Kolegice i kolege želim vam dobro jutro. Nastavljamo sa 9. sjednicom i sa točkom … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, potpredsjednik Reiner.
Poštovana gospođo potpredsjednice, u ime kluba HDZ-a molim stanku od 20 minuta. Naime, mediji su izvještavali da je predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović poslao jučer jedan non paper kojim se žali da za sankcije Hrvatskoj nema razloga jer namjerava ispuniti sve obveze u svezi s europskim uhidbenim nalogom popularno zvanim lex Perković kojim je nanesena tako strašna šteta hrvatskim interesima, a potpuno nepotrebno. U tom je, kako su mediji izvijestili, navodno najavio Europskoj komisiji da će se taj zakon naći na jučerašnjoj sjednici Vlade. Kako je jučerašnja sjednica Vlade prošla, a taj se zakon uopće nije spomenuo tražimo stanku, ali stanku prvenstveno da predsjednik Vlade dođe ovdje i objasni saborskim zastupnicima i cijeloj hrvatskoj javnosti o čemu se radi. Da bi mu dali vremena molimo 20 minuta da on može prijeći na drugu stranu Markovog trga pa da nam objasni, kažem i nama ali i hrvatskoj javnosti, da li je to točno, da li se ponovno radi o izigravanju Europske komisije ili ne. Hvala lijepa.
Hvala. Kolegica Kosor.
Gospođo potpredsjednice također tražimo stanku, ali od 10 minuta. Hvala.
Određujem stanku do 9,45. [[STANKA U 9,35 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nakon stanke koju su zatražili klubovi prvi će govoriti u ime kluba HDZ-a potpredsjednik Željko Reiner.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani kolegice i kolege. Kao što sam već rekao u traženju ove stanke mediji su izvještavali navodno da je premijer najavio kako će na jučerašnjoj sjednici Vlade se raspravljati o Zakonu o europskom uhidbenom nalogu odnosno "lex Perkoviću" i da će to biti na tragu onoga što je tražila Europska komisija. Na jučerašnjoj sjednici Vlade o tome nije bilo niti riječi. Nama naravno nije jasno ako je to točno da je to najavljeno zašto se to dogodilo i očekivali smo a i tražili da premijer dođe ovdje i da nam objasni da li su mediji krivo izvještavali o tome ili je to točno pa je hrvatska Vlada još jedanputa obmanula i Europsku komisiju a naravno i hrvatske građane. Predsjednik Vlade nije našao za potrebno objasniti te svoje postupke saborskim zastupnicima jer nas očito smatra nevažnim. To je pokazao u više navrata. Međutim ako je točno to što su mediji najavili, a nemamo razloga sumnjati u to da su premijer i Vlada obećali da će taj zakon kojim su izazvali toliku štetu Hrvatskoj na jučerašnjoj sjednici promijeniti i to nisu učinili, to je samo još jedan dokaz krajnje nevjerodostojnosti i premijera i Vlade i njihovih patetičnih pokušaja da obmanu, da prevare europske institucije. Rezultat je te prevrtljivosti, dvoličnosti, ciničnosti i arogancije prema europskim institucijama da sada primjerice njemačke novine pišu i to citiram "Hrvatska je prije nešto više od dva mjeseca trebala biti uzor za ostale u regiji, a umjesto toga postala je zastrašujući primjer" dakle štetu kakvu još do sada nitko od rata Hrvatskoj nije nanio, a sada je nanesena sada ne pogađa samo građane Hrvatske nego će očito imati utjecaj i na ostale zemlje u regiji. Mi smo izgleda naivno vjerovali da i gospodin Milanović i SDP iskreno podržavaju europski put Hrvatske jer su nas u to uporno uvjeravali. Sada se vidi da to nije bila istina i da njihovi ciljevi nisu bili proeuropski. Naime, Hrvatska je ulaskom u EU politički izašla iz Balkana što je toliko dugo vremena željela i nastojala. Pri tome želim jasno reći da Balkan u ovom slučaju naravno nije zemljopisni pojam već stanje duha, mentalitet, kulturološki fenomen. Nažalost je Hrvatska politički otišla sa Balkana ali je očito Balkan ostao duboko u srcima nekih i ne mogu ga tako lako iz sebe izbaciti. Budući da je premijer Milanović barem na početku svog mandata volio citirati latinske poslovice i izreke ja sam očekivao da će on biti ovdje, dozvolite mi da i ja to učinim pa ću parafrazirajući Ciceronovu izreku iz 1.govora Katilini reći "quousque tandem abutere Milanović patientia nostra" ili hrvatski do kada ćete gospodinu Milanoviću vi i vaša Vlada zloupotrebljavati našu strpljivost i to ne samo strpljivost saborskih zastupnika i hrvatskih građana već kao što je sada vidljivo i cijele EU. Budući da očito ova Vlada nije sposobna voditi ovu zemlju i to je danas svakome potpuno jasno, ako im je imalo stalo do Hrvatske i hrvatskih građana kojima toliku štetu stalno nanose, pozivam da i premijer i Vlada podnesu ostavku i tako konačno omoguće da hrvatski građani imaju korist od ulaska u EU, a ne samo sramotu, štetu i svađu s njenim institucijama. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Da, svašta se ovih dana i piše i govori i činjenica jest da je jedan dnevni list objavio navodno pismo i činjenica jest da se tamo pisalo da će se o izmjenama zakona govoriti jučer na sjednici Vlade i činjenica također jest da to nitko nije demantirao. Ali ne bih voljela da raspravljamo na temelju nagađanja u medijima, bilo bi dobro da uvijek raspravljamo samo o meritumu stvari. A meritum stvari jest da je zakon izmijenjen tri dana prije ulaska u EU, da smo izmijenili ono što smo potpisali, da smo potpisali jedno, a s drugim smo ušli i postali 28.članica EU i da naravno sada kao država imamo problem, problem moramo riješiti. I što se nas u našem klubu tiče predsjednik Milanović treba doći u Hrvatski sabor onda kada prijedlog zakona bude gotov, kada bude izmijenjen i kada će doći na dnevni red. Očekujemo da će to biti sljedeći tjedan. Iako je bilo normalno i logično s obzirom na zahtjev Europske komisije odnosno povjerenice Reding da to bude ovaj tjedan. Ja vas kolegice i kolege podsjećam još jedanput zbog toga što mislim da to nije niti u skladu sa Ustavom niti u skladu sa našim Poslovnikom da postoje izmjene i dopune Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa EU. Taj prijedlog izmjena zakona gdje se ukida ograničenje vezano za 2002.godinu podnio je naš klub, dakle nezavisne zastupnice i Hrvatske građanske stranke. To je za mene isto tako veliko pitanje jer je upravo ovaj Parlament, većina u Parlamentu odlučila da se o tom prijedlogu izmjena zakona ne raspravlja i da se taj prijedlog izmjena zakona o kojem sada već bruji cijela Europa pozicionira na 85. mjesto dnevnog reda. To dakako govori o dignitetu Hrvatskoga sabora kojem sami pridonosimo. Jako mi je žao i ponovit ću to još jedanput ovdje u Hrvatskom parlamentu, što se stvara dojam o nekom prijeporu između gospođe Reding i Vlade, odnosno gospođe Reding i Republike Hrvatske. Ona je zaista bila strogi nadzornik nad onim što smo radili, osobito u poglavlju 23, ali kad je stekla povjerenje i kad je vidjela da radimo punom snagom i u najboljem interesu Republike Hrvatske i u najboljem interesu onoga za što je postojao konsenzus tako rijedak u Hrvatskoj svih političkih snaga, odnosno relevantnih političkih snaga, a to je ulazak u Europsku uniju. Ona je pomogla i ona je bila među onima koji su zaslužni za činjenicu da Hrvatska nije dobila monitoring nakon ulaska, posebice naravno u području pravosuđa i to valja cijeniti i tu činjenicu treba uvažavati. Dakle gospođa Reding jest spremna uvijek na razgovor i spremna je na dijalog, ali pacta sunt servanda, nešto smo potpisali i kako se sada evo i danas ponovo javljaju neka nagađanja o tome da bi se dogovorio neki kompromis o tome, da će se i zakon izmijeniti, da će stupiti na snagu 1. siječnja 2014. Mislimo da ni to nije dobro. Mi smo potpisali nešto drugo. U ugovoru koji smo potpisali piše nešto drugo, dakle da se europski uhidbeni nalog aktivira našim ulaskom u Europsku uniju, dakle 1. srpnja 2013. i to je činjenica. Ta pravila smo izmijenili, kad ih vratimo na ono ne što traži Europska komisija, ne ono što traži Vivian Reding nego ono što smo potpisali, o čemu smo se dogovorili izmjenama Ustava Republike Hrvatske i onda zakonom tada će ja vjerujem svi ovdje u sabornici to poduprijeti i vjerujem da će svi prijepori sa Europskom komisijom prestati i da će se ova epizoda neću reći zaboraviti je zaboravit se neće nikada nego da će se skinuti sa dnevnoga reda. Povjerenje je teško steći, mi smo kao država povjerenje vrlo, vrlo teško stjecali, a lako ga je kao što vidimo izgubiti. Dakle trenutak je da Vlada reagira. Po mojem mišljenju Vlada je trebala sazvati sjednicu, čim je problem nastupio izmijeniti zakon, ali ako nikako drugačije očekujemo da se to dogodi početkom sljedećega tjedna i da rasprava u Hrvatskome saboru, a o tome ćete odlučivati vi kolegice i kolege, bude objedinjena sa prijedlogom izmjena zakona koji je podnio Klub nezavisne zastupnice i HGS-a. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I sad ćemo krenuti na 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 445 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno će obrazložiti prijedlog zakona zamjenik ministra poduzetništva i obrta Dražen Pros. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, dakle jednog zakona kojim se želi nastaviti unapređivati institucionalni okvir u kojem se stvaraju uvjeti za daljnji razvoj zadruga i zadružnog poduzetništva u Republici Hrvatskoj i naravno zadrugama otvoriti veće mogućnosti za poduzetnički način poslovanja, dakle omogućiti jednu podršku za prilagodbe i ulazak na međunarodna tržišta, prije svega tržišta Europske unije omogućiti isto tako i brži razvoj temeljen na novim tehnologijama, ekološkoj proizvodnji, ali ono što je ključno provesti učinkovitu kontrolu primjene zadružnih načela i unaprijediti ustroj i funkcioniranje zadružnog sustava. Isto tako ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona nastoji se pokrenuti i veća gospodarska aktivnost zadruga i to u slabije naseljenim i ruralnim područjima i na taj način aktivnijim sudjelovanjem zadruga na zaustavljanju omogućiti isto tako i zaustavljanje raseljavanja stanovništva i stvaranju poduzetničkih prilika za mlade u područjima koja su gospodarski manje razvijena. Dozvolite da u nekoliko riječi iskažemo koja su to ona ključna pitanja koja se uređuju ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o zadrugama. Dakle prije svega rekli smo unaprijediti ustroj i funkcioniranje zadružnog sustava, znači uređuju se javne ovlasti Hrvatskog saveza zadruga kao krovne organizacije svih zadruga u Republici Hrvatskoj. U ustroju Hrvatskog saveza zadruga se pobliže određuju njegova tijela i njegove nadležnosti dakle uz postojeća, to su predsjednik, predstavnička skupština, nadzorni odbor, ovim prijedlogom uvodi se i