6. Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost za 2014.-2018. Predlagatelj akta je Upravni odbor Hrvatske zaklade za znanost na temelju članka 6. Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog dokumenta primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. U ime predlagatelja Strateški plan će obrazložiti izvršni direktor Hrvatske zaklade za znanost doktor Hrvoje Mataković. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Znači predsjednik Upravnog odbora je vaša funkcija. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane dame i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. Dužnost mi je predstaviti Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost za 5-godišnje razdoblje. Ključni čimbenik razvoja društva je znanje. Poticanjem i financijskim podupiranjem međunarodno prepoznatljivih i nacionalno značajnih znanstvenih istraživanja te stvaranjem uvjeta koji omogućuju njihovo provođenje moderne države i zajednice država unapređuju gospodarski rad i društveni razvoj. Ulaganje novčanih sredstava, ljudskih potencijala i infrastrukture u znanstvena istraživanja doprinosi podizanju razine obrazovanosti stanovništva, poboljšanju zdravstvene zaštite, unapređenju društvenog života, tehnološkom razvoju, gospodarskom rastu kao i rješavanju nacionalnih i globalnih pitanja i izazova. Intenzivna istraživanja u svim područjima znanosti visoka razina i znanja i njegova tehnološka primjena, razvoj i prepoznavanje važnosti društvenih i humanističkih znanosti odlikuju razvijene, uspješne i bogate zemlje. U tradiciji europskih zemalja je osnivanje neovisnih zaklada za znanost čija je osnovna zadaća provođenje vrednovanja i uspostavljanje kometitivnog sustava financiranja najboljih znanstvenih projekata. Znanstvene zaklade najvećim dijelom financirane iz državnog proračuna provode neovisna vrednovanja i na temelju istorazinskih evaluacija samostalno odlučuju o financiranju istraživanja. Činjenica da državna tijela ne upravljaju znanstvenim zakladama pretpostavka je za ostvarivanje neovisnosti i slobode znanstvenih istraživanja koja se provode na sveučilištima, javnim i privatnim znanstvenim ustanovama. Državna tijela određuju znanstvene politike kao i strateške prioritete u znanosti, te za njih osiguravaju potrebna proračunska sredstva, a zaklade uspostavljaju neovisan sustav natječaja, odabira i financiranja najboljih znanstvenih projekata i istraživača. S takvim je ciljem i Hrvatski sabor 2001. godine posebnim zakonom osnovao Hrvatsku zakladu za znanost s temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja u Republici Hrvatskoj, te s krajnjim ciljem osiguravanja održivog društvenog i gospodarskog razvoja uz poticanje samozapošljavanja. Promjenom Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost 2012. godine i imenovanjem novog upravnog odbora u travnju 2013. započela je temeljita promjena sustava financiranja znanstvenih istraživanja i razvoja karijera mladih istraživača u Republici Hrvatskoj. U 2013. godini zaklada je od Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta u potpunosti preuzela provođenje natječaja za nacionalne projekte, potpore znanstvenim istraživanjima kao i mladim istraživačima dodjeljuju se isključivo temeljem natječaja. Misija Hrvatske zaklade za znanost je poticanje i financiranje znanstvenih istraživanja i tehnologijskog razvoja u RH, promicanje međunarodnih mjerila uspješnosti u temeljnim primijenjenim razvojnim istraživanjima, uspostavljanje sustava financiranja razvoja mladih istraživača, jačanje međunarodne suradnje i integracije hrvatskih znanstvenika u europski istraživački prostor. Upravni odbor Hrvatske zaklade za znanost predlaže petogodišnji plan svoga rada kojim se izlaže okvir njenog djelovanja. Izazovi s kojima se zaklada susreće odnose se ponajprije na njeno pozicioniranje u sustavu financiranja znanstvenih istraživanja, te osiguranju mehanizama za ubrzanje razvoja znanstvenih istraživanja u područjima od nacionalne, strateške važnosti kao i uspostavljanju stabilnog sustava financiranja mladih istraživača. Vizija zaklade je da postane središnje tijelo koje osigurava financijsku potporu temeljnim primijenjenim i razvojnim znanstvenim istraživanjima u Republici Hrvatskoj. Uspostavljen je neovisan sustav natječaja, vrednovanja, odabira i financiranja najboljih znanstvenih projekata istraživača. Zaklada treba postati i središnje tijelo preko kojeg se povezuju znanstvenici iz javnih instituta i sveučilišta s istraživačima iz gospodarskog sektora. Programi zaklade osiguravaju potpunu uključenost hrvatske znanosti u europski istraživački prostor. Suština strategije Hrvatske zaklade za znanost u skladu sa vizijom i misijom u postizanju utvrđenih ciljeva znanstveno-istraživačkog razvoja RH temelji se na pet općih strateških ciljeva koji se ostvaruju u određenim aktivnostima. Za svaki strateški cilj osmišljeni su i pokazatelji uspješnosti za provođenje aktivnosti predviđenih u okviru danog cilja. Strateški plan zaklade u razdoblju od 2014. do osamnaeste godine pretpostavlja nastavak dijela uspješnih programa, te uvođenje novih. Novi programi uključuju financiranje razvoja karijera mladih istraživača od doktorskih studija do poslije doktorskih specijalizacija kao i aktivnog poticanja mobilnosti iz akademskog u gospodarski sektor. Zacrtani ciljevi u okviru strategije zaklade: 1. U proteklom desetljeću sustav znanstvenih istraživanja u Hrvatskoj bio je obilježen velikim brojem slabo financiranih projekata temeljnih i primijenjenih istraživanja. Tako velik broj projekata nije razmjeran veličini znanstveno-istraživačke zajednice u Hrvatskoj, stoga je strateški cilj zaklade osigurati stabilno financiranje kompetitivnih istraživačkih i uspostavnih istraživačkih projekata u redovitim i predvidljivim višegodišnjim ciklusima uz ravnomjeran razvoj istraživanja u svim područjima znanosti. Kompetitivan sustav odabira, vrednovanja i praćenja temeljem koje će zaklade istovremeno financirati ovisno o raspoloživim sredstvima više stotina istraživačkih i uspostavnih projekata te projekata suradnje s gospodarstvom osigurat će da se istraživanja na znanstvenim ustanovama i sveučilištima vrednuju i provode na međunarodnoj razini. Nadalje, omogućit će se da najbolji istraživači iz skupine uspješno uključuju u međunarodne projekte, te pospješiti visoku razinu poslije diplomske izobrazbe, znanstvenog razvoja mladih istraživača. Program istraživački projekti podržavajući istraživačke skupine koje se bave međunarodnom ili nacionalno značajnom problematikom, a čiji su voditelji znanstveno prepoznatljivi posebno vidljivim dostignućima. Poticat će se jačanje mentorskih potencijala i prijenos znanja uključivanjem doktorskih studenata i poslijedoktoranata u istraživanje. Zaklada će težiti tome da u sustav svake godine bude uključeno oko 2 stotine novih projekata, o broj financiranih projekata neće ovisiti samo o proračunskim sredstvima zaklade nego i rezultatima vrednovanja projekata. Posebno je važan program uspostavni istraživački projekti kojima će se podržati razvoj znanstvenih karijera izvrsnih mladih istraživača tako što će osigurati podršku njihovim istraživanjima i razvoju nove istraživačke skupine ili uspostavi novih laboratorija. Ovaj program je dugoročan instrument s ciljem bržeg uspostavljanja samostalnih istraživačkih karijera mladih znanstvenika u Hrvatskoj nudeći najbolje vrednovanim mladim znanstvenicima mogućnost suosnivanja novih istraživačkih skupina. Zaklada će težiti i tome da se svake godine dodijeli oko 50 uspostavnih projekata vodeći računa o ravnopravnoj zastupljenosti svih područja. Drugi cilj je omogućiti povezivanje znanstvenika sa javnih znanstvenih ustanova i sveučilišta sa istraživačima iz gospodarstva i društvenog odnosno javnog sektora. Suradnja između akademskog, gospodarskog, privatnog i javnog sektora u istraživanjima i razvoju nije u Hrvatskoj dovoljno razvijena. Rascjepkanost javnog znanstvenog istraživačkog sustava, nedostatak investicija poslovnog sektora u istraživanje i razvoj te skromna ulaganja u istraživačka i nova područja razlozi su ozbiljnog zaostajanja Hrvatske u primijenjenim i razvojnim istraživanjima. Kao što je predviđeno Strategijom obrazovanja, znanosti i tehnologije RH najveći doprinos suradnji akademskog, gospodarskog, privatnog i javnog sektora čine istraživački projekti koji proizlaze iz zajedničkih interesa i fokusiranosti na određena područja istraživanja. Program suradnje znanstvenika i gospodarstva privući će ulaganja u istraživanja na hrvatskim sveučilištima i javnim institutima, u prvom redu iz industrije i poduzetništva ali i iz ostalih izvanproračunskih izvora financiranja. Zaklada je razradila model sufinanciranja troškova istraživanja čime su osigurani početni uvjeti i poticaj znanstvenicima za ostvarivanje partnerstva s javnim, privatnim i neprofitnim sektorom. Ovom mjerom zaklada će poboljšati transfer znanja između znanstvenih ustanova i tvrtki i poduzetnika te pospješiti razumijevanje, prilagođavanje i razvoj istraživačkih kompetencija za potrebe gospodarskog, javnog i privatnog sektora. Isto tako ojačat će se suradnja između sveučilišta, istraživačkih ustanova, industrije te privatnog i javnog sektora, izobrazba mladih znanstvenika te njihovo usmjeravanje prema gospodarskom sektoru otvaranjem novih istraživačkih radnih mjesta izvan akademskih ustanova. Ovim programom zaklada planira osigurati financijska sredstva iz industrije i poduzetništva u iznosu od 5 milijuna kuna, a zatim povećavati iznos za dodatnih 5 milijuna kuna svake godine. Treći cilj je uspostaviti cjeloviti program razvoja karijera mladih istraživača na poslijediplomskoj i poslijedoktorskoj razini u svim znanstvenim područjima jer razvoj sustava istraživanja, prijenos i primjena novih tehnologija kritično ovisi o kvaliteti poslijediplomskog obrazovanja mladih istraživača, planiranju i razvoju njihovih karijera te sposobnosti RH da zadrži najbolje mlade znanstvenike i potakne njihovo zapošljavanje ne samo u znanstvenom i akademskom sektoru već prvenstveno u gospodarstvu. Iako su u posljednjih 20-ak godina relativno velika sredstva uložena u razvoj karijera mladih istraživača može se reći da to nije bilo učinjeno na sustavan način odnosno na temelju jasnog strateškog cilja i plana. Strateški cilj zaklade je do 2018. godine razviti cjelovit program financiranja razvoja karijera mladih istraživača, od doktorskih studija do poslijedoktorskih specijalizacija u zemlji i inozemstvu kao i aktivnog poticanja mobilnosti iz akademskog u gospodarski sektor. Financiranje doktoranata trajat će u pravilu 4 godine, uz sustavno praćenje i vrednovanje postignutih rezultata u poslijediplomskom studiju i znanstveno-istraživačkom radu. Zapošljavanje poslijedoktoranata omogućeno je već u istraživačkim projektima ali zaklada će razviti i poseban program namijenjen isključivo poslijedoktorantima. Broj potpora za mlade istraživače, doktorante i poslijedoktorante ovisit će razumije se o proračunskim sredstvima kao i onima iz europskih fondova. No zaklada će težiti tome da se u sustav uključi između 200 i 250 mladih istraživača godišnje do stabilne razine od oko 1250 mladih istraživača u potpori zaklade. Prema iskazanim potrebama znanstvenih ustanova, sveučilišta i gospodarstva najboljim mladim istraživačima bit će omogućen razvoj karijere, poslijedoktorske specijalizacije u zemlji i inozemstvu. Dvogodišnje poslijedoktorske potpore dodatno će doprinijeti razvoju samostalnih istraživačkih karijera ili osigurati međusektorsku mobilnost. Četvrti cilj je uspostaviti program trajne suradnje hrvatskih znanstvenika i javnih znanstvenih ustanova i sveučilišta sa znanstvenom dijasporom. Iako je relativno malena zemlja Hrvatska ima brojnu dijasporu koja je dala značajan doprinos stvaranju i razvitku države. U posljednjih 20-ak godina svojom se aktivnom pomoći u poticanju razvoja znanosti i obrazovanja izdvojila hrvatska znanstvena dijaspora. Naša istraživačka zajednica uvijek je bila dobro povezana sa znanstvenim institucijama i istraživačima u svijetu posebno sa znanstvenicima hrvatskog podrijetla, a stjecajem povijesnih i ekonomskih okolnosti u posljednjih nekoliko desetljeća došlo je do velikog porasta znanstvene dijaspore. Većinu znanstvenika hrvatskog podrijetla u inozemstvu u ovom trenutku čine relativno mladi znanstvenici koji su Domovinu napustili neposredno nakon sveučilišnih studija ili dovršenog doktorata u potrazi za poslom ili boljim uvjetima za istraživački rad. Ovi znanstvenici predstavljaju ogroman ljudski potencijal u koji je Hrvatska uložila velika sredstva, a njime se dosad koristila slabo i nesustavno. Strateški cilj zaklade je potaknuti hrvatske znanstvene ustanove i tvrtke iz poslovnog sektora da koriste potencijale hrvatske znanstvene dijaspore te potaknuti znanstvenike hrvatskog podrijetla u inozemstvu na povezivanje s domaćim znanstvenicima. Posebno je važan moguć doprinos dijaspore u razvoju karijera mladih hrvatskih znanstvenika, doktorski studij ili poslijedoktorske specijalizacije u inozemstvu u prijenosu i primjeni novih znanja i tehnologija u Hrvatskoj te pomoć u osnivanju budućih centara izvrsnosti. I konačno peti strateški cilj je uključivanje hrvatske znanstvene zajednice u europski istraživački prostor. Nijedna europska država ne posjeduje istraživačku infrastrukturu, ljudske potencijale i financijska sredstva koja bi joj omogućila da samostalno i na međunarodnoj razini razvija sva područja temeljnih primijenjenih i razvojnih istraživanja. To posebno vrijedi za malene i nedovoljno razvijene zemlje kakva je i Hrvatska. Model uravnoteženog financiranja svih područja znanosti na osnovu međunarodnih kriterija kvalitete istraživačkog rada može dati značajnije rezultate samo ako se hrvatske znanstvene i akademske ustanove i hrvatski znanstvenici potpuno integriraju u europski istraživački prostor ili kako se on naziva european research area. Uključivanje u europski istraživački prostor omogućuje znanstvenicima pojačanu međusektorsku, međuinstitucionalnu i međunarodnu mobilnost, koordinaciju