Grčkoj. U 2013. imali smo 370000 nezaposlenih. I stoji stvarno pod materijalnim rashodima naknade troškova zaposlenih imamo smanjene za 17% u odnosu na prethodnu godinu, čak oko 3,3% niže nego što je to planirano u 2013. Ali danas nisam čula da se nitko osvrnuo na stavku koja je ispod toga. Stoji naknade troškova osobama izvan radnog odnosa. To su vjerojatno oni koji imaju sklopljena ugovore o djelu. To su oni vjerojatno sretnici koji su zaposleni mimo raspisanog natječaja, koji su vjerojatno po nekoj drugoj osnovi u radnom odnosu i već primaju nekakav osobni dohodak. Ta stavka evo za javnost neće vjerovati da je povećana preko 85% nego u 2012. godini, a čak gotovo 20% više nego što je to planirano u 2013. godini. Evo toliko samo kratko o izvješću, a sada bih se osvrnula na Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja. Naime, nalozi i preporuka prema kojima nije postupljeno pa stoji. U glavnoj knjizi državnog proračuna i financijskim izvješćima nema podataka o državnoj imovini. Pa onda nadalje. Nova financijska jamstva u 2013. su dana u iznosu koji je veći od propisanog odredbama zakona. Tko propisuje? Tko donosi zakon? Tko predlaže taj zakon? Na prijedlog Vlade ovaj Sabor je usvojio zakon i onda ponovno ta ista Vlada krši taj zakon. Nadalje, nije propisan način obračuna provizije za državna jamstva. Tko bi trebao propisati? Pa valjda na prijedlog ministarstva Vlada, odnosno ako se radi o zakonu ponovno Sabor. Sredstva proračunske zalihe korištena su za financiranje rashoda koji nisu bili hitni, odnosno koji su bili predvidivi te su mogli biti planirani. Zašto onda donosimo proračun u Hrvatskom saboru ako ćemo onda kroz tekuću pričuvu doznačavati sredstva mimo tog zakona i mimo proračuna. U tekstu možemo naći kaže doznačavana su isključivo temeljem rješenja Vlade. Ako se ne varam, evo može potvrditi glavni državni revizor to je protivno zakonu. Znači da je Vlada Republike Hrvatske potpisala neko rješenje koje je protivno zakonu i naš premijer. Jel' tako? Evo potvrdno klimate glavom. Hvala lijepo. Znači to je protuzakonito. U ovim izvještajima možemo vidjeti u odredbama Zakona o proračunu nije jasno propisano na koji način neizvršavanje planiranih izdataka za tekuće otplate glavnice i refinanciranje. Ja sam očekivala nakon svih ovih primjedbi da će odmah ministarstvo predložiti da se ide u hitne izmjene i dopune navedenih zakona i da ovako nešto se neće dogoditi u narednom izvješću. Kaže jamstvima drugim subjektima su propisana u iznosu 2 milijarde kuna, a danas su u iznosu 4,4 milijarde kuna. Prema priloženoj dokumentaciji za podmirenje novih obveza navedenim subjektima su dana jamstva što je za 135 milijuna kuna više od propisanog iznosa. Za tri jamstva provizija nije naplaćena i tako sad redom da ne iščitavam. Državni ured za reviziju točno je dao smjernice što sve predlaže koje treba zakone mijenjati, na što treba obratiti pažnju, a i ono što je napravljeno protuzakonito. I sad na kraju kaže sažetak daje se uvjetno mišljenje. Revizijom je utvrđeno da su podaci o izvršenju državnog proračuna nisu potpuni, da manjak prihoda nije točno iskazan. Primijenjena različita računovodstvena načela. Vrijednost novih financijskih jamstava je više od iznosa propisanog zakonom, pa ponovno opet suprotno zakonom su korištene proračunske zalihe. Vlada je dizala ruku, prosljeđivala zakon u ovaj Sabor, vladajuća koalicija je također dizala ruku za ovaj zakon i onda se on krši. Kad to radi mali obrtnik onda se stavi traka na vrata ili se kazni pa onda se puni ponovno državni proračun i vjerojatno stoga imamo povećanje od gotovo 15% na stavci kazna iznosi preko 601 milijun kuna, a kada to radi ministarstvo nikome ništa. Ja bih evo tu pozvala vladajuće kolege jer mislim da bez obzira da li dolazimo sa lijeve ili desne strane da trebamo isto gledati na kršenje zakona. Kad je u pitanju Zakon o životnom partnerstvu ja znam da smo različitih mišljenja, ideologija, međutim kad je u pitanju kršenje zakona mislim da tu moramo postupiti isto. I stoga vas pozivam da izvješće Državnog revizora podržite, a da budete protiv ovogodišnjeg Izvješća o izvršavanju proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovana Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Branka kad ste govorili o plaćama mislim da je sada prilika da vas podsjetim na koji način zapravo ova Vlada svojim potezima svojim zakonskim rješenjima doprinosi poboljšanju toga, odnosno zaštiti radnika. A to je, zaustavljene su isplate plaća bez doprinosa, neisplata plaća postala je kazneno djelo, povećali smo isto tako iznos minimalne plaće, podignut je iznos mjesečnog neoporezivog dobitka. Zakonom o poticaju zapošljavanja poslodavci koji zapošljavaju osobe koje su prijavljene u evidenciju nezaposlenih imaju pravo na oslobođenje plaćanja doprinosa za prve dvije godine rada novozaposlene osobe. A isto tako kroz aktivne mjere zapošljavanja prošlo je gotovo 50 tisuća nezaposlenih naših sugrađana. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa sigurno da svako uvođenje reda zaslužuje pohvalu pa tako i to, ali se ja pitam ovih gotovo 20 milijuna kuna koje je išlo naknade troškova osobama izvan radnog odnosa gdje su ona završila? Zar nije bilo da se u tom iznosu isplate radnicima plaće i da tu budu stalno zaposleni, bar dio onih od 370 tisuća nezaposlenih.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Govorit će poštovani Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni revizore sa suradnicima. Evo tijekom dana smo svi manje-više upoznati sa prilikama izvršenja Državnog proračuna za 2013. godinu, nastojat ću ne ponavljati određene podatke koje smo čuli. Ali mislim da nije loše zbog samog izvršenja ponoviti da je BDP realno manji za 1% u odnosu na 2012. godinu, da je BDP u tekućim cijenama 328 milijuna kuna što predstavlja stagnaciju u odnosu na 2012. godinu. Sve komponente sa rashodne strane BDP-a osim državne potrošnje i potrošnje neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima zabilježili su realno smanjenje u 2012. godini. Broj nezaposlenih je iznosio nekih 6,4% više nego u 2012. godini, broj zaposlenih je također smanjen za nekih 30 tisuća osoba, prosječna stopa nezaposlenosti je 17,1% što je otprilike 1,3% više nego u 2012. godini. Ukupni inozemni dug 45,6 milijardi eura što je 105,3% BDP-a odnosno 2,6 postotnih bodova više u odnosu na 2012. godinu. Zakon o fiskalnoj odgovornosti po svojim pravilima ograničava zapravo državnu potrošnju, a trebao bi jačati odgovornost za zakonito namjensko i svrhovito trošenje proračunskih sredstava te da jača sustav kontrole nadzora radi osiguranja fiskalne odgovornosti. Fiskalno pravilo za 2013. godinu nije zadovoljeno. Zbog čega? Glavni razlog proizlazi iz novih obaveza uplata i doprinosa RH u proračunu EU te podmirenje ustanova za zdravstvo u sanaciji HZZO-a. Iz ovog izvješća nameće se nekoliko pitanja. S obzirom da je u 2013. godini uvedena fiskalizacija o kojoj smo danas dosta govorili i čuli jasno se govorilo da su prihodi veći za 8, 9 milijardi kuna. Postavlja se pitanje gdje je nestao novac kroz poreze od prihoda? Zašto su odstupanja prihoda i rashoda državnog proračuna ovako velika s obzirom da su se donijele projekcije za 2014. i 2015. godinu? Je li zapravo ovo realan prikaz stanja državnih financija ili ministarstvo kao što je danas govorio gospodin Šuker krije određene brojke za koje mi ne znamo? Što je sa porezom na PDV od ugostiteljske djelatnosti i pretporezom od 25% koji je veći od obaveze poreza od 10%, koliko se zapravo trebalo i uplatiti? Nije vidljivo i koliki su zapravo stvarni rashodi u zdravstvu? Je li to uopće itko i zna? Navode se subvencije u željezničkom prometu od 870 milijuna kuna, ali se ne navode izdana jamstva od cca milijardu kuna. To se zapravo prije u proračunu prikazivalo kao trošak državnog proračuna, a sada je prebačeno zapravo na poziciju jamstava. Što će se dogoditi kada ta jamstva budu dolazila na naplatu? Je li to povećanje deficita? Zato se logično postavlja pitanje je li deficit proračuna daleko veći od 16,2 milijarde kuna ili kao što je rekao gospodin Šuker 18,5 milijardi kuna? U ovome izvješću nažalost nema nikakvih analiza i sve je svedeno na konstatacije što je zapravo i neozbiljno kako prema nama zastupnicima, a tako i prema cijeloj javnosti. Posebno treba naglasiti da je u Zakonu o izvršenju Proračuna za 2013. godinu propisano da u 2013. godini ukupni državni dug može iznositi najviše 60% ukupnog BDP-a. Po ovome izvješću mijenjaju se fiskalna pravila kako bi se mogla ispuniti bez određene analize i stvarnog stanja jer zaduženje je već 65%. U 2014. godini to je bilo na 62% i to smo danas probili. Pa se onda nameće i pitanje zapravo Zakona o fiskalnoj odgovornosti je li nam to treba ili ne i hoće li netko snositi za to konzekvence, bilo političke ili neke druge? Zašto se zapravo dogodilo da je ostvarenje prihoda u 2013. godini takvo manje od planiranih? Zato što su po meni temeljeni na nerealnim projekcijama jer se cijeli državni proračun temeljio na rastu gospodarskih aktivnosti od 1,8% BDP-a. Ja vjerujem, a vjerujem da i ovdje kolege kako s ove tako i s druge strane jako dobro znaju prilike u državi još 2013. godini, gdje su se povećavali porezi, doprinosi, komunalne usluge, zatim cijene telekomunikacija, energenata, transporta i slično, zato je bilo nelogično da se on bazira na gospodarskim aktivnostima od 1,8% BDP-a. Ako smo znali uzroke mogli smo već evo i početkom 2014. godine razmišljati o tome da nam je najvažniji izlazak iz gospodarske krize, i stvaranje konkurentnog gospodarstva i visoke kvalitete života Hrvatskih građana. Ja mislim da je to i uloga središnje državne vlasti kao i jedinica lokalne samouprave. Prije i iznad svega stvoriti konkurentno i stabilno gospodarsko okruženje, ali s jasnim i stabilnim pravnim propisima efikasne države i javne administracije što ova Vlada nije učinila. Hrvatska po meni sigurno ima potencijala i kapaciteta kako materijalnih tako i ljudskih koje treba osloboditi i pokrenuti, a koji su nerazumnim mjerama ove Vlade i retorikom aktualne vlasti prigušeni i obeshrabreni posebice u 2013. godini. Nažalost, uspjelo se zapravo unijeti strah među potencijalne investitore kako domaće, tako i inozemne i zato su nam ovakvi rezultati kakve smo slušali danas tijekom prijepodneva a evo i danas u kasno poslijepodne. Mi smo na to upozoravali i zapravo smo govorili o tome da se treba stvoriti jedan stabilan porezni sustav koji će se temeljiti ako hoćete, a tako stoji i u našem Ustavu u članku 51. da se porezni sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti. Da smo išli u tom pravcu danas bi nam rezultati bili kud i kamo bolji. Zato je stvorena država straha i beznađa. Zbog toga izostaju investicije, zbog toga ih zapravo i nema i pitanje je kada će one doći, a iz zadnjih izvješća slušamo samo u ovoj godini one su smanjenje 60%. Kako onda govoriti u izvršenju proračuna za 2013. godinu o pozitivnoj demografskoj politici, posebice u Dalmatinskom zaleđu, Lici i Gorskom kotaru, vrlo, vrlo teško. Ono što nije dobro, a mislim da to nije dobro ni od strane ministra, sezona nije niti počela, o tome je kolegica Juričev govorila, a ja ću se nadovezati, a poreznici se plaše inspekcijama, inspekcijskim nadzorima, nekakvim skvadrama koje će ove godine biti na Jadranskoj obali. Mislim da je prvenstveno uloga inspekcija edukativna, bi trebala biti, a time bi se vjerujem i bolje punio proračun. Što će to značiti ove godine u takvim ugostiteljskim objektima ne samo na Jadranu nego u cijeloj Hrvatskoj, mislim da ne treba govoriti, znajući za činjenice da prošle godine recimo u tijeku sezone su zatvarani ugostiteljski objekti na trajektima koji su vozili za Brač i Starigrad gdje su bili oblijepljeni poreznim trakama poreznih inspektora kao zatvoreni objekti. S druge strane država malo ili nikako ne razmišlja o onim nametima koji su se dogodili jedinicama lokalne samouprave donesenima sa razine središnje vlasti bez konzultacija sa jedinicama lokalne samouprave pa su nam se tako nametnuli određeni porezi i dodatna davanja i obaveze i za malu školu, za jaslice, za vrtiće, za prijevoz učenika, zaštitu od požara, vatrogastvo, elementarne nepogode, dezinsekcije, deratizacije i druge stvari. Naravno te ljude nitko ništa ne pita što mislim da nije dobro, ali se stvorila mantra o velikom broju općina, o lokanim šerifima koji se nikoga ne boje i zapravo sukreiraju politiku na svome području a da o tome, da na to ne može utjecati središnja državna vlast što uopće nije točno. Osim silnih upitnika na prihodovnoj strani i mnoge rashodovne stavke otvaraju velike upitnike i pitanje i po pitanju brige za Hrvate izvan Republike Hrvatske što je za nas posebno bitno, to smo slušali na odboru to je nekih 1% državnog proračuna, tu je smanjen jedan dio sredstava što po meni nikako nije dobro, a rekao sam posebice vezano za demografsku politiku. Čuli smo evo i ovih dana da se zapravo smo taj prirast smanjili nekih 10 tisuća, odnosno do 11 tisuća djece. Zato ovo izvršenje državnog proračuna opominje da Vlada stvarno ide u pogrešnom smjeru, kao prošle tako i ove godine i da će štete koje će ostaviti iza sebe biti teško popravljive. Mislim da je vrijeme da se trgnemo i da iz ovih stvari izvučemo pouke pa da barem u ovoj godini krenemo onim smjerom i onim putem o kome je govorio i ministar Lalovac u čemu bismo ga rado podržali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je poštovana Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege danas evo cijeli dan, a još smo tek na polovici rasprava, raspravljamo o izvršenju proračuna. O izvršenju proračuna koji se izvršava na način za razliku od prijašnjih godina koji se izvršavao na direktan, na način da bi se direktno prelijevao u džepove ili u vreće preko posrednika. I vidite da su građani nezadovoljni, da žele brže, više, da žele odmah sve je to njihovo pravo i svi za to imamo razumijevanje i oni su u pravu i na to se ne žalimo. Ali molim vas lijepo, da su danas na ovoj temi upravo onako kako su izvršavali proračun kako sam uvodno rekla, oni koji su od institucija ostavili ovoj vlasti Augijeve štale, kod preuzimanja ne znaš odakle ćeš početi i što očistiti, koji kraj i kako i gdje sada govore kao da su kažem ostavili uređene institucije, kao da su u tom smislu nevini kao prvopričesnici. Zaista nama je dužnost, ne da tražimo opravdanja, ali upravo nas to obvezuje da kažemo upravo u nekoliko rečenica i riječi objašnjenja. Međutim, unatoč svemu tome Hrvatska je danas nakon 2,5 godine neosporno transformira se u zemlju čija je vlast odgovorna, racionalna i ne zatvara oči pred realnošću. Ja bih rekla, to sam već rekla i ponovit ću čini ono što je moguće u gotovo nemogućoj situaciji. 2,5 godine kasnije Hrvatska je zemlje u kojoj se javni novac ne razbacuje na potkupljivanje različitih socijalnih grupacija i na javne investicije kao pokriće za korupcijske operacije. 2,5 godine poslije Hrvatska ima vladu koja vodi odgovornu i razumnu politiku u svim onim mogućim objektivnim okolnostima koliko je to moguće. Hrvatska je to je više puta rečeno strane vlade ovdje u Hrvatskom saboru vodila politiku iznad svojih mogućnosti. Godinama je živjela iznad svojih mogućnosti. Država se skupo i često nepotrebno zaduživala, a neodgovorno i nerazumno zaduživanje nije bilo samo u vremenu prije recesije nego i u vremenu recesije što je paraliziralo državu na dugotrajni rok. Servisiranje naslijeđenog duga i zatečeni nered posebice u državnim poduzećima najveći su i najkonkretniji utezi u naporima Hrvatske, čitave Hrvatske svih snaga da Hrvatska što prije izađe iz svoje krize. Mi smo zatekli koncem 2011. 205 tisuća radnika kojima nisu isplaćivane plaće niti su im uplaćivani doprinosi. Uredbom već na početku mandata omogućili smo uplatu plaća onemogućili smo isplatu plaća bez uplaćenih doprinosa. Treba samo napomenuti da to nije bilo ni kazneno djelo neisplata doprinosa, što je sve bilo govori se o cijeloj mreži da upravo tome tako i bude. Povećali smo osim toga i minimalnu plaću, otkrili smo 3 milijarde i 300 milijuna kuna u zdravstvu, a taj smo golemi dug morali sanirati ali ne tako da bolničku mrežu koja konstantno proizvodi gubitke ostavimo netaknutom, krenuli smo u sveobuhvatnu reformu i racionalizaciju zdravstvenog sustava što se nijedna vlada prije nije usudila učiniti. Privatizirali smo a prije toga u javni dug preuzeli 9 milijardi kuna duga brodogradilišta, osigurali opstanak gotovo cijele brodograđevne industrije što se danas više niti ne spominje, a što nije pošlo za rukom niti jednoj zemlji članici EU. Rješavanje problema brodogradnje naravno još neko vrijeme bit će ozbiljno opterećenje za državni proračun međutim upravo otvorena je mogućnost spasa za gotovo 10 tisuća radnih mjesta. U protekle 2,5 godine donijeli smo paket zakona i mjera za uvođenje reda u državne poslove naročito u financijsko poslovanje, te za uklanjanje barijera privatnom investiranju, inozemnom i domaćem. To je preduvjet za bilo kakvo razmišljanje o gospodarskom oporavku, to je ta infrastruktura koje nije bilo i koju smo morali učiniti i koji činimo. Odlučni smo, to je ministar posebno naglasio, braniti dostignutu razinu socijalnih prava najizloženijih kategorija stanovništva. Na početku mandata ukinuli smo pravo na povlaštene mirovine za državne dužnosnike, a isplata radničkih mirovina je u cijelosti zajamčena i one su tijekom svih ovih godina protekle 2,5 godine za vrijeme mandata ove vlasti usklađivane sa porastom troškova života i porastom plaća. Nikada do sada u našem mandatu nijednog mjeseca niti će to biti, upitne socijalne naknade, a u čiji sustav smo uveli itekoliko reda. Naravno nitko za to nije pljeskao jer otpori su snažni, pogotovo ako dirnete ne u prava nego u ono što nikada nije imao pravo jer staro je načelo lopovi su drski i tu su uvijek najglasniji kada im dirate u nešto što su do sada ne imali pravo nego zloupotrebljavali to, a nitko ih u tome nije sprečavao. Kako bismo olakšali građanima život posljednjim izmjenama Zakona o porezu na dobit omogućeno je bankama da otpišu dio stambenog kredita, a bankama će taj novac biti nadoknađen i nadoknađivan je upravo smanjenjem osnovice za oporezivanje. Također svim tvrtkama posebice onima koji naplaćuju građanima usluge i režije omogućen je otpis starog duga građanima za komunalije i režije u iznosu od 2 tisuće kuna. Zakonom o potrošačkom kreditiranju stali smo na kraju samovolji banaka, nitko do tada se to nije usudio učiniti, na način da prosječna kamata za kredite u švicarskim francima je smanjena za 30% što je rezultiralo padom mjesečnih rata tim ljudima za više od 20%. Naše je načelno opredjeljenje upravo taj proces nužnih reformi i to upravo govori o tome o tim ružnim reformama s kojima smo se uhvatili u koštac i za koje nema popularnosti i na to smo računali, na to smo bili spremni, ali dođe vam netko tko to nije nikada radio nego upravo na početku ono što sam uvodno rekla, tako se radilo govori ne provodite nikakve reforme i točka. I što više tako kaže zalijepi etiketu i ona stoji bez ikakve elaboracije i bez točnih podataka. A zato upravo ovo govorim jer govorimo o strukturnim reformama i poteškoćama pogotovo u ovakvim situacijama. Naravno da konsolidacija javnih financija otežava i usporava provedbu mjera ekonomskog oporavka odnosno novog uspona i zapošljavanja. Međutim to su upravo naše osnovne odrednice ekonomske politike, prije svega uvođenje reda i drugih konsolidacija državnih financija zatim restrukturiranje i racionalizacije državnog i javnog sektora. Sve su to osnovne mjere za oporavak i novi rast gospodarstva. Sve je to nešto što je davno trebalo biti učinjeno, ali to je tek sada. prije su pravljenje fasade, a nije bilo kanalizacije da se slikovito izrazim, a krov je prokišnjavao. I to je tako nekako izgledalo dok je moglo izgledati i dok ta žbuka i pozlata nije otpala. Ministarstvo financija sa svojim upravama i službama prionula je uredno i naplati poreza i poreznog duga. Kada je Vlada preuzela odgovornost za državu zatekla je 51 milijardu kuna poreznog duga. Samo godinu i pol dana taj je dug smanjen za 7 i pol milijardi, a najviše zahvaljujući i reprogramiranju samog tog duga. Dakle, realiziran je projekt fiskalizacije koji se ovdje pošto poto želi umanjiti i govori se kako njegovi učinci nisu dovoljni. Prije svega to nije točno. Ovdje smo vidjeli što je i uvodno rekao gospodin ministar, a i mnogi moji kolege koji su govorili što je to značilo i na prihodovnoj strani. Ali to je čak i u teškim vremenima i vremenu krize manji problem. Veći je problem da se posluje po zakonu. To su te vrijednosti koje treba zagovarati. Iako neki su to upravo rekli. Nije to nikakav financijski efekt, pa zašto se uopće to išlo u to. Dakle, vidite kakav je to način razmišljanja, da ne govorimo koliko je to pošteno, koliko to govori upravo o moralnosti u gospodarstvu, moralnosti poslovanja, da ne govorimo o općem, kod općeg građanstva, a kamoli u svijetu politike. Dakle, samom fiskalizacijom bitno je podignut nadzor nad novčanim tokovima koji su prolazili mimo zakona. Od početka ove godine izdano je ukupno [[Upadica Stazić: Hvala lijepa. Vrijeme je isteklo.]] Evo sad ću završiti. 2,1 milijarda fiskalnih računa, predstečajne nagodbe koje će još postati transparentnije. Dakle, sve je to dovelo do toga da danas u ovom trenutku bez obzira koliko su građani nezadovoljni, ali uskoro taj mukotrpni rad u takvoj jednoj situaciji dat će ploda.
Na ovo izlaganje repliku iznosi poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Ingrid Antičević-Marinović, ako je doseg ove Vlade isplata mirovina redovita kako vi kažete onda stvarno je Vlada dosegnula vrhunce. Ali ono što sam htio posebno istaći a u svezi vaše rasprave je to što govorite o kaznenom zakonodavstvu koje treba sankcionirati neisplatu plaća i to ste kažete učinili, uveli u zakonodavstvo. A evo imate primjer ovih dana imamo Konstruktor, Split, radnike, 10 mjeseci nisu primili plaću. Tko je kazneno odgovarao? I ne samo za radnike Konstruktora i rukovoditelje Konstruktora, vlasnike nego niz drugih tvrtki. Po godinu, dvije dana se plaće ne isplaćuju, 10 mjeseci, 6 mjeseci. Tko je završio u zatvoru zbog toga, a vi ste donijeli zakone koji to sankcioniraju. Strašno! Ono ideš haps čim nisi dva mjeseca dao plaću. E dalje. O švicarcu kad govorite. Pa to je samo djelomično rješenje, samo ste ublažili, a bilo je ovdje prijedloga u saborskim klupama iz oporbe da se sasvim drugačije sa švicarcem postupi. Ljudi su dobili sudski spor neki evo u Vinkovcima čovjek na drugim osnovama, ne na ovim o kojima vi govorite. To je onako malkice se pripomoglo sad kažete 20% manja rata. Treće – racionalizacija državnog sektora. Pa mislite li da su sve ove konzultantske tvrtke takozvane koje su plaćane počevši od konzultantske tvrtke za master plan bolnica, pa konzultantske tvrtke za prodaju pazite, za prodaju kao da onaj tko prodaje treba mu puno pameti da proda Croatia osiguranje. Pa za HPB, pa niz drugih konzultantskih tvrtki, pa nećemo sad govoriti o nabavci automobila [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Dakle, o kojoj vi racionalizaciji govorite? Nema racionalizacije u državnom aparatu.
Hvala. Na repliku odgovara, Ingrid Antičević-Marinović.
Pa ja se mogu sa vama složiti da se u potpunosti ili da ima slučajeva još uvijek gdje nisu sankcionirane, gdje nije sankcionirana isplata, ali dosta je njih sankcionirano, dosta je njih otišlo i u zatvor i platilo. Nećemo sada ulaziti u pojedinačne slučajeve, ali morate zamisliti da je taj institut koji je bio predviđen za vrijeme prve koalicijske vlasti 2003. koji je ukinut dolaskom sljedeće garniture 2004. godine za nas danas to ne bi postojao kao problem. Jer svaki institut, svaka institucija koju uvedete treba joj na žalost određeno vrijeme da postigne svoj efekt. Dakle ponavljam. To smo predlagali još 2003. godine. I sama činjenica dok smo to predlagali 80000 ljudi je bilo manje koji nisu dobivali plaće. Dakle, plaće su im počele stizati na račune. Jednako tako uplata doprinosa nije bila kazneno djelo. Ljudi su odlazili u mirovinu, njemu nije uplaćen staž i nikom ništa. Ali pazite, to se nije dogodilo slučajno. To je cijela bila mreža operacija da se svojima pogoduje, a briga prema radnicima je izostala. I sada ti plaću nad sudbinom radnika, a činimo sve u ovoj situaciji u koju su nas doveli da koliko toliko se održi takva jedna razina i kažem i ponavljam da je i povećana minimalna plaća. Donijeli smo i Zakon o minimalnoj plaći još prije nekoliko godina.