novo tijelo upravni odbor, a radi jačanja provedbe odluka predstavničke skupštine. Isto tako utvrđeno je da Hrvatskim savezom zadruga upravljaju članovi putem svojih predstavnika u predstavničkoj skupštini Hrvatskog saveza zadruga, utvrđuje se i način konstituiranja prve predstavničke skupštine. Ono što je vrlo bitno, uvode se odredbe kojima se definira provođenje nadzora nad primjenom zakona i propisa donesenih na temelju njega kojeg provodi Ministarstvo poduzetništva i obrta utvrđuju se mjere za otklanjanje nezakonitosti ili nepravilnosti koje MINGPO utvrdi temeljem obavljenog nadzora u Hrvatskom savezu zadruga. Preciznije se propisuje prekršaj zadruge koji se očituje na način da se zadruga u svom radu ne pridržava zadružnih načela ili vrednota, dodaju se i specijalizirani zadružni savezi. Dakle, proširuje se načelo primjene jedinstvenog zadružnog sustava na druge oblike organiziranja i rada članova Hrvatskog saveza zadruga. Zakon daje i jednu definiciju zadruge. Dakle, tu se ističu specifičnosti po kojima se zadruga razlikuje od drugih društava. Tu su ugrađene i opisane zadružne vrijednosti i načela na kojima se zadruga temelji i dana su pojašnjenja pojedinih pojmova. Kad govorimo o specifičnostima zadruga u odnosu na druga društva, jer znamo da se zadruge uvijek uspoređuju sa trgovačkim društvima. Ima elemenata po kojima ih se može međusobno uspoređivati ali ima i različitosti koje se teško uspoređuju. Sustav u kojem jedino i presudno je važan iznos profita ostvaren u poslovnoj godini i koji se uzima kao jedini pokazatelj uspješnosti rada u slučaju zadruga zapravo i ne vrijedi. Zadruge ne samo da trebaju biti poslovno uspješne, ali one moraju uzeti u obzir i vrednovati i druge koristi koje su rezultat rada zadruge. Dakle, cilj zadruge nije isključivo stjecanje profita, nego i ostvarenje koristi i interesa članova zadruge i lokalne zajednice u kojoj ta zadruga djeluje. Donošenjem ovih izmjena i dopuna zakona riješit će se dakle oni problemi i nedostaci u dosadašnjoj regulativi koji su utvrđeni u praksi, a zadruge će dobiti odgovarajuće okruženje za svoj rad koje je primjereno i sadašnjem vremenu i okolnostima. Ono što je bitno, zadruge dakle moraju imati ravnopravan položaj u odnosu na druge subjekte na tržištu. Nekoliko riječi o stanju u hrvatskom zadrugarstvu, hrvatsko zadrugarstvo dakle ima 150 godišnju tradiciju i prva je zadruga bila 1862. godine u Komiži. Zadruge su kroz čitavo to vrijeme od 150 godina bitno, značajno utjecale i na regionalni gospodarski razvoj i na zapošljavanje, ali i na razvoj lokalnih zajednica. Dakle, danas u Republici Hrvatskoj imamo više od 1100 zadruga sa više od 19300 članova i oko 2700 zaposlenih. Najveći broj zadruga svakako s obzirom na tradiciju je u poljoprivredi i šumarstvu negdje 40%, prerađivačkoj industriji, uslugama. Ali ono što treba posebno istaknuti je razvoj ribarskih zadruga. Zadnjih godina zapravo najpropulzivnijeg sektora u samom zadrugarstvu. Svjesni dakle svih tih pokazatelja Ministarstvo poduzetništva i obrta nastavlja i dalje kontinuirano stvarati poticajni okvir za razvoj zadružnog poduzetništva. Naravno uz poboljšanja zakonodavnog okvira ministarstva su od 2001. do 2012. godine sustavno poticala razvoj zadruga i zadružnog poduzetništva i u tom razdoblju su zadruge ostvarile poticaje u vrijednosti većoj od 20 milijuna kuna. Zadruge okupljaju pojedince i grupe koje povezuju zajednički interes i usmjeravaju ih u poslovanje kroz sustav i time se smanjuje siva ekonomija. Zadruge su isto tako i put za samozapošljavanje i zapošljavanje. I što je posebno značajno za gospodarski nedovoljno razvijena područja gdje se korištenje lokalnih resursa može usmjeriti u održivo gospodarstvo kroz zadruge. Model koji predstavljaju zadruge u potpunosti je u skladu sa Strategijom Europe 2020, Europskom strategijom za pametan održiv i uključiv rast. Ministarstvo poduzetništva i obrta, dozvolite da kažemo i neke korake koje priprema u daljnjem razvoju zadružnog poduzetništva, dakle Ministarstvo poduzetništva i obrta priprema izradu Strategije razvoja zadruga 2014./2020. a sa ciljem jačanja konkurentnosti zadrugarstva i to i kroz daljnje povećanje članstva u zadrugama, jačanje proizvodnih uslužnih kapaciteta, lakšem pristupu financiranju i naravno kontinuiranu edukaciju članova i zadružnih uprava. Ta strategija će definitivno poslužiti kao temelj za povlačenje sredstava iz fondova EU za projekte razvoja zadružnog poduzetništva. Nemojmo zaboraviti da u toj financijskoj omotnici 2014./2020. hrvatskom malom gospodarstvu na raspolaganju će biti 1,2 milijarde eura. Dakle, u okviru toga će biti i dio koji će biti isključivo namijenjen poticanju zadružnog poduzetništva. Pristupanjem Hrvatske EU otvaranjem tržišta najvećeg ali i najzahtjevnijeg tržišta, tržišta preko 500 milijuna stanovnika zadruge dobivaju još značajniju ulogu u jačanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Koristi od udruživanja, zajedničkog nastupa na tržištu su zaista višestruke. Između ostalog to je i snižavanje troškova poslovanja i povećanje proizvodnih uslužnih kapaciteta i lakši nastup na tržištu i naravno zajednički marketinški nastupi i sigurno očekujemo da će interes za udruživanje u zadruge biti sve veći. Ministarstvo poduzetništva i obrta u suradnji sa drugim ministarstvima, ostalim mjerodavnim tijelima nastavit će razvijati zadruge i zadružno poduzetništvo u Republici Hrvatskoj kroz stvaranje ovako poticajnog okvira povezivanje i umrežavanje zadruga poticanjem edukacije u zadrugarstvu, promoviranjem zadrugarstva kao poželjnog i konkurentnog oblika gospodarskog djelovanja. Sigurno da prilagodbom europskim standardima hrvatsko zadrugarstvo postaje komplementarno europskom i sposobno za ulazak u mrežu europskog zadrugarstva. I baš zato radi suradnje sa europskim zadrugama potrebna su ista pravila organiziranja i dosljedna implementacija zadružnih vrijednosti i načela. Donošenjem ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, dakle idemo korak dalje u omogućavanju da se unaprijede postojeća rješenja i stvore uvjeti i okviri za daljnji razvoj zadruga i zadružnog poduzetništva u RH. Pozivam vas evo da prihvatite ovaj prijedlog izmjena Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za gospodarstvo predsjednik odbora Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice.
Kolega Rađenović imali smo replike prije toga, oprostite [[Upadica Šuker: Pa samo ti Igore reci.]]
Pa ne mogu, ja slušam potpredsjednicu.
Prije ćemo replike. Kolega Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kad dobijete na stol prijedlog zakona u kojem kaže da nisu potrebna sredstva, a osigurate u proračunu a istovremeno govori se o tematici koja naprosto sama po sebi govori da treba dobiti potporu od nekoga da bi uopće mogla funkcionirati dobro znamo zašto se ljudi udružuju u zadruge. I dobar primjer tih zadruga prije svega su braniteljske zadruge ali imate isto tako puno zadruga koje nažalost vuku loš primjer. A došli smo na tržište da je zadrugarstvo upravo u tim područjima gdje mi u Hrvatskoj imamo izuzetno negativno iskustvo, a to je iz vremena bivše zemlje, a to je zadrugarstvo u poljoprivredi, a takav način organizacije u EU je vrlo bitan i u principu jedan od praktički krucijalnih oblika organizacije poljoprivrednih proizvođača. Dakle, mi usklađujemo zakonodavstvo formalno sa EU, međutim nažalost nismo napravili realnu ocjenu i procjenu stanja u ovom trenutku. Jer nije dovoljno uskladiti samo zakonodavstvo nego naprosto ako napravite realnu ocjenu i procjenu stanja u ovom trenutku onda ne možete nikako ovakav zakon predložiti i u njemu reći da vam nisu potrebna sredstva. Jer vi bez potrebnih sredstava ne možete napraviti, bez novih sredstava koja će ići preko resornih ministarstava naprosto ne možete napraviti iskorak u ovom području. Prema tome, ovo je još jedna od farsi, radimo bit će divno i krasno, mi smo promijenili zakone, papirnato sve to sjajno izgleda međutim nažalost na terenu je situacija takva kakva je. Prema tome, ovakav zakon ako za posljedicu nema potporu iz državnog proračuna i svih resornih ministarstava nažalost neće imati efekta jer u zadruge se odlučuju udružiti upravo oni koji nemaju mogućnosti da dođu do sredstava i da svoje proizvode plasiraju ravnopravno na tržište, a da ne govorim o tome da smo obrtničke zadruge praktički uništili.
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa gospodine zamjeniče ministra očekivali smo s obzirom na gospodarske prilike s ovom izmjenom i dopunama Zakona o zadrugama zapravo konkretnije mjere, smjernice i zapravo izravnu pomoć. A ono što smo dobili iz vašeg razgovora rekli ste da se radi o funkcioniranju zadružnog sustava, odnosno o provođenju nadzora nad savezom što je zapravo točno i jedini razlog izmjena i dopuna ovoga zakona. A i govorili ste o strategiji, zapravo opet o nekoj svijetloj budućnosti. Jer kakve veze zapravo ima ministarstvo sa privatnim udrugama? Jer su te udruge zapravo i dobrovoljno, otvoreno, samostalno i neovisno društvo kojim upravljaju njeni članovi, a ne nikakvo ministarstvo. Hvala.
I Ivan Šantek, replika.
Zahvaljujem. Evo rekli ste u svom izlaganju da je zadrugarstvo zadnjih 150 godina značajno doprinijelo razvoju gospodarstva. Možda se možemo složiti sa nekim dijelovima naše povijesti u zadnjih 150 godina da je to tako bilo, u svakom slučaju do 2. svjetskog rata je to bilo tako, ali u onom periodu nakon 2. svjetskog rata negdje do '53. zadrugarstvo je poprimilo tako negativan pojam da je dan danas još uvijek su tragovi toga takvi da se javljaju otpori upravo u zadrugarstvu kao nekakvom obliku gospodarskog razvoja. Kolega Šuker je već govorio o braniteljskim zadrugama koje naročito na područjima od posebne državne skrbi imaju svoju ulogu, međutim moram ovdje reći s obzirom da živim na području od posebne državne skrbi da te braniteljske zadruge nisu polučile onakav rezultat kakav smo mi željeli. I ako država financira i daje sredstva za te zadruge tada te zadruge postoje, međutim upravo zbog ovog otpora što zadrugarstvo ima u svijesti naših ljudi vlastita sredstva se vrlo rijetko ulažu u zadruge i samim tim i to zadrugarstvo nije više u onakvoj ulozi kakvoj bi trebalo biti. Javio sam se za repliku upravo da vam kažem da bi možda ministarstvo trebalo više poraditi na tome da zadrugarstvo skine tu etiketu nečega sovjetskog, da to nije kolkoz nego jednostavno oblik udruživanja i da bi to trebala možda biti značajnija uloga ministarstva u tom smislu. Hvala lijepo.
Predsjednik Odbora za gospodarstvo Igor Rađenović.