financiranja znanstvenih istraživanja u europskim državama i regijama kao i jače povezivanje znanstvenog i gospodarskog te društvenog sektora. S obzirom na sredstva planirana proračunom te potrebe hrvatske znanstvene zajednice kao i ulaganje u znanstveni razvoj mladih istraživača neophodno je kroz zakladu osigurati i privlačenje sredstava iz europskih fondova. Ipak, treba naglasiti da su u europski istraživački prostor najbolje integrirane one zemlje koje i same najviše ulažu u financiranje znanosti na nacionalnoj razini. Upravo kroz redovite natječaje, zaklade i financiranje najboljih projekata koji zadovoljavaju najviše međunarodne kriterije Hrvatska može podići razinu kvalitete znanstvenih istraživanja, osigurati da naši najbolji znanstvenici provode svoje istraživanje i razvijaju svoje karijere u zemlji, privući izvrsne mlade znanstvenike i time u konačnici povećati konkurentnost domaćih istraživačkih skupina u europskim znanstvenim programima i fondovima. I konačno nekoliko riječi o financijskim sredstvima zaklade. Financijska sredstva kao i raspodjela sredstava za pojedine ciljeve i mjere ovisit će prvenstveno o državnim proračunskim sredstvima te će se određivati za svaku godinu i svaki natječaj zasebno. Predviđa se veća državna potpora kao što je navedeno u državnom proračunu te u strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije u kojoj je mjerom 6.4. predviđeno povećanje proračunskih sredstava za kompetitivne programe i projekte putem Hrvatske zaklade za znanost na najmanje 0,15% BDP-a a mjerom 6.6. žele se dodatno stimulirati izvanproračunska ulaganja u Hrvatsku zakladu za znanost. Uz sredstva iz državnog proračuna bit će potrebno znatno povećati udio izvanproračunskog financiranja znanstvenih istraživanja te posebno osigurati povećanje sredstava iz europskih i drugih međunarodnih fondova. Ulazak Hrvatske u EU kao i članstvo Hrvatske zaklade za znanost u science europe otvara nove mogućnosti i povlačenje sredstava iz europski fondova. Zaklada će se aktivno uključiti u iznalaženje novih mogućnosti povlačenja sredstava EU kojima bi se podupro razvoj sustav istraživanja i razvoja te inovacija, ojačala suradnja između sveučilišta, istraživačkih centara i tvrtki te ojačala suradnja u područjima s dodatnom vrijednošću europske zajednice. Hrvatskoj su na raspolaganju sredstava iz strukturnih fondova a zaklada će svoj proračun nastaviti upotpuniti kroz europski socijalni fond osiguravajući iz njega sredstva za financiranje programa razvoja karijera mladih istraživača kao i za programe suradnje sa hrvatskom znanstvenom dijasporom. Zaključno, znatnija ulaganja u visoko obrazovanje, znanost, inovacije, ljudske potencijale i istraživačku infrastrukturu kroz programe Hrvatske zaklade za znanost, stvaranje uvjeta koji omogućuju provođenje međunarodno prepoznatljivih i nacionalno značajnih istraživanja u svim područjima znanosti, primjena međunarodnih mjerila izvrsnosti za cjelokupni sustav znanosti te integraciju u europski istraživački prostor pretpostavke su za pokretanje gospodarstva i ukupan društveni razvoj temeljen na znanju i znanstvenim dostignućima. Predlagatelj ujedno prihvaća amandman koji je na Strategiju Hrvatske zaklade za znanost podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu 2.prosinca 2014.godine. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika, to vam je još stari naziv, Nezavisnih ljevičara Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege svrha Zaklade za znanost tako kako je osnovana i kako funkcionira jest promovirati i financirati izvrsnost u znanosti. Dakle, najbolje, one koji se ističu, oni koji su u stanju napraviti nešto što bi Hrvatsku dovelo u svjetski, europski znanstveni vrh, što se može usporediti sa europskim dostignućima u znanosti i tome slično. Zaboravljamo pritom da kao i u svakoj djelatnosti u znanosti morate imati kompletnu onu tzv. Gausovu krivulju. Ne možete da se izrazim metaforom jako željeti imati klub u ligi prvaka a nemat omladinske škole i amaterske klubove u državi. To ne ide, nećete to moći napraviti. Slična situacija je i u znanosti. Sasvim je u skladu sa ciljem i namjenom zaklade da se stimulira vrhunska znanost, međutim da bi mogla opće postojati vrhunska znanost moraju postojati oni prosječni ljudi, oni obični znanstveni šljakeri koji će pripremiti teren za vrhunska dostignuća. To naravno nije zadaća zaklade, to je zadaća države. U izvješću se puno govori o temeljnim znanstvenim istraživanjima i aplikativnim primijenjenim znanstvenim istraživanjima. Primijenjena znanstvena istraživanja su ona koja neposredno rade na razvoju društva, na razvoju industrije, na napretku, na hvatanju koraka sa svijetom itd. Ako se sjetimo 90.tih godina u Hrvatskoj su postojali neki instituti u industriji, Plivi, Končaru, Jugoturbini i tome slično koji su upravo to radili. Prvi korak, prvi korak vlasti bio je da se to rastera. To je za šaku kako reče prvi predsjednik Judinih škuda zapravo prodana razvojna suverenost RH. Pliva je prodana za neki smiješni novac, naravno novi vlasnik je prvo zatvorio institut jer mu to ne treba, to radi kod kuće. Zašto bi to radio ovdje? Ovdje će prodavati i proizvodit generičke lijekove. To se je dogodilo i u drugim granama. Istina je međunarodno priznati projekti, a tako se istraživački danas ocjenjuju i pri napredovanju na fakultetima i institutima međunarodni priznati projekti su važni jer su eto dobri, jer potpomažu ne samo razvoju znanosti u Hrvatskoj nego svjetskoj i tome slično. Međutim mora postojati podloga. Ta podloga su nekada bili oni bezvrijedni, sitni projekti koji su se svi odrekli sramotno jer to je bez veze, to je nikakav novac i tu se ne postižu nikakvi rezultati, ali tom je preživljavala ova da tako kažem ispodprosječna znanost. Jer ako su ovo iznadprosječni da bi imali prosjek, a netko mora biti ispod prosjeka, kako drugačije. Kak se ta krivulja inače može iskonstruirati? Primijenjena istraživanja u gospodarstvu danas praktično ne postoje, nema ni ljudi, još manje novaca pa onda niti volje. Na sveučilištu postoje primijenjena istraživanja pogotovo na tehničkim znanostima, međutim ona su politikom Vlade do maksimuma otežana i kroz striktno držanje principa javne nabave i kroz to da se tim istraživačima nešto treba i platiti kada nešto naprave. Ta istraživanja se praktično gase. Ja sam čak ovdje među kolegama čuo mišljenje, pa šta ako oni zarade nešto sa strane od industrije za toliko im treba smanjiti dotaciju države pa su na istom. Ne, za toliko im treba povećati dotaciju od države jer rade nešto korisno. A naravno na ovakav način i sa ovakvim razmišljanjem ugasit će se i to malo primljenih istraživanja što postoje u Hrvatskoj. Ključno polazište o kojem izvjestitelj nije puno pričao jer zna da ne može puno promijeniti jeste činjenica da se u Hrvatskoj izdvaja 0,7 ili 75%, a prosjek EU je 2%. Svaki mjesec i svaka godina takvog omjera udaljava nas od prosjeka jasno jer ovi sa 2% će ići puno brže gore nego ovi sa 0,76%. Dok obrazovanje posebice visoko obrazovanje i znanost u Hrvatskoj gledamo kao trošak, a ne kao nešto što bi nas potencijalno moglo izvući iz ovoga u čemu jesmo, nema nam puno pomoći. Svi zakoni koji mi ovdje donosimo, vrtimo, okrećemo, pišemo amandmane, pišemo rezolucije neće nam pomoći. Pomoći će nam pametni ljudi koji znaju što rade. Još jedna stvar o kojoj bi sasvim sigurno trebalo puno razgovarati jeste ključna riječ ovog izvješća tj. strategija. Ovo je strateški plan Hrvatske zaklade za znanost. Da bi on mogao imati smisla treba postojati strateški plan hrvatske znanosti, a da bi on mogao imati smisla treba postojati strateški plan razvoja RH koji u 25 godina nismo nikada uspjeli napravit. Pisali smo raznorazne knjižice i sam sam sudjelovao u nekim od tih pisanju u nekih od tih knjižica koje su završile u bibliotekama ili u recikliranju. Nikad nismo zapravo znali i uspjeli sami sebi reći što hoćemo, kakva ova država treba biti,na čemu se treba temeljiti razvoj ove države i onda se tu usredotočiti. Naravno da svaka država mora imati tvornicu cipela, naravno da svaka država mora imati tvornicu šešira, ali država mora znati kuda, kojim smjerom u razvoju želi ići. Nismo to nikada napravili i naravno da ni onda znanstvena zajednica u tom ne može naći nekakvu nit vodilju gdje treba ići da bi se najviše pomoglo državi i društvu. Jer vjerujte poznam dosta ljudi koji upravo u tim aplikativnim znanostima rade u Hrvatskoj. Da nisu patrioti već ih davno ne bi bilo ovdje, ne zato što imaju male plaće i to što imaju nego zato što su im uvjeti rada zapravo komični. I svatko od njih, svatko od tih ljudi koji stvarno mogu nešto doprinijeti na 200, 300 i 500km bi mogao pronaći puno, puno bolje uvjete rada i ima veze i zna nekoga tamo, međutim ljudi su ipak patrioti i rade za ovu zemlju i rade zdušno i trebalo bi im pomoći. Smjernice i prioriteti koji su naznačeni u ovom strateškom planu trebali bi biti strategija razvoja znanosti Hrvatske, berem one vrhunske. Ono što dalje koči razvoj i akademske zajednice i znanosti u Hrvatskoj jeste politika zapošljavanja. Na fakultetima i u institutima je uspostavljen jedan ružni darvinistički sustav, netko na vrhu mora otići u penziju ili umrijeti da bi se cijela ljestvica pomaknula prema dole, dakle redovni profesor odlazi, izvanredni postaje redovni docent, postaje izvanredni viši asistent može postati docent. Svi čekaju onoga odozgora zapravo da ode. I to je ružan sistem koji ne doprinosi ničemu. Mladi znanstvenici dobivaju što god mi o našem sustavu obrazovanja i visokog obrazovanja mislili dobivaju jedno vrhunsko obrazovanje, dobivaju vrhunska znanja i onda ih se zablokira na toj prvoj stepenici. I pošto ne mogu biti viši asistenti neodređeno vrijeme a prostor se ne otvara jer nitko sa vrha nije otišao u penziju niti umro, šta im drugo preostaje nego da pokupe prnje i odu u inozemstvo i to i rade. Ulaganje u znanstvenike i onda kada nisu dokazani, govorimo o mladim znanstvenicima, o višim asistentima je posao i ulaganje koje se sasvim sigurno višestruko isplati. Ako i trojica neće napraviti bog zna šta, četvrti hoće. I zbog toga četvrtoga se čitava stvar savršeno lijepo, čak i financijski isplati ako ima malo pameti. Izvješće je inače naravno korektno, odnosno strateški plan je naravno korektan napravljen po svim uzancama kako se takvi planovi rade i naravno da ću ga prihvatiti. Hvala.
Nadam se i klub. Idemo na replike. Kolega Ivan Grubišić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Podržavam izvješće. Još više podržavam riječi gospodina zastupnika Vuljanića koji je na tragu onoga što ja često govorim da Hrvatskoj je potreban dugoročni razvoj strategija razvoja, jasno na području znanosti ali i na području drugih sektora života i rada. Bez tog planskog razvoja i programa planskog razvoja Hrvatske mi ćemo lutati jer nas 4.-godišnjaci koliko taje jedan mandat jedne političke opcije koja je na vlasti ne mogu izvući iz krize. Nema vizije, nema programa, nema plana. Stoga podržavajući gospodina Vuljanića opet apeliram da bi možda Hrvatski sabor koji također ima vanjske suradnike, stručne ljude, kompetentne ljude stvorio jedan tim kompetentnih stručnih ljudi koji bi dobili zadatak od Hrvatskog sabora da naprave taj strateški plan razvoja, da ga Hrvatski sabor prihvati i da svaka politička opcija koja dođe na vlast mora raditi u skladu toga programa. Ovako donijeti sa sobom za 4 godine plan a drugi dođu pa sve onda ponište i idu iznova mi stojimo u krugu i ne idemo naprijed i to nije dobro. Hvala lijepo.
Nikola Vuljanić, odgovor na repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. I hvala kolega Grubišić što se slažete sa tom, a self-evident činjenicom koja se sama po sebi potvrđuje. Naime, nemamo strateškog plana ne samo na razini države nego ni na razini lokalnih zajednica. Sjećam se prilika nakon izbora bukvalno bio sam prisutan, vidio sam to, novi gradonačelnik je istresao kompletne ladice u smeće ono što je ostalo od prošlog gradonačelnika i čistio vitrine sa projektima i sličnim stvarima. Nakon njega, nakon 4 godine ovaj koji je došao to je isto napravio. Čini mi se da to radimo i na razini države i to je jedan od razloga zašto nam je tako kako nam je. Hvala.
Kolega Gvozden Flego, replika.
Hvala lijepa. Teza kolege Vuljanića da nema strategije razvoja države pa stoga ne može biti niti strateškog razvoja znanosti se meni čini opasnom. Opasnom utoliko što zapravo implicira da bi netko kao država donio svoj strategijski program a znanost bi bila tek jedan instrument u ostvarenju onoga što je država dogovorila kao strategijski plan. Ja mislim da treba obrnuti perspektivu gledanja na stvari. I da kada nema takvog nekakvog dokumenta bio on kratkoročan, bilo srednjoročan znanost ima otvorene sve mogućnosti. Tek tada znanstvenici dobivaju pravu šansu da iskažu naše prioritete, svoje mogućnosti, temelje nekakvih tehnologijskih ili novih tehnologija i zapravo preuzimaju punu odgovornost za onaj posao koji obavljaju. Stoga se meni čini da tek u ovoj situaciji znanstvenici imaju puno više posla nego inače a o tome sam mislio onda reći nešto i u svojoj raspravi, ali dobro mi je došla ova vaša teza pa sam se eto malo na nju osvrnuo. Hvala vam lijepa.
Nikola Vuljanić, odgovor na repliku.
Da prof. Flego, to bi bilo tako kada bi izvori financiranja znanosti bili drugačiji. U situaciji kada država svojom voljom financira sve što se događa u njenoj ingerenciji a znanost je na državnim institutima i na fakultetima, uglavnom država kao sasvim nestručna u tom se ponaša po sistemu Prokrustove postelje, to je najlakše. Odreži onoga koji ima malo dulju nogu i rastegni onoga koji ima kraće noge. I sve se svodi na prosjek i mediokriteti imaju tu sjajno polje. U svim aspektima društvenog života gdje stručnost i znanje bi trebali dominirati, danas dominiraju mediokriteti. To je rezultat činjenice da se primjenjuje taj politički sustav prokurštove postelje, daj samo da prođe moj mandat u miru, da ti ne radim probleme. To je sjajno vrijeme i sjajno mjesto za ljude koji ne znaju, ne mogu i neće nego samo hoće preživjeti.
