Poštovane gospođe i gospodo zastupnici počinjemo kao što smo se jučer sporazumjeli s objedinjenom raspravom o pet zakonskih prijedloga. Dakle to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 29 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 32 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 28 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 34 Zamišljeno je da danas raspravimo sve te zakonske prijedloge i da raspravu okončamo. Da sutra idemo sa konačnim prijedlogom Zakona o ustrojstvu i djelokrugu državnih tijela, skraćeno ga tako zovem, i da sutra izglasujemo svih tih 6 zakona, a onda u ponedjeljak da počinjemo s raspravom o proračunu. Vidjet ćemo kakva će biti dinamika rasprave, ali to je evo prijedlog za rad. Što se tiče toga da je objedinjena rasprava, s čim ste se svi usuglasili, onda predlažem i siguran sam da ćete se s time složiti da u ime kluba se može govoriti jer tako je predviđeno Poslovnikom do 20 minuta umjesto 15. Mislim da ni tu nema nikakvih, ne trebamo o tome glasovati. Hvala vam. Onda možemo ići dalje. Dakle predlagatelj svih ovih zakonskih prijedloga je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su provela radna tijela. Izvještaj radnih tijela ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite. Zamjenik ministra financija, mr. Boris Lalovac.
hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Pred vama je paket poreznih zakona kojim se provodi porezna reforma koja je nužna za pokretanje gospodarske aktivnosti. Naime, ovim paketom poreznih zakona nastojimo postaviti jasne i odlučne korake kako bi potaknuli gospodarske subjekte na investiranje i otvaranje novih radnih mjesta bez kojih se ne može očekivati izlazak iz krize. Porezna reforma je prvi stup cjelokupne reforme i ona sama za sebe ne znači mnogo ukoliko ne privučemo i pokrenemo investicije te ukoliko ne provedemo strukturne reforme. Ukratko ću samo nabrojati, znači utjecaj i na poduzetništvo i utjecaj na građane ovih poreznih reformi. Utjecaj na poduzetništvo – poreznim mjerama podižemo poduzetničku konkurentnost direktnim mjerama kroz smanjenje bruto cijene rada, ukidanje nepotrebnih dodatnih troškova kroz razna neporezna davanja te jačanje kapitalne osnove za investiranje. Smanjenje bruto cijene rada za poduzetnike je osigurano kroz smanjenje opće stope doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje sa 15% na 13% gdje bi godišnji efekt bio 2,4 milijarde kuna što se predlaže Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Smanjenje administrativnih naknada za vodni doprinos, doprinose za šume i spomeničku rentu ostavljamo dodatnih 300, 350 milijuna kuna poduzetnicima. Paket tih mjera je upravo danas na sjednici Vlade RH. Jačanje kapitalne baze neoporezivanje reinvestirane dobiti poreznog razdoblja ukoliko se istom izvrši povećanje temeljnog kapitala društva jedan je od najvažnijih instrumenata poticanja investicija. Navedena mjera se predlaže Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. Skup gore navedenih propisa imao bi efekt između 4,5 i 5 milijardi kuna izravno u gospodarstvo, odnosno za taj iznos se povećava troškovna konkurentnost poduzeća u Hrvatskoj te se stvaraju preduvjeti i za dolazak novih investitora. Nadalje, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u olakšat će se i pojednostaviti poslovanje poduzetnika koji su bili obvezni upisati se u Registar obveznika PDV-a zbog relativno niskoga praga za upis u Registar obveznika PDV-a od 85 tisuća kuna. Stoga će tim poreznim obveznicima pojeftiniti poslovanje jer neće biti obvezni utvrđivati obvezu PDV-a niti podnositi propisane obrasce. Prag za upis u Registar obveznika PDV-a će biti 230 tisuća kuna umjesto dosadašnjeg praga od 85 tisuća kuna. Nadalje, poslovanje poduzetnicima će se olakšati i onim poreznim obveznicima koji ostvaruju promet do 800 tisuća kuna jer će oni biti tromjesečni porezni obveznici osim ako sami ne odluče da budu mjesečni porezni obveznici. Također, izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit uvodi se obveza plaćanja poreza po odbitku prilikom isplati dividendi i udjela u dobiti inozemnim pravnim osobama i to po stopi od 12%. Način oporezivanja inozemnih pravnih i fizičkih osoba uređen je i ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja te će stoga u pojedinim slučajevima porez po odbitku biti plaćen i po nižim poreznim stopama 0 do 12%. Ako se u ugovoru predviđa plaćanje poreza po odbitku na dividendu i udjel po dobiti po stopi većoj od 12% npr. 15% plaćat će se po stopi od 12%. Zadržana je stopa od 12% pri isplati dividende i udjela u dobiti prema off shore zonama. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u uvodi se potpuno ograničenje prava na odbitak pretporeza na nabavku i najam plovila za razonodu, zrakoplova, osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz uključujući nabavu svih dobara i usluga u vezi s tim dobrima osim, napominjem, osim ako se radi o plovilima, zrakoplovima, osobnim automobilima i drugim prijevoznim sredstvima isključivo namijenjenim za obavljanje određenih djelatnosti. Potpuno ograničenje prava na odbitak pretporeza u vezi s nabavom dobara i usluga uvodi se za potrebe reprezentacije. Naime, ovim ograničenjima prava na odbitak pretporeza RH se zapravo usklađuje sa zakonskom regulativom EU. Ukratko utjecaj na građane. Poreznom politikom se radi rasterećenja gospodarstva jače oporezuje potrošnja kroz povećanje opće stope PDV-a sa 23% na 25%. Posebno napominjemo da povećanje PDV-a ne ide za zatvaranje rupa u proračunu nego ga usmjerava na gospodarstvo. Međutim, ovu nepopularnu ali na žalost nužnu mjeru ublažiti će se kroz jaču usmjerenost na socijalni položaj građana i to kroz nekoliko mjera. Prvo, uvodi se snižena stopa PDV-a umjesto dosadašnjih 23% na 10% i to za jestiva ulja i masti biljnog i životinjskog podrijetla, dječju hranu i prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu, isporuku vode osim vode ako se stavlja na tržište u bocama ili drugoj ambalaži te na bijeli šećer od trske i šećerne repe. Drugo, povećati će se mjesečni osnovni osobni odbitak sa 1800 na 2200 kuna, a osobni odbitak umirovljenika sa 3200 kuna na 3400 kuna, porezne stope od 12, 25 i 40% ostaju nepromijenjene te će se izmijeniti porezni … na sljedeći način: najniža stopa od 12% primjenjuje se na poreznu osnovicu do visine jednostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka odnosno od 2200 kuna. Stopa od 25% primjenjuje se na razliku porezne osnovice između jednostrukog i četverostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka odnosno na razliku između 2200 i 8000 kuna. I najviša stopa od 40% primjenjuje se na poreznu osnovicu iznad četverostrukog iznosa osnovnog osobnog odbitka odnosno iznad 8 tisuća kuna. Prema izračunu Porezne uprave koja je koristila baze podataka za cijelu godinu i prosječne podatke koji proizlaze iz stvarnog sustava obračuna poreza na dohodak, dobiveni su sljedeći izračuni: Porezni obveznici koji ostvaruju bruto plaću u rasponu od 4 tisuće do 8 tisuća kuna, odnosno ima i onih koji imaju mirovinu između 5 i 7 tisuća kuna sa jednim uzdržavanim članom neto plaća i mirovina bi se povećala, a takvih je oko 800 tisuća radnika i obrtnika, te oko 200 tisuća umirovljenika. Dok bi se poreznim obveznicima sa plaćom i mirovinom iznad tog iznosa plaća i mirovina smanjila a sve kako bi se porezni teret ravnomjerno rasporedio na porezne obveznike prema njihovoj gospodarskoj snazi što znači da će veći teret snositi oni porezni obveznici koji imaju veću gospodarsku snagu a zaštititi će se porezni obveznici sa najnižim primanjima. Nakon određenog vremena izvršiti će se indeksacija mirovina što će također jednim dijelom ublažiti jače oporezivanje potrošnje. Također utjecaj na građane koji zapravo posjeduju dionice nastojati će se zaštiti male dioničare, građane koji jedan dio prihoda ostvaruju kroz dohodak od kapitala do 12 tisuća kuna godišnje. Porezni obveznici neoporezivi dio do 12 tisuća kuna godišnje mogu koristiti samo u godišnjem obračunu poreza na dohodak temeljem podnesene godišnje porezne prijave, tj. predujam poreza u tijeku poreznog razdoblja bi isplatitelj obračunao na ukupni isplaćeni iznos dividende a porezni obveznik bi tek putem podnošenja godišnje porezna prijave dohodak od kapitala po osnovi dividende i udjela u dobiti umanjiti za neoporezivi dio. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak usklađuju se određene odredbe o dodatku na mirovini koji su prema posebnim propisima posebno sastavni dio mirovine od 1. siječnja 2012. godine, te nastavno tome isti više nije oslobođen oporezivanju. I na kraju treba još jednom napomenuti da se navedenom poreznom reformom neće povećati ukupno porezno opterećenje, čak naprotiv ono će se smanjiti pogotovo za poduzetnike i s time ćemo nastaviti sljedećih godina. Navedenim mjerama Vlada Zorana Milanovića se usmjerila na izravnu bitku za svako postojeće radno mjesto, odnosno za svako novo radno mjesto. Poreznom reformom se ne rješavaju problemi ni kriza, međutim, ona je temelj za povećanje i privlačenje novih investicija i otvaranje novih radnih mjesta, pa je u tom kontekstu treba i sagledavati. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Molim? Nisam vas vidio da ste se javili, izvolite. Ja sam dosta jasan u izričaju. Izvolite. Gospodin zastupnik Zoran Vinković u ime Odbora za lokalnu samoupravu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću biti kratak, Odbor za lokalnu i objediniti sve ove četiri rasprave, o četiri zakona koje smo vodili na Odboru za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu na svojoj 2. sjednici održanoj 15. veljače 2012. godine. Odbor za lokalnu samoupravu dakle podržavajući jednoglasno Zakon o izmjenama poreza na dohodak, poreza na, većinom glasova je osim, 8 glasova za i 1 glas protiv koji se odnosio na Zakon o porezu na dodanu vrijednosti, ali vezano za sve ove zakone Odbor za lokalnu samoupravu donio je sljedeći zaključak: Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu izražavajući zabrinutost zbog podataka koji pokazuju da će doći do smanjenja financijskih sredstava jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave zahtjeva od Vlade Republike Hrvatske da sustavno provodi mjere fiskalne decentralizacije, kroz sredstva poreza na dohodak, poreza na dobit, poreza na nekretnine, porez na promet nekretnina, te kroz porez na dodanu vrijednost. Dakle, to je zaključak koji Odbor jednoglasno usvojio i predlaže Saboru donošenje ovakvog jednog zaključka. Dakle, ponavljam da je većinom glasova Odbor donio jednoglasno ova tri zakona, osim što je donio većinom glasova i prihvatio zakon o porezu na dodanu vrijednost. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime Odbora za financije i državni proračun, predsjednik odbora gospodin zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade i Ministarstva financije. Dakle, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 3. sjednici održanoj 15. veljače 2012. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Uvodna izlaganja vezano za ova četiri zakona ste čuli od predstavnika Vlade, odnosno Ministarstva financija, i ono što je bitno za istaknuti a dobili ste materijale na svoje klupe je da je Odbor za financije i državni proračun nakon provedene rasprave donio zaključak većinom glasova 8 za i 3 protiv da predloži Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Da je nakon provedene rasprave podržao predmetni zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit i većinom glasova 8 za i 3 protiv predlaže Hrvatskom saboru donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. Da je nakon provedene rasprave većinom glasova 8 za i 3 protiv donio zaključak da predlaže Hrvatskom saboru donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i da je većinom glasova 8 za i 3 protiv donio zaključak da predlaži Hrvatskom saboru Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će tri zastupnika. Gospodin Ivo Jelušić zastupnik je prvi. Izvolite. U vremenu od 20 minuta svi zajedno.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ja ću evo pokušati da podijelimo ravnopravno ovih 20 minuta i da u par prvih minuta kažem nešto o stavovima SDP-a kada je riječ o porezu na dohodak i o porezu na dobit. Proračun je oko toga se svi slažemo i ovdje i svim parlamentima da je proračun najbitnija stvar koju donosi u jednoj godini svaki parlamenta pa i ovaj naš Sabor, a prilikom donošenja proračuna potrebno je urediti napraviti ako tako mogu reći jednu malu mini reformu poreznih zakona kako bi ono što želimo da od poreza napravimo već ugradimo u ovaj proračun. Kroz poreznu politiku i kroz proračun se ogleda politika jedne stranke. I upravo na primjerima ovih poreza želimo pokazati kakva je to politika nas kao SDP-a, čije interese štitimo, čije interese želimo na neki način dovesti u ravnopravniji položaj. Kada govorim o tome sve političke stranke i sve političke opcije i ovdje u Saboru i inače u javnosti se želi da su socijalno osjetljive, da su socijalne, da su za socijalnu pravdu, da su za zaštitu slabijih i siromašnijih, a da su za veće opterećenje onih koji više imaju i bogatijih. Deklaratorno to izgleda tako. Svi su za to. Da li je to stvarno tako, vidi se kada se pogleda kakve je poreze donosio, kakve je tko porezne propise primjenjivao. Ja bih rekao da do sada to nije bilo tako, a mi upravo to želimo promijeniti. Želimo da i kroz ove porezne zakone jasno i glasno kažemo kakva je naša politika, koga mi želimo staviti ako mogu reći tako, u bolji položaj nego što je do sada bilo, a to je rad i oni koji rade, oni koji žive od svog rada, oni koji žive od svojih plaća. I zato mijenjamo Zakon o porezu na dohodak, a isto tako želimo ravnomjerno kao i plaće opteretiti one koji žive od svog kapitala koji žive od dobiti. To do sada nije bio slučaj. Uostalom time ćemo do kraja dovesti ono ustavno načelo koje smo ugradili u naš Ustav, a to je da svako doprinosi srazmjerno svom bogatstvu, srazmjerno svojoj moći dakle da svako porezno i na svaki drugi način doprinosi srazmjerno svojoj snazi, a ne obrnuto. Kojim mjerama mi to želimo napraviti? Prije svega kroz povećanje osobnog odbitka dakle onaj koji je neoporezivi sa tisuću 800 kuna na 2 tisuće 200. Kada je riječ o mirovinama sa 3 tisuće 200 i 3 tisuće 400. Dakle, povećavamo neoporezivi osobni odbitak. Nadalje, zadržavamo iste porezne stope kada je riječ o porezu na dohodak, ali mijenjamo porezne uvodimo nove porezne razrede dakle do 2 tisuće 200 12% porezna stopa, od 2200 do 8800 tisuća kuna 25% porezna stopa i preko na dohotke preko 8800 porezna stopa od 40%. Što će se time dogoditi? Dogodit će se to da oni koji imaju manje plaće, plaćaju manje poreza, oni koji imaju veće plaće plaćaju više poreza. To nam je cilj i to je naša politika. Kada pogledamo postojeće porezne obveznike dakle oko milijun 645 tisuća, što će nove porezne promjene napraviti? Napraviti će se to da će se samo izmjenom ovog poreza na dohodak dakle drugačijim platnim razredima 740 tisuća zaokružujem zaposlenih onih koji imaju ispod prosječne plaće da će se njima plaća povećati. 450 tisuća tu negdje će imati otprilike istu plaću što se tiče poreza na dohodak odnosno primjene ovog poreza, a 450 tisuća će imati manju plaću jer će im biti veći porezi, pa kada se još na to dodaju prirezi koji imaju u mnogim gradovima onda će još više platiti. Dakle, oni koji imaju više platit će više, oni koji imaju manje platit će manje, oni koji imaju npr. Neto plaću oko 4 tisuće kuna naime smanjenja poreza će imati negdje mjesečno oko 80 kuna što je negdje 2% otprilike koliko je povećanje PDV-a. dakle na taj način se anulira to povećanje. Treća mjera kojom želimo pokazati našu politiku u smislu ravnomjernog opterećenja i kapitala koji do sada nije bio opterećen onoliko koliko je bio opterećen rad je oporezivanje dividendi udjela u dobiti većih od 12 tisuća kuna. To ima svoju dimenziju ne samo fiskalnu da ubere više poreza nego ima i socijalnu dimenziju i dimenziju pravednosti. Dakle, do sada smo oporezivali rad, a kapital puno manje. Pa je netko … tko je po osnovi rada ostvario 150 tisuće kuna plaćao puno više poreza nego netko tko je ostvario 150 tisuća kuna ili po osnovi kapitala. I to se mijenja i to želimo promijeniti. Naravno da će biti i fiskalni efekt u smislu ovih promjena jer kada oporezujemo sve isplaćene one dobiti i udjele koje će se oporezovati to će negdje biti prihod u proračun oko 220 milijuna kuna. Nije za baciti, neće spasiti, ali nije za baciti. Ali s druge strane kažem treba uzeti u obzir ovaj aspekt pravednosti. Dakle, želimo pokazati da se ne treba oporezivati rad do krajnjih granica, granica izdržljivosti, a kapital zaštiti kao što je to bilo do sada slučaj. Druga mjera kada je riječ o porezu na dobit koju želimo uvesti, a to je da oslobodimo plaćanja poreza na dobit sve one poslodavce koji žele reinvestirati svoju dobit kroz temeljni kapital. Dakle ulaganje u temeljni kapital na taj način reinvestirati, ostaviti te novce u gospodarskom sustavu, ostaviti u svojim tvrtkama. To je s fiskalnog aspekta mjera koja čak neće donijeti nikakve pozitivne efekte proračun, dapače može donijeti samo negativne jer se neće ubirati porez na to. Međutim, rekao sam ovi porezi nemaju samo fiskalnu dimenziju nego imaju i dimenziju pravednosti, ali i dimenziju koja je usmjerena ka stimuliranju gospodarskog razvoja. Što je do sada bilo, do sada je bila jedna totalno situacija neprimjerena da nismo stimulirali porezom da ljudi ulažu sredstva u firmu nego stimulirano je naprotiv da izvlače iz firmi. Dakle kad netko plati porez na dobit stavi sebi novce u džep, zašto već kad plati porez ne bi i uzeo i stavio sebi u džep. A mi kažemo ne, ne moraš platit porez, neće stavit sebi u džep nego ćeš ostaviti u firmi. Na taj način dakle stimuliramo razvoj, stimuliramo da gospodarstvo koje teško stoji ipak ima više novaca. Dakle kroz evo ove tri samo mjere pokušao sam pokazati dakle što je politika SDP-a, a ona je vrlo jasna i glasna, ne deklaratorna nego stvarna: ravnomjerno rasporediti porezne terete dakle ne da onaj koji je do sada manje plaća više, a onaj koji je imao više plaća manje nego obrnuto, da onaj tko je imao više plaća više, a onaj koji ima manja primanja plaća manje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Ja bih trebala u ovih kratkih 5 minuta reći nekoliko riječi o Zakonu o PDV-u i o Zakonu o doprinosima. Naime, samo uvodno da kažem da danas eto raspravljamo o paketu zakona kojima zapravo određujemo okvir i strukturu, dakle koncepciju proračuna za 2012. godinu. Njima započinje proces financijske konsolidacije, njima se potiče rast gospodarstva, dakle posebno povećanje njegove konkurentnosti kroz smanjivanje troškova i povećanje investicijskog potencijala pa sve s krajnjim ciljem otvaranja novih radnih mjesta. Međutim, u tom primarnom nastojanju da se pokrene ekonomija i da počnemo živjeti od onog što stvaramo, a ne na dug kao što je nažalost do sada bila praksa, potrebno je istovremeno očuvati i minimum standarda naših građana. Zato cijeli ovaj paket zakona uz osnovne mjere kojima bi se trebala osigurati sredstva za investicije ima i važnu socijalnu komponentu, a to je zaštita standarda hrvatskih građana, pogotovo onih najugroženijih skupina, a to su svakako one s najnižim primanjima, o čemu je govorio kolega Jelušić. Dakle što je to najvažnije u Zakonu o PDV-u? U Zakonu o PDV-u predlaže se povećanje osnovne stope s 23 na 25% s tim da se za jestiva ulja i masti biljnog i životinjskog podrijetla, za bijeli šećer, dječju hranu i prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu, na isporuku vode s tim da ćete dobiti na svoje klupe amandman kluba SDP-a na članak 3. Zakona kojim se preciznije definira upravo ta isporuka vode na način da postaje jasno da je riječ o isporuci vodne usluge javne vodoopskrbe i odvodnje. Dakle da se za sve te nabrojene proizvode i usluge stopa PDV-a s 23 smanji na 10%. Također od 1. siječnja 2013. predlaže se snižena stopa od 10% na usluge pripreme hrane i usluge prehrane u ugostiteljskim objektima te pripreme i usluživanja bezalkoholnih pića i napitaka. Isto tako predlaže se potpuno ograničenje prava na odbitak predporeza za nabavu plovila za razonodu, za nabavu zrakoplova, osobnih automobila kao i za dobra i usluge koje su namijenjene reprezentaciji. I samo još ono najvažnije iz drugog prijedloga zakona, dakle Zakona o doprinosima, ovdje je najvažnije da se smanjuje stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje s 15 na 13%, kao jedna izravna mjera povećanja konkurentnosti gospodarstva i da se uvodi obavezni prijeboj dospjelih, a nenaplaćenih obveza, dakle da se poboljšava financijska disciplina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I gospođa zastupnica Biljana Borzan, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Evo još na kraju zadnji iz ovog paketa, Zakon o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Možemo reći da je zdravstvo u svakoj državi iznimno važan segment funkcioniranja i da je to naprosto dio funkcioniranja države bez kojeg ne možeš. On je skup, ali neophodan. Dakle zdravstvo nije nešto što u krizi možeš reći odreći ću se poput luksuza nego je to nešto što mora funkcionirati i mora nastojati biti na onoj kvaliteti koja je bila i prije nego što je kriza došla. Također kvaliteta zdravstvene zaštite je ogledalo napretka svake države. Pogledajte samo kakve su bolnice u nekim državama i odmah ćete znati u kakvoj zemlji se nalazite, koliko bogatoj zemlji, koliko uređenoj zemlji. Mi smo država koja nastoji uz relativno mala sredstva i mala izdvajanja imati kvalitetnu i dostupnu zdravstvenu uslugu. Dvije mjere osnovne koje se ovim zakonom uvode, jedna od njih je da se do sada pojedincu koji koristi zdravstvenu uslugu izvan mjesta stanovanja i plaćali su mu se putni troškovi, a stanovao je do 30 km od zdravstvene ustanove, sada se plaćaju putni troškovi ako živi dalje od 50 km od zdravstvene ustanove. Nijednoj većini u Saboru nije lako izglasati niti nijednoj vladi provesti odluku kojom se neka do sada stečena prava smanjuju. Međutim, obzirom na sadašnju situaciju u kojoj se naša država nalazi manevarski prostor je relativno mali i negdje se naprosto moralo uzeti. Živjelo se kao što znamo iznad svojih mogućnosti, a kao i u svakoj obitelji kada živite iznad svojih mogućnosti, kada živite na kredit u jednom trenutku dolazi do one situacije kada se više ne može funkcionirati, kada se moraju donijeti nekakve teške odluke, a ono što dolazi iza toga može biti i okrutno da tako kažem, otrežnjavajuće u svakom slučaju. Sredstva za funkcioniranje zdravstvene zaštite znamo da se djelomično namiču iz doprinosa iz plaća, a kako je radnika u Hrvatskoj relativno malo dakle onih od kojih svi žive samim tim se i poremetio sustav zdravstvene zaštite, mirovinskog obrazovanja i svega ostalog. Reći ću samo jedan primjer. Da bi država mogla normalno funkcionirati broj zaposlenih i umirovljenika otprilike mora biti 3 naprema 1. U Hrvatskoj '89. taj omjer je bio 3,5 naprema 1. Već godinu dana nakon prvih demokratskih izbora dolaskom HDZ-a na vlast taj se omjer smanjio na 2,5 prema 1, a danas je alarmantnih 1,21 prema 1. Dakle, gotovo je jednak broj onih koji rade i onih koji su u mirovini, a gdje su tu još i ona djeca koja dakle ne mogu izdvajati za zdravstvo. Dakle, relativno je malen broj onih koji moraju zaraditi za sve da zdravstvo normalno funkcionira. Također kada uzmemo u obzir da recimo dug u KBC Zagreb je optimistična ja bih rekla brojka 324 milijuna kuna, vjerujem da će to biti i više. KBC Osijek 290 milijuna, KBC Split 166 milijuna kuna gubitka. Kada je ukupni dug u zdravstvu preko 5 milijardi kuna onda je svima jasno da je situacija takva da se neke mjere štednje moraju uvesti. Uvođenjem reda i kontrole na što se troše sredstva iz proračuna zasigurno će doći do pravednije raspodjele novca, ali kontrola će se moći, puna kontrola i uvid u poslovanje, dobiti tek kada novi ravnatelji budu zasjeli na svoje pozicije i kada se budu mogle provjeriti npr. kuloarske priče da su se i privatna luksuzna putovanja plaćala na račun bolnica. No u krajnjoj liniji to i nije za ovu raspravu i to je posao USKOK-a. Što se tiče drugog dijela ovih izmjena radi se o jednoj mjeri za koju se može reći da je socijalna mjera. Predlaže se rasterećenje građana na način da se dosada moglo platiti najviše 90,20% proračunske osnovice za osobe koje nemaju dopunsko zdravstveno osiguranje, a koristile su nekakvu zdravstvenu uslugu. Sada će taj iznos maksimalno moći biti 60,13% što bi otprilike značilo da je netko kada je izašao iz bolnice platio liječenje 3 tisuće kuna, sada će to biti 2 tisuće kuna. Dakle smanjujemo najveći mogući iznos koji pojedinac mora platiti i time naša Vlada jasno poručuje spremni smo dio tereta preuzeti na sebe, a ne samo udariti po džepu građana kada pofali novca u državnom proračunu. Svjesni smo da je 3 tisuće, to smanjenje od 30% da je izuzetno veliki iznos jer kada je netko bolestan još mora i platiti onda zaista je fer da država preuzme barem dio odgovornosti da olakša pojedincu to plaćanje. Važno je naglasiti da zbog ovoga poteza unatoč skepsama koje se od opozicije moglo čuti i na Odboru za zdravstvo da se kvaliteta usluge nikako neće smanjiti naprotiv naša je namjera samo pravednijom preraspodjelom novca održati ovakvu kvalitetu zdravstvene usluge. Na kraju mogu samo reći da će klub SDP-a podržati ovaj Zakon o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Mislim da ono što je najbitnije u ovoj fazi je to da su kreditne agencije Republici Hrvatskoj odlučile sačuvati kreditni rejting. Nije bitno, radi se o 2, 3 mjeseca. Želim vjerovati da će tako ostati i ubuduće. Znači, vidjet ćemo tu što će biti. Što se tiče ove porezne reforme znači mi govorimo o PDV-u, mi govorimo o ukinuću pretporeza na automobile, odnosno na ugostiteljske usluge, mi govorimo i o smanjenju doprinosa za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%, mi govorimo o dizanju neoporezivog djela plaće sa 1800 na 2200 kuna, mirovine sa 3260 na 3400 kuna. Mi govorimo između ostalog i o oporezivanju mirovina gastarbajtera koje su stečene u inozemstvu. Znači onih koji su radili u inozemstvu. Nije bitno kako ćemo ih zvati. Cijela reforma razumljivo da ima pozitivnih, možda može imati i nekih drugih nenadanih momenata. Jasno ova reforma je i priprema proračuna za 2012. godinu i razumljivo je da taj proračun valja podržati. Pred nama je 2012. godina. Ja osobno sumnjam da 2012. godine može bruto društveni proizvod RH rasti za 0,8% u odnosu na 2011. godinu. Ja bih volio da se to dogodi, međutim na neki način sumnjam. Znači, postavlja se pitanje što je znači bit te porezne reforme koja ima dobrih i koja ima možda i nekih drugih strana? Znači sve se odnosi upravo na taj rast GDP-a u 2012. godini. Vlada prvo, ono što ja smatram da je bit, povećanjem neoporezivog djela plaća te promjenom ovih platnih razreda točno je rasterećuje većinu u realnom sektoru i to treba priznati. Točnije, one koji recimo rade kada gledamo plaće u građevinarstvu, koji grade u industriji ili nekoj drugoj industrijskoj branši. Istina je da ta reforma pogađa državnu upravu. Kako? Prosječna plaća u realnom sektoru tj. industriji je 4697 kuna. Ti ljudi prema tablicama prema izračunima prema novim stopama trebali bi imati malo, točno neznatnu, ali veću plaću jer će im se smanjiti porezno opterećenje. Drugo, zaposlenici u financijskom sektoru, a tu je plaća cca 8 tisuća kuna, tu su naftaši, tu su uslužne neke djelatnosti, tu su neki koji rade u rudarstvu, mislim na INA-u prije svega te oni koji rade u telekomunikacijama ti će biti dodatno oporezovani. Treće, u javnoj upravi, zdravstvu neto plaća je 6114 kuna, odnosno 6353 kune i oni će proći razumljivo gore nego sada. Oni u obrazovanju čija je plaća 5500 kuna također će se naći u nešto težoj poziciji no što su danas. E sada da li je to fer ponuda? Ide se vidimo prema svakome, ide se i prema Saboru, ide se prema Vladi, ide se prema predsjedniku države, prema bivšem predsjedniku. Netko će reći u državnoj upravi ima 228 tisuća zaposlenih, ali u tom dijelu smanjenja tih plaća sigurno je da Vlada ima apsolutnu podršku javnosti. Da je išla čak i radikalnije usuđujem se da bi imala podršku javnosti. Zašto? Zato jer je u zadnjih 2,5 ili 3 godine realni sektor ostao bez cirka 140 tisuća radnih mjesta, a u državnoj upravi, van Sabora, jer smo mi ako ništa drugo svakih 4 godine na tržištu, nitko do sada, može se kazati nije izgubio posao. Zato kažem da je ovo naprosto fer ponuda. Drugo postavljam pitanje da li je moguće u ovoj zemlji očekivati rast bruto društvenog proizvoda u 2012. godini od 0,8%. Ja da budem iskren sumnjam. Čak ni u Istri 2012. godine u odnosu na 2011. teško je moguće računati rast bruto proizvoda za tih skromnih 0,8% gdje je izvoz prošle godine bio oko 700 milijuna USA dolara veći nego u Primorsko-goranskoj županiji koja ima 100 tisuća stanovnika više od Istre. na čemu to temeljim? Pa zato jer će Uljanik raditi 2012. bez većih problema, ali postavlja se pitanje što sa 2013. A s druge strane znamo da je prihod takvog jednog poduzeća 2011. u odnosu na 2010. bio manji za 40%. A dobit za čak 90%, ali su ipak ostvarili određenu, netko će reći skromnu, ja kažem za brodograđevnu industriju kada ostvari netko dobit od 7,3 milijuna kuna, to je izuzetno puno ali godinu dana prije ta dobit je iznosila 75,4 milijuna kuna. A ukupni prihod sa 3,58 milijardi smanjen je u Uljaniku na milijardu i 800. To je sjajno poslovanje, ali samo vam govorim kakvi su trendovi posrijedi. Ono čega se ja međutim, bojim to je PDV. PDV po novom će iznositi 25%. Kada je Njemačka 2008. počela padati u recesiju, što je učinila Merkel, kancelarka, ona je smanjila PDV za 1% i svima je poslala poruku da valja raditi, da valja trošiti, jednom riječju sve činila da se zavrti ekonomija. Drugo, što je uradila opet u dogovoru sa Sarkozyjem, svjesno je pogodovala autoindustriji s ciljem da ta temeljna Njemačka grana ili industrija i dalje ne nastavi pad i što ona radi, kupuje sve one karampane za 2500 eura, ulaže u tu industriju 5 milijardi eura, jasno za njemačke aute tu se ona apsolutno obazirala na europu, na protekcionizam, itd., daje popust od 20% i isti čas Nijemci prodaju automobile za 10 milijardi eura i zadržavaju sve radnike u toj njihovoj vitalnoj industriji. Mi činimo nešto drugačije, mi dižemo taj PDV za 2% poena ili za 2 indeksna poena i uvjeravamo se da to neće dovesti do cjenovnog udara već da bi pad doprinosa za zdravstva za 2 indeksna poena, sa 15 na 13% trebao ublažiti taj udar. Ja se slažem monopolisti, velike kompanije, svi će oni to jedva dočekati, svi će oni klicati Vladi, što će biti s onim malim tvrtkama, veliki će to itekako osjetiti u onom pozitivnom smislu, možda se od njih očekuje da investiraju ali pitanje je da li onaj tko ima dva, tri ili pet radnika može nešto osjetiti. A ja tvrdim da Hrvatska ne živi