Kolega Tomislav Žagar, izvoli.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici ministarstva, uvaženi državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pokušat ću ovoj svojoj kratkoj raspravi dotaknuti ovih 5 točaka koje se iščitavaju iz ovog proračuna ili obilježavaju ovaj dokument koji zovemo izvršenje proračuna za 2014. godinu i neke mjere koje su pratile te točke koje su bilo posljedica, bilo uzrok ovih brojeva koji se onda pojavljuju u samom dokumentu izvršenja proračuna. Dakle, ono što je odmah na početku bitno naglasiti to je prva točka da su socijalne naknade i transferi prema socijalno najugroženijim skupinama isplaćivani nisu se smanjivali. Ovdje treba svakako navesti i uvođenje instituta zajamčene minimalne socijalne naknade i uspostavljanje jedinstvenog registra svih korisnika prava iz sustava socijalne skrbi na koji način je 7000 lažnih primatelja detektirano i obustavljene su te isplate. Drugo. Mirovine su isplaćene i izvršeno je njihovo usklađivanje. Znači milijardu kuna je izdvojeno za indeksaciju, tj. praćenje rasta troškova. Isplaćeno je 36,1 milijarda kuna pri čemu 18 milijardi uprihodovano iz doprinosa, a ostatak se naravno mora nadoknaditi. Ono što valja spomenuti ovdje je da svim umirovljenicima koji to žele omogućen i reguliran rad uz mirovinu. Otkriven je veliki broj lažnih mirovina, invalidskih mirovina za umrle i nepostojeće osobe. Ukinute su povlaštene mirovine i uvedena je kontrola bolovanja. Obveze prema zdravstvu iznose 21 milijardu kuna su izvršene. Naravno, neizbježno je spomenuti 3 milijarde kuna za sanaciju zdravstvenih ustanova što onda povećava deficit proračuna. Racionalizacija mreže bolnica, izlazak HZZO-a iz državne riznice jer se planira potpuna iskorištenost planiranih sredstava za zdravstvenu zaštitu osiguranih osoba i racionalnija provedba sanacije bolnica tako da sanacijski programi koji su i kako su bili financirani u posljednje dvije godine iz proračuna više neće biti potrebni. Naravno, osnovni cilj je smanjivanje liste čekanja i poboljšavanje zdravstvene skrbi osiguranika. Poticaji za zadržavanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta, 13 postotno rasterećenje gospodarstva smanjenjem stope doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13%, smanjenja PDV-a za ugostitelje sa 25 na 13%, povećanja praga ulaska u sustav PDV-a sa 85000 na 230000 kuna, neobračunavanje PDV-a kod uvoza. Ovdje se govori o 1,6 milijardi kuna pomoći poduzetništvu. Građevinski sektor, zaštita malih poduzeća u odnosu prema velikima. Tu se spominje 4 do 5 milijardi kuna koje su direktno nedostajale na računima manjih malih poduzeća. 1,3 milijarde kuna manje opterećenje za reinvestiranu dobit. Ovdje je ministar govorio u svom uvodnom izlaganju o tome da 2001. 55% je iznosio kapitaliziranost poduzeća, 2007. 50%, a 2012. 34%. To je vrlo važno iz perspektive realizacije bankarskih kredita i povećanje razine investicija. Od ukupno 171 do kraja ove godine bit će ukinuto ili značajno smanjeno 58 parafiskalnih nameta, između 30 i 50% čime je ukupno smanjenost parafiskalnog opterećenja za preko pola milijarde kuna godišnje. 400 milijuna kuna se ukida, a 117 milijuna kuna se smanjuju iznosi naknade. Do danas je već provedeno smanjenje od 375 milijuna kuna, a do kraja ove godine je još preostalo 142 milijuna. Prema novim pokazateljima ove su mjere dale rezultata jer u zadnja četiri mjeseca imamo smanjenje broja nezaposlenih za 80 000 ljudi. Industrijska proizvodnja raste pet mjeseci za redom, kvartalni porast BDP-a od 0,4%. Porast osobne potrošnje za 1,3% na godišnjoj razini. Izvoz Hrvatske u prva tri mjeseca ove godine povećan je 8 i pol posto, a u odnosu na isto lanjsko razdoblje dosegnuo je 17,1 milijardu kuna. Istovremeno uvoz je porastao samo za 2,6% na 29 milijardi. Vanjsko-trgovinski deficit iznosio je u prvom tromjesečju 11,9 milijardi kuna što je za 4,7% manje u odnosu na isto lanjsko razdoblje kada je iznosio 12,5 milijardi kuna. Najviše u ovoj strukturi je 79,6% porastao izvoz goriva i maziva, a s rastom od 12,1% slijedi izvoz kapitalnih proizvoda. U zemljama EU najvažnijem hrvatskom trgovinskom partneru izvoz je u prvom tromjesečju dosegnuo 10,7 milijardi kuna što je 12 i pol posto više nego u istom lanjskom razdoblju dok je uvoz iz tih zemalja porastao za 1,5% na 21,9 milijardu kuna. I peta točka – red u području konkurentnosti, fer i korektna tržišna utakmica. Uvedena je fiskalizacija. Ne radi se o novom porezu, nego o naplati postojećeg PDV-a. Broj ugostitelja je tijekom prve godine fiskalizacije povećan 18%, a ukupni broj zaposlenih u kafićima i restoranima povećao se za točno 4089 ljudi. Prošle godine 2013. kafićima su prihodi narasli 68%, broj zaposlenih povećao im se 32%, a prosječna neto plaća 8%. Tijekom 2013. uspjeli su preokrenuti i trend dugogodišnjih gubitaka i poslovnu godinu završiti s prinosom na kapital od čak 27%. Usprkos recesiji restorani su u 2013. ostvarili prosječni rast prihoda od 68%, a zaposlenost su povećali 19%, a prosječnu neto plaću 6%. Prosječna dobit po restoranu je 90000 kuna. I na kraju valja spomenuti uvođenje centralnog obračuna plaća, jer je konačno utvrđeni broj ljudi koji primaju plaće iz državnog proračuna. Radi se o 258000 osoba u 2250 institucija. Ovaj kratki pregled izvršenja godišnjeg proračuna za 2013. godinu daje nam za pravo reći da ga treba i usvojiti. Hvala.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, sve to što ste naveli stoji, ali se ne vide poboljšanja, ne vidi se boljitka ukupno i imovinskog i imovnog i svakog drugog građana Republike Hrvatske. Prvo, dakle unaprijed govoriti da će izdvajanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz Riznice donijeti potpuno osamostaljenje i da će bit dovoljno novaca za zdravstvene usluge bez liste čekanja to je imaginacija. To David Coperfield samo može napraviti. Naime, ne možete to tvrditi s obzirom da već sada znamo da su bolnice ponovo nakupile gubitke. Kako mislite sa 21 milijardom namiriti sve to skupa? Ne može, ne ide. Morat će se smanjiti, rezati, to trebate otvoreno reći ovdje kad već govorite, moraju se smanjiti prava iz zdravstvenog osiguranja. Drugo. U mirovinskom osiguranju 10% mirovine je odlazilo u inozemstvo. Tek kada smo ovdje uz silne rasprave da kažem gotovo nagovorili ministra da provjeri OIB svih umirovljenika došlo se do podatka da oko 13000 umirovljenika ne postoji. 100 milijuna kuna je godišnje isplaćivano nepripadnih mirovina i to je dobro što je napravljeno. To je odličan potez. Dakle, u državnoj riznici ostat će 100 milijuna ili nešto malo manje kuna. I treće što sam htio još reći. A to bi bilo to. Imam još. Da, pardon fiskalizacija. Pozdravljamo fiskalizaciju, ali to nije umotvorina ove Vlade. Kaže da ćemo izvoziti to u Češku ili ne znam ni ja gdje. Pa Srbija već 10 godina ima fiskalizaciju. Mi smo se sjetili prije godinu dana uvesti fiskalizaciju. U Srbiji to već 10 godina postoji. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, odite pa kupite tamo šteku cigara u Bačkoj Palanki pa ćete vidjeti itd..
Odgovor na repliku Tomislav Žagar.
Uvaženi kolega Grubišić, … [[Govornik se ne razumije.]] možda ste me krivo shvatili, naravno da nisam to niti rekao i nemoguće je to očekivati na taj način. Ono što je bitno da kada govorimo o zdravstvenom sustavu je reforma zdravstvenog sustava i to možde onda smanjiti listu čekanja i omogućiti da bolnice, sve bolnice županijske, državne posluju u skladu sa onim limitima koji su im odobreni. A kada govorimo o ovome izdvajanju onda je tu bitno da se sva sredstva koja su sada raspoređena po pojedinim ministarstvima upotrebljavaju baš za tu namjenu za koja su i određena. Što se tiče fiskalizacije, mi često puta, čini mi se da se i ovdje u raspravi to brka, govorimo o tehnikama koje postoje, postoje različiti načini kako se evidentira svaki račun. Bio je prijedlog osim ovoga fiskalizacija … [[Govornik se ne razumije.]] drugih prijedloga međutim danas budući da je informatička tehnologija napredovala ovo je dobar način da se evidentiraju računi. Samo je pitanje u samoj provedbi inspekcije na koji način, jer često put u medijima evo vidimo vrišteći naslov zatvorili ga ne znam, za jednu kunu. Stvar je principa dakle da li se tome pristupa na taj način da se računi moraju plaćati. Ja ne znam da li se, evo nisam nikada čuo, to nisu mediji pratili da li je netko izašao iz dućana i rekao neću platiti, nije htio platiti uslugu ako mu nisu izdali račun. Ja često čujem od građana da izađu, da uđu u trgovinu, kupe robu a da ne uzmu račun. Shvaćate, to je jednostavno, vi ste malo prije u replici ste govorili, znači demokracija procedura, reforme su procedura. I kada se poštuje procedura onda bude i napredak. Znači ovdje je bitno poštovati proceduru. Hvala.
Kolega Ante Jerolimov. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice Sabora, kolegice i kolege zastupnici, ministre sa suradnicama. Evo svoju raspravu započeo bih povratkom u jesen 2012. godine i vraćam se na početak prosinca 2012. kada je 83 zastupnika ovog Sabora diglo ruku za proračun za 2013. godinu o kojem danas govorimo. Zasigurno ni kolegama koji su tada digli ruku za ni članovima Vlade a ni ministru najmanje nije danas lako polagati račun za vlastiti neuspjeh. Jer složiti ćete se svi proračun za 2013. godinu prvi je cjeloviti proračun isključivo ove Vlade i on je ponajbolji pokazatelj rezultata rada vladajućih. Nema prostora za alibi, nema više prebacivanja loptica na prošlu Vladu. Da još malo ostanem u tom trenutku, kada je proračun prvo predložen a zatim i izglasan, sjećate se kako su i na koji način bez rasprave odbijena 34 amandmana kluba HDZ-a i naravno onda su HDZ-ovi zastupnici zbog toga odbili sudjelovati u danoj raspravi. Ali sjećamo se i kako nas je predsjednik Sabora pomalo podrugljivo ispratio riječima želim vam da se dobro osjećate. E pa gospodo, pitao bih vas jel se vi danas dobro osjećate? Jel se dobro osjećate što ste proračun za 2013. donijeli na obmani o rastu BDP-a za 1,8% a imali ste pad od 1%? Jel se dobro osjećate što ste predvidjeli deficit od 10,9 milijardi kuna a imali ste ga skoro 17 milijardi kuna? I već nakon 6 mjeseci u 2013. godini dosegnuli ste zacrtani deficit. A vjerujte da se sve to koliko smo danas mogli čuti ponavlja i o čemu ćemo govoriti i u izvršenju ovog godišnjeg proračuna. Ne možete reći da vas nismo upozoravali, upozoravali smo vas i mi iz HDZ-a i nezavisni ekonomski i financijski stručnjaci i HUP i sindikati, strane agencije pa čak i novinari da je proračun nerealan i neodrživ. Govorili smo o staklenim nogama, o šupljem proračunu, o izostanku predviđenog gospodarskog rasta investicija i kako je netko duhovito zaključio umjesto proračuna tada smo dobili preračun. Ali nažalost nema ničeg duhovitog u svemu što proizlazi iz ovih crnih brojki koje danas slušamo i raspravljamo. Nema ničeg duhovitog u padu inozemnih ulaganja u prošloj godini za 60%, nema ničeg duhovitog u rastu prosječne stope nezaposlenosti u 2013. godini od 1,2%-tna boda što je najviše još od 2002. godine. Nema ničeg duhovitog u ukidanju nulte stope na kruh, mlijeko, lijekove, knjige i druge potrepštine na koje ste uveli PDV s 1. siječnjem 2013. Nisu pomogli ni danas toliko hvaljena i najavljivana fiskalizacija ni povećanje mase poreznih opterećenja građana. Nažalost, nisu pomogli ni rebalansi da uljepšate vašu tu krvnu sliku, odnosno kriva predviđanja i rebalansom u svibnju 2013. izmijenjeni je projicirani rast BDP-a sa 1,8 na 0,7%. Drugim rebalansom sa 0,7 na 02%. Taj drugi rebalans je bio u prosincu. Dakle, ni mjesec dana prije završetka godine vi niste znali ili ste svjesno obmanjivali javnost o BDP-u s obzirom da je godina završila kako sam ranije istakao s minusom od jednog postotnog boda. Postavlja se pitanje koji su razlozi ovih crnih brojki hrvatskog gospodarstva i financija karakterističnih za mandat ove Vlade. Pa odgovor se zapravo krije u samom pitanju, razlog je upravo aktualna Vlada. U period od godine i pol dana izvršene su mnogobrojne promjene u poreznom sustavu Republike Hrvatske i jedina gospodarska ili ekonomska politika koju provodi ova Vlada jest represivna fiskalna politika usmjerena isključivo na povećanju poreznog opterećenja građana. Konstantne izmjene i nadopune ionako kompleksnih birokratskih procedura i zakona vjerojatno su i veća prepreka od postojećih poreza. Iz Hrvatske udruge poslodavaca pobrojili su preko 500 parafiskalnih nameta. S obzirom da je sve veći teret poreznog opterećenja na građanima, a iz prvih intervjua ministra Lalovca očito ne misle stati na ovome, ne čudi da se država sve teže naplaćuje. I podatak o ukupnom iznosu ovrha nad novčanim sredstvima pravnih osoba, obrtnika i građana od 59,6 milijardi kuna dovoljno je alarmantan. Koja je alternativa svemu tome? Mnogi se slažu da je nužno stvoriti fiskalni prostor koji će potaknut investicije i stvoriti prostor za sufinanciranje projekata koji su financirani iz europskih fondova. Mi npr. u Zadru imamo idealan takav projekat, luku Gaženica. S jedne strane investicija koja je mogla biti teška 236 milijuna eura da je ova Vlada uporno ne koči, a s druge strane novci Njemačke razvojne banke s kamatom od 0,78% i Europske investicijske banke. Interes koncesionara postoji od Barcelone preko Genove do Antalije. I onda nam se ovim proračunom o kojem danas govorimo uzme 22 milijuna kuna i kreše ključna treća faza izgradnje terminala. Pokušali su naši zastupnici tada sa amandmanima, ali Vlada ih nažalost nije htjela niti raspraviti. Isto tako zbog rebalansa u 2013. ste uzeli od sufinanciranja redovitih pomorskih obalnih putničkih linija i tu ste odbili naš amandman. Znači ne možete reći da niste bili u sve ovo upozoreni. Mogao bih tako desetine primjera navesti iz svih krajeva Hrvatske i svih grana gospodarstva i života. Razlozi tih negativnih primjera će biti uvijek isti-izostanak gospodarske politike ove Vlade. Da budem iskren, danas već u ljeto 2014. pričat o propalom i neuspješnom proračunu za 2013. kada se isto događa i s ovogodišnjim, poprilično je zakašnjelo. Kukati kako je netko ovdje rekao nekad, kukati da je izgorila jedna kuća dok gori cijelo naselje stvarno je besmisleno. Ali cijeli ovaj proračun i rezime i nekakav suma suamrum 2013. godine temeljem ovog proračuna jest jednostavan: pad BDP-a, prekomjerni deficit i rapidno rastući javni dug. Trostruki gospodarski potop ove Vlade, a znamo da u školi sa tri jedinice padaš razred ili godinu. Iz svega toga proizlazi naravno rast nezaposlenosti, pad standarda građana, dužničko ropstvo i siromaštvo. Nažalost naših građana ovu Vladu ćemo morati trpiti još neko vrijeme zbog ovih 80-ak ruku naših kolega iz Sabora koji održavaju mandat na životu. Nadam se da će se dotad dobro osjećati. Hvala.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Jerolimov, pokušat ću ovo sportskim rječnikom reći ili na jednom primjeru sportskom. Dođete kao trener u nogometni klub čija se ekipa bori za opstanak i onda nakon 10 utakmica odigranih uspete se na polovicu tablice i onda vas svi napadnu pa došli ste samo na polovicu tablice. Nitko ne traži alibi, ovdje se govori o konkretnim stvarima, danas je to u raspravi nekoliko ljudi ovdje spomenulo. 205 000 radnika su radili, nisu primali plaće, nije uplaćen doprinos. 34 milijarde kuna unutarnjeg duga, nelikvidnosti. 51 milijarda kuna poreznih dugova. To su sve stvari koje je ova Vlada zatekla. Jednostavno vi znate da u prirodnim znanostima, tako i u društvenim znanostima postoji princip inercije. Ne može se stvari preko noći dešavati. Sve one mjere koje se ovdje spominju, spominje ih proračun iz 2013., vode k tome da se gospodarstvo oporavi. Mi smo još uvijek nažalost u krizi, ali ta se kriza kao što vidite, ako želite vidjet iz pokazatelja ona jenjava ili se smanjuje. Nismo mi ovdje da održavamo kako ste vi rekli ovu Vladu, mi smo dobili povjerenje građana da radimo na ovim programima. Građani će na redovnim izborima za godinu i pol odlučivati o tome da li smo ispunili svoju zadaću ili ne. Nije primjereno na ovaj način govoriti da smo mi ovdje samo zato da bi održali ovu Vladu do izbora. Hvala.
Odgovor na repliku, Ante Jerolimov.
Nažalost kolega, ja vas razumijem, vaše ogorčenje, ali to je istina. Na koncu, vi niste dobili klub koji je bio zadnji na tablici pa ste ga digli u sredinu tablice nego klub koji se borio za ligu prvaka pa ste ga srušili u drugu ligu. To je razlika, jer pogledajte samo malo, BDP u zadnja tri kvartala prošle Vlade i pogledajte vaš BDP u svim ovim kvartalima dosad pa će vam mnogo toga biti jasnije. Vama da je dati i bolju momčad ispala bi iz lige. A koliko grčevito branite i kako je kontradiktorno ono što govorite, ovaj proračun je sastavio kolega Linić, zastupnik sad u Saboru. On ga je sproveo, on ga je osmislio. Idejni začetnik njegov i sprovoditelj ovog proračuna je kolega Linić. Vi ste ga nazvali lašcem, ovakvim, onakvim, ne vi osobno nego vaš klub…
Kolega nemojte molim vas. … /Buka u dvorani./…
To je činjenica, potjerali ste ga iz Vlade i sada branite neobranjivo. Ako je ovaj proračun bio dobar… … /Buka u dvorani./… Može malo mira? Ja znam da vam je teško ovo slušat, ali to je istina. … /Buka u dvorani./…
Mir u klupama.
Nitko ne bi potjero vrhunskog trenera iz ekipe, sportskim rječnikom rečeno. Imali ste vrhunskog trenera, potjerali ste ga i sad branite ono što je on radio pod krinkom kriminala ili ne znam čega, za što ga sve optužujete. Prema tome imajte onda barem mjerila kakva trebaju jer … na koncu konca. A dovoljan podatak je iznio kolega Burić koji je rekao da sadašnji ministar nema niti pomoćnika. Pa evo gospodin Žagar prazno je mjesto, pomozite čovjeku.
Ipak držimo jednu razinu rasprave i nemojmo reći da netko nekoga naziva kriminalcem i da se ovdje brani nekoga koga je netko potjerao. A sad će kolega Slavko Linić raspravljati. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, ministre sa suradnicima, glavni državni revizore sa suradnicima. Kako možemo promatrati ovo završno Izvješće o 2013. godini? Ocjena da je prevelik deficit na prvom mjestu. I krenimo od toga. Onda pokušajmo vidjeti a što se da učiniti na rashodovnoj, što na prihodovnoj i što je učinjeno. I onda ćemo vidjeti, ali današnja rasprava je pokazala smanjeni rashodi za zaposlene, smanjene subvencije, smanjeni materijalni rashodi skoro vrlo mali iznosi za investiranje. Jedino što nisu smanjene stavke, a to je iznos za mirovine i nisu smanjene stavke kamata na financiranje. Znači, najveći problemi na rashodovnoj strani su dvije stavke. Kad promatramo najvažniji deficit u rashodovnoj strani evidentno izdaci za umirovljene, zaposlene ljude. Iz jednostavnog razloga jer nedostaje dobrih 17 milijardi kuna u odnosu na doprinos i isplate. Znači, bitni deficit u hrvatskom proračunu je iznos nepokrivenih mirovina. Pa je to uzrok i visokog PDV-a, pa je to uzrok ja bih rekao i dijela zaduženja. S druge strane ono što je evidentno da dobar dio neuspjeha u tranziciji, dobar dio neuspjeha u upravljanju imovinom rješavali smo dugovima. Pa danas imamo jednostavno ogromno zaduženje i visoke iznose kamata. Znači, to su dvije stavke i pitanje je da li to možemo riješiti. Prvi je odgovor mirovine ne možemo riješiti. Zašto ne možemo? Stečena prava se ne mogu poništiti. Znači, milijun i 250 tisuća umirovljenika dok aktivnom politikom novim radnim mjestima ih ne povučemo u područje rada nećemo ih smanjiti. A s druge strane prosječna mirovina od 2300, 2400 je ispod socijalnih davanja u Europi. Znači, ne možemo smanjiti. I 17 milijuna je definitivno uvijek svaku godinu minus u državnom proračunu jer nije pokriven svojim doprinosima. I to je razlog da ćemo i nadalje se zaduživati. I idemo dalje. Vidimo tu prihodovnu stranu i onda ćemo doći da je osnovni problem nedovoljna gospodarska aktivnost, da je osnovni problem koji imamo nedostatak gospodarskog rasta i investicija. I tu možemo voditi rasprave oko toga tko je, tko nije u pravu. Ali ja slušam vaše rasprave iz kluba HDZ-a. Promašaj jer ste smanjili doprinos za zdravstvo. Promašaj jer ste smanjili stopu PDV-a na ugostiteljske usluge. Još samo trebamo reći da je promašaj vjerojatno i nulta stopa na reinvestiranu dobit. Znači, što pokazuje Proračun 2013. godine? Da bitka za konkurentnost hrvatskog gospodarstva, da bitka da to gospodarstvo ode u Europu i tamo nađe tržište jer je '13. značila Europu i enormni iznos kupaca za razliku od 4 milijuna stanovnika u Hrvatskoj. Znači, bitno je bilo stvoriti konkurentnost. I onda imamo ono osnovno što možemo reći da poreznom politikom u '13. godini išlo se na smanjivanje cijena rada da bi bili konkurentniji, pokušaj da se ide na reinvestiranje. Zašto na reinvestiranje? Pa zato da se investicijama zaposli nešto više ljudi, da opet pojačamo proizvodnju. I naravno ono što je najvažnije kako zemlje u okruženju imaju sniženu stopu PDV-a na ugostiteljske usluge Grčka, Španjolska, Italija onda je bilo red da se borimo da Europa dolazi u Hrvatsku a ne da ide na druge destinacije zbog vanpansionske potrošnje. Znači, Vlada je svojom poreznom politikom pokušala utjecati ali nije to jedino što je učinjeno, nije to jedino. I onda se vraćamo na osnovne podatke da je gospodarstvo zbog ogromnih problema sa krizom, zbog neriješenih unutarnjih problema koje nije uzrokovala kriza, neuspješne privatizacije bilježilo u 2012. godini 45 milijardi međusobno neplaćenih računa i blokiranih računa. Da u isto vrijeme sveukupno nenaplaćena potraživanja po obvezama prema državi su bili 50 milijardi. I najtragičniji podatak koji je značio zaustavljanje gospodarskih aktivnosti je bilo da to gospodarstvo iz dana u dan ima sve manje vlastitog kapitala, a samo je ovisan o kreditima. To je krvna slika gospodarstva koje je trebalo pokrenuti investicije, koje je trebalo pokrenuti gospodarsku aktivnost. Što je Vlada pokušavala? Pa pokušavala je predstečajnim nagodbama. Svi smo bili za predstečajne nagodbe, a onda vas ja pitam, usporedimo predstečajnu nagodbu sa stečajem. Ogromne probleme u pravnom sustavu koji ne funkcionira. Stečaj vam traje kod malih tvrtki iznad 5 godina, a kod velikih 15 godina. Koji je postotak naplate? 3 do 10%. Uništili ste vjerovnike, uništili ste dužnika i izgubili radna mjesta. Predstečajna je značila daleko veću naplatu, brzi postupci i ja bih rekao kakvo takvo spašavanje dijela i dužnika ali i vjerovnika. Rezultati su prisutni, najedanput nelikvidnost od 45 milijardi spusti se ipak do 34 milijarde, zvanično. Kreće se u način naplate potraživanja i državnih, i to kroz reprograme i kroz predstečaj. Prema tome, nelikvidnost, mala vrijednost vlastitog kapitala Vlada dodatnim mjerama pokušava učiniti i učiniti ih operativnijim da bi nadoknadili sve probleme koje imamo u pravosuđu. Tu vrlo malo i ne često zaboravljamo govoriti o proboju pravnih osobnosti. Da li se sjećate što to znači? Zatvoriš firmu, otvoriš novu firmu, preneseš imovinu, zaboraviš dugove i sve tako dalje. U predstečajnim nagodbama najviše se je vlastitih međusobnih transakcija zatvorilo. Sve ono prljavo što pravosuđe nije odradilo, jer nije se smjelo dozvoliti otvaranje novih firmi onima koji su ostavili dug. Sve se to kroz predstečajne nagodbe zatvara i čini. Prema tome, to su bile aktivne mjere Vladine politike na koji način pomoći tom gospodarstvu da vrati kapital, da okrene se prema Europi i da krene s investicijama. Ono što Vladi možemo zamjeriti to je da nema velikih kapitalnih investicija. Ali znate, bile su svađe između Vlade i poslodavaca koji su rekli ne samo privatne investicije, ma koje privatne ako nemaš kapitala, ako banka više ne da, ako su zaustavljeni plasmani iz banaka. A to znači da je ipak trebalo krenuti s jednom hidroelektranom, krenuti sa prugom i da je trebalo krenuti sa investicijama u INA-i. I tog trenutka to su iznosi koji se govore u milijardama eura u nekoliko godina. Tada bismo mogli sa državnim krupnim investicijama povući i privatni kapital. Zašto? Jer bi na domaćem tržištu otvarali investicijske pa bi dio tih ljudi jednostavno mogao raditi, to je problem. I naravno ostaje uvijek osnovni problem, dubioze nisu kompletne, nisu kompletne. Bit će još dubioza iz Hrvatskih željeznica jer nažalost ovdje velimo trebali smo davati za CARGO subvencije. Pa ljudi moji gdje mi to živimo, nema za CARGO-a subvencija od 2013. godine, ne može bit, to je tržišni, subjekt i on nema pravo na državne subvencije, nema pravo. Prema tome, ne može to više biti u proračunu, oni se moraju izboriti. Putnički promet nema subvencija, možete imati subvencije u karte od jedinica lokalne samouprave, ali sve investicije i sve ostalo oni moraju, ono s čime se morate bavit to je infrastruktura i ulaganje u infrastrukturu. Svi ostali moraju biti konkurentni prema Europi i moraju živjeti. To su problemi koji nas još čekaju jer kao što znamo nije razriješeno ni CARCO i imao problema u putničkom, jer ne plaćaju punu naknadu za koncesiju i korištenje infrastrukture. Onda ćemo govoriti o tim cestama, pa jer vidite da ceste su dužne, autoceste, 4 milijarde eura, 4 milijarde eura. Godišnji prihod koji imamo od cestarina nije dovoljan za financiranje otplata, nije dovoljan. Sve su to dubioze koje će ponovno pasti na teret proračuna. Sve te dubioze znači više neće biti smo mirovinski sustav kao problem i visina kamate, sve će to u proračun, sve će to bit i dalje rashodovna strana koja će se povećavati jer će rast kamate, rast će kamate. Da, to su problemi koje imamo trajno, koje nam treba vremena za rješavat, a nažalost nismo ni dovršili priču sa gospodarstvom. Jel dozvolit ćete privatni sektor, pa što on to, on može prigovarati nevalja Zakon o radu, nezadovoljni ste, spori ste u papirima oko građevinskih dozvola, zaustavljate, spori ste u projektima sve su to prigovori, o tome se da razgovarati, ali da gospodarstvo neće prihvatiti da pokušavamo ubrzati postupke lošeg pravosuđa kroz predstečajne, da neće prihvatiti da se smanjio dobar dio poreznih opterećenja tom istom gospodarstvu nego je nadalje u tom dijelu pokušava reći nije dobro. Ona je to bitka za preživljavanje u kojoj bitci za preživljavanje očito je da je vrlo teško možemo očekivati da će privatni sektor donijeti svoje doprinos u gospodarskom rastu onako kako bi mi željeli. I očito da nije samo problem Vlade sporost u restrukturiranju državnih firmi koje će nanijeti daljnje gubitke proračunu, nego i nerestrukturiranje privatnog gospodarstva koji nije dovoljno efikasan da bude na europskom tržištu.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Linić, ja nisam čuo da iz kluba Hrvatske demokratske zajednice rečeno da je promašaj smanjenje stope doprinosa na zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%. Mi govorimo o drugome, mi govorimo da je taj projekt bio nepripremljen na način da zdravstvo je ostalo bez 2 milijarde kuna koliko je značilo smanjenje stope, a da nije, da nisu izvršene nužne reforme u sektoru zdravstva koje su mogle prihvatiti takvu, takvo smanjenje doprinosa koji je išao s 15 na 13%. Druga stvar, kažete i vi da je trebalo nastaviti sa investicijama. Ja se slažem, rekli ste trebalo bi izgraditi jednu hidroelektranu, nastavit sa izgradnjom pruge ali vi i ja dobro znamo da državna administracija nije mogla u tako kratkom roku pripremiti dokumentaciju, niti da se može početi sa izgradnjom nizinske pruge s jedne strane, niti da se izgradi bilo koja hidroelektrana bila to OMBLA ili bila neka druga. Prema tome, postavlja se pitanje je li Vlada onda svjesna činjenice da ove dvije investicije koje i ja podržavam i koje je trebalo realizirati da ih ne može zbog brojnih problema oko ishođenja dokumentacije za građenje realizirati, je li bilo oportuno nastaviti sa određenim projektima za koje su postojala dokumentacija i koje bi podrazumijevale angažman građevinskog sektora u RH. I s jedne strane smo zaustavili investicije za koje smo imali dokumentaciju, a s druge strane ove koje je Vlada … da su dobre i nužne, poticanje za razvoj gospodarstva nismo mogli otvoriti jer nije se moglo za njih osigurati dokumentaciju premda je doneseni Zakon o strateškim … projektima … za te vlastite projekte usprkos takvom zakonu, nije takve investicije mogla otvoriti. I treća stvar, evo, završavam gospođo potpredsjednice. I treća stvar, Vlada je prikazala u nedostatku takvih investicija sa onim projektima koji su mogli biti već danas na financiranje iz europskih fondova.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Slavko Linić.