Kolega Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vuljanić vi ste govorili o jednoj piramidi da postoje redovni profesor pa ta piramida ide prema dole. Nažalost, to nije tako. Situacija je obrnuta i puno zbog toga destruktivnija ili nelogičnija. Danas obzirom na takav jedan model, barem govorim na iskustvu i Filozofskog fakulteta, s obzirom da nema priliva novih znanstvenika, obustavljen je taj protok. Znači piramida je takva da je note piramide odnosno da su redovni profesori izvanredni, a sve je manje docenata i asistenata upravo zbog toga što, uzmite čak i ovaj primjer, imate 2500 je bilo znanstvenih novaka prije 3 godine, a godišnje je odobreno svega 20 radnih mjesta u cijeloj Hrvatskoj na svim fakultetima i sveučilištima za prijem novih ljudi. Istina je da se čeka da netko odumre, ali to ne znači da je takva piramida. Prema tome, to je još poraznija situacija jer bi znanost trebala se ipak razvijati odnosno na novim snagama i na mladim ljudima.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Naravno, to je jedan od aspekata zapravo istog problema. Ta piramida je obrnuta. Ima puno redovnih profesora jer su ljudi jednostavno došli do toga kroz godine, a od dola ne dolaze mladi, ne dolaze zato jer nema mjesta za njih. Dakle obadve tvrdnje su istinite i proizvode zapravo tragediju na fakultetima.
Kolegica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo također kolega Vuljaniću, o problemu koji ste spomenuli vezano za politiku zapošljavanja. Pretpostavljam, o tome ste i govorili da uglavnom mislite i na mlade znanstvenike, na one koji su uložili puno truda i napora, u koje je država uložila puno truda i novca, ali za koje ne postoji u ovom trenutku perspektiva. I sama ova strategija, odnosno sam ovaj dokument spominje kao jedan od problema nedostatak motivacije. Nedostatak motivacije čini mi se u znanosti vrlo, vrlo veliki problem, ali postavljam pitanje tko onda treba nuditi rješenja, dakle i ovome što ste vi govorili. Mislim da nitko ne bi zapriječio zakladu da u ovakvom jednom dokumentu koji je pred nama ponudi rješenja, dakle ponudi rješenje i za rješavanje ovoga pitanja. Dakako da je tu nadležno Ministarstvo znanosti i obrazovanja, međutim svakako Vlada u cjelini, ali i mi kao Parlament. Dakle možda bismo mogli razmisliti da i u zaključcima oko ove strategije odnosno na kraju rasprave mi ponudimo prijedloge za tu perspektivu pa onda i za rješavanje problema zapošljavanja, demotiviranja i motivacije u cjelini kao takve. Hvala.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Hvala. Činjenica je da ne postoji motivacija. Poznam dosta mladih ljudi, asistenata koji su otišli van, ne zbog toga što nisu imali motivaciju plaćom, čak nikad, nisam čak nikad ni razgovarao s njima oko toga, nego tamo kamo su otišli su im se ponudili uvjeti rada takvi kakve su ovdje mogli samo sanjati. Dakle generalno ulaganje u znanost, u opremu, u standard života, u to da asistent ne mora radit 25 sati nastave tjedno i još bit na poddoktorskom studiju jer je to neizvedivo za Boga miloga, to nitko ne može napraviti, tu je ipak uloga države. Naravno da zaklada kao kompetentna pravna osoba bi mogla dat prijedloge i mogla bi zajedno s ovim Saborom pokušat utjecat na vlast da se ta situacija promijeni, ali mi je isto tako jasno da zaklada radi u okviru svojih mogućnosti i svojih zadanih sredstava maksimalno što se može napraviti, da barem oni najbolji prođu nekamo kamo bi trebali proći. Ali na nama je ovdje odgovornost prije svega da shvatimo da to nije potrošnja, da nam je to ne budućnost nego jedina budućnost. Hvala.
Kolega Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Vuljanić, slažem se sa vašom raspravom i djelomično ste se dotaknuli jednog segmenta, a ja imam informaciju da na našim fakultetima, poglavito tehničkim već od druge godine fakulteta, treće, da kolege šefovi katedri, profesori se pretvaraju, sportski rječnikom rečeno u skaute i rendgenski snimaju studenta sve do pete, šeste godine i na drugoj, početkom treće godine dolaze menadžeri iz zapadnoeuropskih tvrtki, nude mu veliku stipendiju tj. plaću. Gospodine kad završite idete raditi kod mene u moju tvrtku. I sad se pitam, ta izvrsnost koja bi trebala ostati raditi na fakultetu, na institutima, baviti se znanošću, da li je to to što hrvatskom gospodarstvu treba. Ja mislim da svi moramo se zamisliti i to će biti vrlo teško, kako zadržati tu izvrsnost i da bi oni nastavili raditi na fakultetima, institutima i dakako raditi u hrvatskom gospodarstvu. Mislim da država puno sredstava ulaže da odgoji jednog, obrazuje jednog inženjera elektrotehnike, jednog strojarskog inženjera, građevina, arhitektura, a o pilotima i liječnicima da ne pričamo. I kad oni budu gotovi oni nam odu. Država treba u tom smislu poduzeti određene mjere. Ne mogu sada ad hoc reći koje, nego da tu izvrsnost zadržimo u Hrvatskoj ako je to ikako moguće. Ili taj odlazak svedemo na minimum. Hvala.
Nikola Vuljanić, odgovor na repliku.
Činjenica da se to događa, činjenica da se to na ponekim fakultetima već pretvorilo u stalnu praksu. Dakle, da šefovi zavoda, katedra preporučaju najbolje mlade ljude stranim firmama. Ali ne mislim da država administrativnim, bilo kakvim administrativnim mjerama može tu bilo što napraviti. Za boga milog, nećemo valjda pasoše uzimati toj djeci. To je besmislica. Napravimo situaciju da mogu ostati ovdje, da imaju šta raditi ovdje. Jer ta djeca u trenutku kad ulaze u znanstvenu karijeru ma nisu zainteresirani za plaću od 5 tisuća dolara. Ali ih zanima kako mogu napredovati u svojoj struci i što mogu postići u toj svojoj struci, to je već vrlo važna stvar. Ako im to uspijemo ponuditi, a morali bi im moći to ponuditi onda imamo šanse.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Miroslav Tuđman. Izvolite.
Evo kolegice i kolege odmah na početku želim reći da će HDZ prihvatiti Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost od 2014. do 2018. ali svjesni neostvarivosti ovih ciljeva. Naime, ovaj plan je napisan na jedan pristojan, suvremen način. Ima sve elemente koje treba takav jedan strateški plan imati, međutim njegovo ostvarenje ovisi o dvije druge dimenzije koje su izvan domene odlučivanja zaklade, Hrvatske zaklade za znanost. Naime, nema, ne postoji nacionalna strategija razvoja i sukladno tome niti strategija znanstvenoga razvoja. I s druge strane nema dovoljno sredstava za realizaciju ove strategije. Prema tome, sama strategija naprosto funkcionira u vakuumu, odnosno u prostoru da kažem želja, a ne realnih mogućnosti da se to ostvari. Već je ovdje rečeno i u samom ovom izvješću, za znanost se sada izdvaja 0,76% BDP-a od čega od gospodarstva znači izdvaja 0,43%, pa prema tome država iz proračuna ide svega 0,34% ako sam dobro izračunao sa tendencijom da taj postotak bude 0,4% do 2020. godine. Treba podsjetiti da smo mi devedesetih godina iz sredstava za znanost bila su oko 1,2% BDP-a i od tada stalno padaju. Podsjetio bih ovdje samo usput za jednu brojku koja je naprosto više na razini karikature nego nekakvog ozbiljnog iznosa. U MORH-u je svega 0,016% za znanost se izdvaja. Ono o čemu mi govorimo ovdje je negdje oko 70, 80 milijuna godišnje za znanost, a to je razina jednoga FP7 projekta u EU. Drugim riječima to je realnost. Činjenica je ukratko da mi nemamo razrađen model financiranja znanosti i zbog toga od ovoga neće biti ništa. S druge pak strane, ako uzmemo samu znanstvenu produkciju jer govorim na temelju empirijskih podataka i baze Crosbi, znači znanstvene, hrvatske znanstvene bibliografske baze. Od 2007. do 2014. upisano je 413, preko 413 tisuća bibliografskih jedinica, znači znanstvene produkcije. Prema tome, znanstvenici rade i više nego što su plaćeni, nego što dobijaju sredstva. Samo u ovom zadnjem periodu od 2011. do 2014. na 1953. projekta govorim registrirano u ovoj bazi je upisano 179307 radova što je 92 rada po projektu. Nema toga financijera koji bi takvu produkciju mogao dobiti za ove minimalne novce koji se ovdje daju. Prema tome, u tome imamo prvi strateški cilj je osigurati financiranje kompetitivnih projekata. Naprosto to je u kontradikciji sa ovim raspoloživim sredstvima, tako da od toga vjerojatno neće biti ništa, nego će samo se zakrviti znanstvena zajednica zbog toga što, zbog premalih broja sredstava. S druge strane drugi znanstveni cilj, drugi strateški cilj je povezivanje znanstvenika i javnih znanstvenih ustanova i sveučilišta i gospodarstva. S obzirom da nemate taj razvojni, strategiju nacionalnog razvoja nego u ovom smislu gdje prigovor daje kolega Flego da netko određuje ciljeve je li to naprosto kod temeljnih istraživanja ne može biti. Ali će onda priroda recenziranja takvih projekata kad nemate tu referencu o nacionalnom razvoju biti sasvim drukčija. Neće se gledati i stimulirati ono što ide prema primijenjenim i razvojnim istraživanjima u znanosti. I naprosto taj će projekt biti usmjeren, financiranje će biti usmjereno, odnosno ne financiranje nego recenziranje biti usmjereno naprosto na formalne pokazatelje ne što je napravljeno, nego gdje je objavljeno što naprosto ćemo opet onda pridonositi razvoju sa svojim znanstvenim istraživanjima razvoju razvijenih zemalja, a ne vlastitom ukupnom i znanstvenom i društvenom i gospodarskom razvoju. Tu dolazimo opet do jedne blokade, odnosno do jednoga budućeg ponovno nesporazuma gdje se jasna stvar kaže da će se po ovim kriterijima koji se predlažu za vrednovanje znanstvenog rada, međunarodnog autorstva, najcitiranije časopise, inpakt faktor, međutim to vam je kad nemate ove druge dvije reference jako upitno. Naime, već postojeći pokazatelji pokazat će 2 stvari. Prvo, da postoji veliki broj međunarodnog koautorstva. Uzmite naprosto podatke kad uzmemo za sve znanosti ukupno 42% je samo potpisuju samo 1 autor, 13% 2 autora, 16% 6 autora čak, a od 6 do 10% ostalih 16% znanstvenih radova. Prema tome tu već možemo reći da su ovi uvjeti u velikoj mjeri će biti zadovoljeni. Međutim, imate jedan drugi problem kada se radi o jedinstvenim kriterijima vrednovanja znanstvene produkcije onda je tu jedna opasnost da se može misliti kako je bilo koji od ovih kriterija dostatan za vrednovanje znanstvene produkcije u svim područjima. To nije točno. Naprosto zbog toga što u humanističkim znanostima po prirodi znanosti 85% već sada potpisuje samo 1 autor jer se radi o po prirodi stvari, ne pišu filozofi 3 filozofa zajedno nego piše ga jedan. U društvenim znanostima 59% je samo jedan autor potpisuje, a u biomedicini da sad ne idem po svim područjima 24%. Drugim riječima priroda znanosti je takva koja može onda određivati koji kriteriji se mogu prihvatiti a koji ne. Ako bi tu bili nekritični onda ćemo naprosto unijeti da kažem slikovito zlu krv u znanstvenu zajednicu i to neće biti dobro. Pogotovo ovdje bi vrijedilo napomenuti da već postoji ono što se zove San Francisco deklaracija o vrednovanju istraživanja iz 2012. godine koju su potpisali i niz znanstvenih, ne samo pojedinaca, niz znanstvenih asocijacija zapravo koja ide za time da je korištenje samo određenih bibliometrijskih pokazatelja kao što je inpakt faktor naprosto to je znači faktor citiranosti radova autora ili časopisa naprosto nedostatno i neprihvatljivo, neprimjenjivo u svim znanstvenim područjima. I prema tome tu bi trebalo raditi i na dodatnoj metodologiji i davati prednost nekomercijalnim bazama podataka kao što je … [[Govornik se ne razumije.]] ili ove baze nego mi imamo već i svoj i … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se na hrčku se točno može vidjeti koliko je downloadano i ulaza ima u pojedine znanstvene radove. Pa prema tome to su mogući izbori i vrednovanja da sad ne elaboriram taj dio. Opasnost, odnosno upitan je i ovaj razvojni cilj, odnosno program razvoja karijera mladih istraživača. Danas odnosno prije tri godine ova Vlada je zatekla 2500 znanstvenih novaka, na saborsko pitanje što će se dogoditi s time odgovor je bio da je to bila kriva politika jer da ona ugrožava financijski sustav odnosno Proračun RH. Slijedom toga, a podsjetio bih strategija ovog razvoja ide od 2014. već prema tome godina je već jedna u tijeku, slijedom toga imamo da nema priljeva novih ljudi na sveučilištima i znanstvenim institutima, da propadaju instituti kao što je Brodarski institut, Imunološki zavod. Da mladi liječnici, odnosno mladi istraživači liječnici, piloti odlaze. Prema tome, nema mehanizama niti ova zaklada može bilo što učiniti da se ta situacija promijeni. To spada u jednu drugu vrstu politike. Pitanje je onda kako i na koji način možemo govoriti o ovom? Dapače, mislim da se događa još jedna, vidjet ćemo rezultate, ali po onome što se priprema govori se o okrupnjavanju znanstvenih instituta. I čak mislim koliko sam čuo to su u pripremi da ljudi kad se radi o društvenim, govorim sad o društvenim i humanističkim znanostima, to je vrlo jedan opasan pristup jer se misli da će se sa njihovim ujedinjavanjem ili okrupnjavanjem doći do kvalitetnijih znanstvenih rezultata. Neće. Eventualno se tehnički može uštedjeti nešto na administrativnim poslovima ali ne na ovome. Tako da u tom smislu smo opet pred jednim pritiskom upravo nedostatnoga novca, nejasne vizije što se tiče projekcije i angažmana da tako kažem znanosti u pojedinim znanstvenim disciplinama jer koncept izvrsnosti znači nešto drugo, ne da će se samo nešto financirati nego koncept izvrsnosti u znanosti znači da će se određeni projekti zbog interesa, da sad ne ulazim, razvojnih interesa općenito financirati dva, tri ili više puta u većoj mjeri nešto što se drugi projekti financiraju. To naprosto nismo, do toga došli, to ne postoji. Također kad se kaže da cilj, jedan od ciljeva je da uspostavimo suradnju hrvatskih znanstvenika sa znanstvenom dijasporom. Mi možemo to, ako to ovako postavimo onda je to jedan da kažem voluntarizam ili na dobrovoljnoj bazi. Ako želimo suradnju, a mislim da treba, znači ja nisam protiv toga, da treba uspostaviti tu znanost ali to znači da moramo participirati u projektima na kojima oni rade. Drugim riječima treba još dodatna sredstva izdvojiti da bismo participirali i na taj način angažirali domaće znanstvene potencijale. Prema tome, to je ono što je pitanje, što su limiti odnosno o čemu treba voditi računa, a kažem to opet ovisi da ta znanstvena politika bude dio ukupne razvojne politike. Nadalje, 5.ovdje cilj jeste uključiti hrvatsku zajednicu u europski istraživački prostor i to samo, i to treba biti cilj međutim nije realno da se to realizira na jedna formalni ili formalizirani način već to mora biti u korelacijama sa strategijom europskog razvoja i sa hrvatskom strategijom razvoja. A to opet je nešto što naprosto manjka i znanstvenici po prirodi stvari, jasna stvar da će težiti da se bave samo onim što njih interesira i to treba tako biti, ali isto tako treba biti i to da se financira u većoj mjeri ono što je od zajedničkog ili nacionalnoga interesa. I opet dolazimo na istu poziciju da onaj koji će ići pregovarati i razgovarati o tim integracijskim ili zajedničkim istraživačkim projektima u europskom istraživačkom prostoru naprosto neće moći to odraditi na način kako se želi ovim strateškim ciljevima. Da ponovim, mi ćemo podržati ovaj Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost svjesni da se ti ciljevi ne mogu ostvariti ako ovi drugi segmenti nisu definirani i ne participiraju u realizaciji ovoga plana. Hvala.