od 100 najvećih tvrtki koje zapošljavaju cirka 150 tisuća radnika već živi od 90 tisuća onih malih tvrtki istina Bog, svega 60 tisuća je solventno a koje zapošljavaju oko 700 tisuća ljudi. Kada govorimo o tom PDV-u u Austriji je opća stopa 20%, na hranu imaju 10%, u Belgiji je opća stopa 21%, na hranu 6%, interesantno na zlato 1%. U Češkoj opća stopa 22%, na hranu 5%. U Italiji je opća stopa je 20%, i ove diferencirane u 4 do 10. U Sloveniji je 20% ali imaju međustopu na hranu od 8,5%, u Srbiji je 18%, u Bosni i Hercegovini 18% itd. E sada, što se dešava prije svega za ove doprinose, ali dozvolite mi da citiram neke podatke iz medija. Sigurno je da negdje oko 370 tisuća ljudi koji dobijaju plaće bruto 3125 neto do 2500 tu imamo 370 tisuća ljudi oni neće osjetiti ništa, ostat će na istom. Negdje oko 800 tisuća ljudi koji rade za plaće govorim od bruto 4000 to je neto 3132 kune, pa sve tamo do 7500 kuna bruto, neto 5556 oni će biti u dobitku, znači 800 tisuća ljudi osjetiti će određene koristi. A s druge strane 350 tisuća onih ili nas koji imamo iznad 8000 kuna bruto, znači neto iznad 5888 kuna pa naviše biti ćemo na gubitku. I ja kažem da je to pravično. Kako bi to otprilike izgledalo. Onaj koji ima 2814 kuna bruto neto 2197 trebao bi dobiti 48 kuna više. Recimo oni koji imaju 8000 kuna, to je neto 5636 kuna dobiti će manje 82 kune. Onaj tko ima plaću od 9200 kuna neto dobiti će manje 112 kuna, oni koji imaju bruto 20 tisuća, znači neto 12400 izgubiti će, ovdje je taj podatak, ne znam da li je točan 1200 kuna, kao što će izgubiti svaki zastupnik, ministar, predsjednik Vlade, države itd., 1200 kuna. Rekoh da sam te podatke izvukao iz određenih medija, ali još jedanput ću reći smatram da je to bez obzira što netko mislio pravična raspodjela. E sada, sve je to u redu ako to potakne jednu veću gospodarsku aktivnost. Ovaj vid poreznih odbitaka po mom sudu treba podržati ali nemojmo da se slučajno PDV pretvori u jedan porez za sirotinju. Istina svi računaju da će porez na zdravstvo, znači oni doprinosi s 15 na 13% rasteretiti gospodarstvo. Daj Bože iako s druge strane čitamo da ministar predlaže da se za 6 mjeseci ponovno vrati na staro itd, ali vidjet ćemo što će tu biti. Ja bih volio da i taj PDV na turizam iznosi 10%, iako sam uvjeren da tekstilnoj industriji, drvnoj je PDV od 10% i potrebniji. O poljoprivredi da ne trošim riječi. Zašto? Jer će veliki u turizmu pobrati mi Istrijani bi rekli panu, vrhnje, netko bi rekao kajmak, ali francuska priča o poticanju potrošnje stoji pa kada ljudi nisu spremni trošiti na namještaj, na tekstil neka šta ja znam uživaju u čarima turizma. Ali zašto kada se obećaje da će ta stopa biti uvrštena u novi zakon to već sada nije spomenuto jer vidimo da čitav niz poreza na dodanu vrijednost stupa na snagu s 1.1.2013.godine. Međutim rekoh tu ima još jedna priča. Da li će se oporezovati, vidimo da hoće, tzv. mirovine gastarbajtera odnosno kojih? U Njemačkoj je radilo 81 tisuća 188 ljudi. Obrata moje majke pa na dalje. Znači onih ili bolje rečeno "ti Nijemci" bi trebali biti izuzeti od oporezivanja u Hrvatskoj jer je naša zemlja s Njemačkoj potpisala ili Njemačkoj dala tzv. pravo prvenstva. Kod ostalih zemalja takvih stavki niti nema. Čak mi niti ne znamo koliko je tih penzionera koji su zaradili mirovinu ili dio mirovina u trećim zemljama. A znamo mnogi iz Hrvatske su radili ne znam možda u Bosni možda u Srbiji, Istri u Sloveniji zasigurno i što je sada sa njima. Kada govorim sada u Istri ima puno onih koji su radili u Sloveniji logično. Ima puno onih isto logično koji su radili u Italiji. Još uvijek ima i to me najviše zanima, jedna kategorija ljudi cca 7, 8 tisuća koji dobijaju tzv. kako ih mi Istrijani zovemo talijanske mirovine ili penzije zbog učešća jer takvo je to vrijeme bilo u talijanskoj vojsci ali radnog staža ostvarenog u ex Jugoslaviji znači Hrvatskoj odnosno Sloveniji. To su uglavnom bili bez obzira što su bili u talijanskoj vojsci jer je Istra bila tada u Italiji nakon kapitulacije borci na strani NOB -a i danas oni odnosno njihove udovice dobijaju dio te mirovine. Borci dobijaju 280 do 380 eura, udovice od 140 do 180 eura. Da nije bilo tih penzija koje u jednom trenutku u Jugoslaviji bilo oko 30 tisuća iz Istre 20 tisuća, a dobili smo negdje oko 3 milijarde dolara realno oko 3 milijarde eura računajući i one jednokratne isplate od 10 tisuća do 100 tisuća dolara, mislim da bi mnogi bili gladni. E sada da li oni trebaju plaćati porez? Kakva je sudbina tih "penzija"? da li su to uopće penzije ili su to neki dotaci ne znam koje ne možemo ubrojiti i volio bih da je tako u taj penzioni sustav. Zatim, treće ili četvrto, što se tiče poreza na kupnju automobila odnosno ugostiteljskih usluga. Proračun računa da će po tom osnovu uprihodovati negdje oko 500 milijuna kuna. Ali još jedanput razmislimo o tome i imajmo na umu onaj poučak te njemačke kancelarke gospođe Angele Merkl. Gospodarstvo nije uvijek moguće pokrenuti samo nekim novim porezima. Jasno je da najmoćnije i to apsolutno podržavam i pozdravljam, valja oporezovati. Tu mislim na one koji su prije svega bez kune stekli na kako se kaže, desetine milijuna dionica društvenih poduzeća. Ali građane treba tjerati da rade, da imaju, da se radom jasno i bogate, da plaćaju poreze, jer u protivnom neće biti sreće. Ako ova reforma kao što govori prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić oslobodi najavljenih 6 milijardi kuna za gospodarstvo o.k., ali što ako se pokaže da nama bruto društveni proizvod u 2012. neće rasti. Onda nas čeka najmanje još jedan rebalans u idućoj godini. Mi govorimo ovdje i o dividendi od 12% na dobit od isplaćene dividende tj. da će biti oslobođeni plaćanja iste oni koji zarade do 12 tisuća kuna godišnje. Danas osim monopolista da se tako izrazim nitko ne zarađuje dividendu u Hrvatskoj. To jednostavno ne stoji. Da, banke mi spominjemo, 4,7 milijardi kuna, tu je THT milijardu 800, tu je Adris, neki dio turizma, tu je Konzum itd. I ako vidimo podatke onda dolazimo do zaključka da de facto samo najjače banke u RH i to Zagrebačka koja ostvaruje dobit prije oporezivanja od milijardu 600 milijuna kuna, PBZ milijardu 400, Erste 800 milijuna kuna, a sve ove druge zarađuju relativno male i da li uopće zarađuje. Danas kada gledamo što se poreza na dividendu tiče, ukupna vrijednost svih dionica na Zagrebačkoj burzi je negdje oko 129 milijardi kuna, a 2007. iznosila je 353 milijarde kuna. 200 milijardi kuna više nego godinu dana prije. Rekoh danas je 129 milijardi kuna isparilo je u nebo u zrak poput plina 230 milijardi kuna. I volio bih da netko razmisli jednog dana i o porezu na monopoliste u RH, a ne da najvećim kompanijama damo HANFA-u da sami sebe preko te državne institucije "nadziru". Prema tome, još jedanput mišljenja sam da nar na crno je ono što bi trebalo u dogledno vrijeme zahvatiti, da tu ne dolazi do izbjegavanja plaćanja poreza. Tu se krije prema MMF-u 30% BDP-a to znamo i mi, to je preko 100 milijardi kuna. Kada bi samo jedan manji dio znači 100 milijardi kuna, 25 milijardi PDV-a po novom, da bi samo 50%, 30% tog novca zahvatili kroz poreske škare radilo bi se od 7 do 10 milijardi kuna. Za kraj, mi ćemo podržati isto ovaj set zakona. Za kraj, ocjene MMF-a su ohrabrujuće. Ohrabrujuće su ove izjave bonitetnih agencija, bez obzira što smo mi na onoj ocjeni BBB minus, tek netko bi rekao do smeća, ali trebamo naprosto sve učiniti da se to ne dogodi i da se još jedan dodatni teret kamata prebaci na državu, građane i poslovne subjekte. Eto toliko i u nadi da će rast GDP-a u idućoj godini doista biti 0,8%.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista stranke rada gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Vladajući su dosad dali hvalospjeve prijedlogu poreznih promjena, a naš posao u oporbi je da tu pozlatu koju su dali skinemo. Da li će ostat bronca, srebro ili drvena medalja vidjet ćemo u ponedjeljak kada ćemo raspraviti i proračun. Jedan od razloga ovih poreznih promjena svakako jest i u činjenici da se u Hrvatskoj porez plaća na dobrovoljnoj osnovi. Porezni dug i popis poreznih dužnika proglašen je najvećom državnom tajnom, ali ja iznosim podatak da sa krajem prošle godine akumulirani porezni dugovi i doprinosa, poreza i doprinosa su iznosili 46 milijardi kuna. Plaća porez tko, kada i koliko želi, kao poreznoj zakladi, a ne poreznoj upravi osim radnika i umirovljenika koji ne mogu utajiti poreze jer po sili zakona poslodavac im iz zarade to skida. Koji bi bio drugi razlog predloženih promjena? Temelji se na projekciji da će porezna uprava naplatiti od 2,5 do 3 milijarde dosad nenaplaćenog poreza. I treći, ne dira se siva ekonomija. Nijedan dosadašnji prijedlog zakona iz tog paketa prije proračuna ne upućuje na to da bi siva ekonomija bila dirnuta i za 1 promil. Prijedlog da se PDV sa 23 poveća na 25%, sa međustopom od 10% za ulje, masti, dječju hranu, šećer i vodu, ja bih dodao jaja i mlijeko u prahu i onda bi imali … [[Ne razumije se.]] pakete, je ocijenjen i obrazložen kao socijalna mjera. Da li će doista cijene te robe na tržištu pasti vidjet ćemo, ali nikada do sada kada se smanjivala stopa PDV-a trgovini, kupoprodaji na malo, potrošači od toga koristi nisu imali. Vidio sam korekciju odredbe o smanjenoj stopi za vodu i klub SDP-a je o tome dao već amandman, kao i klub Hrvatskih laburista. Međutim, mi predlažemo da onda nastavimo biti socijalni i to iz dva bitna razloga i uvedemo smanjenu stopu PDV-a za struju za male potrošače i plin za kućanstva. Zašto? Prvo, ova Vlada nije produžila primjenu odluke niti donijela svoju novu odluku da se određenim socijalnim kategorijama subvencionira trošak plina i električne energije kao što je to bilo do kraja prošle godine što znači da tih subvencija po socijalnim kriterijima više nema. Pa ako nema socijalnih subvencija predlažemo da se PDV od 10% uvede i na struju i na plin. I drugi razlog, ulaskom u Europsku uniju Hrvatska će morati uvesti minimalne trošarine od 1 euro po megawat satu na struju i 0,3 eura po 1 giga julu za plin. Dakle, 1.7. iduće godine zbog ovih trošarina slijedi novo povećanje ovih energenata. Idemo sada prevenirati sa međustopom PDV-a. Da nešto nije u redu sa projekcijama oko tog PDV-a pokazuje činjenica da u proračunu prihodi od PDV-a planirani povećanje 1,3 milijarde, svega 2,5%. To je veoma optimistična prognoza jer zaduženost građana od 128 milijardi kuna, najavljenih 50 tisuća otpuštenih radnika, provođenje ovrha u makroekonomskoj projekciji Vlade, pad osobne potrošnje za 0,3%, pad osobne potrošnje za 0,3 s kupovnom moći od 5011 eura po glavi stanovnika ili 3100 kuna mjesečno po čemu je Hrvatska na 31. mjestu. Veći PDV donijet će iste ili možda čak i manje prihode u proračunu i to je stara zakonitost. Dobit. Nema progresivnog oporezivanja, ostaje se kod jedinstvene stope. Što je sa društvenom pravednošću? Da li je uloga porezne politike i sustava samo punjenje državne blagajne ili i uvođenje društvene pravednosti. I tako dugo i dok od oporezivanja dohotka i dobiti i dividende neće biti progresivnih stopa porezni sustav neće u Hrvatskoj do kraja biti društveno pravedan. Reinvestirana dobit povećanjem temeljnog kapitala. Što to znači kod banaka, što znači povećanje temeljnog kapitala banaka? Ništa drugo do još milijardu kuna benefita koje država daje bankama u Hrvatskoj. To je poklon od milijardu kuna otprilike na godišnjem nivou. 50% dobiti u Hrvatskoj ostvaruju banke i telefonski operateri. U što su oni ulagali dosad, u puštanje radnika, davanje otkaza i ništa drugo. i sumnjive kredite velikim tajkunima koji su male tvrtke stavljali pod hipoteku, investirali u nešto drugo i te tvrtke danas tjeraju u stečaj. Bez oporezivanja banaka, bez oporezivanja financijskih transakcija nećemo izaći iz krize niti financijski sektor učiniti suodgovornim za nastanak krize ili natjerati da izađemo iz krize. Ovo pretpostavljam zašto je ovako i predloženo, zbog činjenice o prodaji 5,3 milijarde trezorskih deviznih zapisa koje su nedavno banke kupile uz asistenciju Hrvatske narodne banke. Ovo je dakle izravna subvencija države bankarskom i financijskom sektoru. Što se dohotka tiče, povećanje sa 1800 na 2200 kao neoporezivi dio za nas nije prihvatljiv i smatramo da on mora iznositi barem 2800 koliko u ovom trenutku iznosi bruto minimalna plaća. Ljudi, mi oporezujemo minimalne plaće kao dohodak koji podliježe poreznim škarama. I dividenda koja se predlaže kao novi porez iznad 12000 opet jedinstvena stopa od 12%. A zašto i dividendu ne oporezivati progresivno, sa istim stopama kao i dohodak, 12, 25 i 40. Novac od dividende ili plaće jeste dohodak. Ako plaće oporezujemo sa tri stope 12, 25 i 40 ne vidim nijednog razloga zašto se takav model ne bi primjenjivao i kod oporezivanja dohotka. I o tome ćemo dati svoj amandman. Efekt promjena poreznih razreda kod oporezivanja dohotka će biti takav da 380 tisuća ljudi koji zarađuju do 2500 kuna neće profitirati ništa, 0 kuna, ali će im PDV uzeti. 800 tisuća koji zarađuju zamislite do velikog bogatstva, a to je 5564 kune će profitirati između 7 i 80 kuna mjesečno, zavisno o osobnim odbicima, i 407 tisuća svih koji zarađuju više od 5564 mjesečno, dakle ekstremno bogati, oni će gubiti između 5 i 271 kune mjesečno. Da li je ovo pravedan model ako 380 tisuća najsiromašnijih ne profitira poreznom dijelu ništa, a dobiva veći PDV? Doprinosi se za zdravstveno osiguranje smanjuju na 13% kao pomoć gospodarstvu. Ali trećina zdravstvenog doprinosa ubire se na plaće koje idu iz državnog proračuna i tu je efekat taj doprinos je neutralan jer je s jedne strane tobože rashod, a s druge strane prihod. Jedna trećina zdravstvenog doprinosa praktički nema efekta na gospodarstvo, daje neutralan efekt. Još je čudnija ona odredba u zakonu kojom se Vlada ovlašćuje da uredbama regulira način obračuna i naplate doprinosa. E to je nešto što je doista sad već prešlo razumne granice davanja ovlasti Vladi da uredbom nešto reguliraju. Ono što je dobro predloženi preboj u članku 16. oko onih koji potražuju i istovremeno duguju državi, ali onda apeliram na Ministarstvo financija molim vas ovu odredbu o općem preboju unesite u Opći porezni zakon. Ne samo za doprinose u Opći porezni zakon kako bi svi dužnici koji s jedne strane nešto od države potražuju, a s druge strane duguju općim prebojem i to riješili. Nije dovoljno to imati samo u Zakonu o doprinosima. Opći porezni zakon onda ima smisla. Kaže se da se više neće moći događati isplata plaća bez plaćenih doprinosa. Jako dobro. A što je sa plaćanjem doprinosa bez isplata plaća? Što je već počelo i masovno počelo uzimati maha. Gdje je osigurač da poslodavci neće primijeniti novom metodom da će državi platiti doprinos, ali plaće neće isplaćivati? Nema ga i na to smo već upozoravali. Što se mirovina tiče oko 60 tisuća korisnika mirovina čiji je dodatak ušao u mirovinu sada su u poreznim škarama što im je u prosjeku smanjilo mirovine 6%, oni iznad 5 tisuća još i zdravstveni doprinos, novi porezni razredi još 2,5% u prosjeku manje. Negdje oko 9% smanjenja mirovina iznad 3400 kuna i oni se mogu nadati da će možda u ožujku biti indeksacija, odnosno da će se mirovine odmrznuti na najavama se obrazlažu i brane ovi paketi. I na kraju što je sa lokalnom i regionalnom samoupravom? Porez s naslova poreza na dohodak je najveći prihod općina, gradova i županija u 2010. od 13,2 milijardi poreznih prihoda s naslova poreza na dohodak i prireza sve općine, gradovi i županije ostvarili su 11,9 skoro 12 milijardi kuna. Koliko će se smanjiti prihodi lokalne samouprave temeljem promjena povećanjem neoporezivog dijela plaće i promjena poreznih razreda. Kako će oni reagirati na to? Povećat će cijenu vrtića, dići komunalne doprinose, povećati komunalne rashode domaćinstva ili ulaziti u dugotrajna zaduženja. Međutim, i u ovome Hrvatska nije ista, jedinstvena. U ožujku prošle godine prema podacima o distribuciji plaće kada je prosječna plaća u Hrvatskoj iznosila 4783 kune čak 77% zaposlenih primao je plaću manju od toga. Ali, u Gradu Zagrebu istovremeno je prosječna plaća bila 5456 kuna i samo 38% zaposlenih u Zagrebu je primao plaću manju od prosjeka države. I zato ima relativno visoke porezne prihode. Ali u istom tom ožujku 2010. u Međimurskoj županiji prosječna plaća iznosila je svega 4093 kune, a čak 86% zaposlenih primali su plaću manju od prosjeka države. I zbog toga naravno porezni prihodi općina, gradova i županija, prosjek u Hrvatskoj je 3075 kuna, u Gradu Zagrebu 5563 kune, u Istri 3543 kune, a u Međimurju 1765. Imaju li ove županije sa toliko nižim primanjima manje obaveze prema svojim građanima? Imaju li manje obaveze u decentraliziranim funkcijama za školstvo, zdravstvo, srednje i osnovno školstvo, zdravstvo, socijalnu skrb ili u predškolskom odgoju? Nemaju. I upravo tamo gdje su dosad bili manji prihodi ovim promjenama biti će još veći udar na njih i njima i ostaje ali doista samo ili dugoročno zaduživanje ili prenošenje tog tereta na teret građana. Dakle, sad vas upozoravam da će lokalna i regionalna samouprava biti prinuđena dio gubitka prihoda preliti na teret građana. Je li to za zlatnu, srebrnu ili brončanu medalju? Jer uvijek kada negdje nekome uzmeš drugi će dobiti, kad nekome daješ drugi gubi. I ovo nije studiozno razmotreni prijedlog jer Vlada nije u ovom paketu i dala paket zakona koji bi riješio problem financiranja lokalne samouprave. I tako dugo dok i taj paket ne dođe, tako dugo dok ne vidimo kako bi i to riješili nećemo moći podržati ovaj paket zakona posebice ako Vlada ne prihvati amandmane koje smo dali. Dakle, neoporezivi dio plaće na 2800, međustopa PDV-a za struju i za kućanstva i plin za kućanstva što je naprosto nužnost ako želimo sa socijalnim kriterijima, a bez one odluke o subvencioniranju po socijalnim kriterijima za struju i plin koji je vrijedio do 31.12. prošle godine reći da su najsiromašniji zaštićeni. I naravno ovaj paket bio je nužan da bi se napravila priprema za ponedjeljak i raspravu o proračunu. Ono što me zbunilo kada je predstavnik Ministarstva financija danas govorio, govorio je o ukidanju parafiskalnih nameta spominjući vodni doprinos, šume i ne znam koji treći. Toga u ovom paketu nema, to će se možda tek dogoditi. Takvi argumenti dakle u ovom trenutku ne stoje. A najveća sumnja mi je ipak, a drago mi je da je kolega Kajin tu rezervu iz vladajuće koalicije iskazao da se zapravo sve temelji na procjeni, na najavi, na izjavama prvog potpredsjednika Vlade kako će zapravo izlazak iz krize i sanaciju gospodarstva se učiniti sa 8 milijardi najavljenih investicija. E tek kada vidimo taj paket koji je bio temelj oporavka onda ćemo vidjeti da li je ovo plan 21 ili 25.
Hvala lijepa. U ime Kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Ovih nekoliko Zakona prije svega Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, porezu na dodanu vrijednost, porezu na dobit, o doprinosima, obveznom zdravstvenom osiguranju treba shvatiti kao reformu i kao mjere koje su direktno vezane za proračun Republike Hrvatske za 2012. godinu i neizostavno već na samom početku ovog izlaganja moram citirati predsjednika Vlade gospodina Zorana Milanovića, koji vjerujem da je krenuo u Beč na Opernbal koji je rekao između ostalog da je Državni proračun složen sustav sastavljen od 100-tina i tisuća sastavnice koje katkada prosječan ljudski um ne može shvatiti. Ja evo pripadam među one prosječne ljudske umove, a smatram da i većina građana Republike Hrvatske pripadaju tim prosječnim ljudskim umovima ili mozgovima koja može i shvatiti namjeru ovih poreznih zakona ali isto tako i proračun za 2012. godinu koji bez obzira zajedno sa ovim mjerama nije niti realan, niti razvojni, niti socijalna, a najmanje human. Deficit proračuna za 2012. godinu, a moram govoriti o proračunu jer upravo iz ovih mjera proizlazi sam proračun iznosi 9,9 milijardi kuna. Podsjećam samo na raspravu koja je vođena za proračun za 2011. godinu upravo su tada pripadnici socijaldemokratske partije bili najviše protiv proračuna i govorili da je on nerealno planiran, tu ne mislim braniti niti Hrvatsku demokratsku zajednicu jer praktično iz godine u godinu imamo prepisivanje proračuna i novo zaduživanje Republike Hrvatske. Upravo novo zaduženje koje proizlazi također iz ovih mjera iznosi 21 milijardu kuna, a toliko hvaljena racionalizacija i uštede proračuna ja tu famu prije svega želim razbiti jer ovaj proračun nismo niti počeli trošiti i ne možemo govoriti o uštedama nego možemo govoriti o planiranju tog proračuna u iznosu od 3,4 milijarde kuna. Najveća ušteda u ovom proračunu upravo je ponovno na Slavoniji i Baranji, na smanjenju poticaja na poljoprivredu u iznosu od 815 ili 17 milijuna kuna, i mene kao saborskog zastupnika koji dolazim iz te danas na žalost najzapostavljenije regije nije briga da li je bivši ministar Čobanković ostavio kosture ili tri kostura, nego me zanima zbog čega se ponovno na Slavoniji i Baranji režu primanja i planira novi proračun. Ovim mjerama je planirano ukupno poreza 3,5 milijarde kuna više nego u 2011. A negdje oko 1,2 milijarde kuna država namjerava dići od većeg PDV-a. Najveća zagonetka ovoga proračuna ali isto tako i ovih mjera je upravo ta kako će ti prihodi od poreza posebno od poreza na dohodak biti gotovo 25% veći nego u proračunu za 2011. godinu kada smo svjedoci da svakodnevno, a u siječnju je to podatak, između 600 i 1000 ljudi gubi svoje radno mjesto i ostaju na ulici. Mjere koje su vezane uz ovaj proračun definitivno utječu na sve jedinice lokalne i regionalne samouprave i ja bih rekao jedno novo siromašenje lokalne i regionalne samouprave a najviše u idućih nekoliko godina, a i u prošlosti u zadnjih 8 godina najviše, Slavonije i Baranje. Mjere koje su danas dane posebno ću se osvrnuti na porez na izmjenu Zakona o porezu na dohodak, procjenjuje i s ovim povećanjem neoporezivog dijela iza kojeg ćemo kao politička stranka i politička opcija i najjača politička opcija u Slavoniji i Baranji stati, jer povećanje sa 1800 kuna na 2200 neoporezivog dijela poreza na dohodak isto tako i mirovina, ali smatramo da Vlada mora pronaći odgovor i kako ta sredstva namiriti jedinicama lokalne samouprave. Nešto ću kasnije o tome reći ali budući da se procjenjuje da će to povećanje biti negdje u proračunu oko 290 milijuna kuna, budući da porez na dohodak nije prihod državnog proračuna, nego najizdašniji prihod jedinica lokalne i područne samouprave, smatramo da je nedopustivo da se takve izmjene donose, a do sada je upravo, sada najjača stranka u kukuriku koaliciji najglasnije kukurikala zbog čega nema suglasnosti tzv. udruge ili saveza gradova i općina na čelu sa gradonačelnikom Rijeke gospodinom Vojkom Obersnelom koji je ovaj put gleda čuda šuti. Nedopustivo je dakle da se takve izmjene donose bar bez mišljenja onih koji se najvećim dijelom financiraju iz te vrste poreznog prihoda. Obzirom da su prijedlogu zakona dani financijski podaci i financijski učinci jedne takve izmjene, tražimo da se istovremeno pred Sabor daju i podaci financijskog efekta gotovo na svaku jedinicu lokalne samouprave i isto tako po županijama. Jer na prvi pogleda je jasno da izmjene zakona neće imati isti učinak na različite jedinice koje se razlikuju i po fiskalnom kapacitetu. Neće bitno utjecati na lokalnu i regionalnu samoupravu kao što je Grad Zagreb, ali će bitno utjecati na sve općine i gradove ne samo u Slavoniji i Baranji nego će bitno utjecati i na općine, gradove i županije koji nisu u onom Primorskom dijelu Hrvatske i koji na svu sreću imaju mogućnosti onog ljetnog turizma i dolaska stranih gostiju kako bi dodatno mogli napuniti svoje proračune. Područja iz kojih mi dolazimo ili iz regije Hrvatske kao što je Slavonija i Branja, imaju znatno manju prosječnu plaću tako da većim oporezivanjem viših plaća taj gubitak u proračunu jedinice lokalne samouprave sasvim sigurno nećemo nadoknaditi. Isto tako tu su i manji prohodi od oporezivanja dividendi i udjela u dobit koji ublažavaju određene gubitke navedenih mjera u državnom proračunu. I treba razbiti konačno famu da će građani živjeti bolje od ovih mjera. Svjestan sam toga da mnogi građani nemaju onu prosječnu plaću jer ako se zbroji plaća običnog radnika i plaća saborskog zastupnika tada dođemo do prosječne plaće u RH ili predsjednika Vlade ili predsjednika Republike ili predsjednika trgovačkih društva, javnih poduzeća, HEP-a, Croatia osiguranje, ali većina radnika i 70 do 80% stanovnika ove zemlje ima plaću od 3 do 5 tisuća kuna i s njom ne može preživjeti normalno kao čovjek jedan mjesec. Isti takav slučaj je i sa umirovljenicima. Ja se nadam da građani i da je netko podastro podatke građanima koliko će im ta razlika na plaću u ovom novom sustavu oporezivanja i novom povećanju neoporezivog dijela biti veća, na njihovu bruto plaću od tri tisuće kuna dobit će plaću veću za 20,34 kune. Na bruto plaću od 5 tisuća kuna ili neto plaću a to je s onim osobnim koeficijentom 1, dobit će plaću 3 tisuće 627 kuna ili 74 kune neto, a 74 kune više. Za plaću od 7 tisuća kuna ili negdje oko 5 tisuća kuna neto, dobit će 122 kune neto prihod plaće veći. I tu smo negdje u hrvatskoj realnosti. Najveći dobitak ovim zakonom će dobiti oni koji imaju bruto plaću oko 60 tisuća kuna oni će čak dobiti negdje oko 853 kune više, a oni koji imaju bruto plaću od 20 tisuća kuna dobit će 133 kune više. Kada bi dakle ove normalne plaće radničke, seljačke i mirovine pretvorili ovaj dobitak koji nam tako velikodušno ovim mjerama poklanja Vlada RH došli bi do nekoliko litara mlijeka i nekoliko kilograma kruha. Ne onoga bijelog nego onog miješanog ili onoga polubijelog koji je nešto jeftiniji. Vlada u ovom trenutku nema odgovor jer ova današnja sjednica Vlade ne pokazuje odgovor na osnovno pitanje koje se odnosi na ravnomjeran razvoj Hrvatskoj jer to u svakom slučaju nisu fondovi regionalnog razvoja i nije ministarstvo regionalnog razvoja, jer u ovom proračunu gotovo 90% tih sredstava su obaveze iz prethodnih godina. Kako se cijelo vrijeme povlači priča da izmjene Zakona o porezu na dohodak, a on je ovdje najbitnije, najbitnije jer se odnosi na sve građane RH ide u smjeru manjeg opterećenja skupine stanovništva s manjih primanjima na teret onih koji više zarađuju, evo iz ove tablice je vidljivo da oni koji više zarađuju da će u svakom slučaj čak i više dobiti u svojim primanjima, za razliku od onih koji će dobiti tek mrvice i koji se kreću od 20 do 100 kuna. Ukoliko netko dakle od tih običnih građana ove napaćene zemlje ostvaruje drugi dohodak po nekoj drugoj osnovi, porez od ugovora o djelu, od poljoprivrede, nadzornih odbora i dr. njegov dohodak će biti oporezovan po onoj drugoj stopi od 25% i bit će mu to konačni obračun. Takvim odredbama se ne poštuje načelo pravednosti oporezivanja jer sav dohodak bilo kojeg pojedinca bi trebao biti utvrđen prema famoznom OIB-u koji se danas vrlo rijetko koristi kao što se to nekada rijetko koristio JMBG ali bez kojeg se danas ne može bez obzira na OIB i bez obzira na broj osobne iskaznice i kao takav treba se poštivati načelo pravednosti oporezivanja kada su se svi dohoci zbrajali u godišnjoj poreznoj prijavi i na taj način se razrezivao porez. Tim modelom su građani imali pravo i mogućnost povrata poreza i na taj način su mogli ukoliko je taj porez bio preplaćen mogli i vratiti dio tog poreza. Očito je dakle da nije zadovoljeno načelo jednakosti u oporezivanju. A naš je prijedlog da se izmjenama zakona utvrdi obavezno podnošenje godišnjih poreznih prijava gdje će se zbrojiti sve zarade i na taj način pravedno oporezovati ili da se drugi dohodak oporezuje po većoj stopi ili da se dio uplaćenog poreza vrati onima koji su to preplatili. Konačno, porezni sustav je vrlo složen sustav i nikako ne bi smio biti predmetom licitiranja i nerealnih obećanja političara i nikako se ovakve mjere ne bi trebale donositi preko noći bez kvalitetnih analiza u koje u svakom slučaju bi trebale biti uključene sve zainteresirane stvari. Ovako se vrtimo u jednom začaranom krugu. Rekao je netko prije mene da povećanje potrošnje i povećanje proizvodnje što je bilo vidljivo u nekim zemljama Europske unije, posebice u Njemačkoj se dogodilo ne povećanjem neoporezivog dijela plaće nego smanjenjem upravo najvećeg prihoda svih državnih proračuna, a to je porez na dodanu vrijednost. Sam porez na dodanu vrijednost, zakon je donesen u lipnju 1995., trebao se primijeniti od 1.1.'97. ali je bila odgoda pa se počeo primjenjivati od 1.1.1998. godine po onoj jedinstvenoj stopi od 22%. U mnogim izbornim ciklusima bilo je obećanja o smanjenju PDV-a, da će se on smanjiti, da će biti uveden za određene kategorije ali nijedna vlada taj PDV nije smanjila nego ga je svojim mjerama dodatno povećala. I danas smo u Europskoj uniji druga država sa visinom PDV-a, iznad nas je samo Mađarska koja je prošla tranziciju i put u Europsku uniju na način da je rasprodala gotovo svu svoju imovinu, a i mi smo na dobrom putu kako bi napunili državni proračun. Apeliram da ne ponavljamo greške bivše Vlade jer na ovakav način se ne može stvoriti kvalitetan proračun, ali isto tako i ovim mjerama se ne može pokrenuti gospodarstvo i povećati novi broj radnih mjesta jer radi se o tome da s jedne strane imamo i rasterećujemo poslodavce što je izuzetno dobro i to ćemo podržati kroz smanjenje doprinosa, ali s druge strane upravo povećanjem PDV-a utičemo na to da se upravo ta potrošnja i sve ono što je vezano za potrošnju, ali i proizvodnju smanjuje. I ono što moram reći i to ću, nažalost vrijeme mi istječe, današnji prijedlog zakona koji namjerava poslati i vjerujem da će poslati Vlada Republike Hrvatske u Sabor, a radi se o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, predstavlja gospodine ministre prelijevanje iz šupljeg u prazno. Obzirom da je porez na dohodak gotovo 100%, 52% dijela tog poreza na dohodak su išli prema jedinicama lokalne samouprave, gradovima i općinama, 33% je bilo udio države za decentralizirane funkcije i za pomoć izravnanja, a udio županije je bio 15%. Velikodušni dar koji nudi Vlada Republike Hrvatske da se porez na dohodak povisi gradovima i općinama 1,5%, županijama 0,5% predstavlja doista prelijevanje iz šupljeg u prazno jer svi podaci govore i od zadnjeg povećanja neoporezivog dijela za koji se slažem da se mora uvesti kako bi se olakšao život građanima, ali s druge strane se mora izvršiti i kompenzacija prema lokalnoj samoupravi mora biti na jedan sasvim drugi način. Ono što klub HDSSB-a, i završavam s ovom rečenicom, će danas uputiti u proceduru je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave na način da ovi prihodi iz dohotka koji su dosad bili na snazi, dakle ono što je išlo prema gradovima, županiji i udio države za decentralizirane funkcije ostane isti. A ja vas pozivam da sukladno ovom prijedlogu HDSSB-ovog zakona započnete proces fiskalne decentralizacije na način da dirnete i u porez na dobit kako mi predlažemo, 50% tog poreza da ostane državi, tamo gdje on nastaje, a 25%
Vrijeme.
