Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege zastupnici, izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara i međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam. Prije prelaska na razmatranje dnevnog reda ove sjednice želim vas izvjestiti da je Središno izborno povjerenstvo BiH, dana 02.06. ove godine, dostavilo Parlamentarnoj skupštini BiH Odluku o prestanku mandata preminulog izaslanika Hasana Bečirovića i dodjeli mandata gospodinu Seudinu Hodžiću, kao sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste političkog subjekta SDP-a, za Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pozivam gospodina Seudina Hodžića da pred Domom naroda da prisegu, nakon čega preuzima sva prava i obveze izaslanika u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prisežem da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti,
Obavezujem se da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene,
poštivati Ustav BiH,
poštivati Ustav BiH,
u cijelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. 2
Ja Vam čestitam. [[APLAUZ]] Hvala kolegi Hodžiću. Evo zauzmite svoje mjesto. Sada otvaram 38. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.
Hvala gospodine Čoviću. Uvaženi gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, dame i gospodo, gosti. Moje čestitke novom kolegi u Domu naroda. Nadam se da će saradnja biti dobra, kao što je bila sa vašim prethodnikom, gospodinom Hasanom Bećirovićem. To je bio sjajan čovjek i sjajan predstavnik svog naroda. Kada je u pitanju ovaj dnevni red, ja bih htio da predložim slijedeće. Predlažem da se tačke koje su u izmijenjenom dnevnom redu označene kao tačka 4. i tačka 5. te tačka 22. skinu sa ove sjednice, tj. uklone iz ovog dnevnog reda. Razloge nalazim u sljedećem. Kada je u pitanju Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti mi imamo ovdje jednu situaciju u kojoj je ovaj Zakon bio predmet raznoraznih kritika i dobijao ocjene o njegovoj spornosti ili nespornosti na način na koji nije to dovoljno objašnjeno, niti javnosti, niti nama kao delegatima, a prošao je svu proceduru dok je dolazio do nas. Sem toga, u jednom momentu ovaj Zakon je bio ocijenjen i kao zakon 5 kojim se vrši prenos nadležosti sa entiteta, pa tako i RS-a na zajedničke organe BiH, što predstavlja svojevrstan politički krimen, imajući u vidu stav javnosti RS-a, ali i svojevrsnu političku zabunu imajući u vidu različito tumačenje ovoga pitanja, ne samo između političkih subjekata, već i unutar samih političkih subjekata. Sa druge strane, Zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH je do kraja oglašen kao zakon koji je neprihvatljiv sa stanovišta RS-a, jer se njime prenosi nadležnost. I u raznoraznim nastojanjima da dosegnem istinu, da pokušam da saznam šta je sve ovdje istina, i to ne samo oslanjajući se na svoje znanje ili poznvanje političkog sistema i pravnih propisa, nego i u razgovoru sa drugim ljudima, razumio sam, dakle da se radi o dva propisa koja se defakto i dejure tiču pranja novca, s tim da ovaj prvi to na sistemski način rješava i u skladu sa nekim instrukcijama MONEYVAL-a, dok ovaj drugi se odnosi na određene izmjene koje su vezane za krivično zakonodavstvo, tj. Krivični zakon BiH, u dijelu utvrđivanja granica nadležnosti kada je u pitanju pravosuđe koje mi nažalost, ovakvo kakvo imamo, imamo. A to znači da ukoliko je pranje novca napravljeno u RS-u nadležni su organi RS-a pravosudni, ukoliko je u Federaciji BiH onda Federacije, ako je u Brčko Distriktu Brčko Distrikta, a ako su povezana dva li više od ovih područja, odnosno međunarodni element ukoliko postoji onda je nadležno pravosuđe, Sud i Tužilaštvo BiH. Samo po sebi, dakle sva, oba ova zakona, dakle imaju određenu vrstu političkog tereta koji nose sa sobom. Ako sam dobro razumio, u cilju da se razriješi ovo pitanje predsjednik RS-a, gospodin Milorad Dodik, je nama kao delegatima uputio pismo u kome nas obavještava da kada je u pitanju Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti on više nije sporan, iako je bio sporan, dok, što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH taj Zakon ostaje sporan. Dakle, on i dalje predstavlja nešto što se ne uklapa u pravni politički sistem onakav kakav postoji unutar BiH. To jeste, kolokvijalno rečeno, njime se prenosi nadležnost. Ovo naravno ima svoju političku težinu, s obzirom na to da je došlo od predsjednika RS- a, bez obzira na to šta su bili motivi, da li je u pitanju nešto što se tiče same politike ili nešto što je proizvod vršenja te funkcije. Međtuim, problem je u tome što smo mi dan poslije toga, dakle pismo gospodina Dodika bilo je od 04. juna, a mi smo 