Hvala. Kolega Rajko Ostojić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dakle, replika samo kratko da ukažem što je profesor Tuđman ukazao na dva velika problema, a to je citiranost autora, dakle onih koji su u prirodnim znanostima versus humanističkim znanostima i stanje znanstvenih novaka. Dakle, definitivno da se fundus znanja zavisnosti od koje znanosti se radi mijenja u pet godina 20 do 35%. Dakle, nevjerojatne stvari. Ja kad sam završio medicinu nisam znao, jer ni medicina svjetska nije znala za hepatitis C koji je danas bolest broj jedan u Europi. Svake godine mi u medicini otkrijemo jednu do dvije nove bolesti. Što se tiče citiranosti autora vi ste u pravu, treba napraviti distinkciju između nas prirodnjaka i vas humanističkih znanosti ali tu treba biti oprezan, dakle definitivno oprezan. Moramo neke stvari kao što je impact faktor ili čimbenik … [[Govornik se ne razumije.]] staviti na viši novo. Ako sad zagooglate hrvatske ekonomiste a svi se kunemo u hrvatsku ekonomiju i gospodarstvo vidit ćete da imate svega petnaestak ekonomista koji objavljuju u svjetski relevantnim časopisima sa … [[Govornik se ne razumije.]] koje ste vi profesor Tuđman naglasili. Znanstveni novaci, strašna situacija, loša situacija. Ja sam bio znanstveni novak 85., 86. i mislim da je to nevjerojatno dobar pomak, a danas je piramida potpuno obrnuta, umjesto da bude znanstvenih novaka na tisuće i tisuće situacija je potpuno obrnuta i mislim da to i zaklada i ministarstvo moraju podržati. A što se tiče budućnosti, mislim da nam je budućnost dobra jer sve više i više projekata ide u projekte EU i FP7 a osobito ono što ja osobno očekujem od S3 specijalizacije, od pametne specijalizacije inovacija što će definitivno, čujem da je u programu završetka ove Vlade S3 specijalizacija, značajno povisiti naš intelektualni, znanstveni i inovacijski kapacitet. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Miroslava Tuđman.
Hvala. Pa kolega Ostojić, u svakom slučaju ta podjela na društvene i humanističke znanosti je stara preko 100 godina, rasprava kakvu mi raspravljamo starija je puno nego rasprava o vrednovanju ovih znanosti, je takva, i mislim da ne treba podleći ovim tendencijama koje postoje da se po istom kriteriju vrednuju s jedne strane. S druge strane mi bismo trebali impact faktor ipak vrednuje međunarodnu prisutnost znanstvenika i to je dobro pogotovo u znanostima kao što ste rekli kao što je medicina koja napreduje vrlo brzo, gdje su promjene dinamične, a to samim time znači isto tako da i "zastarijevanje" pojedinih znanosti odnosno znanstvena dob, kreativnost se mijenja od jedne znanosti do druge. Tako da to je nešto gdje bismo mi trebali više koristiti odnosno paralelno koristiti i druge pokazatelje a nema razloga da se već ove baze koje se od Crosbya, od hrčka ne koriste u vrednovanju ove produkcije pogotovo u prirodnim znanostima koje, gdje bismo mi trebali odmaći se od jednog kolonijalnog mentaliteta pa reći da smo za određene discipline i određene znanosti ili odnosna znanstvena područja mi dominanti. Koga interesira iskreno rečeno aorist u Maruliću nego, ili hrvatska književnost, ili bilo koje od ovih prirodnih znanosti, međutim takvog nekakvog jednog takvog, te svijesti, takvog načina vrednovanja, odnosno kriterija mi naprosto nemamo.
Ante Babić, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Tuđman, dvije su stvari zbog kojih sam se javio za ovu repliku, kada ste radili raščlambu vezano za 0,76% BDP-a koja se ulaže za znanost. Rekli ste da 0,43 dolazi iz gospodarstva, a ovaj ostali dio dolazi iz državnog proračuna. Mene osobno začuđuje Akademska zajednica da previše šuti da ne govori dovoljno za izdvajanje u znanosti spominjući 413 tisuća bibliografskih jedinica za tako malo sredstava o kojima ste vi govorili što bi se dogodilo da je više sredstava. Ako se zna da recimo i vladajuća Kukuriku koalicija je jako puno sredstava izdvajala za određene konzultantske kuće bilo za Clean Start Vlade, bilo za monetizaciju Hrvatskih autocesta, Hrvatske poštanske banke, pa i pojedinih ministarstava. Mislim da je uvijek postoje sredstva uvijek ima sredstava koja bi se mogla usmjeriti prema znanosti. I druga stvar koju ste spomenuli i posebno ste ju naglasili, a to je suradnja naših znanstvenika sa znanstvenom dijasporom sa našim ljudima u dijaspori i rekli ste da je to malo teže ostvarivo, koliko sam dobro razumio, da bi se trebala izdvajati određena sredstva za zajedničke projekte. Mislim da to nije nužno barem iz razgovora sa ljudima u dijaspori koji se bave znanošću, koji rade na pojedinim institutima mislim da nije nužno samo izdvajati sredstva za zajedničke projekte već da upravo ta znanstvena suradnja sa našom dijasporom jest nužna i da bi se to trebalo daleko, daleko više koristiti.
Odgovor na repliku Miroslav Tuđman.
Hvala gospođo potpredsjednice. Da, kolega Babić vezano za ovaj dio, rekao sam da moramo imati i da je dobro da se planira suradnja sa dijasporom ali tu su dva različita modela suradnje. Jedno je angažirati nekoga kao stručnjaka na našem projektu, a drugo je vezati se za projekt u inozemstvu na kojem ti ljudi rade. U tom slučaju Hrvatska mora participirati u tim projektima i dio toga financirati jer i jedan i drugi model nose i koristi imaju smisla. Što se tiče pak ovoga modela financiranja, znači imamo 0,76% BDP-a izdvajanja za znanost, EU predlaže 2% ali to je opet prosjek. Mislim već i vrapci na granama znaju da postotak ulaganja za znanost i obrazovanje vam je indikator rasta i razvoja pojedinih država. Prema tome, tu se nema što dodati. A pozicija znanstvenika i znanstvenih ako hoćete onoj najvitalnijeg dijela ili najborbenijeg modela to su znanstveni novaci, asistenti početnici, oni su blokirani jer im svaki dan ovisi o tome odnosno nitko ne zna da li će preživjeti i da li će ostati na radnome mjestu. Prema tome, ne smijemo njih kriviti optuživati, očekivati koji god termin želite iskoristiti da bi se upisali u tu situaciju, već naprosto jednu činjenicu da su ova sredstva za izdvajanje za … ostao je 80 milijuna ako se ne varam godišnje. Danas smo čuli da se trošarina podigla i da će se iz trošarine samo godišnje 480, samo na razlici u trošarini, što je pet puta više nego što se za znanost izdvaja.
Predstavnik kluba HDSSB-a nije prisutan pa klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Sabolić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, gospodine Mataković. Hrvatska zaklada za znanost kao predlagatelj vidjeli smo dostavila je u rujnu 2014.godine Hrvatskom saboru plan Hrvatske zaklade za znanost za razdoblje od 2014.do 2018.godine. Ja moram izraziti čuđenje kako se ustvari kod nas nitko ne zabrinjava oko rokova. Ako uzmemo najjednostavniju definiciju strategije to je dokument kojim se utvrđuje kako se trebaju koristiti pojedini resursi da bi se iskoristile sve prednosti u određenim okolnostima za postizanje ciljeva onda moramo kazati tj. biti svjesni činjenice da u danim okolnostima u kojima se država i društvo nalazimo, jedan od važnih resursa je i vrijeme. Ovaj strateški plan danas razmatramo sa zakašnjenjem većim od godine dana. Suština strategije je poticanje znanstveno-istraživačkog razvoja u RH kako smo vidjeli, a osnovna zadaća provođenje postupka vrednovanja i uspostavljanja kompetitivnog sustava financiranja znanstvenih projekata. U uvodnoj analizi stanja pod naslovom Hrvatska je mala zemlja koja nedovoljno ulaže u obrazovanje i znanost kaže se citiram: "Iako u pojedinim znanstvenim područjima kvalitete istraživanja i rezultati zadovoljavaju međunarodna mjerila uspješnosti u prosjeku znanstvena zajednica u Hrvatskoj je premalena, nepovezana i rascjepkana, te je ispod međunarodnog prosjeka po kvaliteti uspješnosti istraživača i rezultatima koje oni postižu". Razlogom se navode nedostatna ulaganja u znanost, neprimjenjivanje međunarodnih mjerila i nedostatan broj znanstvenika zaposlenih u gospodarstvu. Dakle sasvim na margini se kaže da postoje znanstvena područja koja po kvaliteti znanstvenih istraživanja i rezultatima istraživanja zadovoljavaju sva međunarodna mjerila uspješnosti. Vizija Hrvatske zaklade za znanost je sustavom potpora pomagati transformaciju sveučilišta i istraživačkih instituta u konkurentne istraživačke ustanove usporedive sa srodnim institucijama u inozemstvu. Kroz nekoliko programa vidljiva je namjera da se hrvatski znanstveno istraživački prostor učini propulzivnim te da se hrvatske znanstvene institucije i znanstvenici predstave kao pouzdan i kvalitetan partner na području Europske unije. Strateški plan je omogućiti financiranje znanstvenih istraživanja u Republici Hrvatskoj, promicati međunarodna mjerila uspješnosti, uspostaviti sustav financiranja mladih istraživača, jačati međunarodnu suradnju integracije hrvatskih znanstvenika u europski istraživački prostor. Za ostvarenje ove misije, odnosno strateškog plana predlagatelj se oslanja na sredstva državnog proračuna ograđuje rečenicom ovisno o raspoloživim sredstvima. Međutim, ostvarenje ovih ciljeva počiva na zajedničkoj odgovornosti znanstvene i društvene zajednice. Promicanje znanstveno istraživačkog rada nije samo na znanstvenoj zajednici. U principu to i nije njihov posao. Svrha zaklade, kao što je rekao gospodin Vuljanić u svojoj raspravi je promovirati izvrsnost ali to je i zadaća društva u cjelini, dakle društvene zajednice. No, društvena zajednica nažalost nije zaokupljena znanošću. Kroz javne medije rijetko ćete čuti o uspjesima hrvatskih znanstvenika osobito ako je njihov uspjeh u inozemnim znanstvenim krugovima a ima ih. Za ovako malu zemlju impozantan broj. Nećete baš čuti ni za uspjehe na domaćem terenu. Dodjela državnih nagrada za znanost u Hrvatskom saboru 27. listopada prošle godine protekla je potpuno nezamjetno a tada su između ostalog dodijeljene nagrade za životno djelo u području znanosti. Imena dobitnika nagrada za životno djelo teško da se itko može sjetiti. U glavnoj informativnoj emisiji naše javne televizije nije niti spomenuta dodjela državnih nagrada za znanost. Dok su nas cijeli taj dan bombardirali viješću o pobjedi jednog mladog tenisača. O njemu smo saznali sve čak i o njegovoj široj rodbini a o životnom djelu za znanost niti jedne jedine riječi. I toliko o društvenom priznanju i promociji znanosti u Hrvatskoj. U takvim okolnostima strateški ciljevi Hrvatske zaklade za znanost do 2018. godine čine se pomalo nerealni. Osigurati stabilno financiranje i razmjeran razvoj istraživanja u svim područjima znanosti, omogućiti povezivanje znanstvenika i znanstvenih ustanova sa istraživačima u gospodarstvu, uspostaviti cijeli program razvoja karijera mladih istraživača na svim područjima, uspostaviti suradnju sa znanstvenom dijasporom. A ovdje bih rekla da ima nekih nedorečenosti, najbliže rečeno, kao što je to u trenutno otvorenom natječaju za prijavu projekata programa znanstvene suradnje, potpora preko granice 1.b u točki 6. uvjeti za prijavu, podtočka b. stoji citiram: "Izvrsni i iskusni znanstvenici i stručnjaci hrvatske nacionalnosti ili porijekla koji žive i rade u inozemstvu i žele započeti i uspostaviti suradnju sa izvrsnih, iskusnim hrvatskim ili stranim znanstvenicima i stručnjacima koji žive u Hrvatskoj." Ne želim ovdje propitivati naravno političku niti bilo koju drugu konotaciju ali je činjenično da ovakav uvjet je malo arhaičan pa i po prilično ograničavajući ako je cilj razvoj znanosti. Meni se čini da ipak najrealniji i najznačajnije postavljeni cilj uključivanje Hrvatske znanstvene zajednice u europski istraživački prostor jer u Europskoj zajednici su ipak najbolji uvjeti za razvoj znanosti. A to znači kako je i profesor Tuđman naznačio u svojoj raspravi da mi moramo participirati u projektima koji se odvijaju na europskom znanstvenom prostoru. Ako se vratim na onu početnu jednostavnu definiciju da je strategija utvrđivanje načina kako koristiti pojedine resurse u ovom slučaju znanstvenike u danim okolnostima a kod nas je to društvena, ekonomska i gospodarska recesija, za ostvarenje ciljeva doista se treba najviše osloniti na europske fondove i na to uključivanje Hrvatske znanstvene zajednice u europski istraživački prostor. Naravno Klub zastupnika Narodne stranke reformista, DC-a i Novog vala, podržati će ovaj strateški plan sa nadom da će se u većoj mjeri i ostvariti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvažena zastupnice Sabolić, vi ste ovdje rekli da se treba, znanost treba učiniti propulzivnom, uspješnom, razviti međunarodnu suradnju, uključiti se u europski istraživački prostor. Međutim, to implicira i nešto još što danas nismo spomenuli a pitanje u kojoj mjeri sa ovakvim jednim pristupom vodimo računa o tome. A to znači ulagati u pod navodnicima "znanstvenu infrastrukturu", ulagati u časopise, ulagati u međunarodne konvergencije koje bi organizirali u Hrvatskoj, davati velika sredstva za participaciju međunarodnim skupovima. To je danas sve reducirano na minimun. Pitanje, opet se vraćamo na model financiranja znanosti. Ja vjerujem da je Vlada povisila prije 2-3 godine 10% trošarine za benzin da bi to povećalo 3-4 puta ovaj fond i da se ljudi ne bi bunili protiv toga jer ulažu u vlastiti razvoj i u vlastitu djecu ili vlastitu budućnost. Prema tome, rasprava o tom modelu financiranja mislim da bi to trebalo staviti na dnevni red. Ova ili buduća Vlada treba što prije to učiniti kako bi se ovaj model redefinirao jer ovo je naprosto da kažem minimalna stopa razvoja očekivanog ukupnog razvoja pa će i to rasti. Drugim riječima, drugi će otići dalje, a mi ćemo ostati tu gdje jesmo i to naprosto nije dobro.