Rečenica samo. 25% da ide lokalnoj i 25% regionalnoj samoupravi, da se usudite predložiti i raspodjelu poreza na dodanu vrijednost jer to je fiskalna decentralizacija, to nije ovo prelijevanje šupljeg u prazno i mazanje očiju na način da 92% tog poreza…
Kolega, vrijeme. Imat ćete prilike kada taj zakon dođe u proceduru. Ja vas molim završite.
Evo završavam. 92% tog prihoda da ostane kao prihod države, 4% da ide gradovima i općinama, a 4% da ide regionalnoj samoupravi odnosno županiji. Na ovakav način Hrvatska može pokrenuti gospodarstvo, može se decentralizirati, a ne dodatno centralizirati kao što je prijedlog ovih zakona i ove mini porezne reforme. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda, gospodin Ivić.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod uvaženog zastupnika gospodina Vinkovića koji je rekao "mi kao najjača politička opcija u Slavoniji" misleći pritom na HDSSB i želim ga podsjetiti i na rezultate nedavno održanih parlamentarnih izbora i onih ranije. Nije HDSSB najjača politička opcija u Slavoniji i Baranji i to najbolje potvrđuju rezultati izbora pa i broj mandata. Koliko znam broj 6 nije veći od broja 10. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, gospodin Vinković. Izvolite.
Gospodin Ivić je povrijedio članak 209. i 214. obzirom da je ovo vrijeme o kojem on priča kada je HDZ bio najjača politička opcija sada već vrlo daleka prošlost. Zahvaljujem.
Hvala. Ne bih želio komentirati ovo. Dalje za raspravu u ime Kluba zastupnika HSU-a gospođa zastupnica Višnja Fortuna i pola pola tako je, i gospodin Željko Šemper. Izvolite, tko će prvi.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Prema Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost predloženo povećano PDV-a sigurno će uz nezaposlene i one koji rade, a mjesecima ne primaju plaću najteže pogoditi umirovljenike jer danas svaki drugi umirovljenik prima mirovinu do 2000 kuna. Mirovinu troše tako da prvenstveno plate režije, struju, plin, grijanje i ostale komunalije i po tome su poznati kao najbolji i najažurniji platiše. Obzirom na poodmakle godine i narušeno zdravlje dobar dio mirovine troše na lijekove. Nažalost, za hranu izdvajaju ono što je preostalo od mirovine. Iako su uvijek teško spajali kraj sa krajem umirovljenici su i danas svjesni ovih kriznih vremena i uvijek su davali svoj veliki doprinos za državu koju su generacijama gradili. Želimo vjerovati da će i ovo povećanje PDV-a biti pomoć u sanaciji lošeg stanja u državi. Isto tako nadamo se da trgovci neće iskoristiti povećanje PDV-a za svoj preveliki rast cijena. Oni moraju odlučiti između povećanja cijena što znači pad prodaje ili smanjivanje svoje zarade u toj cijeni. Optimistična opcija povećanje prometa uz istu ili samo za 2% višu tržišnu cijenu što postaje izazov i za same trgovce. S druge strane povoljno je što trgovci shvaćaju neimaštinu umirovljenika pa jednom tjedno provode akcijske prodaje, a bilo bi dobro ubuduće da to rade češće putem sporazuma sa umirovljeničkim udrugama. Što se tiče nižih stopa PDV-a za dječju hranu to će sigurno dobro doći i obradovati mlade obitelji, ali nažalost tu nije uključena preskupa dječja odjeća i obuća što bi bio značajan poticaj porastu nataliteta. Prema najnovijim podacima po starosti stanovništva Hrvatska je među 10 najstarijih država u svijetu. Nažalost, mi umirovljenici, čast iznimkama, ne možemo više dati značajan doprinos demografskoj obnovi Hrvatske. Cilj predloženih izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit je poticanje investicija što bi dovelo do povećanja zaposlenosti i gospodarskog rasta, a što je i glavni uvjet naših boljih mirovina. Odredba o oporezivanju dividendi i udjela u dobiti koja se isplaćuju u inozemnim tvrtkama će se plaćati prema nižim stopama ili će biti oslobođena plaćanja poreza. Te tvrtke iz EU neće plaćati ovaj porez na dividendu jer se ne mogu dvostruko oporezivati dok će hrvatske tvrtke podnijeti teret. Naravno da to ne ide u prilog konkurentnosti hrvatskih tvrtki na velikom tržištu EU. Predlaže se i smanjenje osnovice poreza kad se ostvarena dobit koristi za povećanje temeljnog kapitala. U tom se slučaju Poreznoj upravi dostavlja dokaz poreznog obveznika da je izvršio povećanje temeljnog kapitala. Tu postoji opasnost neizvršenja prave kontrole kao što smo dosada bili svjedoci godinama neplaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranje. Ako će Porezna uprava kontrolirati je li netko povećao temeljni kapital ili je imao cilj utajiti porez kako je dosada kontrolirala uplatu mirovinskog doprinosa onda će država imati malo koristi od toga. Što se tiče prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak procjenom efekata osobnog odbitka umirovljenika sa 3200 na 3400 kuna, odnosno smanjenog poreznog prihoda i na drugoj strani povećanog poreznog prihoda zbog ulaska dodatka u mirovinu dolazi do nesrazmjera. Naime, dodavanjem dodatka u mirovinu jedan dio umirovljenika uz povećan iznos poreza postao je obveznik plaćanja 3% zdravstvenog doprinosa pa čak i povećane premije dopunskog zdravstvenog osiguranja što u konačnici znači smanjenje njihove mirovine i do 300 kuna. Zbog toga smo i predlagali povećanje osobnog odbitka sa 3200 na 3600 jer bi to bilo optimalno i na razini kompenzacije, a analogno povećanju osobnog odbitka na plaću. Tu i je najveći problem, ta uplata 3% zdravstvenog doprinosa za koji se nadamo da neće biti još dugog vijeka. Uporište za tu nadu je obećanje iz Plana 21, a i činjenica da ti umirovljenici za svoje zdravlje plaćaju trostruki doprinos. Prvi za vrijeme radnog vijeka, sada plaćaju 3% doprinosa kao i dopunsko zdravstveno osiguranje. Iz tog razloga, a vjerujemo da se taj problem može i treba riješiti jer je i poslodavcima smanjena stopa zdravstvenog doprinosa s 15 na 13%. Što se tiče oporezivanja mirovina ostvarenih u inozemstvu. Bitno je to riješiti na pravi način. Sporazumom između Hrvatske i drugih država. Njima se rješava dvostruko oporezivanje kao i mogućnost da se porez ne plaća nigdje. Mi u Hrvatskoj stranci umirovljenika smatramo da se to može riješiti godišnjom poreznom prijavom jer prijedlog kako su prenijeli neki mediji da umirovljenici sami uplaćuju porez teško dolazi u obzir. No da se ne poplaše ino umirovljenici oporezivanje njihovih ino mirovina nije realno očekivati u nekom kratkom roku jer rješenja baš i nisu jednostavna. Za informaciji kolegi Kajinu, a i vama ostalima, u RH imamo oko 140 tisuća umirovljenika prema međunarodnim ugovorima čija je prosječna hrvatska mirovina 709 kuna. I na kraju u uvjerenju da će ove izmjene i dopune ovih zakona uz poticaj za investicije, rast gospodarstva i zapošljavanja pridonijeti i stabilnosti i održivosti mirovinskog sustava Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ove prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Evo drugi dio rasprave. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene zastupnice i zastupnici. Predloženim izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju možemo istaknuti da on stavlja posebni naglasak na najosjetljiviji dio populacije pa ga možemo i ocijeniti kao i socijalno osjetljivim. Vezano uz predložene izmjene zakona posebno ističemo da se najviši iznos sudjelovanja osigurane osobe u troškovima zdravstvene zaštite po jednom ispostavljenom računu za izvršenu zdravstvenu zaštitu participaciju određuje sada u visini od 2 tisuće kuna, odnosno iznosi 60,13% proračunske osnovice, a ne 3 tisuće kuna kao što je to bilo do sada, što zapravo predstavlja znatno materijalno rasterećenje posebno socijalno najosjetljivijih građana. Prijedlog je također da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje bude izvan proračuna riznice, počevši od 1. siječnja 2013. godine. Svjesni smo ovdje činjenice da trenutno nisu još uvijek ispunjene sve pretpostavke za izdvajanje HZZO-a iz državne riznice ali smo uvjereni da će se tijekom ove godine stvoriti svi potrebni uvjeti kako bi u 2013. godini HZZO mogao poslovati sa svog vlastitog računa, samostalno. Time će se osigurati ekonomizacija i konsolidacija zdravstvenog sustava uz kvalitetnije, bolje i sigurno učinkovitije ostvarivanje prava svih osiguranih korisnika. U odnosu na pravo na naknadu troškova prijevoza osigurane osobe odnosno promjenu kilometraže svjesni smo da je ona morala biti predložena ovakva u odnosu na ovu tešku trenutnu financijsku i gospodarsku situaciju u Republici Hrvatskoj, ali ovdje ističemo kako je dobro što i nadalje određene kategorije osiguranih osoba zadržavaju pravo na naknadu troškova prijevoza neovisno o udaljenosti i ja ću ih pobrojati. To su osigurane osobe do 18 godina života, zatim osigurane osobe upućene na liječenje u inozemstvo, sukladno općem aktu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, zatim osigurana osoba darivatelj organa, tkiva ili stanica, osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni bolesnik, osigurana osoba koja zdravstvenu zaštitu koristi radi priznate ozljede na radu odnosno profesionalne bolesti. Posebno želimo ovdje napomenuti kako u ovoj složenoj gospodarskoj i financijskoj situaciji smatramo pozitivnim postojeće zadržavanje prava upravo navedenim kategorijama naših građana i na kraju napominjemo kako predložene izmjene Zakona vode računa o najugroženijim skupinama zakona i Klub HSU-a podržat će ovaj Prijedlog izmjena Zakona. Nadalje, cilj predloženih izmjena i dopuna Zakona o doprinosima, smatramo da će povećati gospodarski oporavak i razvoj poduzetništva nadalje poboljšati naplatu doprinosa i to na način da, predloženi zakon stavlja naglasak na smanjenje opće stope doprinosa za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%, predloženo bi nužno dovelo do smanjenja cijene rada, oživljavanja gospodarskih aktivnosti i bržeg rasta investicija. Niža cijena rada trebala bi povećati konkurentnost na tržištu što je pozitivno za poslodavce, za gospodarstvo, a u konačnici i veće investicije za rast zapošljavanja. Kao mjera poboljšanja naplate doprinosa uvodi se obvezna obveza prijeboja dospjelih a neplaćenih obveza doprinosa s potraživanjima koje obveznik doprinosa dužnik ima, temeljem ugovornih odnosa sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. Osigurava se nadalje da se plaće više ne mogu isplaćivati bez uplate doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje, dakle, cilj je obvezati poslodavce da s plaćom podmire obveze prema državnim fondovima što je u konačnici povoljno i za same zaposlenike. Naime, veliki broj umirovljenika ostvario je pravo na iznimno niski iznos mirovine, što je daljnji rezultat i neuplate doprinosa što za posljedicu ima i manje mirovine. Ne smijemo zanemariti podatak da veliki udio od broja umirovljenika u Republici Hrvatskoj jedva podmiruje osnovne životne potrebe i nerijetko su primorani zatražiti dodatnu pomoć kroz sustav socijalne skrbi. Dakle, naglašavamo kako će se ovim izmjenama Zakona riješiti problem neuplate doprinosa, odnosno osigurati uplata istih u fondove i osigurati bolja evidencija plaćenih doprinosa, naravno sve to pod pretpostavkom da se osigura strogi nadzor propisanoga. Također Klub HSU-a podržat će ovaj Prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda zastupnik gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravak je na prvi dio izlaganja Kluba Hrvatske stranke umirovljenika gdje se gospodin koji je izlagao nada da će trgovci, da neće podizati cijene, on se nada. Međutim, moram vas izvijestiti i reći vam da pogledate samo konkretno uz ostale cijene poglavito onih artikala koji će biti oporezovani sa 10%, pa na primjer cijena ulja je skočila za par dana sa 11 na 14, 15 kuna. Dakle, upravo ono što je najavljeno da će biti 10% porez, ti su artikli poskočili sa cijenama, dakle vaša nada ne postoji. Hvala lijepo.
Hvala. Dalje za raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnica gospođa Martina Dalić i zastupnik gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, poštovane kolege. Pa u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice gledajući i proučavajući ove Zakone mi polazimo od činjenice da je način na koji vidimo prioritet ekonomske politike jest snižavanje deficita i gospodarski rast. Gledajući ovaj paket ovih poreznih zakona, ostavlja se i pojavljuje se velika sumnja jesu li oni sukladni tim dvama prioritetima. S jedne strane kroz ove porezne zakone nešto se daje i nešto se uzima, proračun u biti ostaje bez prihoda, a ukupan učinak paketa je prorecesijski. Zašto mislimo da je ukupan učinak ovog poreznog paketa prorecesijski jer treba ga promatrati kao cjelinu, s obzirom da ti porezi djeluju na jedinstveno tijelo hrvatske ekonomije. Jer mislimo i držimo da je učinak ovoga paketa prorecesijski zato jer prvo on na određeni način brka kratkotrajne i dugotrajne učinke koje će ove porezne promjene izazvati ili koje bi mogle izazvati, a time u biti ugrožava ostvarivanje ovog prvog prioriteta smanjivanje deficita i gospodarski rast. Zašto? Pa prvo zato jer osobna potrošnja čini nešto više od 60% bruto društvenog proizvoda, povećanje PDV-a za 2% smanjuje se raspoloživi dohodak i nedvojbeno, nesporno, kako god mislili ili željeli misliti to će pridonijeti tog dijela BDP-a koji je najveći i koji u ovom kriznom trenutku najbrže može pridonijeti oporavku BDP-a. i tijekom prošle godine napokon smo počeli opažati pozitivne trendove i pomake u osobnoj potrošnji. To će sada nestati. I ovdje trebamo također znati i prihvatiti. Nije osobna potrošnja nešto štetno nešto što ne valja, nešto što nije dobro. To je u ekonomskom smislu jednostavno najveći dio BDP-a i ako je pogledamo ovako negativno stvaramo dosta jaku tendenciju da BDP padne. S druge strane kaže se o.k. dio toga će se poništiti promjenama u porezu na dohodak. Nedovoljno, zato jer i danas dio stanovništva nije obuhvaćen poreznim škarama. Učinci poreza na dohodak su jednostavni, iznosili su ih mnogi ovdje kolege. Od poreza na dohodak plaća 5 tisuća kuna nekih plus 50 do 60 kuna, od povećanja PDV-a povećanje izdataka iz te plaće za trošak poreza otprilike 90 do 95 kuna. Znači troškovi od poreza veći od koristi od poreza na dohodak i to neće moći umanjiti negativne učinke poreza na dodanu vrijednost na smanjivanje BDP-a. dakle, nešto drugo bi trebalo porasti trebalo bi se poboljšati. Ovdje se kao takva mjera daje snižavanje doprinosa za zdravstveno osiguranje. Međutim, ekonomsko političko pitanje u ovom trenutku jest da li će pozitivni eventualni učinci snižavanja doprinosa biti dovoljno brzi u vidu novih radnih mjesta da ponište one prethodne negativne učinke poreza na dodanu vrijednost. Zdrav razum ne treba biti veliki ekonomist kaže za to treba vremena, a osim toga vrlo je privlačno malo toga prenijeti i u veće profite makar u kratkom roku. I zato sam rekla na početku ova porezna reforma malo brka kratkoročne i moguće eventualne strukturne dugoročne efekte i zbog toga djeluje prorecesijski. Kratko pitanje, jednostavno. Za koliko će banke sniziti kamatne stope zbog toga što je snižen doprinos na zdravstveno osiguranje? Vidjet ćemo. Kalkulacija je dosta jednostavna koliko im to štedi troškova. A hoće li biti sniženja kamatnih stopa? Vidjet ćemo. Ono što je bitno, bitno je da se na ovaj način oslabljuje prihodni kapacitet proračuna, da je to učinjeno prerano, da zbog toga snaga i sigurnost snižavanja deficita je upitna i onda je u krajnjoj konačnici smanjivanje premije rizika i kamatnih stopa od kojih bi koristi imalo cijelo gospodarstvo. I konačno, porez na dividende. U državi koja se stalno kune da jača poduzetništvo, poduzetnika uvodi se porez na dividende. Dividenda je prinos na ulaganje kapitala u rizični investicijski projekt. Oni koji ne rade ništa, oni koji svoj kapital u financijskom obliku drže u banci na to dobiju kamatu i na to poreza nema. Oni koji se izlažu poduzetničkom riziku prinos koji na to ostvaruju ima se platiti porez na dividendu. Poruka je vrlo jasna. Ali taj porez na dividendu još pri tom samo porez na dividende domaćim poduzetnicima. Jer rekli su i drugi, veliki poduzetnici to platiti neće. Ugovor je o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s Austrijom, stopa nula. Tamo su domicilne sve naše velike banke osim jedne. Mađarska 5%, Njemačka 5%. Kada Hrvatski telekom bude isplaćivao dividendu Njemačkom telekomu porez koji će platiti na tu dividendu bit će 5% i to samo prve godine. nakon stupanja u EU to naravno nije moguće ali ostaje kao porez za hrvatske poduzetnike koji bi morali i trebali snažiti i jačati hrvatsku ekonomiju, a njih se na ovaj način proglašava nekim osobama koje nešto strpavaju u džep. Možda netko isplaćuje dividendu zato da bi investirao u neku drugu granu. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Vrlo interesantno danas u ovom Visokom domu nema harača, nestao harač i to dvostruku harač. Nema ga, nestao, vrlo interesantno. Međutim, gledajte osnovno pitanje koje se danas ovdje postavlja što je pisac htio reći. Ja pozivam sve poduzetnike da naprave mjesečnu bilancu temeljem ovih poreznih zakona i onda će vidjeti koji će biti konačni fiskalni efekat. Jer tvrditi da netko neće dići cijene jer je to tako rekao je naprosto neistina. A sada ću reći zašto. Jedan jači trgovački lanac u Hrvatskoj ima promet oko 2 milijarde kuna i to radi sa nekih 600, 700 zaposlenih. Preračun … stopa kada se računa na obrnutu osnovicu 18 i još nešto posto, dakle na te dvije milijarde on plaća negdje 360 milijuna PDV-a. a po novom bi trebao platiti oko 400 milijuna, to je dakle 40 milijuna razlike. Ako imate 500 zaposlenih oni nemaju sigurno veću plaću od 5 tisuća kuna bruto, to vam je 100 kuna mjesečno ili tisuću 200 kuna godišnje i puta 500, koliko vam je to? 60 tisuća. Dakle, 60 tisuća dobiva s osnova zdravstvenog doprinosa, a mora platiti 20 milijuna kuna više poreza na dodanu vrijednost. Da li to svi poduzetnici mogu podnesti? Jer ne možemo jedan dan govoriti da je problem sa likvidnošću u Hrvatskoj, a drugi dan ćemo govoriti kako ti poduzetnici imaju snagu da pokriju to. Dakle, prvi put kada se napravi mjesečni obračun poreza na dodanu vrijednost i prvi put kada se nakon donošenja ovih zakona napravi obračun plaća onda će se vidjeti koji je krajnji efekat. Jer gledajte kada vi kažete da se sa 2 milijarde 400 oslobađaju poduzetnici koliko će se manje platiti zdravstvenog doprinosa, onda je svakako normalno i … razmišljati da su to veliki novci koji se ostavljaju gospodarstvu. Međutim, te 2 milijarde i 400 se dijele na 100 i još nešto tisuća poduzetnika koji plaćaju zdravstveni doprinos i onda to ispadne vrlo malo u poduzetniku. I postavlja se realno pitanje, da li je bilo logičnije da se prihodovna strana regulira na način kako ste krenuli a da sa određenim subvencijama ili poticajima kroz ministarstvo ove 2 milijarde 400 se usmjere u ciljano u određene gospodarske objekte i sigurno bi gospodarski efekat bio daleko veći. Dva čisto retorička i pomalo politikanska pitanja s obzirom da je bilo najavljivano. Šta je s PDV-om na naplaćenu realizaciju i šta je sa naplatom PDV-a u roku od 60 dana. To je bila samo najava i ovako naprosto si ne mogu dozvolit da ne postavim ta dva pitanja. Porez na dohodak. Tko uopće ima korist od ovih promjena poreza na dohodak? Prvo ste one 3600 na kojih se plaćalo 12% smanjili na 2200 kuna. U ovom trenutku preko 400 tisuća zaposlenih u Hrvatskoj uopće nije u poreznim škarama i prema tome ova izmjena od poreza na dohodak će samo nanesti silnu zbrku, troškove u poduzećima će morati promijeniti informatičke programe za obračun plaća. Nažalost to nitko osjetit neće. Međutim ima jedna druga opasnost, a to su jedinice lokalne samouprave. Zašto, zato što ova promjena poreza na dohodak različito tretira određene dohotke. One niže trebaju dobit nešto malo više, znači smanjit će se uplata poreza na dohodak, a oni sa višim plaćama trebaju dobit manje jer se onaj iznos za oporezivanje za 25% spustio sa 10800 na 8800. I dogodit će se jedna stvar, da one najsiromašnije općine, najsiromašniji gradovi koji imaju i tako male prihode od poreza na dohodak će imati još manje prihode jer upravo nažalost kod njih rade ti ljudi sa malim plaćama na koje će biti ovaj mali efekt poreza na dohodak, dok Grad Zagreb i neki drugi koji imaju dobre proračune, to je Rijeka, Velika Gorica, Samobor i ovi svi tu u sjevernom dijelu, oni će imat povećane prihode. Zašto, zato što jedan dio njihovih stanovnika koji radi u ovim financijskim institucijama i naftnim kompanijama koja su sjedišta u Zagrebu, će imat te velike plaće gdje će se povećati taj porez. I kad se govori o izmjeni Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave onda je sigurno ovo nešto što treba imat na umu jer naprosto će bit različiti utjecaj i to možete pogledati prema onim statističkim podacima o poreznoj upravi kakva razina plaća je na pojedinim područjima. Vrlo lako možete doći do tog podatka. Za doprinose sam već rekao, bit će vrlo interesantno. Svi oni poduzetnici kažem koji … [[Ne razumije se.]] kad naprave prvu bilancu. Međutim ono što je definitivno istina i definitivno činjenica da od ovoga smanjenja doprinosa ima najviše koristi državni proračun jer jednostavno bez velike muke se smanjila rashodovna strana za 400 milijuna kuna. 350, 400 milijuna kuna toliko iznosi obračun doprinosa na zaposlene čija se plaća isplaćuje iz državnog proračuna. Međutim, ima nešto drugo. Mi Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i zdravstvu uzimamo 2 milijarde i 400 bez da je posljedica smanjenja te 2 milijarde 400 strukturna reforma. I tako jednu u ovom trenutku instituciju ili jedan, to je vrlo bitan dio za hrvatske građane, a to je zdravstvo pomalo obezglavljujemo. Jer i ovako su dobivali preko 3 milijarde kuna iz državnog proračuna, ovako im smanjujemo prihode za 2400 pa kad se primjenjivati onaj članak 64. onda će im trebat dati još 4, 5 milijardi kuna, a bez da je to rezultat strukturnih promjena. I to je možda ono što je najveći problem i ovog proračuna, o njemu ću govorit kad dođe proračun i što je problem ovih poreznih reformi. Ove porezne reforme su napravljene naprosto da se zamagli svima onima koji gledaju. S jedne strane kažemo kad nam paše oslobodili smo poduzetnike, s druge strane kaže povisili smo PDV ali nitko neće dizat cijene, s treće strane kaže smanjili smo porez na dohodak i što imate na kraju? Svima smo dali, a nikom nismo uzeli. Perpetum mobile nije izmišljen u tehnici, a bogme niti u porezima, nikad ga nije bilo niti će ga ikad bit. Prema tome to pokazuje najmanju manjkavost ovih poreznih podjela. Ako se već išlo na ovo trebalo se razmišljati ako je problem deficita i prihodovne strane da se to riješi na jedan drugačiji način i druga stvar, u ovakve sveobuhvatne porezne promjene, izmjene se ne ide nikako bez javne rasprave, bez rasprave sa svima onima na koje se tangira jer budite sigurni da hrvatski građani koji imaju primanja ispod 4500 kuna sa povećanjem mjesečno 50, 60 kuna neće bit uopće zadovoljni niti im to išta znači u životu. Ali kažem, jutros sam se slatko nasmijao čitajući fonogram rasprave o porezu na dodanu vrijednost iz 8. mjeseca 2009. godine jer vrlo je interesantno vidjeti kako kolege o istoj temi raspravljaju različito. I zato sam krenuo sa onom pričom o haraču, ima ona jedna zgodna priča gdje je nestao čovjek, a ja bih rekao gdje je sad najedanput nestao harač i šteta je gospodo iz vladajuće Kukuriku koalicije što niste iskoristili pozitivnu klimu i napravili ono što ste trebali napraviti, a ovako ste samo pokazali da naprosto nemate hrabrosti i da opet zamagljujete oči hrvatskom narodu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda, zastupnik gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod uvaženog kolege Šukera. Vi ste sad rekli gdje je nestao čovjek, da vam je došlo da li da se nasmijete ili da zaplačete, meni dođe da se ili nasmijem ili zaplačem kad kažete da će ušteda na smanjenju doprinosa bit 60 tisuća, 500 puta 1200 nije 60 nego 600 tisuća kuna. Ali onda me to ponukalo da pomislim sad mi je jasno kako su onda i nestajali novci iz državnih tvrtki. Vama jedna nula više ili manje očito ništa ne znači.