05. juna dobili novo pismo iz, kaže ovako – Republika Srpska, predsjednik Republike, kabinet dopredsjednika RS-a, koje je upućeno, dakle iz kabineta gospodina Emila Vlajkija, podpredsjednika RS-a, naknadno upućeno, u kome on kaže da oba ova zakonska prijedloga imaju za cilj otuđivanje nadležnosti RS-a i njihov prenos na državni nivo BiH. Oba su zakonska prijedloga apsolutno povezana i međusobno uslovljena, što znači ne mogu jedan bez drugog funkcionisati. Tri – glasanje za bilo koji od ova dva zakonska prijedloga neumitno će kad tak dovesti do prihvatanja ovog drugog. Pa kaže, zaključak – kako bi se spriječio prenos nadležnosti sa entitetskog na državni nivo neophodno je po hitnom postupku uskladiti oba navedena zakonska prijedloga, a po najvišim evropskim standardima unutar Narodne skupštine RS-a, sa već postojećom legislaturom ovog entiteta. Ovo što je vrlo važno, sve drugo će ozbiljno staviti u pitanje suverenitet RS-a i dovesti do daljnje degradacije i njene ustavotvorne pozicije zajamčene Dejtonom. E sad, ovo jeste predsjednik Republike, ovo jeste podpredsjednik Republike, dobro, ovaj je iz reda srpskog naroda, ovaj je iz reda hrvatskog naroda. Neko sad zlonamjeran rekao bi da neko želi biti možda veći katolik od Pape, ali to nije sada pitanje, pitanje je sljedeće – kako da se mi odnosimo prema ova dva pisma? Izlaz je u sljedećem – pošto ni predsjednik Republike, ni podpredsjednik Republike nisu nadležni za to da kažu šta je prenos nadležnosti, a šta nije, nego je za to nadležna Narodna skupština, kao što to ovdje lijepo navodi podpredsjednik Republike gospodin Vlajki, koji uzgred rečeno nikada nije prenio nijednu nadležnost RS-a nigdje, ja mislim 6 da je jedino rješenje za ovu situaciju da se skinu ova dva zakona sa dnevnog reda i da se ovo odloži za sjednicu koja bi uslijedila nakon sjednice Narodne skupštine RS-a. Ako mi ne bi imali takvo rješenje onda bi nam se ponovila kriza koja je nastupila u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, gdje su delegati iz RS-a, poslanici iz RS-a čak i unutar, kažem, jedne stranke glasali različito, pa je to bila čitava politička afera. Da ne kažem koliko ovo sve stanje podsjeća na Zakon o popisu iz 2006. godine, evo ovdje gospidina Ivanića, on zna šta je on sve prolazio zbog toga što je rekao da je dobar onaj Zakon o popisu. A to je bila predizborna kampanja. Niko od nas ne želi da se dovede u sličnu situaciju. Mi delegati iz reda srpskog naroda smo izabrani, izabrani u Narodnoj skupštini RS-a i mi bi trebali da slijedimo trag politike Narodne skupštine RS-a. Ako to nismo u stanju onda Narodna skupština RS-a ima određenu vrstu problema sa našim nastupom ovdje. Naravno, postoje pitanja gdje mi, u granicama svoje nadležnosti, možemo da kažemo da smo u pravu a da nije u pravu Narodna skupština RS-a. Ali ne bih rekao da su to pitanja koja se mogu ocijeniti kao pitanja prenosa nadležnosti, čak bih rekao da se to ne bi smjelo ni dozvoliti. Shodno tome, ja predlažem da se ove dvije tačke skinu sa dnevnog reda do održavanja sjednice Narodne skupštine RS-a. Što se tiče ove tačke 22. ona se odnosi na prijedlog za imenovanje članova Kancelarije za razmatranje žalbi. Ja sam mislio da je ovo pitanje riješeno. Moguće da sam pogrešno mislio, i to nije sporno. Ok, postoji neka većina, ta većina se iz dana u dan, iz situacije u situaciju može promijeniti. Možda neko nekog nije znao, pa kada ga je bolje upoznao odlučio je da glasa za njega. To je sve lijepo, međutim ja ovdje molim, dakle da zaista neko, pošto to ne piše u ovim dokumentima ovdje, prije nego što bi, evo da kažem razmatrali ovu tačku dnevnog reda, ili ukoliko ona bude bila usvojena u dnevnom redu pa ostane, u okviru ove tačke, možda neko u ime Sasvjeta ministara nam objasnio da li mi na ovaj način, dakle uvrštavanjem ove tačke dnevnog reda, iako smo se već izjasnili o tome, da li mi kršimo zakon. Ako kršimo zakon da znamo da kršimo, ako ne kršimo zakon da znamo da ne kršimo. Vidite, mi možemo prekršiti zakon, nije prvi put, ali onda idu sporovi, idu tužbe, idu prijave, ide ko je zbog čega, itd. Da bi sebe poštedili te vrste neugodnosti hajde da postupimo racionalno i da dobijemo tumačenje od predlagača da li ovakav način predlaganja ove tačke dnevnog reda predstavlja povredu Zakona o, zakona, izvinjavam se, o javnim nabavkama BiH i Odluke o raspisivanju, ovdje piše natječaja, sad koja je riječ, i utvrđivanju konkursa valjda, i utvrđivanju uslova za članove Kancelarije za razmatranje žalbi. Eto to je to. I šta još molim, molim da se odvojeno glasa o ova dva prijedloga, dakle s obzirom da su u pitanju tri tačke različite dnevnog reda. Hvala vam puno.