Odgovor na repliku, Vesna Sabolić.
U potpunosti se slažem s vama profesore Tuđman. Mislim da doista treba provesti široku javnu raspravu, treba se puno više baviti i na određeni način promicati i znanstvena dostignuća. Doista premalo znamo o našim znanstvenicima, o projektima, da bismo uopće stvorili jednu pozitivnu atmosferu i naravno mijenjati model financiranja jer je očito da on nije zadovoljavajući.
Rajko Ostojić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle da, uvijek se govori o financiranju i financiranju kao ključnom problemu, ali to nije samo problem Hrvatske, to je problem sve znanstvene akademske zajednice diljem svijeta. Međutim, neki su se snašli, na dva načina. Prvo je naravno aplikacija u EU fondove, a drugo je osnivanje odnosno tješnja suradnja gospodarstva, akademske zajednice i Vlade i tu osobito u potonjem Hrvatska kasni. Što se tiče prvotnog, EU fondovi su do prije mjesec, dva, tri bili ko Jeti, ko mit. Svi znamo tko je Jeti, što je Jeti, samo ga nitko nikad nije vidio. Tako je do prije nekoliko mjeseci bilo i za EU fondove. Na svu sreću ova Vlada je značajno pomakla napore za konzumiranjem EU fondova. Vidite svaki mjesec se otvaraju diljem Hrvatske projekti financirani iz EU fondova, ali nažalost malo sa znanostima. Svi ste uz Hrvatsku zakladu za znanost stavili slabosti, a mogli ste u biti prilike, stavili ste slabosti i to vrlo jasno da gospodarstvo i znanstvena zajednica ne rade. Start up poduzeća, spin off tvrtke i spin out tvrtke i to je ključ. I Europa, da ne govorim o Americi, su već godinama pokrenuli start up kompanije, spin off kompanije i spin out. Drugim riječima, znanstvena zajednica treba se pokrenuti, u krajnjem slučaju i ja sam znanstvenik, treba se pokrenuti, treba pokazati malo više elana ka mogućnosti financiranja i mislim da na taj način sa tješnjom suradnjom tog trokuta Vlada, gospodarstvo i znanstvena zajednica možemo značajno pomaknuti udio financiranja znanosti u BDP-u. Hvala lijepa.
Vesna Sabolić, odgovor na repliku.
Slažem se i s ovim dijelom, naravno moramo vodit računa o objektivnim okolnostima i stanju gospodarstva koje apsolutno ne može i nije u trenutnom položaju, situaciji da može ozbiljnije utjecati na financiranje znanosti, ali da su europski fondovi na raspolaganju, da su to velika sredstva i da se oko toga treba više pozabaviti i znanstvena zajednica, to se slažem. Međutim, mislim da je možda problem u nedostatnim administrativnim kapacitetima i možda bi na tom trebalo više poraditi da bi se čim prije i u rokovima mogli prijavljivati ovi projekti. Naravno, znanstvenici se bave svojom struko ali ovaj administrativni dio znamo da je poprilično birokratiziran i možda tu treba malo više pomoći. Hvala.
U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Gospodine predstavniče zaklade. Uključujemo se u ovu raspravu kako bi dali potporu ovom strateškom okviru odnosno strateškom dokumentu, kako bi konstatirali da je zaista kad pogledate kroz povijest, a to je jedna činjenica na koju moramo biti osobito ponosni, bogata znanstvenicima u svim područjima. O tome se naravno i premalo zna i premalo govori i premalo promišlja i to bi trebao biti jedan od motiva i kod donošenja ovakvih strateških dokumenata, ali i u radu cijele znanstvene zajednice. I mislim da nije situacija tako loša kako se katkada čini kroz ove rasprave. Jest da mi moramo kao zemlja članica Europske unije nastojati približiti se onom prosjeku većine zemalja članica Europske unije po izdvajanju za znanost, znači nekih 2%, naših 0,76% svakako nije dostatno. Plan je do 2020. na 1,4%. To jest dobar plan. Nisam sigurna hoćemo li ga ostvariti ako ove rasprave i u parlamentu budu ostajale bez zaključaka. Dakle mi uglavnom raspravljamo o strategijama, o izvješćima bez jasne i precizne odrednice ili stajališta, stava Hrvatskoga sabora. U tom smislu ja želim primijetiti da budući da se strategija odnosi za razdoblje od 2014.-2018., znači s početkom 2015. Strategija je trebala stupiti na snagu i trebala se početi provoditi. Mi smo danas negdje već pred kraj travnja, prema tome po logici stvari strategija se evo sve do danas zapravo nije mogla niti provoditi zato što ona, govorim načelno naravno da to nije tako. Ali kad gledate formalno onda nije bilo nikakve zapreke da mi o ovako važnom dokumentu, a vidjeli smo da je zaklada podnijela svoje izvješće, odnosno taj strateški plan početkom rujna 2014. Mi smo to do kraja 2014. i mogli i zapravo morali raspraviti. Govorit ću vrlo konkretno o onome što piše u strategiji, pa bih odmah primijetila da po mom mišljenju nije dobro u strategiji, ovako važnoj strategiji. To bi morala biti jedna od najvažnijih strategija, jedan od najvažnijih dokumenata. Mi sami konstatiramo da je Hrvatska malena zemlja. To vam je jedan od podnaslova da je Hrvatska malena zemlja, pa se odmah tu zapravo i svrstavamo i stvaramo taj okvir. Ako smo maleni onda je logično da nam i izdvajanja za znanost budu malena, da nam naravno i postignuća budu malena a to nije točno i nije istina i nije dobro. Hrvatska je zemlja članica EU, ravnopravna. Nama se otvorio prostor i dobro je i zato sam vrlo ponosna što smo članica EU, evo jer možemo razvijati upravo zbog članstva dodatno i znanost. Imamo mogućnosti i trebamo raditi, trebaju nam kapaciteti. Dakle, ovdje se nekoliko puta vrlo jasno navodi koje su naše mogućnosti za korištenje EU fondova, za korištenje novca za koji smo se mi i pregovorima i ulaskom u članstvo EU izborili samo sada treba naći načina, treba naći ljude, a Hrvatska ih ima da se to ostvari. Dakle, ja predlažem predlagatelju da ovu konstataciju da smo mi maleni uklonimo iz ovog strateškog dokumenta. Ono što je dobro i što je zanimljivo da se ovdje vrlo jasno i bez zadrške govori i o slabostima i o prijetnjama, ali jednako tako da se govori i o snagama, odnosno o snazi, o prednostima. Samo oni, dame i gospodo koji uče, oni koji znaju, oni koji rade, oni koji napreduju, oni koji postavljaju pitanja i oni koji pronalaze odgovore pomiču svijet, razvijaju ga. Samo tako je kroz povijest napredovalo sve od umjetnosti do gospodarstva. I tu je zapravo vrlo jednostavan odgovor kako mi zapravo trebamo raditi i što bi trebala biti ova strategija. Dakle, jasno se kaže da imamo snage, da imamo jezgru uspješnih znanstvenika međunarodno prepoznatljive i priznate istraživačke skupine, dugu i uspješnu međunarodnu suradnju, veliki broj mladih znanstvenika s doktoratom motiviranih za nastavak znanstvene karijere. Ali s druge strane se ističu slabosti. Dakle, već sam spomenula malo prije. Recimo nedostatak motivacije. To je nešto što mi je potpuno, to je činjenica. Naime, ovdje se konstatira činjenica, to je činjenica ali to je nevjerojatno da postoji izostanak motivacije i nedovoljna pripremljenost značajnog dijela akademske zajednice. Zašto je to tako? Tu se još navodi pazite molim vas ispodprosječna razina kvalitete istraživača. Dakle, htjela sam pročitati doslovnu formulaciju, ispodprosječna kvaliteta. Zašto je to tako? Dakle, mi bismo danas trebali odgovoriti na pitanje zašto je dame i gospodo tako? Zašto postoji ta nedovoljna motivacija. I kad povežete ono što se navodi kao snage, dakle da imamo potencijal, imamo povezanost, imamo mnogobrojne uspjehe i u inozemstvu i ovo što su nam slabosti, a to je nedostatak motivacije, slabost istraživača i tako redom, onda zaista dolazimo do apsurdne konstatacije da smo mi zaista i u području znanosti zemlja apsurda, a to ne bi trebalo biti tako. Naime, ovdje se među nedostatcima ili slabostima navodi i nedostatak jasnih smjernica kojima se određuje prioritet na područje istraživanja. Pa tko bi trebao odrediti jasne smjernice da ta prioritetna područja. Ja mislim da bi bilo dobro da i u ovakvoj strategiji mi zapravo možemo pročitati koja su to prioritetna područja. I ja sam očekivala da će strategija upravo se koncentrirati među ostalim i na to. Naravno Ministarstvo znanosti kroz svoje dokumente, ali i slaba povezanost akademske zajednice sa gospodarstvom. E to slušam od kako sam u politici, dakle punih 20 godina da je gospodarstvo slabo ili nikakvo povezano sa akademskom zajednicom, da mi školujemo mlade ljude ne da bi se zaposlili, nego da bi išli na burzu, da se većinom uvijek svake godine kad se upisuju da se upisuju zapravo i školuju za neperspektivna zanimanja, da gospodarstvo vapi za kadrovima i ništa se nije promijenilo. I zato sam očekivala i da u ovakvom dokumentu pronađemo rješenja. Dakle, kako povezati znanost i gospodarstvo? To je pitanje za Sabor, to je pitanje za svaku Vladu. U svakoj Vladi smo upravo to konstatirali i ja kao premijerka sam puno puta govorila da bismo morali školovati ljude koji će sutra zaista moći naći posao, raditi, a onda se naravno baviti i znanošću. Jer netko tko ne radi ili netko tko dugo godina, govorim o mladim ljudima nakon završetka fakulteta, dugo godina traži posao. Pa taj se neće bavit znanošću ako nema riješenu egzistenciju. I sad dolazimo i do onog pitanja koje je potaknuo kolega Vuljanić. Ljudi koji, mladi govorim sada isključivo o mladima a ima ih puno i ja ih znam, imam u obitelji i znam sjajne. Evo bila sam nazočna prije dvije godine na dodjeli nagrada za znanost mladim istraživačima. Kad pročitate, kad slušate obrazloženja zbog čega su dobili te nagrade za znanost pa ostanete zaprepašteni, ispuni vas beskrajan ponos jer to su vrlo kvalitetni, vrlo originalni istraživački radovi. I ako takvi mladi ljudi ne znaju hoće li i gdje će sutra raditi, većinom su oni koncentrirani sada na fakultetima i čekaju kakva će biti njihova budućnost, ali ako ne znaju hoće li za godinu dana imati posao ili ne i hoće li taj cijeli njihov istraživački projekt zapravo propasti u bezdan onda naravno da ne možemo očekivati neke velike korake u budućnosti. I ovo na što se s pravom upozorava nedovoljna povezanost sa gospodarstvom. Ovdje se govori još o prijetnjama i opasnostima, među ostalim nesklonost mladih istraživača za nastavkom istraživačke karijere u privatnom sektoru i ograničena mogućnost zapošljavanja mladih na sveučilištima i institutima. A s druge strane nepovoljna struktura gospodarstva sa slabo izraženom inovativnom komponentom. Evo, i to su zapravo sve odgovori manje-više na pitanja koja smo postavljali. Mene zanima zaista je li izrađeno odnosno je li provedeno neko zaista dosljedno odnosno kompetentno istraživanje o tome ima li privatni sektor zaista istinskog i stvarnog zanimanja za zapošljavanje mladih znanstvenika? A ako mladi znanstvenici nisu pak zainteresirani kako se navodi za zapošljavanje u privatnom sektoru voljela bih vidjeti istraživanje zašto je to tako i kako je to moguće, a svi govorimo da se na državu što se tiče investicija koje sve mogu pokrenuti ne možemo više oslanjati nego moramo tražiti privatne investicije. I eto vam tu zatvorenog kruga. Jer privatnih investicija i opet napretka nema bez istraživanja, nema bez znanja. Kratko i jasno. Dakle zaključno, podržavam apsolutno i podržavamo ovu projekciju o financijskim sredstvima za ostvarivanje strateških ciljeva dakle da se ta financijska sredstva pojačavaju. I imam pitanje pa se nadam da će nam predlagatelj na kraju rasprave odgovoriti. Naime, ovdje se na str. 24 piše, samo malo, da, "isto tako programom suradnje javnog znanstvenog sektora i istraživača iz gospodarstva zaklada planira osigurati financijska sredstva iz industrije i poduzetništva u iznosu od 5 milijuna kuna u 2014. godini, a zatim povećavati iznos za dodatnih 5 milijuna kuna svake godine." Dakle, mene zanima je li tih 5 milijuna kuna u prošloj godini ostvareno i hoće li se ostvariti tih ako dobro računam 5+5 jednako 10 milijuna kuna u ovoj godini. Kako reče jedan naš kolega na početku ove rasprave u jednoj privatnoj raspravi nažalost čini se da se ovdje radi o maloj bari punoj krokodila. I naravno za kraj postavljam pitanje, a ono se u akademskoj zajednici često vrti, o tome jesu li otklonjene sve mogućnosti, kad govorimo o natječajima, raspisivanju natječaja, sve mogućnosti zlouporaba i sve mogućnosti da rođaci i rodbina novce za znanstvene projekte dodjeljuju rođacima i rodbini. Hvala lijepa.
Hvala. Rajko Ostojić, replika.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo zastupnice mislim da je ovaj završni vaš citat ipak najmanje u znanosti jel', osobito u drugim segmentima, posebno politici čest, ali u znanosti, znanost vam je mjerljiva pa sam upravo ja sad gledao malo mjerljivost. Dakle, citata cijele znanstvene zajednice u Hrvatskoj vam je sljedeća: na prvom mjestu po citiranosti je Institut "Ruđer Bošković", na drugom mjestu je moja bolnica KBC Zagreb, na trećem je Sveučilište u Splitu, na četvrtom je Sveučilište u Rijeci i na petom je Sveučilište u Osijeku. Znanost vam je, Zagreb je na prvom mjestu, Gvozden, Ruđer drugi a KBC treći. Ali ja sam se javio prvenstveno radi vašeg odličnog citata na slabosti, a to je izostanak motivacije i nedovoljna pripremljenost značajnog dijela akademske zajednice. Mislim da to treba promijeniti. To nije značajni dio, to sam vam citirao. To nije značajni dio. Uvijek postoji, nisam bio na početku rasprave očito je kolega Vuljanić to rekao mala bara puno krokodila. Nisu to krokodili. … [[Upadica se ne razumije.]] Netko drugi je rekao? Ok, nije važno. Ali netko drugi je rekao. Čujem i ja to stalno. Ali ti krokodili su na svu sreću sve manji i manji i sve manji i manji iz godine u godinu. I vaša Vlada je napravila značajan pomak i naša Vlada još značajniji pomak. Prema tome definitivno mislim da motivacija postoji. Ono što je važno, i to bih ponovio, postoji gdje? U ICT-u, dakle u toj industriji i ne zaboravite, evo cijelo vrijeme govorimo malo mi humanisti i vi, ja znanstvenik ali neki veliki segment vam je u kreativnoj i kulturnoj industriji. Tu Hrvatska ima strašan potencijal. Dakle, u kreativnoj i kulturnoj industriji. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega ovo o maloj bari sam rekla vrlo jasno da je to jedna privatna rasprava, a ne rasprava u sabornici, jedna mala privatna akademska rasprava. Naime, vi znate da se o tome što se zapravo događa pa posebno uvijek sa natječajima na to su svi osjetljivi koji apliciraju na bilo kakve natječaje pa onda i u području znanosti osjetljivi u tom smislu, a moramo biti i mi, da se svaka kuna tih sredstava dodijeli zaista onima koji će raditi i koji će sasvim sigurno pomaknuti stvari za milimetar, ako za milimetar to je jako puno, ako je za korak jako je puno. Bez znanosti apsolutno nema napretka, o tome se ovdje i govori i konstatira. I zato sam i spomenula motivaciju. Ja sam sigurna da motivacije ima, kako ne bi bilo. Motivacije ima, ljudi koji se bave znanošću, motivacije je bilo i onda kad ljudi nisu dobivali nikakav novac pa su sjetimo se povijesti, prođimo kroz povijest i u teškim vremenima motivacije je bilo, kad govorimo o Hrvatskoj i u ratnim vremenima kad pogotovo nije bilo novca. Dakle, motivacije u Hrvatskoj ima i kako što sam rekla nikako ja u takvom jednom strateškom dokumentu ne bi o Hrvatskoj govorila kao malenoj zemlji. Hrvatska je država članica EU ravnopravna samo trebamo raditi.
Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Kolegice Kosor, kaže kolega Vuljanić da on to nije rekao, mala bara, više bi se reklo mala bara puno guštera, da ima krokodila bilo bi možda i bolje, ali eto. Kada se govori o natječajima i aplikacijama na natječaje, naravno da su svi osjetljivi i naravno da postoje ili barem postoje indicije da u svezi onoga što ste govorili zlouporaba, rodbina i rođačke veze, ali i diskretni politički utjecaj. Koliko god mi ovdje negirali da to ne postoji mislim da ipak postoji. Ja neću govoriti o primjerima. Rekli ste i to da kako Hrvatska država 25 godina postoji uvijek vodimo iste rasprave o povezanosti gospodarstva i znanosti kako bismo znanost implementirali i dostignuća znanosti u gospodarstvo. Nažalost vidimo i primjere da privatni sektor i nije baš previše zainteresiran za mlade znanstvenike, za inovativnost. Mislim da je u pitanju jedna želja za profitom pa makar to taj sektor radio po licencama drugim vanjskim a ne stvarao nekakve nove znanstvene modele i proizvode. I još nešto, danas ovdje raspravljamo, evo petak je, oko ove Zaklade za znanost a toliko bismo imali da kažem gorućih problema. Pa zašto znanost ne upotrijebimo da spojimo onu zelenu i plavu brazdu, zašto znanost ne upotrijebimo u svezi bušenja Jadranskog mora? Dakle, postoje istraživači i znanost koji se bave i s tim djelom. Ovdje govorimo samo, evo reče kolega Ostojić kako KBC Rebro, Split, Rijeka, Osijek i Ruđer Bošković su najviše radova objavili u znanstvenim časopisima. Pa gdje su ostali, kako to da nema u nekim drugim područjima tako puno znanstveni radova? [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] Mi smo se oslanjali samo na medicinske ustanove ili Ruđer Bošković.
Hvala. Jadranka Kosor odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa kolega, moje je mišljenje da uvijek kod donošenja smo imali, kod donošenja odluka o strateškim gospodarskim projektima bi trebalo naravno konzultirati znanost. Bez toga i bez te provjere političke odluke su naravno vrlo dvojbene. Uvijek treba konzultirati znanost. Vi ste spomenuli bušenje Jadrana. A što se tiče zapošljavanja, rekli ste da se ne radi samo o rođačkim nego i političkim, pa naravno ali to jedno s drugim povezano. Nema rođačke veze u tom smislu bez zapravo političkoga utjecaja. A ovo sa malom barom i gušterima ja mislim da je dobro, imaj i u manjim barama krokodila, ali znate što sam htjela kazati. Ali srećom u Hrvatskoj krokodila nema, guštera ima pa bi možda bilo primjerenije uskladiti terminologiju. Hvala.
I Josip Kregar replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Zahvaljujem se gospođi Kosor na jednoj rijetkoj osobini, nečim što se ne čuje tako u Saboru a to je kritika frazeologije na koju smo navikli. Kad se radi o znanosti to je tako često. Mi govorimo o tome vrlo samodopadno, kako smo izvrsni, kako smo krasni, međutim to nema osobitog efekta u stvarnosti. Mi tu svoju ljepotu pa čak i mjerljivu ljepotu nismo u stanju iskoristiti. Možda je odgovor u tome kao što je rečeno u raspravi da znanost nikome ne treba, ali onda čemu teza o tome da će tržište rada biti odlučno kod izbora budućeg zanimanja? Pa kako u ovoj situaciji tržište rada može određivati sudbinu čovjeka koji ima 16, 17, 19 godina? To može se samo zamisliti u jednom vrlo grubom autoritarnom planskom sistemu. Mi to nažalost bili smo ali više nadam se nismo. Još gore od toga. Kad se radi o vezi između znanosti i privrede uvijek će se pojavljivati ne samo da znanost u nekim slučajevima koristi, jasno jer otkriva nove stvari onima koji ih mogu iskoristiti, ali često puta služe i kao pokriće samo kao puko pokriće za nešto što je drugo. Radilo se o bušenju nafte, o izmjenama izbornog sistema ili nečem trećem. Znanost se koristi samo kad šalje dobre vijesti, ali zadatak znanosti nije to nego je da bude kritična, da ne da samodopadnost drugim dijelovima društva da se mi ne bi ovdje hvalili našim ljepotama, a stvarnost je ružna.
Hvala.
Oprostite samo još jedna rečenica. I zbog toga ta slika bare sa krokodilima je slika oskudice u kojoj se znanost nalazi, koja ju guši i onda se vide samo loše a ne dobre stvari u njoj.
Hvala lijepa. Jadranka Kosor odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Kregar slažem se u potpunosti s vama i samo ću još dodati, dakle govorili ste o znanosti koja bi trebala biti samo kritična, samokritična ali isto tako bih dodala i hrabra. Dakle mislim da je nešto što se očekuje od znanstvenika da budu hrabri i da govore o činjenicama, a da se nikada ne puste rijeci da je nose, ako misli da je rijeka mutna i da se ne zna kamo teče. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Gvozden Srećko Flego.
Kolegice i kolege. I s ovog mjesta treba neprestano ponavljati središnjoj znanstvenih istraživanja u suvremenom životu i da gotovo nijedan aspekt naše svakodnevne prakse ne bi izgledao onako kako izgleda da u njemu ne primjenjujemo rezultate znanstvenih istraživanja. I stoga su znanstvena istraživanja ključna, ona su u svakom slučaju od strategijskog značaja i to se nalazi u svim političkim dokumentima koliko ja znam svih parlamentarnih stranaka. 25 godina je nažalost politika u znanosti vrlo oscilirajuća i to mogu reći kako koncepcijski tako i financijski i tome bi trebalo stati na kraj, te je donositi ako je ikako moguće političkim konsenzusom barem parlamentarnih stranaka. Na svu sreću prije dakle sad već 14 godina temeljem cijelog niza pripremnih radnji od koliko ja pamtim '98. tzv. Grupe za promjenu položaja znanosti u Hrvatskoj koja je prikupila preko 500 potpisa redovitih profesora i znanstvenih savjetnika počelo se maštati o nečemu što bi bio pandan National science foundation, američkoj zakladi koja funkcionira na vrlo poseban način, a koja je dobila svoje replike i u zemljama zapadne Europe, a taj vrlo specifičan način se sastoji od sljedećeg, mi država ćemo vam dati javna sredstva, vama najboljim znanstvenicima da odlučujete dogovorno o tome kako najbolje u znanstvenim istraživanja potrošiti uvjetno rečeno ta sredstva odnosno investirati u bolju budućnost. I na tim temeljima je osnovana zaklada 2001.i počela je biti operativna 2004.godine. Po mojim dosadašnjim uvidima i skromnim iskustvima Hrvatska zaklada za znanost je organizacijski nešto što najbolje što u organizaciji znanosti i znanstvenoj politici postoji i ja tu uopće nemam nikakovih dilema, te se nadam da će u tom smjeru zaklada i nastaviti uz određene nadopune i da tako velim dinamičke korekcije jer je znanost najdinamičnija djelatnost u svijetu. Međutim, u prkos strahovitoj dinamičnosti promjene i količine i kvalitete znanstvenih spoznaja organizacija znanosti i znanstvena struktura velike i nagle promjene i zaokrete i tu moramo biti sasvim načisto da znanstvenu strukturu i organizacije znanstveno-istraživačke djelatnosti zadržimo da kontinuirano radimo na tome i tu bi također zaklada mogla i trebala biti jedan od jamaca da će tome tako biti. Ja se nadam da su temelji konzistentne znanstvene i obrazovne politike usvojeni usvajanjem strategije. I kolegice i kolege i na nama je odgovornost da ta strategija bude primjenjivana u što doslovnijem smislu uz naravno dinamičke korekcije kao što sam rekao povremene ali ne nagle i oštre zaokrete. A spomenut ću barem jedan aspekt koji mi se čini ključnim za ovu vrstu djelatnosti, a spominjao ju je i predsjednik zaklade, a to je Europski prostor znanstvenih istraživanja, European research area. Mi smo u našim političkim dokumentima predvidjeli nešto što se zove hrvatski prostor znanosti i visokog obrazovanja. Mi smo to predvidjeli s jedne strane zato jer smo moram reći mali, kvantitativno ali i kvalitativno zato jer smo fragmentirani da ne velim rascijepljeni i zato je naprosto logika istraživanja nameće suradnju i okrupnjivanje. To okrupnjivanje naravno ne smije biti mehaničko nego se mora dešavati imanentnom logikom samih znanstvenih istraživanja i to okrupnjivanje treba slijediti ako je ikako moguće na europskoj razini. Prisjetite se da Kalifornija cijela Savezna Država Kalifornija ima dva sveučilišta. Najveće je Kalifornijsko sveučilište koje ima ja mislim svoja različita mjesta na 6 ili 7 različitih lokacija ali je jedno jedinstveno sveučilište. Takva ideja se je pojavljivala i šezdesetih godina u Hrvatskoj da Hrvatska ima jedno jedino sveučilište. Od te ideje smo odustali, ali različite oblike intenzivnog surađivanja, suradnje u istraživanjima pa i u nastavi ja mislim da moramo intenzivirati, a već sada njih ima i stoga je potrebno usmjeriti se možda još više u tom smjeru. Međutim tu bih upozorio na jednu metodsku poteškoću koju često smetemo s uma, a to je da formiranje takvog nečeg što je prostor znanosti i visokog obrazovanja u Hrvatskoj ne smije biti mehaničko ili izvanjsko nego mora slijediti iz dogovora među znanstvenicima i sveučilišnim nastavnicima, dakle znanstvenicima, dakle dogovorno. Znanstvenici najbolje znaju u čemu mogu biti najbolji i u čemu mogu biti najprosperitetniji. I kolegice i kolege to je zapravo moje viđenje elementarnih prioriteta u Hrvatsko znanstveno istraživačkom prostoru. Izvrsnost onih koji su najbolji trebaju najviše doprinositi naravno razvoju što oni i čine, time i jesu najbolji ali jednako tako i imati glavnu riječ u odlučivanju o cijelom nizu stvari. U krajnjoj konzekvenci znanstvenici jesu racionalna bića i za vjerovati je i za očekivati je da će usvajati argumente drugih a ne zastupati samo svoje partikularne interese. Zaklada i prostor zaklade jest onaj prostor u kojem se takve diskusije i vode i vjerojatno će se nastavljati voditi a zaklada je jednako tako mjesto koja takvim uspješnim diskusijama može bitno doprinijeti uklanjanju velikog deficita u hrvatsko znanstveno istraživačkom visokoobrazovnom prostoru. To je društveni položaj znanstvenika. Dakle kada u svijetu istražujemo što su uvjeti dobrog znanstvenog istraživanja onda vam novac dolazi na drugo ili treće mjesto. Prvo je društvena afirmacija znanstvenika, dakle onaj koji bitno doprinosi razvoju svoje discipline, svoje znanosti i novim spoznajama taj treba doživljavati i odgovarajuću društvenu afirmaciju i zaklada bi također mogla doprinijeti u tome. Dogovorom naravno i razgovorom među svim zainteresiranim faktorima. Međutim, ja mislim da među svim parlamentarnim strankama postoji konsenzus oko jednoga, 0,7% bruto nacionalnog proizvoda nije dovoljno za ozbiljan razvoj znanstvenih istraživanja. I tu moramo biti iskreni i korektni i reći da nismo ispunili odgovarajuće uvjete i odgovarajuće kriterije koje je postavila strategija i ovim proračunom kao uostalom i približavanju europskim standardima koji su znatno viši i financijski u odnosu na one koje mi primjenjujemo. Samo povećanje količine novaca neće bitno doprinijeti drugačijem statusu i drugačijim učincima znanstveno istraživačkoj djelatnosti u Hrvatskoj ali zajedno sa određenim reformskim potezima ili prilagodbama, ja mislim da je sa većim novcima to moguće i postići. Situacija je time alarmantnija što u nekim visoko obrazovnim i u nekim znanstvenim ustanovama količina cjelokupnog novca biva trošena [[Upadica Zgrebec: Kolegice i kolege s moje lijeve strane barem slušajte svoj klub kada govori.]] Kolegice i kolege s lijeve strane slušajte klub kada govori [[Upadica Zgrebec: Ništa, ništa.]] Kolege, slušajte klub kada govori. Neki još uvijek ne čuju, ali dobro. Dakle postupno povećanje istraživačkih sredstava nam sigurno predstoji kao uostalom za sektor obrazovanja u cjelini. I ako cjelokupni proračun ustanove bude u iznosu od 90-ak% troše na osobne dohotke onda se s preostalih 10% ništa ozbiljno ne može napraviti. Dapače, tih 10% jedva da je dostatno i za pokrivanje tzv. elementarnih materijalnih troškova. I to moramo osvijestiti i nekako zajedno poraditi na tome da se situacija popravi. Intenzivnija suradnja sa gospodarstvom bi zasigurno u tome pripomogla. I ako se sjećate 2001. godine je osnovana, 2002. godine počeo raditi nešto što se zove BICRO. Dakle BICRO je trebala biti institucija koja je trebala pomagati istraživačima i znanstvenicima da njihovi, dakle da rezultati njihovih znanstvenih istraživanja, njihova otkrića budu primjenjivana u gospodarstvu. Dakle budu primjenjivana jednostavno. I nadam se da će BICRO bez obzira što je doživio tri transformacije od trenutka osnivanja pa do danas uspjeti ostvarivati tu svoju zadaću u nadi da će i zaklada pridonijeti u tome poslu. Ponoviti ću, dakle rekapitulirati ću svoju tezu koju sam već izrekao. Ako ne postoji državna strategija onda tek znanstvenici imaju zapravo otvorene sve horizonte da zapravo državi kažu što bi odgovarajućoj političkoj zajednici bilo najoperativnije i najisplativije i najkorisnije za njezine državljane raditi. I tu mi se čini da također dakle ja sam uvjeren u to da je uloga znanosti mnogo veća nego što ona trenutačno jest u našem društvu. Da znanstvena istraživanja i visoko obrazovanje imaju mnogo više strategijskoga potencijala nego što ih se koristi. A zašto ih se ne koristi zato su suodgovorni naravno i znanstvenici i sveučilišni profesori. Ali situacija se pomalo mijenja, različita sveučilišta osnivaju različite firme i čak i službe koja će raditi na primjeni znanstvenih istraživanja. Nakon svega ovoga kolegice i kolege mislim da ne trebam reći, dakle da ne trebam eksplicirati da SDP podržati ovu strategiju uz želju da ona što prije i što intenzivnije zaživi i u nadi da će ta strategija također doprinijeti ostvarenju Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije koju smo u ovome Saboru donijeli. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, saslušajmo još završno izlaganje prije nego počnemo glasati. U ime predlagatelja predsjednik Upravnog odbora gospodin Vretenar.