Zahvaljujem lijepo gospođo potpredsjednice. Strpljen, spašen. Dozvolite kolegice i kolege da vas informiram usmeno o stavu Odbora za gospodarstvo budući da je neposredno prije održan, niste još dobili pisano izvješće, dobit ćete ga svaki čas. Dakle Odbor za gospodarstvo je na svojoj 26. sjednici podržao navedeni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama sa konačnim prijedlogom zakona uz jedan amandman. Naime, u članku 3. stavak 2. Odbor za zakonodavstvo predlaže da se rečenica: "Članovi zadruge mogu obavljati djelatnost iz zadruge osobnim radom bez zasnivanja radnog odnosa" briše. Ova odredba je dakle u izmjenama i dopunama ubačena u ovaj prijedlog zakona na osnovu prijedloga Ministarstva rada i socijalne skrbi, a na osnovu dakle Zakona o povremenim poslovima koji se nalazi u Vladinoj proceduri točnije nalazi se u fazi izrade nacrta prijedloga zakona i prijedloga iskaza procjene učinaka navedenog propisa. Javna rasprava počinje 14.10. i biti će na taj način propisana dok ona predviđamo, dakako radi se o općoj politici Vlade dakle fleksibilizacije radnih odnosa i lakšeg zapošljavanja dok ona ne bude prihvaćena. Ovakva odredba ne može stajati u zakonu i stoga je prijedlog Odbora za gospodarstvo da se za taj amandman s čime se i složio predlagatelj ali najbolje da on to sam obrazloži pa shodno tome vjerojatno danas nećemo moći glasovati nego tek kada Vlada sukladno svojoj proceduri odredi očitovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvi na redu je predstavnik kluba HDZ-a kolega Đuro Popijač.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo danas pred sobom imamo izmjene i dopune Zakona o zadrugama, a za koji uz najbolju volju nisam uspio razumjeti zbog čega se ustvari donosi. Tim više što u ocjeni stanja piše da se ovim izmjenama želi stvoriti institucionalni okvir u kojem će se zadrugama otvoriti veća mogućnost za poduzetnički način poslovanja. Tu se navode i neki ciljevi koji se žele postizati ali zaista volio bih vidjeti koje će to izmjene u zakonu doprinijeti postizanju ili ostvarivanju ovih ciljeva, a koje je i vrlo ambiciozno navodio sam zamjenik s kojima se definitivno i slažem. Nadalje, čemu ovo donošenje zakona po hitnom postupku? U obrazloženju se govori da postoji osobito opravdani razlozi jer se ovim izmjenama osiguravaju pretpostavke za nastavak zakonitog rada Hrvatskog saveza zadruga koje nisu predviđene postojećim odredbama Zakona o zadrugama, da se utvrde jasne ovlasti te postupak nadzora nad primjenom zadružnih načela i vrednota Hrvatskog saveza zadruga. Dakle u ocjeni stanja navodite da će s ovim izmjenama otvoriti veće mogućnosti za poduzetnički način poslovanja, a glavni razlog se očito nalazi u obrazloženju hitnog postupka, a to su izmjene u načinu upravljanja i funkcioniranja Hrvatskog saveza zadruga. To je u osnovi suštinska izmjena ministarstva koja je već i bila primijenjena i u Zakonu o obrtu čije su izmjene išle samo u smjeru uspostave kontrole ministarstva kod upravljanja Obrtničke komore o čemu govore i nedavne izmjene ovoga zakona. Tako u najvećem broju članaka mijenja se nadležnost ministarstva dakle umjesto gospodarstva i poduzetništva zamjenjuje se riječima poduzetništva i obrta. To bi samo po sebi vjerojatno trebalo značiti da se ovom promjenom očito podrazumijeva da su upravo to prave izmjene kojima će se osigurati veće mogućnosti zadrugarstva, dakle umjesto gospodarstva i poduzetništva sada poduzetništva i obrta. To je valjda dovoljno. Članak 5.uvodi članak 50.a koji kaže da Hrvatski savez zadruga ima javne ovlasti te da vodi evidenciju zadruga, zadružnih saveza i drugih članova. Međutim to je Hrvatski savez zadruga i do sada vodio i što sada znače javne ovlasti u vođenju evidencije? No suštinska promjena razloga zbog kojih se donosi ovaj zakon nalazi se u člancima koji se bave upravo Hrvatskim savezom zdruga. Dakle mijenja se način upravljanja Hrvatskog saveza zdruga uvodi se predstavnička skupština, nadzorni odbor, uvodi se upravni odbor, do sada su to bile skupštine nadzorni odbor i predsjednik. U članku 9.dodaje se novi članak koji donosi bitne promjene u načinu upravljanja Hrvatskog saveza zdruga. U predstavničku skupštinu biraju se predstavnici zadruga i u zakonu se govori tko može biti predstavnik zadruga. Ali temeljno pitanje ovdje je odredba o tome tko provodi izbore. Dakle izbore za predstavničku skupštinu provodi povjerenstvo za provođenje izbora koje ima pet članova, a koje imenuje ministarstvo. Koji motivi i razlozi vode ministarstvo da jedno potpuno privatnoj poduzetničkoj asocijaciji određuje način na koji će birati svoja tijela upravljanja? Ovo nije državna agencija ili neko tijelo javne uprave. Osim toga zašto baš vi i vaše ministarstvo. Prema pregledu zadruga i sa čime se zadruge i zadrugari bave vidimo u poljoprivredi i šumarstva ima 444 zadruge, ribarstvo 39, prerađivačkoj industriji 186, građevinarstvo 78, trgovini 107, turizam i ugostiteljstvo 60, usluge 162 i nije mi jasno koja ako već to tako radite da toliko duboko ulazite u način funkcioniranja, odabir tijela i izbor tijela čisto privatne poduzetničke asocijacije, onda najmanje od svih ministarstava upravo ovo ministarstvo ima razloga to biti. Dakle 90% zadruga uopće nije u resoru ovoga ministarstva. Stoga ispada da u nedostatku sadržaja i smisla postojanja vašeg ministarstva bavite se poduzetničkim udruživanjem. Ta se vaša namjera vidi u članku 13.gdje tražite da se Hrvatski savez zdruga obveže dostavljati neke nedefinirane izvještaje kada i kako to nekome iz ministarstva padne na pamet i još pored toga se ministarstvu dostavlja naravno i godišnje izvješće i tjedna poduzetnička asocijacija. Nigdje, nikada nikakvo godišnje izvješće nije dostavljeno bilo kojem tijelu javne uprave. Ovdje bih želio naglasiti neke temeljne vrijednosti koje čine smisao zadrugarstva, ali prije toga nekoliko riječi i o samom stanju zadrugarstva. U Hrvatskoj je polovinom 2013.godine bilo evidentirano 1.131 zadruga sa 2.682 zaposlena i 19.309 zadrugara. Na dan 31.prosinca 2011.godine bilo je evidentirano 2.060 zadruga, sa 28.866 zadrugara i 4.246 zaposlenih. Dakle u godini i pol dana prestalo je s radom 931 zadruga. Samo u zadrugama izgubljeno je 1644 radna mjesta i 10 tisuća zadrugara prestalo je biti, vjerojatno nije prestalo raditi ali prestalo je biti zadrugar. Kako se uopće onda i može tvrditi da evo sa ovakvim žalosnim trendom, dramatičnim i tragičnim trendom i ova gospodarska djelatnost može biti bilo kakav značajniji faktor gospodarskog oporavka Hrvatske, ovakvim trendom dakle za sljedećih godinu i pol dana jer se broj zadruga prepolovio, zadruge će nestati. Nažalost, ove brojke samo dodatno potvrđuju koliko je uspješna gospodarska politika ove Vlade i u kakav ponor je gurnuto hrvatsko gospodarstvo na svim razinama i veliko i malo i srednje i obrtništvo i zadrugarstvo i poljoprivreda i industrija i građevinarstvo, dakle sve što bi trebalo predstavljati okosnicu gospodarskog oporavka Hrvatske. Posljedice nažalost vidimo svakodnevno, a brojka od 320 tisuća nezaposlenih u 9. mjesecu nije još danas, ali ovaj trend svakodnevnog gubitka radnih mjesta definitivno do kraja 9. mjeseca će dostići ovu tragičnu brojku. Prvi puta rekao bih u hrvatskoj povijesti da praktično usred sezone turističke brojka dostiže ovako dramatičnu cifru nezaposlenih. Jasno dakle se pokazuje tko plaća najveću cijenu potpune nesposobnosti i izgubljenosti ove Vlade u svakom segmentu od gospodarskog, vanjskopolitičkog do svjetonazorskog i takva gospodarska katastrofa se i mogla očekivati jer od samog početka rada ove Vlade donose se potpuno pogrešni, iracionalni i prorecesijski zakon. Povećava se pravna nesigurnost, gubi se teško stečeno međunarodno povjerenje što je svima vjerojatno već postalo jasno, osim naravno nekima u Vladi. Provodi se porezno nasilje a Vlada upada u sukobe sa svima, od radnika, poduzetnika, stručne javnosti do nažalost najtragičnijeg sukoba s Europskom unijom, a donose se i ovakvi zakoni koji samo trebaju ostaviti dojam da ovo Ministarstvo nešto radi ili kao što to radi ovo Ministarstvo inače, nedopustivo se upliće u slobodu poduzetništva i slobodu poduzetničkih asocijacija. Stoga još jednom da podsjetim što je zapravo zadruga. Zadruga je dobrovoljno otvoreno, samostalno i neovisno društvo kojim upravljaju njezini članovi a ne Ministarstvo, a temeljna načela su dobrovoljno i otvoreno članstvo, samostalno upravljanje članova, autonomija i neovisnost. I što onda reći kad se u zakonu napiše da Ministarstvo ima pravo poništiti ili ukinuti u cijelosti odluku tijela Hrvatskog saveza zadruga ili neposredno donijeti odluku iz nadležnosti tijela Hrvatskog saveza zadruga. Po tome se može zaključiti da donosite sudske odluke. Jeste li onda i preuzeli nadležnost rada upravnog suda na kraju krajeva? Ovo do sada nije viđeno nigdje i nikad. Pitam se ako ste već u stanju nešto ovako napisati kako je moguće da i Ured za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske, ako još uvijek postoji, može propuštati ovakvo očito nezakonite i neustavne odredbe zakona. Sve ovo što vidimo dakle ovaj zakon ničim ne doprinosi uspješnijem funkcioniranju zadrugarstva već isključivo služi položaju da ovo Ministarstvo izmišlja i smisao svog postojanja. I uz najbolju volju dakle nismo u stanju podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Krećemo na replike. Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Popijač, dobro ste primijetili da ministar prije svega nakon prijedloga u Zakonu o obrtu želi šapu stavit na još jednu udrugu građana koje sa svojim kapitalom žele nešto napraviti i to je glavna odredba ovog zakona jer sve ovo drugo je nebitno. Jer ako, ponavljam, ministar ne osigura sredstva za pomoć tim zadrugarima a to je njegova funkcija, a ne funkcija da im komandira organizirajte se ovako ili onako ili jednostavno da zbog toga kad postaviš podobne onda možeš s njim i handlat određene stvari. Ali ponavljam, nakon udruge obrtnika koja isto 150 godina ima tradicije, udruga zadrugara 140, ali ne one zadruge koje su praznile tavane hrvatskih seljaka poslije Drugog svjetskog rata nego drugo zadrugarstvo koje ima tradiciju 140 godina, ministar bi sad htio reći ne gospodo vi o tome nemate pojma, vi ste uložili svoje novce, vi ste uložili svoju pamet, vi ste uložili svoje znanje, udružili ste se da to lakše zajedno plasirate na tržište ali vi ste glupi, vi niste u stanju donest akte, vi ne znate kako će funkcionirat vaša zadruga nego ja ću vama reći kako će funkcionirat vaša zadruga. A ja ću vam samo reći jedan primjer … jedne zadruge kod mene u Velikoj Gorici. Udruga boćara je uz pomoć tada Vlade i županije i grada napravila distributivni centar, međutim taj distributivni centar bez hladnjače nema nikakvog smisla. Već 2,5 godine iz Ministarstva poljoprivrede niti lipe za to, dakle jabuke i voće hrvatskih proizvođača propada, a u 2. mjesecu kad cijena tih jabuka bude visoka onda ćemo jesti jabuke koje su 50, 60% nekvalitetnije iz nekih drugih zemalja. Zašto, zato što nekoliko milijuna kuna nismo dali tim zadrugarima koji definitivno imaju budućnost. I možemo se tako osvrnuti na drugu stranu. Ima tu grijehova da se razumijemo i Vlade HDZ-ove, neću ja reći da smo mi radili sjajno pa sad ovo ne valja, ali na greškama treba učiti. Najgore je kad nekoliko puta plaćate iste greške.
Hvala. Odgovor na repliku, Đuro Popijač.
Da, pa evo vi ste uvaženi kolega naravno isto tako uočili sami smisao donošenja ovog zakona koji promašuje ciljeve koji su i navedeni u ocjeni stanja i osnovna pitanja koja se trebaju riješiti, dakle ove izmjene zaista ničim neće doprinositi i doprinijeti ostvarivanju tih ciljeva koji su naravno neupitni. I sad s obzirom da se to ponavlja već unazad evo nekoliko primjera nije jasno koji to, ponavljam motivi i razlozi samog ministra, vjerojatno koji daje naloge svojim stručnim službama da ovako nešto moraju napisati u zakonima i predlagati, osim silne želje da postaje … svemu i svačemu gdje mu zapravo nije mjesto, a u suštini uopće ne radi svoj posao i ne opravdava smisao postojanja niti tog Ministarstva, ali on zapravo je i samo jedan od tih tužnih i nesretnih dijelova ove Vlade koji inače u bilo kojem segmentu sve više pokazuje svoju izgubljenost i nesposobnost. Dakle, jedna potpuno amaterska i nekompetentna družina i vjerujem da naravno o svemu tome vrlo skoro dolazi kraj.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi gospodine Popijač u svojoj ste raspravi ukazali na zapravo najbitnije probleme ovoga zakona. Znaju Maras i Milanović, oni sve znaju i najbolje znaju. Ja očekujem da Vlada donese odluku, većina u Saboru kako će netko od ministarstva valjda Ministarstva uprave raditi i liste svim strankama. One će odrediti kako će biti organizirane stranke i šta će stranke raditi. Nakon što su obrtnicima se umiješali u izbore sada koalicija kojoj su puna usta slobode, poduzetništva, slobodnog tržišta, granulo je sunce kad su se oni pojavili. Nema više korupcije zašto jer će oni svime upravljati. Pazite, ministarstvo će poništavati odluke udruge koja se po svojoj volji organizirala i koja se po svojoj volji udružuje i onda će ministarstvo reći ne vi ste pogrešno odlučili, nećete vi tako. Vi ćete ovako kako mi kažemo. Ovo je nakaradno. Nas ova Vlada stvarno gura u ptičji rezervat. Mi postajemo iz dana u dan ptičji rezervat i to je nonsens što rade i ne čuju i ne gledaju i podsmjehuju se. I taj naš premijer prkosi svemu i svima i to je prestrašno a ovdje se pomirljivo dižu ruke, poslušno a po hodnicima se trača vlastiti premijer i govori se ono što se ne usudi i ovo je stvarno velika žalost za hrvatsku demokraciju. Hvala.
Odgovor na repliku Đuro Popijač.
Uvaženi kolega drago mi je dakle da se slažete u ovoj ocjeni što je smisao ovog prijedloga zakona i naravno slažem se sa svim onim što ste rekli da je to inače i način rada i funkcioniranja ove Vlade. Čuo sam nedavno da je i ministar se jako hvalio, ministar Maras, žao mi je što ga nema ovdje. Vrlo ga rado ovdje gledam, jer imamo priliku razmjenjivati očito ono što, s čime se ne slažemo a što on uporno gura. Naime, čuo sam u nekoj emisiji da se hvali sa tim što je učinio Obrtničkoj komori i da najavljuje u sljedećem vremenu slične akcije protiv svih gospodarskih udruženja u Hrvatskoj. Dakle, iako se često naravno ne slažemo u nekim našim stavovima oko poduzetništva, gospodarstva ali definitivno drago mi je da i vi uviđate da zapravo čitav smisao i ovog ministarstva i ove Vlade da nam zaista kao što ste vi rekli dobro uvjeri da smo svi, ne znam što ste rekli ali taj rezervat, ptič premda je to vjerojatno i uvreda. No međutim, mislim da i svemu ovome da ponovim odbrojavaju dani i da ćemo vrlo skoro imati prilike ponovno naravno sve popravljati koliko se da popraviti i da ćemo ovakve sulude prorecesijske antipoduzetničke zakone uspjeti i korigirati.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Popijač govoreći o zakonu propustili ste možda reći o pozitivnim primjerima stimulacije zadrugarstva kao što je to učinjeno u braniteljskoj populaciji. Naime, 430 braniteljskih zadruga koje su potpomognute sa 150000 kuna okuplja 2500 branitelja koji ostvaruju prihod i 2700 kooperanata koji su vezani uz njih. Striktne mjere potpore zadrugarstva u braniteljskoj populaciji doprinijele su plodom jer je preko 500 zadruga u funkciji, radi, stvara, ostvaruje prihod a 430 ih je ostvarilo prihod, potporu od Ministarstva branitelja od 150000 kuna koji su ispunili sve zakonske uvjete. Takve mjere potpore zadrugarstvu da su ovom zakonu bile bi sigurno pozdravljene i od vas i od mene i od svakog onog koji želi da hrvatsko zadrugarstvo bez obzira kakvoga oblika stasa da bude konkurentno, da ima poticaj za početak rada, a onda i za daljnji razvoj i okupljanje i ljudi ali i kooperanata koji će kroz zadrugarstvo naći svoj posao, ostvariti svoj kruh i svoj prihod. Vjerujem da ovaj svijetli primjer je trebalo razmotriti, pa čak ga staviti kao primjer u ovaj Zakon o zadrugarstvu i takve stimulativne mjere upotrijebiti kako bi zadrugarstvo išlo naprijed.