Evo, kolega Šuker je rekao da smatra da nije trebalo ići smanjenje [[Upadica: Na ovaj način…]] Govorimo, nije trebalo, prema tome, toliko da rečemo tko. Ali slažem se da porezni sustav nije dovršen. Zašto? Jer ako smo smanjili dva indeksna poena zdravstvo, bilo bi normalno da u '14. idemo još dva indeksa poena dolje, a ne vratiti. Ali naravno trebalo je uvesti porez na nekretnine. Ne samo radi toga da bogati pune proračun, a ne zaposleni jer zdravstveni doprinos je porez zaposlenih koji imaju niske prosjeke, 5 tisuća kuna, a nekretnine znače bogatstvo. Nego postoji nešto drugo. Masu i vaših gradonačelnika i ovih gradonačelnika hodočaste jer tvrtke su zatvorene, nema zaposlenih, hoteli propadaju, zgrade propadaju, pogoni propadaju. Nitko ne plaća ni jednu kunu komunalne naknade jer komunalna naknada ako ne radite, ne plaćate. A porezni sustav plaćanja poreza na nekretnine znači kad ne radiš, plaćaš 10 puta više nego kad radiš. Prema tome, to je isto vrlo jasna poruka i poduzetnicima. Izvolite staviti imovine u funkciju jer ćete izgubiti imovinu kroz porez. Prema tome, slažem se s vama, nije dovršeno i to je isto promašaj jer je trebalo ići s modernim porezima koji jamče da će netko odgovarati … koristi imovinu, a ne ponovo vraćati doprinos na zdravstvo. I vrlo kratko kad su investicije u pitanju, bogate zemlje mogu si dozvoliti izgradnju nekih infrastrukturnih objekata koji ne daju novac, ne vraćaju novac. INA-ini pogoni, HEP-ovi pogoni, željeznice vraćaju novac. U tome je razlika jer svako trošenje radi građevinske operative, ako se ne vraća novac je novi deficit.
Ivan Šuker replika.
Pa kolega Linić, meni je drago da ste vi konačno rekli ono što cijelo vrijeme govorite, a to je da za … porezne reforme je porez na nekretnine. Međutim, isto tako trebali ste reći koji iznos se očekuje od tog poreza na nekretnine, to je negdje po prilici oko 7, 8 milijardi svake godine, 7, 8 milijardi hrvatski građani hrvatsko gospodarstvo u ovom trenutku ne mogu platiti. To je naprosto činjenica. A da raščistimo ovu priču oko 2% zdravstvenog doprinosa, ako je to tako dobro, zašto ste ga vratili natrag na 15%? Ja i dalje tvrdim da najveći dio hrvatskih tvrtki ima ispod 50 zaposlenih. 2% zdravstvenog doprinosa je u prosijeku 1000 kuna po zaposlenom godišnje, znači 50 zaposlenih je 50 tisuća kuna. Ni jedna ozbiljna firma s 50 tisuća kuna ne može napraviti ništa, ali onaj cjeloviti paket u koji se uklapa i ova međustopa za ugostiteljstvo bi možda imao smisla, ali u ovakvom trenutku ići sa parcijalnim rješenjima, praktički se smanjio prihod državnog proračuna za 4 milijarde, a niste znali od kuda to nadomjestiti. Isto tako, gdje je nestao efekat uvođenja, ukidanja nulte stope sa 0 na 5% za određene artikle od milijardu i 800? Naprosto se rasplinuo u nekakvim mjerama. Međutim, da je to bio sustavni porezni paket reformi, onda bi ta priča izgledala drugačije. I mislim da nema potrebe da se ovdje prepucavamo oko toga, a što se tiče strukture hrvatskog gospodarstva, model A, B i C 2010. jasno ga je definirao. Vrlo niska kapitaliziranost većine hrvatskih tvrtki koje nisu u stanju podići kredit i koje naprosto vape za obrtnim sredstvima, da bi pokrile ove obveze, između ostalog, i prema državi i prema dobavljačima. I to je struktura hrvatskog gospodarstva. Zašto se poslovne banke nisu uključile u tu bitku, to je njihova kalkulacija, ali činjenice su ovdje da mi usprkos svega imamo sve negativne makroekonomske pokazatelje. Velimo, smanjili smo vodni doprinos, jesmo, ali smo uveli novu naknadu za svakoga tko troši litru vode da mora plaćati skuplju vodu. Pa onda nismo smanjili ako smo mi teret gospodarstva prebacili na svakog hrvatskog građanina.
Hvala. Odgovor na repliku, Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, tu nema dvojbe da porezni sustav nije do kraja i nije ni onako kako je bio zacrtan niti koalicijskim planom, a to znači da će se smanjiti opterećenje rada, a prenesti na imovinu i to posebnu … imovinu ili nekretnine, tako smo kasnije mijenjali. Ono što ja želim vama objasniti, osnovni problem i malih tvrtki je nekonkurentnost. Prema tome da bi oni mogli bilo što plasirati na europsko tržište, moraju biti konkurentni. Jedna od najvećih nekonkurentnosti je cijena rada, to sve analize pokazuju. A ono što trebamo znati o toj cijeni rada, neto plaća nije velika, znači nameti su veliki. Evidentno je da doprinose na, kako se zove, mirovine ne možemo smanjiti, znači jedini prostor za smanjenje je doprinose na zdravstvenu zaštitu. I taj dio je u funkciji bitke za konkurentnost. Znači, mi se moramo boriti da svaka tvrtka bude konkurentna, a ne da samo razmišljamo da li je to nešto što je podnošljivo ili nije. Jer nema na domaćem tržištu, možda je netko i mogao funkcionirati na taj način da ima malu dobit, van kad izlazi sa cijenama koje treba, on ulazi u minuse, minuse mu nema tko pokrivati. I ono što bih htio reći, još jedan Vladin program o kojem se danas nije puno govorilo, a to je da pokušavamo nedostatak prisustva bankarstva i bankarskog sektora riješiti kroz HABOR. Pa je to razlog da je HABOR itekako sa svojim sredstvima ulazio u bilo koju investiciju samostalno, podijeljeno, pa čak smo probali i sustav nelikvidnosti riješiti na taj način što je guverner čini mi se Rohatinski još i Narodna banka ponudila smanjenje obvezne rezerve da bi se stvorilo oko 7, 8 milijardi kuna, a sve u funkciji jačanja obrtnog kapitala.
Završnih 5 kluba HDZ-a Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ja mislim nekima se očigledno ovo čini dosadno ali mislim da smo sada pokrenuli jedan dio rasprave koji se u ovom Visokom domu vodi već 10 godina, samo što njemu pristupamo različito ovisno s koje pozicije pristupamo. Dakle, ja sam 7 godina kao ministar govorio o problemu mirovinskog i zdravstvenog koliki deficit stvaraju, bez obzira s kojeg osnova netko dobiva mirovinu. On ju je temeljem određenih zakona zaslužio i njemu treba isplatiti. I oni kontinuirano proizvodi recimo sada je to 17, 17,5 milijardi minusa u odnosu na ono što se pribere. Zdravstvo u ovom trenutku ima negdje 2 do 3 milijarde to je 20 milijardi, deficit državnog proračuna je 16, 17 nije bitno koliko ali je definitivno da je to suštinski problem. Kada govorimo o konkurentnosti nemojmo govoriti napamet. Uzmimo recimo 3,5 tisuće neto plaću i kada pogledamo njeno opterećenje sa porezom i doprinosima, ta plaća je 91, 2, 3% opterećena sa doprinosima, a samo je 8% opterećena porezom. I sada vi čujete priču nekoga kom je doprinos i porez isto porezi su u Hrvatskoj vrlo visoki. Kolegice i kolege efektivna stopa poreza na dohodak u RH negdje 12,8 recimo neka bude 13% ali više nije, to je efektivna stopa poreza na dohodak. To znači svi dohoci u RH koji se zarade kada građani iskoriste sva one olakšice što imaju neoporezivi dio i kada uzmete ukupno plaćeni porez na dohodak on je po stopi od 12,8%. E sada mi recite koja to država ima nižu stopu poreza na dohodak? Ali onda idemo govoriti o problemu koji je takav kakav jest. Samo kažem ja neću govoriti drugačije sada nego što sam govorio kada sam bio u situaciji da odgovaram za državne financije. Naprosto, neću biti nekorektan prema kolegama koje rade taj posao danas, ali ovo je tema o kojoj definitivno treba razgovarati bez politike i bez politikanstva. I sada bih ja mogao najlakša reći rješenje je 80 tisuća radnih mjesta. Ubrat ćemo više doprinosa jednih i drugih smanjit će … i gotovo. Je, ali kolegice i kolege što sve reformski trebamo napraviti da dođemo do tih 80 tisuća radnih mjesta? Ali ja to neću reći naprosto jel to bi bilo neodgovorno, ne bi bilo korektno. Ali ovo su dvije stvari koje s jedne strane opterećuju konkurentnost hrvatskog gospodarstva, dižu strahovito visoko cijenu rada, a s druge strane ne pokrivaju ni približno ono što treba financirati. I znam da će kolege iz HSU-a reći je redovne mirovine se pokrivaju s tim, ali ovi ljudi koji su otišli po nekim drugim zakonima su neki dio godine uplaćivali mirovinski doprinos. Nijedan branitelj, vrlo malo ih je nažalost oni mladi koji su ranjeni i koji su otišli u mirovinu a da nisu uplaćivali mirovinski doprinos. Svi su oni uplaćivali mirovinski doprinos, nisu oni otišli iz škole svi u rat, neki su radili po 20, 30 godina. Prema tome, to je problem koji moramo gledati riješiti na drugi način. Da li Hrvatska u ovom trenutku ima prostora da … poreznu osnovicu, bazu poreznu za oporezivanje? Vrlo teško. Zašto? Zato što nažalost nekretnine koje su se stjecale stjecale su se u nekim drugim vremenima, pod nekim drugim uvjetima u kreditima koji nisu imali valutnu klauzulu. Sjećate se onih stambenih kredita u firmi pa se prijatelji skupe subotu, nedjelju izbetoniraju deku, dignu kat i ta nekretnina nije imala ni približnu nekakvu tržišnu vrijednost jel je nastajala na sasvim drugačiji način. I kada vi nju danas idete oporezovati po nekakvom dijelu ili po tome koliko se ta nekretnina koristi, onda ti ljudi nažalost ne mogu to plaćati. Ja mogu čak reći primjer jer moj pokojni otac je radio cijeli život vani i ima mirovinu i sada mama kada je naslijedila tu mirovinu ona ne bi mogla pokriti te obveze s tom mirovinom koju ima danas. Dakle ni ta mirovina koja dolazi izvana nije više veliki skok u odnosu na ono što je bilo nekada jer nekada je marka vrijedila daleko više nego što vrijedi danas euro, samo se mogao taj paritet kupovne moći je bio daleko veći. Dakle puno je tu stvari koje treba uzeti u obzir jer porez na nekretnine nije nikakva izmišljotina ni ministra Linića, nikoga, na tom porezu se u Ministarstvu financija već radi godinama. Međutim u kriznim godinama se tu povukla ručna jer je procjena bila i ljudi iz Svjetske banke i svi da bi to bio teški socijalni udar u RH. Ali zašto sve ovo govorim, zašto sam se javio u ime kluba? Zato što je očigledno ta porezna reforma bila osmišljena, ona je ispala parcijalna i nažalost po sve nas i po hrvatske građane postigla je negativan efekat, to je najveći problem. Možda da ništa u porezima nismo dirali možda bi situacija danas bila na prihodovnoj strani bolja nego što je sada, možda, a možda i ne bi, to nikada ne znamo. I zato i s tim ću zaključiti, u kriznim vremenima se nije pametno igrati s porezima jel nemate konstantnost koju treba naplatiti taj porez jel ne znate šta će vam biti ni sa tržištem radne snage ni šta će vam biti sa firmama. Hvala.
Završno izlaganje ministra financija Borisa Lalovca. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege zastupnici. Evo zahvaljujem na vašoj današnjoj raspravi iako se radi o izvršenju za 2013.godinu danas se otvorila ključna pitanja pogotovo pred kraj o ključnim pitanjima gdje će se vjerojatno po meni vrlo brzo morati tražiti određeni konsenzusi. Jeli budućnost ovakve kakvu ćemo nastaviti sa ovakvim razglavanjima, a ne nuditi određena rješenja znajući da tome da imamo i u mirovinskom i u zdravstvenome sustavu velike dubioze koje se još više vide kada se dođe do krize jel oni su u vrijeme gospodarskog rasta bile pokrivene. I ono što je mišljenje Europske komisije kada su govorili upravo nam govore to da se u Hrvatskoj nije dogodio efekt svjetske financijske krize i bankarske krize koja se prelila upravo zbog razloga što govorimo da su banke u Hrvatskoj i solventne, visoko kapitalizirane, imamo dobar omjer kapitala i štednje i kada gledate naš bankarski sustav u odnosu sa Europom on strši. I zapravo tu ajmo reći i naš guverner ima neki pozitivan efekt kada odlazi vani svi govorimo o problemu. Vidite samo preko puta nas u Sloveniji gdje su morali dizati ove godine 5 milijardi eura, 5 milijardi eura su morali dizati za sanaciju banaka. U Hrvatskoj se govori o milijardu, kada smo nedavno išli za milijardu, za pokrivanje obveznica u 2015. godini oni su samo 5 milijardi morali dizati za banke. A što znači da su u različitim zemljama imaju različite probleme, međutim u Hrvatskoj su ovi problemi o kojima smo govorili sada dolaze više do izražaja. Dolaze do izražaja kada imate ovakve deficite u mirovinskom i zdravstvenom sustavu. A kada vam se dogodi po meni u najvećem dijelu u Hrvatskoj zbog čega se i kolaboriralo gospodarstvo i zbog nekretničkog biznisa jer to svi podaci pokazuju preinvestiranosti naših poduzetnika u taj dio poslovanja što u jednom dijelu nije nešto što je samo Hrvatskoj se dogodilo, to se dogodilo Španjolskoj, to se dogodilo nekim drugim zemljama i onda nemate mehanizam. Ovo što smo ovdje govorili pravosuđe da taj dio nekretnina vrlo brzo vrati na tržište, nemate vrlo brzi efikasan pravosudni sistem da restrukturira kompanije. Onda se čeka jer se čeka neka bolja vremena a ta bolja vremena u 5, 6 godina ne dolaze. Vrijednost nekretnina i dalje stoji u bilancama banaka po vrlo visokim vrijednostima i jednostavno kada HNB sada zatraži da se dignu rezervacije za te nekretnine jednostavno se događa povlačenje ručne od strane banaka, sa strane banaka povlačenje ručne i onda jedini financijer u tržištu krize vam nalazi se HABOR, državna agencija koja dobije financiranje i Vlade da financira se njihov temeljni kapital i da je on jedini spas u ovo doba krize. Što znači da svi mehanizmi, onda tražimo kroz fondove gospodarske suradnje također tzv. venture capital fondove što je sve premalo, što je sve premalo. Znači govorimo o teškim strukturnim problemima kada imamo ovako velike deficite što nam se stvaraju dva sustava koja nisu prošla reformu a kada vam se dogodi sa strane gospodarstva gdje sam rekao da se izgube samo prihodi na domaćem tržištu oko 100 milijardi kuna jednostavno u tom dijelu pritisak koji je, na proračun nije ništa drugo nego izbalansi koji vam se događaju u ekonomiji. Znači u javnim financijama se zapravo vide sve neravnoteže i gospodarstva i cjelokupne zapravo ekonomske, ekonomskog sustava koji ajmo reći nije ništa novo za Hrvatsku nego što je za razliku od drugih zemalja. Međutim, zašto druge zemlje brzo izlaze? Zato što su imale 2004., 2005. pogotovo nove zemlje su imale jake investicije u industriju a to je ono što Hrvatska zapravo nije godinama, jer smo smatrali da ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] ekonomijom i izgradnjom iz tržišta nekretnina stvoriti taj dohodak koji će biti dovoljan. I onda se stvara ovaj problem da mi imamo što nas se u Europi jako dobro prepoznaje, kaže vi ste bogati po nekretninama ali siromašni po prihodima. I onda u tom dijelu disbalansa ne možete ni financirati ni tekuće održavanje tih nekretnina a nemate ekonomiju, nemate industriju koja treba nositi gospodarstvo. I sve ovo dobro što smo mi izgradili i bivša Vlada što je pokrenula i prijašnja u infrastrukturu, u ceste, u željeznice netko to mora održavati. Jedino tko to može održavati dugoročno u svim zemljama je industrija, o tome govorimo. I mi kada dođemo da nam pada broj zaposlenih u industriji ispod 200 tisuća to su veliki strukturni problemi. I zbog toga ove mjere do kojih smo dolazili i smanjivanjem možemo govoriti da li kakav je efekt na malu ili veliku firmu ali reinvestirana dobit i poticanje njihovog kapitala jer rekli smo da su podkapitalizirani, i zamislite još kada su podkapitalizirani a banke zbog tih rezervacija što im je HNB po mom iskrenom sudu trebao napraviti 2009. a ne 2013. godine kada je zapravo, kada se trebalo izlaziti iz krize. Jer amerikanci kako su rješavali svoju krizu odmah kada im se dogodilo u toj godini očistili su bilance. A ne čekati da će se reformirati tržište nekretnine i onda u 2013. godini penalizirate poduzetnike i zbog toga oni ne mogu izaći. I kod nas je veliki problem i nekretninskog fonda koji smo rekli ako bi ga se formirali kroz … [[Govornik se ne razumije.]] moramo tražiti druga rješenja. Jer jednostavno sve kompanije koje su u svoj osnovnu djelatnosti ulagali su sa strane u određene nekretnine. I to su suštinski problemi zbog čega možda i ovi efekti koje dajemo porezne ne vide se u gospodarstvu. Odnosno nemaju takvu snažnu polugu, nemaju takvu snažnu polugu. I zbog toga uključivanje samo fiskalne politike, jer nemoguće je rješavanju ukupne gospodarske politike. I tu treba dati ruku i monetarna politika i to je ono ključno kada i fiskalna i monetarna zajedno rješavaju ove probleme gospodarske aktivnosti. I to ako nađemo konsenzus kako na kojim modelima, ali da pogodimo u gospodarstvu koji su to … [[Govornik se ne razumije.]] da se zapravo vrati jedan dio industrije, da se odblokiraju taj dio nekretnina, da se proba očistiti, da se probaju rješavati na drugi način a ne da opterećuju tekuće poslovanje i onda krenuti u ove reforme što su nužne pogotovo zdravstvenog sustava, onda će se zapravo i ti efekti biti snažniji. Međutim uz ovako velike disbalanse i u petoj godini jednostavno pritisci na proračun su veliki ali to je jednostavno kumulacija, kumulacija, kumulacija svega onoga i naše prošlosti ali i jednostavno prejakog udara na gospodarstvo i sada za to plaćamo visoku cijenu kroz visoke kamate. Zahvaljujem.
I replika Držaen Đurović.
Pa evo kratko, ne znam gospodine ministre zašto imam neki duboki dojam da ste posve u krivu. A kada je riječ o ovoj vašoj usmjerenosti i ja, a možda malo i reći i fiksaciji na taj problem nekretnina posebno me onako malo tu buni što zapravo taj impuls i fiksacija problema na taj nekretninski fond i sve ono što on opterećuje nije došao od poslodavaca kao problem, ne čuje se toliko od njih da je njima to problem poslovanja, opterećenosti odnosa prema bankama već sustavno dolazi baš iz vaše Vlade, on se pojavio praktički kao eto jedan light motiv koji prati rad vašeg ministarstva i kod prethodnog ministra i sada kod vas i kao to je taj uteg oko naših nogu. I zbog toga mi se čini, ne dolazi, dakle poslodavci iznose cijeli niz problema ali najmanje ih pati problem nekretnina i ne govore o utegu nekretnina koji kada njih skinemo sa vrata da će naše gospodarstvo krenuti. A drugo kada govorite o toj monetarnoj politici, pa dajte, vi ste ti zapravo koji s tom monetarnom politikom zapravo se trebaju uskladiti. Mi ne možemo u parlamentu uskladiti vas kao fiskalnu politiku i HNB kao monetarnu, pa uskladite se, harmonizirajte, dogovorite neke mjere, dajte neke prijedloge dajte neke prijedloge ako trebate potporu Hrvatskog sabora da prema HNB-u ono što on može učini. Ali taj dio odnosa Ministarstva financija, odnosno Vlade i HNB-a stoji na vama, ne stoji na nama.
Odgovor na repliku, ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega zastupniče, pa uzet ću malo slobodu i reći da malo bolje poznajem ovaj sustav što sam govorio nekretnina i detaljnije analize. Ako želite mogu vam pojedinačno pokazati kompanije, a mnoštvo ih je koje imaju 0 kuna prihoda, koje imaju milijune u bilancama svoje zaduženosti. I to je veliki problem i malo porazgovarajte i sa brojnim kompanijama, pa uzmite i od Varteksa, uzmete i ove brojne kompanije što smo krenuli kroz njihove predstečajne nagodbe, razgovarajte i sa gospodinom Jurom Radićem iz IGH, razgovarajte sa brojnim kompanijama jer mi smo i kroz predstečajne nagodbe razgovarali s njima. Mi svaki dan smo razgovarali i upravo je to bio govor. I na otvorenim konferencijama koji su govorili to je ajmo reći to je došao jedan njihov trenutak istine da su govorili, ono započeti poslovi 2006., 2007., 2008., dosta je toga nezavršeno. Čudi me da niste prošetali po Gradu Zagrebu i vidite koliko nažalost imamo praznih stanova, koliko imamo praznih prostora, koliko imamo zapravo neiskorištene imovine i to je istina. A pojedinih … poduzeća po Dalmaciji da vam i ne govorim. Znači to su egzaktne brojke koje se dobivaju zapravo iz registra financijskih izvještaja kompanija. Tako da ovo o čemu govorimo, o čemu govorim ja zapravo je sukus svega kada razgovarate sa poduzetnicima, barem u onom dijelu da ih koči prema daljnjim investicijama. Znači i o velikim poduzetnicima, a također i određenim malim poduzetnicima koji su radili određena projektna poduzeća. Ovo nije ništa novo za Hrvatsku, međutim ono što tražimo su rješenja i ako se dogodilo da se zakačilo u nekretnini kako ih možemo što prije vratiti na tržište. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. O izvješćima ćemo glasati naknadno.
Idemo se izjasniti o: a) prijedlogu Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013.godine i b) prijedlog Godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je godišnje izvješće prihvaćeno većinom glasova, 84 glasa za, 25 glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 24 glasa protiv i 4 suzdržana glasa donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2013. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Potvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 24 glasa protiv, 4 suzdržana glasa donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2013. godinu. 3. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 23 glasa protiv, 5 suzdržanih glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. godinu. 4. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 22 glasa protiv i 6 suzdržanih glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2013. godinu. 5. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 1. do 9. mjesec 2013. godine. Molim da se izjasnimo, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 25 glasova protiv, 3 suzdržana glasa donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 1. do 9. mjeseca 2013. godine. 6. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 1. do 12., za 10. do 12. 2013. godine. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 27 glasova protiv i 1 suzdržan glas donesena Odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 10. do 12. mjesec 2013. godine. U skladu s odredbom članka 9. Zakona o fiskalnoj odgovornosti dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 24 glasa protiv i 4 suzdržana glasa donesen, prihvaćen Godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2013. godinu.
Sad ćemo objediniti raspravu - Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i Instituta za turizam - Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji očuvanja prirode, zaštite bioraznolikosti i upravljanju u nacionalnim parkovima Državni ured za reviziju podnio je ova izvješća temeljem članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun što se tiče revizije turističkih zajednica i Instituta za turizam, a revizije očuvanje prirode, zaštite bioraznolikosti, upravljanje u nacionalnim parkovima uz Odbor za financije i državni proračun raspravu je proveo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Vlada Hrvatske je dostavila svoja mišljenja. Uvodno će ova izvješća obrazložiti glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić. Izvolite. Ok, klubovi će govoriti to [[Upadica Šuker: 20 minuta.]] 20 minuta, to kad najavimo klubove [[Upadica Šuker: OK, čisto da se zna. Hvala.]]