Hvala najljepša gospođo potpredsjednice. Poštovane dame i gospodo, zastupnice Hrvatskog sabora. Kao predlagatelj ovog strateškog plana predsjednik Upravnog odbora zaklade i potpisnik ovog strateškog plana, htio bih vam se zahvaliti na ovim brojnim prijedlozima koje ćemo razumije se pokušati uključiti u godišnje planove rada zaklade. Ja bih odgovorio na nekoliko pitanja koja su bila postavljena u raspravi. Prvo je o samom trenutku kada ovaj strateški plan dolazi u raspravi. On doista ide od 2014. do '18. Zaklada je sam strateški plan predala u proljeće 2014., međutim došlo je do promjene u Ministarstvu znanosti i samo usklađivanje sa nadležnim ministarstvima trajalo je preko 6 mjeseci, a zatim je trebalo određeno vrijeme da prođe saborske procedure. Međutim, to ne znači da sama zaklada nije radila u ovom razdoblju po strategiji. Ja bih odgovorio na nekoliko pitanja slijedeći ciljeve koje smo zacrtali u ovom strateškom planu. Prvo o samim projektima. Mi u ovom trenutku imamo negdje oko 400 znanstvenih projekata u zakladi koje financiramo sa ovih 80-ak milijuna kuna koje su zakladi osigurane u proračunu. U Strategiji razvoja znanosti, tehnologije i obrazovanja predviđeno je da kroz programe Hrvatske zaklade za znanost sredstva budu oko 0,15% bruto društvenog dohotka, a to je negdje u ovom trenutku oko 500 milijuna kuna. Umjesto toga u ovoj godini zakladi je stavljeno na raspolaganje 80 milijuna kuna, dakle višestruko manje. Jedno od pitanja bilo je i povezivanje znanstvenika iz javnih sveučilišta i znanstvenih instituta sa gospodarstvom. Te veze nisu zadovoljavajuće i pitanje je bilo oko ovog iznosa od 5 milijuna kuna. Zaklada sa ovim malim sredstvima koje ima pokrenula je program povezivanja sa gospodarstvom koji se kolokvijalno naziva partnerstvo istraživanjima, a koje omogućuje da partneri sa sveučilišta i javnih znanstvenih instituta i iz gospodarstva prijavljuju zajedničke projekte koje onda zaklada financira sa 50% udjela, a partneri iz gospodarstva sa 50% udjela. Naravno, tu je zapravo utjecaj, udio državnog financiranja veći od 50% jer postoji još cijeli niz stvari koje se financiraju ovim putem. Interes doista nije velik i tih 5 milijuna kuna koje je bilo pitanje gospođe zastupnice, odnosilo se na udio partnera iz gospodarstva u tim zajedničkim projektima. Ono što je možda u ovom trenutku najvažnije pitanje za rad zaklade, ali i za znanost je pitanje razvoja programa karijera mladih istraživača. U ovoj godini nakon prvog kruga natječaja zaklada je pokrenula natječaj za doktorande, dakle za mlade istraživače koji ulaze u sustav i započinju poslijediplomskim obrazovanjem i radom na svojem doktoratu. U ovom trenutku, a slijedeći ovaj strateški plan zaklada je financirala 180 doktoranata i za to je u ovoj godini na raspolaganju dobila 26 milijuna kuna kojim se njihove plaće mogu financirati. Međutim ono što je važno naglasiti, npr. na Institutu Ruđer Bošković oni su dobili 28 doktoranata. Za tih 28 mjesta natjecalo se 400 mladih ljudi, 400 mladih ljudi. Ono što je tu strašno je da tih 400 mladih ljudi odnosno oni koji nisu dobili ta mjesta vjerojatno neće čekati novi natječaj, ako ga ikad i bude. Mi za iduću godinu nemamo sredstva kojima bi osigurali da novi doktorandi uđu u sustav, a tu je pitanje što znače projekti, znanstveni projekti u koje nisu uključeni mladi ljudi i kakva je vrijednost znanstvenih istraživanja koji istovremeno ne pružaju edukaciju mladim ljudima. U ovom trenutku ovo je možda najslabija točka u ovom strateškom planu, nisu osigurana sredstva za nove doktorande. Suradnja sa znanstvenom dijasporom, ona je prilično zadovoljavajuća. Postoji jedan projekt koji traje već 6-7 godina, kroz koji se zajednički projekti sa dijasporom hrvatskog podrijetla, ali nije to tako usko definirano, to je jedan stariji program koji radi i koji daje jako dobre rezultate, dakle pogotovo su dobri rezultati tog programa utoliko što naši mladi znanstvenici imaju prilike odlaziti kod nekih naših uspješnih znanstvenika u inozemstvo i raditi na njihovim projektima. I konačno, uključivanje hrvatske znanstvene zajednice u europski istraživački prostor, to je slažemo se i vjerojatno najznačajnija zadaća. I naši znanstvenici naravno imaju veliko iskustvo i povezani su sa svojim kolegama i u Europi i van Europe. Na nama je da pružimo okvir u kojem ćemo im pomoći u tom uključivanju. Bila su spomenuta sredstva europskih fondova. Naravno, mi svi nastojimo što više iskoristiti ta sredstva. Međutim, sredstva europskih fondova su značajna, ali ona ne mogu biti ni kompenzacija, niti mogu nadoknaditi smanjena nacionalna sredstva. Naime, svaka zemlja članica zapravo mora voditi brigu o vlastitoj znanosti. Drugo, sredstva strukturnih fondova u pravilu su namijenjena definiranim europskim prioritetima, pa uspješnost privlačenja tih sredstava ovisi o tome koliko su nacionalni projekti uklopljeni u europske prioritete. Ali isto tako ovisi i o osiguranju nacionalnih inicijalnih sredstava da bi se povukla europska sredstva. Ta sredstva isto tako nisu osigurana. Osim toga, sredstva europskih fondova ona nisu po svojoj namjeni ni trajanju dugoročnog karaktera i zapravo nemaju funkciju održavanja stabilnosti nacionalnih sustava. Upravo obrnuto, stabilnost nacionalnih sustava koja se temelji na nacionalnom financiranju pretpostavka je participacije u europskom financiranju. Ja bih još odgovorio na pitanje ovog podnaslova Hrvatska je malena zemlja. Dakle, rečenica glasi ovako. Hrvatska je malena zemlja koja nedovoljno ulaže u obrazovanje i znanost. Ja se slažem da može imati čudnu konotaciju, a zapravo je parafraza. Ova strategija je usklađena i pisana na sličan način kao i strategije mnogih zaklada u Europi. Danas samo u science Europ postoji 53 zaklade koje djeluju na ovaj način. U strategiji irske Zaklade za znanost kaže se vrlo slična rečenica da je irska mala zemlja, a njihova namjera je da to postane zemlja u kojoj se radi najbolja znanost na svijetu. Mi imamo dva pola. Ja se slažem da možda rečenica nije najbolja. Mi imamo dva pola. Imamo zemlje koje su otprilike jednake veličine kao Hrvatska i po broju stanovnika kao što su to Irska, kao što je to Finska koje izdvajaju velika sredstva za znanost. Imamo velike zemlje koje možda postotno izdvajaju manje kao na primjer Poljska, ali i dalje su to velika sredstva. Poljska čak postotno nešto manje izdvaja od nas, ali to su stotine milijuna eura koje idu u njihove zaklade. A mi imamo sad jednu kombinaciju u kojoj smo mi i mali i nedovoljno izdvajamo za znanost. To je ono što je na neki način htjelo se naglasiti da nešto od toga bi trebalo mijenjati, ali ja se slažem sa vašom primjedbom, razumije se. Ja bih vam još jednom zahvalio na svim ovim prijedlozima i nastojat ćemo naravno uključiti i u samu strategiju i u naše planove za svaku godinu do 2018. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani predsjedniče upravnog odbora. Poštovane kolegice i kolege, završili smo raspravu o Strateškom planu Hrvatske zaklade za znanost za 2014./2018. godina. Glasovat ćemo malo kasnije. Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost za 2014.-2018. godine. Rasprava o planu je završena. Amandman koji je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu predlagatelj je prihvatio i postao je sastavni dio strateškog plana. Dajem na glasovanje strateški plan. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 103 glasa za i 1 glasom suzdržanih i ništa protiv, donesen Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 50. sjednici održanoj 16. travnja 2015. godine zahtjev Općinskog državnog odvjetništva u Zadru od 26. ožujka 2015. upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ante Jerolimova zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo krivotvorenja isprave iz članka 278. stavka 3. u vezi stavka 1. Kaznenog zakona. Ante Jerolimov zastupničku dužnost zamjenika zastupnika u VII. sazivu Hrvatskog sabora započeo je obnašati 24. rujna 2013. godine te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese sljedeću odluku: "Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ante Jerolimova po zahtjevu Općinskog državnog odvjetništva u Zadru od 26. ožujka 2015. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo krivotvorenja isprave iz članka 278. stavka 3. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona." Mandatno-imunitetno povjerenstvo drži se svog zauzetog načelnog stava da u slučajevima kada zahtjev za pokretanje i vođenje kaznenog postupka podnese Državno odvjetništvo odnosno sud odobrenje treba dati kako bi isti mogli nesmetano i neovisno obavljati svoju dužnost koja im je temeljem Ustava RH dana u nadležnost.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasovanje. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 106 glasova za, 2 suzdržana glasa i ništa protiv donesena predložena odluka prema prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Poštovane kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 50. sjednici održanoj 16. travnja 2015. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Dragana Crnogorca iz Vukovara upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Dinka Burića zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Dinko Burić zastupnik je VII. saziva Hrvatskog sabora te na osnovu članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Dinka Burića po privatnoj tužbi Dragana Crnogorca iz Vukovara zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona." Naime, u slučajevima privatnih tužitelja kao i slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujmo o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 110 glasova za i 1 suzdržanim glasom, ništa protiv glasova donesena predložena odluka u tekstu kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Molim izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće Hrvatskom saboru.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 51.sjednici održanoj 29.travnja 2015.godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Vladimira Šeksa. Člankom 10.stavkom 1.točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku. Dok članci 11.i 25.zakona određuju da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zastupnik, zamjenik zastupnika kojeg određuje politička stranka. Vladimir Šeks izabran je u 7.saziv Hrvatskog sabora sa liste HDZ-a u 4.izbornoj jedinici te je HDZ sukladnom članku 25.stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Tugomira Kuduza kao zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Vladimira Šeksa sa danom donošenja odluke Sabora odnosno sa današnjim danom 8.svibnja 2015.godine i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Tugomira Kuduza sa istim datumom dakle sa 8.svibnja 2015.godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Za riječ se javio poštovani kolega zastupnik Davorin Mlakar u ime kluba. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Hrvatski sabor je institucija koju promatramo kao čuvara hrvatske državnosti i kao čuvara nacionalnog identiteta. Kroz svoju povijest kojom je dokazivao poziciju u političkom spektru ovog dijela Europe i kroz njegovu političku povijest prošlo je mnogo značajnih ljudi koje danas izučavamo u povijesnim udžbenicima, ali isto tako i u dokumentima Hrvatskoga sabora. Ne mogu se oteti dojmu da vrlo često dijelom i zbog procesnih razloga zastupnici iz Hrvatskog sabora odlaze tiho kao rezultat gubitka mogućnosti predstavljanja svojeg biračkog tijela u nekim budućim izborima. Međutim, vjerujem da dijelite moje mišljenje da postoje i među nama jednakima neki koji su posebno obilježili političku povijest RH, osobito oni kojima smo mi danas suvremenici i čiji smo rad pratili u proteklih 25 godina. Kolega Vladimir Šeks je sigurno jedna od osoba koja je obilježila posljednjih 25 godina političkog života u RH. I rekao bih bez obzira mnogi su ga voljeli ili ga nisu voljeli, ali vjerujem da su ga svi uvažavali kao iznimnog stručnjaka i da njegov rukopis i danas vidimo od donošenja Božićnog ustava ili Deklaracije o raskidanju svih državnopravnih sveza s bivšom državom pa u krajnjoj liniji do konačno do našeg Poslovnika po kojem i danas radimo. I vjerujem da dijelite mišljenje da ljudi koji su bili u Hrvatskom saboru od njegovog prvog saziva pa do danas zavrjeđuju riječ zahvale za ono što su učinili jer su na neki način dizali hrvatski parlamentarizam na razinu demokratskih država zapadne Europe. Stoga mislim da bez obzira što smo svi jednaki i što bi vrijedilo o svakom govoriti u trenutku kada odlazi iz ovog Doma, da je gospodin Vladimir Šeks zavrijedio da mu se zahvalimo za sve ono što je u proteklih 25 godina radio u političkom životu. I bez obzira što je radio u mnogim tijelima i nosio vrlo odgovorne dužnosti vjerujem da će ostati zapamćen u našoj novijoj povijesti upravo zbog svog rada u hrvatskom Parlamentu. Možemo se politički razlikovati, možemo imati različite vrijednosne sudove, ali vjerujem da svi vi vjerujete da je Vladimir Šeks obilježio 25 godina rada hrvatskog Parlamenta. U ime kluba HDZ-a ja mu se na tome najtoplije zahvaljujem, vjerujem da i vi dijelite moje mišljenje i da mu se možemo odužiti barem jednim pljeskom na kraju njegovih mandata u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa. … [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Molim da glasujemo o prijedlogu odluke. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za, ništa suzdržanih, ništa protiv donešena predložena odluka. Sada ćemo pristupati davanju prisege na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik koji je prozvan ustaje i izgovara riječ "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH". Poštovani zastupnik Tugomir Kuduz.
Prisežem.