Odgovor na repliku, Đuro Popijač.
Hvala uvaženi kolega što ste dali doprinos i spomenuli onaj dio zdravog zadrugarstva koji je naravno bio potenciran i podupiran za vrijeme naših vlada. Međutim, želio sam zapravo reći besmisao i suštinu dati i naglasak na besmisao donošenja ovakvog zakona i čime se on bavi. Ali vam želim još jednom na žalost vas podsjetiti i postaviti pitanje koliko je tih zadruga opstalo. Jer ponavljam od 31.12.2011. godine nestalo je 1000 zadruga. Znači što je to u tom procesu i tih godinu dana i pol učinjeno da se i ono dobro što je bilo do sada napravljeno u pokretanju zadrugarstva naročito u ovom najranjivijem i najosjetljivijem dijelu hrvatskog dijela tog poduzetničkih aktivnosti. Ostalo je od 887 zadruga, poljoprivreda i šumarstva u ovoj godini još radi četristotinjak. U ovom dijelu gdje se i govorilo najviše o vjerojatno gdje su i uključene braniteljske zadruge, recimo u uslugama vjerojatno od 285 sada je još aktivno oko 160. Dakle, jedan dramatičan i tragičan trend i nažalost bojim se da ako se ovako nastavi za sljedeću godinu i pol dana više nećemo imati zadrugarstvo u Hrvatskoj.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Tonka Ivčević. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Novi Zakon o zadrugama donesen je u Hrvatskom saboru 2001. godine, međutim evo već danas na stolu imamo njegove izmjene i dopune a sve iz razloga i činjenice da je u godini ulaska Hrvatske u EU nužno uskladiti i poboljšati postojeća rješenja kojima se stvaraju preduvjeti i okviri za daljnji razvoj zadruga i zadružno poduzetništvo u RH. Zadruge su značajne za gospodarski razvoj posebno nedovoljno razvijenih područja jer korištenje lokalnih resursa može usmjeriti u održivo gospodarstvo kroz zadruge budući da one okupljaju pojedince i grupe koje imaju zajedničke interese i usmjerava ih u poslovanje i kroz sustav čime se smanjuje siva ekonomija te potiče samozapošljavanje i zapošljavanje. Kako EU potiče razvoj zadrugarstva u svim sektorima te se uvažena međunarodna zadružna načela na kojima počiva zadrugarstvo Europe te je potrebno prilagoditi se europskim standardima te postići ista pravila organiziranja i dosljednu implementaciju zadružnih načela i vrednota. Ako analiziramo stanje zadruga prije stupanja na snagu Zakona o zadrugama i stanja 31.12.2012. kada je većina postupaka usklađivanja zadruga dovršena vidljivo je evo kako je već rečeno da se broj zadruga evidentiranih u evidenciji smanjio gotovo na pola dok se broj zadruga smanjio za 35%, a zaposlenih za 36%. Ukupni prihod zadruga smanjio se za 13%, prosječan broj zadrugara u zadrugama prije usklađenja je bio 14%, a sada je 17%. Međutim, evo ja bih rekla da su to sve pokazatelji da se većina zadruga, upravo onih neaktivnih i fiktivnih zadruga, nije uspjelo uskladiti sa Zakonom o zadrugama i da to nije nikakav dramatični trend nego jednostavno je postao veliki broj zadruga koje nisu radile, koje uopće nisu postojale već su bile samo mrtvo slovo na papiru. Gledajući pokazatelje stanja zadruga po djelatnostima kojim se bave vidljivo je da je najveća zastupljenost poljoprivrednih zadruga 40%, što i ne čudi s obzirom na tradiciju zadrugarstva u Hrvatskoj više od 150 godina i činjenicu da su zadruge koje su osnivane početkom i sredinom 20. stoljeća i koje su opstale do današnjeg dana uglavnom poljoprivredne sa većim brojem zadrugara od prosjeka u RH. Dio tih zadruga svrstane su u kategoriju prerađivačka industrija s obzirom da se bave preradom poljoprivrednih proizvoda i njihovom finalizacijom. Sve zadruge su obvezne predavati Godišnje financijsko izvješće FINA-i te ih FINA dostavlja Hrvatskom savezu zadruga. Prema dostupnim podacima vidljivo je stanje u poslovanju zadruga pa se tako može uočiti blagi pad u poljoprivrednoj proizvodnji, pad u građevini kao i trgovini što je odraz trenutnog stanja u gospodarstvu. Blagi porast u prerađivačkoj industriji upućuje na to da zadruge koje su sve aktivnosti usmjerile u preradu i finalizaciju proizvoda lakše prevladavaju krizu i da nam to mogu biti smjernice prema kojima moramo upućivati na rad postojećih zadruga. Sve veći zahtjevi tržišta postavljaju zahtjeve prema finalnim kvalitetnim i autohtonim proizvodima što mnoge zadruge već imaju, proizvodnji vrhunskih vina, maslinovih ulja, sve je to sa prepoznatljivim znakom na tržištu. Prema dostupnim podacima vidljivo je da u 58% zadruga nema nitijednog zaposlenika. Zakon to dozvoljava ali postavlja se pitanje koliko zadruga zapravo može uspješno voditi svoje poslovanje ako nema nijednog profesionalca zaposlenog? Moramo imati na umu da je cilj uspješne zadruge imati što više udruženih proizvođača koji plasiraju svoje proizvode i usluge putem zadruge, ali je potrebno imati osobu koja će profesionalno voditi računa o zakonitom poslovanju zadruge, koordinirati proizvodnju, prodaju, naplatu i sve ostale aktivnosti koje su neophodne za uspješno poslovanje pravne osobe. Prema pokazanim trendovima zadružni sustav treba razvijati u smjeru poticanja aktivnih zadruga sa konstantnim povećanjem broja zadrugara i zaposlenih a radom na terenu, edukacijom i stimulativnim mjerama potrebno je povećavati aktivnosti poslovanja postojećim zadrugama. Dakle, cilj nam mora biti povećanje broja zadruga, povećanje broja zaposlenih u postojećim zadrugama, ali naravno i njihovih prihoda. Izmjenama i dopunama ovoga zakona omogućava se da kao članovi zadruge djelatnost mogu obavljati osobe različitog pravnog statusa kao npr. umirovljenici i obrtnici bez zasnivanja radnog odnosa. Također se uvode specijalizirani zadružni savezi čime se proširuje načelo primjene jedinstvenog zadružnog sustava na druge oblike organiziranja i rada članova Hrvatskog saveza zadruga. Ovim zakonom osigurat će se redovito funkcioniranje Hrvatskog saveza zadruga kao krovne institucije zadruge. Određuju se javne ovlasti saveza te se utvrđuje da će potvrde, uvjerenja i druge isprave koje će Hrvatski savez zadruga izdavati u okviru javnih ovlasti imati svojstva javnih isprava. Pobliže se utvrđuju tijela Hrvatskog saveza zadruga te se uvodi novo tijelo upravni odbor, a dosadašnja skupština postaje predstavnička te kroz prijelazne i završne odredbe utvrđuje se način konstituiranja prve predstavničke skupštine. Ovim zakonom na neki način se jača funkcija Hrvatskog saveza zadruga što je izuzetno bitno s obzirom na poslove i zadatke koje ona obavlja. Nabrojit ću ovdje evo i pročitat samo neke. Hrvatski savez zadruga dakle promiče zadruge i zadrugarstvo i štiti interese zadruga, zadrugara i ostalih članova, potiče, koordinira, pomaže i savjetuje u primjeni zadružnih načela i vrednota pruža stručnu pomoć zadrugama, organizira i provodi stručno osposobljavanje i savjetovanje, organizira i obavlja poslove u području obrazovanja zadružnog menadžmenta, vodi evidenciju zadruga, vodi evidenciju o proizvodima i uslugama zadruga, surađuje sa lokalnom zajednicom vezano za imovinu zadruga, promiče zadružne proizvode i usluge, potiče nastupe na zadruge putem sajmova itd. da sve ne nabrajam. Člancima 12 do 15 utvrđuje se postupak nadzora i prekršaji, a ne kaznene odredbe kako je to bilo regulirano postojećim zakonom. Definira se da nadzor na provođenju ovog zakona provodi ministarstvo nadležno za poslove poduzetništva i obrta te obveze Hrvatskog saveza zadruga prilikom dostave podataka i izvješća. Uvodi se i novi prekršaj koji se očituje na način da ako se zadruga ne pridržava zadružnih načela ili vrednota platit će novčanu kaznu čime se nastoji osigurati i poticati rad zadruga sukladno zadružnim načelima i vrednotama. Dakle da zaključim, izmjenama i dopunama zakona o zadrugama želi se stvoriti institucionalni okvir u kojim će se u zadrugama otvoriti veća mogućnost za poduzetnički način poslovanja, stoga će klub SDP-a izmjene i dopune ovoga zakona podržati. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolege Ivan Grubišić i Damir Kajin. Kolega Grubišić izvolite. Kolege Kajina nema.
poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra. U načelu podržavamo izmjene Zakona o funkcioniranju zadrugarstva u Hrvatskoj ali da se ne dira u autonomiju organiziranja i slobodu upravljanja zadrugama. Ne mora biti sve s pečatom državne institucije, treba prepustiti slobodnom organiziranju građana i odgovornom ponašanju onih koji to vode. Kaže jedna stara latinska poslovica "qui bene distinquit bene docet", "Tko dobro zna razlikovati određene sadržaje taj će dobro i naučavati iste". Ovdje bih rekao da u načelu podržavamo donošenje ovoga Zakona o funkcioniranju zadrugarstva u Hrvatskoj ali ne bez nekih opaski koje mislim da imaju u izlaganju gospodina Popijača i Šukera imaju temelj da se ne dira u ljudske slobode jer bez građanskih sloboda nema ni demokracije, neće biti ni odsukanja što sam jučer rekao Coste Concordie a to je Hrvatska da se izvuče iz ovog stanja u kojem se nalazi. Zato poduzeti sve da zadrugarstvo funkcionira, da se slobodno ljudi organiziraju to je potrebno i radi unapređenja gospodarstva pa rekao bih i za zasnivanje novih radnih mjesta, ali ne mora zadnju riječ imati institucije i imaju zadnju riječ, ne smiju imati zadnju riječ u organiziranju građana institucije države. Oni su zato da štite slobode i udruživanja, a ne da ih sankcioniraju i propisuju. Evo toliko načelno, gospodina Kajina nema pa ne mogu u ime njega govoriti.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Nenad Pleše. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Svi smo čitali knjigu, gledali film "Vlak u snijegu" i znamo svi pjesmu "Kad se male ruke slože", to je bila jedna zadruga osnovnoškolaca koja je krenula na svoj izlet pa znamo kako je završila odnosno kako su se kasnije snašli. Dobro je što nas EU ubrzala da donesemo čitav niz zakona koji će biti dobri za našu zemlju. Loše je što to nismo napravili sami i ranije. Više se ne može funkcionirati po principu danas uzmi, sutra podijeliti. Ljudima ne trebamo niti smijemo pričati bajke nego ih se mora suočiti sa istinom ma koliko ona bila teška i surova. Dakle ako se ne vidi prednost EU onda je prednost ovo o čemu sada govorim. EU nas je ubrzala u čitavom regulativnom procesu po hrpi područja. E sada, s druge strane je pitanje što smo sami napravili da na unutarnje zajedničko europsko tržište izađemo jači i konkurentniji? Usudio bih se reći malo odnosno nedovoljno. A zadrugarstvo ima dugi oblik organiziranja u Hrvatskoj, više od 140 godišnju tradiciju. Zadruge su upravu u tom razdoblju od tih 140 godina itekako bile značajan gospodarski čimbenik na svoju lokalnu ali i na svoju širu zajednicu i na određena politička kretanja. Naravno da nije zadrugarstvo samo specifičnost RH, da ono ima svoju tradiciju i u EU, da djeluje preko 300 tisuća zadruga koje osiguravaju čak 4,8 milijuna radnih mjesta što samo govori u prilog da je takav oblik udruživanja jedan od dobrih oblika samozapošljavanja. Postoji puno predrasuda o zadrugama koje su neopravdane jer su zadruge jedan pozitivan ekonomski i gospodarski model. Kako bi se te predrasude prevladale potrebno je raditi edukacije i njihovo promicanje. Zadruge se žele izjednačiti sa drugim subjektima na tržištu. Radi suradnje sa europskim zadrugama potrebna su nam naravno ista pravila organiziranja, implementacija zadružnih vrijednosti, načela čija primjena je znatno utjecala na razvoj zadrugarstva i učinila ga bitnim čimbenikom gospodarstva u drugim europskim zemljama. Stoga je ovaj zakon i pred nama. Samim prijemom u Europsku uniju taj zakon je stupio na snagu, ali s druge strane postavlja se pitanje što je Hrvatska učinila na unutarnjem jačanju zadrugarstva. Hrvatska ima sjajna vina, sjajnu hranu, u proizvodnji hrane smo najbolji u regiji, puno bolji od svih naših susjeda, a imate slučaj da na tome ne možemo zaraditi, da hranu uvozimo, da jedemo krumpir iz Egipta umjesto iz Gorskog kotara ili Like, da jedemo češnjak iz Kine i da u turističkoj ponudi naše kvalitetne proizvode ne znamo dovoljno dobro prodati, a turizam je način na kojem se ostvaruje najveća dodana vrijednost. Pomoć poljoprivrednicima u Europskoj uniji odvija se gotovo isključivo preko proizvođačkih organizacija. Zato je nužno da hrvatski farmeri shvate da će samo udruženjem biti konkurentni i moći povlačiti znatne količine novaca iz EU fondova. Danas naravno zadruge primjenjuju i neke modernije oblike, one nastoje biti u trendu sa izazovima današnjeg vremena. Osim udruživanja u zadruge zbog proizvodnje hrane, kad govorimo o poljoprivredi sve je više onih zadruga koje prepoznaju obnovljive izvore energije kao predmet svog djelovanja pa se bave proizvodnjom bioplina, biomasa, biogoriva itd. Hrvatsko gospodarstvo, posebice poljoprivreda je karakteristična po tome što je usitnjena, rascjepkana, što je mala i skupa. Proizvodnja koja predstavlja prave utege na nogama hrvatskog gospodarstva u cjelini. Pojedinačnim djelovanjem mali poljoprivrednik, obrtnik ili ribar često se … gospodarski subjekt da bi mogli ravnopravno i uspješno sudjelovati na tržištu. Osim toga, oni ne mogu uz redoviti posao koji obavljaju uspješno i povoljno nabavljati repromaterijal, prerađivati i prodavati proizvode, voditi knjigovodstvo i obavljati druge popratne poslove. Zbog toga se više njih udružuje u zadruge kako ne bi svaki pojedinačno morali plaćati knjigovodstvene usluge već zadruga vodi knjige za sve, umjesto da pojedinačno nabave repromaterijal na malo zadruga nabavlja za sve na veliko i puno povoljnije, umjesto da svaki zadrugar sam investira u skupe strojeve i alate investirat će se u zajedničke koji će biti vlasništvo zadruge, a u službi svih zadrugara prema potrebi. S druge strane, pojedinačni poduzetnik ima male kapacitete proizvodnje i nije zanimljiv velikim partnerima na tržištu, a kad se preko zadruge zajednički prezentiraju proizvodi više zadrugara ona postaje respektabilnija i respektabilni poslovi subjekt. Što je više zadrugara to je više kvalitetnog proizvoda, stoga je svakoj zadruzi u interesu biti otvorena za primanje novih članova. Zadruga je zadrugaru logistička potpora kako bi ga se rasteretilo i oslobodilo mu dragocjeno vrijeme da radi ono što najbolje zna. Pravilima zadruge detaljno se utvrđuje međusobni odnos zadrugara i zadruge, a svaki zadrugar na skupštini zadruge ima jednako prava glasa i odlučivanja. Zadruga je dobro sredstvo za borbu protiv sive ekonomije. Osoba koja je zadrugar preko zadruge sasvim legalno prodaje svoje proizvode ili pruža usluge, a da pritom nije zaposlen u zadruzi. To otvara mogućnost da osobe s malim primanjima, npr. umirovljenici ili studenti ne rade u fušu već da preko zadruge legalno ostvare dodatni izvor prihoda, ne gubeći zbog toga svoja stečajna prava. Dakle ono što je ključno kod zadruga jeste da profit nije primarna stvar. Primarna stvar je zadovoljavanje nekakvih koristi samih zadrugara koji ne mora primarno biti financijski nego postoji i u drugim oblicima kao socijalne i kao društvene itd. Iako su zadruge i trgovačka društva pravne osobe koje se registriraju na trgovačkom sudu velika je razlika u tome što trgovačkim društvima koja su društva kapitala, odlučuju samo vlasnici tih kapitala. Dobit se maksimalizira na razini društva i pripada većinskom vlasniku kapitala, kao i pravo donošenja poslovnih odluka. Nasuprot tome zadruga je društvo osoba kojim na demokratski i neposredan način upravljaju svi njeni članovi. Oni ravnopravno sudjeluju u poslovanju zadruge, odlučuju o svim bitnim pitanjima poslovanja, raspodjele dobiti i to tako treba biti i to tako treba ostati, a ne da Ministarstvo donosi odluke u njihovo ime i s time se ne mogu složiti. Sukladno pravilima zadruge dio dobiti se zadržava i ulaže u zadrugu, ali ona ne postoji radi svoje koristi već postoji zato da bi servisirala potrebe svojih članova. Glavni joj je cilj da ostvari što veću korist za svoje članove. Prostor za rad sektora zadrugarstva u Hrvatskoj na temelju usporedbe s europskim pokazateljima je velik. Republika Hrvatska uvelike zaostaje po indikatoru udjela članova zadrugara u ukupnom broju stanovnika, a također i po indikatoru udjela zaposlenih u sektoru zadrugarstva u ukupnim aktivnostima stanovništva koji se za Republiku Hrvatsku u 2009. godini kreće na razini oko 0,2%. Primjerice u Italiji isti udio iznosi 5%, u Francuskoj veći od 3%, a u najvećem broju članica Europske unije pokazatelj se kreće između 2-3%. Danas smo čuli da imamo i manje zadruga i manje zadrugara i manje zaposlenih osoba u tim zadrugama. Kada bi se pokazatelj od 0,2% za prostore Hrvatske popeo na 2% trebao bi sektor zadrugarstva imati više od 30 tisuća zaposlenih što je oko 10 puta više nego današnjih i preko 10% jer smo čuli da je negdje oko 2700 zaposlenih. Ove brojke ilustriraju potencijal za rast ovog zanemarivog sektora u Hrvatskoj i pokazuju njegov socioekonomski položaj. Hoće li ovaj zakon to i omogućiti i unaprijediti postojeća rješenja te stvaranje uvjeta za daljnji razvoj zadruga i zadružnog poduzetništva u Republici Hrvatskoj. Evo vratio bih se na početak svog izlaganja i na Vlak u snijegu. Nadam se da će bit dovoljno pameti i znanja da se ipak pokrenu nekakva bitna pitanja ili donesu rješenja za našu napačenu Hrvatsku. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Naime, pred nama su izmjene Zakona o zadrugarstvu ali klub HDSSB-a gledajući statistike, gledajući što se događa u prošle dvije godine u zadrugarstvu u Republici Hrvatskoj i gledajući izmjene koje su pred nama ne može reći da je zadovoljan i mi ćemo biti protiv ovakvih izmjena Zakona o zadrugarstvu. Iz kojeg razloga? Gledajući statistike u Republici Hrvatskoj 2011. godine imali smo 29892 zadrugara. Danas imamo 17504 što je 12388 zadrugara manje. Imali smo 2011. 4250 zaposlenih u zadrugama, danas ih je 2606 ili 1644 manje. Jasno gledajući one izmjene zakona koje su se dogodile u 2011. negativno su utjecale i na zadrugarstvo ali nisu polučile rezultat koji se očekuje i u odnosu na ulazak Hrvatske u EU. Mi smo u 7 mjesecu osjetili posebice u poljoprivrednoj proizvodnji da tijekom 7 mjeseca naši proizvođači primjerice rajčice nisu mogli prodati svoje proizvode jer upravo zbog uvoza koji je došao sa sjevera Europe naša rajčica, naših proizvođača nije mogla biti plasirana na tržištu. Gledajući što ta Europa očekuje od nas, očekuje da se upravo zadrugari udružuju na razini proizvođač-distributer-trgovac. To je mogućnost povlačenja sredstava EU jer upravo je bitan distributivni kanal kako bi naš proizvođač došao do samog tržišta. To se je ovim zakonom ne definira, ali definira se upravo jedna jača kontrola. Kontrole su potrebne. Imamo primjera da su pojedine zadruge koje su novoformirane u Republici Hrvatskoj su bile financirane od određenih resornih ministarstava, a nakon toga nije bilo kontrole. Kontrola korištenja državnih sredstava je itekako važna upravo radi i financiranja samih zadrugara ali i kontrole namjenskog korištenja sredstava. Ono što je malo prije kolega Šuker rekao da je definirano da nisu potrebna sredstva za ostvarivanje ovog zakona ako nema sredstava teško je provoditi i određene politike, a politika u zadrugarstvu je bila zanemarena u ove dvije godine. Svjestan sam da ministar Maras je imao nekih drugih želja kad su u pitanju želje za pomoć Centar banci ili nekim drugim institucijama. Ali upravo kroz zadruge mogu se realizirati realna radna mjesta, može se razvijati poduzetništvo, može se razvijati upravo mali gospodarstvenik. Dosta je fokusa u zadnje vrijeme na klastere, ali u zadrugarstvu vidimo šansu jer upravo gledajući naše okruženje, gledajući od okruženje, tj. EU, gledajući 300000 zadruga ili 4,8 milijuna zaposlenih u zadrugama u EU onda jasno se vidi što je poruka EU. No gledajući i Ameriku koja počiva na zadrugarstvu isto tako u poljoprivrednoj proizvodnji poruke i znanja možemo iščitavati i ne moramo izmišljati toplu vodu nego jednostavno tražiti rješenja upravo o njihovoj zakonskoj regulativi. Mi moramo tražiti šanse i u vrijeme krize upravo za realizaciju radnih mjesta, a to možemo napraviti i motivirajući ih kroz natječaje upravo kako bi se naši proizvođači okrupnjivali sa distributerima i trgovcima. Kao što je malo prije bilo priče i oko hladnjaka vezano za proizvodnju primjerice jabuka, pa dolaze pakirnice, sortirnice, hladnjače i normalno distributivni kanali i distributivni centri. Tu imamo zatvorena vrata i gledajući ako se ne bude taj dio stimulirao naša proizvodnja ostajat će na poljima, ostajat će u nekim voćnjacima ili će se prodavati po minimalnim cijenama. Upravo iz tog razloga su potrebne direktne potpore, ali i čvršća kontrola direktnih potpora koji sami proizvođači moraju dobivati. Gledajući i šta se dogodilo, a postoji tradicija u Hrvatskoj