Hvala. Povreda Poslovnika, izvolite zastupniče Šuker.
Ja sam mislio da kolega Burić će sa ovim svojim primitivizmom prestati…
Molim vas koji članak?
I mislim da ste ga vi kao predsjedavajući bili dužni upozorit na to prvo što niste ispravili ništa. I mislim kolega Burić ako ćemo krenut sa ovakvom raspravom imate uvijek i povratnu lopticu, onda ćete vidjet.
Ja bih molio ubuduće povreda Poslovnika da se najavi što je povrijeđeno, koji članak. Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Burić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik po mnogo članaka, a prije svega po onom članku koji regulira vrijeđanje zastupnika. Najmanje vi imate pravo meni govorit o primitivizmu. Ja o sebi mislim ono što mislim, javnost o svima nama misli ono što misli, a što misli o vama rekla je to i 4. prosinca. Ispravio sam vaš netočan navod kad ste rekli da je 1200 puta 500 60 tisuća, ja kažem da je 600 tisuća.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Želim ispraviti uvaženog kolegu Šukera, 600 tisuća je ali govoreći o početku siromašenja lokalne samouprave želim ispraviti samo da je to siromašenje počelo tzv. "fiskalnom decentralizacijom", odnosno centralizacijom poreza na dobit i da su dosad sve jedinice lokalne samouprave da su im smanjeni prihodi za gotovo 3 milijarde kuna počevši od uvođenja te prve fiskalne decentralizacije. Što se tiče "harača", ako je onaj 1% bio harač onda je 2% super harač.
Hvala. Dalje za raspravu u ime Kluba zastupnika HNS-a gospodin Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle imamo paket mini-reformi i zakona o porezu na dobit, porezu na dohodak, poreza na dodanu vrijednost, Zakona o doprinosima. I to je sasvim jasno i očito da je to dio reformske politike koalicijske Vlade koja vodi realnu politiku i realnu ekonomiju, odnosno politiku realne ekonomije. Što je realna ekonomija Vlade? Ona je temeljena i na očekivanjima i na potrebama za reformama čiji je ključni cilj konkurentnost gospodarstva, rast gospodarstva, smanjivanje troška cijene rada gospodarstva. Hrvatska narodna stranka u svom temeljnom stavu ima konkurentnost, rast gospodarstva i zapošljavanje i to je ono što je ugrađeno i u ovu koalicijsku Vladu i što je ugrađeno u politiku, a čija politika su i dio ovih reformskih zakona. Većini građana u RH je jasno da izlaz iz krize je jedini moguć uz reforme koje će osigurati razvoj rada. To ne može ići deklarativno, to ne može ići lijepim pričama, to ne može ići populizmom, to može ići samo radom, odlučnošću, netko kaže hrabrošću. Ne, ovo se radi o odlučnosti i znanju, a ono sadrži u sebi i hrabrost. I u svakom slučaju svi ovi zakoni su sveobuhvatni kad se govori i o smanjenju deficita proračuna i kad se govori o smanjenju i racionalizaciji troškova u javnoj upravi i kad se govori i o efikasnosti i racionalizaciji u radu javnih tvrtki uključujući i efikasnosti koju očekujemo u provođenju kapitalnih investicija. Dakle, svi ovi zakoni nisu sveobuhvatni kao paket, kao određene mjere, oni su dio jedne reformske politike Vlade, reformske politike koju ćemo imati i ovdje pred Visokim domom kroz nove mjere u kojima se ukidaju, odnosno smanjuju parafiskalni nameti za gospodarstvo. Kad se govori o PDV-u on je nekako najupečatljiviji općenito u raspravi. Mi u klubu HNS-a jasno držimo da on nije kako je to uobičajeno bilo kod dizanja PDV-a da bi se punio državni proračun, da bi se pokrivao deficit itd., da bi u biti vlast pokrivala onaj dio troškova koji ne može namiriti kvalitetom i stimulacijom gospodarstva. Ovdje je jasno da se PDV podiže samo u svrhu jačanja konkurentnosti gospodarstva, smanjenja troškova cijene rada i ukidanja nepotrebnih troškova kroz neoporeziva davanja. Čak se dio PDV-a smanjuje na 10%, a za one socijalne kategorije za mirovince, za ljude u mirovini, za radnike koji imaju manja primanja osigurava im se da dođe do povećanja njihovih neto plaća kako bi se iskompenziralo onaj dio koji bi mogli izgubiti eventualnim povećanjem cijena. Današnja situacija zahtjeva i odlučne i brze odluke Vlade kako bi se odmah stvorili uvjeti za priljev privatnog investicijskog kapitala u ekonomski razvoj. Osim očekivanih kapitalnih investicija javnog sektora koje su najavljene iznimno je bitno i neizostavno za gospodarski rast i zapošljavanje omogućiti privatnim ulagačima rasterećenje za investiranje i ulaganje. Ovaj paket zakona kao dio reformskih mjera je dio te politike rasterećenja, politike razvoja i konkurentnosti. Zato ga podržavamo u klubu HNS-a. Hvala.
Hvala lijepa. Prijavio se u ime, a pardon ispravak navoda netočnog, gospodin Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega je rekao da je podizanje PDV-a za 2% s 23 na 25 usmjereno ka oporavku gospodarstva i podizanju standarda građana. To je potpuna neistina jer niti jedno podizanje PDV-a ne može biti u funkciji oporavka gospodarstva, a niti povišenja standarda građana. Tu je ujedno imao samo primjer Njemačke koja je smanjila PDV i pokrenula upravo kotač gospodarstva, a jedan nelogičan primjer za kojeg molim evo Vladu da ga ispravi, a usko su vezani, imate ovo smanjenje, odnosno smanjenje PDV-a za vodoopskrbu, dakle za potrošnju vode na 10%, a istovremeno dakle obzirom da tu rade ista trgovačka društva ista praktično je namjena prema građanima za odvodnju je 25%. Tako da već kada se pišu zakoni i kada se želi pomoći građanima da se razmisli malo i o normalnom životu.
Hvala. U ime predlagatelja gospodin Linić, ministar financija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Pokušajmo ocijeniti sadašnje stanje u gospodarstvu i temeljem te ocjene reći na početku proračunske godine da li želimo nekakvim mjerama, promjenama, propisima mijenjati to stanje ili ocjenjujemo da jednostavno nepromjenom i nečinjenjem čekamo da gospodarstvo samo promijeni stanje u kojem se nalazi. Od 2008. smo u teškoj krizi koja u početku uopće nije bila prepoznata pa onda svjedočimo snažnom gospodarskom padu pa i ono što je najviše padu broja zaposlenih, sa najvećim posljedicama na siromaštvo građana, na čak i bijedu građana. Pokušajmo ući u analizu što je uzrok naročito gospodarskih aktivnosti ili gospodarskog pada ili bruto društvenog pada u Republici Hrvatskoj. DA, jednim dijelom i potrošnja, ali ta potrošnja se kreće od 0, -1, -2% GDP-a, što bilježimo naročito tragično 2009. -7% pad gospodarskih investicija. 2010. -11%, 2011. -7%, u biti zaustavili smo razvoj, a to je posljedica da je ogroman broj, neću o brojkama podaci govore negdje oko 30 tisuća u javnom sektoru manje zaposlenih. Prema tome, da li je problem Hrvatske samo potrošnja ili investicijska potrošnja i zaključak je da je najveći problem u Hrvatskoj investicijska potrošnja i da ako želimo nešto mijenjati i rješavati moramo rješavati na način da okrenemo trend investicijske potrošnje, jer samo ono će značiti veći broj zaposlenih, vraćanje ljudi u gospodarske aktivnosti a onda kroz svoju plaću ipak malo veći životni standard jer sam zarađuješ za svoje rashode. Isto tako dali su nam potrebne enormne studije, formirali smo mi masu tijela u Hrvatskoj koji govore o tome što to treba učiniti da pomognemo gospodarstvu, kom smjeru se okrenuti, pa čak imamo ako se ne varam 10-tak, godina Vijeće za konkurentnost Hrvatske koji godinama pišu što su problemi u Republici Hrvatskoj, osnovni problem nekonkurentna privreda. Koji su razlozi te nekonkurentne privrede, prevelika cijena rada, preveliki parafiskalni nameti, prema tome, opterećenja gospodarstva čine nas nekonkurentnim. To je razlog da imamo slab izvoz, to je ono što je najgore, slaba konkurentnost na tržištu. Imamo jasne poruke, ne poslodavaca, Vijeća gdje sjede i sindikati, gdje sjede i poslodavci ali neka sjede i znanstvenici to je sastav tog jednog Vijeća koji rade po određenim metodologijama, njihov cilj je bitka za povećanje konkurentnosti Republike Hrvatske. Istina u posljednjoj godini primjedbe na nekonkurentnost Hrvatske imamo i od sindikata. I naročito upozorenje imamo preveliku cijenu rada, ali ne preveliku cijenu rada zato što imamo velike plaće, osobne primitke, nego zato što imamo prevelike namete, mirovinski sustav teško da možemo dirati. Kreirali smo od neovisnosti enormni broj umirovljenika prosječno starih 51 godinu života, a inače ulazak nam je sa 65, milijun i 100 nešto tisuća, nemoguće isplatiti iz mirovinskog fonda taj ogromno breme generacijske solidarnosti, u isti vrijeme krenuli smo u reformu pa smo za nove umirovljenike osobnu štednju digli na 5% što uopće neće jamčiti njihovu sigurnost kada uđu u mirovinski sustav. I naravno ono što inače nemamo u Europi i o čemu mi uvijek govorimo zdravstveni sustav u Europi nije na teret plaća, barem ne u punom iznosu u Hrvatskoj zdravstveni sustav financira zaposleni sa doprinosima na zdravstvo, to svi znamo, želimo li to promijeniti? Kao što vidite veliko 2% nije ništa, a inače pamtim da prvih 2% je bilo 2000. smanjeno na zdravstveni, pa sada opet 2%, vjerojatno do kraja mandata neće biti zadnjih 2%. Prema tome, bitka za konkurentnost privrede je itekako važna. I uvjeren sam da će neke cijene rasti, pogotovo cijene iz uvoza, zašto će rasti? Pa efekti koji idu prema gospodarstvu, oni neće osjetiti, ali PDV će im rast. A da li je to opet konkurentnost Hrvatskog proizvoda, jer dozvoliti ćete, mala je razlika između negativnog i pozitivnog PDV-a i smanjenje 2 indeksna poena na plaće. Kako je to raspoređeno negdje je malo veći efekat na ulaznoj negdje na izlaznoj strani pojedinih gospodarstvenika, ali je ipak evidentno da gospodarstvenici će imati tih efekata. Danas je Vlada usvojila prijedloge također akata vezano za smanjenje parafiskalnih ili neporeznih prihoda u Republici Hrvatskoj, dodatna umanjenja koja se na neki način osiguravaju da bi uvjeti poslovanja bili bolji, da bi konkurentnost bila bolja, da bi u krajnjem slučaju efekte pluseva i minuseva mogli kroz konkurentnost i na domaćem tržištu pojačati pa da u krajnjem slučaju smanjimo hranu. Kada govorimo o standardu građana pa najveći problem je prevelika izdavanja građana za prehranu, to je ono što najviše ulazi u mjesečni životnu košaricu naših građana i bitka da imamo hranu, domaćeg proizvođača koji će ipak imati ogromne efekte iz ovog Zakona i da bi onda mogli biti konkurentni na domaćem tržištu, kvaliteta plus konkurencija ipak može značiti veću proizvodnju, ponovno vraćanje ljudi u ciklus zapošljavanja. Znači evidentno je, ovo je paket velikog utjecaja na deficit nema, ali ono što mi očekujemo da bi ipak okretanje tog trenda investicijskih aktivnosti, investicijske potrošnje mogu značiti koji broj više zaposlenih, veću sigurnost njihovu ali onda sigurno i veće prihode koje možemo očekivati u proračun. Možda par riječi jer vidimo da je i dosta nesporazuma. Govorimo o opskrbi vodom jer je tako u direktivama EU predviđeno da možemo imati nižu poreznu stopu ili međustopu. A podrazumijeva se da će to biti i na isporuku vode i na odvodnju. A isto tako s obzirom da ste smatrali da je moguće govoriti i o plinu i o struji nažalost direktive ne predviđaju pa je bilo problem, a iduću godinu skinuti. Toliko da onda pokušamo shvatiti. Ovo je bitka za konkurentnost Hrvatske i za radno mjesto. Da li će biti efekata? Ja sam uvjeren. Ipak su privrednici ti koji znaju što treba učiniti. I još jedna riječ, promjene zakona jesu u funkciji i da onaj tko hoće izvlačiti kapital platit će dividendu, platit će. Onaj tko neće investirati platit će i veće troškove PDV-a zato što koristi automobile, zato što koristi reprezentacije [[Upadica: Vrijeme.]] Prema tome, razmišljali smo da oni moraju biti u funkciji svih koji će se boriti za radno mjesto.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvo uvaženi kolega Zoran Vinković.
Uvaženi gospodin ministar je rekao između ostalog da je standard građana prehrana. Tvrdim da nije standard građana samo prehrana nego je to i sport, kultura, društvena nadogradnja itd. i da se ovim miniporeznim reformama bitno utječe na upravo tu nadogradnju u jedinicama lokalne samouprave koje dodatno siromaše svoje proračuna, a ovim današnjim novim prijedlogom Vlade RH taj porez na dohodak bitno ne utječe na razvoj te društvene nadogradnje. Kao stranka smo rekli da ćemo podržati sve ove mjere osim poreza na dodanu vrijednost, ali tražim od vas da shvatite da bez stvarne fiskalne decentralizacije nemoguće je pokrenuti Hrvatsku. Na kraju samo jedna rečenica, a to kao ministar financija morate znati i morate učiniti sve [[Upadica: Vrijeme.]] Da je danas u Hravtskoj 60 ne milijuna kuna nego gotovo 60 milijardi kuna neplaćenih poreza.
Kolega, kolega imamo Poslovnik. Vrijedi za vas kao i za sve ostale.
Tvrdim da je bivša porezna uprava bila dio onog kraka hobotnice i da je ovih 60 milijardi kuna 90% politički podobnih dugovanja RH. Naplatite to.
Kolega Vinkoviću, gledajte ovako prekoračili ste vrijeme za duplo, jeste. A drugo niste ispravili navod. Niste. Replicirate ovdje, iznosite svoj politički stav na što imate pravo u okviru svoje rasprave kao i svi drugi. Molim vas lijepo vas molim, nemojte zlorabiti Poslovnik budite tako ljubazni. Molim vas ajmo biti kolegijalni, ajmo biti parlamentarni, držimo se Poslovnika dok je takav. Evo ja vam zahvaljujem. Drugi ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Htjela bih ispraviti dva netočna navoda gospodina ministra Linića vezano za njegove konstatacije za činjenje odnosno oko nečinjenja prethodnih vlada ili prethodne Vlade ali isto tako primjerice oko rasta izvoza. Dakle, podsjećam da smo prošle godine na svu sreću imali respektabilan rast izvoza. Evo zadnje podatke koje pamtim negdje oko 7% međutim osobito u drvnoj industriji. I drugo vezano za činjenje podsjećam na smanjenje parafiskalnih nameta koje je provela moja Vlada i na izmjenu Zakona o mirovinskom osiguranju. Sjećam se da je tada gospodin Zoran Milanović rekao da čim dođete na vlast da će on to promijeniti, vidimo da ne mijenja. I oko Zakona o radu. Drago mi je čuti da danas dolaze vijesti iz Vlade RH da će se Zakon o radu mijenjati. Podsjećam također oko PDV-a. Dakle, gospodine Liniću jedna od vaših izjava kada smo podizali stopu PDV-a je bila da Vlada neprekidno u Sabor šalje glupost za glupošću i da vi doslovce niti ne stignete reagirati koliko gluposti stiže [[Upadica: Vrijeme.]] Podsjećam to zbog toga što danas govorimo o povećanju PDV-a za 2 dodatna postotka. Hvala lijepa.
Prvi dio je svakako bio ispravak, ali podsjećanje ne spada u ispravke. S time ćemo se složiti. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva za raspravu se javila uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. U ovom trenutku kada donosimo ovaj paket poreznih zakona mislim da ćete se složiti da se zaista Hrvatska nalazi u cjelini između održive nade i neodržive depresije. Ali ne nade koja će nas obuhvatiti u cilju da promjene ne dođu do nas, nego da upravo da svaki ponaosob kao fizička ili pravna osoba ili društvo pa čak i država ili društvo u cjelini doprinosimo upravo takvim jednim promjenama koje će dovesti do bolje i sigurnije budućnosti. Ovo nije vrijeme neke hrabrosti, ali nije ni vrijeme neodlučnosti. Nije vrijeme nekakvog literarnog zanosa ni u ovim raspravama ni tih literarnih sastava ni epike, vrijeme je jednostavno realnosti. Ovo je vrijeme realnosti i vrijeme velike odgovornosti. Hrvatska Vlada i mi ovdje moramo učiniti ono što je Hrvatskoj potrebno u ovom trenutku. Zato u ovom smislu i ovi zakoni pokazuju se zaista realni. Oni su u svakom slučaju predradnja onoga o čemu ćemo mi raspravljati u ponedjeljak o samom proračunu. Važno je napomenuti da u svim ovim prijedlozima zakona po prvi put pravedno se raspoređuju mrkve i batine. Do sada gotovo sve mjere koje su se poduzimale bile su uvijek da netko dobiva stalno mrkve a netko dobiva stalno batine. Dakle, biti pravedan i u teškoj situaciji je od iznimne važnosti. Čitav ovaj paket zakona u cilju je kao što smo ovdje već čuli od predlagatelja od mnogobrojnih predstavnika kluba pokretanje gospodarstva, stvaranje radnih mjesta, osigurati sredstva za investicije. Kao što je ovdje rekao i gospodin Linić, ovo je bitka za investicije, bitka za radna mjesta. Ja bih dodala da je ovo bitka i za valorizaciju rada, ali ne samo u ovom ekonomskom nego jednako tako i u duhovnom smislu. Kroz čitavo ovo razdoblje do sada čitav niz godina rad je bio obezvrijeđen, gubila su se radna mjesta, a onda je išla i nadgradnja tako jednoj poraženoj politici ekonomskoj, a i svakoj drugoj da onda i nije vrijedno nešto raditi, a jer se i radom i ako radite ništa baš ne može ni postići. Došlo je vrijeme kada više i kad bi netko tako se htio ponašati jednostavno više ne može se tako ponašati. Zato u ovom Prijedlogu zakona o porezu na dodanu vrijednost upravo u tome vidimo i jednu pravednost. Dakle taj prijedlog zakona, također već rečeno, potpuno ograničavanje odbitaka predporeza za nabavu i najam plovila, vozila za razonodu. Vidimo da je tu bila jedna velika porezna invazija, nismo imali kontrolne mehanizme, a nije bilo ni blago rečeno ni volje da se to kontrolira. Pa tako oni koji su izvlačili dobit iz poduzeća kupovali su dvorce i stanuju u njima umjesto da su prijavljivali upravo što su čak i po postojećim zakonima bili dužni plaćati onda vlastitoj tvrtci porez, odnosno najam. Ali da apsurd bude još veći, osobno sam vidjela svojim očima, a to svak zna od vas ovdje, da ta reprezentacija nije bila samo reprezentacija za poslovne kolege, za goste, za partnere, nego to je bila također reprezentacija gdje se jelo po restoranima, ali jednako tako isto gdje se kupovao kruh i mlijeko i kompletna spiza kako mi kažemo ili vi ovdje špeceraj mjesečni dok su građani gledali koliko i okretali nekoliko puta jedan proizvod da vide koliko je jeftiniji. To su oni radili. I onda kada se to sada ukida govorimo upravo kako je to jedna antipoduzetnička klima. Ne, nema potrebe onda razgovarati o tome da upravo oni koji investiraju i što je riješeno i drugim prijedlogom zakona bit će oslobođeni bilo kakvog davanja. Dakle, u ovom prijedlogu zakona sigurno je da će se smanjiti ta porezna invazija i povećati prihodi državnog proračuna. Ono što bi posebno željela naglasiti kod Prijedloga zakona o porezu na dobit, da je zaista cilj predloženih ovih izmjena poticanje također investicija koje će dovest između ostalog i do povećanja zaposlenosti, kao i do gospodarskog rasta što je Hrvatskoj glavni cilj i glavni cilj ove vlasti. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima svakako da između ostalih mjera će se postići gospodarski oporavak i razvoj poduzetništva jer predviđeno smanjenje doprinosa na plaće kao izravna mjera povećanja troškova konkurentnosti gospodarstva. Ali ovdje bih htjela posebno apostrofirati nešto o čemu također ćemo voditi računa i sigurno je da će to Vlada učiniti u izmjenama Kaznenog zakona. Do 1997. godine, do tzv. kaznene mini reforme uvijek je neuplata poreza, ali i doprinosa bila kazneno djelo, a onda je zakonodavac gle li čuda postao toliko napredan i benevolentan da je te doprinose izuzeo iz Kaznenog zakona i mi danas neisplatu doprinosa, bilo zdravstvenog ili mirovinskog, nemamo sankcionirano kao kazneno djelo. To je bila poruka da takvo ponašanje nije nešto što je društveno opasno, što čak nije zazorno i to je bila poruka da upravo se i ne plaćaju takvi doprinosi. Koliko je obitelji zavedeno u crno kada su došli pred saznanjem da nisu uplaćivani doprinosi za mirovinsko osiguranje. Dakle ja evo sada samo podsjećam i kod ovoga da je upravo ova jedna dobra mjera ali da je moramo onda i osigurati da i ovako smanjeni takvi doprinosi u cilju povećanja zaposlenosti budu onda i sankcionirani ukoliko se netko ne ponaša u skladu sa zakonom jer držim da je takvo jedno ponašanje od izuzetne društvene opasnosti koje mora naći i svoje mjesto i kod takve vrste sankcioniranja. Kod Prijedloga zakona o porezu na dohodak htjela bih upravo posebno naglasiti da se ovdje vidi jedna razlika između sadašnje Vlade i prošle Vlade. Mi se u mnogim stvarima možemo i trebamo složiti oko temeljnih načela, ja bih rekla stupova koje su naše vrijednosti hrvatske, međutim oko nekih stvari se nećemo nikada složiti, a to je upravo ovo da siromašnima treba izlaziti u susret, ali ne populističkim mjerama nego sadržajnim mjerama koje moraju onda obuhvaćati ne samo ovakav Prijedlog zakona o porezu na dohodak nego koje svaki zakon takve norme i takav duh mora izvirati iz svakog prijedloga zakona. I na kraju želim još nešto reći završno. Netko je ovaj porezni paket nazvao da je takav koji neće postići cilj, koji je proklamiran od predlagatelja koji smo mi koji podržavamo ove prijedloge u više navrata istaknuli da je njegov cilj samo da puni proračun. Ako ga i puni dobrim dijelom onda je to ja mislim obrazloženo u koju svrhu ide takvo punjenje. Bitno je da takav novac, ali i bilo koji novac poreznog obveznika više nikada ne završi u crnoj vreći, u crnoj torbi nego u proračunu.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa ispravila bih navod gospođe Antičević-Marinović i njenu konstataciju o mrkvi i batini. Naime, konstatiram da je to netočno što je rekla. Svakako, povećanjem PDV-a cijena mrkve će se povećati, mrkva će poskupjeti a batina sasvim sigurno pojeftiniti. A što se tiče rasprave gospođe Antičević-Marinović o paketu poreznih zakona podsjećam je da prolista svoje rasprave iz 2009. kad smo predlagali povećanje PDV-a za 1%. Teško bi je bilo citirati sada i ja to iz pristojnosti neću učiniti. Hvala.
Za riječ se javio ministar Linić.
Dvije riječi, koliko paket poreznih prihoda ima utjecaja na prihode u proračunu. Kao što vidite ne. S osnova poreznih zakona prihodi u proračunu ne rastu. I to je bitno razlika od 1-postotnog rasta ili od ajde harača kako je moj kolega Šuker rekao. Tada su porezni zakoni i porezni paketi išli u prihodovnu stranu, išli su u prihodovnu stranu. Ali kao što je kolegica Antičević rekla ni to koji puta nije problem. Kod nas ovo ne ide u prihodovnu stranu, ali i ići u prihodovnu stranu, a smanjiti deficite ne bi bilo problem. Ali kad predlažete paket poreza koji ide u prihodovnu stranu, a onda dižete rashode, ne kontrolirate rashode, povećavate deficite pa pređete i 15 milijardi deficita e onda to nije razumno, onda to nije vođenje gospodarske politike. Onda to nije bitka za konkurentnost i za radna mjesta. U tome se razlikuju porezni paketi koji su pred vama. Efekte na prihodovnoj strani nema. Ali ono što je još karakteristika o proračunu koji ćemo vidjeti da iako nema efekata ovih poreznih zakona deficit pada. To je razlika, po tome se razlikuje i u tome se razlikujemo. Paket nažalost i porasta pojedinih poreza ide u funkciju gospodarstva. Zašto nije moglo bez porasta, to si postavljamo pitanje. Pa iz jednostavnog razloga što imamo prevelike izdatke iz proračuna, što ti veliki izdaci se financiraju sa deficitom, kreditima i svako daljnje davanje privrede nalaženje olakšica privredi na račun deficita je nemoguće. I zato smo pokušali naći nekakvu ravnotežu između opterećenja potrošnje i rasterećenja gospodarstva. Ta nevjerica u to gospodarstvo, nevjerica da će oni to znati iskoristiti da ipak se ponovno vrate radnom mjestu i investiciji kod Vlade koja predlaže ove pakete ipak ne postoji. Zaista ne postoji. Uvjereni smo da ćemo ih ovim poreznim paketima ipak okrenuti ponovno radu, ponovno proizvodnji, ponovno. Jer jednostavno to je jedini način da nađemo put izlaska iz krize. Samo kad promatramo što je sve u tri ili zadnje četiri godine EU u koju sutra ulazimo činila da dade potporu gospodarstvu, o tim potporama bolje nemojmo govoriti. Ogromni postoci GDP-a, ogromni iznosi, a sve zato da se ne dogodi otpuštanje radnika. Nažalost, mi toga nismo imali. Mi smo imali nove pakete, nove poreze, ali samo smo trošili. Ne u gospodarstvu nego u nekontroliranim izdacima državnog proračuna. I to su bitne razlike paketa koji je pred vama. To su bitne razlike. Prema tome, paket koji je opteretio potrošnju, je ugrozio ja bih rekao stabilnost osobne potrošnje kao prinosa društvenom bruto proizvodu, ali u isto vrijeme paket za koji smo uvjereni da će dvocifrene brojke u dijelu investicijske potrošnje svesti u pozitivne trendove. To su otprilike bitne razlike. Uspoređivati nas i Njemačku je vrlo teško. Njemačka ima zaista ogromnu vlastitu proizvodnju i bitka za tu proizvodnju i tržište te proizvodnje je nešto drugo. A što smo mi zadnjih 20 godina radili? Što smo radili? Uvozili smo. Sve smo okrenuli da pogodujemo uvozu, sve smo učinili i da taj uvoz je na hrvatskom tržištu preuzeo vrlo opasnu visinu. I što trebamo? Trošiti, stimulirati potrošnju? Potrošnju koja će značiti veći uvoz? Pa ne mislimo da je to bitka za investicije i ne mislimo da je to bitka za radno mjesto. To su dvije različite politike, dva različita pristupa. Na vama je da se opredijelite koji je dobar i da li netko od tih pristupa ima možda mogućnost većeg uspjeha u bitci za radno mjesto. Ali nije dobro kad govorimo o većem porezu, a ne shvaćamo gdje smo ga potrošili ili to je naša odgovornost. Prema tome, paket poreznih zakona ide u korist privrede i vjere da će ta privreda to znati vratiti kroz radna mjesta, a u isto vrijeme bitka da ne trošimo ono čega nemamo pa zato prihoda iz ovog poreznog paketa u proračunu povećanog nema jer to je konstatirao i klub HDZ-a u uvodnom izlaganju.
Podigli ste pločicu nakon izlaganja. Prvi za ispravak se javio uvaženi zastupnik kolega Branko Bačić.
Pa evo najprije zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina ministra da izmjena poreznih zakona neće dovesti do povećanja poreznih prihoda. Naime, povećanje stope poreza na dodanu vrijednost će se u proračunu povećati prihodi koji će ubrojiti porezu na dodanu vrijednost. To što će se u isto vrijeme smanjiti prihod državnog proračuna, smanjenjem stope doprinosa nad zdravstveno osiguranje to je ipak druga stvar. Ali činjenica je da će se povećati prihodi od poreza ovom poreznom reformom. I činjenica je, i tu se slažem s ministrom, da će upravo zbog ovoga doći do pada prihoda državnog proračuna jer će povećanjem stope poreza na potrošnju, poreza na dodanu vrijednost pasti potrošnja pa će onda indirektno pasti i prihodi koji su planirani u državnom proračunu temeljem poreza na dodanu vrijednost. A što se tiče prijašnje Vlade ja također moram reći da su porezi koji su povećani 2009. godine, samo kratko, bili su određenog vremenskog perioda i nakon određenog vremena su smanjeni prema tome, nisu trajno doveli do povećanja poreznih prihoda. Hvala.
Drugi ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Želim ispraviti netočan navod gospodina ministra, vezano za povećanje poreznog opterećenja i povećanje rashoda. Dakle, ministar je govorio o prethodnoj Vladi, netočno da je Vlada koja je povećala PDV, dakle Vlada koju sam vodila, za 1%, onda uvela krizni porez ali ga sljedeće godine ukinuta, dakle nije povećavala rashode. Prošle godine, podsjećam, a rashodi su bili zamrznuti, za to Klub SDP-a nije htio glasovati, rashodi su bili zamrznuti, uz tako zaleđene rashode koji se nisu povećavali uklopili smo nove četiri milijarde obveza, za kamate, za povećanje sredstava za mirovine, za izbore, za referendum itd. Hvala vam lijepa.