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Državni ured za reviziju je od listopada prošle pa do konca travnja ove godine obavio financijsku reviziju 68 turističkih zajednica i to Hrvatske turističke zajednice, Turističke zajednice Grada Zagreba, 20 turističkih zajednica županija, 39 turističkih zajednica gradova, 4 turističke zajednice općina i 3 turističke zajednice područja te Instituta za turizam. Revizijom su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje za 2012. godinu. Prema podacima iz Upisnika Ministarstva turizma u Republici Hrvatskoj je osim Hrvatske turističke zajednice osnovano 296 turističkih zajednica, od kojih je 21 na razini županija i Grada Zagreba, 114 na razini gradova, 135 na razini općina, 15 na razini mjesta, 10 turističkih zajednica područja te jedna otočna turistička zajednica, to je otok Krk. Ukupni prihodi svih turističkih zajednica za 2012. godinu su iznosili 751,3 milijuna kuna, a revizijom su obuhvaćene turističke zajednice, ostvarile su prihode za 2012. u iznosu 556,6 milijuna kuna što čini 74,1% ukupno ostvarenih prihoda svih turističkih zajednica u Republici Hrvatskoj. Od toga je Hrvatska turistička zajednica ostvarila prihode za 2012. godinu u iznosu od 256,7 milijuna kuna, a najveći broj revizijom obuhvaćenih turističkih zajednica ostvario je prihode od 5 milijuna kuna. Revizijom obuhvaćene turističke zajednice imale su koncem 2012. godine 444 zaposlenika, jedna turistička zajednica ima više od 20 zaposlenika, dok najveći broj 49 turističkih zajednica ima do 5 zaposlenika. Kao i sve druge i ove revizije su obavljene u skladu s međunarodnim revizijskim standardima vrhovnim revizijskih institucija. Osnovni ciljevi revizije bili su provjeriti istinitost i vjerodostojnost financijskih izvještaja te provjeriti primjenu zakona i drugih propisa, provjeriti pravilnosti stjecanja prihoda, ostvarenja rashoda i pravilnost izvršenja drugih transakcija. Na temelju utvrđenih činjenica, a u skladu sa spomenutim standardima, Državni ured za reviziju izražava mišljenje o financijskim izvještajima i poslovanju subjekata revizije. Na temelju utvrđenih činjenica o financijskim izvještajima i poslovanju turističkih zajednica izražena su 23 bezuvjetna mišljenja i 46 uvjetnih mišljenja. Na izražavanje uvjetnog mišljenja, ovo sam posebno htio ovdje naglasiti zato jer često me ljudi pitaju, a nekim sam ljudima i na odboru pokušavao to objasniti na koji način ustvari Državni ured za reviziju daje mišljenja bezuvjetno, uvjetno, suzdržano i nepovoljno, dakle zato sam ovdje ovo naglasio, na izražavanje uvjetnog mišljenja su utjecale nepravilnosti koje se odnose na djelokrug rada i unutarnje ustrojstvo, sustav unutarnje kontrole, strateško i godišnje planiranje, financijske izvještaje, računovodstveno poslovanje, prihode te rashode. Osim toga, Državni ured za reviziju je ocjenjivao i efikasnost turističkih zajednica u promicanju i unapređenju turizma, suradnji s lokalnim jedinicama te učinkovitost trošenja sredstava prikupljenih od boravišnih pristojbi, turističkih članarina iz proračuna i iz drugih izvora. Utvrđeno je da je 61 od ukupno 68 turističkih zajednica bila efikasna u promicanju i unapređenju turizma što znači da su obavile većinu planiranih zadaća i aktivnosti, da su organizirale i sudjelovale u organizaciji različitih manifestacija kao i da su sudjelovale u izradi razvojnih planova turizma na svojim područjima. Također je ocijenjeno da su turističke zajednice koristile sredstva u skladu s godišnjim programima rada, te da su uspostavile suradnju sa lokalnim jedinicama što smatramo također da je vrlo važno. S obzirom da većina turističkih zajednica nije utvrdila pokazatelje za mjerenje učinaka provedenih aktivnosti i obavljenih zadaća na razvoj turizma, Državni ured za reviziju je dao preporuke da se to učini kod izrade strateškog plana i godišnjih programa rada. Htio bih također naglasiti da se nepravilnosti mogu podijeliti na one što ih turističke zajednice mogu odmah otkloniti i na one nepravilnosti za čije je otklanjanje potrebno unaprijediti prvo zakonsku regulativu i interne akte, zatim poboljšati suradnju među institucijama u vezi naplate i evidencije potraživanja za boravišnu pristojbu i potraživanja za turističke članarine. S obzirom da Državni ured za reviziju prati izvršenje naloga i preporuka što je jedan od načina mjerenja učinkovitosti rada vrhovnih revizijskih institucija želio bih izvijestiti da su turističke zajednice i Institut za turizam započeli sa aktivnostima na provedbi danih naloga i preporuka. Na temelju očitovanja o provedenim aktivnostima koje je dostavilo 57 turističkih zajednica od ukupno 380 danih naloga i preporuka postupljeno je, odnosno u postupku izvršenja su 273 ili 72% naloga i preporuka. Nadalje, Državni ured za reviziju je obavio reviziju očuvanja prirode, zaštite bioraznolikosti i upravljanja u nacionalnim parkovima. U listopadu 2012. godine sa vrhovnim revizijskim institucijama Danske, Norveške, Poljske, Ukrajine, Bugarske i Litve Državni ured za reviziju je potpisao sporazum o zajedničkoj suradnji, odnosno o zajedničkom obavljanju revizije nacionalnih parkova. U skladu sa sporazumom ured je obavio ovu reviziju, reviziju očuvanja prirode, zaštite bioraznolikosti i upravljanja u nacionalnim parkovima. Na temelju obavljenih revizija u svim zemljama potpisnicama sporazuma sastavlja se i izvješće koje sadrži zajedničke nalaze i preporuke kako bi se unaprijedilo upravljanje i zaštita bioraznolikosti u nacionalnim parkovima. Kao što vam je poznato Republika Hrvatska ima 8 nacionalnih parkova od kojih su u ovoj reviziji koju smo sada radili, odnosno koje smo završili bila obuhvaćena 4 nacionalna parka. To su Krka, Kornati, Paklenica i Mljet. Predmet revizije bio je sustav očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti, te upravljanje u nacionalnim parkovima, a revizijom su obuhvaćene i aktivnosti nadležnih tijela zaduženih za očuvanje prirode i zaštitu bioraznolikosti, te funkcioniranje sustava upravljanja u nacionalnim parkovima. Subjekti revizije bili su Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, Državni zavod za zaštitu prirode, javna ustanova Nacionalni park Krka, Nacionalni park Kornati, javna ustanova Nacionalni park Krka, javna ustanova Nacionalni park Mljet i javna ustanova Nacionalni park Paklenica. Područje revizije je odrađeno na temelju prikupljenih podataka o zaštiti prirode u nacionalnim parkovima Republike Hrvatske, te prema dogovoru sa koordinatorom međunarodne revizije kako bi se osigurala usporedivost nalaza vezanih uz održavanje i zaštitu biološke raznolikosti. Za ocjenu učinkovitosti sustava očuvanja prirode i zaštitu bioraznolikosti u nacionalnim parkovima ciljevi revizije su bili sljedeći: Ocijeniti primjerenost zakonodavnog i institucionalnog okvira u dijelu koji se odnosi na očuvanje prirode i zaštitu bioraznolikosti u nacionalnim parkovima. Zatim ocijeniti učinkovitost nadležnih tijela i pravilnost u provedbi mjera vezanih uz očuvanje prirode i zaštitu bioraznolikosti u nacionalnim parkovima, te ocijeniti učinkovitost upravljanja u nacionalnim parkovima. Na temelju činjenica utvrđenih revizijom ocijenjeno je da je zakonodavni okvir u vezi očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti usklađen sa europskim zakonodavstvom, ali i Zakonom o zaštiti prirode nije cjelovito uređena zaštita i očuvanje prirode i njezinih vrijednosti, te nisu jasno određene nadležnosti institucija u zaštiti prirode. Državni ured za reviziju je ocijenio da institucionalni okvir ne omogućavaju javnim ustanovama obavljanje djelatnosti zaštite održavanja i promicanja zaštićenog područja na dovoljno rekao bih djelotvorni i učinkovit način. Također je ocijenjeno da se osim na području Nacionalnog parka Paklenica zaštićenim područjem ne upravlja dovoljno aktivno. Provodi se samo manji dio potrebnih aktivnosti upravljanja prioritetnim staništima, vrstama i ekološkim procesima tako da informacije o ugroženim staništima, vrstama i ekološkim procesima nisu dovoljni za kvalitetno planiranje, odlučivanje, odnosno upravljanje. Razmatranjem postojećeg stanja razloga ugroženosti i problema zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti u nacionalnim parkovima utvrđeno je da nacionalni parkovi u RH imaju veliko bogatstvo i raznolikost te visoki stupanj vrijednosti i očuvanosti biološke i krajobrazne raznolikosti. Ali postoje brojne prijetnje koje bi u budućnosti mogle narušiti ovo rekao bih zasada zadovoljavajuće stanje. Također, revizijom je utvrđeno da javne ustanove nacionalnih parkova nemaju dovoljne ovlasti za učinkovito upravljanje nacionalnim parkovima. S obzirom na navedeno Državni ured za reviziju je dao preporuke nadležnom ministarstvu, zavodu i javnim ustanovama. Naš ured ocjenjuje da bi provedba daljnjih preporuka pridonijela boljem očuvanju prirode i zaštite bioraznolikosti te povećala učinkovitost upravljanja u nacionalnim parkovima. Hvala lijepa na pozornosti.
Hvala lijepa i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Goran Beus Richembergh u ime Odbora za turizam.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Dužnost mi je izvijestiti vas da je Odbor za turizam Hrvatskoga sabora 12. lipnja 2014. godine razmotrio Izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i Instituta za turizam kao zainteresirano radno tijelo. Nakon uvoda koji je dao predlagatelj, odnosno izvjestitelj uslijedila je rasprava u kojoj smo istakli da je ovom revizijom obuhvaćena tek jedna četvrtina turističkih zajednica koje ostvaruju 71% ukupnih prihoda čitavoga sustava što zapravo znači da revizija nije obuhvatila poslovanje velikog broja najmanjih turističkih zajednica koje uglavnom imaju po jednog zaposlenog a gdje je praksa nažalost pokazala da je stanje što se tiče discipline poslovanja daleko najgore. Od svih turističkih zajednica koje su dobile uvjetno mišljenje velika većina su recidivisti koji u 5 godina nisu uspjeli poboljšati vlastitu praksu i kod svih se uočavaju poteškoće s financijsko-računovodstvenim sustavom kojega gotovo 98% njih koristi iz usluge, tzv. outsorcing. Ostaje nejasno za što točno izdvajaju sredstva za taj outsorcing računovodstveno-knjigovodstvenog dijela posla kada je on odrađen na takav način? Ukazano je da sustav najlošije funkcionira vezano uz prikupljanje sredstava od kojih se financiraju aktivnosti turističkih zajednica. Iz dostupnih podataka jasno je vidljivo postojanje 65 milijuna kuna obveza te 17,8 milijuna kuna potraživanja iz čega proizlazi da veći broj turističkih zajednica zapravo funkcionira s gubicima. Problem leži u nedostatku informacija koliko turističkim zajednicama uopće ukupno pripada sredstava. Turističke zajednice nemaju točnu informaciju tko im je koliko dužan i za što. Upozoreno je da na ovakav način sustav funkcionira već godinama. Vezano uz strateško planiranje istaknuto je da nažalost u velikoj većini slučajeva ne postoji ozbiljno strateško planiranje razvoja turističkih destinacija putem sustava turističkih zajednica. Ovaj dokument revizije bi trebao još dodatno pokrenuti i ubrzati proces reorganizacije cjelokupnog sustava obzirom da postojeći sustav nije dovoljno funkcionalan, a posebno je taj problem izražen kod malih turističkih zajednica sa svega 1 zaposlenim koje nisu u stanju ispoštovati sve zakonom predviđene obveze te koje većinu svojih prihoda koriste za samoodrživost poslovanja. Postavlja se pitanje jesu li nam zaista potrebne sve te lokalne turističke zajednice u postojećem obimu? Bolje posloženim sustavom zasigurno bi se uspješnije kreirali turistički proizvodi na lokalnim razinama, racionalnije poslovalo te u tom kontekstu i uspješnije provodila ideja razvoja destinacijskog menadžmenta. Također je ukazano i na podatak da je direktor Glavnog ureda HTZ-a imao bruto plaću od 46 tisuća kuna, što je u okvirima hrvatskih prilika dvojbeno. Praksa je pokazala da su u mnogim mjestima turističke zajednice sustavi koji ne obavljaju svoju osnovnu djelatnost nego nešto sasvim drugo. U tom kontekstu upitni su i kriteriji po kojima su izabrani ljudi koji vode i upravljaju takvim sustavima. Situacija u kojoj se trenutno nalazi postojeći sustav poziva na puno racionalnije korištenje financijskih sredstava, njihovo isključivo usmjeravanje na podizanje turističke atraktivnosti destinacije, privlačenje potrošača, generiranje novih proračunskih prihoda i poticanje kadrova u turizmu koji svojim inovativnim pristupom mogu unaprijediti i obogatiti postojeći sustav. Podneseno izvješće o reviziji jasan je signal da se hitno treba krenuti sa cjelovitim izmjenama i Zakona o turističkim zajednicama, Zakona o članarini i Zakona o boravišnoj pristojbi. Sustav očito više ne može uspješno funkcionirati na istovjetan način onome koji je uspostavljen prije 20 godina. No, upozoreno je da se pri reformi sustava treba voditi računa o potrebama razvoja kontinentalnog, a posebno ruralnog turizma koji ne bi smio biti dodatno ugrožen radikalnim ukidanjem manjih i financijski slabijih lokalnih zajednica. Preporučeno je da se sve turističke zajednice koje su dobile uvjetno mišljenje za potreban know how obrate ili Hrvatskoj turističkoj zajednici ili županijskim turističkim zajednicama koje će im pomoći oko svih nejasnoća vezanih uz učinjene propuste u knjigovodstveno-računovodstvenom segmentu. Predloženo je također da se u tom smislu u Financijskom planu HTZ-a određena sredstva izdvoje za potrebnu edukaciju takvoga tipa. Samo discipliniran i dobro posložen sustav može ostvarivati optimalne rezultate u programskom smislu. Upozoreno je na nedopustivu činjenicu da sustav turističkih zajednica nije obveznik sustava javne nabave što posljedično može rezultirati i što se opetovano i događalo raznim zlouporabama prilikom realizacije manifestacija i promocija. U daljnjoj raspravi naglašeno je da od 23 bezuvjetna mišljenja Državne revizije 15 turističkih zajednica koje su to dobile nalazi se u kontinentalnom dijelu zemlje, posebno je taj podatak važan kad se uzme u obzir da turističke zajednice na kontinentu imaju značajno niže prihode od ostalih. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova predložiti Hrvatskome saboru zaključak da se prihvati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Klubovi će govoriti 20 minuta. U ime kluba HDZ-a govorit će kolegica Branka Juričev-Martinčev i kolega Branko Bačić.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani glavni državni revizor sa suradnicom, kolegice i kolege klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovo Izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica Instituta za turizam za 2012. godinu. U samoj špici ili bi bar to trebala biti u srpnju 2014. nimalo zanimljivo, nimalo zanimljivo nije govoriti o radu turističkih zajednica instituta u 2012. godini. Čini mi se da nas je danas malo razbudio natpis prijeti nam krah turističke sezone. U svibnju 13,2% manje noćenja nego prošle godine. Prijeti nam gospodarski krah. Hrvatski turizam zaista danas predstavlja temelj gospodarskog razvitka i osnovni nositelj je trenutno izuzetno teške financijske stabilnosti zemlje, a ujedno predstavlja jedan od najznačajnijih resursa budućeg gospodarskog razvoja. Stoga treba unaprijediti postojeće stanje, treba prepoznati nedovoljno iskorištene resurse, njih kreirati u turistički proizvod i kvalitetno ih prezentirati na tržištima. Uz osnovne ciljevi koje ima revizija kolega, revizija turističkih zajednica Instituta za turizam treba imati i posebne ciljeve, a to su da treba ocijeniti efikasnost u promicanju i unaprjeđenju turizma i ocijeniti učinkovitost trošenja sredstava prikupljena od boravišnih pristojbi. Stoga nam ova revizija pomaže da prepoznamo ono što stvar prepreku u razvoju i radu turističkih zajednica, sve ono što komplicira sustav i što koči ili usporava razvoj turizma i to treba mijenjati. I ove revizije, iz ove revizije vidi se da se najveći broj nepravilnosti i propusta odnosi na računovodstveno poslovanje gotovo u 90% slučajeva, a u brojnim slučajevima radi se o propuštenim rokovima ili krivoj metodologiji. Pa s toga postoji potreba da se preispitaju postojeće zakonske obveze ili pak da se prekršitelji počnu kažnjavati. Tako npr. pojedine turističke zajednice nisu ustrojile unutarnju kontrolu što nije za zamjeriti onima koji imaju jedno ili dvoje zaposlenih iako je za takve dovoljno uspostaviti jasne poslovne procedure sigurno da je teško biti istovremeno i računovođa, i pravnik, i ekonomist, i voditelj turističkih manifestacija, nositelj promidžbenog materijala, a i čistačica poslovnih prostora. Ima li logike da svaka tako mala turistička zajednica za sebe donosi proceduru unutarnje kontrole i nadzora. Treba poticati kreativnost, inovacije, povezati plavo i zeleno, umrežavati interese, razvijati partnerstvo a na od direktora i turističkih zajednica raditi birokratske moljce. Ali revizijom je utvrđeno i da turističke zajednice ne dobivaju podatke od porezne uprave ne način propisan zakonom. Tako se pretpostavlja da se zbog neevidentiranih potraživanja godišnje gubi od 200 do 300 milijuna kuna. Državni ured za reviziju je stoga predložio turističkim zajednicama da zatraže od porezne uprave dostavljanje evidencije o obračunu i naplati članarine u skladu s odredbama Zakona o članarinama. Zar nije logičnije da poreznoj upravi naloži Državni ured za reviziju, Vlada ili pak prihvaćajući ovo izvješće ovaj visoki dom da ne ignorira zahtjeve turističkih zajednica jer to nisu hirovi nekog malog direktora već zakonska obveza koja obvezuje i turističku zajednicu ali i poreznu upravu. Zanimljivo je kako i u ovom slučaju nam je lakše ukoriti maloga nego mijenjati velikoga, raditi suprotno zakonom nije dozvoljeno nekom malom običnom smrtniku ali poreznoj upravi je. Pa cijenjena gospodo ako želimo zaštiti poreznu upravu i njen rad promijenimo zakone, prilagodimo se njima pa se bar neće moći reći da porezna uprava krši zakone. Treba preispitati Zakon o boravišnim pristojbama, te više sredstava ostaviti turističkim zajednicama na čijem se području ostvaruje turistički promet, treba razvijati a ne ukidati strana predstavništva Hrvatske turističke zajednice, ali i tražiti od njih rezultate, mjeriti kvalitetu njihovog rada i učinka, treba zbrajati prihode a ne samo noćenja. Nalaz Državnog ureda za reviziju treba biti temelj za donošenje odluka u turističkom sektoru, a to izostaje iz razloga što se prelazi preko nalaza Državne revizije kao da se ništa nije dogodilo, a evo i kritika zašto tek sad u ovo vrijeme, ovako kasno se održava rasprava u polupraznoj sabornici. Nalazi moraju služiti za ispravljanje uopćenih negativnosti i poboljšanje sustava. Međutim, može se zaključiti da i u ovom slučaju kao i 2012. i 2013. ništa se neće mijenjati kako bi se olakšalo i unaprijedilo turizam, turističku djelatnosti i turističkim djelatnicima olakšalo rad. I ovdje se ništa konkretno ne radi već se kao iz prikrajka čeka da nam se ponovno dogodi turistička sezona i turistički uspjeh, a on se svaku godinu teže i kasnije događa. O turizmu se priča samo u ljetnim mjesecima pa čak i o reviziji turističke zajednice kao danas i o tome kako je sada vrijeme krenuti na obalu i poslati najjači nadzor. Kreće turizam ali kreće i sezonsko maltretiranje ugostiteljskih i turističkih djelatnika. Porezni inspektori na terenu će bit svaki dan od 0 do 24. Ne znam da li je to obećanje ili prijetnja iz Ministarstva financija. Naslovi poput "Najjači nadzor na obali za sve ugostitelje, trgovce, iznajmljivače, cvjećare, frizere" psihološki je udar na sve koji žive od turizma. Institut za turizam je jedini javni znanstveni institut specijaliziran za istraživanje i konzaltiku u turizmu, te je suradnik nositeljima turističkih aktivnosti u ostvarivanju zajedničkog cilja, postizanje konkurentnosti hrvatskog turizma. Institut ima prihode preko 10 milijuna kuna i 30 zaposlenih, međutim pored svih naših stručnjaka, operativni marketing plan turizma Hrvatske za 2013. povjeren je vanjskim agencijama za izradu za popriličnu sumu novaca. Opravdanost ove izrade nije mogla potvrditi ni državna revizija. Podržavamo ovu reviziju, podržavamo ove preporuke i zahtijevamo da one budu obvezujuće za sve sudionike, da po nalogu ove revizije postupi ne samo onaj mali direktor sa bruto plaćom od 1500 kuna, već i Ministarstvo turizma, Vlada, a i ovaj Sabor da po ovim preporukama izmijeni i dopuni zakone da postupi velika i nedodirljiva porezna uprava. Ona koja ima vremena i stigne ulijevati strah ne samo ugostiteljskim i turističkim djelatnicima, već ulijeva strah i gostima čije stvari izbacuje u špici na ulicu. Porezna uprava zna što sve nalaže i koji zakon ne smije kršiti mali čovjek, ali isto tako zaboravlja svoje obveze. Hvala.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine glavni državni revizoru, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će izvješće o obavljenoj reviziji očuvanja prirode, zaštite bioraznolikosti i upravljanja nacionalnim parkovima. Naime, izvješće je potvrdilo kako su dosadašnji napori koje je RH učinila u svezi očuvanja i unapređenja postojeće biološke raznolikosti dali rezultata. Naime, izvješćem je utvrđeno da nacionalni parkovi i to oni koji su obuhvaćeni ovim izvješćem, to su Krka, Kornati, Paklenica i Mljet, i nadalje imaju veliko bogatstvo i raznolikost te visoki stupanja vrijednosti i očuvanosti biološke i … raznolikosti. Izvješćem su prepoznate mogućnosti daljnjeg poboljšanja zakonodavnog te institucionalnog okvira te upravljanja u nacionalnim parkovima kako se ne bi u budućnosti narušilo postojeće stanje nacionalnih parkova. Izvješćem je obuhvaćeno razdoblje od 2010. do 2012. godine, a kako je samo izvješće rađeno od 09. listopada 2012. pa do 11. ožujka ove godine, ovo izvješće, što pohvaljujemo, sadržava i ocijene nove regulative iz područja zaštite prirode donesene u periodu nakon 2012. godine, posebice novog Zakona o zaštiti prirode. Navedenom revizijom, kao što sam rekao, obuhvaćena su 4 nacionalna parka, Krka, Kornati, Paklenica i Mljet, kao … revizije Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, Državni zavod za zaštitu prirode i te 4 javne ustanove. Ono što je važno za istaknuti, to je da za postizanje cilja očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti u nacionalnim parkovima bitno je istaknuti 3 ključna elementa, odnosno instrumenta. Prvi je prostorni plan područja posebnih obilježja, drugo je plan upravljanja nacionalnim parkom i treći jest donošenje i usvajanje pravilnika o zaštiti i očuvanju. Pregledom donesenih prostornih planova područja posebnih obilježja i u RH su donesena, doneseni su prostorni planovi za navedena 4 nacionalna parka, ali i za ostala 4 nacionalna parka su doneseni i u Hrvatskome saboru prostorni planovi područja posebnih obilježja. Ono što je važno za istaknuti da u 2 od 4 obuhvaćena nacionalna parka nisu doneseni planovi upravljanja i to Mljet i Kornati, pa smo i na samome Odboru zaštite okoliša upozorili ministarstvo da javne ustanove koje upravljaju Nacionalnim parkom Mljet i Nacionalnim parkom Kornati čim prije donesu navedene parkove upravljanja. No nije nužno, odnosno nije obvezno samo donijeti te planove upravljanja, oni moraju u cijelosti biti usklađeni sa prostornim planovima koje donosi Hrvatski sabor kako bi se onda u cijelosti ispunila svrha te javne ustanove koja upravlja nacionalnim parkom. Kada govorimo o analizi, odnosno ocijeni zakonodavnog okvira, rekao sam da mi u klubu smo pozdravljamo da je revizijom obuhvaćena i nova zakonska regulativa, ali bilo bi dobro da je Državni ured za reviziju osim matičnog zakona kojim je definirana zaštita prirode, a to je Zakon o zaštiti prirode, a ovom je revizijom obuhvaćen i Zakon o morskom ribarstvu, bilo bi dobro da je ovim izvješćem Državni ured za reviziju sagledao i efekte, odnosno učinak Zakona o prostornom uređenju u dijelu u kojemu prostorno uređenje pokriva i zaštićena područja prirode. Mi smo u klub HDZ-a prilikom donošenja Zakona o prostornom uređenju istaknuli jedan bitan nedostatak koji bi bilo dobro po meni da je i ovim izvješćem prepoznat, a to je da je temeljem Zakona o prostornom uređenju javna ustanova koja upravlja zaštićenim područjem prirode, u ovom slučaju nacionalnim parkom, nije stranka u postupku kada se izdaje lokacijska dozvola na prostoru kojim upravlja. Dakle, javna ustanova Nacionalnog parka Plitvičke jezera, Mljet, Krka i Kornati nije stranka u postupku kada nadležno tijelo državne uprave izdaje lokacijsku dozvolu na tom prostoru što je za nas neprihvatljivo, na to smo upozorili jer time se ne vrši osnovna uloga javne ustanove, a to je da na prostoru kojim upravlja može izdavati određene uvjete ograničenja kada je u pitanju izdavanje lokacijskih dozvola. Također je ovim izvješćem dobro primijećeno nedostaci u dijelu u kojemu i neusklađenost između 2 važna zakona, to je Zakon o zaštiti prirode i Zakon o morskom ribarstvu. Naime, zbog ovakve konstitucije Zakona o morskom ribarstvu i Zakona o zaštiti prirode, bolje su očuvani morski eko sustavi izvan zaštićenih područja nego oni morski sustavi koji se nalaze na prostoru nacionalnog parka ili parka prirode. Dakle, nedopustivo je da u ovom trenutku je Jadransko more i morski eko sustav bolje zaštićen izvan područja kojim upravljaju javne ustanove u zaštićenim područjima nego eko sustav unutar samog nacionalnog parka. U tom smislu smo prilikom donošenja Zakona o morskom ribarstvu, a i donošenja Zakona o zaštiti prirode upozorili i jedno i drugo ministarstvo da je paralelno sa donošenjem zakona trebalo urediti pitanje ribarstva i u nacionalnim parkovima i u drugim zaštićenim područjima prirode, pa smo kao primjer istaknuli posebno Malostonski zaljev gdje u ovom trenutku niti jedan od zakona kako Zakon o zaštićenom području prirode, tako niti Zakon o zaštiti prirode ne uređuje način ribolova u posebnom rezervatu Malostonskog zaljeva. Prema tome, već je bilo vrijeme da oba ministra odnosno ministar zaštite okoliša uz suglasnost ministra poljoprivrede odnosno ministra nadležnog za poslove ribarstva donese pravilnik kojim bi uredio način ribolova u Malostonskom zaljevu, ali i u drugim zaštićenim područjima s obzirom da ribe predatori u Malostonskom zaljevu uništavaju marikulturu u prvom redu kamenice koje su nadaleko poznate upravo u Malostonskom zaljevu, pa prema tome podržavamo ovo izvješće kojim je utvrđeno da je zaštita morskog eko sustava izvan nacionalnog parka bolje uređena nego na području nacionalnog parka, ali ne samo nacionalnog parka nego i na drugim zaštićenim područjima. Kada se govori o ocjeni institucionalnog okvira Državni ured za reviziju je utvrdio da je on dobro osmišljen ali da u praksi nije dovoljno učinkovit zbog nedostatka djelatnika, prikladne opreme i infrastrukture za obavljanje djelatnosti zaštite i da je nužno osigurati veća sredstva, veći broj zaposlenih u javnim ustanovama koje upravljaju prije svega nacionalnim parkovima. Ono što nije u samom izvješću primijećeno odnosno na to se Državni ured nije referirao, a mi smo u klubu HDZ-a istaknuli u trenutku kada je donesen Zakon o zaštiti prirode, to je odredba prema kojoj je Hrvatski sabor Zakonom o zaštiti prirode ovlastio Vladu RH da Vlada RH može uredbom propisati da se osnuje jedna, po mogućnosti jedna ili više ustanova koje bi mogle objediniti upravljanje nacionalnim parkovima u RH. Konkretnije, moguće je na razini RH Zakonom o zaštiti prirode utvrditi jednu agenciju koja bi onda obavljala poslove koje u ovom trenutku obavlja 8 javnih ustanova koje upravljaju nacionalnim parkovima u RH. Mi smo tada, a i sada tvrdimo da to nije dobra odredba da Hrvatski sabor temeljem zakona treba propisati način, ustroj upravljanja nacionalnim parkovima u RH odnosno svim zaštićenim područjima u RH, a ne da se ostavi mogućnost da Vlada Rh svojom uredbom dakle izvan dosega saborskih zastupnika pa onda i izvan dosega hrvatske javnosti može određivati način upravljanja nacionalnim parkovima i ostalim zaštićenim područjima u RH. To je u prvom redu stvar zakona, a ne vladine uredbe i držim da je u tom dijelu i u ovome izvješću trebalo to biti više istaknuto, iako je Državni ured za reviziju rekao da postoje određene nedorečenosti kada je u pitanju upravljanje, ali isto tako upravljanje financijskim sredstvima Državni ured za reviziju je istaknuo i potrebu bolje transparentnosti u upravljanju odnosno korištenju sredstva koja se osiguravaju bilo u državnom proračunu ili koje javna ustanova ostvaruje djelatnošću koja je propisana Zakonom o zaštiti prirode. Dakle, da zaključim, klub HDZ-a podržava ovakvo izvješće, ali željeli smo u ovom izlaganju u ime kluba istaknuti određene nedorečenosti koje su novom zakonskom regulativom, a koja je donesena temeljem Zakona o zaštiti prirode, Zakona o prostornom uređenju i Zakona o morskom ribarstvu u značajnoj mjeri narušile dobar sustav kada je u pitanju briga za zaštitu prirode u RH, rekao sam i u dijelu u kojemu je isključena javna ustanova iz postupka izdavanja lokacijskih dozvola na prostoru kojim upravlja s jedne strane, s druge strane da je zbog ovakve zakonske regulative manje zaštićen morski eko sustav u nacionalno parku nego na ostalom dijelu mora i to su razlozi koje je bitno istaknuti. No, usprkos tome kažem pohvaljujemo ovo izvješće i očekujemo da će se ovakva revizija napraviti i za ostale nacionalne parkove u RH pa i ostala zaštićena područja. Hvala.