i postojala je štedno-kreditnih zadruga svjesni smo da upravo i takav način udruživanja kroz štedno-kreditne zadruge ne postoji više u Republici Hrvatskoj, a postojao je desetljećima. Tu smatram da se učinila jedna negativna stvar upravo na udruživanje ljudi kako bi lakše došli do kapitala. No, svjesni smo i da jedan dio štedno-kreditnih zadruga je propao u Republici Hrvatskoj. Sjetimo se one virovitičke i još nekih gdje su jedan dio naših sugrađana ostali i bez svojih sredstava koji nisu bili zaštićeni kao što kad su u pitanju poslovne banke. Prema tome, upravo držanje zadružnih načela ali i kontrola namjenskih sredstava ali i jasno definiranje strategije u odnosu na europski financijski okvir 2014./2020. Znam dobro često sam u dva mandata i dok sam bio župan razgovarao sa zadrugarima i osjetio sam njihove probleme posebno u granskoj djelatnosti kao što je poljoprivreda u Slavoniji i Baranji i svjesni smo bili da i projekte koje rade i koje pripremaju u trenutnoj i zaduženosti ali i u izmjenama koji su se dogodili u odnosu na poticaje upravo ti naši poljoprivrednici nemaju dovoljno snage da bi ono učešće realizirali, da bi im bila dostupna sredstva EU. Prema tome i kroz HBOR pružanje mogućnosti da bi se upravo taj dio učešća kroz EU fondove isfinancirao potrebno je također i definirati nove programe kako bi zadrugari imali želju se udruživati, kako bi stvarali jednu dobru podlogu da se i proizvođač, distributer i trgovac zajednički ujedine kako bi štitili našu domaću proizvodnju, kako bi suštinski rješavali pitanje problema naših proizvođača, a ovim zakonom to nažalost nije slučaj. Prema tome, u ovom zakonu ne vidimo interes za jačanje zadrugarstva i jače povezivanje. Prema tome, klub HDSSB-a će biti protiv donošenja ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bubalo upravo kroz ovu svoju rečenicu o neprodanim rajčicama ste definirali u principu koja je funkcija zadruga. Funkcija zadruga je da te rajčice ne ostanu neprodane. I to je smisao. Nije funkcija zadruga da bi ministar pravilnikom određivao kako će te zadruge izgledati. Funkcija zadruga je da proizvod koji se proizvede u Hrvatskoj bez obzira da li u poljoprivredi, da li je to nekakva zanatska djelatnost dođe na tržište i da hrvatski građani mogu kupiti po malim cijenama. I kad ste već spomenuli rajčice, ove godine ste u dolini Neretve mogli kupiti rajčice po 3 kune a istovremeno na našoj jadranskoj obali na placu po 15 kuna. Evo, kolegica Tireli to može potvrditi. Tko je zaradio tih 12 kuna? Da postoji zadruga, da postoje ti distributivni centri, isto tako idemo sad na bilo koju policu bilo koji trgovački lanac i vidjet ćemo onih od rajčica onog sosa i onog što ima koliko ga imate proizvedenog u Hrvatskoj, koja je zemlja porijekla. A koliki Hrvati su morali baciti ili kao što je neki dan onaj lubenice razbijao zato što nije mogao ući na veletržnicu. Dakle, ako predlažete ovakav zakon, ako ne predložite mjere kojima ćete osigurati financijska sredstva nažalost on je mrtvo slovo na papiru. Ponavljam, nije to greška samo ove dvije godine, ta greška se povlači malo duže. Ali isto tako nemojmo biti ludi da iste greške plaćamo nekoliko puta. I zato smisao ovog zakona nije dobar, on ne ide ka pomoći onima koji bi u Hrvatskoj nešto radili, ne ovakav način i oblik rada nego isključivo da se ministru da moć da donosi odluku o pravilnicima. Ali ponavljam, idemo u Njemačku koja nam je po svemu uzor, pogledajte tamo da praktički poljoprivredni proizvođači upravo kroz zadruge su organizirani i tako nastupaju na tržištu. I možda bi hrvatski građani i oni nezaposleni i oni koji imaju male plaće kupovali rajčice po 5 ili 6 kuna na placu a ne po 15, 16 i 18 da imamo organiziran taj otkup preko zadruga.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Evo kolege jest spominjao ponovno znači da nisu osigurana sredstva i nisu osigurana sredstva. U Hrvatskoj se ne gleda porijeklo robe, a upravo kad govorimo o tom porijeklu robe rajčica se nije mogla prodati ni po 2,5 kune. Znači dobar dio rajčice je ostao na našim poljima, u našim plastenicima na području Slavonije i Baranje ali i cijele Hrvatske. Prema tome, bez osiguranja sredstava ne samo u resornom ministarstvu nego i u drugim ministarstvima za direktne potpore našim proizvođačima, ali i okrupnjivanje onoga što sam govorio proizvođač-distributer-trgovac teško ćemo naše proizvođače uspjeti plasirati na tržište uz adekvatne potpore. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je na redu kolegica Mirela Holy.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Na samom početku svoga izlaganja želim reći da ću podržati ovaj konačni prijedlog zakona mada imam neke primjedbe na ovaj zakon. Kao prvo doista ne vidim razlog zbog kojeg je ovaj zakon u hitnoj proceduri. Naime, činjenica je da je Vlada Republike Hrvatske i premijer rekao da će se odustati od rasprave u hitnim postupcima osim u slučajevima kada se radi o usklađivanju sa europskom regulativom, a ovdje to ipak nije slučaj i mislim da bi bilo puno bolje i kvalitetnije da o ovom zakonu raspravljamo u dva čitanja jer bi na kraju krajeva onda se i određene slabosti ovog zakona vjerojatno popravile na kvalitetniji način. Druga stvar koja me smeta u ovom zakonu je ono što ste vi i pristali da će se riješiti sa amandmanom ili Odbora za gospodarstvo ili će se kroz Vladin amandman a koji se tiče i onoga što je bila primjedba HGK-a a odnosi se na zasnivanje dakle da se mogu obavljati djelatnosti zadruga osobnim radom bez zasnivanja radnog odnosa s obzirom na činjenicu da drugo ministarstvo, ministarstvo gospodina Miranda Mrsića nije u međuvremenu donijelo zakon, odnosno predložilo zakon na usvajanje ovom Saboru kojim bi se regulirala ova problematika. Mislim da je dobro da se iz zakona makne ova odredba. Moja primjedba nije toliko vezana na sam sadržaj zakona nego na ono što mi ustvari želimo postići u dijelu zadrugarstva. Ja mislim da zadruge imaju jako veliku razvojnu šansu i da bi trebalo na razini države doista poticati zadrugarstvo posebno u dijelu poljoprivrede. I tu bih htjela spomenuti jedan podatak, naime bez obzira na činjenicu da u Hrvatskoj dosta guramo okrupnjavanje poljoprivrednih površina činjenica je da su razvijene države u posljednje vrijeme više sklone ustvari ovim malim poljoprivrednim projektima i ti mali poljoprivredni projekti se udružuju i na neki način grade smislenu politiku upravo kroz zadrugarstvo i mislim da tu Hrvatska ima jako veliku priliku, posebno u području ekološke poljoprivrede, odnosno održive poljoprivrede. Naime, činjenica je da se malim poljoprivrednim gospodarstvima ne isplati ulagati u velike strojeve i slično i da je to prije rješavano upravo kroz modele zadrugarstva. I mislim da bi i danas kada ekološka poljoprivreda zahtijeva ulaganja u infrastrukturu u smislu nabave strojeva koji ne koriste fosilna goriva, ukoliko želimo imati certifikate i slično da bi onda kroz zadrugu, udruživanjem u zadrugu se stvorila određena sredstva gdje bi veći broj ekoloških poljoprivrednika ili drugih poljoprivrednika koji se žele baviti sa oblicima poljoprivrede koji donose dodatnu vrijednost upravo mogli nabavljati strojeve ili druge važne tako da kažem poslove odrađivati kroz zadrugu. I ne samo kroz to nego i kroz plasiranje proizvoda prema hotelijerstvu, prema drugim nekakvim granama kroz zadruge. Zašto govorim o poljoprivredi? Činjenica je da imamo u poljoprivredi jako veliku priliku zato što 50% sve hrane koju jedemo u Hrvatskoj dobivamo iz uvoza, što znači da subvencioniramo ustvari druga gospodarstva kroz to, a u situaciji gdje vapimo za rastom BDP-a bi bilo jako mudro da upravo kroz unutarnje projekte podizanja gospodarstva u području poljoprivrede ostvarimo rast BDP-a kroz ove projekte. I zato mislim da je ključno da Ministarstvo poduzetništva i obrta napravi strategiju razvoja zadrugarstva kojim bi se reklo na razini države šta mi želimo od zadrugarstva i na koji način zadrugarstvo uopće možemo iskoristiti u rastu hrvatskog gospodarstva u rastu poduzetništva i na taj način iskoristili potencijale koji jako veliki leže u ovome dijelu. Dakle nadam se da će Vlada RH prihvatiti ovu inicijativu Hrvatske gospodarske komore i da će se ići prema tome da se donese strategija razvoja zadrugarstva gdje ćemo konačno odgovoriti na koji način zadrugarstvo možemo iskoristiti tako da podignemo gospodarstvo u RH i da iskoristimo ove potencijale koji leže u ovom malom pojedinačnom sektoru da ga ojačamo.
Hvala lijepa. Kolega Domagoj Hajduković nije tu gubi pravo rasprave po ovoj točci i sljedeći na redu kolega Mladen Marelić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Zamjeniče, kolegice i kolege. 150 godina zadrugarstva nije beznačajno. Zakon o zadrugama uredio je zadruge kao oblik pravnih gospodarskih subjekata zastupljenih u svim djelatnostima. Veliki značaj zadruga došao je do izražaja u razvoju otoka i Dalmacije. Analiza razvoja poljoprivrednog zadrugarstva u Hrvatskoj od osnivanja prve poljoprivredne zadruge u Hrvatskoj i to je bilo na Korčuli 1864.godine. tada se razvila i kao blagajna uzajamne veresije. Osim što se bavila štednim ulogama tada je došlo do izražaja pomoći u nabavljanju repromaterijala i ostalih stvari, to je ipak bilo prije 150 godina. Seljaci i obrtnici osjećali su veliku potrebu za povoljnim kreditima kako bi mogli nabavljati sirovine i repromaterijale što jeftinije i što kvalitetnije. Kako su mogli već tada na tržište izići što o višoj proizvodnji i kvalitetnijim resursima … Od 1864.opravdalo se osnivanje poljoprivrednih zadruga se izražava u samom članstvu. Ako se sjetimo da početkom osnivanja prve zadruge koja je imala tada 90 članova, a već potkraj 1894.imala ih je 700. Znamo da je i 1909.godine već imala 1.620 članova i to ne samo na Korčuli već se i Lastovo, Pelješac i dio Neretve se tada uključio. Jednakim tempom rastao je i kapital te zadruge tako da nije bilo samo članstvo i pomoć u ovome nego i kapital te zadruge gdje je došlo i do razvoja zadrugarstva i pomoć u samom resursu seljačke poljoprivrede. Učinkovito djelovanje ove zadruge omogućilo je da se zadružni pokret na kraju 19.i početkom 20.stoljeća se uspješnije širi i učestvuje u razvoju Dalmacije, a naravno i Hrvatske. Na osnovu povijesne bogate građe možemo sagledati društvene i gospodarske prilike u hrvatskim selima u pojedinim povijesnim razdobljima, ali značaj odnos odnosno ulogu zadruga u razvoju poljoprivrede i sela značajni razvoj poljoprivrede i razvoju mjesta velik su doprinos jer znamo da su u mjestima, selima zadruge bile okosnice razvoja u svim područjima. tako da i danas imamo u pojedinim lokalnim zajednicama odnosno općinama da se sve vrti oko tih zadruga. Otra pet godina došlo je do propadanja zadruga, tako da su neke gotovo odnosno pred samim stečajem i mislim da je ovo zakon predstečaj koji se vodi Ministarstvo financije došao dobru pomoć i tim zadrugama koje su neke transformirane u poduzeća i kasnije su se lakše privatizirale. Ali to je sve na tom nivou koji je ta sredina i željela i tako tražila. Zadružni savezi regija i na nacionalnom savezu trebali su više se uključiti u rad ovih zadruga i mislim da bi trebali biti na ispomoći, tako mislim da i novi zakon predlaže viši rad i uključivanje i regionalnih i nacionalnih zadružnih saveza i da će ovo upravno vijeće što ga sada i formira da ćemo i preko njega imati veći utjecaj na rješavanje i praćenje rada tih zadruga. Ako se sjetimo da su, zadruge su subjekt razvoja pojedinih sredina. Danas je teška situacija u dijelu zadruge koji već 5 godina nisu platili proizvode svojim članovima. Ja govorim sada o poljoprivrednim zadrugama, znači proizvodnju vina i grožđa. Imamo na Korčuli, na Pelješcu masu zadruga koje već 5 godina su otkupile grožđe, nisu ljudima platili, ali je došlo do toga da su vinarije pune vina i da se ne može otkupljivat grožđe. Tako da dolazi sada nakupci i to je ono što će zadruge, regionalni savezi i na nivou nacionalni savezi morati pomoći u rješavanju tih stvari. Imamo još jednu veliku prednost u razvoju zadrugarstva. Sjetimo se koliko su skupi strojevi. Evo kolegica Mirela je maloprije govorila, ja mogu reći u svojim sredinama, a mislim da kompletno Korčuli mogu reći nema skupih traktora. Zadruge imaju svoje traktore, pružaju usluge i svojim članovima i kooperantima tako da je ušteda dosta velika i mislim da je u tom smislu učlanjivanje u zadruge dosta povoljno i za sam je razvoj ne bi bio ni razvoj ni turizma ni ostalih resursa na otocima i priobalju da nije bilo tih zadruga. I očekujem da će s ovim zakonom regionalni savezi i zadružni savez imat više uključivanja u problematiku zadrugarstva i da će nam pomoći u samom razvoju. Hvala.