Nastaviti ćemo sa pojedinačnom raspravom bez ikakve namjere da bilo koga obeshrabrujem u bilo čemu samo vam dajem informaciju imamo 24 kolege prijavljene za raspravu, prema tome u idealnim uvjetima bez ijedne replike, bez ijednog ispravka netočnog navoda predstoji nam bar 4 sata rada. Dobro. Dakle, za raspravu se javila kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Iako je ministar upravo u ovom svom istupu rekao u čemu je razlika između izmjena poreznih zakona prije dvije godine i danas, nije na odmet to ponoviti. Naime, koja je razlika, o tome je kolega Šuker u ime Kluba govorio a i potpredsjednica Kosor u svojim ispravcima. Imali smo samo povećanje poreznih davanja dakle za 1 indeksni poen se povećao PDV i uveli su se ja nikada nisam govorila harači, posebni porez na plaće i mirovine. Istovremeno bilo je za čini mi se 200 kuna povećan neoporezivi dio dohotke, to su bile jedne porezne izmjene i one su zaista povećale prihode proračuna. Povećale su prihode proračuna ali istovremeno smanjenje rashoda nije bilo u toj mjeri da bi se smanjio deficit i što smo dobili. Iako se došlo do toga zakona o fiskalnoj odgovornosti i odluke Vlade da se ne povećavaju rashodi mi smo došli na 15 milijardi kuna deficita i to je održivo stanje. Kada bi takvim tempom krenuli mi bismo već u ovoj godini imali 20 milijardi kuna deficita. Dakle, ovo je neodrživo stanje a i u javnosti zapravo sada postoji svijest o promjeni čak i drastičnijim rezovima nego što je to učinjeno u ovom Prijedlogu proračuna. Dakle, kakvu mi situaciju danas imamo? Imamo visoku zaduženost. Imamo već nekoliko godina, a ne nekoliko kvartala pad gospodarski pad, imamo visoku nezaposlenost i nisku zaposlenost i čovjek zaista ne zna koji je veći problem. Da li je veći problem što imamo veliki broj nezaposlenosti ili je veći problem što imamo tako nizak udio aktivnost stanovništva u radno sposobnom stanovništvu koji je zabrinjavajući jer po zadnjim podacima mislim da je 40,4%, Europska unija je proklamirala cilj od 70% neke zemlje imaju više zaposlenog radno aktivnog stanovništva. Dakle, imamo problem toga što imamo lošu strukturu gospodarstva, visoki uvoz, mali izvoz i malo proizvoda kojima možemo biti konkurentni u izvozu, orijentirani smo na zapadnoeuropsko tržište i sutra kao članica Unije imati ćemo problem ne samo na vanjskom tržištu nego i na domaćem tržištu ako nešto ne učinimo sa konkurentnošću našega gospodarstva. Dakle, na kojim ciljevima se planirao ovaj proračun, pa onda adekvatno tome i izmjene Zakona. Tri su osnovna cilja to je uravnoteženje proračuna, dakle bitno smanjenje deficita, financijska disciplina državnih financija, to neće biti dovoljno, mora se daleko veća pozornost posvetiti ukupnoj financijskoj disciplini jer nam se gotovo izravnale se blokirana sredstva na računima poduzetnika, i kada bi tome još pribrojili stanovništvo sa novcem u opticaju. Dakle, 40 milijardi naprema nešto više od 50 milijardi novca koji je trenutačno u opticaju. Drugi cilj je pomoć socijalno osjetljivim skupinama građana, koliko i u ovom trenutku moguće učiniti. Sigurno nedovoljno ali ipak se nešto pokušava učiniti. I treći ali možda prvi i najvažniji cilj je dinamiziranje gospodarstva, investicija, ministar je ovdje iznosio određene podatke o tome kako nam je stanje u investicijama. I sada ovih 5 zakona o kojima sada raspravljamo, kako se oni reflektiraju, prema kojim skupinama, odnosno prema kojim područjima. Kada gledamo porez, kada gledamo građane onda je tu jednim dijelom porez na dohodak jer se povećava ovaj puta znatnije za 400 kuna onaj neoporezivi dio, i koji će najveći utjecaj imati makar u malim iznosima, ali i to nešto ljudima u toj kategoriji znači upravo na one koji primaju ispod prosječnu plaću. Za njih, za zaposlene će vjerojatno jedan dio poduzetnika odlučiti da im ovu stopu smanjenja zdravstvenog doprinosa od 2 indeksna poena možda jedan dio preliju i u neto plaću. Tu je naravno ovaj Zakon o zdravstvenom osiguranju koji će bolesnicima koji nisu u stanju platiti dopunsko osiguranje smanjiti bolničko liječenje, za značajan iznos u ovom trenutku koji je moguće osigurati. Prema gospodarstvu je tu većim dijelom porez na dobit, ako ju reinvestiraju, ali i sankcija ukoliko isplaćuju dividendu, to je odluka ove koalicijske Vlade, a to je bila odluka tadašnje koalicijske vlade gotovo u istom sastavu 2000. godine kada smo uveli porez na dividendu. Naš Ustav kaže da svatko mora pridonositi zajednici odnosno plaćati poreze prema svojoj ekonomskoj snazi i što je već prva lekcija na ekonomskom fakultetu kada se sluša kolegij o porezima je manje stope poreza a veći obuhvat. Što mi imamo? Mi imamo mali obuhvat prihoda, a visoke stope. I to je neodrživo stanje i to trebamo mijenjati. Vrlo kratko ću se osvrnuti samo na jer je puno toga bilo već rečeno Zakon o PDV-u i Zakonu o porezu na dobit. Dakle dižemo stopu PDV-a sa 23 na 25%. Kakav to utjecaj imati može imati na cijene? Povećanje ako ćemo biti korektni za 1,6%. Hoće li baš svaki poduzetni podići cijenu svog proizvoda odnosno trgovac na polici proizvod za 1,6% ovisi o njemu, o njegovoj konkurentnosti i o tome hoće li on nešto smanjiti svoju maržu na račun od tih 1,5%. Istina je vidite i na portalima da u osmici kažu da će se povećati cijene za 4 do 5% uvoznih proizvoda. Pa to samo znači da će oni u trgovini biti skuplji i da će biti manje konkurentni domaćem poduzetniku ako on ostane na ovoj cijeni postojećoj ili podigne za 1,6%. Dakle, istovremeno povećavamo broj proizvoda i usluga na koji će se plaćati PDV po nižoj stopi dakle na ulja i masti, dječju hranu, isporuku vode, šećere. A što vam to znači? Umjesto 23% 10% stopa PDV-a ako će trgovci biti korektni onda će to biti smanjenje za 8,4%. Dakle, u ovom trenutku govorim postoji svijest da se treba mijenjati i u poslovnim smislu i u političkom smislu i da svi trebamo voditi računa da trošimo onoliko koliko privređujemo. Prošlo je vrijeme kada se može jeftino zaduživati. Mi smo danas u situaciji da ne možemo plaćati niti dospjele obveze, da ih moramo reprogramirati i svake godine ih reprogramiramo po nepovoljnijim uvjetima. To je neodrživo stanje i ja sam optimist da ćemo i predloženi proračun koji ćemo raspravljati u ponedjeljak upravo takav imati i u izvršenju proračuna. Naravno, da to nije dovoljno i da ćemo još nekoliko godina zapravo ići na određene restrikcije, a da bismo stimulirali gospodarstvo i gospodarski rast. Kada govorimo o gospodarstvu dakle sigurno da će imati dosta veliki utjecaj naše gospodarstvenike i smanjenje stope doprinosa na zdravstveno osiguranje jer jedino u Hrvatskoj zdravstveni doprinos plaćaju ili se financira samo oni koji su zaposleni i koji su u mirovini. Naravno ja ću prihvatiti svih pet zakona koji su danas u raspravi. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Frano Matušić smatra da je kolegica Zgrebec izrekla neki netočan navod, da čujemo o kojem se navodu radi.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočan je navod da je u zadnjoj godini zabilježen BDP-a u Hrvatskoj. Naime, zadnja tri tromjesečja su bila u rastu i to je značilo izlazak iz krize. U svakoj zemlji EU već dva uzastopna tromjesečja u plusu, a to je bilo i drugo i treće i četvrto tromjesečje u Hrvatskoj za vrijeme vladavine HDZ-a kako vi to volite reći su bila u plusu. A vi predviđate rast BDP-a za ovu godinu od 0,8% a svi analitičari vam govore da će pasti najmanje 1%. Jel to obmanjivanje javnosti?
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, ali možda jedna korisna informacijama svim zastupnicima. HRTV je malo prije prekinula izravan prijenos ove naše sjednice. Kolega Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Bez obzira jeli televizija prenosi ili ne prenosi, malo drugčiji ton od ovog što smo do sada čuli. Čini mi se da je i ova porezna reforma i ono što nas čeka u ponedjeljak rasprava o proračunu za 2012. godinu da se može upotrijebiti sljedeća rečenica: "Promijenili su gotovo sve na način da bi gotovo sve ostalo isto". Zapravo dogodilo se ono što sam osobno i očekivao. I vlada Zorana Milanovića je neoliberalna vlada, pogoduje krupnom kapitalu. Sve što se događa, događa se preko leđa radnika preko onih koji imaju najmanje. Ove porezne reforme najsiromašniji će profitirati ili pedesetak kuna ili gotovo ništa. Oni sa 15 tisuća kuna plaće gotovo da će im plaće ostati nedirnute. Oni koji imaju najmanje njima će porez na dodanu vrijednost popularni PDV uzeti sve ono onih pedesetak do 80 kuna što će im se pokloniti novim porezima. Dakle, ovo što se napravilo sa ovim novim paketom mjera je mnogo promjena ali nikakvog bitnog učinka. Nitko do sada ne govori što je sa ne kao što je prethodnih rekao moj 45 milijardi duga prema državi već 55 milijardi 9 milijardi koncesija, 45 milijardi poreza. Što je s tim dugom? Kako će Vlada naplatiti taj dug? Ono što je zapravo razočaravajuće je to što je ova Vlada mada je netko prije rekao od prethodnika da je ovo realna ekonomija i reformska politika. Možda je realna ekonomija za ovaj trenutak i za ovu Vladu ali reformska politika sasvim sigurno nije. Povećao se PDV za 2% sa 23 na 25%, ali nitko nije rekao jasno koji su efekti tog povećanja. Međustope su zapravo varka, međustope od 10% na neke određene prehrambene artikle i na vodu sasvim sigurno neće poboljšati standard hrvatskih građana. Prije izvjesnog vremena Vlada je najavila ovdje smo razgovarali u Hrvatskom saboru 6% namet telekomunikacijskim operaterima. Nakon toga vidjelo se, sazvan je sastanak u Vladi sa operaterima i već je tada rečeno da će taj namet ostati do 6. mjeseca, a nakon 6. mjeseca će uslijediti pregovori ili da se skine ili da ostane taj namet. Znači nekoliko tvrtki u stranom vlasništvu jače je od namjera Vlade. Banke i dalje su ostale neokrznute. Sve što se dogodilo, dogodilo se na račun ili najsiromašnijih ili na račun onog srednjeg sloja. Recimo prije je najviša porezna stopa se odnosila na plaće veće od 10800 kuna, sada se porezna stopa od 40% uvodi na plaće od 8800 kuna. To je zapravo zadnji čavao zabijen u srednji sloj. To je taj dio srednjeg sloja koji će biti još osiromašeniji. Sve ostalo što se događa u Ustavu Republike Hrvatske definirali smo kao socijalna država, a socijalnu državu je moguće ostvariti društvenom pravednošću, a društvenu pravednost možemo postići progresivnim oporezivanjem. Međutim, progresivno oporezivanje samo se događa u porezu na dohodak. Zato se mi Hrvatski laburisti-Stranka rada zalažemo za progresivno oporezivanje i u drugim porezima. Znači porez na dohodak čak bi se mogla i uvesti umjesto 40% i viša stopa od 45% i to na plaće koje su znatno veće. Smanjenje stope zdravstvenog doprinosa s 15 na 13% smatramo izuzetno lošim prijedlogom jer će nedvojbeno srušiti kvalitetu zdravstvenih usluga. Mi Hrvatski laburisti smatramo da se zdravstveni doprinos ne smije smanjivati jer to nije porez već je to novac kojim građani plaćaju zdravstvene usluge, a ako država želi rasteretiti poslodavce onda neka smanjuje poreze. Porez na dodanu vrijednost, još samo dvije rečenice. Dužnici ovi, 9 milijardi koncesija i 45 milijardi poreza duga su tajna. Pitamo evo ministra financija zbog čega je tajna tko je dužan Hrvatskoj državi i zbog čega se jednostavno ne objavi tko je to zakinuo Hrvatsku državu za gotovo pola proračuna. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi kolega Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Najprije povećanje stope PDV-a sa 23 na 25%, po čemu se naravno Hrvatska svrstava u sam vrh europske ljestvice zemalja po visini PDV-a je ono što me brine, ali brine me zapravo prvenstveno socijalni aspekt toga jer je nedvojbeno da je to zapravo udar na najsiromašnije koji će najviše stradati, neće stradati bogati. A točno je, kako siromašnih ima u Hrvatskoj nažalost ovaj čas daleko više, oni će u proračun donijeti najviše novaca ali po koju cijenu. Cijene će od 1. ožujka značajno porasti svega i to ne za 1,5 ii 2% što se priča nego po izjavama dobavljača, trgovaca itd. negdje od 5 do 10%. E sad ako će toliko porasti cijene naravno najviše će to trpiti oni koji to rabe svakoga dana, a to su najsiromašniji građani naši. Međutim, interesantno je kako to sve prolazi u jednom operetnom stilu. Kad se prisjetimo koliko je bilo žuči, zgražavanja, kritika itd. kada se uvodio krizni porez koji je usput budi rečeno zapravo bio puno socijalno osjetljiviji jer je on pogađao isključivo plaće veće od 6000 kuna, a ovo pogađa svakoga građanina. Ono što je važno napomenuti je da priče o tome kako će međustope PDV-a od 10% na neke artikle nešto pomoći su bajke. To neće uopće pomoći najsiromašnijima, međutim treba to raščlaniti zbog nekih drugih važnih stvari. Dakle, jedna stvar je što znači poticanje konzumiranja životinjskih masnoća. Izrijekom je napisano da će se smanjit za životinjske masnoće. Ja moram reći kao liječnik da sve razvijene zemlje izrazito destimuliraju konzumiranje životinjskih masnoća jer se zna da je to štetno, od izazivanja bolesti srca i krvnih žila do zloćudnih bolesti itd., a mi evo sad porezno ćemo to stimulirati, dapače izjednačiti sa puno zdravijim uljima itd. Ono što je također vrlo zanimljivo i što je vjerojatno predlagač smislio kako bi stvorio dojam da se brine o djeci itd. je da je međustopa smišljena i za dječju hranu i prerađenu hranu za dojenčad i malu djecu. To je upravo zastrašujuće i to je grozno. Naime, Hrvatska je još '89. godine prihvatila inocenti deklaraciju, a 2002. potpisala u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji Globalnu strategiju za prehranu dojenčadi i male djece koja zapravo izrazito destimulira upravo ovo što mi sada uvodimo. Dakle stimulira se dojenje dojenčadi tijekom prvih 6 mjeseci tj. prehrana samo majčinim mlijekom jer se zna da je dojenje najbolji i najekonomičniji način prehrane djeteta, a ujedno i najbolji način sprečavanja bolesti ne samo djeteta nego i odrasloga, dakle majke isto tako. Međutim evo šta mi sad radimo, mi zapravo sad destimuliramo dojenje suprotno stavovima Svjetske zdravstvene organizacije, UNICEF-a, a i deklaracije koju smo mi kao država potpisali i moram priznati suprotno svim stavovima svjetske znanosti. Ja sam upravo zaprepašten sa time. Ako netko smisli da mi odgovori na taj način kako zapravo se to tiče onih majki koje ne mogu dojiti odgovor je odmah, danas znanost preporučuje do 2 mjeseca 2/3-sko a kasnije polumasno mlijeko, iza toga ne treba kupovat ništa u apoteci ni trgovini nego se može pripremat normalna hrana. Prema tome, to je još jedna od floskula. O zastrašujućoj činjenici da će se smanjiti doprinos na zdravstvo od 15 na 13% uopće ne želim mnogo govoriti, ne samo zato što je gospodin Šuker vrlo jasno objašnjeno da to neće bitno pomoći gospodarstvu, ali će nevjerojatno unazaditi zdravstvo. Ne treba imati nikakvih iluzija ako zdravstvu oduzmemo 2 milijarde 400 milijuna taj će novac nedostajati građanima u zdravstvenoj zaštiti. Za toliko će naši pacijenti imati manje usluga i nikakve floskule, nikakve magle to neće promijeniti. Mantra o tome kako će to razvoj poduzetništva poticati itd. ona uopće ne govori o tome da će ti isti poduzetnici i njihovi zaposlenici neće na kraju imati gdje liječiti niti čime liječiti. Naime, tih 2,4 milijarde se neće kompenzirati ni na koji način jer kad pogledate prijedlog proračuna onda se vidi da će zdravstvo imati znatno manje novaca. Prema tome priča o prelijevanju toga u neke druge jednostavno ne stoje. I sad napokon možda opet jedna zanimljiva stvar. Naime, neupućeni bi mogli naivno pomisliti da će se smanjenjem sa 3 tisuće na 2 tisuće ja ću jednostavno kolokvijalno reći participacije zapravo nešto pomoći ljudima, da je to nešto pozitivno itd. To uopće nije točno. Većina ljudi danas ima dopunsko osiguranje, plaćaju oni koji imaju penzioneri oni s manjim 50 kuna, 80 ili 120 i time zapravo pokrivaju to i ne trebaju ništa dati, nijednu lipu. Prema tome ništa oni to osjetiti neće, njima je zapravo svejedno da li se moglo i dići na 10 tisuća kuna ili smanjiti na tisuću kuna. Oni to osjetiti neće. Ali tko će osjetiti? Osjetiti će sve bolnice poglavito vrhunske bolnice, kliničke bolnice, klinički bolnički centri koji provode složene i skupe postupke jer oni će dobivati manje novca. Konkretno KBC Zagreb će zbog toga u ovoj godini dobiti 12 milijuna kuna manje, a sve bolnice zajedno 91 milijun kuna manje. Toliko će manje moći pružiti usluge našim građanima. Dakle, smanjenje prihoda bolnica po toj osnovi imat će izravnu posljedicu povećanje ukupnih i dospjelih obveza, dugova znači, ugrozit će se načelo i pravilo Zakona o proračunu, Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Dakle, sve suprotno onome što se najavljuje. A usput budi rečeno, da se vratim na PDV, samo zbog PDV-a KBC Zagreb jedna jedina bolnica će povećati troškove još za 8,5 milijuna. Prema tome današnjim odlukama ćemo i budimo toga svjesni napraviti dug samo KBC Zagreb za 20 i nešto milijuna kuna. Hvala lijepo.
Na ovo izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvo, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega jasno da se slažem s vama da je dojenje najbolja prehrana za dijete, za novorođenče itd. Međutim moramo shvatiti da ovaj, ne mislim biti odvjetnik vladajućih to ni najmanje, ali smanjenje PDV-a na hranu za dojenčad, dakle na onih 10% ne znači da će ovo mišljenje, ja sam uvjeren da većina roditelja i žena zna da je majčino mlijeko najbolje mlijeko. Ali, ovo mlijeko ili hrana čiji je PDV 10% po ovom prijedlogu zakonskom opet ima svoju cijenu. Ono košta za razliku od majčinog. Prema tome ne mislim da će to djelovati posebno na smanjenje broja dojilja, a povećanje kupovine i upotrebe ovoga da kažem dječje hrane, odnosno mlijeka koje se nudi na tržištu jel'. Mislim da to nema nekakve posebne korelacije.
Odgovor na repliku, kolega Reiner. Izvolite.
Samo kratko, korelacija je izravna, postoji. Postoje brojna istraživanja koja jasno kažu to ako stimuliramo formule kako se to kolokvijalno kaže ili prilagođena mlijeka itd. smanjuje se dojenje i izrazito destimulira dojenje, a to će Hrvatska vlada ovom odlukom napraviti. Hvala lijepo.
Druga replika, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Reiner pa slažem se s vama da svakako će povećanje stope PDV-a utjecati na pad standarda građana i svakako se slažem i s onim dijelom gdje se to nastoji relativizirati i čak reći da je nešto dobro. Pa ja svom poljoprivredniku individualnom članu obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva ne mogu nikako objasniti da je to njemu dobro. Da mu je dobro da mu se povisi PDV, druga stvar da mu se ukinu potpore u poljoprivredi za takve strašne iznose. Treće, da mu se smanji onaj trošak putni za putni nalog da može ostvarivati zdravstvenu zaštitu. To je stanje neodrživo. To je jednostavno neshvatljivo i ljudi kažu pa kako to su nam dolazili u vrijeme kampanje sa onim programom od 21 na tržnicu, a ja kažem poljoprivreda se radi na zemlji, na gruntu, taj čovjek tamo radi i stvara i muči se. Razumijete? To je na neki način diskriminacija te poljoprivredne populacije. Druga stvar što se tiče doprinosa za zdravstvo. Još me manje netko može uvjeriti da smanjenje doprinosa za zdravstvo će biti dobro za zdravstvo. Pa zdravstveni sustav stalno treba dodatna sredstva, a da će još sad smanjiti pa kad će biti bit će. Bože moj dragi pa to je posve nešto drugo, razumijete? To je na temelju nekakvih pogađanja. Pa medicina i zdravstvo su ozbiljne stvari, ne može se tu raditi na temelju nekih projekcija koje će biti ako će biti. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom u trajanju od 10 minuta. Idući na redu je uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite. Kolega Vuljaniću vi ste idući na redu, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja bih počeo sa ovim optimizmom koji se širi eto danas po odborima pa i ovdje je bilo spomenuto kako građani zdušno u velikoj količini podržavaju ove mjere jer su sigurni da će im biti bolje. Ma nije ljudi baš sasvim tako. Građani ni ne razmišljaju trenutačno o ovim mjerama, građani su željni nade, građani su željni da im netko kaže ma makar i bez rezona bit će sutra bolje, uhvatit će se nakon svih onih plašenja ako ne uđete u Europu nećete dobiti penzije i plaće, ako ne napravite ovo i ono nećete dobiti penzije i plaće. Nakon svih tih plašenja građanima je do malo nade, do malo kako smo to zvali nekad svijetle budućnosti. A što im se događa? Događa im se porast PDV-a za 2% poena što je 8,7% vrijednosti PDV-a. Kažu stručnjaci koji su nam objašnjavali zašto je ovo dobro da je PDV neutralan i da on ne bi trebao ni na koji način utjecati na cijenu konačnih proizvoda. On je možda neutralan za trgovce, on je možda neutralan za prodavača, ali za krajnjeg potrošača, za onog koji kupuje svojim kešom u dućanu on nije neutralan. On je vrlo konkretan i lijepo mu se vidi u cijeni. Porast PDV-a ne može nego rezultirati nižom potrošnjom pa to je jasno svakom zato ne treba biti ni ekonomista niti posebno pametan. To je jasno i Hrvatskoj vladi. Naime, PDV raste za dva postotna poena, 8,7%, ali prihod od prometa roba i usluga raste samo za 2,5% ne za 8%. Dakle, jasno je da će doći do pada prometa, da će ovaj povećani PDV nešto nadodati ali ni izdaleka toliko koliko on sam raste. Međustope su eto tako pa ne znam reći bolju riječ nego farsa. Što nam poručuje Vlada, poručuje jedite šećer i pijte vodu. E sada kada se šećer i voda smuti kajkavci među vama znat će što se dobije, dobije se zuckerwasser, ove mjere jesu zuckerwasser. Rečeno nam je sada da te međustope od 10% se prema direktivama europske unije ne mogu uvesti za struju i plin, međutim, jesu li direktive ti akti koji se sasvim sigurno moraju slušati. Nisam siguran. Ministar je rekao da porast PDV-a uopće ne služi punjenju proračuna i potrošnji nego se njime alimentira pad prihoda od doprinosa za zdravstvo. To je istina, sada je pitanje tko tu pije tko plaća. Tko plaća ovaj porast PDV-a? Plaćaju građani, najčešće oni sa najnižim primanjima, svima nama sa 15 ili 20 tisuća kuna plaće to neće teško pasti na naš račun, ali onima sa 3 ili 4 hoće. A kuda taj novac ide? Kao što reče ministar ide poslodavcima. dakle, nakon što je pokradeno sve što je bilo državno, nakon što je uništeno sve što se nije moglo pokrasti, sada se izvlači iz džepa građana i prelijeva se u džep poslodavaca. U dobrom dijelu onih koji tvrde kao njihov predsjednik udruge da su im radnici teret oko vrata. E sada takav poslodavac nije poslodavac on je kapitalista u onom najgorem smislu riječi iz 918. Taj dio poreznih reformi definitivno nije zuckerwasser. Taj dio reformi je zločesti dio, dio koji služi pljački građana i pomoći onima koji već ionako puno imaju. Kad smo kod doprinosa tvrdnja je bila smanjenje doprinosa neće ni na koji način reducirati prava, a evo imamo tu novi Zakon o zdravstvenom osiguranju koji kaže da se prijevoz od 30 do 50. km više ne plaća, nije li to jedno od prava koje se ovaj trenutak reducira, u petak ćemo izglasati reduciranje toga prava. a zdravlja htjeli to neoliberalni teoretičari priznati ili ne zdravlje nije roba, zdravlje je kategorija ljudskih prava. Konačno Ministarstvo se više ne zove ministarstvo zdravstva, Ministarstvo poslova oko zdravlja, nego Ministarstvo zdravlja, ministarstvo jednog od temeljnih ljudskih prava. Manji doprinos ovaj zdravstveni trebao bi rezultirati novim radnim mjestima. Moguće je isto tako da se jednostavno slije u džepove poslodavca, posebno u situaciji kada porez na dobit nije progresivna, dakle ako porez na dobit ostane sa jednom stopom ne znam što će toliko stimulirati poslodavca da ova sredstva koja mu se oslobodi iskoristi u otvaranje novih mjesta. Upravo to je jedan od razloga zašto smo inzistirali kao klub na progresivnosti stope poreza na dobit. Najprije tamo 90-tih godina državno odnosno društveno pretvoreno u državno, onda je država pretvorena u našu državu, našu jednog uskog kruga ljudi koje je pokojni predsjednik brojkom imenovao. Onda se to pokralo, što se nije dalo pokrasti uništilo se i upropastilo, svatko od nas u svom gradu zna čitave industrijske kvartove koji su opustošeni. Sada više toga nema, ostala je jedna banka, ostalo je jedno osiguravajuće društva, ostala su prirodna bogatstva i ostali su džepovi građana. Ovo je napad na džepove građana. Koji je sljedeći? Ono što užasava i ovdje u parlamentu i u Vladi jeste zapravo lakoća s kojom državni dužnosnici 150 i 50 preko trga ovdje, upravljamo i eliminiramo ljudske sudbine ne razmišljajući da je onih 85 tisuća ili 128 tisuća u drugoj grupi građana koji će dobiti 50 kuna veću plaću a potrošiti će na veći PDV 350 kuna da je to 80 ili 150 tisuća živih ljudi i njihovih familija. Kada to počnemo sagledavati onda ćemo drugačije odluke donositi ovdje. A strašno je što to ne vidi nitko od ove vlasti, od socijaldemokratske vlasti, kao da ne gledamo televiziju, ljudi je li ne vidite što s događa u svijetu? Hvala.
Ovo osobno izlaganje potaklo je dvoje zastupnika da se jave za repliku. Najprije kolegica Melita Mulić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Iako se evo u već nekoliko rasprava od strane Hrvatskih laburista protura koncept da je ovo neoliberalna Vlada i da mi nismo vodili računa o međustopama. Htjela bih replicirati u tom dijelu vezano za međustope i usklađivanje sa Europskom unijom. Kolega je postavio pitanje da li smo zaista obvezni uskladiti sve direktive i uredbe. DA obvezni smo i jedne i druge, jer je i vaša stranka jednako tako poduprla Deklaraciju i opredijelila se za strateški ulazak Hrvatske u Europsku uniju uz još jednu važnu napomenu a to je da je Vlada ostavila nultu stopu PDV-a na određene proizvode uključujući kruh, mlijeko te znanstvene časopise, ortopedske potrepštine i drug stvari sve do 1.srpnja 2013.godine kada je predviđeni datum ulaska u EU. A međustopa od 10% odnosi se na katalog onih proizvoda i usluga na koje je moguće uvoditi međustopu sukladno direktivama i uredbama EU. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku kolega Vuljanić.
Hvala. Ovo sa neoliberalnom vladom i sa liberalnom strankom, to je rekao premijer Milanović. Premijer Milanović je to sam rekao da je SDP suvremena liberalna stranka, nisam ja ništa izmislio oko toga. Potezi to i pokazuju. I dobro, svatko ima pravo na svoju politiku is svako za svoju politiku odgovara svojim biračima, nema tu nikakve greške. Uredba EU moraju se slušati jer smo to potpisali, direktive ne na isti način. Ako imamo dobro reći ću hrabrosti da ostanem fin, ako imamo hrabrosti možemo poneku direktivu barem privremeno i iskriviti i eskivirati. Uredbe naravno ne možemo. Hvala.
Druga replika, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vuljanić dakle prava iz zdravstvenog osiguranja su prava na zdravstvenu zaštitu ali i prava na naknadu troškova što ste i primijetili. Drago mi je da ste primijetili da u ovom prijedlogu smanjenja prava sa onih 30 km se produljuje na 50 km. Drago mi je da ste to primijetili da nešto nije uredu. Ali je još interesantnije spomenuti u tumačenju i obrazloženju iste nakane. Dakle, omogućit će jedinstveno provođenje svih prava osiguranika osoba u cijelosti i pod jednakim uvjetima. Ja tvrdim kolega da nije pod jednakim uvjetima. Ako čovjek onaj koji je 45 km udaljen od mjesta i ne može ostvarivati svoje pravo na zdravstvenu zaštitu radi ove odredbe znači da on nije pod jednakim uvjetima nego da je na neki način diskriminiran. To je pučanstvo iz naših ruralnih područja koje itako ima teške materijalne prilike u ovim okolnostima kada im se smanjuju potpore kada im mliječna industrija neće više promemoriju poštivati, mlijeko ne mogu prodati itd. U tim okolnostima mislim da je ovo jedna nepravedna odluka koja kako kaže naša kolegica Antičević Marinović vapije do neba. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolega Vuljanić.