Replike na izlaganje Branke Martinčev-Juričev, Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolegice JUričev-Martinčev, govoreći o ovom Izvješću o obavljenoj reviziji turističkih zajednica rekli ste u jednom trenutku da vas zabrinjava naslova u novinama danas koji kaže da nam prijeti krah turističke sezone. Istina, evo recimo podaci sa Makarske rivijere za 6.mjesec govore da negdje 9% turista manje na području od Bela, Baške Vode sve tamo do Graca do … se tek 26 i 6 tisuća turista. No s obzirom da ovo izvješće Državne revizije o turističkim zajednicama praksa je isto tako pokazala, o tome smo čuli da se u mnogim mjestima turističke zajednice ti sustavi zapravo ne bave onom osnovnom djelatnosti nego obavljaju neke druge poslove. A od vas smo pak opet čuli da turističke zajednice čine sve da bi privukle svojim programima goste u svoja mjesta. U ovom trenutku cijene u konkurentskim zemljama Grčke, Španjolske i Turske su daleko niže nego u Hrvatskoj i to se sigurno osjetilo i na ovom padu turista u RH. Dijelom je to i zbog Svjetskog prvenstva. Ali ono što ste dobro uočili, istina je, to su inspekcijske službe koje su i najavom ministra i onako kako ste vi rekli da će zapravo invazija na jadransku obalu od 0-24h koje djeluju represivno zapravo moraju upisati toliki broj kazni kako bi punili državni proračun a time zapravo čine jednu veliku štetu turističkoj sezoni i vjerujem da se turističke zajednice sa tim i takvim stvarima ne mogu boriti. One bi trebale služiti edukativno a ne represivno što će sigurno utjecati na ovu turističku sezonu a bili smo svjedoci toga i u prošloj turističkoj sezoni.
Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Istina prvi kvartal pokazuje da imamo brojku noćenja u Istri 19% manje, Dalmacija 19% manje, u hotelima 12% manje i unatoč tim brojkama imamo ovakve prijetnje iz Ministarstva financija. Ako kroz 15 dana ne shvatimo u kojem smjeru ide naš ovogodišnji turizam moguće je da će u 9 mjesecu biti kasno plakati za propuštenim brojkama i noćenjima.
Možda su krive cijene a ne inspekcija. Duđđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažena kolegice. Sve vaše primjedbe sigurno govorite iz osobnog iskustva jer dolazite kao gradonačelnica Vodica koji je puno puta proglašen najboljim turističkim gradom barem na srednjem Jadranu a i sada ima takvu jednu turističku reputaciju. Ono što sam ja htjela reći o turističkim zajednicama svakako ima odličnih ali ima i manje dobrih. Ali u pripremi sezone mislim da je ključna osoba tamo i direktor Hrvatske turističke zajednice a takva osoba kao što nam je poznato ne postoji. Znamo gospodina Niku Bulića koji je bio naš dugovječni direktor Hrvatske turističke zajednice i što se je sve činilo u pripremi sezone između ostalog. Nažalost govorili ste i o prijetnjama ali ovo je isto jedna prijetnja svemu. Znači jedna bahatost je donesla do toga da čak je gospođa koja je vršila dužnost direktorice otišla sa tog mjesta jer naprosto na taj način nije mogla raditi, novog nemaju, a valjda više nema ni kumova ni prijatelja ni susjeda koje bi negdje zaposlili, ne može naći ministar financija zamjenika a evo ne možemo naći niti direktoricu ili direktora Hrvatske turističke zajednice. I ono što sam htjela reći, još samo jednu rečenicu, u Biogradu je prije 10 dana bio biker's day odnosno došli su nekih 5 tisuća Harley Davidson. U srcu tih 3 dana gdje je bila buka od svega izašla je inspekcija, jedna od inspekcija, zatvorila je dva objekta jer su imali preko 2 ili 3 decibela jače puštenu glazbu. Naplatili su kazne 12 tisuća kuna. A ti isti ljudi, dva ta objekta u nizu koja su bila imali su kod sebe zaposlenih 10 konobara koji će raditi preko sezone [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa kolegice.]] I sada vas ja pitam kakva je poruka svemu.
Nemojte pitati, replicirate, a ne na ono što je kolegica u osnovnom izlaganju imala. Branka Juričev-Martinčev odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Od ožujka, evo sada već gotovo četiri mjeseca mi nemamo direktora Hrvatske turističke zajednice. Postavlja se pitanje da li je nama uopće takva jedna osoba potrebna ako mi možemo funkcionirati i ući u sezonu bez jedne tako bitne osobe. Pitam se da li će netko odgovarati zbog toga i da li i pad noćenja i broj dolazaka, odnosno lošija promidžba u ovo vrijeme koja nije mogla biti odrađena s obzirom da nemamo glavnu osobu da li će i zbog toga netko odgovarati i snositi sankcije. Hvala.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev vi ste u svojoj raspravi rekli, tj. spomenuli ste današnji naslov jednih dnevnih novina koji kaže da ćemo doživjeti krah turističke sezone. Ja to doživljavam kao jedno upozorenje jer unutra se u samom članku sugerira da nije za mogući krah krivo Ministarstvo turizma, ministar nego da je krivo nebo, znači kiša. Kada pada kiša turista u Hrvatskoj nema, za razliku od drugih zemalja. Pa će se otprilike u tom segmentu i razvijati i ova priča. Jer ipak se Vlada sa svoja dva poteza u ovoj godini nominirala da po prvi puta ipak mora odgovarati za mogući krah turističke sezone jer je napravljeno nešto što nitko nije očekivao a pogotovo ne turistički djelatnici. Najprije podigla PDV na ugostiteljske usluge i smještaj sa 10 na 13%. To je njihova politička odluka, to su uzeli kako su sami rekli oko 300 milijuna kuna, toliko će se sliti više u državni proračun. A druga je bila još nerazumnija a to je ona famozna naknada za korištenje voda koju su podigli za cijelih 110% sa 1,35kn na 2,85kn po metru kubičnom. Samo kampovi u Republici Hrvatskoj i hotelijeri jasno su rekli da su izgubili 200 milijuna kuna sa takvim potezom. To vam je 500 milijuna kuna koje je Vlada htjela uzeti ugostiteljima a onda možete zamisliti koliki je investicijski potencijal u sadržaje i turizam moglo uroditi tih 500 milijuna kuna. Sada ih nemaju, moraju nadoknaditi gubitak kao oni koji hoće poslovati pozitivno, podigli su cijene smještaja. Što nam se dešava? Nismo naučili ništa sa podizanjem PDV-a sa 23 na 25% sada uprihodujemo manje. Sada ćemo vidjeti na ovih 10, na 13 da ćemo dobiti manje. Ali koga da upozorimo kada evo u turističkoj zajednici nema nikoga. Nemamo prvog čovjeka, to je krov a onda možete misliti kako to funkcionira na nižim razinama. Zna se kako to funkcionira kada nemate vodećeg. A bojim se da će nam u 10 mjesecu onda biti kasno. Ali Vlada će snositi političku odgovornost jer je povukla dva kriva poteza.
Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Pa kolega ako nam je kiša kriva za prošlomjesečni neuspjeh ja bih onda rekla da je za prošlogodišnji uspjeh sve zaslužno sunce i more.
I Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, ne znam zbog čega se vi bojite Ministarstva financija. Pa turisti koji bi trebali doći u Hrvatsku oni ne znaju za inspektore Ministarstva financija. Valjda vi kao onaj koji izdaje apartmane i stanove ili vršite ugostiteljske usluge, zašto se vi bojite Ministarstva financija ako radite pravilno, ako radite u uređenoj državi, po zakonima itd. Nema razloga da se bojimo. Pa neće turisti iz inozemstva neće doći zato što su čuli da će biti inspekcije na moru. To nije nikakav razlog, objektivan razlog. Drugo, kada govorite o tome da treba ispitati Zakon o boravišnoj pristojbi i ja bih ga rado preispitao i promijenio. Naime, kada dođem ja u Vodice u apartman ili na Vir gdje imam kuću, moram otići u turističku zajednicu i prijaviti se tamo, platiti boravišnu pristojbu 9 kuna po danu, po osobi, ja i žena po 9 kuna. A kada vi dođete u svoj stan u Zagreb koji je isto tako u turističkom razredu na 15 dana, 20 dana ljeti, ne morate platiti boravišnu pristojbu. I ja imam kuću u Slavonskom Brodu i imam kuću za stanovanje na Viru. Zašto ja na Viru moram platit, a vi kad dođete u Zagreb u svoj stan ili kuću ne morate platiti, iako je Zagreb turističko mjesto, itekako turističko mjesto. Ima najveći porast broja turista i noćenja od svih mjesta u Hrvatskoj i gradova. I ono s čime se slažem s vama, a to je promjena marketing plana razvoja koji radi privatna agencija za hrvatsko Ministarstvo turizma koje je plaćeno preko 4 milijuna kuna da bi od Hrvatske turističke zajednice napravili DMO, destinacijsku menadžment organizaciju. To će biti puno jasnije strancima i svakome DMO od Hrvatske turističke zajednice.
Hvala. Odgovor na repliku, Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega nisam iznajmljivač pa nemam straha kao iznajmljivači, međutim kao gost koji dolazi u Hrvatsku imala bih straha jer jedino gost koji dođe u Hrvatsku može doživiti da uredno u zimskim mjesecima uplati godišnji odmor u nekom od hotela u Hrvatskoj pa onda kad ode jednog dana na kupanje vrati se i dočeka kofere ispred vrata tog istog hotela, da nema pojma zbog čega. To je jedino može doživiti gost u Hrvatskoj i nemojte misliti da se o tome nije pisalo i vani i u stranim časopisima. Što se tiče ovoga zašto strah od inspekcije, nema straha, ali vi to morate vidjeti, kad je najveća špica, najviše gostiju na štekatu dolazu dvoje sa crnim torbama i tražu da stane proizvodnja rekla bih ja. … [[Upadica se ne razumije.]] Istina, istina, i onda se vlasnik zajedno sa dva konobara moraju baviti s tim inspektorom. Neka oni naprave nadzor, neka to naprave ujutro, navečer, diskretno, a ne tako da svi gosti na štekatu moraju osjetiti da je opća opasnost.
U ime kluba SDP-a govorit će kolege Mario Habek i Domagoj Hajduković.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Državni ured za reviziju obavio je financijsku reviziju turističkih zajednica i Hrvatske turističke zajednice, turističkih zajednica županija, Turističke zajednice Grada Zagreba, turističkih zajednica gradova, 4 turističke zajednice općina i 3 turističke zajednice područja i Instituta za turizam. Revizijom su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje za 2012. godinu. Financijskom revizijom turističkih zajednica utvrđene su neke nepravilnosti i propusti kod pojedinih turističkih zajednica koji se odnose na djelokrug rada i unutarnje ustrojstvo, sustav unutarnjih kontrola, strateško godišnje planiranje, financijske izvještaje, računovodstveno poslovanje, prihode te rashode. Kod djelokruga i unutarnjeg ustrojstvo potrebno je ustrojiti obavljene nadzore nad vođenjem poslova turističke zajednice najmanje dva puta godišnje te podnošenje skupštini izvješća o radu Nadzornog odbora i Turističkog vijeća najmanje jednom godišnje u skladu s odredbama zakona, kao i donošenje internih akata u skladu sa propisima. U sustavu unutarnjih kontrola također je potrebno da poslove nadzora odnosno kontrole poslovanja obavlja Nadzorni odbor te da turistička zajednica uspostavi jasne poslovne procedure kako bi se osigurali preduvjeti za učinkovit sustav unutarnjih kontrola. Sve turističke zajednice trebaju donijeti strateške dokumente u skladu sa zakonom, a u strateške dokumente trebaju ugraditi zajedničke ciljeve turističkih zajednica koji su propisani zakonom te ciljeve koji su posebni i važni za turističku zajednicu s obzirom na područje na kojem je osnovana. Turističke zajednice nužno moraju donijeti godišnje programe rada i godišnje financijske planove u skladu sa odredbama zakona, a isto tako moraju sastaviti financijska izvješća i evidentirati poslovne događaje, voditi poslovne knjige. Također je iz revizije vidljivo da postoji problem naplate prihoda od članarina. Ministarstvo turizma i turističke zajednice moraju poduzeti mjere i aktivnosti radi unapređenja suradnje s Poreznom upravom ili dopune propusta vezane uz naplatu članarina koje će osigurati pravodobne podatke i učinkovitu naplatu prihoda od članarina. Isto to vrijedi i za naplatu boravišne pristojbe. Državni ured za reviziju je ocijenio da je većina turističkih zajednica bila efikasna u provedbi planiranih zadaća i aktivnosti jer su obavile većinu planiranih aktivnosti odnosno zadaća iz njihove nadležnosti te organizirala i sudjelovala u organizaciji različitih manifestacija s ciljem razvoja novih turističkih proizvoda te promocija turističkih proizvoda i destinacija, kao i sudjelovala u izradi razvojnih planova turizma na njihovim područjima. Također je ocijenjeno da su turističke zajednice poduzimale aktivnosti na razvoju novih turističkih proizvoda i ponudi zanimljivih i privlačnih manifestacija. Državni ured za reviziju ocjenjuje da su prikupljena sredstva od boravišnih pristojbi i turističkih članarina iz proračuna i drugih izvora korištena u skladu s godišnjim programima rada turističkih zajednica i za ostvarenje poslovnih ciljeva te da je uspostavljena suradnja sa lokalnim jedinicama. Državni ured za reviziju obavio je financijsku reviziju poslovanja instituta za turizam za 2012. godinu. Za potrebe prikupljanja revizijskih dokaza proučena je i analizirana pravna regulativa, interni akti te dokumentacija i informacije o poslovanju instituta. Ocijenjeno je i funkcioniranje sustava unutarnjih kontrola te ispitana dosljednost primjene zakona, pravilnika, poslovnika, procedura, odluka i drugih internih akata s ciljem utvrđivanja pravilnosti poslovanja. Izvješće o obavljenoj reviziji sadrži podatke o institutu, reviziju za 2012. godinu, ocjenu efikasnosti instituta u provođenju zadaća utvrđenih propisima i programom rada i naravno mišljenje. Na temelju provjerene dokumentacije vezane uz provođenje aktivnosti projekata i Instituta za turizam Državni ured za reviziju ocjenjuje da je institut bio efikasan u provođenju planiranih zadaća i aktivnosti, jer je obavio većinu planiranih aktivnosti odnosno zadaća iz njegove nadležnosti. S obzirom da je institut proveo većinu planiranih aktivnosti i zadaća, da je njihov učinak izražen opisno i brojčanim pokazateljima, da je institut razradio sustav za praćenje provedbe aktivnosti projekata, odnosno utvrdio pokazatelje za praćenje provedbe utvrđenih zadaća i aktivnosti, odnosno ostvarenja ciljeva Državni ured za reviziju ocjenjuje da su korištenjem sredstava instituta postignuti očekivani učinci i ostvareni postavljeni ciljevi. Revizijom je također izraženo uvjetno mišljenje vezano uz primjenu članka 7. i 14. Pravilnika o osnovama financiranja znanstveno-istraživačkih instituta. Vezano uz ocjenu učinkovitosti trošenja sredstava iz državnog proračuna i vlastitih prihoda Državni ured za reviziju ocjenjuje da su sredstva korištena u skladu sa godišnjim programom rada instituta i za ostvarenje postavljenih ciljeva. Nalazom revizije utvrđene su nepravilnosti u odnosu na raspodjelu prihoda kod pojedinih tržišnih projekata. Institut za turizam je po obavljenom proračunskom nadzoru i nalazu Sektora za proračunski nadzor Ministarstva financija Republike Hrvatske proveden 2011. godine uveo novu proceduru praćenja tržišnih projekata sukladno pravilniku, osnovama financiranja znanstveno-istraživačkih instituta. Sve prihode tržišnih projekata instituta za 2012. i 2013. godini institut je raspodjeljivao kako je propisano navedenim pravilnikom čime su vjerojatno otklonjene sve nepravilnosti. Hvala lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gospodine glavni državni revizore. Ja ću se u svojoj raspravi osvrnuti na Izvješće o obavljenoj reviziji očuvanja prirode, zaštite bioraznolikosti i upravljanja nacionalnim parkovima. Naime, posljednjih godina svjedočimo jednom trendu, trendu da se puno govori o smanjenju biološke raznolikosti zbog različitih nepovoljnih utjecaja čiji je glavni generator, odnosno uzrok ljudska aktivnost. Stupanj upravo spomenute biološke raznolikosti u Republici Hrvatskoj je izuzetno visok. Kao što sami znate čista geografska raznolikost i uvjetuje tu raznolikost naše zemlje, tako da i nizinska, planinska, obalna Hrvatska, morska Hrvatska odnosno sam naš akvatorij, krški krajevi, riječki i ostali obiluju različitom florom i faunom često netaknutim draguljem kakav nema u ostatku Europe. Nacionalni parkovi su jedan od načina zaštite prirode, odnosno biološke raznolikosti. Kao što svi znamo nacionalni parkovi su područja gdje je zabranjena svaka gospodarska i druga ljudska aktivnost koja može narušavati spomenutu biološku raznolikost. Posebnost ovog izvješća kao što je i gospodin glavni državni revizor spomenuo jest činjenica da je Državni ured za reviziju potpisao sporazum sa vrhovnim revizorskim ustanovama Danske, Norveške, Poljske, Ukrajine i Litve o zajedničkoj reviziji nacionalnih parkova. Republika Hrvatska ima 8 nacionalnih parkova od čega su 4 bila obuhvaćena ovom revizijom i to Nacionalni park Krka, Nacionalni park Kornati, Nacionalni park Paklenica i Nacionalni park Mljet. Tri su bila cilja koja su si revizori postavili, a to je pod jedan ocijeniti primjerenost zakonodavnog i institucionalnog okvira za očuvanje prirode i zaštite bioraznolikosti u nacionalnim parkovima. Zatim ocijeniti učinkovitost nadležnih tijela i pravilnosti u provedbama mjera za očuvanje, dakle prirode i zaštite bioraznolikosti. I pod tri ocijeniti učinkovitost upravljanja u nacionalnim parkovima. Subjekti revizije osim spomenutih nacionalnih parkova bila su još Ministarstvo zaštite okoliša i prirode i Državni zavod za zaštitu prirode. Nalazi revizije su sljedeći: Što se tiče pravnog okvira revizija je utvrdila da je naš pravni okvir usklađen sa europskim zakonodavstvom. Međutim, Zakon o zaštiti prirode nije cjelovito uredio zaštitu i očuvanje prirode i njezinih vrijednosti. Evo navest ću samo jedan primjer. Recimo Zakon o morskom ribarstvu se ne primjenjuje u zaštićenim područjima što na kraju rezultira da su akvatoriji nacionalnih parkova zapravo lošije zaštićeni od tamo gdje se primjenjuje Zakon o morskom ribarstvu. Također jedan od problema nacionalnih parkova koji se može podvući kao generalni su prostorni planovi koji često ne obuhvaćaju potpune površine nacionalnih parkova. Što se tiče institucionalnog okvira dobro je osmišljen, ali ponekad nedovoljno učinkovit. Evo kolege iz HDZ-a su prije mene govorili nešto o tome. Najčešći uzrok tome je nedostatak djelatnika i infrastrukture. Što se tiče zaštite i bioraznolikosti u nacionalnim parkovima i prirode razlikuju se od pojedinog nacionalnog parka do drugog. Negdje su mjere manjkave, negdje su primjerene, čak i dobre. To sad sve ovisi o samom nacionalnom parku, njegovoj povijesti, odnosno njegovoj upravi. Ono što bih ovdje posebno podcrtao i što je pomalo i zabrinjavajuće da su prihodi iz fondova EU i bilateralne suradnje relativno skromno zastupljeni u ukupnim prihodima nacionalnih parkova. To je nešto, to je indikativan problem koji će se morati mijenjati u vrlo skoroj budućnosti, ali to se često veže i na samu činjenicu da se u pripremi za pristupanje EU, dakle koja ne traje mandat ove Vlade, nego traje duže nismo dobro kadrovski pripremili kako bi maksimalizirali učinak povlačenja, odnosno beneficije sudjelovanja, odnosno povlačenja sredstava iz europskih fondova. I zaključno bih rekao da je ova revizija posebna po tome što je, ima međunarodni karakter te tako imamo objektivnu reviziju sa korisnim preporukama koje se mogu implementirati kako bi se poboljšao rad nacionalnih parkova i cijele zakonodavne strukture što se tiče zaštite prirode i okoliša. Indikativno je također da je ovo izvješće dobilo i jednoglasno potporu na resornom odboru, a posebno bih podcrtao da je u međuvremenu dio preporuka za poboljšanje sustava zaštite prirode iz izvješća i proveden, odnosno neke preporuke su uvažene i već se provode u praksi. Sukladno tome klub Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru će podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolegica Nansi Tireli i kolega Nenad Pleše.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni revizore sa suradnicom, kolegice i kolege. Hrvatski laburisti prihvatit će ovo Izvješće o reviziji turističkih zajednica i Instituta za turizam zato što smatramo da je revizija kao takva temeljem članka 7. Zakona o Državnom uredu za reviziju napravljena baš onako kako bi trebala biti napravljena. Podaci su korektno izneseni, Državna revizija je neovisno tijelo, vjerujemo ovome što je napravljeno. I sad ako ćemo raspravljati o ovom izvješću kao izvješću to bi onda trebalo biti sve i zaključili bismo ovu raspravu da je izvješće kao takvo dobro. Sad se javlja problem ako pokušavamo odgovoriti na pitanje što je ustvari revizija i zašto se revizija radi? Možemo zaključiti da je revizija jedna vrsta kontrole kojom se evo kontrolira poslovanje određenih pravnih subjekata kao takvih da bi se utvrdilo činjenice i da bi se utvrdilo postupak rada, odnosno nerada u pojedinom pravnom subjektu. Ako tako postavimo stvari onda je kontrola i ovo što smo već danas čuli i porezni nadzor u nekom drugom pravnom subjektu. I upravo kad iščitavamo svo izvješće Državne revizije postavljamo jedno te isto pitanje, zašto jedni ljudi koji obavljaju menadžerske rukovodeće poslove u državnoj firmi ili u nekakvim javnim institucijama kada im Državna revizija ustanovi nepravilnosti o radu ne odgovaraju ničim a oni ljudi koji ulažu svoj novac, svoje znanje, svoje vrijeme odgovaraju na sve moguće načine? Primjerice u Zakonu o Državnom uredu za reviziju u kaznenim odredbama stoji novčana kazna od 20 do 50 tisuća kuna za prekršaj jedinica državnog sektora lokalne i područne samouprave ili drugih pravnih osoba ako ne stavi na raspolaganje ovlaštenom državnom revizoru potrebnu dokumentaciju, isprave, izvješća i sve ostalo. Kod pravnog subjekta to se tretira kao težak prekršaj i kazna je od 20 tisuća do 500 tisuća kuna. Dakle, za isti prekršaj. Kod Državne revizije zakonski predstavnik može platiti najveću novčanu kaznu od 5 tisuća do 10 tisuća kuna, ali vlasnik privatne firme, obrta mora za taj isti prekršaj platiti do 50 tisuća kuna. Koncem 2012. turističke zajednice su iskazale potraživanja i obaveze a revizijom je utvrđeno da većina turističkih zajednica nije iskazala potraživanja za turističke članarine i potraživanja za boravišne pristojbe pa tako navedeni iznosi potraživanja nisu realni. Te dvije obaveze, odnosno ta dva potraživanja u prihodima turističkih zajednica iznose skoro 90% prihoda. Ako iščitavamo financijska izvješća i ako kažemo da je revizija alat da bismo utvrdili činjenično stanje, da bismo na temelju toga što utvrdimo mogli raditi kvalitetne projekcije nekakvog budućeg razdoblja i da bismo na temelju tih revizorskih izvješća mogli zaključiti u kom pravcu bi trebali ići zakon, novi Zakon o turističkim zajednicama, koji su to problemi sa kojima se turističke zajednice suočavaju, da bismo kvalitetno i bolje donijeli izmjene postojećeg zakona da se stvari počinju događati. Međutim, iz izvješća iščitavamo da su pokazatelji neistiniti u financijskim izvješćima što se da zaključiti da ne možemo raditi nikakve daljnje analize jer nemamo na čemu. Zašto turističke zajednice nerealno iskazuju svoje poslovanje? Moraju li one poštivati isto tako sve računovodstvene standarde kao bilo koji drugi pravni subjekt koji posluju na prostoru Hrvatske? Da, morale bi. Ali zbog toga što ne posluju nikome se ništa ne događa. Jedino kome će se zbog ovakve situacije kada ne poštuje računovodstvene standarde nešto dogoditi upravo jeste onaj poduzetnik koji će opet platiti kaznu ili od 20 do 300 tisuća ili od 20 do 500 tisuća kuna. Navodi se mišljenje kako sistem naplate turističke članarine preko Porezne uprave nije dobar jer Porezna uprava tek jednom godišnje dostavlja obračun turističkim zajednicama. A po Zakonu o turističkim zajednicama Porezna uprava je to dužna dostavljati mjesečno. Dakle, opet imamo krivca za koga, za čiju krivnju apsolutno nitko ne odgovara. Na primjer da turističke zajednice i dobiju nekoliko izvješća godišnje što bi one mogle napraviti? Tko bi slao onda opomene tim obveznicima turističkih zajednica? Porezna uprava ili turističke zajednice? Što one uopće mogu napraviti sa tim izvješćima? Apsolutno ništa. Mogu eventualno iščitavati koliko imaju potraživanja da bi na temelju tih utvrđenih potraživanja mogle planirati nekakva sljedeća događanja ili svoje sljedeće aktivnosti. Ali naplatu za koju naplaćuje 3% ukupnog iznosa članarina obavlja Porezna uprava. I tako prebacujemo lopticu odgovornosti od Porezne uprave na turističku zajednicu. Zakon je rekao da pravni subjekti moraju plaćati članarinu ako pravni subjekt tu članarinu ne plati on po općem Poreznom zakonu opet plaća nekakvu kaznu od 20 do 300 tisuća kuna, ali to što se nitko nije potrudio to naplatiti ne plaća zbog toga ništa. Uspješnost menadžera, rukovoditelja, rukovodioca u bilo kom segmentu u današnjem se danu mjeri upravo njegovom sposobnošću da bude likvidan i da bude solventan. Ukoliko to nije znači da je loš poslodavac, znači da je loš menadžer, znači da ne može dobivati plaću koju dobiva a ovdje iščitavamo da imamo u Turističkoj zajednici Grada Zagreba bruto plaću negdje 37 tisuća ako se ne varam i u Turističkoj zajednici Hrvatske bruto plaću od 46 tisuća kuna. Dakle, to je naša istina gdje revizijom utvrđujemo nepravilnosti i samo da ne zaboravim u reviziji porezne uprave nigdje nije bilo navedeno, dakle da porezna uprava nije radila upravo ovo što je trebala raditi po Zakonu o turističkim zajednicama a to bi i u tom izvješću revizije trebalo biti navedeno jer to jeste obveza porezne uprave za koju ona naplaćuje svoje usluge. Ukoliko naplaćuje usluge, usluge se moraju izvršavati, ukoliko se ne izvršavaju onda se usluge ne plate jer nije ugovorna obveza izvršena i to bi trebala biti praksa koju bismo trebali provoditi. Ove revizije koliko god bile kvalitetne, koliko god bile dobre ja ih nekako doživljavam kao sizifov posao jer mi iz godine u godinu sa svakim izvješćem o obavljenoj reviziji utvrđujemo činjenično stanje, utvrđujemo da netko ne radi svoj posao, utvrđujemo to da netko tko ne radi svoj posao uredno svaki mjesec dobiva plaću. I to je ono što daje lošu poruku svima u Hrvatskoj. Zadnji put kad smo imali godišnje izvještaje državni revizije rekli smo da državna revizija mora imati obvezu sve to dostavljat USKOK-u tamo gdje vidi da određene stvari ne funkcioniraju. Ja se nadam da se to radi, ali isto tako moramo razmišljati na pravcu toga da ovi ljudi koji su podložni državnoj reviziji, koji ne rade svoj posao moramo u Zakonu o državnim dužnosnicima i javnim službama iznaći način da budu sankcionirani i da na njihovo mjesto dođu ljudi koji znaju i koji su sposobni i koji zakone neće kršiti na ovakav način na koji ih kršimo i vidimo da ih kršimo sada. Hvala lijepa.