Hvala. Sljedeći u raspravi Šimo Đurđević. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Kad se slavonskom seljaku kaže zadruga to je njemu nešto strano, a ustvari ne bi trebalo biti. Govorimo o posljedicama koje danas trpe hrvatski seljaci, hrvatski poljoprivrednici, a poglavito se to odnosi na Slavoniju i Baranju. Mi smo to trebali poticati na način da se udružuju, da udružuju sredstva, da udružuju opremu i da ne mora svaki seljak imati sve od strojeva, traktor, kombajn, sve moderne priključke, tanjurače, zubače, plugove, podrivače, vadilice za repu, berače kukuruza, suncokreta itd. Pet, šest njih ili više da se udružilo danas bi ti problemi koje imaju osobno i kao OPG bili bi manji jer bi svatko nešto od imovine unio u tu zadrugu i dakako zajednički bi nastupali i kad se tiče raspolaganja poljoprivrednim zemljištem poglavito kad se radi o koncesiji, zakupu poljoprivrednog zemljišta i prije što je bilo kupovini zemljišta i višegodišnjem zakupu poljoprivrednog zemljišta. Dakako da bi tada mogli zajednički nastupati i na tržištu i vrlo bitno kod pikova, one što smo ih mi zvali suradnja sa selom nekada, da su te i takove zadruge udružene, udruženi poljoprivrednici kupili to otkupno mjesto sa skladišnim prostorom, sa pistama, sa vagama, danas ne bi morali plaćati velika sredstva za transport tih žitarica do silosa gdje su ponegdje i udaljeni silosi od mjesta, njiva gdje su proizvedeni. Dakako, kad se tiče skladištenja da mogu uskladištiti svoju robu i onda se na burzama dobiti od Ministarstva kvote da kada bude povoljna cijena da taj proizvod i prodaju, bez obzira radilo se o pšenici, ječmu, pivarskom ječmu, suncokretu itd. Dakako da bi onda mogli i zajednički nastupati na tržištu i mislim da danas u ovo vrijeme kad im je izuzetno teško, to svi jako dobro znamo, kad je cijena pšenice npr. evo smanjena za 30%, kad nisu dobili 30% potpora dakako da su otišli u gubitak. Veliki broj OPG-ova danas predajom pšenice i obračunom te iste pšenice otišli su u gubitak, a da su po meni poticani sve ovo vrijeme i da su imali udružena sredstva i opremu i strojeve, da bi obrada tih površina ih stajala niže i dakako nešto vrlo bitno, a to je i u toj poljoprivrednoj proizvodnji da su u tim zadrugama oni koji su udruženi ili bi bili udruženi, još nije kasno se udružiti. Ne mogu svi sve znati, netko će bit zadužen za sjemensku proizvodnju, netko će biti zadužen za zaštitu i dakako iz godine u godinu sve se na tržištu kad se tiče poljoprivrednih strojeva pojavljuju novi strojevi, nove sijačice, nova zaštita koji bi tu poljoprivrednu proizvodnju pratili i dakako polučili veće količine i na tome dakako zaradili. Mislim, smatram, poznam hrvatsko selo i sam sam dijete hrvatskog sela i radio na tom području i sam nešto malo i zajedno sa svojim prijateljima, rodbinom i ukućanima, mislim da je trebalo kad se tiče Poljoprivredno-savjetodavne službe, kad se tiče agencija ići na teren, na teren, na teren i reći gospodo udružite se u zadruge i reći što je pozitivno za njih, a ne da svaki seljak mora imati pojedinačno ama baš svaki stroj za obradu poljoprivrednog zemljišta. I danas kad su digli to poljoprivredno zemljište, dobili povrat na kapitalna ulaganja, dobili potpore na ono što su zasijali ali taj povrat na kapitalna ulaganja su dobili odmah, a krediti su išli nakon grace perioda, dvije-tri, kako gdje godina. I mislim da su ti anuiteti bili veliki, a proizvodnja u količinama i skupa proizvodnja ih je stajala da danas ne mogu servisirati onaj kredit koji su u to vrijeme podigli. A da su udruženi bi to mogli, po meni bi to mogli i mislim da još nije kasno da se više OPG-ova udruži u jednu zadrugu ali da ju ministarstvo podupire financijski mislim da je podupire i savjetodavno angažirati službe na terenu, poljoprivredno-savjetodavne službe i da im se kaže ako se udružite vi ćete godišnje uštediti toliko i toliko. Mislim da za to još nije kasno, ali bih molio i savjetujem da im se da potpora ne samo u financijama, nego da im se da potpora u znanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega. I zadnji u pojedinačnoj raspravi kolega Boro Grubišić. Nije prisutan, gubi pravo rasprave po ovoj točci. I zaključno zamjenik ministra ne želi. Da želite? Izvolite. Zamjenik ministra Dražen Pros.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo u ime predlagatelja još jednom zahvaljujem se na konstruktivnoj i na raspravi o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama. I još jednom vas pozivam da ga podržite. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kad se steknu uvjeti, a sada kolegice i kolege određujem stanku do 12,00 sati pa vas molim da u 12,00 sati budemo u dvorani jer ćemo glasati o raspravljenim točkama dnevnog reda. Hvala lijepa. STANKA U 11,22 SATI.
Konačni prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 445. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za gospodarstvo. Molim predstavnika Dražen Pros, zamjenik ministra poduzetništva i obrta.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman Odbora za gospodarstvo.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 90 glasova za i 20 glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Idemo na sljedeće. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. I b) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Predlagatelj odluke je Vlada Republike Hrvatske. Odredbom članka 12. Zakona o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata određeno je da Hrvatski sabor imenuje predsjednika, potpredsjednika i članove Upravnog vijeća na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane. Da li želi predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Žele li izvjestitelji odbora, radnog tijela Hrvatskog sabora? Da. Josip Đakić, predsjednik Odbora. Izvolite poštovani zastupniče, predsjedniče.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, Odbor za ratne veterane raspravio je prijedlog kandidata za predsjednika i članove Upravnoga vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra i nije donio odluku o njihovom imenovanju s obzirom da gospoda članovi odbora nisu bili u punom sastavu. Te su odluke koje su donesene zapravo bile takve da je 4 člana bio za, 1 je bio protiv i 3 su bila suzdržana. Naime, u samoj raspravi jasno je rečeno da podnositelji prijedloga nisu čak ni životopise dostavili onako kako to dolikuje kada se članovi biraju, imenuju u Hrvatskom saboru za ovo Upravno vijeće. Stoga je Odbor za ratne veterane pod a) Odluku o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra za donošenje te odluke kao što sam rekao bila su četiri člana, protiv donošenja jedan i tri su bila suzdržana. Sukladno odredbi članka 50. Poslovnika Hrvatskog sabora odbor nije donio odluku jer za to nije imao potrebnu većinu. Jednako tako i za imenovanje novih članova. Pa ja vam predlažem da ovu točku skinete s dnevnog reda, da odbor još jedanput razmotri, da se upotpune životopisi kako bi znali o kojim osobama se radi, kakve su njihove stvarne karakteristike i da možemo još jedanputa zauzeti svoje stajalište.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Ima, poštovani zastupnik Dražen Đurović izvolite. U ime kluba, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici u ime kluba HDSSB-a a s obzirom da sam i član matičnog odbora što je sad gospodin Đakić upravo obrazložio prijedlog novih članova upravnog vijeća novoimenovanog Dokumentacijskog centra sam po sebi vrlo je nejasan. Predstavnica predlagatelja koja je sudjelovala u radu matičnog odbora, odnosno Odbora za veterane rekla je da je dosadašnje upravno vijeće radilo dobro, kvalitetno i da nema nikakvih primjedbi na njihov rad, međutim da je došlo do zasićenja materijala te da sad postoji potreba da to budu neki novi ljudi u upravnom vijeću. Ne vidimo do kakvog je tu zasićenja materijala došlo i zašto se uopće provodi smjena upravnog vijeća, pogotovo zato što se neki vrlo ugledni članovi na koje kažem ponovno predstavnica ministarstva nije imala nikakve primjedbe smjenjuju sa tih mjesta i postavljaju se neki drugi ljudi ukoliko su ti ljudi dosada dobro radili i kvalitetno obnašali taj posao i na njihov rad nije bilo primjedbi i imaju reference u radu i znanstvene i profesionalne i osobne. Ne vidim uopće razloga zašto se ovakve smjene provode. Također, kao što je gospodin Đakić spomenuo neki od predloženih kandidata imaju neke reference životne i radne koje mi smatramo da neće pridonijeti radu Memorijalno-dokumentacijskog centra. I na kraju krajeva s obzirom da zapravo Odbor za veterane uopće nije donio odluku niti se suglasio s tom izmjenom također bi mi kao klub poduprli prijedlog gospodina Đakića da se ova točka dnevnog reda odgodi i da se ponovno raspravi na sjednici Odbora za veterane jer ne vidimo uopće nikakve žurbe nema, nije dakle nikakva hitnost. Ta institucija normalno radi. Hvala.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i klub HDZ-a se pridružuje onome što je dosada bilo rečeno tj. predlažemo da se ova točka dnevnog reda odgodi. Čuli smo od predstavnika matičnog odbora kako je izgledala diskusija vezana uz to na matičnom odboru i čini mi se da je posebno kad se radi o toj instituciji više nego ikada i više nego vezano uz bilo koji drugi predmet potrebno postići konsenzus. Nije dobro, mislim da bi bilo potpuno krivo kada bi se preglasavanjem u Hrvatskom saboru izabrali novi članovi, a da nije jasno niti zašto se stari smjenjuju, a očito niti zašto se novi stavljaju. Mislim da bi zbog kvalitete rada Hrvatskog sabora, zbog značenja koje ima to upravno vijeće i ta institucija bilo potrebno postići prethodni dogovor kako bi svi zajedno konsenzusom izabrali one ljude za koje smo uvjereni da će na najbolji mogući način štititi ono što je ja sam siguran svetinja za sve nas, a to je tradicija Domovinskog rata. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba Hrvatskih laburista poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, nisam mislio govoriti samo da kažem da isto i Hrvatski laburisti podupiru ovaj prijedlog i zalažemo se da se skine točka s dnevnoga reda. I samo bih htio podsjetiti poštovane zastupnice i zastupnike koja je funkcija i uloga odbora. Ako su odbori stručna tijela Hrvatskoga sabora i ako se odbor ne usuglasi, ako odbor ne donese odluku mislim da je sasvim logična inicijativa da se odbor ponovno sastane i da odbor donese odluku i da nakon što odbor u punom sastavu donese odluku da tada raspravimo na plenarnoj sjednici i donesemo odluku i ne treba, slažem se sa kolegom Reinerom, o takvim pitanjima na taj način znači preglasavanjem odlučivati u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Jel' se još netko javlja? Ne. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju u skladu sa važećim aktom u Hrvatskom parlamentu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 32 glasa protiv donesena Odluka o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata u tekstu kako je predložila predlagateljica. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o imenovanju. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 7 glasova protiv i 1 suzdržanim glasom donesena Odluka o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata u tekstu kako je predložila predlagateljica.
Sljedeća je Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća za elektroničke medije. Predlagatelj odluke je Vlada RH. Na temelju članka 68. Zakona o elektroničkim medijima, prijedlog akta ste primili poštom. raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Želi li predstavnica predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti učešće u izvješću? Da. Poštovani zastupnik predsjednik odbora Branko Vukšić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije razmotrio je na 24.sjednici održanoj 19.rujna 2013. Prijedlog odluke o imenovanju člana Vijeća za elektroničke medije koji je predsjednika Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 25.srpnja 2013.godine. odbor je navedeni prijedlog odluke razmotrio kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja istaknula je da je nakon razrješenja člana Vijeća za elektroničke medije Duška Zimunje po objavljenom javnom pozivu Vlada RH na sjednici održanoj 25.svibnja 2013.utvrdila prijedlog odluke o imenovanju člana Vijeća za elektroničke medije kojim se predlaže imenovati Roberta Tomljenovića članom Vijeća za elektroničke medije. U raspravi je skrenuta pozornost da je razvidno iz životopisa Roberta Tomljenovaća da je on u sukobu interesa jer je vlasnik dionica odnosno suvlasnik jedne produkcijske kuće. Odgovoreno je da se takve osobe mogu javiti na javni poziv ali do stupanja na dužnost moraju razriješiti potencijalni sukob interesa. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 9 za i 1 suzdržanim glasom odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: "Podržava se donošenje odluke o imenovanju člana Vijeća za elektroničke medije u tekstu kako je predložila Vlada RH".
Hvala lijepa. Nema zahtjeva sa izvješćima drugih radnih tijela. Otvaram raspravu. Raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Na natječaj se javilo 38 kandidata. 20 kandidata sa biografijama koje su vrlo respektabilne i 20 kandidata koji nisu u sukobu interesa, koji nisu vlasnici produkcijskih kuća. Oni koji se bave medijima to dobro znaju što znači biti vlasnik produkcijske kuće i koliko su ti ljudi umrežene. Smatramo da samo stavljanje dionica odnosno vlasništva ili odvjetničkom uredu ili prepuštanje ostalim suvlasnicima nije dovoljna zapreka za sukob interesa. Zakon to omogućuje. Ja govorim o moralu i govorim o hrvatskoj praksi. Sjetite se samo iz prakse što se sve događalo i kako su određeni ministri onda pogodovali svojim poduzećima koja su tobože njihovo vlasništvo bilo zamrznuto. U natječaju nije zatraženo da kandidati moraju imati završen fakultet, što je rijetkost. Kandidat koji je izabran od strane Vlade nema VSS. Ostali kandidati imaju završene fakultete. Što to govori? Da je natječaj raspisan za određenu osobu. To vam je isto kada državna tijela raspisuju natječaje za kupnju automobila i sve piše samo što još ne piše registarska oznaka. Točno se zna koji model može biti i vjerojatno koji diler automobila će nabaviti automobile za određeno državno tijelo. Praksa Vlade RH se nastavlja po onoj logici koja glasi, mi smo preuzeli odgovornost, mi možemo činiti što nas je volja. Vijeće za elektroničke medije, odnosno Agencija za elektroničke medije vrlo je utjecajno tijelo, vrlo značajno tijelo u RH, odlučuje o jednom od najatraktivnijih i najutjecajnijih biznisa ne samo u Hrvatskoj nego i u svijetu. Mediji su ti koji najsnažnije odlučuju i na društvena zbivanja i na politička zbivanja. Kada smo birali zadnji puta člana vijeća i kada smo imali sjećate se dobro kada je Agencija za elektroničke medije najavila da će jednoj televiziji barem na jedan dan ugasiti signal, tada se od toga odustalo i nakon što je jedan član popunio Vijeće za elektroničke medije on je bio sa te televizije. Radio je prije na toj televiziji. Dakle vrlo je važno da tijelo o kojem govorim bude nepristrano, da bude neovisno i da u njemu djeluju oni ljudi koji nisu usko povezani sa biznisom u elektroničkim medijima. Ovaj puta izražavam sumnju da to može biti tako zbog samog teksta natječaja, zbog toga kako je Vlada postupila i na kraju krajeva zbog onih ljudi koji su se javili na natječaj, a zadovoljavaju itekako uvjete. Rečeno je da tada kada bismo se pridržavali tih kriterija nikad ne bi iz te struke niti jedan stručnjak izabran. Ja tvrdim da 20 ljudi koji nema vlasničke, ja govorim o vlasničkom sukobu interesa, znači itekako zadovoljavaju uvjete i mislim da su oni ovaj puta diskriminirani. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Nema ga, gubi pravo na raspravu po ovoj temi. Prelazimo na pojedinačnu raspravu od 10 minuta. Nema prijavljenih za ovu raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju. Molim da se dizanjem ruke izjasnite tko je za prijedlog odluke? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 glasova za i 8 glasova protiv, donesena predložena Odluka o imenovanju članova Vijeća za elektroničke medije, u tekstu kako je predložila predlagateljica. Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika predsjednice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, predlagatelj odluke je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 8. Zakona o državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Prijedlog ste primili poštom. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagateljice? Ne. Želi li izvjestitelj odbora? ne. Otvaram raspravu o prijedlogu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju. Molim da se dizanjem ruke izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za i 8 suzdržanih glasova, donesena Odluka o imenovanju zamjenika predsjednice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, u tekstu kako je predložila predlagateljica.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je sljedeće prijedloge na svojoj 26. sjednici od 19. rujna ove godine. Prva odluka je Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednika te razrješenju člana i izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora bira se Frano Matušić. Dana 1. srpnja 2013. dužnost potpredsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora prestao je obnašati Davor Ivo Stier zbog mirovanja zastupničkog mandata. Tri, razrješuje se član Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Frano Matušić. Za članove Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora biraju se Goran Jandroković i Jasen Mesić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 88 glasova za, donesena predložena odluka. Nastavite poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Marija Lugarić. Dana 1. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestala je obnašati Sandra Petrović Jakovina zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 88 glasova za, donesena predložena odluka kako je i predloženo. Molim nastavite.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Tanja Vrbat. Dana 1. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za obranu Hrvatskog sabora prestala je obnašati Sandra Petrović Jakovina zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Nastavljamo.