Hvala. Hvala što ste mi dali dodatne argumente, to je činjenica i ja sam to danas na jednom od odbora po prilici rekao pa mi je bilo odgovorno da je mreže zdravstvenih ustanova takva da tih 30 km zaista nije više potrebno. Nisam htio dalje na odboru diskutirati puno o tome. Ta mreža je u Zagrebu i okolici možda stvarno takva. Ta mreža sasvim sigurno nije evo recimo u Plaškom gdje su jučer zapeli u snježnoj mećavi hitna pomoć, ta mreža takva nije ni u Lici, ni u Dalmatinskoj zagori ni na masu mjesta u našoj državi. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja razumijem potrebu a rekao bih i obvezu Vlade da sa poreznom reformom koju je predložila Hrvatskom saboru pokuša iznaći pravi put kako bi zadovoljila svoje viđenje formiranja državnog proračuna kao temeljnog financijskog akta i na tom tragu smanjila rashodovnu stranu dakle smanjila deficit državnog proračuna. No iz ove reforme koja je predložena ja osobno mislim da nije pronađen pravi put kako bi se te projekcije koje su dane na početku kada je Vlada i donijela smjernice gospodarske i financijske politike da se neće ispuniti i bojim se da će i gotovo već najavljeni rebalans proračuna potvrditi ono što ću ja u svojoj raspravi pokušati ukazati. Naime, izmjenom Zakona o porezu na dodanu vrijednost svakako da se nanosi udarac na gospodarstvo i na zaposlenost u RH. Naime, činjenica je kako je malo prije gospođa Zgrebec rekla da povećanje stope poreza na dodanu vrijednost sa 23 na 25% striktno gledano u cijeni proizvoda usluge predstavlja svega kako ste rekli 1,6% povećanja te cijene. No kada se to tako gleda to jest točno međutim i sama je Vlada i Ministarstvo financija predvidjelo tim povećanjem poreza na dodanu vrijednost dodatno povećavati prihode državnog proračuna na toj poziciji za negdje oko 2 milijarde 600 milijuna kuna. A točan je podatak da je prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Hrvatskoj ima negdje oko milijun 500 kućanstava to onda ako se podijeli iznosi negdje oko tisući 730 kuna će svako kućanstvo u Hrvatskoj platiti više u 2012.godini od kada stupi na snagu izmjena poreza na dodanu vrijednost u odnosu na ono što je plaćalo prošle godine. Ako nadalje prihvatimo i činjenicu da je izmjenom Zakona o porezu na dohodak da će se smanjiti porezna apresija na građane za negdje oko 260 milijuna kuna iako ja moram iskazati svoju dvojbu o tome da li će se doista smanjiti 260 milijuna kuna jer s obzirom na kompleksnost zakona o porezu na dohodak, s obzirom na izmjeru i razreda i stopa koje je ovaj zakon predvidio pa onda možemo i dvojiti da li će to baš biti 260 milijuna kuna, ali ako to i prihvatimo kažem onda opet negdje oko tisuću 530 kuna će svako kućanstvo u ovoj godini platiti više poreza u državni proračun temeljem ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Činjenica je da poduzetnici ne moraju povećavati cijenu svog proizvoda i usluge za tih 1,6% kako se govori da bi to povećanje stope moglo prouzročiti, ali to onda znači da će 2 milijarde 600 milijuna kuna oni preuzeti na sebe i time jasno postati manje konkurentni. Oni će jasno morati smanjiti troškove da bi mogli opravdati svoje poslovanje i na taj način to vrlo lako može dovesti do otpuštanja. Prema tome, ili će se taj trošak prevaliti na građane pa to onda iznosi u tom iznosu to povećanje poreza na dodanu vrijednost koju sam rekao ili će s druge strane to preuzeti poduzetnici, a onda će oni zbog toga jasno imati veće troškove u poslovanju. To znači da će onda doći do otpuštanja, a da ne kažem da će povećanje poreza na dodanu vrijednost smanjiti potrošnju, a onda smanjenjem potrošnje smanjuju se gospodarske aktivnosti itd., itd. Prema tome, ja držim da taj put koji je trasiran povećanjem poreza na dodanu vrijednost da nije pravi, a u prilog tome ide i činjenica da većina europskih zemalja u Europskoj uniji početkom krize nije povećala porez na dodanu vrijednost već ga je smanjivala. Uvođenje međustopa i tu se slažem s gospodinom Vuljanićem, nije put, to je praktično floskula i zamagljivanje očiju. Naime, činjenica je da je otkad je uveden porez na dodanu vrijednost nekoliko puta dolazilo do uvođenja novih međustopa i kad je uvedena nulta stopa na kruh i mlijeko i kad je uvedena međustopa za turizam od 10% i kad je uvedena međustopa za novine. Svjedoci smo da niti jedan put kad je uvedena međustopa taj proizvod na koji je uvedena međustopa nije smanjena cijena već su u pravilu poduzetnici tu činjenicu da je smanjena međustopa praktično iskoristili da oni povećaju i da im se olakša poslovanje jer je sada taj dio koji su plaćali na višu stopu išao njima u prilog. Prema tome, uvođenjem međustope ja ne vidim da se bilo što može nadoknaditi građanima Republike Hrvatske je da će uvođenje međustope dovesti do smanjenja cijene proizvoda i to se u pravilu, to smo svjedoci, kad god je uvedena manja stopa od osnovne stope nije rezultiralo do smanjenja cijene pojedinog proizvoda odnosno usluge. Malo sam prije spomenuo porez na dohodak koji bi prema projekciji Ministarstva financija trebao smanjiti poreznu presiju za negdje oko 250 milijuna kuna. Ja dvojim u taj iznos jer ćemo to vidjeti već nakon 6 mjeseci od provedbe samog zakona da li će doista smanjiti s te osnove porez na dohodak, ali ono što je sigurno to je da ćemo za taj iznos ako je točan smanjiti prihode jedinica lokalne samouprave. Ja, evo već je jutros i bilo govora o tome, nisam čuo udrugu gradova, a niti udrugu općina da su se protivili ovakvoj odluci koja dovodi praktično do smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave što će značajno otežati poziciju i poslovanje jedinica lokalne samouprave, ali činjenica je da je Vlada sa smanjenjem i izmjenom poreza na dohodak praktično jedan dio troškova spustila na jedinice lokalne samouprave i da na taj način praktično je malo relaksirala vlastitu poziciju jer je taj dio koji bi trebao ostati građanima praktično prebacila na jedinicu lokalne samouprave. Kad sam govorio o toj međustopi PDV-a i kad sam govorio da je to praktično floskula jer da nikada nije izmjena poreza na dodanu vrijednost doprinijela smanjenju konačne cijene proizvoda onda želim reći da to nije niti pravi put. Porez na dodanu vrijednost služi da se prihodi uberu, služi da se povećaju prihodi državnog proračuna, a transferima iz državnog proračuna, socijalnim transferima se pomaže određenim socijalnim kategorijama kojima je ta pomoć potrebna ili za koju Vlada drži da bi trebala pomagati. Prema tome, bolji je bio put da se ne uvodi međustopa već da se za određene kategorije građana iz državnog proračuna socijalnim transferima upravo ciljane grupacije i kategorije građana u Republici Hrvatskoj na taj način pomognu. I još evo s obzirom da mi vrijeme ističe, želim reći da namjera vlade da se olakša gospodarstvo smanjenjem stope doprinosa za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13% po meni predstavlja voluntarizam. Naime, ja ne znam što je vodilo Vladu da upravo smanji taj doprinos s 15 na 13%, naime može se postavit pitanje zašto nije smanjeno s 15 na 12 ili s 15 na 11 ili s 15 na 14. Što želim reći, želim reći da je Vlada ocijenila da je smanjenje stope od 2% otprilike jednak iznos sredstava koliko će u državni proračun donijeti povećanje stope poreza na dodanu vrijednost pa se na taj način pokušava iznivelirati prihodovnu i rashodovnu stranu državnog proračuna. Da je ta odluka o smanjenju stope doprinosa na zdravstveno osiguranje bila rezultat jedne analize i jedne reforme na razini zdravstva u Republici Hrvatskoj onda bi o tome mogli kvalitetnije i bolje raspravljati. Na ovaj način mi se čini da je Vlada odredila da se smanji za 2% kako bi na određeni način izjednačila jednu i drugu stranu državnog proračuna i kako bi pokazala kako povećavanjem poreza na dodanu vrijednost s druge strane pomaže gospodarstvu na način da mu ostavlja 2 milijarde i 400 milijuna kuna.
Vrijeme.
Prema tome, iz toga što sam rekao ja sam ocjenjujem da ovo nije pravi put koji će dovesti do oporavka gospodarstva, do povećanja životnog standarda. Hvala.
Na ovo vaše izlaganje replikom ustaje uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Evo poštovani kolega je u svojem izlaganju govorio da će ovi zakonski prijedlozi utjecati na financiranje jedinica lokalne samouprave odnosno da se njima smanjuju njihovi prihodi i praktički onemogućuje rad. Međutim evo poštovani kolega nije imao u vidu da cjelokupni zakonski sustav Republike Hrvatske i pravni sustav ne djeluje samo na temelju jednog nego i drugih zakona pa je tako Vlada Republike Hrvatske danas uputila u proceduru Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave kojima se vrši preraspodjela poreza na dohodak koja će utjecati upravo na to da se jedinicama lokalne samouprave povećaju prihodi i sve ostalo. Tako da mislim da je vaša teza u tom dijelu pogrešna. Hvala.
Čut ćemo i odgovor na repliku kolege Branka Bačića.
Točno je da nisam vidio Prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, no on će biti donesen tek kad ga ovaj Sabor izglasa i kad vidimo točno u kom dijelu se mijenjaju stope odnosno koliki je postotak poreza na dohodak usmjeren prema jedinici lokalne samouprave. U ovom trenutku predviđeni iznos smanjenja poreza na dohodak u svakom slučaju ostale jedinice lokalne samouprave prema prijedlogu Vlade i prema materijalima koji su dostavljeni za iznos od 250 milijuna kuna. Kad dođe taj zakon o njemu ćemo raspraviti pa ćemo vidjeti koliko će on moći nadomjestiti ovo što sada se ovim zakonom jedinicama lokalne samouprave uzima.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kad se ovdje prije par godina u puno težim okolnostima za hrvatsko gospodarstvo, točnije 2009. godine, govorilo o novoj stopi poreza na dodanu vrijednost onda se i spominjao naravno harač, a onda danas možemo slobodno reći da je ovo što se danas nudi hrvatskim građanima da nije harač nego mega harač. Jer 2% poena povećanje poreza na dodanu vrijednost doista znači udar na standard hrvatskih građana. Nije to borba ni za poduzetništvo jer smo mogli čuti od onih koji se itekako stručno razumiju u ovu problematiku, dakle od poreznih stručnjaka smo mogli čuti da će upravo porez na dividendu koji se predlaže također u ovom paketu poreza biti zapravo jedan otežavajući kamen oko njihovog vrata, oko vrata poduzetnika jer će im osim godišnjeg poreza kojeg plaćaju po bilanci od 20% uvesti još i 12% poreza na dividendu plus prirez kojeg će u pravilu plaćati domaće fizičke osobe koje imaju udjele u društvima ili dionice po ostvarenju dividende. Ovo oporezivanje plus prirez dovodi opterećenje na razinu od 34,2% što je poruka da zapravo u Hrvatskoj je iznimno teško poslovati i da uvjeti za rentabilnost poslovanja naravno da su znatno niži. Dakle, poduzetnicima kojima bi trebalo navodno se olakšati poslovanje zapravo se otežava se poslovanje na način da se dodatno oporezuju i da dodatno zapravo moraju plaćati nova sredstva u državni proračun i proračune koji se odnose na jedinice lokalne samouprave. Dakle, naravno da je riječ o mega haraču koji će pogoditi svaku obitelj u Hrvatskoj zato što će doći do povećanja cijena ne samo među ostalim električne energije i ostalih drugih usluga koje se naravno oporezuju ovim zakonom već i do sveukupnog povećanja cijena u trgovini i na taj način sasvim sigurno hrvatski građani najmanje 1200 kuna će im biti uzeto iz njihovih godišnjih proračuna svakoj obitelji, najmanje 1200 kuna. S druge strane kad se govori o porezu na dohodak i kad se govori o povećanju osobnog odbitka s 1800 na 2200 kuna zaboravlja se naglasiti da 12% poreza neće se više plaćati do 3600 već samo do 2200 kuna. Dakle samo do ovog neoporezivog dijela, dakle do 2200 kuna, a nakon toga ide dvostruko veće povećanje. Dakle, ide 25% poreza. To je ono što se zaboravlja istaknuti kad se već ističe ova jedna ajmo reći pozitivna stvar, a to je da je osobni odbitak povećan sa 1800 na 2200 kuna onda se ne govori istovremeno da je 12% poreza da se plaća sada samo do 2200 kuna, a nakon toga dakle sa 25%. Što znači dodatni udar na plaće, udar na one najniža primanja. Upravo je to i razlog pada plaća. Evo primjer sami sindikati su ocijenili da je riječ doista o jednom zavaravanju rekao bih hrvatske javnosti jednako kao što se hrvatsku javnost zavarava da su okolnosti znatno teže nego što su bile u prethodnom razdoblju. To nije istina. Ja ću sad ovdje ponoviti ono što je kolega potpredsjednik pokušao reći da se ipak neće zabilježiti jer nisu hrvatske kamere, odnosno kamere HRT-a uključene, ali su ostali mediji tu koji prate naravno. Ne morate favorizirati samo kamere HRT-a premda će i oni vjerojatno sa saborske televizije moći dobiti informaciju o tome što se raspravljalo i što se raspravlja danas u Hrvatskom saboru pa ću reći sljedeće: u zadnja tri tromjesečja, odnosno u tri tromjesečja prošle godine je BDP rastao u Hrvatskoj, rastao. U drugom tromjesečju je rastao za 0,8% to su podaci statistički koje nitko ne može izmijeniti. U trećem tromjesečju je rastao za 0,6% i u četvrtom negdje oko 0,3%. Svim zemljama koje je pogodila recesija, koje je pogodila gospodarska kriza kad se u dva uzastopna tromjesečja povećava BDP onda je jasno da je riječ o tome da to gospodarstvo polako izlazi iz krize. To su činjenice koje govore u prilog tome da gospodarstvo te države, te zemlje izlazi iz krize jer dva uzastopna tromjesečja i u minusu znače da gospodarstvo te države ulazi u krizu. Prema tome imamo tri tromjesečja u kojima je hrvatsko gospodarstvo uspjelo se podići iznad nule, uspjelo je ući u plus. Dakle, uspjelo se prilagoditi uvjetima koji vladaju na tržištu ne samo u Hrvatskoj nego naravno europskom prije svega, a sasvim sigurno i na svjetskom tržištu. I u tom smislu znači da su one mjere koje su se dotada provodile dale ipak pozitivne rezultate. Danas govoriti o tome da su okolnosti teže nego što su bile jednostavno je obmanjivanje javnosti. Jer se ovo događalo dakle u prethodna tri tromjesečja. Dakle do kraja prošle godine 2011. godine. Prema tome ovaj rez koji s jedne strane opterećuje dodatno sa porezom na dodanu vrijednost sa porezima opterećuje dodatno hrvatske građane i sve one koji su obveznici plaćanja poreza za 3,5 milijarde kuna plus. Znači direktno opterećenje tih istih i privatnih osoba, dakle građana hrvatskih i hrvatskog gospodarstva. Dakle te 3,5 milijarde mora netko platiti. A taj netko se zove hrvatski građani. Oni će biti ti koji će platiti te dodatne 3,5 milijarde kuna koji će donijeti nove 3,5 milijarde kuna u državni proračun. Prema tome, jasno je da je onaj dio za koji Vlada smatra da će osloboditi hrvatske poduzetnike, da će smanjiti samom činjenicom da će smanjiti njihove izdatke promjenom poreza izmjenom doprinosa za zdravstveno osiguranje neće biti dovoljno. Zašto? Možda bi to bilo dovoljno kad bi te 2,4 milijarde kuna bile na jednom mjestu ili koncentrirane na 10 mjesta pa bi onda se moglo govoriti o investicijama od 2 milijarde kuna, jednoj investiciji od 2 milijarde kuna ili o 10 investicija po ne znam 240 milijuna kuna koje bi doista mogle značiti nekakvo pokretanje gospodarstva. Međutim, to je raspoređeno na cijelu Hrvatsku na sve poduzetnike u Hrvatskoj. Znate koliko imate pravnih osoba u Hrvatskoj, njima u suštini to neće biti dovoljno za pokretanje bilo kakvog investicijskog ciklusa. Kada se rasporedi to na broj pravnih osoba na koje se odnose ova smanjenja dakle doprinosa i ono s čime se pokušava ići prema poduzetnicima. S druge strane ste ih opteretili. Uvodite im uvođenjem novih poreza, novih stopa itd., naravno da će oni morati financirati te izmjene u svom računalnom sustavu, morati će netko financirati to je oko 8% kapitala će trebati dodatni poduzetnicima da bi te promjene oni proveli, oko 8% kapitala njihovog. Oni će biti dodatno opterećeni da bi mogli provesti promjene o kojima je danas riječ, ne dolazi nikakvo rasterećenje u suštini, neće doći do nikakvog rasterećenja niti će doći do neke nove klime za bolje ulaganje za veće ulaganje, doista je riječ o demagogiji na žalost, tu demagogiju će ispaštati i hrvatski gospodarstvenici, poduzetnici, ali u ovom slučaju, u slučaju povećanja PDV-a prije svega Hrvatski građani koji će morati donijeti 3,5 milijarde kuna više u državni proračun. Uostalom osobna potrošnja je predviđena prema ovim projekcijama koje je dala Vlada Republike Hrvatske, u sljedeće dvije godine predviđen pad osobne potrošnje. Što to znači? To znači da će hrvatski građani i po vama koji predlažete ove zakone i sutra proračun znači da će po vama pad osobne potrošnje značiti lošiji standard hrvatskih građana. Jer kada dolazi do pada osobne potrošnje u Hrvatskoj, dolazi onda kada je lošiji standard, samo tada dolazi. Druga stvar, ne možemo se ne osvrnuti na prijedlog proračuna zato što su ove izmjene Zakona koje su danas pred nama vezane uz proračun koji će biti za 2012. godinu. Ono što je još tragičnije s čime idete također u zavaravanje javnosti, je da predviđate rast gospodarski rast, u ovoj godini 2012. za 0,8%. Svi analitičari ekonomski jasno govore da će pad biti najmanje 0,2% i to je najblaža verzija pada. A ostali govore da će biti pad najmanje 1%. Dakle, morate računa da 1,8% čak će biti razlike u državnom proračunu temeljem samo te činjenice, zbog jednostavno, … gospodarskog rasta kojeg ste predvidjeli na 0,8% u plusu.
U ovom izlaganju kolega Marin Jurjević želi ispraviti neki navod.
Netočan je navod kolege Matušića da koaliciona vlast ide u zavaravanje javnosti i čitav ovaj njegov nastup je bio zavaravanje javnosti, hvaljenje time kako su napustili vlast sa velikim uspjesima, skačući od ispod nule, malo do nule, pa je provirio čak do nosa poviše nula, pa sada kaže vidite kako smo vam u divnom stanju ostavili društvo dok 80% građana smatra da nikada lošije nije živjelo. Umjesto da kažete zahvalni smo vam što ste se prihvatili posla da pokušate popraviti gotovo nemoguće, ono što smo mi pokvarili.
To baš nije bio korektan ispravak netočnog navoda, ali to nas upućuje na to da moramo mijenjati Poslovnik. Kolega Igor Rađenović se javio za raspravu u trajanju od 10 minuta. Oprostite kolega Rađenoviću, nisam vidio ovdje pločicu za repliku. Jeste se javili za repliku?
Mislila sam da je kolega Matušić izazvao malo više reakcije ali eto. Pa eto, mene fascinirate kolega kada pričate o udaru na standard Hrvatskih građana sa ovim mjerama, ja mislim da Hrvatski građani jako dobro znaju kada se taj udar na njihov standard dogodi. Ovo su sada mjere za saniranje tih šteta koje su neke prijašnje Vlade prouzročile. Sjećam se u prošlom sazivu kada se PDV povećavao sa 22 na 23%, oko toga je bilo puno priče u ovoj Sabornici, ali fascinantno je da to povećanje PDV-a tada nije pomoglo u smanjenju deficita. Ovo proračun kojem prethode ove današnje mjere će biti prvi Hrvatski proračun koji će raditi zaista na smanjenju deficita. Što se tiče rasta BDP-a kojeg predviđa ova današnja Vlada možda niste dovoljno dobro pogledali proračun, imate još dovoljno vremena do ponedjeljka, on nije uračunat u prihodovnu stranu proračuna.
Odgovor na repliku kolega Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa kolegice doista je ta vaša tvrdnja da povećanje PDV-a sa 22na 23% nije pomoglo u smanjenju deficita. Deficit bi bio znatno veći da nije bilo tog povećanja poreza, bio bi znatno veći. Prema tome, apsolutno je konsolidirao stanje i sa onim porezima koje ste vi također nazivali haračima se uspjelo konsolidirati financijsko stanje usprkos izuzetno teškoj situaciji kakva nije danas ni u svijetu ni u Europskoj uniji. Prema tome, to je jedna činjenica. Drugo, porezni prihodi rastu sa 61 milijarde kuna na 64,5 milijarde kuna. Drugo, prikazali ste u proračunu plan za 2011. godinu kada govorimo o tom proračunu, ne ostvarenje u 2011. nego plan. A dobro znamo da se ostvarenje razlikovalo od plana. Prema tome, imat ćemo prilike raspravljati kada dođe proračun na dnevni red već sljedećeg tjedna. I treće što sam htio reći naravno, danas govorite da se kriza uvozi iz europske unije i svijeta, to danas govorite, a kada je došla stvarno iz Europske unije i svijeta, kada se odrazila na Hrvatsko gospodarstvo onda to vaš kolega govori bivša vlast je dovela Hrvatsku u to stanje. Nije bivša vlast dovela Hrvatsku u to stanje, dovela je upravo svjetska kriza koja je prouzročila kolapse u svim zemljama Europske unije. Samo u državama članicama Europske unije, samo od početka 2009. do početka 2010. su dali iz svojih proračuna 3 tisuće milijardi eura za spas svojih banaka koje je znatno opteretilo njihove proračune i njihove države, samo u godini i pol dana, tri tisuće milijardi eura za spas bankarskog sustava. I onda niste govorili kako je to kriza iz Europske unije koja se prelila na Hrvatsku nego ste govorili da je to kriza Hrvatskog gospodarstva. Danas imate priliku, mi smo gospodarstvo vratili iznad 0 a vi ćete ga vratiti ponovno iznad 0.
Dakle, još jedanput uz isprike kolegi Rađenoviću dajem mu riječ za raspravu u trajanju od 10 minuta.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo da možda nastavim tamo gdje je stao gospodin Matušić. DA, doveli ste nas do 16 milijuna deficita i cijela ova priča i priča zapravo počinje od tih 16 milijuna deficita proračuna. Stoga pred nama je ovaj paket promjene poreznih zakona čiji efekti već jesu.
Molim vas nemojte dobacivati iz klupe.
Čiji efekti već jesu ugrađeni u prijedlog proračuna za sljedeću godinu. A ono što je važno što je rekla kolegica Vrbat porast ova investicija koji je često korišten u raspravama sa one strane a i u vašoj raspravi dakle porast od 0,8 nije ugrađen u porast prihoda. S druge strane također inflacija nije ugrađena a i ovaj plan i program i realizacija o kojoj ste govorili realizacija prihoda prošle godine bila je čak nešto bolja od plana prema tome prihodi sigurno nisu prenapuhani. No, međutim da se vratim na temu. Naime, umorili smo očigledno i sami sebe kroz ove brojke, umorili smo vjerojatno i hrvatsku javnost koja nas prati, iako je do sada na odborima barem na onima na kojima sam ja prisustvovao ali i onome što sam vidio po medijima i u svemu je prilično uozbiljena rasprava u odnosu na neke prethodne. Mislim da su svi segmenti hrvatskog društva zapravo svjesni situacije u kojoj se nalazimo i svjesni i jasni da ovako više dalje ne ide i da jedan značajan preokret i preokret u trendu koji je postojao svih ovih prethodnih godina je zapravo nužan. Rekoh danas na Odboru za gospodarstvo jedan tanker koji godinama plovi u krivom smjeru je prilično teško preokrenuti ovih pedesetak dana, ali eto učinit ćemo sve da taj posao koji smo dobili pred sobom … naša vlada da ga pokuša dovesti do kraja. Čitava stručna javnost je očekivala rezove. Preduvjeti za rezove u samom proračunu, preduvjeti za smanjenje deficita su tu pred nama, jedino se razlika u tim reakcijama i stručne javnosti i međunarodnih bonitetnih kuća i ovdje kod nas stoji da li je trebalo rezati jače ili je trebalo to učiniti na ovoj razini ili su možda oni preteški. E sada iz ovoga što mi govorimo kada vadimo brojke van ja bih apelirao da i u nastavke rasprave ima još dosta prijavljenih da se ipak držimo projekcija, a one sve pišu. Bilo bi tu dosta ispravaka netočnih navoda, sve pišu u materijalima Vlade i bilo bi dobro da ipak našim profesionalcima koji su to izračunali da vjerujemo oko brojki i da se tih brojki držimo. Ciljevi oko kojih zapravo nemamo spora bili su jedinstveni što je podloga za ovaj porezni paket koji neki nazivaju i mini reformom iako to ona objektivno nije. Bili su fiskalna konsolidacija dakle smanjenje ovog deficita o kojem smo govorili, zadržavanje pozicije na međunarodnom tržištu kapitala i ono što je ključno to je stvaranje podloga za razvoj gospodarstva. Ključ je rekoh uvodno da sa pozicije prihoda i ne dolazi do povećanja u odnosu na prethodnu godinu. Prihod proračuna je sad zapravo … građani u konačnici sav prihoda proračuna i cijeli proračun pune građani. Ali ono što jest razlika u odnosu na često spominjano jasno prije dvije godine u doba daleko veće krize kao što reče gospodin Matušić iako to nije istina, tadašnje povećanje PDV-a i tadašnji krizni porez koji vrlo često zaboravljate i koji je puno teže pogodio osobni standard građana. Razlika u tim i ovim odnosima je da današnjem mjere koje donosimo i promjene u strukturi prihoda nisu tu samo radi prihoda i radi povećanja rashoda i povećanje deficita, baš obrnuto. To nije put koji je bio onaj put pa se deficit proračuna popeo na dvoznamenkastu razinu samog proračuna nego je taj put upravo u drugom smjeru. I to je ta razlika koju mi nosimo među sobom i to je ta preraspodjela oko koje se razlikujemo i oko koje ne bježimo. Preraspodjela tereta sa gospodarstva na potrošnju. Bruto plaće, reinvestirana dobit, ukidanje doprinosa za novozaposlene nakon godinu dana, danas najavljeni vodni doprinos, šume, spomenička renta kao dio paketa sa današnje sjednice Vlade. Nije li to preraspodjela tereta, a kažem teret je svih 110 milijuna kuna prihoda proračuna, nije li to preraspodjela tereta sa gospodarstva na stalnu potrošnju, nije li pravednije i nije li razlika među nama, jest razlika da preraspodjela na one sa manjim prihodima na građane koji ipak imaju veće prihode, nije li to posljedica u ovim prijedlozima kod poreza na dohodak da imamo 750 tisuća dobitnika i ta matematika tu postoji i ne znam zašto smo govorili neke druge brojke kolega Bačić ako se ne varam. 750 tisuća dobitnika dakle ljudi koji će imati veća primanja nakon realizacije ovoga poreza i 450 tisuća gubitnika ali građana sa većim prihodima, nije li smanjena stopa PDV-a na osnovne životne potrepštine preraspodjela u tom smjeru. U konačnici preraspodjela sa onih koji žive od svoga rada sa onih koji žive od svoga kapitala. Nije li taj porez na dividendu uz standardan porez na dobit koji je dvadesetak posto i porez na dividendu koji je 12% na njega nije li to upravo ta jednako ili gotovo jednako porezno opterećenje kao neke plaće srednjeg sloja u RH koja je dakle ako poštujemo ove porezne razrede otprilike na toj razini. Ali i tu smo imali dakako u vidu zapravo Vlada kao predlagatelj razliku između malih i velikih i da ne bi otišla kriva poruka u javnost dakle sve one koji su ispod 12 tisuća kuna njih taj porez neće zapravo neće biti oporezivani do 12 tisuća kuna dividenda pojedinaca. I sa te strane mali dioničari nemaju razloga za brigu. Što se tiče PDV-a i korištenja automobila i reprezentacije itd. moram priznati da su mene fascinirale brojke te zaista prilično velike u milijardama se broji evazije koja sa te strane su poduzetnici ili kvazi poduzetnici koristili kao način da svoju privatnu potrošnju i nije li pravednije da tu privatnu potrošnju u restoranima i automobilu koji privatno vozimo da jednako košta onaj koji imamo i koji nemamo a osobito imajući u vidu da je to dio i direktive EU prema tome koju smo nekako morali primijeniti za nekoliko mjeseci. Onaj put koji smo mi odabrali ovim putem k približavanju ka uravnoteženju prihoda i rashoda i k smanjenju deficita nije lak. Jasno je da uz strukturne probleme koje imamo i tu ćemo se složiti oko mirovina oko zdravstva oko svega dalje da put nije jednostavan da je put izlaska iz krize dugogodišnji da sada ne špekuliramo o tome koliko nam treba da određene gospodarske pokazatelje dovedemo u pozitivne trendove. Ali je jasno da, i to je naš put koji smo odabrali, da je jedini način porast prihoda dakle rasterećenje gospodarstva, borba za svako radno mjesto koje će onda kasnije kroz agregatni rast privrede, realnoga sektora moći dovesti do uravnoteženja proračuna i do nekih boljih dana za sve naše građane. Zar nije na tom putu upravo Zakon o porezu na dobit koji je jedan od ovog paketa zakona, dakle olakšica za investiranu dobit, nije li upravo na tom putu dokapitalizacija HBOR-a 500 milijuna kuna izvršena ovih dana kako bi evo već sad uspjeli za 1 postotni poen smanjiti kredite za malo i srednje poduzetništvo. Nije li na tom putu podizanje granice za ulazak u sustav PDV-a na 230 tisuća kuna, nije li na tom putu podizanje granice za obračun PDV-a za male poduzetnike na 800 tisuća kuna, dakle za tromjesečni obračun itd. Očigledno da promjena i preduvjet za … [[Ne razumije se.]] za spas Hrvatske, za crvenilo … [[Ne razumije se.]] , očigledno je trebalo dosta hrabrosti i odgovornosti i Vladi Republike Hrvatske i svima nama da donesemo, da stvorimo preduvjete za izlazak iz krize. Očigledno je preduvjet za kvalitetan proračun ovi porezni zakoni, a očigledno je kvalitetan proračun proračun koji će omogućiti da gospodarstvo digne ovu prihodnu stranu jedini put da Hrvatska izađe na one staze, da ne kažemo onu čuvenu od gospođe Kosor, dakle putem koji smo obećali građanima i koji ćemo u ovih 4 godine, a vjerujem i u naredne 4 godine ostvariti. Hvala lijepo.