Poštovani zastupniče vama čestitam. … [[Pljesak.]] Želim vam uspjeh skupa zajedno s nama kako se to kaže u žargonu. A poštovanom kolegi Šeks, rekao bih ovako, cijenio sam njegovu odanost nacionalnim interesima i odanost demokratskim vrijednostima. Njegova kvaliteta političara sa refleksom može se prepoznati u mnogim zakonima RH koji su važeći, pozitivni, a najviše naravno u Ustavu RH. Uvijek sam cijenio taj njegov politički gen i politički refleks, bez obzira jeli bio stranački ili je od općeg i zajedničkog interesa za sve građane RH. Politička dugovječnost sasvim sigurno otvara mnoge dileme, ali kolega Šeks je kroz tu političku dugovječnost samo taložio iskustvo, znanje i nadam se da će to iskustvo i znanje na najbolji način koristiti na novoj dužnosti u korist demokratskih vrijednosti nad kojima počiva hrvatsko društvo razvijajući te vrijednosti u interesu svih građana Republike Hrvatske. Zahvaljujem mu se i čestitam na novoj dužnosti. Molim predsjednicu da predloži novu odluku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 51. sjednici od 29. travnja ove godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja DIV d.o.o. iz Samobora upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ivana Klarina zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Ivan Klarin zastupnik je 7. saziva Hrvatskoga sabora, na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ivana Klarina po privatnoj tužbi DIV d.o.o. iz Samobora zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona koji je podnijela općinskom sudu u Splitu. Naime u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnik jer je odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka Povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se glasuje o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 105 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv. Sljedeća.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 51. sjednici održanoj 29. travnja ove godine zahtjev punomoćnika privatne tužiteljice Jasmine Jovev iz Siska upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupaka protiv Marine Lovrić Merzel zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Marina Lovrić Merzel zastupnica je 7. saziva Hrvatskog sabora i na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv iste ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice Marine Lovrić Merzel po privatnoj tužbi Jasmine Jovev iz Siska zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona koja je podnijeta Općinskom sudu u Sisku. U slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je isti ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka povjerenstvo predlaže uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se glasuje o Prijedlogu odluke. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 103 glasa za, ništa suzdržanih, jedan glas protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložilo povjerenstvo. Izvolite četvrtu.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 51. sjednici održanoj 29. travnja ove godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja trgovačkog društva Mali biskviti iz Zagreba upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupaka protiv Slavka Linića zbog kaznenih dijela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog Zakona. Slavko Linić zastupnik je 7. saziva Hrvatskoga sabora. Na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Slavka Linića po privatnoj tužbi trgovačkog društva Mali biskviti iz Zagreba zbog kaznenih dijela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona koji su podijele Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu. U slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka povjerenstvo predlaže uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa poštovana predsjednice Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova za, ništa suzdržanih, ništa protiv donesena predložena Odluka u tekstu kako je predložilo Povjerenstvo. Time smo iscrpili ovaj dio. Sada idemo na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim poštovanu predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 52. sjednici održanoj 8. srpnja ove godine zahtjev punomoćnika privatne tužiteljice Slavice Šota iz Rijeke upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Slavka Linića zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Slavko Linić zastupnik je VII. saziva Hrvatskog sabora te na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da za vrijeme trajanja zastupničkog mandata se uskrati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Slavka Linića po privatnoj tužbi Slavice Šota iz Rijeke zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona koja je podnijeta 3.6.2015. godine Općinskom sudu u Rijeci. U slučajevima, naime u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka Povjerenstvo Hrvatskom saboru predlaže uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova za, ništa suzdržanih, ništa protiv donesena predložena odluka. Hvala lijepa. Ima još jedna.
Znači Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 52. sjednici održanoj 8. srpnja ove godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ante Kulušića iz Grebaštice upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ivana Klarina zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Ivan Klarin, zastupnik je sedmog saziva Hrvatskog sabora na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata i bez odluke Hrvatskog sabora, protiv istog se ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovi članka 116. Poslovnika predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku, da za vrijeme trajanja zastupničkog mandata se uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ivana Klarina po privatnoj tužbi Ante Kulušića iz Grebaštice zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona koja je podnijeta 29.6. ove godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu. Kao i u prethodnoj prijedlogu odluke u slučajevima privatnih tužitelja kao i slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika, jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka Povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka. Molim predsjednicu prvu točku dnevnog reda je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva, poštovanu kolegicu Gordanu Sobol da iznese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 53 sjednici održanoj 15. srpnja 2015. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnice Martine Dalić upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora 14. srpnja 2015. godine. Člankom 10. stavkom 1. točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku, dok nadalje članak 11. i 25. zakona određuje da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zamjenik zastupnika kojeg određuje politička stranka. Martina Dalić izabrana je za zastupnicu u 7. saziv Hrvatskog sabora sa liste HDZ-a u 7. izbornoj jedinici te je HDZ sukladno članku 25. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Željka Plazonića kao zamjenika zastupnice. Povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupničku dužnost Martine Dalić ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata, a određivanjem njezinog zamjenika i zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika Željka Plazonića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže stoga Hrvatskom saboru da donese Odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnice Martine Dalić sa danom 15. srpnja 2015. godine i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice Željka Plazonića sa danom 15. srpnja 2015. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Ali najprije da utvrdimo kvorum, možemo li? Možemo dobiti rezultat? U dvorani je prisutno 112 zastupnika, možemo donositi sve odluke pravovaljano. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 114 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv. Hvala lijepa. 77. Izbori, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora gospodina Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na svojoj 41. sjednici usvojio sljedeće prijedloge odluka. Prva, prijedlog odluka o razrješenju člana i izboru potpredsjednika i člana i prestanku mandata potpredsjednika Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora Franko Vidović. Drugo, za potpredsjednika Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se Franko Vidović. Treće, za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se Josip Krnić. Četvrto, dana 20. ožujka 2015. dužnost potpredsjednika Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora prestaje obnašati Željko Sabo zbog prestanka zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim utvrđujem da je jednoglasno sa 99 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Broj dva odluka poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Marija Lugarić. Drugo, za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora bira se Borislav Kovačić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke odbora. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 98 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako ju je predložio odbor. Broj tri odluka.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora bira se Josip Krnić. Drugo, dana 20. ožujka 2015. dužnost člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora prestao je obnašati Željko Sabo zbog prestanka zastupničkog mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donešena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Broj četiri odluka.
Prijedlog odluke o imenovanju člana i prestanku mandata članice Nacionalnog vijeća za vode. Prvo, za člana Nacionalnog vijeća za vode imenuje se iz reda zastupnika Peđa Grbin. Drugo, dana 1. siječnja 2013. dužnost članice Nacionalnog vijeća za vode prestala je obnašati Sandra Petrović-Jakovina zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram odluku o prijedlogu odluke, o prijedlogu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 94 glasa za. Hvala lijepa poštovani predsjedniče odbora. Time smo predviđeni program današnjeg plenarnog zasjedanja završili. Zastat ćemo sa radom. Zakazujem nastavak plenarnog zasjedanja uobičajeno u srijedu 22.4. u 9,30 sa točkom Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2013. godinu. Želim ugodan vikend i u ponedjeljak i u utorak odraditi radna tijela molim. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 12,48 SATI. Izbori, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Današnje prijedloge odluka Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je utvrdio na 42. sjednici održanoj 13. svibnja ove godine. Prva je prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. 1) Razrješuje se član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Davorin Mlakar. 2) Za potpredsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Davorin Mlakar. 3) Dana 8. svibnja 2015. godine dužnost potpredsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora prestaje obnašati Vladimir Šeks zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na odlučivanje. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor i imenovanja. Odluka br. 2.?
Prijedlog Odluke o razrješenju člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Emil Tomljanović na osobni zahtjev.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za, ništa protiv i ništa suzdržanih donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor i imenovanja. Broj 3. odluka?
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. 1) Razrješuje se član Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora Frano Matušić. 2) Za člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora bira se Tugomir Kuduz.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. 4.?
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika, izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. 1) Razrješuje se potpredsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Davorin Mlakar 2) Za potpredsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Ante Babić. 3) Za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Tugomir Kuduz. 4) Dana 8. svibnja 2015. dužnost člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora prestao je obnašati Vladimir Šeks zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena odluka kako je predložio odbor. 5.?
Prijedlog Odluke o razrješenju člana, izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. 1)razrješuje se člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije Frano Matušić. 2)za predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Frano Matušić. 3)dana 8.svibnja 2015.dužnost predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije prestao je obnašati Vladimir Šeks zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 100 glasova za i jedan suzdržani glas i ništa glasova protiv donesena odluka kako je predložio odbor. Šesto.
Prijedlog Odluke o imenovanju izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a. U izaslanstvo Hrvatskog odbora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a bira se za voditelja i članicu Marija Lugarić, za članove Ivo Jelušić, Ante Babić, za zamjenike članova Marijan Škvarić, Melita Mulić i Jasen Mesić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim izjašnjavanje. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka kako je predložio Odbor za izbor i imenovanja. Hvala lijepa. Time smo završili današnju kvotu izjašnjavanja i odlučivanja. Vratit ćemo se na raspravu koja je na dnevnom redu. Javio se prije početka rasprave poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče s obzirom da je Sabor raspravio i imali smo očekivanje glasanja o prijedlogu Odluke o razrješenju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Rasprava je završene, pitam zašto o tome Sabor se ne izjašnjava?
Pa iskreno mislim da čekamo da dođe prijedlog za imenovanje novih ljudi u tu agenciju.
Kako će doći prijedlog novih ako nisu prethodni razriješeni, ne razumijem?
Može doći, može. Može doći. Neće biti imenovani prije nego budu razriješeni. Može, može ništa se ne sekirajte.
Dakle čekamo Vladu da prijedlog novih? To je zaključak?
Da.
Pa to su mogli odmah napraviti.
Šta je problem u tome? Prije ćemo one razriješiti nego što budemo imenovali. Ali radit moramo.
A ako Sabor ne prihvati razrješenje?
Pa onda nećemo imenovati.
A ona neće biti imenovanja?
Neće biti imenovanja.
Hvala.
Nema u tom kolega ništa sporno. Molim koji moraju izići neka iziđu, a nama dozvolite da nastavimo raditi. Idemo na izbor, imenovanja i razrješenja i molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 43. sjednici utvrdio naredne prijedloge odluka: - prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora 1. razrješuje se članica Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora dr. Martina Dalić 2. za člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora bira se Franjo Lucić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem. Molim da se izjasnite o prijedlogu odluke, glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova, 72 glasa za, 1 suzdržanim i 1 protiv glasom. Odluku br. 2 poštovani kolega Lučin.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se članica Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora dr. Martina Dalić 2. Za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora bira se Ante Sanader.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Odluka nije dobila potrebnu većinu, dakle 14 za, 2 suzdržana i 62 protiv. Odluku br. 3 poštovani kolega Lučin.
Prijedlog Odluke o izboru člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. 1. Za člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Josip Borić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke br. 3 jel' tako kolega Lučin? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena sa većinom glasova, 67 za, 1 glas suzdržan, 4 protiv. … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, nemamo kvoruma. Prestajemo sa odlučivanjem, nastavit ćemo kad se steknu uvjeti odlučivati. Nastavit ćemo raspravu o započetoj temi. Kolega Novak.
Poštovani predsjedniče upućujem vam jedno pitanje, s obzirom da sam predložio zaključak vezano uz raspravu o Zakonu o doplatku za djecu o tome nismo nikad odlučivali, odnosno odlučivali smo, zastupnici su se izjašnjavali samo o zaključku o neprihvaćanju. O samom zakonu, prijedlogu zakona nismo nikad raspravljali i ja sam uputio sukladno Poslovniku iako to nigdje ne piše ali takva tumačenja su iznesena putem medija da nitko nije dostavio prijedlog zaključka o prihvaćanju zakona a ja sam ga dostavio. E sad molim da se i oko toga Sabor izjasni.
Ne možemo na ovaj način odlučivati o vašem prijedlogu. Kad dobijem pisani materijal onda ćemo.
Pisano ste dobili.
Sada ne mogu o tome. Molim? Recite kolega Dragovan što imate reći, izvolite.
U tijeku smo glasanja. Jel' možemo završiti glasanje pa onda raspravu?
Nemamo kvoruma u dvorani.
Onda ponovite glasanje jer kao što možete vidjeti neki ljudi nisu stisnuli, ima dovoljno ljudi u dvorani.
Ne mogu ih ja prisiliti da stisnu.
Onda u redu, ok. Onda hvala lijepo.
Možemo mi ponoviti, dapače, ako ste za to izjasniti se ponovit ćemo glasovanje. Odluku br. 3 kolega Lučin, o njoj je riječ. Možete ponoviti pa ćemo odlučivati. Odluka br. 3, Strategija suzbijanja korupcije.
Dakle, prijedlog Odluke o izboru člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Dakle, za člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Josip Borić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim izjasnite se o odluci br. 3 Odbora za izbor i imenovanja. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 glasova za, 1 suzdržanim, 3 glasa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Odluka br. 4?
Prijedlog Odluke o razrješenju zamjenice člana i imenovanju zamjenika člana Nadzornog odbora HBOR-a. 1. Razrješuje se zamjenica člana Nadzornog odbora HBOR-a iz redova zastupnika dr. Martina Dalić 2. Za zamjenika člana Nadzornog odbora HBOR-a iz redova zastupnika imenuje se Domagoj Milošević.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke odbora. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim izjašnjavanje o prijedlogu odluke, glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 72 glasa za, 4 suzdržana, 4 protiv donesena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Zadnja, peta odluka?
To je prijedlog odluke o razrješenju članica i imenovanju člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. Prvo razrješuje se članica Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a doktorica Martina Dalić. Drugo, za člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a imenuje se doktor Miroslav Tuđman.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje, glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za i 1 glas suzdržan i 1 glas protiv donešena predložena odluka kako ste i predložili vi iz Odbora za izbor i imenovanja. Hvala lijepa. Nisam razumio kolegu Novaka.
Predsjedniče, ja sam predložio zaključke i to vam je dostavljeno. Tražim da se izjašnjavamo o prijedlogu zakona jer dosad to nismo ni radili, dosad smo se izjašnjavali samo o prijedlogu zaključka o neprihvaćanju zakona. Ja tražim da se izjasne zastupnici vezano uz prijedlog zakona. Eto samo to tražim.
A kolega Novak koliko ja se sjećam, sada nemam pred sobom to sve mi smo se izjasnili kroz prihvaćanje ili neprihvaćanje zaključka o tom zakonu. Tako i inače radimo. A ja nema sad teksta kod sebe pa vam ne mogu drugačije odgovoriti nego da smo završili glasovanje pa ćemo vidjeti.
Ali o prijedlogu zakona nikad se nije izjašnjavalo. Nismo uopće imali tu priliku zato što ste dali da se izjasnimo o prijedlozima o zaključku o neprihvaćanju.
Jesam vas razumio, ali tu različito shvaćamo. Ja mislim kad smo glasali o zaključku da se prihvaća ili ne prihvaća da nije dobio to što je trebao dobiti, pa smo završili izjašnjavanje. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Stvarno svaka čast.
Takav je Poslovnik kolega. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ali imate zahtjev nadležnom tijelu pa se, i Ustavnom sudu čak i Ustavnom sudu možete. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas lijepo upozoravam a vi mene baš ne lijepo. Hvala vam lijepa i na tome. Dobro jutro poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. U skladu sa obavijesti iz prošlog petka počinjemo plenarno zasjedanje, ali prije nego što najavim točku dnevnog reda u skladu sa dnevnim redom vidim ruku Branka Vukšića, poštovanog zastupnika. Izvolite kolega Vukšić.