Hvala. Prijedlog odluke o razrješenju izboru člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora Draženko Pandek. Za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Hrvoje Nekić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Peto.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članova i prestanku mandata članica Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Ivan Klarin. Za članove Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora biraju se Đraženko Pandeka i Dubravko Bilić. Dana 1. srpnja 2013. dužnosti članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora prestala je obnašati Sandra Petrović-Jakovina zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Šesto.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Daniel Mondekar. Za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora bira se Hrvoje Nekić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Sedam.
Prijedlog odluke o razrješenju članice izboru člana Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatskog sabora Tanja Vrbat. Za člana Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora bira se Darko Ledinski.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Osam.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora Damir Rimac. Za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se Darko Ledinski.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 88 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Devet. Dalje.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora bira se Damir Rimac. Dana 19. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora prestala je obnašati Marija Vukobratović zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainsteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno 87 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Deset poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Dubravko Bilić. Dana 1. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora prestala je obnašati Biljana Borzan zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio Odbor. Jedanaest poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednik Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora magistar Josip Salapić. Za predsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Dinko Burić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih, zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Idemo na dvanaest.
Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. Za predsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora bira se dr. Davor Božinović, dana 18. rujna 2013. godine, a dužnost predsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora prestaje obnašati Božidar Kalmeta zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Trinaest, poštovani predsjedniče.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru članova i prestanku mandata članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Saša Đujić. Za članove Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora biraju se Darko Ledinski i Ada Damjanac. Dana 19. srpnja 2013. dužnost članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora prestala je obnašati Marija Vukobratović zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Četrnaest, poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Za predsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora bira se Krešimir Bubalo. Dana 11. rujna 2013. dužnost predsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora prestaje obnašati Zoran Vinković zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Petnaesto, poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora Luka Denona. Za člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora bira se Alen Prelec.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Čestitam svim izabranim i imenovanima u radna tijela Hrvatskog sabora. Time smo iscrpili glasovanja o završenim temama u ovom tjednu. Zahvaljujem na radu. Pozivam vas u utorak na novo plenarno zasjedanje, nastavak plenarnog zasjedanja i najavljujem 26. točku utvrđenog dnevnog reda Godišnje izvješće Vlade RH u 9,30 ovdje u dvorani. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 13,03 SATI. Idemo na izbor, imenovanja i razrješenja. Poštovani predsjednik Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Šime Lučin.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na svojoj 27. sjednici utvrdio je sljedeće prijedloge: Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, za potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se dr. Goran Marić. Pod dva, dana 6. lipnja 2013. godine dužnost potpredsjednice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ana Lovrin zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Izvolite poštovani predsjedniče.
Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora bira se Branka Juričev-Martinčev. Pod dva, dana 18. rujna 2013. godine dužnost člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora prestaje obnašati Božidar Kalmeta zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Ocjenjujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku odbora. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Tri.
Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Milan Jurković. Drugo, dana 1. srpnja 2013. godine dužnost člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Andrej Plenković zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Četvrta odluka molim.
Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora bira se Ante Sanader. Drugo, dana 19. lipnja 2013. dužnost člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora prestaje obnašati Dinko Bošnjak zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Peto.
Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora bira se Tomislav Klarić. Drugo, dana 1. srpnja 2013. dužnost člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora prestao je obnašati mr. Andrej Plenković zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Ima netko protiv? Ima li suzdržanih? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Šesto.
Prijedlog Odluke o izboru članova i prestanku mandata članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Prvo, za članove Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora biraju se Tomislav Klarić i Ante Sanader. Drugo, dana 19. lipnja 2013. dužnost člana Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora prestao je obnašati Dinko Bošnjak zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti. Treće, dana 18. rujna 2013. godine dužnost člana Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora prestao je obnašati Božidar Kalmeta zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. 7. poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Milan Jurković. Drugo, dana 19.lipnja 2013.godine dužnost člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora prestaje obnašanja Dinko Bošnjak zbog prestanka dužnosti zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. 8.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora, prvo, za član Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora bira se Damir Jelić. Drugo, dana 19.lipnja 2013.dužnost člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora prestaje obnašati Dinko Bošnjak zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. 9. poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Prvo, za člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Frano Matušić. Drugo, dana 6.lipnja 2013.godine dužnost članice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije prestala je obnašati Ana Lovrin zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. Idemo na 10. odluku.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. prvo, u Izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini NATO-a za člana se imenuje Igor Dragovan. Drugo, dana 1.srpnja 2013.godine dužnost članice u Izaslanstvu Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a prestala je obnašati Sandra Petrović Jakovina zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. 11.predsjedniče.
Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika člana i prestanku mandata zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. Prvo, u Izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana za zamjenika člana imenuje se Zvonko Milas. Drugo, dana 1.srpnja 2013.dužnost zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana prestao je obnašati magistar Andrej Plenković zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. 12. poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. Prvo, u Izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju za članicu se bira Tanja Vrbat. Drugo, dana 1.srpnja 2013.godine dužnost člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju prestao je obnašati Tonino Picula zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasom za donešena predložena odluke u tekstu kako je predložio odbor. 13.
Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju članice i razrješenju i imenovanju zamjenice članice Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Prvo, razrješuje se članica Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Tanja Vrbat. Drugo, za članicu Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe imenuje se Melita Mulić. Treće, razrješuje se zamjenica članica Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Melita Mulić. Četvrto, za zamjenicu članice Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe imenuje se Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Hvala kolege, hvala. Dajem na izjašnjavanje predloženu Odluku. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Tko je suzdrža? Molim rezultat. Potvrđujem da je jednoglasno sa 98 glasova za donesena predložena Odluka u tekstu kako je predložio Odbor. 14.
Prijedlog Odluke o imenovanju voditelja i prestankom mandata voditelja i razrješenju i imenovanju člana Izaslanstva Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediteran. Prvo. U izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana za voditelja se imenuje Luka Denona. Drugo. Dana 1. srpnja 2013. godine dužnost voditelja izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana prestaje obnašati Tonino Picula zbog mirovanja zastupničkog mandata. Treće. Razrješuje se dužnosti člana Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana Luka Denona. Četvrto. Za člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana imenuje se Ivan Klarin.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Zaključujem raspravu. Dajem Prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova za donesena predložena Odluka u tekstu kako je predložio Odbor. 15. i zadnje kod mene predsjedniče.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri interparlamentarnoj uniji. Razrješuje se članica Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri interparlamentarnoj uniji Gordana Sobol. Drugo. Za članicu Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri inerparlamentarnoj uniji bira se Marija Lugarić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem Prijedlog odluke na odlučivanje. Tko je za predloženu odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima li suzdržanih. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova za donesena predložena Odluka u tekstu kako je predložio Odbor. Time smo iscrpili glasovanje. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, nastaviti ćemo u utorak u 9,30 sa Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnom prometu. I tako redom vidjeti ćemo dalje. Vidimo se u utorak. Idemo na izbor i imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora usvojio je prijedloge odluka, naredne prijedloge odluka na svojoj sjednici od 24. listopada. Prva odluka, prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se dr. Davor Božinović. Drugo, dana 6. lipnja 2013. godine dužnost članice Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ana Lovrin zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 91 glasom za. Izvolite poštovani kolega.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Šimo Đurđević. Drugo, za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Davor Miličević.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasanje. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 89 glasova za. Poštovani kolega Lučin izvolite.
Prijedlog odluke o izboru člana Odbor za obranu Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Ivan Šantek.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasanje. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 90 glasova za. 4 izvolite.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora Đuro Popijač. Drugo, za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Goran Marić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 91 glasom za donešena predložena odluka. 5. izvolite.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Josip Đakić. Drugo, dana 6.lipnja 2013.godine dužnost članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ana Lovrin zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasom za donešena predložena odluka. 6. Izvolite poštovani kolega Lučin.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Ivan Šantek. Drugo, za članicu Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora bira se Marija Rapo.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 92 glasa za donešena predložena odluka. Idemo dalje na 7.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora Ante Babić. Drugo, za člana Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora bira se Ante Jerolimov.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasa za donešena predložena odluka. Idemo dalje na 8. odluku.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora Đuro Popijač. Drugo, za člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora bira se Ante Jerolimov.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasom za donešena predložena odluka. 9. odluka.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora bira se Krešimir Bubalo. Drugo, dana 11.rujna 2013.dužnost člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora prestaje obnašati Zoran Vinković zbog prestanka obnašanja zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasom za donešena predložena odluka. 10. poštovani kolega Lučin.
Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti članica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Martina Banić. Drugo, za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora bira se Đuro Popijač.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donesena jednoglasno sa 91 glasom za. 11. poštovani kolega Lučin.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti član Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora Ante Babić. Drugo, za članicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora bira se Martina Banić.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnite. Tko je za predloženu Odluku? Hvala Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donesena jednoglasno sa 91 glasom za. 12. poštovani kolega Lučin.
Prijedlog odluke o imenovanju članice i prestanku mandata člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. Prvo, u Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a za članicu se imenuje dr. Martina Dalić. Drugo, dana 1. srpnja 2013. dužnost člana u Izaslanstvu Sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a prestao je obnašati Davor Ivo Stier zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih, zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu Odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima suzdržan netko? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donesena jednoglasno sa 91. glasom za. 13. poštovani kolega Lučin.
Prijedlog Odluke o imenovanju vice guvernera Hrvatske Narodne Banke i prestankom mandata vice guvernera Hrvatske Narodne Banke. Prvo, za viceguvernera Hrvatske Narodne Banke imenuje se Neven Barbaroša. Drugo, mandat viceguvernera Hrvatske Narodne Banke magistru Adolfu Matejka prestao je s danom 5. listopada 2013. protekom zakonskog roka na koji je imenovan.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se nije javio. Zaključujem raspravu. Dajem na … … [[Upadica se ne čuje.]] Je, poštovani zastupnik Furio Radin, izvolite.
Puno vam hvala gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava Nacionalnih manjina već mjesecima nema potpredsjednika pa bih zamolio da se vodi računa o tome.
Razumijem vašu potrebu, ali nema veze sa predloženom odlukom ništa.
No, znam ali, tko zna kada bih imao … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. O.K.. Zaključili smo raspravu. Molim da se izjasnimo o Prijedlogu Odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donesena većinom glasova, 88 glasova za i 4 suzdržana glasa kako je predložilo i povjerenstvo. Time smo iscrpili … … [[Upadica se ne čuje.]] Ima još? Ne, ne ima još odlučivanja ne o ovome. Izbor, imenovanja i razrješenje. Molim [[Upadica: To smo završili.]] To smo završili. Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva zastupnika za davanjem mišljenja o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, poštovanog zastupnika Peđu Grbin da nas upozna sa mišljenjem odbora.
Na svojoj 45. sjednici održanoj 20. rujna 2013.godine Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav raspravio je o zahtjevu za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora kojeg je odboru podnio zastupnik Davorin Mlakar te predlaže Hrvatskom saboru sljedeće mišljenje. "Odredbom članka 236. stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da zastupnik koji nije zadovoljan objašnjenjem predsjedatelja sjednice može najaviti da će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora podnijeti zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika. Iz fonograma 9. sjednice Hrvatskog sabora od 18. rujna 2013. godine razvidno je kako zastupnik Davorin Mlakar nije najavio da će podnijeti zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika neposredno nakon što mu je predsjedatelj dao objašnjenje. Takvim propuštanjem zastupnik Davorin Mlakar izgubio je pravo na podnošenje zahtjeva o predmetnoj povredi Poslovnika." Hvala.
Hvala lijepa i vama poštovani predsjedniče odbora. O mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav odlučujemo bez rasprave. Molim da se izjasnimo glasovanjem. Tko je za mišljenje odbora? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 8 suzdržanih glasova doneseno mišljenje Odbora za Ustav kako ga je predložio sam odbor. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici Hrvatskog sabora nastavljamo sa plenarnom sjednicom Hrvatskog sabora po utvrđenom itineraru, po utvrđenom dnevnom redu. Sada je na redu - Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske Molim predsjednika Vlade Zorana Milanovića da uzme riječ.