Uvažena potpredsjednice Sabora, glavni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Hrvatska je u pogledu prirodnih znamenitosti izrazito bogata i raznolika zemlja. Tu tvrdnju potkrjepljuju i prostorni raspored dviju glavnih prostornih kategorija zaštite prirode, nacionalnih parkova i parkova prirode koji su podjednako zastupljeni u primorskom, gorskom i panonskom dijelu. Nacionalni parkovi u Republici Hrvatskoj imaju veliko bogatstvo i raznolikost, te visoki stupanj vrijednost i očuvanosti biološke i krajobrazne raznolikosti, ali postoje i brojne prijetnje koje bi u budućnosti mogle narušiti postojeće stanje. Budući da zaštićena područja postaju sve važniji dio turističke ponude u brojnim državama svijeta pa tako i u Hrvatskoj, potrebno je zaštiti biološku raznolikost i ograničiti nepovoljan utjecaj na biljna i životinjska staništa. Nacionalni parkovi mogu biti nositelji kvalitetne turističke ponude i nekog prostora, ali nikako zone koncentracije i smještajnih kapaciteta što se u nekim našim nacionalnim parkovima pokazuje kao problem. S druge strane, glavna funkcija parka prirode jest zaštita prirodnog područja od veće koncentracije gospodarskih djelatnosti ili pretjerane izgradnje. Važno je da su na prostoru parka prirode još prije proglašenja postojali određeni oblici gospodarskih djelatnosti i stambeno gospodarske izgradnje za razliku od nacionalnih parkova. Zbog toga su se turizam ili neka druga gospodarska djelatnost ne mora nužno isključiti s područja parka prirode ali se treba svesti u okvire u kojima neće uništiti glavni fenomen zbog kojega se pristupilo zaštiti. Republika Hrvatska ima 8 nacionalnih parkova od kojih su 4 obuhvaćena revizijom. Nacionalni park Krka, Kornati, Nacionalni park Paklenica i Mljet. Predmet revizije se odnosi na sustav očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti te upravljanja u navedenim nacionalnim parkovima, a revizijom su obuhvaćena aktivnosti nadležnih tijela zaduženih za očuvanje prirode i zaštiti bioraznolikosti te funkcioniranje sustava upravljanja u nacionalnim parkovima. Zakonom o zaštiti prirode kao temeljnom zakonu za zaštitu prirode nije cjelovito uređena zaštita i očuvanje prirode i njezine vrijednosti, nisu jasno određene nadležnosti institucije u zaštiti prirode, te nije osigurana dovoljna zaštita morskog ekosustava na način kako je to određeno Zakonom o morskom ribarstvu. S obzirom da se Zakonom o morskom ribarstvu ne primjenjuje u zaštićenim područjima navedeno ima za posljedicu da je zaštita morskog ekosustava izvan nacionalnog parka bolje uređena nego na području nacionalnog parka. Zaštita voda na području nacionalnih parkova nije detaljno uređena Zakonom o zaštiti prirode. Zakonom o vodama je propisano da javnim vodnim dobrom upravljaju Hrvatske vode što ima za posljedicu preklapanje nadležnosti jer javne ustanove upravljaju nacionalnim parkovima, a Hrvatske vode su nadležne za upravljanje vodama na području Republike Hrvatske. Strategijom nisu jasno određeni rokovi, iznosi potrebnih sredstava za provođenje akcijskih planova, te nije dan jasan pregled procijenjenih negativnih utjecaja i mogućih posljedica na bioraznolikost i konkretne mjere zaštite. Pojedinim prostornim planovima nije obuhvaćena stvarna površina nacionalnih parkova ili nisu usklađeni s drugim propisima koji uređuju zaštitu prirode u zaštićenim područjima. Interni akti javnih ustanova koji upravljaju nacionalnim parkovima nisu usklađeni sa Zakonom o zaštiti prirode u propisanom roku. Institucionalni okvir je dobro smišljen ali u praksi nije dovoljno učinkovit zbog nedostatka djelatnika, prikladne opreme, infrastrukture za obavljanje djelatnosti zaštite, održavanja i promicanja zaštićenog područja te zbog nedovoljne suradnje između institucija nadležnih u zaštiti prirode u smislu razmjene informacija, dokumentacije i pružanja stručne pomoći. Potrebno je zaposliti neophodan broj djelatnika u upravi za zaštitu prirode i sektora za inspekcijske poslove u okviru Ministarstva zaštite okoliša i prirode, Zavodu za zaštitu prirode i javnim ustanovama koje upravljaju nacionalnim parkom. Ne provodi se monitoring niti aktivnosti za spašavanje širenja … vrsta, ne ulaže se dovoljno u obnavljanje … staza niti su redovito provođeni programi izobrazbe o potrebi očuvanja prirode i bioraznolikosti. Revizijom je utvrđeno da u nacionalnim parkovima nije uspostavljen jedinstveni sustav naplate ulaznica, iako je to bio jedan od prioritetnih akcija planova određenih strategijom. Zaštićenim područjem ne upravlja se dovoljno aktivno, osim na području Nacionalnog parka Paklenica. Postojeći planovi upravljanja ne sadrže jasne ciljeve očuvanja bioraznolikosti, a temeljni dokumenti upravljanja prostorni plan područja posebnih obilježja, plan upravljanja te pravilnik o zaštiti i očuvanju nisu međusobno usklađeni što je neophodno za kvalitetno upravljanje. Revizijom je utvrđeno i da stvarna površina Nacionalnog parka Krka i Nacionalnog parka Paklenica odudaraju od prostornog plana, a među … za očuvanje prirode i bioraznolikosti nacionalnim parkovima navode se neriješeni imovinsko pravni odnosi u parkovima Krk, Mljet i Paklenica. Bespravno sagrađeni objekti u Kornatima i Mljetu, … granice zaštićenih područja. Posebno zabrinjava slaba zaštita od požara pa državna revizija savjetuje da se u parkove Kornati i Krka postavi … protupožarne video kamere. Jedan od velikih problema jest i problem financiranja. Naime, javne ustanove koje provode zaštitu zaštićenim područjima često su prisiljene poslovati na … osnovama pa su pritom u drugi plan stavljeni primarni razlozi njihovog postojanja, zaštita prirode i edukacija, a u prvi plan dolaze razvijanje turizma i promocija. Razlog tome jest namjera države da pod svaku cijenu smanji broj korisnika državnog proračuna pa je preljev sredstava iz državne blagajne za funkcioniranje javnih ustanova sve manji. Tako dolazimo do situacije da je novac iz proračuna najčešće dostatan samo za isplatu plaća zaposlenih u javnim ustanovama nacionalnih parkova i parkova prirode, dok za konkretne projekte zaštite prirode i edukaciju posjetitelja nema sredstava. Kao problem pojavljuje se i prevelika zastupljenost političara u upravnim tijelima nacionalnih parkova i parkova prirode kao i u nadležnom ministarstvu kulture i njegovom odijelu za zaštitu prirodnih vrijednosti. Većim udjelom stručnjaka u tim tijelima svakako bi … kvalitetnijem gospodarenju zaštićenih područja. Upravo iz toga proizlazi šansa u Hrvatskoj da je danas zaštićeno oko 10% ukupne površine različitim kategorijama zaštite. Pri tom je važan podatak da udio površine nacionalnih parkova kao najpoznatije kategorije zaštite ukupnoj površini u Hrvatskoj iznosi 1,71% što je malo ispod prosjeka nerazvijenih država u pogledu zaštite prirode. Upravo iz toga proizlazi šansa Hrvatske koja u usporedbi s industrijski opterećenim državama zapadne Europe zauzima vrlo velike površine netaknute prirode, a ono … uz sve jače izraženu želju i ekološku svijest te povećana materijalna ulaganja mogli zaštiti i time sačuvati za buduće naraštaje, ali i na pametan način ponuditi ograničenom broju turista. Ne smije se zaboraviti ni poprilična tradicija zaštite prirode u nas prema kojoj se Hrvatska može mjeriti s mnogo razvijenijim državama. Od 8 nacionalnih parkova analizirana su 4. U ta 4 parka zaposleno je 302 radnika pri čemu ih je najviše 182 zaposleno u Nacionalnom parku Krka. Taj park ima i najveće prihode od vlastitih aktivnosti, 56 do 58 milijuna kuna prihoda te pokriva potrebe financiranja plaća. Sličan je slučaj i s Nacionalnim parkom Mljet koji ima 58 zaposlenih, no problem su Nacionalni park Kornati koji umjesto previđenih 101 ima tek 29 radnika, a Nacionalni park Paklenica ima 33 od predviđenih 72 radnika. Pri tome je posebno problem što nedostaje stručnih djelatnika pa u oba parka imaju tek po 3, a u Nacionalnom parku Kornati izražen je problem manjka djelatnika u službi nadzora. Nedovoljan broj zaposlenih u nacionalnim parkovima te izostanak … između institucija, glavni su razlozi zbog kojih je državna revizija ocijenila da je zaštita prirode i bioraznolikosti u nacionalnim parkovima samo djelomično učinkovita. Državni ured za reviziju ocijenio je da koordinacija između Zavoda javnih ustanova koje upravljaju nacionalnim parkovima nije zadovoljavajuća, naročito kod planiranja i obavljanja monitoringa. Za ovo bi trebalo dati veće ovlasti od savjetodavnih na način da zavod može poduzimati odgovarajuće mjere u slučaju nedovoljno i nekvalitetno obavljenog monitoringa na području nacionalnih parkova. Institucionalni okvir zaštite očuvanja prirode i bioraznolikosti dobro je osmišljen, ali u praksi nije dovoljno učinkovit zbog nedostatka djelatnika, prikladne opreme infrastrukture za obavljanje djelatnosti i zaštite održavanja i promicanja zaštićenog područja te zbog nedovoljnih suradnji između institucija … u zaštiti prirode. Podizanje cjelokupne ekološke svijesti ne samo u pogledu širenja zaštićenih područja, nego i općenito u pogledu borbe za kvalitetniji život, aktualan je zahtjev koji pred nas postavlja Europa. Iz svega navedenog proizlazi da se Hrvatska mora odlučnije i adekvatnije angažirati u zaštiti prirode te na njezinim … u skladu s koncepcijom državnog razvoja [[Upadica Zgrebec: Privedite kraju.]] Predloženo izvješće Hrvatski laburisti će podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Dražen Đurović replika na izlaganje Nansi Tireli.
Hvala. Evo vi ste kolegice Tireli povukli određenu paralelu između postupanja porezne uprave ili recimo rada državne revizije o različitim ingerencijama koje imaju. U gradu u kojem ja živim, u Požegi prije nekoliko dana porezna uprava kazni ugostitelja jer su pronašli, dakle naravno ono kako ste rekli, navala ili već kako oni rade, i kaznila je ugostitelja što su pronašli 32 kune viška, otprilike u blagajni sa 30-ak tisuća kuna kazne i 5 dana zatvaranja lokala. Bez obzira ja kao osoba koja nema veze s tim lokalom osjećam da je to jednostavno nesrazmjerno i osjećam neugodu prema nerazmjeru težine i postupanja i kažnjavanja u odnosu na taj prekršaj. Dakle ako ti ukupno istreseš novčanike svih konobara i nađeš blagajnu i sve zajedno … da sve je zajedno količina novca za 32 kune veća od onoga što su oni ukucali i jednu takvu drakonsku kaznu izrekneš tim ljudima koji imaju taj lokal. A onda s druge strane primjerice kada Državna revizija utvrdi da jedna jedinice lokalne samouprave, uprave ili neka turistička zajednica ne poštiva Zakon o fiskalnoj odgovornosti o izvršenju državnog proračuna i da primjerice 30% troše za masu na plaće u vrh glave imamo jedno uvjetno mišljenje i do godine opet uvjetno mišljenje i prekogodine opet uvjetno mišljenje. I onda se na neki način mi pitamo da li mi na neki način srazmjerno postupamo sami prema sebi i sami recimo prema poduzetnicima ili prema onima drugima koji nisu u poziciji da kao mi budu tako blagonaklono promatrani. I zapravo ta mi se paralela ovako učinila dosta zgodnom moram priznati.
Odgovor na repliku Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa kolega to vam se ukratko zove politička odgovornost pa onda imamo revizorsko izvješće dobijemo uvjetno mišljenje, ali će onda to birači kaznit možda i imamo financijsku odgovornost i to jeste upravo taj paradoks o kojem cijelo vrijeme pričamo jer ispada sada da oni koji gospodare državnim novcem, koga upravo plaćaju svi građani, svi poduzetnici, svi oni koji ostvaruju nekakav dohodak ili nekakvu dobit, gospodare tim novcem manirom lošeg gospodara, ali apsolutno za ništa nisu odgovorni. A oni koji ulažu svoj novac i koji uistinu taj svoj novac žele oplemeniti na najbolji mogući način plaćaju jako velike kazne zato što su oštetili državni proračun. I sada ako bimo povlačili paralele što znači kontrola, znači da je kontrola i jedno i drugo, ali se kontrola različito tretira i izaziva različite sankcije. Ako želimo pričati o tome da je jedan oštećen državni proračun, onda ja tvrdim da ovi pravni subjekti kod kojih se provodi revizija imaju puno više od 32 kune viška u blagajni, nije im se zatvorio ni turistička zajednica ni ured ni ministarstvo, nisu trebali platiti 30 tisuća kuna kazne da bi u roku od pet dana mogli nastaviti obavljati tu istu djelatnost i to su stvari koje dovode do nejednakog postupanja i to i takvo nejednako postupanje svakog odgovornog pojedinca bez obzira da li radi u državnoj, javnoj ili privatnoj nekakvoj firmi itekako boli.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine glavni državni revizore sa suradnicom. Ova rasprava u svezi Izvješća o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i Instituta za turizam koje obuhvaća otprilike tri godine, dakle 2010., 2011.i 2012.je razvilo vrlo zanimljivu raspravu. I ovdje u raspravi čujemo ono što nije iz domene Državne revizije i što zapravo vi niste ni odgovorni niti imate upliva u to. Ali ono što se ono u ovom materijalu za ove tri godine navodi je zaista zanimljivo pa se onda iz tog zanimljivog materijala razvija i ovako zanimljiva rasprava iako je u ove kasne sate. No, mislim da bi bilo puno bolje kada bismo danas, s obzirom da je evo ovo 2014.godina žurno raspravili o novom financijskom omotu za poljoprivredu koji stupa na snagu u EU 1.kolovoza 2014.i on se vremenski rasprostire do 2020.godine. Nažalost, evo u Hrvatskom saboru ta tema i ta tematika neće očito doći na dnevni red iako je za naše seljake i za našu Slavoniju vrlo žurna. No, za Slavoniju je dobro raspraviti i o turističkim zajednicama kojih ima 296 u cijeloj RH, a 68 su bile obuhvaćene Državnom revizijom. Što reći o tome na što se odnosi i koji zakoni su bili bitni za kriterije, za ocjenu pravilnosti i efikasnosti poslovanja. I onda ovdje kaže Zakon o turističkim zajednicama, Zakon o boravišnoj pristojbi, Zakon o članarinama u turističkim zajednicama, Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti i onda Pravilnik o proglašavanju turističkih općina i gradova i razvrstavanju naselja u turističke razrede. E upravo to sada što sam rekao je me ponukalo na repliku koju sam izrekao gospođi Juričev da zaista treba mijenjati Zakon o boravišnoj pristojbi jer ako netko ima nekretninu objekt, kuću za svoje privatne potrebe bilo gdje na obali ili pak taj sa obale ako ima kuću u Zagrebu ili pak stan u Zagrebu, onda bi prema mjestu prebivališta u onom drugom objektu sada plaćaš boravišnu pristojbu kada dođeš u Rogoznicu, Vir, Vodice, Primošten Pirovac ili negdje drugdje. A kada taj isti stanovnik Pirovca, Primoštena, Vodica dođe u svoju kuću u Zagreb ili u Osijek ili u Vinkovce, u Slavonski Brod onda ne plaća ništa, dakle ima potpuno bez ikakvih obveza prema tim turističkim gradovima razvrstanim također u turističke razrede kao i morska mjesta. Kaže, eto imate tamo more i sunce pa zbog toga, pa imate i vi snijeg u Slavoniji pa ništa, Bog je to stvorio a ne nitko od ljudi dakle nije tamo ni otkapao Jadransko more itd.. Prema tome, kada gledamo suvislo, dakle logički onda zaista to nema smisla i to treba mijenjati. Ali dok to još se prokljuvi i dok to sve dođe do mozga onih koji bi o tome trebali razmisliti, koji su na vlasti, o tome proći će puno vremena i proteći rijekom Savom vode. Kada govorimo o Hrvatskoj turističkoj zajednici, onda evo plaćena je konzalting tvrtka, neću govoriti namjerno da ne reklamiram ime za koju nije problem ustanoviti dakle vlasništvo i vlasničke udjele onih koji njome, koji su utemeljitelji i vlasnici te tvrtke, ima ih 6 koji su za eto više od 4 milijuna kuna putem Ministarstva turizma izradili marketing plana razvoja turizma Republike Hrvatske, zapravo novi preustroj turističkih zajednica, novu organizaciju, novi zakon bi možda i donijeli kao jedan strateški dokument gdje bi smanjili broj turističkih zajednica, tako se barem nadzire i priča iz tog marketinga plana razvoja turizma. Onda bi se Hrvatska turistička zajednica, sa već etabliranim imenom koje je poznato i u svijetu zvala bi se NTO, dakle nacionalna turistička organizacija, NTO. A dakle ili pak destinacijska menadžment organizacija, DMO. A županijske turističke zajednice bi se zvale RMO, ili RMO, dakle regionalne menadžment organizacije. Molim vas dopustite da završim pa dignite tablicu, repliku ako ne mislite tako. Dakle preustroj turističkih zajednica u te takve nazive, to je kao nekakva novina i eto zato imamo 4 milijuna kuna je potrošeno novaca, naravno da to ne ulazi u nadzor državne revizije, o tome se ne u ovome materijalu ne piše. Ono što piše u ovom materijalu da turističke zajednice ostvare ukupno prihode npr. u 2012. godini od 100 milijuna eura. Dakle 751 milijun i 346 tisuća kuna što bi otprilike bilo 100 milijuna eura. I onda imamo po tablice iz kojih je razvidno koliko koja županija ima turističkih zajednica, na što se troše novci turističkih zajednica, dakle vrstu rashoda i vrstu prihoda. Pa je znamenito da je za materijalne rashode turističke zajednice troše više otprilike, nešto više od 60%, rashodi za zaposlene su u visini od oko 15, nešto više od 15%. Jasno da ocjena državne revizije nakon nadzora koji je izvršen su dakle za 68 ili 69 turističkih zajednica, zapravo sa Institutom za turizam 69 i onda imamo bezuvjetna mišljenja koja su izražena za 23 turističke zajednice. Evo drago mi je da je ovdje među njima i npr. turistička zajednica grada Nove Gradiške koja je inače poznata po svojim aktivnostima i dobro radi. A uvjetno mišljenje ima turistička zajednica Brodsko Posavske županije koja je i ranije dakle i od ranije imala uvjetno mišljenje dakle ostala je dakle na istom nivou kao i turistička zajednica grada Slavonskog Broda koja je tako to uvjetno mišljenje imala i u prijašnjem nadzoru. Pomaci su postignuti u turističkim zajednicama grada Krapine, Malog Lošinja, Nove Gradiške, Osijeka, Poreča, Pule, Velike Gorice, dakle od uvjetnog sada su dobili bezuvjetno mišljenje što je u svakom slučaju pozitivno i to treba istaknuti i reći ovdje i za ovom govornicom. Zašto se vrši preustroj i nova organizacija turističkih zajednica ja ne znam, ali ono što je državna revizija u postojećim turističkim zajednicama na temelju nadzora pronašla, što je dala preporuke, naputke, dakle savjete kako postupiti kako bi se eventualno ispravile pogreške i određeni mehanizmi koji nisu odgovarajući financijskoj računici koje su važeće za turističke zajednice, jasno da bi valjalo postupiti kako bi sljedeća ocjena državne revizije bila ne samo uvjetna nego bezuvjetna za većinu ako ne za sve turističke zajednice u Republici Hrvatskoj. O izvješću o obavljenoj reviziji očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti upravljanja nacionalnim parkovima može se istaći da je prilično naširoko i deskriptivno dakle objašnjeno sve ono što se u svezi ova 4 nacionalna parka koji su bili pod nadzorom a to su Krka, Kornati, Mljet i Paklenica od ukupno 8 nacionalnih parkova. Imamo i zaštićene krajolike i krajobraze još kao niži jedan stupanj u odnosu na nacionalne parkove. Pa recimo da ovih dana dobivam i telefonske pozive i upozorenja da u jednom od takvih zaštićenih prirodnih krajobraza, kako bi se to reklo, … kod Slavonskog Broda na koju su seljaci, ratari, stočari, dovozili svoju stoku na ispašu, da im je sada zabranjeno to iz razloga da se ne miješaju autohtone sorte koje tamo žive sa onim domaćim ili pak pasminama koje nisu autohtone. Pa je vrlo zanimljivo to da seljaci negoduju, ne mogu istjerat svoju kao što su od pamtivijeka radili nego evo postoji problem koji će možda rezultirati i prosvjedima ili fizičkim nasiljem nad ovakvim provođenjem određenih da li zakona ili uredbi, ali eto samo htio sam napomenut da postoji i takav problem. Porezna uprava koja vrši, naplaćuje članarinu za članove turističke zajednice, a onda to dakle usmjerava prema turističkim zajednicama, je u sličnoj poziciji kao i Porezna uprava koja naplaćuje koncesije za iskorištavanje minerala. Npr. Brodsko-posavska županija u kojoj postoje iskapanja šljunka, pijeska na rijeci Savi ima 0 prihoda od koncesija za korištenje, eksploataciju minerala. Zašto? Zato što Porezna uprava nije proslijedila, nije ažurirala podatke o naplati i nije uputila niti jedne kune prema županiji. Tako slično se događa i ovdje sa turističkim zajednicama i Poreznom upravom jedan mali nesporazum koji bi ja mislim sa lakoćom se moglo ispraviti, koji bi se s lakoćom mogao otkloniti, jednostavno da se ažurira ako to ide preko Porezne uprave da se Porezna uprava jednostavno ažurira, da je dužna turističku zajednicu na određenom području izvijestiti o članovima i članarinama koje se uplaćuju za turističku zajednicu. O tome da će ove godine podbaciti turistička sezona mislim da to nije stvar Državne revizije, poglavito ne za izvješća za 2012. godinu i 2011. i 2010. Ja se nadam da neće. Uvijek tako pomalo kukamo dok malo padne kiša u svibnju i dok bude kišovit svibanj, a onda srpanj i kolovoz, 7. i 8. mjesec gotovo nadoknade sve ono što je bilo propušteno u tom svibnju. No evo ja se i nadam i mislim da će tako biti i ove godine iako još uvijek ne možemo u turizmu dosegnuti one rezultate koji su nekada bili od 2008. pa još i prije Domovinskog rata kada su bili određeni rekordni rezultati od turizma u Republici Hrvatskoj. Klub HDSSB-a će usvojiti jasno ova izvješća i o obavljenoj reviziji za očuvanje prirodne zaštite bioraznolikosti i upravljanja nacionalnim parkovima, kao i Izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i Instituta za turizam. Hvala lijepo.
U ime kluba HNS-a govorit će kolege Goran Beus Richemberg i Boris Blažeković.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće Državne revizije koje je iznimno važno. Iznimno je važno zbog toga jer se sustav turističkih zajednica u Republici Hrvatskoj neredovito i nesustavno revidira. Kako je moguće da glavni ured Hrvatske turističke zajednice koji ostvaruje preko 30 milijuna eura prometa uopće nije predmet redovnih revizija Državne revizije. 2012. godine kad sam kao predstavnik Hrvatskoga sabora došao u Nadzorni odbor Hrvatske turističke zajednice nisam se mogao čudom načuditi da tako veliki poslovni sustav a) nije uopće obveznik u sustavu javne nabave, a b) uopće nema eksternu reviziju. I tako se to toleriralo godinama. 20 punih godina. Na van je sve bilo divno i krasno, sa mnogo ružica plave i zelene boje, a sa mnogo upitnika kako se troše sredstva. Ovaj nalaz koji je zapravo tek vrlo veliki uzorak stvarnoga stanja jer obuhvaća oko 71% ukupnih prihoda sustava turističke zajednice, dakle ne sve, a tek ¼ turističkih zajednica u sustavu zapravo je vrlo, vrlo snažan alarm, upravo suprotno od onoga što je kolega Grubišić govorio, da stvari treba brzo i temeljito mijenjati i da je kao takav okoštao i da ono što je vrijedilo '90.-ih godina više nije naprosto funkcionalno, ne zadovoljava ni potrebe, a niti troši novac na pravi način. Sustav Hrvatske turističke zajednice i svih regionalnih i lokalnih turističkih zajednica godišnje na dispoziciji ima 100 milijuna eura. 100 milijuna eura. Nominalno rekli bismo 100 milijuna eura za marketing hrvatskog turističkog proizvoda. To je daleko od istine. Nažalost, u izravni marketing, u brendiranje našeg proizvoda odlazi po mojoj procjeni koja može biti samo gruba jer pravih podataka nemamo jer nalaz Državne revizije nije analiza takvoga tipa, manje od pola. Postavlja se pitanje gdje se troši ono drugo. Vidimo, 14 i nešto posto nominalno u plaće zaposlenih, nije mnogo. Ali mi jako dobro znamo da sustav turističkih zajednica financira ogroman broj potpuno nerelevantnih manifestacija. 90% tih manifestacija nisu dovele ni jednog jedinog gosta sa strane. Te manifestacije služe za obilježavanje lokalnih godišnjica, za jubileje, za lokalne zabave, pijanke i zabavu lokalnog stanovništva. U mnogim slučajevima sustav turističkih zajednica nije ništa drugo nego u mnogim slučajevima čast izuzecima kojih je jako mnogo kao para budžetski izvor za lokalne političare koji iz tih izvora posredno alimentiraju svoja predizborna obećanja i jednako tako za uhljebljivanje politički podobnih ljudi. Previše je slučajeva da se u lokalnim turističkim zajednicama zapošljava isključivo po političkom kriteriju i za namirenje određenih obveza prema nekim da li stranačkim, da li nekim drugim kolegama, prijateljima dužnicima, odnosno onima kojima se duguje. Možemo se mi pretvarati da je sustav sjajan, divan, funkcionalan. Jest, u većem broju slučajeva. I baš zato zbog onih koji rade dobro, koji imaju dobru misiju, koji se nje drže, koji dobro funkcioniraju i u materijalno-financijskom knjigovodstvu, strateškom planiranju, u kreiranju novih proizvoda, u njihovom brendiranju, u stvarnim marketinškim akcijama zbog njih sustav treba reorganizirati, omogućiti da postanu dominantni, da dirigiraju i diktiraju sve trendove i da se stvori prostor da se ovih stotinu milijuna eura ili više u buduće troši na pravi svrsishodan način, a to je promocija hrvatskog turističkog proizvoda. Bez obzira radilo se o regionalnom, dakle unutar hrvatskom, nacionalnom ili međunarodnom tržištu. Upozorio bih kolege koji su se poveli za naslovnicom današnjeg jednih dnevnih novina nemojte to raditi. Bombastičan naslov uopće ne odgovara sadržaju teksta pod jedan, a pod dva nije dobra poruka jer ne znači ništa. 12 ili 13% manje noćenja u svibnju je ništa. To se nadoknadi jednim jedinim danom kolovoza. Sjetite se lanjske situacije, tugaljki, žalopojki. Novine su sve do 5.7. prošle godine najavljivale krah hrvatskog turizma. Što se dogodilo? Dogodilo se upravo suprotno. Jel' nama treba da sutra njemačke novine objave informaciju kako su hrvatski parlamentarci najavili krah sezone u Hrvatskoj ove godine? Jel' nam to treba? Budimo odgovorni za svoju riječ. Jel' nam treba da nam konkurencija to iskoristi? Tim više što pravi podaci govore o povećanju broja dolazaka, tim više što je to sukladno trendu kojega traži Strategija razvoja hrvatskog turizma koja cijelo vrijeme zapravo vapi ne brojite noćenja, brojite goste, odnosno dolaske i koliko su novaca ostavili jer to mora biti zapravo strateško opredjeljenje da rasteretimo visoku sezonu. Mi smo strašno opteretili primorski dio Hrvatske u visokoj sezoni brojem posjetitelja, potrošnjom lokalnih resursa, eksploatacijom infrastrukture i to jako se teško podnosi u mnogim turističkim mjestima koja preko noći, odnosno tijekom najviše sezone narastu i za tri puta u odnosu na broj stanovnika, neki čak i više. Za mnoge to nije održivi razvoj turizma, nego bi bili puno sretniji, a i mi svi zajedno mnogo zadovoljniji da se produljuje turistička sezona i da umjerene gužve imamo što je moguće dulje, odnosno više mjeseci u godini, a ne samo u vršnim mjesecima. Ovo izvješće pokazuje da sustav Hrvatske turističke zajednice treba ozbiljne promjene. Nije u pravu kolega Grubišić kad ovdje zapravo podastire ničim opravdanu tezu da će se glavni ured Hrvatske turističke zajednice sutra preimenovati u nacionalnu turističku organizaciju. To je nerazumijevanje pojmova. Ovdje se govori o statusu i ulogama. Dakle, glavni ured Hrvatske turističke zajednice već je davno trebao postati nacionalna turistička organizacija. On to doista i jest, ali je problem u tome što mora obavljati čitav niz drugih funkcija koje nisu njegov posao. Te poslove koji su doista viška u glavnome uredu jer bi se Hrvatska turistička zajednica na toj razini trebala i morala baviti samo i isključivo promocijom hrvatskog turističkog proizvoda u inozemstvu treba prenijeti na regionalnu razinu, osnažiti strukture koje se danas zovu županijskim organizacijama, odnosno županijskim turističkim zajednicama. Negdje će doći do spajanja da bi se dobio jači regionalni brend. I zapravo treba kapacitirati te strukture da sutra budu nositelji projekata koji se mogu kvalificirati za europska sredstva. O tome se radi. Dakle, da to onda postaje taj tzv. remo, a sve ostalo da se zapravo pretvori u organizacije koje će kreirati i brendirati lokalnu turističku ponudu i proizvode. Što se tiče inspekcije koja je spominjana nema veze sa ovom temom, iako neki možda nadzor Državne revizije mogu tumačiti i kao dio jednog represivnog pristupa. Ne nije, ali ja se slažem. Treba promijeniti potpuno paradigmu funkcioniranja inspekcijskih službi u Hrvatskoj, ali to nije stvar niti Zakona o državnoj reviziji, niti Zakona o Hrvatskoj turističkoj zajednici, niti bilo kojeg zakona koji ima veze s turizmom. To je zapravo pitanje svih zakona koji dodiruju djelovanje inspekcija u Hrvatskoj. Kako promijeniti paradigmu? Osnovno pitanje ne smije nikada biti da je zadaća inspekcije da pronađe propust, nego da ga ne pronađe što znači da postupovno mora postojati način koji pomaže, upozorava, blaže kažnjava, a onda recidiviste teško kažnjava ili im onemogućava rad. Kada promijenimo takav model funkcioniranja onda će inspektori na terenu uraditi upravo tako. Do tada, nažalost, oni su poslani da pronađu problem, a njega hvala Bogu nije teško pronaći pogotovo kad su gužve. I to stvara lošu sliku, slažem se, lošu praksu. Ali nemojmo se zavaravati, ništa drugačije nije niti u nama konkurentskim zemljama gdje ne pada nikome na pamet da u sred sezone dvije trećine svoga prometa uopće ne prijavi. A lani smo vidjeli kod uvođenja sustava fiskalizacije da su upravo takvi bili slučajevi u vrlo razvikanim ugostiteljskim lokalima na Jadranu. Što se tiče HNS-a, HNS podržava ovo izvješće i ponavljam upozorava da je ovo izvješće vrlo kvalitetan razlog da se pristupi korjenitim promjenama i da zapravo od Ministarstva turizma tražimo da ono što je u formi načela na temelju kojih bi htjelo ići u promjene sustava turističkih zajednica što prije pretoči u radni dokument, u nacrt zakona da ga predstavi javnosti, da se odradi rasprava sa zainteresiranom javnošću na osnovu konkretnog teksta i konkretnih rješenja i da onda na jesen dobijemo prijedlog zakona na prvo čitanje. Hvala lijepo.