Na ovo izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda i dvije replike. Najprije ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega, netočan je vaš navod da niste uzeli kao temelj ovog proračuna za 2012. povećanje BDP-a za 0,8%. Jest, to je vaša projekcija jer da ste uzeli projekcije koje ekonomski analitičari … pa i HNB koji govori da će biti najmanje 0,2% pada u ovoj godini do onih koji govore da će biti preko 1% u minusu BDP onda biste jasno znali da će sasvim sigurno biti deficit znatno, znatno veći nego što ga vi po ovim projekcijama za 2012. predviđate. I kad govorite o porezima onda jasno recite, tvrtke i građani će morati donijeti novih 3,5 milijarde kuna u državni proračun 2012. godine, 3,5 milijarde kuna. To ćete uzeti tvrtkama i građanima koji će to morati dati u proračun. To su činjenice.
Replika, najprije kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Rađenović, ja ću počet od ove vaše zadnje da idete putevima kojima ste obećali. A nije Vlada kukuriku ništa obećala od ovoga što sada radite jer da ste to obećali vjerujte ne bi bili sada u prigodi da na ovaj način ovdje tako govorite već ste prevarili naravno narod. I još nešto kolega Rađenović, govorite o nekom tankeru, pa vidite dolazite iz Holdinga koji bi mogli nazvati Titanic Hrvatske, Titanic Grada Zagreba pa ako je to vaše objašnjenje danas ovog svega sukladno nauci u Holdingu onda dragi hrvatski narode pripremite si pojaseve za spašavanje.
Druga replika, kolega Đuro Popijač.
Gospodine potpredsjedniče. Dakle uvaženi kolega zastupnik je rekao da je direktno povećanje porezne presije direktna podloga za razvoj gospodarstva. Dakle tako ako interpretiramo ovo što ste izrekli da je ovo sve podloga za uspješan razvoj gospodarstva ja nigdje ni u praksi ni u teoriji nisam vidio da povećanje porezne presije koje ovdje definitivno se događa će blagotvorno ili jest blagotvorno djelovalo na rast konkurentnosti i na rast gospodarstva. Najdirektnije, rijetko se može zabilježiti negdje da je ovakav težak udarac upravo gospodarstvu kao što je ovdje zadan sa ova četiri antipoduzetnička zakona zadan upravo hrvatskom gospodarstvu takav primjer ni u povijesti ni u svijetu se ne može pronaći. Povećanje stope PDV-a doprinijet će definitivno rastu cijena, smanjenju potrošnje i povećanju potrebnih likvidnih sredstava hrvatskim poduzetnicima da namiruju PDV jer znamo kako se PDV plaća. Toliko nepoduzetničke retorike isto tako dugo se nije čulo, dakle govoriti isto tako da poduzetnici ne žive od rada a vi ste spomenuli da će se smanjivati i porezna presija na rad, a povećavati na kapital. Porez na dividendu je porez poduzetnicima i gospodarstvenicima. Dakle zar mislite da zaista poduzetnici i gospodarstvenici ne spadaju u kategoriju ljudi koji rade. Rade gospodine zastupniče krvavo, teško, zalažući često sve što imaju, radeći dan i noć i ugrožavajući svoje živote i naravno i svoju obitelj. To su današnji poduzetnici i upravo te poduzetnike i te gospodarstvenike ćete dodatno oporezivati ovim nepoštenim dodatnim porezom na dobit. Hvala.
Čut ćemo i odgovor na repliku kolege Igora Rađenovića.
Pa evo moram priznati da očigledno se Hrvatska udruga poslodavaca i poduzetnici ne slažu sa vama jer na jučerašnjem GSV-u, a i sindikati sa druge strane su podržali mjere ove Vlade i podržali put kojim je ona krenula. Ono što sam ja govorio, a evo ponoviti ću onda što je to rasterećenje poduzetništva, ako nije snižavanje bruto cijene rada kroz doprinose za zdravstveno osiguranje dakle 2%, ako nije ukidanje poreza na dobit za investiranu dobit, ako nije omogućavanje novozaposlenih radnika i onih koji dolaze sa burze nakon dvije godine, a da za njih ne plaćaju nikakve doprinose, ako nije to ukidanje … vodnog doprinosa, doprinosa za šume, spomeničke rente, ako to sve nisu rasterećenja gospodarstva, a ono što sam govorio i što ste me ulovili oko automobila i oko restorana koji se zaista koristio u najvećem dijelu… … /Buka u dvorani./… Brojke su milijardu i 300 milijuna, da ne pogriješim sada jednoga i milijardu 200, pomozite ministre financija. Dal zaista je to pomoć nekoj velikoj hrvatskoj automobilskoj industriji koja nažalost ne postoji itd. … [[Upadica se ne razumije.]] Neće spasiti, ali milijardu 300 i milijardu 500 puno znači, jednakost hrvatskih građana… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Kolega Popijač, nemojte dobacivati iz klupe. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Jovo Vuković.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih htio samo par riječi reći vezano za ovaj čitav paket zakona jer puno toga je rečeno u replikama, u diskusijama, u svemu ostalom što jest. Ja dolazim iz gospodarstva i znam u kakvom stanju se gospodarstvo nalazi i kako na koji način poslujemo i što radimo da bi preživjeli i zadržali radna mjesta. Također želim vjerovati da ovaj paket zakona o kome mi sad trenutno raspravljamo će donijeti nove investicije, da će donijeti nova radna mjesta. Nije nama drago i nije ni meni drago povećanje PDV-a na 25%. Ali, ako će povećanje PDV-a na 25% prijedlog poreza izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, prijedlog izmjena i dopuna o konačnom prijedlogu Zakona o porezu na dohodak donijeti nove investicije koje vjerujte da su u RH praktično stale ne bude li novih investicija, ne bude li novih povećanja, nove vrijednosti, ne bude li novog zapošljavanja neće biti sve skupa dobro. Zadržao bih se na prijedlogu Zakona o porezu na dohodak. Tu je Vlada donijela danas određenu odluku vezano za poboljšanje određenih struktura vezano za jedinice lokalne samouprave. Ja se nadam da će to biti uravnoteženo jer postoje male jedinice lokalne samouprave koje jednostavno ne mogu da prežive ukoliko se ne bude moglo pomoći. Isto tako apeliram na i Ministarstvo financija i na sve ostale koje mogu da naprave da sve ono što možemo naći u rezervi u proračunu, peglali smo ga koliko smo mogli, da uputimo u investicije. Želim vjerovati da je ovo prvi paket zakona koji će donijeti nove investicije RH i nova radna mjesta. Vidjet ćemo njegov odraz za 6, 7, 8 mjeseci što će se dogoditi. Isto tako na svim odborima danas je bio proračun i većinom je u 99% slučajeva to prošlo. Želim vjerovati da ćemo donijeti nove zakone koji će donijeti nove investitore jer mi imamo puno zakona ovdje koji ne privlače nego odbijaju investitore. I to nije dobro. Mi moramo jednostavno pokušati izmijeniti kad su u pitanju i građevinske dozvole što jeste da privučemo investitore, da pogledamo u proračunu da li možemo još nešto naći da pokrenemo ciklus investicija. Ovo oslobađanje privrede od određenih doprinosa, poreza, će sigurno doprinijeti tome. Koliko će doprinijet PDV vidjet ćemo. Tako da ja jednostavno smatram da mi moramo pogledati što učiniti. Ovo je prvi paket nove Vlade. Klub SDSS-a će ga podržati i smatramo da će donijeti rezultate novim radnim mjestima. Ako bude bilo potrebe za nekim drugim izmjenama nadamo se da će one ići samo u pravcu zapošljavanja, a nikako u pravcu nekih drugih stvari. Ljude zanima kako će dobiti posao, kako će dobiti plaću, kako će ostat da mogu preživjeti. A sve ostale priče su za nešto drugo. Zahvaljujem se.
Hvala vama. Iduća na redu za raspravu je uvažena zastupnica Melita Mulić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Tu je zapravo danas manje-više sve rečeno, mada je i nekoliko neistina izrečeno pa možda bih se u ovoj svojoj raspravi koja je bila i prvotno koncipirana na sasvim drugačiji način osvrnula i na njih. Možda bih počela od povećanja opće stope PDV-a te uvođenja međustopa. Pojedine kolege dušobrižnici su izrazili bili veliku zabrinutost za hrvatske dojilje i budućnost valjda hrvatskih naraštaja i u smislu dakle da Vlada uvodi međustopu na dječju hranu te na proizvode od masti i masti životinjskog podrijetla. Ukoliko pogledate prijedlog zakona tada ćete jasno vidjeti da se ne sugerira način dojenja već da se zaista uvode međustope i olakšice za najšire slojeve stanovništva. Neki od kolega su govorili da te međustope nikada ništa nisu donijele. Onda zapravo se može jednako tako postaviti pitanje zbog čega se nije uvelo pojedine stope dok se nismo počeli usklađivati nulta stopa PDV-a ili zbog čega se nisu povećali do kraja jer već smo imali međustope PDV-a poput usluga smještaja u turizmu, usluga smještaja i polupansionskog te pansionskog boravka. Dakle ovim paketom se još dodatno proširuje, proširuju se međustope. Vezano isto tako za, kad je u pitanju opća stopa PDV-a i njezin učinak na gospodarstvo. Neki dan smo imali priliku čuti da zapravo sa ovim prihodovnim punjenjem u smislu jel' proračuna da to zapravo iznosi to znači 2,4 milijarde kuna za gospodarstvo što da bi se ilustrirao uopće taj podatak koliko prikupljamo u hrvatski proračun da je to zapravo kompletan iznos kamata na godišnje investicije poslovnog sektora koji je u prošloj godini iznosio 45 milijardi kuna. Kad su u pitanju ako već govorimo o cijelom paketu možda bi se makli sa poreza na … [[Govornica se ne razumije.]] na porez na dohodak. Kad je u pitanju porez na dohodak, iako su se pojedine kolege jednako tako zalagale za uvođenje međustope, činjenica jeste da je ovo prvi put da otkako imamo taj zakon da se uvodi stopa oporezivanja i da je ovo prvi put da uvodimo jedan pravedniji model i onemogućavamo daljnje osobno bogaćenje pojedinaca. Dakle uvodi se … [[Govornica se ne razumije.]] model oporezivanja visokog osobnog kapitala. Gledajući čitav paket ovih poreznih reformi možemo reći nešto i o povlasticama za male dioničare, odnosno olakšanje svima onim koji imaju male primitke poput recimo izmjena u paušalnom oporezivanju dohotka. I naravno već je u nekoliko navrata spomenuto, ali nije to zgorega i naglasiti, i treba to na odgovarajući način i iskomunicirati prema hrvatskoj javnosti, nije istina da se nije učinilo ništa za najšire slojeve društva jer ukoliko 800 tisuća radnika i obrtnika te 200 tisuća umirovljenika nisu najširi slojevi društva onda ja to stvarno ne znam što to jesu. Dakle bilo je ovdje prijepora da li je ovo realan proračun ili je on neoliberalan. U svakom slučaju mislim da je ovo optimalna kombinacija mjera sačuvanja socijalne politike, pomirbe fiskalne i monetarne politike i da je ovako predložen porezni paket zapravo postiže ono čemu težimo, a to su fiskalna konsolidacija, u smislu njegovih posljedica na proračun kojem ćemo raspravljati u ponedjeljak, da pridonosi smanjenju cijene rada, dakle, samim time i posljedično povećanje konkurentnosti gospodarstva ubrizgava određenu injekciju u gospodarstvo i ima svoje socijalne ciljeve. Evo, zahvaljujem se.
Imamo jednu repliku, kolega Dražen Đurović.
Pa samo replika kratko, kada je riječ o izjavama i ovim stopama o njihovom pomicanju, projekcijama stoji da će se tim ostvariti smanjenje prihoda proračuna za 340 milijuna kuna, znači ukupno će sada ono što su kolege ukazivale pa bih ja to u replici da ono što nije u projekcijama izneseno je to znači da će se za 340 milijuna kuna tog porezno rasterećenja preko poreza na dohodak smanjiti prihod jedinica lokalne samouprave koji prihoduju iz toga. Na to se nije ni na koji način osvrnulo u proračunu i na koji način će se to odraziti na sve usvojene proračune jedinica lokalne uprave a posebno onih jedinica gdje su niske plaće, a to su upravo u onim nerazvijenim dijelovima Hrvatske koji inače imaju manje proračune i manje plaće. To je onaj dio na koji smo mi ukazivali a nismo dobili niti odgovor niti smo se sada osvrtali na tu temu. Hvala.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Melita Mulić.
Odustaje.
Onda nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, cijenjeni kolega Peđa Grbin.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine ministre, zamjenici i pomoćnici. Prije svega mislim da ćemo se svi složiti da građanima nikada nije bilo drago a bogami niti lako kada su se podizale stope poreza, mislim da je to činjenica pred kojom ne treba zatvarati oči i koju treba priznati. Međutim, ovdje nije predložen samo jedan zakon, ovdje je predložen paket zakona. Predstavnici Ministarstva su u svojim izlaganjima obrazložili zašto je to nužno učiniti i mislim da građani to shvaćaju. Pored Zakona o porezu na dodanu vrijednost predložen je čitav niz drugih zakona kojima se u ovoj osnovi ipak udar na standard građana pokušao učiniti što je moguće lakšim, lagodnijim, ako nikome drugome onda barem onim sferama građana koji su u najtežem socioekonomskom statusu. To je najviše vidljivo iz poreza na dohodak, kojim se pokušalo rasteretiti one sa najmanjim prihodima. Kolega je sada u svojoj replici istaknuo da nitko od nas ne govori o 340 milijuna manje prihoda sa osnove poreza na dohodak. Poštovani kolega ako ste proučili dokumentaciju vidjeli ste tamo da je predviđeno porast od 290 milijuna prihoda s osnove dohotka od kapitala jer je stav i ove većine i naše vlade da osim rada u Republici Hrvatskoj treba oporezovati i kapital i po našem sudu na otprilike isti način, osim 20% kod poreza na dobit i ovdje sa 12% poreza na dohodak kapitala čime će se to sa ukupnim iznosom od cirka 32% izjednačiti sa prosječnim poreznim opterećenjem od cirka 33% kod poreza na dohodak od rada. ja stvarno ne vidim zbog čega smatrate da to nije pravedno, zbog čega smatrate da to ne treba činiti. Toliko što se tiče poreza na dohodak. Govorili smo ovdje dosta o porezu na dodanu vrijednost, neću kazati što su cijenjeni kolege prije mene govorili ali ukazati ću na jednu sitnicu, a to je ono o čemu se u zadnje vrijeme najviše govorilo a to su osobni automobili. Do nedavno sam radio kao odvjetnik i kao takav bio sam u jednoj vrlo apsurdnoj situaciji da je država više me honorirala i više me nagrađivala ako bih kupio skupi auto Mercedes, BMW ili nešto slično nego ako bih zaposlio radnika. Mene je kao odvjetnika koji sam poslovao po Zakonu o obrtu bilo puno isplativije kupiti auto koji bi me koštao puno manje nego građanina nego zaposliti radnika, to je nedopustivo i upravo zato moram podržati ove mjere koje predložila Vlada. S druge strane biti ću slobodan odavde pozvati Vladu da nam što prije uputi mjere koje će poticati zapošljavanje novih radnika, poticati samozapošljavanje naših građana. Jer samo ovakva mjera naravno da nije dovoljna. Nadalje, u ovom paketu zakona imamo pitanje obveznih zdravstvenih osiguranja. Nije se dovoljno istaklo po mojem mišljenju da se smanjuje maksimalna participacija građanima u bolničkim, odnosno računima za liječenje, to je vrlo važna mjera, sa 3 tisuće na 2 tisuće kuna se smanjuje maksimum sudjelovanja. S druge strane jasno mi je da ljudi nisu sretni što se granica podiže sa 30 na 50 kilometara za naknadu troškova ali opet evo danas smo i amandmanima predvidjeli da ta naknada troškova se izuzima iz ovrhe, barem da ju pokušamo spasiti onim građanima koji su u najtežoj ekonomskoj situaciji. Evo kolege su prije mene dosta govorili i neću se ponavljati i samo ću reći da smatram da su ove mjere nužne, možda građanima neće biti najlagodnije ali suprotno onome što smo danas čuli od opozicije, činjenica je da su građani više nego ikada svjesni da je Republika Hrvatska u krizi, i to ne puno manjoj nego što je bila prije godinu ili dvije dana, dapače u nekim segmentima i većoj. I da se kada se nalazimo u takvoj krizi potrebni radikalni i odlučni koraci iz nje izađemo a upravo to mislim da s ovim mjerama koje vlada predložila činimo. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Replika kolega Dražen Đurović.
Ma da pročitao, dohodak od kapitala 290 milijuna kuna, samo je pitanje gdje će ići i na koji način će se distribuirati, neće se on više distribuirati na isti način po Hrvatskoj kao prihod od poreza na dohodak. On će biti distribuirati različito, a proračuni županija, općina i gradova su već doneseni, temeljem planiranih prihoda od poreza na dohodak, tako da to više neće biti na isti način distribuirano. Evo hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Kao što sam već ranije govorio Vlada je uputila prijedlog zakona kojim se regulira financiranje jedinica lokalnih samouprava i u njemu je predviđeno da je točno ovo što ste vi rekli, neće se distribuirati na isti način kao što je bio do sada, veći dio će pripadati jedinicama lokalne samouprave. Tako da moram reći uistinu ste u pravu, neće biti isto kao što je bilo do sada. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za raspravu u trajanju od 10 minuta prijavila se i uvažena zastupnica Nevenka Bečić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja sam htjela skrenuti pažnju na sadržaj Prijedloga konačnog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, međutim, moram napomenuti da jučer na Odboru za financije i proračun sve primjedbe koje sam ja iznijela sa zadovoljstvom mogu konstatirati da je naša Vlada sada putem amandmana i uvažila. Međutim, pošto sam dobila pravo na riječ ipak ću istaknuti radi gospodarstvenika i područja iz kojeg ja dolazim, što sam ja to napomenula i što sam čitajući ovaj prijedlog konačnog zakona sa dopunama i izmjenama Zakona o porezu na dohodak uočila. Naime, u samom prijedlogu stoji da će se osnovica poreza na dobiti smanjiti za iznos dobiti koja se unese u temeljni kapital poreznog obveznika odnosno trgovačkog društva. Dakle, za koji se izvrši dokapitalizacija navedenog društva. Međutim, bilo je nedorečenosti i to na način da je stajalo da će nadležna Porezna uprava prilikom kontrole poreznog obveznika ukoliko ocijeni da je došlo do dokapitalizacije iz razloga da bi porezni obveznik smanjio svoj porez na dobit, bilo je jako nejasno i moglo je doći do zloupotrebe na koji način bi porezno tijelo tumačilo što to znači zloupotreba i s kojim ciljem je napravljena odnosno što i kako bi poduzetnici mogli napraviti unosom dobiti u temeljni kapital društva a da ih porezno tijelo ne okarakterizira kao one koji su to napravili utaje poreza na dobit. I evo sa zadovoljstvom kažem i konstatiram da je putem amandmana Vlada to ispravila pa je nadodala točku 6. Gdje kaže da će se smatrati da to nije utaja poreza ukoliko je to utrošeno za reinvestiranu dobit. S tim da je Vlada ovdje pojasnila što se podrazumijeva pod tom reinvestiranom dobiti. I to je jako dobro da je to napravljeno sada putem amandmana da bi porezni obveznici, pravne osobe i stručne službe koje u tim pravnim osobama u trgovačkim društvima rade mogle bez stresa rješavati svoje svakodnevne probleme u poslu, a da imaju točno naznaku što i kako će nadležno porezno tijelo okarakterizirati i na koji način. Nadalje, skrenula sam također pažnju što isto vidim da je ovdje putem amandmana Vlada prihvatila, a to je da je u konačnom tekstu prijedloga za izmjenu i dopunu Zakona o porezu na dohodak stajalo da će se oporezovati isplata dividende i udjela u dobiti koja je ostvarena od 2001. godine pa nadalje. Smatram da to nije korektno i da se na taj način kažnjavaju svi oni poduzetnici i gospodarstvenici i pravne osobe koji su zadržanu dobit koja je oporezovana zadržavali u pravnoj osobi i iz te zadržane dobiti su vršili investicijska ulaganja, otvarali su radna mjesta i stvarali su dodanu vrijednost kako za predmetno trgovačko društvo tako su stvarali dobrobit za širu društvenu zajednicu. Sa ovim prijedlogom zakona kako je on prije naveden oni bi bili kažnjeni. Međutim evo jučer sam ja na Odboru za financije i proračun istaknula i taj detalj i što mi je drago, naša Vlada je i to prihvatila pa je ovdje u amandmanu koji smo malo prije dobili na stol navedeno da će se ta dobit odnosno isplata dividendi i udjela u dobit koja se unese u temeljni kapital također biti oslobođena plaćanja poreza na dohodak od 12%. Po onom prethodnom tekstu kako je bio naveden isplata takve zadržane dobiti podlijegala bi oporezivanju porezom na dividendu i udio u dobit od 12% uvećane za pripadajući prirez. Sada je to ispravljeno. Međutim, isto tako moram napomenuti da ukoliko se vratimo u povijest da je od 2001. do 2004. godine bio na snazi Zakon o porezu na dohodak koji je propisivao da se isplata dobiti nakon oporezivanja dioničarima, vlasnicima oporezuje također sa porezom na dohodak i pripadajućim prirezom. Od 1. siječnja 2005. godine pa do danas to je stavljeno van snage, taj zakon je doživo izmjene i isplata dobiti nakon oporezivanja vršila se je vlasnicima bez plaćanja poreza na dohodak. Naravno sad ovim konačnim prijedlogom izmjena i dopuna to se ponovno mijenja. Uvodi se porez na dohodak 12% uvećano za pripadajući prirez. Sagledavajući cijelu situaciju u našem okruženju to je i razumljivo da naša Vlada traži način kako će izići iz ove krizne recesije i način na koji će povećati prihodovnu stranu državnog proračuna. To prihvaćam. Međutim nijedan gospodarstvenik ni vlasnik neće biti zadovoljan ukoliko bi mu se oporezovala dobit koju je on u prethodnim godinama ostvario na koji je pravna osoba platila porez na dobit, on ju nije dizao zato što ih je ulagao dalje, investirao je i sada kao kazna zbog njegova ulaganja trebalo bi doći i ovi penali tj. taj porez na dividendu i udio u dobiti. To je ispravljeno ovim amandmanom pa tim putem ja se zahvaljujem Vladi što je imala razumijevanja i za ovaj dio naše populacije. Hvala lijepa.
Hvala vama. Idući na redu za raspravu je uvaženi kolega Božidar Kalmeta. Nema ga. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Ivan Grubišić, nema ni njege. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Cijenjeni zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću se osvrnuti na prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju jer neću govoriti o onim ostalim zakonima jer tu su moji kolege Laburisti rekli pa se nećemo ponavljati u dijelu gdje imamo jasno indentično razmišljanje. Kada je u pitanju izmjene Zakona o zdravstvenom osiguranju onda moram reći da u konkretnom ovom slučaju malo dajemo ali puno uzimamo. Kada govorimo o ovom dijelu što to malo dajemo na oko ponuđeno rješenje izgleda značajni financijski udio jer se govori da se smanjuje udio u najvišem dijelu ono što plaćaju korisnici za račune za korištenje zdravstvene usluge sa 90,2% na 60,13% ili u konkretnijem slučaju to znači sa 3 tisuće kuna na 2 tisuće kuna. To na oko izgleda značajni financijski dio ali moramo imati na umu da najveći do korisnika zdravstvene usluge ima dopunsko zdravstveno osiguranje i da ne plaćaju taj dio troškova nego im to pokriva dopunsko zdravstveno osiguranje. Onaj manji ovaj dio vjerojatno i češće ne koristi usluge liječnika i nema tako velike troškove unutar toga da bi i davali. No i konkretno rješenje ono je dobro, ono je pozitivno i u svakom slučaju poboljšanje je, ali mislim da ukupni financijski efekti ne budu bili veliki na osnovu tog rješenja. Ono drugo rješenje koje jasno mi kao Hrvatski laburisti-stranka rada ne podržavamo, a to je rješenje gdje se pomiče granica sa 30 km na 50 km vezano za priznavanje troškova prijevoza i po pitanju toga bit će na udaru u velikom dijelu dosta građana korisnika zdravstvenih usluga koji vezano i za svoju socijalnu situaciju, mala primanja, pogotovo oni građani u ruralnim dijelovima, sredinama koje nemaju mogućnost u svojem mjestu koristiti određene usluge i pretrage nego će morati ići i putovati, ali im neće biti pokriveni troškovi prijevoza. Po nekakvim računicama koje jesu radi se o nekakvim uštedama oko 50 milijuna kuna i to će biti efekti na osnovu onoga što se neće priznavati troškovi prijevoza. Jasno da najveći dio socijalnih skupina, to je onaj dio ugroženih građana koji su bez posla, koji se nalaze na Zavodu za zapošljavanje, njih 334 tisuće nezaposlenih, umirovljenici, prethodno sam rekao i poljoprivrednici, u većem dijelu bit će pogođeni sa tim dijelom izmjena zakona. Kada govorimo o zdravstvenom osiguranju onda u proračunu je predviđeno manje sredstava za 740 milijuna kuna. Smanjivanje troškova kao što sam rekao u ovom dijelu 50 milijuna kuna vezano za troškove prijevoza koji padaju sa 245 milijuna na 195 milijuna kuna. Ali ono što posebno se treba reći, a to je ono pitanje smanjivanje stope 15% na 13% od kojeg će imati koristi samo poslodavci, a manje će imati gospodarstvo kao što se navodi u materijalu, s time da moje osobno razmišljanje i razmišljanje dosta nas je da neće se sa ovim potezom ništa povećati veća konkurentnost, neće se povećati ni veća zaposlenost. Praktično poslodavci će iskoristiti te novce u neke druge svrhe. Neće jasno ni radnici osjetiti na svojim plaćama. Jasno da manja sredstva koja će biti na raspolaganju zdravstvu negdje prijeti jedna određena opasnost za 4 milijuna 363 tisuće korisnika koji bi jasno mogli zbog manjka sredstava biti i uskraćeni za dio svojih usluga u zdravstvu. Već sad imamo situaciju da dosta bolnica je u lošoj financijskoj situaciji. Smanjenje unutar proračuna za 800 milijuna kuna u zdravstvu ministru će trebati stvarno čarobni štapić da održi zdravstvo zdravo, a bojim se da u konačnosti kao i ovaj potez koji je prema korisnicima zdravstvenog osiguranja za smanjivanje prava na putne troškove moglo bi se i u daljnjim potezima prelomiti na leđa korisnika. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi kolega Domagoj Milošević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa prije svega zapravo želim konstatirati da je predlagatelj odnosno Vlada Republike Hrvatske napravila jednu zamjenu teza i to opasnu zamjenu teza, zamijenili su uzrok i posljedicu, dakle uzrok naših problema u Hrvatskoj nije slabo punjenje državnog proračuna dakle to je posljedica. Slabo punjenje državnog proračuna je naravno posljedica stvarnog uzroka, a uzrok je slabo hrvatsko gospodarstvo, oštećeno krizom, nejaki privatni sektor i u tom smislu zapravo i zabrinjavaju neke današnje rasprave koje očito da neki u ovom Hrvatskom saboru ne razumiju koliko je zapravo važan privatni sektor za našu budućnost i za naše gospodarstvo. Dizanje PDV-a za 2 postotna poena će sigurno imati loše i opasne posljedice i to tri. Prva loša, izrazito loša i opasna posljedica, a to je da naravno usred zapravo krize na neki način umjesto da se trudimo iz sive zone vratiti što više poduzetnika i naplatiti više poreza na taj način, dakle zapravo ćemo dižući porez i porezno opterećenje povećati sivu zonu što zasigurno nije cilj. Drugi je svakako novi udar na srednji sloj i pritom urušavanje potrošnje, a da bi Hrvatska postala od potrošačkog društva jedno proizvodno i izvozno orijentirano društvo, dakle gospodarstvo trebat će sigurno dosta godina. I na kraju i zapravo najopasnija posljedica ovog dizanja PDV-a će biti daljnje urušavanje gospodarstva, dakle prije svega s obzirom na to da proteklih nekoliko godina zbog krize i europske i svjetske ekonomske krize hrvatski poduzetnici bilježe pad prihoda, istovremeno konkurencija na hrvatskom tržištu na različitim sektorima naravno da raste, ne pada i s obzirom da još uvijek dobar dio hrvatskih poduzetnika nije dovoljno izvozno konkurentan onda se lako može zapravo desiti da se posebno u nekim sektorima uopće ne dođe do dizanja cijena. Što to znači? Ako ste povećali poreznu presiju, a poduzetnici ne dignu cijene to znači da će to direktno ići na njihov trošak, trošak marže odnosno profita. I marža i profit je nešto bez čega nijedan poduzetnik ne može opstati, ne može investirat, ne može zapošljavat, a zapravo ključan cilj ja vjerujem ipak svih nas je prije svega novo zapošljavanje, dakle rast gospodarske aktivnosti koje imaju jedan od ključnih ciljeva rast zapošljavanja. Također treba ovdje napomenuti radi svih nas, a to je naravno da osobno želim zbog svih hrvatskih građana da rejting agencije uvaže napore, da nam zadrže kreditni rejting i da kreditori također percipiraju stvarno stanje, međutim problem je sljedeći. Dakle sve, i rejting agencije i naši kreditori dobro razumiju zapravo da dizanjem poreza vi niste pokrenuli strukturne reforme i zapravo razumiju da ovakvo stanje u kojem se zapravo sve više dižući porezi i poreznu presiju na neki način vodi u potpuno krivi smjer. Ne bih sad se ovdje nabacivao riječima kao što je grčki scenarij, ali to zasigurno nije smjer kojim želimo i trebamo ići. I na kraju zapravo ostaje jedno otvoreno pitanje, a to je Kukuriku je koalicija i u predizbornoj kampanji ali i nakon osvajanja vlasti najavljivala da ćete bit efikasniji u upravljanju državnom imovinom i da ćete podići razinu efikasnosti javne administracije. Ta javna administracija zaista je izrazito bitna i za privatni sektor i za napredak cjelokupnog gospodarstva. Dakle nastavak investicijskog ciklusa, poticanje i privlačenje stranih ulagača poticaji gospodarstvu. Ostaje dakle otvoreno pitanje ili zapravo možda je i jasno da je jednostavno u pitanju nesigurnost ili sigurnost da se to sve skupa neće ostvariti. Jer ukoliko bi to bilo tako onda nema jednostavno potrebe za podizanje PDV-a. Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo još 2 zastupnika prijavljenih za pojedinačnu raspravu. Riječ dajem kolegi Bori Grubišiću.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo danas je već dosta toga rečeno, iscrpljene su rekao bih svi argumenti i oporbe i pozicije u svezi ovoga i jasno je da kao što je rekao i gospodin Vinković u ime kluba HDSSB-a da ćemo mi pa dakle i ja podržati ove zakone djelomično. Naime radi se o tome da ćemo prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost kod glasovanja biti protiv. Zašto protiv? Pa već je rečeno ovdje da povećanje PDV-a da tako kažem skraćeno sa 23 na 25%,a to je kada se uzme taj broj od 23 onda negdje oko 8,5% otprilike u ukupnoj masi toj poreznoj, dovodi do toga da ono obrazloženje koje stoji je zapravo i konstatacija jedna katastrofalna, a to je da se zapravo to radi zbog toga da kod smanjenja doprinosa za zdravstveno osiguranje koje je da kažem snosi ili uplaćuje poslodavac ili poslodavci da to bude nekakav nadomjestak. E sad kada uzmemo činjenicu da poslodavci na ime poreza i na ime doprinosa su kumulirali dosada netko reče 46 milijardi kuna, netko reče 50 milijardi kuna. Koje je jamstvo da će to što se zaradi da kažem ili da bude povećanje novčane mase na PDV-u biti upotrijebljeno u ono u što gospodin ministar i u Vladi nadležni tvrde da će potaknuti zapravo, smanjiti cijenu rada i potaknuti gospodarstvo. Ako već dosada imamo takvu da kažem blago rečeno financijsku nedisciplinu, pa ja bih rekao i nemoral, da se kumuliralo 46 milijardi, evo to je jedna svota koja danas mislim da je Lesar to rekao, kolega Lesar, 46 milijardi kuna to je skoro, ne skoro nego 40% proračuna Hrvatske za ovu godinu. Dakle, koja su jamstva? Koje su garancije da će to biti baš i tko to može narediti ili se možemo samo kao što ovdje vrlo često govorimo nadati se, željeti da će to biti usmjereno u razvoj gospodarstva, u investiranje jer je smanjena cijena rada. Dakle, svi građani koji će plaćati taj povećani PDV koji je btw ili kako rekoh usput rečeno drugi po visini u Europi nakon Mađarske koja ima 27%, Hrvatska je druga sa 25% sa PDV-om, dakle svi građani će u cijenama artikala plaćati upravo to nešto imaginarno nešto što nije mjerljivo i nemoguće je kontrolirati kamo će taj novac, a rečeno je da će to biti zamjena za onih 2% uplata za HZZO za zdravstveno osiguranje ajde da tako kažemo … to tijekove ili tokove novca nemoguće kontrolirati. Nadalje, kada smo govorili o ovim međustopama kako se kaže i artiklima koji su narečeni kao oni koji će ići u međustope zbog eto olakšica onima naj da kažem siromašnijima, a to je ovdje već spominjani šećer i voda, zatim ulje, mlijeko, znanstveni časopisi, turističke usluge itd. što je već sve nabrojeno, onda se pitamo i kada već govorimo o tom poslovnom poštenju evo već sad možete vidjeti poslovno poštenje kada dođete upravo kupiti ove artikle koji su navedeni kao oni koji će ići u međustope već sad su cijene povišene. Dakle, oni su se već sad da kažem naštimali na to da zapravo smanjeni PDV dakle u međustopi da zapravo da kažem gotovo rekao bih uzmu maržu umjesto toga jel', ništa drugo. I što smo dobili? Ništa. Što su dobili građani? Ništa. Koja im je olakšica? Ništa. Kada se govori o tom dugu u smislu neplaćanja poreza i doprinosa ja sam u raspravi ovdje za ovom govornicom i predlagao da dođe određenim uredbama Vlade ili do otpisa kamata, a da se glavnica da kažem jasno i glasno definira i da se plati pa da se bar bilo kakva šteta izbjegne, odnosno bar u nekoj mjeri izbjegne tako katastrofalna šteta kao što je to 46 milijardi kuna. Jasno je da od tih 46 milijardi kuna ukoliko ne bi bilo nikakve fleksibilnosti u dogovorima ili u uredbama Vlade da bi šteta bila daleko veća nego ako bi se moglo dogovoriti da se barem glavnica plati pa makar kako se kaže i na rate ili u nekom vremenskom razdoblju koje bi bilo razumno kako bi se bar dio toga zapriječio. Što je to priječilo Poreznu inspekciju i ostale institucije Hrvatske države i Hrvatske vlade da dopusti ovakav dug od 46 milijardi kuna? Je li se pogodovalo nekome? Je li to bilo birano društvo? Ne bih u to ulazio, ali jasno da se tako dalje i ne može i ne smije tako se dalje raditi. Kada se govori o, i pošto je to materijal koji je obuhvatio 4, 5 zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju onda je više nego jasno da je na djelu ona rekao bih balkanska izreka koliko para toliko muzike. Tako da i smanjenje od 2% a to onda više nije onih 8% što ste govorili o PDV-u, nego to je 14% manje jer 2 u 15 je 7, dakle 7 u 100 je 14% je manji doprinos za zdravstveno osiguranje nego što je prije bilo. Dakle, s 15 na 13% je zapravo 14% manje novaca. Jel' se misli da zdravstvo zaista može istrpjeti, a znamo dobro da i europsko i svjetsko zdravstvo svake godine proizvodi i nove metode, i skuplje lijekove, i skuplji materijal i sve ostalo. Volio bih, vjerujte mi da bih volio da to što je zacrtano dakle, da zdravstvene usluge ostanu na istom nivou kao što su sada, jer hrvatsko zdravstvo je odlično zdravstvo. Ono je dobro zdravstvo. A da sa ovom količinom novca koja je ovdje predviđena da se to ostvari. Ali što kažu, bumo vidli za nekoliko mjeseci već,za 6 mjeseci ćemo vidjeti kako će stajati naše bolnice i naše ukupno zdravstvo. Osim toga, mi vrlo dobro znamo što je to dug bolnica i HZZO-a. To su dugovi dobavljačima. Vjerujte mi da malo dobavljača ima koji utužuju ovrhom Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ili bolnice. Ne. Zašto netko duguje 360 dana za lijekove, nek ne tužuje nekoga. Pa nekome je u koristi – i jednima, a možda i drugima da to ne ide tužbama. Pa znamo mi djeluje farmaceutska industrija i svjetska i veledrogerije i svi ostali. To treba poravnati na 0, početi od početka i zadati okvire u zdravstvu koji bi se trebali poštovati, a ima prostora u zdravstvu za određene uštede. Rekao sam da će Klub HDSSB-a i ja osobno,a pošto mi svijetli crveno ne mogu više razglabati o svemu tome osim Zakona o PDV-a podržati i ove ostale zakone. Hvala lijepo.