Gospođo potpredsjednice, gospodine Klešić sa suradnicom ja ću govoriti jasno o ovom drugom Izvješću Državnog ureda za reviziju o obavljanju revizije očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti i upravljanju nacionalnim parkovima. Probat ću u okviru vremena to i napraviti. Iščitavajući predmetno izvješće mi u klubu HNS-a došli smo do sljedećih zaključaka. Prvo, ljepota prirode i bioraznolikost u Hrvatskoj su najljepši dar koji smo kao građani Hrvatske svojim rođenjem uopće mogli dobiti i oni čine naše živote puno ljepšima, a uvjete življenja znatno kvalitetnijima. Drugo, ljepota hrvatskog okoliša je sastavni dio osobnog identiteta svakog hrvatskog građanina i stoga je njezina vrijednost naprosto nemjerljiva. Ljepota prirode i bioraznolikost čine Hrvatsku jednom od najljepših zemalja na svijetu. Treće, očuvanje ljepota prirode i bioraznolikosti u Hrvatskoj su šansa Hrvatske za drugačiji pogled i stav u odnosu na promjene paradigme razvoja u smjeru zelenih tehnologija, zdrave hrane i čistih industrija. Četvrto, bioraznolikost, ljepota prirode ne smiju se gledati isključivo kroz oči povećanja broja turista i razvoja turističke privrede. Zaštite očuvanja i revitalizacije bioraznolikosti prirodnih ljepota mora biti prvenstveno u zaštiti nje same te u svrhu podizanja kvalitete života građana Hrvatske i naših potomaka. Ionako turizam nije i ne smije biti prioritetna grana privrede, to je Bogom dana grana privređivanja koja je samo šlag na torti uspješnog gospodarstva. Ali, to je jedna druga tema. Peto, zahvaljujući dugogodišnjoj zapuštenosti i nerazvijenosti nečistih industrija i devastacijskih djelatnosti Hrvatska danas ima zavidnu razinu uščuvanog okoliša i očuvanost bioraznolikosti. Šesto, Hrvatska još uvijek nedovoljno čini kako bi sustavno i u potpunosti zaštitila svoje prirodne ljepote i bioraznolikost pa čak i u nacionalnim parkovima i parkovima prirode, a kamoli u nezaštićenim područjima. Sedmo, neka hrvatska područja su našom ljudskom intervencijom dramatično devastirana i potrebne su hitne i beskompromisne akcije u spašavanju istih. I osmo, ulaskom u EU Hrvatska je dobila dodatnu priliku, šansu da pojačano i znatno uspješnije zaštiti svoj okoliš, prirodne i kulturne ljepote te biološku raznolikost i da razvija one industrije koje su održive i koje će koristiti zaštiti okoliša. Nije zgorega spomenuti da Hrvatska ima, već je to rečeno, 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode te 2 stroga rezervata. I to su nacionalni parkovi Brijuni, Kornati, Krka, Mljet, Paklenica, Plitvička jezera, Risnjak, Sjeverni Velebit, a parkovi prirode su Biokovo, Kopački rit, Lonjsko polje, Medvednica, Papuk, Telašćica, Velebit, Vransko jezero, Učka, Žumberak, Samoborsko gorje i Lastovsko otočje. Strogi rezervati su Hajdučki i rožanski kukovi te Bijele i Samarske Stijene. Samo hrvatski nacionalni parkovi obuhvaćaju oko milijun kvadratnih km površine i to je negdje oko preko 1% ukupne površine RH. Ukupno zaštićena područja čine 8,7% površine Hrvatske. Nacionalni parkovi i parkovi prirode raspoređeni su po cijelom području Hrvatske, od Slavonije preko središnje Hrvatske do Istre, Primorja, Like te srednje i južne Dalmacije. I brojna druga nezaštićena područja Hrvatske ističu se endemskim vrstama, biološkim raznolikostima, jedinstvenim prirodnim pojavama i neobično lijepim krajobrazom. Ovo izvješće ograničava se na reviziju očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti upravljanja u samo 4 nacionalna parka. Revizija je vršena 18 mjeseci, od listopada 2012. do ožujka 2014. godine. Prema Zakonu o zaštiti prirode nacionalni park je prostrano pretežno neizmijenjeno područje kopna ili mora iznimnih i višestrukih prirodnih vrijednosti. Obuhvaća jedan ili više sačuvanih ili neznatno izmijenjenih ekoloških sustava, a prvenstveno je namijenjen očuvanju izvornih prirodnih krajobraznih vrijednosti. Sve biljne i životinjske vrste na području nacionalnog parka su zaštićene. Državni ured za reviziju u listopadu 2012. potpisao je sporazum s vrhovnim revizijskim institucijama Danske, Norveške, Poljske, Ukrajine, Bugarske, Litve o zajedničkoj reviziji nacionalnih parkova. Sporazumom je dogovorena koordinirana revizija te izrada zajedničkog izvješća o obavljenoj reviziji na temelju izvješća o obavljenim revizijama svake vrhovne revizijske institucije. Na temelju nacionalnih izvješća o obavljenim revizijama sastavit će se izvješće koje će sadržavati zajedničke nalaze i preporuke kako bi se unaprijedilo upravljanje i zaštita bioraznolikosti u nacionalnim parkovima. Sad ću preskočiti ono što smo mislili reći o pravnom okviru, institucionalnom okviru i reći ću da je konačna ocjena Državnog ureda za reviziju, i rekao ju je gospodin, sorry, voditelj ureda gospodin Klesić, ju je već izreko, a to je da bi se prihvaćanjem i provedbom preporuka u sustavu očuvanja prirode i zaštite bioraznolikosti u nacionalnim parkovima unaprijedila zaštita i povećala učinkovitost navedenog sustava zaštite. I mislim da je to jedna od najvažnijih rečenica, a preporuke su brojne. Već je rečeno da je revizija vršena po standardima međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija, europskih u dogovoru sa Danskom, Norveškom, Poljskom, Ukrajinom, Bugarskom i Litvanskim revizijskim institucijama. Podaci odnosno rezultati izvješća su međunarodno standardizirani, metodologija izrade i prikupljanja i u rezultatima. Svi naši nacionalni parkovi upravljani su kao javne ustanove u ingerenciji su Ministarstva okoliša preko Zavoda za zaštitu prirode koji uz ostalo provodi stručni nadzor nad javnim ustanovama. I još jedan, treba reći, napomenuti da je do dolaska ove koalicijske Vlade da su nacionalni parkovi i parkovi prirode bili pod ingerencijom Ministarstva kulture. S dolaskom na vlast došli su u Ministarstvo zaštite okoliša. Na koncu još jedan podatak, prema podacima iz zavoda od listopada 2013. poznato je oko 39 200 svojti, vrsta i podvrsta, pretpostavljeni broj je znatno veći, iznosi između 50 i 100 tisuća. Navedeno ukazuje na nedovoljnu istraženost hrvatske flore, mikroflore i faune. Primjerice poznato je 5636 biljnih svojti, 7800 životinjskih svojti, 246 vrsta ptica gnjezdarica, 153 vrste slatkovodnih riba, 452 vrste morskih riba, ali je njihov pretpostavljani broj znatno, znatno veći. Prema podacima iz zavoda usprkos visokoj vrijednosti prirode u Republici Hrvatskoj, visoke vrijednosti prirode u Republici Hrvatskoj i mnoge njezine komponente su izuzetno ugrožene. I zaključno, Hrvatska je što je opće poznato u prirodnim ljepotama jedna od najljepših zemalja na svijetu. Uz prirode ljepote i biološku raznolikost, jedinstvenost određenih vrsta flore i faune, s time je Hrvatska prebogata i kulturnim nasljeđem. Sve to skupa nastavlja u poziciju vječnih čuvara navedenih vrijednosti za naš, za naše potomke, za Europu i svijet, a u svojoj punini navedenih ljepota i zdravog življenja živimo mi suvremenici i naš je život po klimi i okolišu jedan od najkvalitetnijih uopće. I zato su nam ovakva revizijska izvješća neophodna kako bi se na temelju primjedbi i preporuka u razdoblju neposredno ispred nas svim maksimalno uključili u procese poboljšanja i dizanja razine zaštite prirode. Nacionalna stranka Liberalnih demokrata podržat će navedeno izvješće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni revizoru sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege evo ima nas točno 5% od ukupnog broj zastupnika. Dakle, u posljednje vrijeme Državni ured za reviziju uz redovni posao revizije, dakle sve češće radi i ciljane revizije na određenim područjima kojima je svrha ocjena efikasnosti određenog sustava. Eto, nedavno smo imali revizijski nalaz o prihodima, o naplati prihoda jedinica lokalne samouprave, danas imamo eto ova dva izvješća i to je za svaku pohvalu jer su takve revizije zapravo jedna odlična podloga za uočavanje problema u određenom sustavu i za njihovo rješavanje upravo sa ciljem da ga se učini efikasnijim. Dakle, nije više dovoljno konstatirati samo da određeni sustav funkcionira uz veće ili manje nepravilnosti. Bitno je znati koliko je on efikasan, odnosno koliko doprinosi cilju zbog kojeg je osnovan. Tako je i ovo izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica jedna zaista objektivna ocjena o tome koliko su turističke zajednice efikasne u obavljanju osnove djelatnosti zbog koje su osnovane, a to je promicanje i unaprjeđenje turizma u Republici Hrvatskoj. kakva je njihova suradnja s osnivačima, dakle jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave i kakva je njihova učinkovitost u trošenju sredstava prikupljenih i od turističkih članarina, i od boravišne pristojbe i iz drugih izvora, dakle kako u turističke zajednice zapravo gospodare javnim novcem, jer sve je to javni novac. Iz izvješća vidimo da u ovom području ima dosta nereda. Dakle, da sustav funkcionira prilično, rekla bih stihijski. Vidimo to već i po tome što je od ukupno 69 revidiranih turističkih zajednica samo trećina njih dobila bezuvjetno mišljenje, a čak dvije trećine dobile su uvjetno mišljenje. S tim da je dodatni problem to što veći broj turističkih zajednica više godina za redom dobiva uvjetna mišljenja. Dakle, one praktični ignoriraju one preporuke, one savjete koje im dajete i ostaju raditi na način kako su to činile prije. Interesantno je dosita da su kod ukupno 23 bezuvjetna mišljenja 15 bezuvjetnih dobile turističke zajednice s kontinentalnog dijela Hrvatske za koje je karakteristično da imaju skromnije proračune od onih turističkih zajednica na obali, dakle na moru. I eto ove zajednice na kontinentu gospodare rekla bih racionalnije, odgovornije, savjesnije, mogli bismo čak reći što više novaca više nepravilnosti, ali uvjetno. Iz izvješća je vidljivo da efikasnost naplate prihoda kod turističkih zajednica puno problematičnija rekla bih od izvršavanja samih rashoda s tim da se godinama zapravo nepoduzimaju nikakve značajnije mjere da bi se sustav naplate prihoda učinio efikasnijim. Dakle, uočavamo jednu rekla bih kroničnu tromost, komociju u naplati prihoda. Iz pregleda kojeg je porezna uprava sačinila za 2011.godinu proizlazi da turističke zajednice nisu naplatile čak 49 milijuna kuna turističke članarine, a to je gotovo trećina potencijalnog prihoda od turističke članarine. Slična je situacija i kod prihoda od boravišne pristojbe od koje se alimentira polovica svih prihoda turističkih zajednica. Dakle, ona je apsolutno najvažniji, primarni izvor prihoda turističkih zajednica. Da se i ovdje gubi puno prihoda potvrđuje usporedba podataka o stopi rasta broja noćenja sa stopom rasta prihoda od boravišne pristojbe. Dakle, prihodi pristojbe rastu 14% sporije od stope rasta noćenja. Gdje su zapravo problemi kad govorimo o naplati prihoda? Kontrolu naplate prihoda od turističke članarine radi porezna uprava i samo jednom u godini dostavlja turističkim zajednicama izvješća o obveznicima plaćanja i naplaćenoj turističkoj članarini. Posljedica toga je da turističke zajednice zapravo nemaju kompletan uvid u ukupno zaduženje jer zapravo ne mogu identificirati obveznike plaćanja, a godinama se zapravo niti ne pokušava učiniti nešto da se u dogovoru s poreznom upravom stvari poboljšaju. Isto je tako s naplatom prihoda od boravišne pristojbe. Državni ured za reviziju je još 2007. utvrdio da podaci o potraživanja za boravišnu pristojbu nisu pouzdani jer se potraživanja različito evidentiraju i pri tom je dakako kao što uvijek čini sugerirao Hrvatskoj turističkoj zajednici da utvrdi jedan unificirani model evidentiranja potraživanja na svim razinama turističkih zajednica kako bi podaci bili što točniji, što precizniji i što ažurniji. Ta se pretpostavka dakako nije ispoštovala, problemi naplate i dalje su aktualni, a jednako tako Hrvatska turistička zajednica nije ustrojila jedinstveni informacijski sustav za vođenje popisa turista, dakle i prijava i njihovih odjava i kontrole naplate boravišne pristojbe po turističkim zajednicama nižeg ustroja, dakle onog lokalnog što je bilo planirano i godišnjim programom rada za 2012. godinu pa se to u 2012. nije realiziralo pa je prebačeno u 2013., nažalost do konca godine, odnosno kada se radila, zaključivala ova revizija nije to odrađeno. Obzirom da je poslove naplate boravišne pristojbe od početka ove godine preuzelo Ministarstvo financija, odnosno konkretno carinska uprava, eto, polažemo nekakve nade da će naplata biti efikasnija, odnosno bolja. Kad su u pitanju rashodi turističkih zajednica, najveći problem je nepostojanje internih akata vezanih za osobne izdatke zaposlenih kao što su primjerice troškovi službenih putovanja ili isplata plaća, a nema vrlo često ni ustrojne unutarnje kontrole pa stoga zapravo i ne čudi, dakle nije neobična pojava visokih plaća. Eto, čuli smo, najveća bruto plaća je 46 tisuća kuna, naprosto mislim da to nije primjereno. Interesantan je odnos obveza i potraživanja turističkih zajednica. Obveze iznose 65 milijuna kuna, a potraživanja 17 milijuna što znači da su obveze zapravo 3,6 puta veće i očito je da se turističke zajednice u jednom svom dosta značajnom dijelu financiraju na način da ne plaćaju, odnosno ne podmiruju svoje obveze vjerovnicima. I da zaključim, dakle ovaj izvještaj državne revizije daje zapravo puno argumenata da treba mijenjati sustav koji je star 20 godina, kao što reče kolega Beus Richembergh jer je taj sustav nefunkcionalan, jer velik broj turističkih zajednica nema niti utvrđena mjerila i kriterije na temelju kojih bi se donosile odluke o financiranju određenih projekata i programa, ne donose se strateški planovi razvoja turizma kao pretpostavke za jedan ciljani, osmišljeni razvoj turizma. Jednom riječju, jedan broj, pogotovo onih malih turističkih zajednica u lokalnim sredinama je sam sebi cilj. Dakle, potrebna nam je jedna moderna, jedna efikasna i jedna racionalna organizacija sustava turističkih zajednica koja će pogotovo respektirati one turističke zajednice na kontinentu jer nažalost ovoga trenutka kontinentalni turizam participira u ukupnoj turističkoj ponudi sa svega 6%, a mislimo da ima daleko veće potencijale. Hvala lijepo.
Kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Pa jest da je kasni sad, ima nas taman za jedan sastav općinskog vijeća najmanje općine, ali uporni smo. Odmah ću uvodno reći da se ne slažem s onim što je rekla kolegica Jelaš, ali ni kolega Richembergh jer se ja i on po pitanju turizma ne možemo složiti baš u ničemu. Tako da upravo ovo izvješće, neke rasprave su ustvari na tragu da se amenuje nekakva, nazovimo to nova struktura sustava turističkih zajednica u RH, a mišljenja sam da mnogi je niti hoće niti žele razumjeti, da su je pretvorili u običan nekakav, ajmo to nazvati knjigovodstveni servis ili nekakav servis koji postoji čisto radi reda, da bi se nekoga tamo uhljebilo, itd. i da to jednostavno sustav koji nakon 20 godina treba staviti na sasvim drugačije nekakve osnove pa su se pronašli i prigodni nazivi, od destinacijskih menadžmenta, nacionalnih menadžmenta do regionalnih menadžmenta. Ali dobro. Mišljenja sam osobno da postoji kriva percepcija tog sustava u RH, a o tome govore i brojke jer se sustav gradio godinama, prošao je određene izmjene, brojne zakonske izmjene i mnogi koji je nemaju, možda bi danas htjeli imati upravo i turističku zajednicu. A stvara se percepcija da je možda svi imaju s obzirom na zakon i određene zakonske odredbe. Pa vidimo što imamo. Imamo 296 turističkih zajednica i onu krunu hrvatsku turističku, svaka županija ju ima kao i grad Zagreb, ima je 114 gradova, 135 općina, 15 je turističkih zajednica na razini mjesta kao što je recimo turistička zajednica mjesta Selce koje sa svojom politikom, tj. destinacijom ima veliki broj noćenja i zasigurno je kao mjesni odbor uspio osnovati turističku zajednicu i njima je ona vrlo, vrlo važan segment u razvoju svog turizma. Postoji 10 turističkih zajednica područna i jedna specifičnost to je Turistička zajednica otoka Krka koja je pored toga što svi imaju posebnu imaju i jednu zajedničku zajednicu, Turističku zajednicu otoka Krka. Smatrali su da se trebaju na jednom dijelu udružiti i iskoristiti mogućnost da se promoviraju i kroz zajedničku turističku zajednicu. A u Hrvatskoj imamo 568 općina i gradova, što znači 128 gradova i 428 općina. Znači da turističku zajednicu nema 14 gradova, 293 općine, a imaju je samo sve županije i ovo što sam rekao neke specifičnosti. Znači nemaju svi u RH turističku zajednicu. Prihod, danas smo čuli 100 milijuna eura, 750 milijuna kuna. odmah nas svih zagolica i svi pokušavamo tražiti što sve to tamo krivo radi, što se sve to na krivi način knjiži ili se ne poštuju određene zakonske obveze. Hrvatska turistička zajednica raspolaže sa trećinom 256 milijuna kuna sukladno zakonu. Vidimo iz izvješća neki su dobili uvjetno neki bezuvjetno mišljenje, kao uostalom i općine i gradovi pa ćemo slijedom takvih rasprava možda u jednom trenutku doći do toga da moramo ukidati određene jedinice lokalne samouprave s obzirom da i one ne poštuju sve zakonske odredbe onako kako bi to trebalo. U jednom trenutku možda i ministarstvo, državu sve ćemo dovesti na tapet sa ovakvim pričama, a ja nisam baš za paušale i paušalna ocjenjivanja, pogotovo kada to rade ljudi koji baš nemaju previše veze sa turizmom. Pa nam se s visoka docira i dijele nam se lekcije kako se ponašati sa turizmom i turistima, a čuli smo danas ispred jednog kluba što sve to ne valja. A što radi predsjednik saborskog Odbora za turizam? promovira novu strategiju kako se trebaju organizirati turističke zajednice jer je ovaj sustav kaže zastario. 20 godina već je star. Imaju li druge zemlje turističke zajednice ili su one nešto specifičnije od nas, jesu li oni bolji od nas? Pa pogledajmo broj noćenja, to stalno svi zbrajamo i brojimo. Francuska 405 milijuna, Španjolska 386 milijuna, Italija 363 milijuna, Njemačka 353, Engleska 319 milijuna noćenja, Hrvatska 64. 1985.godine smo imali 67 milijuna noćenja. Znači da mi još u fizičkom smislu nismo dosegli broj iz onog vremena 1985.godine uz taj sustav turističkih zajednica. Pa nisu li one najvažniji segment, ajmo reći u tom brojenju noćenja? Ja mislim da nisu. Trebaju li nam svake godine turističke zajednice dovesti sve turiste u RH? Pa to su sasvim krive postavke, o čemu mi pričamo. Pa znamo šta je marketing, što je priča, s čime se one trebaju baviti, a što je hotelijer kamp, privatni smještaj i sve ostalo. Zašto se to priča? Pa zato što postoji namjera da se jedan sustav koji se gradio 20 godina najedanput promijeni jer su neki konzultanti sa strane rekli za silan novac što bi mi to trebali promijeniti u toj politici. Zbog toga je smijenjena direktorica turističke zajednice, nje danas više nema jer nije htjela pristati na ono što su joj nametali i to je javna tajna ili što je to? Jer doveli smo se do toga evo da nas gleda Bundestag ovdje. Šta mislite šta nama kaže gospodin Richembergh? Da nas gledaju u Bundestagu i ako mi pričamo ono što piše u novinama da bi moglo doći do smanjenog broja turista iz Njemačke. A nas ovdje ima 9. Zamislite tu raspravu koja se gleda tako daleko i tako je vrlo važna. Jel se netko usudio napisati da je eto sezona tj. predsezona loša? I oni koji nisu uopće sa turistima nam dijele lekcije, a sezona je loša, da u predsezoni i danas hodajte po obali i nećete sresti turista. Nema nigdje Nijemaca, nema Austrijanaca, imamo nešto iz drugih tržišta Slovačke, Češke, Mađarske, Poljske. Što se desilo? To je pitanje, što se desilo? Kako se to kod nas objašnjava? Krivi su blagdani, nekad su prije Duhovi, Tijelovo nekad su kasnije. Uskrs je bio prije pa je kasnije, pa ovisi o tim blagdanima i mi smo malo više popunjeni u 4., u 5.u 6.mjesecu, ali svi broje noćenja, to je jedino mjerilo uspjeha u RH. Zašto? Jel je to nastala tradicija. Sada će krenuti … granici RH tamo će nas lijepo netko dočekati, pa tu na Lučkom će vas netko dočekati, dijeliti će vam se određeni predmeti, brošure. To je sve nekakav folklor koji je nastao u 20 godina nove države, tu se mjeri uspješnost i neuspješnost. Potpuno krivo. Danas svi govore o profitu. Trebali nam 67 milijuna noćenja da bi zarađivali manje nego prošle godine ili nam treba 60 pa da zarađujemo više, to je sada pitanje? Jesu li novinari ti koji nemaju možda što pisati pa evo našli smo turizam. Ali nije to najosnovnije što nas muči, muči nas ova priča oko turističkih zajednica i novog promišljanja kroz jednu nekvalitetnu javnu raspravu koja je napisana na pet nekakvih stranica sa potpuno krivim smjernicama, gdje nama struke i nema široke javnosti koja će se konzultirati, a vidimo koliko tih ljudi živi i radi za tu turističku zajednicu, da bi se i njih pitalo što vi o tome mislite nego imamo gotova rješenja koja ćemo nametati. Neće to proći. Nitko ne želi regionalne menadžmente, ne želi ih jel to doživljaju centralizacijom, doživljavaju to župani centralizacijom i možete im pričati što god hoćete. Gdje je tu uporište za to? Ne postoji. Pomalo ga sa strane uvodite kroz određene regionalne ustroje u mnogim drugim segmentima itd. I kada se ti ljudi pobune onda im se krene pričati o nečem drugom. Vi ste neuspješni, loša je turistička sezona. Pa što je uopće zadatak turističke zajednice? Da evidentira broj gostiju u nekoj destinaciji, da pomogne onima koji se bave turizmom da to registriraju. Što je ostalo? Da im dijele turiste, pa nisu to agencije. Što je njihov zadatak? Imaju oni svoj zadatak i uredno ga poštuju. Zakon je dao mogućnost načelnicima, gradonačelnicima, županima da budu predsjednici turističkih zajednica i oni to rade. Jesu se bunili da nemaju utjecaj na ta tijela, da su prije bili van njihovog dosega, a bili su odgovorni za komunalno uređenje mjesta, za sadržaje koje se događaju itd. pa su ih sada uveli unutra. U čemu je problem? Hoćemo li sada i njih micati iz svega toga? Hoće li i dalje onda male općine, gradovi morati brinuti o komunalnom dijelu, uređivati to, osmišljavati priče, događaje itd., a što će onda raditi destinacijski menadžment? To su sve priče koje treba razgoliti jer vidljivo je da kada se nešto poželi, a pogotovo ove dvije godine smo toga svjedoci da se vrlo lako neki sustav anulira ili ga se napravi lošijim. A kada je nešto loše treba mijenjati. Mi tvrdimo da taj sustav nije loš, da ga možda treba nadograđivati ali ne na silu i ne nikakvim nametanjem nego u jednoj širokoj i dobroj raspravi. I nitko nam neće biti kriv ni nebo, ni kiša, ni snijeg zato što nema turista. Krivi ćemo biti sami a Vlada je preuzela političku odgovornost u ovoj godini sa dva kriva poteza da može i politički biti kriva za manji broj turista.
Hvala lijepa. Samo se podsjetimo raspravljamo o reviziji a ne o turističkim zajednicama. Ante Jerolimov, replika.
Pa kolega Boriću, dobro ste sve rekli, poglavito ovo oko Bundestaga što je kolega iz HNS-a rekao da nas gleda Bundestag, ne gleda on nas kao Sabor, nego on gleda izvršnu vlast i daje upute svojim turoperatorima što oni trebaju raditi. A evo kad smo već kod toga znate kakve im upute daju sada kada se potpisuju ugovori sa stranim turoperatorima a to se radi kao što znate u 6., 7. i 8. mjesecu i formiraju se cijene i potpisuju ugovori za sljedeću godinu. Ovo ministarstvo je konačno prodalo jedan patent i nešto je naučilo strance a znate što? Da ugovor stave da će se naknadno potpisati aneks ugovora o promjeni cijene u slučaju promjene poreza. Eto što oni koji se bave i žive od turizma, ozbiljno se bave i žive od turizma misle o nama i o sadašnjoj Vladi i ministarstvu i koliko imaju povjerenja i sve one govore koje mi ovdje govorimo o povjerenju i konstantnom dizanju poreza su pretočili u ovaj ugovor.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Slažem se kolega Jerolimov jer mi moramo pogledati što nam se dešava i zbog čega smo ove godine skuplji nego prošle godine. Skuplji smo zato jer smo promijenili pravila igre u toku godine. Znači kada se krene ugovarati sljedeća godina a to je već sada za sljedeću godinu, vi sa 1.1. kako smo promijenili ove godine podignete PDV sa 10 na 13%. I naravno nitko ne sluša ugostitelje, turističke djelatnike jer je to sve opravdano. Priča se, već rekao sam danas radi 500 milijuna kuna mi smo smanjili za toliko, za nekoliko milijardi investicijski potencijal u sadržaju. Mi sada u ovoj predsezoni moramo imati određeni sadržaj, to nije samo sunce i more nego još dodatni sadržaj da nešto možemo ponuditi tom gostu koji je, ako već pada kiša da mu se nešto može ponuditi. Nažalost tu smo deficitarni. I umjesto da to pomognemo i da na tom inzistiramo mi podignemo PDV, radi koristi državnog proračuna. A rezultat će se ispostaviti na kraju godine, vidjeti ćete nije to uzalud zašto se nešto krivo dešava. I kada upozoravate to, kada upozoravate ljude da ne dižu onu naknadu za korištenje vode, jer da je to kampovima koji su najveći potrošači vode 200 milijuna kuna manje onda nama ovdje pričaju kako je Vlada skinula parafiskalne namete. A samo taj jedan namet je pojeo više novaca svim gospodarstvenicima u ugostiteljstvu nego što se oslobodilo na svim ostalima koji su ukinuti. … [[Govornik se ne razumije]] I onda kako to objasniti onima koji to ne žele razumjeti? To su onda, probaju oni koji žive sa turistima svaki dan a to su turistički djelatnici i sada naravno ljudi koji žive s njima, pogotovo privatni iznajmljivači koji znaju koliko truda moraju uložiti i da je samo jedna greška dovoljna da vi tog gosta izgubite trajno. A biti stalno koncentriran 100% na zadovoljstvo nekog gosta nije nimalo lako. I zato je ovaj sustav bio dobar i gradio se 20 godina a nažalost danas smo u sezoni a nemamo ni prvog čovjeka turističke zajednice. Nažalost.
Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepo. Pa evo i ja bih kolega Boriću na ono gdje nas i tko sluša. Ma žalosno je da mi večeras pričamo i sugeriramo što bi bilo dobro mijenjati u sustavu turističkih zajednica, što bi trebalo promijeniti u našem turizmu a da tu ne sjedi nitko ni iz Ministarstva turizma ni iz Hrvatske turističke zajednice. Dok smo govorili o Izvješću državnog proračuna tu je sjedio Ministar financija, odgovarao je na sva naša pitanja i na naše sugestije. Ja bih rekla da je to još jedna potvrda da se nama turizam događa.
Ali kolegice raspravljamo o Izvješću državnog ureda i predlagatelj je ovdje prisutan. Ali to što mi širimo raspravu to je drugi par opanaka. … [[Upadica se ne čuje.]] Josip Borić, odgovor na repliku.
Kolegice Juričev, možda se stječe dojam da … [[Govornik se ne razumije.]] ali ja ga i dalje doživljavam kao jednu organiziranu djelatnost koja je posložena, koja je trebala možda u ovom vremenu male preinake ali ne revoluciju koja nam se nudi već 2,5 godine u svim dijelovima. Samo ću spomenuti privatizaciju turističkog sektora, o tome već govorim 2 godine. Netransparentno na jedan sumnjiv način sa krivim podacima netko je već eliminiran u prvom krugu i ne može se natjecati u drugom krugu. To je katastrofa za mene, samo neki odabrani smiju nešto negdje ponuditi. Negdje se prodaju cijeli sustavi, negdje jedan hotel zato jer su u nekakvom gubitku a državne su firme. Sutra će nam se to desiti sa turističkom zajednicom, netko nas želi, ajmo reći, sada smo snimili da nešto ne funkcionira kako treba, netko nema pravilnik o unutarnjem ustrojstvu ili nema sustav unutarnje kontrole, najedanput sustav ne valja, treba sve mijenjati. I naravno odmah se osmisli konzultanta koji to treba smisliti, treba to platiti a onda to treba pretočiti u zakon i onda se ide rad. A onda kada se svi počnemo trijezniti od toga što smo napravili onda je već kasno. Zato je dobro da upozoravamo i u ovoj raspravi, nema nas puno ali da kažemo pa si barem miran za sebe. Jer mi sa turistima živimo i ne može me nitko uvjeriti da je baš onako kako on govori a s turistima nema nikakve veze. To je živo tkivo, živo tijelo, to su ljudi, s njima se radi i turistička zajednica njima je servis i oni uredno plate turističkoj zajednici svoju boravišnu pristojbu i nikad je nisu izbjegli, ne mogu je izbjeći. Jednostavno je tako, ne mogu je izbjeći i tako su postavljeni zakoni. A turistička zajednica je itekako važna u životu svake općine i grada i zato kažem da nemaju svi, a i oni koji nemaju htjeli bi je imati, nažalost nisu destinacije, nemaju turista i naravno da im fali jedan segment razvoja koji drugi imaju i ti su u prednosti. Ali nemojmo to uništiti.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, između ostalih problema koje ste naglasili govorili ste o kvalitetnom menadžmentu i upravo da, to ste dobro rekli, bez obzira što je ovo izvješće o reviziji ja nekako mislim da bi trebala ta revizija ući i u Institut za turizam i u neke druge isto tako područne institucije koje se vežu na to sve skupa. Pa u tom revizorskom izvješću zapitati se ok, ovo je za 2012., nažalost mi govorimo uvijek o starim problemima, nove ostavljamo za valjda 2020., zašto nema kao što ste sami rekli direktora Hrvatske turističke zajednice. Pa zbog čega ako imamo ovaj Institut za turizam, a jasno piše što je njegov u stvarnosti opseg poslova, zbog čega se onda daju pusti milijuni kuna za različite studije ako ovdje sjede kvalitetni ljudi u tim institutima, ako su kvalitetni ljudi u turističkoj zajednici. Doduše, nemamo čovjeka koji će imati viziju na vrhu te piramide pa reći ljudi moji ova godina gdje se prati sve, od meteoroloških unaprijed uvjeta pa nadalje će biti takva, idemo se pripremat pa se mi ne pripremamo. Recimo za ove Brijune male Zmajlović i Lorencin su dali 6,5 milijuna kuna jednoj privatnoj konzultantskoj tvrtki, ali isto tako je pitanje da li će revizija ući, kako se zapošljava, zašto kvalitetni menadžment se nalazi među ljudima koji su u nekom srodstvu sa premijerom i oni postaju iz mirovine odlaze za ravnatelja nacionalnog parka i to ne bilo kojeg nacionalnog malog parka, nije nijedan u Hrvatskoj bilo koji, ovo je nacionalni park velik, ogroman i on postaje osoba najbolja. To je pitanje pitanja. Tu bi isto mislim revizija trebala dati barem jednu malu zabilješku i pustit to nekim drugim institucijama da rade svoj posao. Druga stvar…
Kolegice, gledajte vrijeme.
Hvala.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Sumrak, problem je u tome što je kod nas najvažniji nekakav okvir, kako on lijepo izgleda, a sadržaj nikome bitan. Postoje države koje nemaju Ministarstvo turizma, a imaju stotine milijuna noćenja. Mi smo bili u jednom razdoblju također u dijelu turizma jedno mješovito ministarstvo kojeg je turizam bio samo dio. Sada je samostalno ministarstvo. Grad Prag u Češkoj 11 milijuna noćenja, tamo nitko ne viče ni na kišu ni na snijeg ni na bilo što. Dođite, gledajte, razgledajte, uživajte, budite sigurni i turizam ide. Nitko se tamo ne pojavljuje niti na carini, niti u nekakvoj inspekciji računa. Teško ćete vidjeti, fiskalizacija nije najvažnija stvar. Mi smo od toga svega napravili filozofiju, znanost. Znanost. I samo se čudimo što nam se dešava. Prijeti nam se evo inspektorima, pa neka dođu ali nemaju s čime doći. Imaju jedan auto za cijelu obalu. Kad smo upozorili ne dirajte Državni inspektorat, evo ga, inspektorat potpuno neoperativan. Ne trebate se bojati inspektorata, ne trebate se bojati. Nema ih nigdje, neće ni doći, imaju jedan službeni auto i mogu kontrolirati samo nešto. Recimo Ministarstvo turizma vam kontroliraju uvjete smještaja, a u Ministarstvu financija će vam doći da li ste platili, njihov inspektor će doći da li ste platili boravišnu pristojbu, turističku članarinu. Tu se ne zna tko je nadležan, da li ovi iz financija ili ovi iz turizma. Pa tu je nastalo …, znači netko je jedan uređen sustav počeo s nekakvim zakonskim prijedlozima mijenjati i sad bi ovo trebao biti kraj. Novi Zakon o turističkim zajednicama na prijedlog nekog konzultanta izvana, a koji jednostavno bivša direktorica turističke zajednice nije htjela prihvatiti niti s njima odraditi taj posao i zato je i otišla i to ćemo raspravljati u izvješću za 2013. Možda nije vrijeme jer je još bila direktorica, a onda ćemo raspravljati kvalitetno. Ja mislim da hoćemo jer na ovo što se dešava u turizmu, kažem Vlada će ove godine morati snositi političku odgovornost jer je povukla dva nepopularna poteza.
I Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Pa kolega Borić, vi ste mi spočitnuli da sam u svojoj raspravi docirala, a da zapravo nisam kompetentna. Pa ispada da su kompetentni samo oni s mora, oni s kontinenta nikako. Evo ja priznajem da nisam kompetentna za turizam, ali ponešto eto znam o reviziji, a eto sada raspravljamo o nalazu Državnog ureda za reviziju o učinkovitosti odnosno efikasnosti poslovanja turističkih zajednica u Republici Hrvatskoj. Dakle ne osporavam da turističke zajednice rade, ali ovdje se postavlja pitanje kako rade, da li rade efikasno, da li racionalno raspolažu sa proračunom teškim ukupno preko 100 milijuna eura. Velik broj turističkih zajednica, to su revizori potvrdili u svom izvješću, ne trudi se naplatiti niti prihode koji su im potencijalni, koji su dostupni, koji su zakonom propisani pa onda imaju argument da ni ne rade ništa, po onoj narodnoj "koliko para toliko muzike", a pritom ne poštuju zapravo do kraja ni zakonske propise pa su zbog toga revizori morali od ukupnog broja revidiranih turističkih zajednica 2/3 njih su dobile uvjetna mišljenja odnosno uvjetne nalaze. Hvala.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Jelaš, ja se nisam vama obraćao nego kolegi Richembergu koji je otišao, a nisam mu htio replicirati jer kažem ja se s njime kao predsjednikom saborskog Odbora za turizam ne mogu složiti ni u čemu u ovoj našoj priči o turizmu u ove 2,5 godine zato jer kad je nepopularan potez onda šuti i nikad ništa nije rekao i nije ustao protiv toga da se PDV digne za tri postotna poena jer on to smatra opravdanim. Ali sada kad treba napasti sustav koji postoji turističkih zajednica da bi se promovirao sa strane nekakav novi, e onda će nam docirati s visine što treba napraviti kako bi to onda izgledalo fino. A u turizmu baš to nije mjerljivo, rad turističke zajednice. Vi možete napraviti 10 sajmova i hoćete li dobiti goste sa tog sajma ili sa tog emitivnog tržišta to je pitanje. Znači možete odraditi sve aktivnosti, možete imati najljepši tv spot po nekoj destinaciji ili na nivou Republike Hrvatske i pitanje da li ste novac potrošili dobro. Znači turizam je priča, legenda, mit i da li znamo mi to dobro prodati zajedno sa morem, suncem i svim ostalim. Ali naravno uz to treba i sve ostalo promet, komunalno uređenje, sadržaj i sve ostalo. Što tu trebaju raditi turističke zajednice? Hoćemo li ih pretvoriti kao što su nekad možda na početku bile komunalna društva, rezervna komunalna društva? Nećemo, jer su tu razinu prošle. Nekad su one bile zaista na toj razini. Uvijek se nešto ulagalo pogotovo kad je nešto falilo novaca. I one i danas možda negdje ulažu recimo na razini mjesta gdje mjesni odbor nema dovoljno novaca, ali ima recimo proračun dva milijuna kuna turistička zajednica. Pa zasigurno će nešto uložiti i u komunalno opremanje, ali to ne znači da to nije loše. Jer njima zakon daje tu mogućnost. Oni sigurno ne rade protivno zakonu. A kad je politika rekla da nema dovoljno utjecaja, jer je najstručnije tijelo upravo Vijeće turističke zajednice. Pa tamo nema političara, tamo su sve stručni ljudi iz turizma, ugostitelji i to vrlo priznati i poznati. I tamo se sada pokušava složiti priča da prođe jedan direktor. Nije prošao, nije se sviđao nekima i nije prošao. Sad ide ponovno natječaj.
Hvala. I zadnji u raspravi kolega Ante Jerolimov.
Zahvaljujem potpredsjednice. Evo čuli smo danas da u Republici Hrvatskoj osim krovne turističke zajednice imamo ukupno 296 turističkih zajednica od kojih 21 na razini županije i grada Zagreba, 114 na razini gradova, 135 na razini općina, 15 na razini mjesta, 10 turističkih zajednica područja, te jednu otočnu turističku zajednicu. Ovom revizijom obuhvaćeno je kako smo čuli njih 68, dakle negdje četvrtina turističkih zajednica u ukupnom broju. Ali ono što je važno da su pokrivene sve županijske turističke zajednice kao i sama nacionalna odnosno Hrvatska turistička zajednica. U sažetom nalazu revizije koja je trajala od listopada 2013. do travnja 2014. navodi se među ostalim da kod određenih turističkih zajednica podaci su iskazani u financijskim izvještajima nisu istovjetni podacima iz poslovnih knjiga. Kako bilješke uz financijske izvještaje nisu cjelovite, kako su neuredno vođene blagajne, kako se donacije nisu bilježile, a neuredna je i naplata članarina i boravišne pristojbe koja se loše evidentira. Iz sveg navedenog ne čude rezultati onda te revizije koja je izdala 23 bezuvjetna i čak 46 uvjetnih mišljenja među kojima je i HTZ-u i Institutu za turizam. U ovom dokumentu nadalje stoji kako su obuhvaćene turističke zajednice krajem 2012. godine imale ukupno 444 zaposlena sa ukupnim prihodom od 556,6 milijuna kuna što čini 74,1% ukupno ostvarenih prihoda svih turističkih zajednica u Republici Hrvatskoj uključujući i HTZ. Ne želeći podcijeniti trud Državnog ureda za reviziju koji je obavio korektan posao u skladu sa svojim ovlastima i koji mi podržavamo pitam se koliko je danas u srpnju 2014. godine važnije raspravljati o reviziji turističkih zajednica za 2012. godinu dok nam se turizam kao takav nalazi u određenim problemima nespreman za sezonu. Nedopustivo je za zemlju u kojoj prihod od turizma iznosi 15 i pol posto BDP-a da danas, dakle već dobrano u sezoni nemamo direktora Hrvatske turističke zajednice o čemu su govorili kolege. Ali ušli smo u sezonu bez ključnog čovjeka u sustavu. Sjećamo se da je viša direktorica otišla još u ožujku nakon što je odbačeno Izvješće o radu za 2013. godinu, a sada je poništen natječaj za izbor novog direktora. Ministar se naravno na kritiku u medijima odgovara da sve funkcionira dobro, pa se onda postavlja pitanje znači li nam to da nam onda uopće i ne treba direktor turističke zajednice ako sve funkcionira dobro. Tri mjeseca su nam prošla u znaku previranja i kadroviranja, da bi u konačnici ministar poništio natječaj uz obrazloženje o nezadovoljavajućim kandidatima. A još apsurd da bude gori u samim uvjetima natječaja nije se ni tražilo iskustvo u turizmu. Zar ova Vlada sve mora prepustiti inerciji? Zato se s pravom pitam čemu onda sad raspravljati o reviziji turističkih zajednica za 2012. kad u srpnju 2014. ne znamo tko nam vodi cijeli sustav. Valjda smo jedina zemlja na svijetu koja će imenovati ključnu osobu u turizmu nakon ljetne sezone. Valjda je to neka nova strategija ove Vlade i kako je kolega Grubišić rekao možda se preusmjeravamo na zimski turizam i na skijanje. Čovjek bi pomislio ili bolje rečeno ponadao da će makar turizam biti svijetla točka, odnosno uspješna grana gospodarstva kad već sve ostalo u mandatu ove Vlade ide nizbrdo, kad su brojke i trendovi negativni. Ali ne i tu je naša Vlada valjda uspjela jedan uređen i uspješan sustav dovesti u probleme. Podsjetit ću vas samo kratko kolegice i kolege da je Vlada u godinu dana tri put mijenjala među stopu PDV-a u turizmu, da smo ovdje raspravljali o boravišnim pristojbama, odnosno u najmanju ruku nejasnom načinu raspodjele koje je nepravdom prema turističkim zajednicama ali i lokalnim samoupravama podsjetit ćemo da smo rebalansom uzeli 35 milijuna kuna Ministarstvu turizma u 2013. I ne zaboravimo ni vladinu odluku o uvođenju viza Rusima, turistima velike platežne moći, a vrhunac o čemu je i kolega Borić govorio i paradoksa i nerazumijevanja turističke djelatnosti pokazali smo transformacijom Državnog inspektorata na način da ugostiteljske objekte sad kontrolira 9 inspektora, dok kontrolu rada na crno što je na žalost čest prekršaj u turizmu provodi Carinska uprava. Također, ministrove najave o ukidanju županijskih turističkih zajednica te ranije spomenut fijasko imenovanja novog direktora HTZ-a itekako se odražavaju, da netko ne misli da sam ja skrenuo s teme, itekako se održavaju na rad turističkih zajednica kao i na rad HTZ-a, a tako i županijskih i gradskih i općinskih i mjesnih turističkih zajednica. Pa i ne čudi da u jednom uzdrmanom i poljuljanom sustavu nalaz revizije navedenih turističkih zajednica nije bajan ni sjajan upravo iz svih ovih problema koji su naišli. Lako je za ovu turističku zajednicu koju je spomenuo kolega Burić koji ima 2 milijuna mjesta, koja ima 2 milijuna kuna. Što ćemo s onom koja ima 100 tisuća kuna? Treba malo urediti plažu, treba štampat prospekte, treba isplatiti nekakve plaće barem ljeti onima koji tamo rade. Moramo se kolege i kolegice zapitati da li Vlada i resorno ministarstvo svojim odlukama i potezima otežava rad turističke zajednice, odnosno da li nečinjenjem izravno utječe na loš rad turističkih zajednica, a time šteti i ukupnom turizmu i prihodu od njega. Ja ne želim biti zloguki prorok i nadam se i vjerujem u uspješnu turističku sezonu i želim da svi turistički djelatnici i ugostitelji i svi naši ljudi koji žive od turizma dobro zarade, nek se napuni državni proračun. Vjerojatno će se nešto priliti i u lokalnu samoupravu. Ali, s pravom izražavam kritiku na rad i pristup ove Vlade po pitanju turizma jer sam uvjeren da ćemo zbog navedenih poteza imati slabiju sezonu nego što smo je mogli imati, a i slabije i neučinkovitije funkcioniranje turističkih zajednica nego što bi trebalo u praksi biti. Tom u prilog govore i podaci Državnog zavoda za statistiku koji zvone na uzbunu da je u svibnju bilo 13,1% manje noćenja nego prošle godine. Gospodo, prošla su vremena da su sunce i more dosta i da se stvari prepuštaju slučaju. Hvala.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Evo ovo je zadnja rasprava i zadnja je replika. Pa evo nakon svega vama ću replicirati kolega jer ste vi sa otoka. Čuli smo tu jedan od problema je zaista neimanje osobe, ključne osobe HTZ-a i sad ja bih htjela tu predložiti, možda bi to gospodin revizor mogao u neko svoje izvješće staviti na primjer da naš premijer bude predsjednik HTZ-a isključivo u ljetnom periodu i to za otoke. Jer on zaista bi mogao afirmativno govoriti o otocima, posebice eto nije opterećen niti koliko košta put do otoka, vode uvijek ima bočice hladne sigurno uz sebe. Friški je zrak, fina arija sa mora i zaista život je predivan i prekrasan. A onda nekog svog frenda bi recimo mogao angažirati u tom periodu dok je on direktor HTZ-a da zauzme mjesto premijera. Jer tako i onako mi baš ne osjećamo nešto naročito što on ne bi bio premijer, ali eto ovo bi tu nekako možda bi on mogao te otoke možda malo više promovirati. Ovo je zaista toliko paradoksalno da i ovaj moj način je možda malo zločest ali je zaista takav, u narodu je takva jednostavno takva je percepcija i tu se ne može ništa. Da imamo direktora HTZ-a vjerojatno bi upozorio na sve, a ovaj čas ću govoriti o otocima, obzirom da ste i vi sa otoka. Zaista su naši otoci poželjni za život ali osigurati i turističku ponudu i život na otoku je jako puno. Nedostatak je vode, sami ste tu govorili i u raspravama. A osim toga da sad ne dužim jer nemam više vremena ono što bi sigurno jedan pametan i dobar direktor HTZ-a reagirao jest to da se govori o tome kako će se bušiti podmorje u blizini naših otoka.
Hvala lijepa. Kolegice Sumrak ovo je bilo ispod svake razine rasprave, zaista. Odgovor na repliku, Ante Jerolimov.
A dobro kolegica Sumrak je vjerojatno aludirala na izjavu premijera pa možda se u tom kontekstu nadovezala da je premijer izjavio da je bolje živjeti na otocima nego negdje drugdje jel', ali kolegice Sumrak znate da je naš premijer često neshvatljiv i da to nije njegova najgora izjava. Prema tome, vidjeli ste jučer na televiziji kako je tješio ženu koja je u očaju zbog poplave, ali dobro. Znate što, percepcija o otocima se stvara na drugačiji način. Stvara se od 15.07. do 15.08. kada je pola Hrvatske pola Zagreba na Jadranu na otocima i onda sve izgleda krasno, bajno, divno međutim ostalih 11 mjeseci je upravo onako kako ste vi pokušali reći, nema osnovnih uvjeta čak na pojedinim otocima za život, nema vode, nema liječnika, nema trgovine, nema svega onoga što je potrebno za jedan normalni život. Treba doći i kad zapuše jugo i bura i kad su ljudi osuđeni tako reći na samo preživljavanje. Da ne ide i gospodarstvu u prilog koje se bavi turizmom na otocima je činjenica da i se više ni ne subvencionira niti voda tim gospodarstvenicima koji su na otoku, tako da svi mi imamo svojih problema. Možda iz neke perspektive dobrog restorana, dobre spize i već kako ste naveli to izgleda mnogo bolje tih mjesec dana ali vjerujte 11 mjeseci kad ste osuđeni da u 8 sati ode zadnji trajekt, a da vam je tek prvi ujutro u 6 da ima i porodilja na tom otoku, da ima i srčanih udara i moždanih i ne znam kakvih sve nedaća i poteškoća, a da nije jednostavno onda živjeti na otoku. A mahom su to sve starija populacija i stariji ljudi. Tako da vjerojatno je to premijer rekao tako kako je rekao u nekom afektu svom.
I završno, glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić. Izvolite, izađite za govornicu molim vas.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Eto, s obzirom na ovaj poodmakli sat i s obzirom poštujući umor svih ovdje nas još nazočnih što nas je malo preostalo ja ću biti doista vrlo kratak, ali sam smatrao da ipak nešto trebam reći, samo kratak osvrt na nekoliko tvrdnji koje su ovdje izrečene i dati jedno malo kratko pojašnjenje. Naime, izrečeno je i postavljeno pitanje zbog čega smo radili samo u 4 nacionalna parka? To moram reći da je stajalište naših kolega i članova vrhovnih revizijskih institucija iz zemalja članica EU s kojima smo potpisali ovaj ugovor, dakle njihovo stajalište je bilo da je dovoljan uzorak od 4 nacionalna parka pa sve ono što se utvrdi revizijom i sve one preporuke koje se daju u ova 4 nacionalna parka možemo primijeniti i na ostale. Ovdje bih još naglasio da nije baš da nismo mi radili, radili smo i financijsku reviziju Nacionalnog parka Risnjak i Nacionalnog parka Plitvice prije nekoliko godina. Uvaženi zastupnik Bačić je tražio da napravimo i ostale, mi ćemo to svakako nastojati temeljem ovih raspoloživih snaga koje ćemo imati. Nadalje, bilo je još jedna tvrdnja na koju također moram reagirati, netko ju je izrekao a rečeno je zašto nismo nikad bili dosada u turističkim zajednicama? To naravno nije točno. Državni ured za reviziju je obavio financijsku reviziju Hrvatske turističke zajednice i 50 turističkih zajednica županija, gradova i općina za 2004. i 2005. godinu. Jedna vrlo važna revizija koju smo napravili to je bila revizija o učinkovitosti 2007. godine koja je obuhvatila rekao bih cjelokupan turistički sustav. Tvrdnja koju je izrekla gospođa zastupnica Jelaš apsolutno stoji, a to je bila da subjekti revidiraju ignoriraju nepravilnosti koje državni revizori utvrde i koje napišu u svojim izvješćima, to je apsolutno točno. Od ove godine uveli smo jednu novinu, a to je da subjekti revidiranja u onom očitovanju koje moraj dostaviti Državni ured za reviziju, a to je u roku od 60 dana, moraju dostaviti i plan postupanja. Što to znači? To znači da temeljem nepravilnosti koje su utvrđene u tom planu se moraju navesti imenom, prezimenom osobe ili osobe koje su zadužene za otklanjanje tih nepravilnosti. I još na kraju samo jedna stvar, ono što se najčešće pojavljivalo u ovoj raspravi ili u ovim raspravama a to je nenaplaćena potraživanja. Turističke zajednice su zaista podnosile zahtjeve poreznim upravama. Činjenica jest da bi porezne uprave trebale mjesečno podnositi to izvješće, oni ga podnose nažalost, ne znam 2013. za 2011. Tu bi svakako nešto trebalo učiniti i ja sam siguran da će se to jednim dogovorom i razriješiti i da će se postupati po tome. I na kraju samo još jedan odgovor, mislim da uvažena zastupnica Tireli je postavila pitanje zbog čega, što se dešava sa našim izvješćima? Moram ovdje reći u ovom visokom domu da naša izvješća dostavljamo Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske redovito. Moram naglasiti odličnu suradnju sa kolegama iz Državnog odvjetništva, koja rekao bih svakodnevna i zaista kolege vrlo profesionalno rade svoj posao, to moram ovdje izreći. Uz to suradnja sa Ministarstvom unutarnjih poslova, sa USKOK-om i sa sudovima također na visokoj razini. Eto, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa i vama. Cijeli dan ste proveli ovdje s nama, hvala lijepo. Sutra ćemo početi u 9,30 sa raspravom o Godišnjem izvješću Hrvatske narodne banke za 2013. godinu. Laku noć.
Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i instituta za turizam. Rasprava o Izvješću je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i instituta za turizam. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi Zaključak prihvaćen većinom glasova 107 za i 4 suzdržana glasa. … [[Upadica se ne čuje.]] Ponavljamo glasovanje. Molim da se ponovi glasovanje. Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji turističkih zajednica i instituta za turizam. Molim tko je za? Hvala. Tko je protiv? … [[Upadica se ne čuje.]] Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 106 glasova za i 1 protiv, 4 suzdržana glasa prihvaćen predloženi Zaključak. Poštovane kolegice zastupnice i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, nastavljamo u plenarnom zasjedanju Hrvatskog sabora po utvrđenog dnevnom redu. Sada je na redu - Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2013. godinu Hrvatska narodna banka podnijela je ovo izvješće na temelju članka 62. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Prijedlog izvješća ste primili. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik HNB-a dodatno obrazložiti? Da. Poštovani Boris Vujčić, guverner HNB-a. Izvolite guverneru.