Želju da replicira na ovo osnovno izlaganje iskazuje kolega Dražen Đurović.
Hvala. Evo, dobro ste primijetili kolega Grubišić da Vlada ne može, ne nalazi načina da naplati 46 ili neki, piše 43 milijarde kuna poreznog duga, ne nalazi se načina da se naplati navodno 9 milijardi kuna dugova za naknade koncesije za vađenje šljunka koje su ostale, već je jedini način da se namakne neki novac povišenje PDV-a. Što se tiče smanjenja doprinosa za zdravstvo, pa svi mi znamo i zamjećivali smo da je uvijek taj deficit u tom sustavu oko milijardu kuna godišnje minimalno. Zato HZZO i ostaje u riznici još godinu dana jer će se iz Riznice ponovno pokrivati i taj manjak koji će nastati na kraju godine. Čuli smo danas na klubu da je, na jednom odboru da je plan da se dodatno smanje doprinosi za zdravstvo kroz uvođenje poreza na imovinu planiranog od sljedeće godine. To je evo jedna nova informacija koju smo čuli od pomoćnice ministra na odboru. Sve u svemu ni ja ne vjerujem da će se moći zdravstvo u ovom opsegu i na ovaj način financirati sa ovim iznosom kako je predviđeno. Hvala.
Čut ćemo i odgovor na repliku kolege Grubišića.
Hvala. Kolega Đurović, baš vam hvala na ovoj replici. Naime, nije samo šljunak da kažem rudno bogatstvo iako ne smatramo rudom sve što se kopa ispod zemlje, nego je šljunak nešto sasvim drugo, ali spada u rudno bogatstvo po definiciji. Imamo mi u Hrvatskoj puno takvih rudnih bogatstava počevši od kalcita i najvrjednijeg nalazišta kalcita, možda saborski zastupnici ne znaju, je u Brodsko-posavskoj županiji u Općini Pocrkavlje kalcit koji piše u Odjelu za rudarstvo Ministarstva gospodarstva vodi se pod PV, posebna vrijednost. Na žalost, i tamo je došlo do eksploatacije bez naplate koncesije. Odvežene su milijarde kubika kalcita sa tog nalazišta. Kamo je to otišlo, kome je otišlo, nije na moje nego na Bajićevo da ispituje.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu od 10 minuta prijavila se zastupnica poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Zanimljivo je sada slušati kolege vladajuće koji su u srpnju 2009. bili u drugoj poziciji i držati u ruci zapisnik što su onda govorili kada se PDV-e povećavao sa 22 na 23%. Onda nije bilo govora da je to povećanje od jednog postotka, nego čak od 5% kao što i je. To je za 5% veći porez, nego što je bio ranije. Sada nitko ne govori da je povećanje sa 23% na 25% povećanje od 8 i pol posto. Ispada kao da je sada to povećanje znatno niže. Onda se govorilo da će se de facto ovom mjerom samo zakopati svoja porezna baza. Kaže, znači, mi kratkoročno kroz 2 mjeseca ćemo s obzirom na efekt koji se događa odmah imati nešto bolje punjenje. No međutim, u nešto dužem roku dogodit će se pad, ljudi će sve manje trošiti, bit će manja ponuda i proizvodnja, a da ne kažemo da će potrošački pesimizam kod ljudi kada se povise cijene biti takav da će odlučiti da će vrijeme biti što značajnije za štednju. Isto tako, naglašavali su da PDV-e i punjenje proračuna je obrnuto proporcionalno. Sada ministrica ranije gospođa Vesna Pusić saborska zastupnica imala je velikih primjedbi što se u hitnom postupku donosi takav zakon, sada isto to radimo mi, sada se ne donosi i ne stupa na snagu kako je onda govorila u subotu, nego sada će stupiti na snagu i početi s primjenom drugog četvrtka. Možda je to nešto veći period. Isto tako, naša predsjednica ranija premijerka je razgovarala i dogovarala sa svima onima koji bi trebali povisiti cijene, apelirala je na njih i nagovarala ih da to ne učine. Isto to, slušamo i ovih dana i unatoč svemu tome ista ta vladajuća stranka nama u materijalima kaže da će upravo ovim zakonom u 9 mjeseci 2012. godine se povećati prihod državnog proračuna za otprilike 2 i pol milijarde kuna. Ono što se veseli u ovom zapisniku, a bilo bi jako dobro da je već i u ovim izmjenama i dopunama zakona stav i mišljenje kolegice Ingrid koja kaže i ističe kao veliki problem da se PDV plaća po ispostavljenim računima. I slažem se a sada je taj problem još za 8,5% veći i teži. Naime, svi oni koji se žele prijaviti na bilo koji natječaj prema Zakonu o javnoj nabavi moraju imati sve podmirene dugove i obveze prema državi, a znamo što je sa ispostavljenim računima, koliko ih dugo treba čekati da se oni naplate. Sve ovo znači da u biti još više ulazimo u džep našeg poduzetnika i da on ustvari 2% svog čistog prihoda mora izdvojiti za ovu novu mjeru. S obzirom da se radi o visokom datumu o 1. ožujka kada se on već počinje primjenjivati trebamo isto znati što će se dogoditi u turizmu. Naime, u programu Vlade kaže donijet ćemo konkurentne poreze upravo zato što bi mogli što bolje konkurirati na tržištu prilikom prodaje svojih kapaciteta. Ovo je katastrofalni udar na porez i na turizam. Upravo smo u jeku najvećih promidžbenih aktivnosti i to za sezonu koja je puna neizvjesnosti. Znamo da je također u inozemstvu jedno recesijsko oslabljeno razdoblje i vrijeme koje je ispred nas sigurno ne obećava puno niti nam dozvoljava da upravo 1. ožujka podižemo tu stupu od 23 na 25%. Zato apeliram da se još jedanput preispita pohvalno je ovo što će se u turizmu smanjiti stopa sa 1. siječnjem 2013. godine, međutim, sada za sve goste koji najavljuju svoj dolazak a usporedivši to sa 2011. znamo da je u Hrvatskoj boravilo preko 10 milijuna gostiju, svih zajedno čeka veliko iznenađenje. Isto trebalo bi razmotriti s obzirom da se radi o 16 tisuća ugostitelja koji će na ovakav način biti zakinuti kao što sam rekla, ili će se sa 2% njihovog čistog prihoda priliti u ovaj PDV i u ovih vaših očekivanih 2,5 milijarde kuna, ili će to iznenaditi našeg gosta što ćemo osjetiti u sezoni 2013. Hvala.
Hvala lijepa. I na kraju u ime Kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada, gospodin Nikola Vuljanić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Javio sam se za ovih pet minuta jer smatram a i Klub laburista da je ovo izuzetno važna tema koja direktno, sasvim direktno utječe na sve Hrvatske građane posebno one koji žive od svog rada i ne žive bog zna kako. Svi novi porezi i varijacije poreza koji su predloženi, o kojima smo danas ovdje diskutirali manjkavi su jer su nepravedni, nepravedni su jer nisu progresivni, nema pravednih i poštenih poreza koji nisu progresivni, pošten je porez onaj kojeg više plati onaj tko više ima. Ako je stopa poreza na dobit 12%, onda je 12% jednaka za čovjeka koji zaradi 100 tisuća kuna godišnje i 100 milijuna. E sada da mi netko objasni na koji način je to pošteno vrlo teško. Porast poreza na dodanu vrijednost je zapravo na neki način alimentiranje ovog sniženja doprinosa za zdravstvo što je i ministar rekao što piše konačno u obrazloženju i kako hoćete. To ne daje samo nepošteno, to je direktni bezobrazluk izvlačenja novaca iz džepa svim građanima i prebacivanje u džep onih koji kažu predsjednik Udruge poslodavaca radnici su nam postali teret oko vrata. Da li mislite da će taj čovjek koji to kaže, tim novcima otvoriti nova radna mjesta i primiti nove radnike. Pa njemu je to teret oko vrata za Boga miloga, on će taj novac staviti u džep i ostat će mu u džepu, dakle ići će u onaj džep u kojem već dosta toga ima. Sniziti će se doprinos za zdravstvo i neće se, to neće ni na koji način utjecati na prava pacijenata, to kaže ministar. Sljedeći zakon koji ovdje imamo je jedan od Zakona u ovom paketu je Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju gdje se onih 30 kilometara koji se ne plaćaju prijevoza proširuje na 50 km. Mreža pokriva Hrvatsku, zdravstvene ustanove, specijalisti su na svakom ćošku nema nikakve potrebe da se to ljudima plaća, osim ako ne poslušamo pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom koja nam je svima uputila dopis gdje kaže da je to strašno, jer su upravo osobe o kojima se ona brine u ruralnim krajevima siromašni tako da si i sa plaćenim prijevozom teško mogu priuštiti odlazak specijalisti sada to uopće si neće moći priuštiti. To je nova društvena pravednost, to je isto vlast koja nije neoliberalna nego koja je nekako drugačije, ne znam točno kako se zove. Čemu kada sve to dobijemo ovako na hrpi se čovjek upita, čemu služi vlast i država. Da li onima koji su glasali za takvu vlast ili onima koji su se vlašću i ovom prošlom i svakom drugom okoristili, ovdje je dosta jasno rečeno. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključili smo i završili raspravu po klubovima i raspravu od 10 minuta pojedinačno zastupnika. Prije nego što zamolim predstavnika Vlade ministra financija Slavka Linića, možda da se prije izjasni zamjenik ministra zdravlja da li prihvaća predložene amandmane na Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju koji su utvrđeni od strane Odbora za zakonodavstvo. Možete se izjasniti o amandmanima Odbora da li ih prihvaća?
Evo u ime Ministarstva zdravlja izjašnjavamo se da prihvaćamo predloženi amandman. U ime Vlada.
Hvala lijepa, razumjeli smo. Hvala lijepa. Dajem riječ ministru financija zaključno završno izlaganje.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, zahvaljujem na raspravi, zahvaljujem i na prijedlogu niza amandmana tako da ćemo se mi sutra u toku izglasavanja zakona izjasniti o amandmanima kao što ste vidjeli već same rasprave na odborima i prijedlozi koji su dolazili su rezultirali određenim vladinim amandmanima. Želim samo kratko ponoviti, cijeli ovaj paket je rađen samo iz jednog razloga kako Vlada aktivna može utjecati na krizu i negativne posljedice krize. Ovdje je tijekom rasprave posebna rasprava bila o stopi gospodarskog rasta. I kada promatramo ekonomske analitičare iz Hrvatske i izvan Hrvatske, skoro da nijedan nije rekao da će stopa rasta biti pozitivna. Svi su rekli 0,3 do 1,5%. I to su procjene sudbine hrvatskog gospodarstva za 2012. Godinu na bazi ekonomskih analitičara. Čime su se rukovodili ti analitičari kada su procjenjivali da će nam se to dogoditi. Rukovodili su se prije svega krizom u Europi. Druga strana trogodišnji negativnim trendom u investicijskoj potrošnji, enormnim problemima u likvidnosti hrvatskog gospodarstva i sve većim brojem nezaposlenih. Prema tome, nema ni u Hrvatskoj ni van Hrvatske osoba koja je ocijenila da će 2012.godina biti godina gospodarske stabilnosti, gospodarskog rasta. Ne, nego obrnuto negativne posljedice. Suočena sa takvim analizama sa takvom perspektivom za 2012.godinu Vlada može skrštenih ruku reći, a što mi možemo ili može biti aktivna u svojoj politici. I to je razlog da smo pristupili promjenama zakonskih propisa da bi se borili za konkurentnost hrvatskog gospodarstva da ih vratimo investicijama i zapošljavanju radnika. To je samo jedna od mjera. I zato ove promjene o poreznim zakonima. U korist tog gospodarstva da promijenimo trendom. Ali svjesni također da bitnih promjena samo sa poreznim propisima i neće biti ocijenili smo da bitku za gospodarski rast možemo rast učiniti na neki način realnijom ako pokrenemo niz državnih investicija, državnih. Što znači da ne očekujemo da privatni sektor krene u rizično vrijeme i investicije. Obrnuto, velimo državne investicije u dijelu elektroprivrede, energetike u bici za drugačije ponašanje INA-e u dijelu željeznica, bici za gradnju infrastrukture, uređenje, kvalitetu pružanja usluga na željeznicama, alternativnim izvorima energije. Da to su sve investicije koje nisu velike za 2012.kada gledamo pojedinačno koje mogu biti ostvarive, gdje se papiri mogu dobiti, gdje nisu problem ni financijska sredstva. Jer zahvaljujući i prethodnoj vladi koji je dobar dio ugovora zaključila sa investicijskim institucijama izvan zemlje kao što su EBRD, EIB itd. i imamo tih sredstava za provođenje ovakvih investicija. Znači moguće je, ali tu treba napor administracije i državnih tvrtki da zaista realiziramo tih dodatnih 8 milijardi državnih investicija. Ali 8 milijardi državnih investicija znači otvaranje tržišta investicijske aktivnosti i za hrvatske tvrtke. S obzirom da dobar dio sredstava dolazi iz investicijskih kuća izvan Hrvatske moraju ići natječaji, moraju se sukobiti sa konkurentima izvana koji također nemaju dovoljno posla u svojim zemljama. Moraju biti konkurentni. I to su razlozi gdje velimo da li skrštenih ruku čekati sudbinu ili obrnuto, aktivnom politikom Vlade boriti se za te uvjete bolje konkurentnije hrvatskog gospodarstva, otvoriti te investicije i to je taj naš optimizama, tu su i te naše poruke. Osim što će vam stvarati bolje uvjete omogućit će vam da započnemo sa jačim investicijskim ciklusom da napokon okrenemo negativne trendove u pozitivne. I to je razlog zašto je vladina projekcija jedina pozitivna. Zato što sebe kao Vladu obvezujemo na aktivno vođenje politike investicija, na bitku da svako trgovačko društvo Hrvatske u infrastrukturi i energetici u turizmu krene zapošljavati hrvatske tvrtke, krene zapošljavati te radnike. Ali da bi se mogli nositi sa tim teretom mi ih trebamo također i osposobiti sa nižim troškovima poslovanja. I to je taj paket vezan i s jedne i s druge strane. Znači aktivna želja Vlade da negativne trendove koji nam svi najavljuju koji su nam svi prognozirali pokušamo pokazati da mogu biti i drugačije ako je Vlada aktivna, ako Vlada ima određeni smjer i ako Vlada želi biti aktivna u tom procesu bitke za gospodarski rast. Par riječi o naplati doprinosa i poreza. Da, sve je veći broj onih koji ne plaćaju obaveze, sve je veći broj. Ogromni su iznosi da li ne naplaćenih ili obrnuto te nenaplaćene obveze trgovačkih društva i pojedinaca prema državi ili naša potraživanja pretvorene u jednogodišnje odgode ili trogodišnje odgode. Da, sve. Čak je Vlada danas predložila da ponovno pokušamo cijelu prošlu godinu nedisciplinu u plaćanjima do 31.siječnja ove godine ponovno pretvoriti u potporu Vlade i prolongirati na 36 mjeseci. Iduću sedmicu ćete raspravljati o tom zakonu. Da, to je još jedan vid potpore gospodarstvu u bici za nelikvidnost. Nekorektna prema svima onima koji pošteno plaćaju svoje poreze. Opet pomažemo onima koji su i nelojalna konkurencija mnogima koji su redoviti u svom plaćanju. Ali suočeni sa dilemom zaoštriti jer bez problema je moguće zaoštriti ponašanje, bez problema. Imat ćemo enormni broj naloga u blokadama i otvaranju stečaja jer nije riješeno 42 milijarde naloga međusobnog plaćanja, nije. I to je razlog zašto smo još jednom rekli idemo poduprijeti one koji ne mogu plaćati, svjesni toga da je među njima i onih koji ne treba. Svjesni toga. Ali ipak procjenjujemo da to u ukupnom problemu nelikvidnosti ima masu onih koji i nisu krivi zašto su se našli u tome. I to je jedna od posljednjih potpora prije nego što smatramo da trebamo zaista početi čistiti gospodarstvo od neuspješnih, od nesposobnih i u biti osnovno pokušati spašavati one koji imaju proizvod, imaju uslugu i imaju šanse za tržište, da li tu ili izvan Hrvatske. Zakon će bit pred vama, nakon usvajanja tog zakona u nekih 30-tak dana poreska uprava će pokušati primiti sve zahtjeve, ali nakon toga neplaćanje prema državi ili neizvršavanje ovakvih ugovora zaista će biti sankcionirano sa blokadama i stečajevima. Vjerujemo da ćemo negdje do kraja travnja ozbiljno raspraviti u dva čitanja Zakon o financijskom poslovanju u Republici Hrvatskoj. Tim zakonom pokušat ćemo zaista konsolidaciju, financijsku konsolidaciju ali i strukturnu konsolidaciju pojedinih grana gospodarstva obaviti između dužnika i vjerovnika van pravosuđa da bi ubrzali proces. I to je u biti pred nama godinu dana bitke za saniranje nelikvidnosti. Kao što vidite, nismo teret prebacili na dužnike i vjerovnike nego dužnike, vjerovnike i državu ako ima bilo kakvu kunu potraživanja. Znači nismo se odmaknuli opet, ali ćemo prijedlogom zakona aktivno sudjelovati u bitci za rješavanje sustava nelikvidnosti u Republici Hrvatskoj. To su sve mjere koje pokazuju da zaista trendovi koji su predviđeni za Hrvatsku da budu negativni mogu biti i pozitivni, ali koji će imati i teške, teške posljedice za pojedine grane gospodarstva, ja bih rekao i pojedine tvrtke. Ali u svemu tome nastojat ćemo biti i odgovorni i na neki način prioritetno usmjereni na radno mjesto koje ima opravdanje. Evo zahvaljujem. Nadam se da ćete podržati dobar dio ovog paketa jer dolazi ovako pred vas ja bih rekao dio po dio i trebat će nam zaista vremena da probleme izazvane krizom i negativne posljedice krize u toku ove godine razriješimo. Ali poruka svih ovih zakona je Vlada će imati aktivnu i jednu od najodgovornijih uloga. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo ministru financija. Konstatiram da nema više prijavljenih za raspravu po ovih pet prijedloga zakona. Glasovat ćemo i o prijedlozima zakona i o amandmanima kad se steknu za to uvjeti. Objavljujem da ćemo sada stati sa radom i najavljujem da ćemo početi sutra u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Očekujemo vas u velikom broju. Do sutra doviđenja. Idemo na sljedeći zakon Konačni prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Imamo i tu amandmane. Klub zastupnika SDP-a Hrvatske amandman na članak 3.?
Znači govorimo sada na članak 3. Kluba zastupnika SDP-a?
Da.
Ne prihvaća se. Obrazloženje.
Slušamo.
Direktivom Vijeća br. 2006 dodatkom 3 i Direktivom Vijeća 2006 br. 112 propisano je da se snižena stopa poreza na dodatnu vrijednost može primijeniti na isporuku opskrbe vodom, te stoga ovakav izričaj smo unijeli i u tekst zakona i on je u skladu sa direktivom EU. Stoga u slučaju propisivanja da se porez na dodanu vrijednost po sniženoj stopi plaća na isporuke vodnih usluga javne vodoopskrbe i odvodnje napominjemo da bi se u tom slučaju snižena stopa primjenjivala samo na isporuku vode putem javne vodoopskrbe što bi izrazito negativno se odrazilo na ona područja koja još uvijek nemaju javnu vodoopskrbu, pa se ta područja vodom uglavnom snabdijevaju putem cisterni. I to bi bila neravnopravnost među građanima Rijeke. Određene ove prijedlog ugradit ćemo u pravilnike vezano za provedbu zakona.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Idemo na sljedeći. Odbor za zakonodavstvo na članak 1.
Odbor za zakonodavstvo na članak 1. Ne prihvaća se. Vlada RH i Ured za zakonodavstvo zatražio je da se odredbe usklađenosti u konačnom prijedlogu zakona uvrste u članku 2. što je i učinjeno. Kada bi prihvatili prijedlog odbora da se odredbe o usklađenosti uvrste u članku 1. a samim tim utvrdilo da su odredbe u skladu s Direktivom Vijeća br. 2006/112 tog trenutka bimo utvrdili netočnosti iz razloga što sam Zakon o porezu na dodanu vrijednost nije u potpunosti usklađen sa europskom direktivom pa je to razlog da ne možemo ugraditi neistinu.
Hvala lijepa. Odbor za zakonodavstvo, predsjednica odbora. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 2 na članak 2. Odbora za zakonodavstvo.
Ne prihvaća se iz razloga što je vezan na prijedlog 1 odbora.
To je s obzirom na obrazloženje pa i koje ste dali i u pisanom obliku s obzirom kada se gleda jedinstveni tekst da zaista onda se ovaj amandman čini bespredmetnim.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Jadranka Kosor potpredsjednica Doma.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Mislim da duh Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora ne dopušta da predsjednik ili predsjednica odbora povlači amandman bez sjednice odbora jer zaključak je donesen na sjednici odbora i predsjednik ili predsjednica odbora nema ovlasti i Poslovnik o radu Sabora ne daje ovlasti predsjedniku ili predsjednici da povlači amandman. Pa molim da se ta primjedba usvoji.
Standard koji sam ja uživao u ovom Parlamentu 12 godina kaže da predsjednik Odbora za zakonodavstvo i drugi predsjednici odbora koji su dobili ovlaštenje imaju pravo na to. Dakle to je standard koji je bio 12 godina u životu. … /Buka u dvorani./… Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 3 na članak 10. istog Odbora za zakonodavstvo. Možete li poštovani ministre, amandman broj 3 Odbora za zakonodavstvo na članak 10.
Broj 3 na članak 10. ne prihvaća se obzirom da je članak 10. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost odnosi se na prijelazno razdoblje. Ako bi se u članku 10. stavcima 1. i 2. u sva tri slučaja ispred riječi zakon dodala riječ ovog zakona to bi značilo da se odredbe zakona odnose na članke ovog prijedloga što nije točno jer se članak primjerice 22. stavka 1. ovog zakona ne odnosi na ovaj zakon nego na originalni zakon. Zato smatramo da nomotehnički ne bi mogli prihvatiti ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa gospodine ministre. Predsjednica Odbora za zakonodavstvo.
Povlačim.
Hvala lijepa. Idemo na amandmane Kluba zastupnika Stranke rada-Hrvatskih laburista. Amandman na članak 3. Izvolite.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman i to kad govorimo o stavku 3. točki f po istom onom modelu kao što je bilo kod kluba SDP-a s obzirom da smo primijenili izričaj upotrijebljen u direktivi Europske unije tada ne možemo drukčije izričaj upotrijebiti u našem prijedlogu zakona, ali ponavljam riješit ćemo to pravilnicima o provedbi zakona. Kada govorimo o stavku 3. točki g, h i i također pozivajući se na odredbe europske direktive koja ne predviđa mogućnost uvođenja međustopa za električnu energiju i plin, nismo u mogućnosti prihvatiti navedene prijedloge s obzirom da ne bi dobili suglasnosti, a u isto vrijeme od iduće godine se takve međustope ne bi mogle ni primjenjivati.
Hvala lijepa. Izvolite, poštovani zastupniče Lesar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre samo usput, na direktive koje se pozivate, jesu one prevedene na hrvatski jezik i objavljene u "Narodnim novinama", nisu. Koliko ja znam uredbe europske su obvezujuće, direktive do kraja ne. Nešto što nije predviđeno ne znači da je zabranjeno. Ali pustimo sad to nadmudrivanje. Dva razloga, dva obrazloženja smo dali. Socijalni, nije produžene niti donijeta nova odluka Vlade o subvencioniranju dijela troškova za struju i plin kućanstvima po socijalnim kriterijima. Pitao sam prilikom rasprave Vlada namjerava li donijeti takvu odluku i za ovu godinu, nitko na to pitanje nije odgovorio. Niste vi bili, vaši suradnici su ostali .. [[Ne razumije se.]] I sad se niste očitovali. Da li ćete za ovu kalendarsku godinu nastaviti model subvencioniranja dijela troškova za struju i plin po socijalnim kriterijima? I drugi razlog, vi znate da ćemo od 1.7. iduće godine morati uvesti minimalne europske trošarine na struju i plin čime će zasigurno doći do povećanja cijena. Niste me uvjerili da bi bilo suprotno europskim pravilima međustopa na kućanstva i male potrošače i zbog toga tražimo glasanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Uključite se i glasujte. Hvala lijepa. Možemo vidjeti rezultat. Konstatiram da je 10 glasova za amandman, 30 zastupnika suzdržano i 79 protiv amandmana. Konstatiram amandman nije prihvaćen. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost u predloženom tekstu. Molim da se uključite i da glasujete. Možemo vidjet rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 1 suzdržan i 40 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala lijepa. Dobro jutro poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici. Možemo početi raditi kako smo najavili jučer. Prva na redu je rasprava o - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 37 U ime predlagatelja je ovdje zamjenik ministra gospodin Zoran Pičuljan. Izvolite.