Hvala vama kolega Tadiću. Predpostavljam da ste ovo što ste govorili u ime Hrvata govorili tamo, jer kolega Vlajki bi trebao biti predstavnik Hrvata u RS-u.
Gospodine Čoviću, ja ljude ne dijelim po nacionalnoj osnovi, niti vjerskoj, ja sve ljude jednako uvažavam, pogotovo one koji imaju neku funkciju. On je za mene podpredsjednik RS-a, kao što je gospodin Dodik predsjednik RS-a. 7
Hvala. Kolega Bradarić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, kolegice, kolege, gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Pridružujem se čestitkama za imenovanje našeg kolege. Nadam se da će dostojno zamijeniti rahmetli Hasana Bećirovića. Ja imam prijedlog dopune dnevnog reda. U skladu sa članom 59. stav 1. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH predlažem da se dnevni red današnje sjednice dopuni tako da se kao treća tačka uvrsti prijedlog zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda. Prijedlog glasi, prijedlog zaključka glasi – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici u okviru treće tačke dnevnog reda ponovo razmatrati zahtjev Vijeća ministara BiH da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, zakon broj: 01,02-02-1-17/14, od 11.04.2014. godine. Tu ima obrazloženje, naravno ukoliko se ova tačka uvrsti u dnevni red ja ću i obrazloženje pročitati.
Hvala kolegi Bradariću. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam i prošli put pokrenuo ovo pitanje, pa sam u dobroj vjeri vjerovao da će se naći kao tačka dnevnog reda danas. Radi se o razmatranju Amandmana II na Ustav BiH, na onaj famozni član 9. Ako to ne uvrstimo danas bićemo treći saziv koji nije imao hrabrosti, odlučnosti, pa reći ću i odgovornosti i moralnosti da ovo pitanje stavi na sjednicu dnevnog reda. Kakva će odluka biti? Ona će biti onakva kako mi glasamo, biće iznijeti argumenti. Ali zaista, treći saziv treba da protekne a da mi nemamo snage da ovo uvrstimo na sjednicu dnevnog reda. I zato danas predlažem da se to uvrsti i tražiću da se o tome glasa. Hvala.
Hvala kolega Simić. Kolega Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Ja predlažem da se tačka 22. skine sa dnevnog reda. Zašto? Mi smo u prilogu prijedloga ove tačke dobili jednu nevjerovatnu, jedan nevjerovatan dopis Vijeća ministara u kome Vijeće 8 ministara kaže da se Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi prijedlog članova Ureda za razmatranje žalbi koje je Vijeće ministara utvrdilo na 66. sjednici. Dakle, prijedlog Vijeća ministara koji je ovaj Dom odbio, konkursna procedura provedena, sve u skladu sa zakonom, Vijeće ministara usvojilo listu, Dom naroda odbio prijedlog glasanjem 7:7. Vijeće ministra ima takav odnos prema ovom Domu naroda da kaže – ponovno glasajte o tom prijedlogu koji ste odbili. Dakle, ovo treba da uđe u anale rekao bih dešavanja u ovoj Parlamentarnoj skupštini kao jedna nevjerovatna stvar. Ali to je manji razlog što treba da se to skine sa dnevnog reda. Značajniji razlog da se to skine sa dnevnog reda je što bi se postupajući u skladu sa ovim prijedlogom uradila jedna nesporno nezakonita stvar. Zašto? Zakon o javnim nabavkama, koji smo upravo mi usvojili i koji je stupio na snagu, u svom članu 122. kaže da će Parlamentarna skupština BiH raspisati konkurs najkasnije u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu tog Zakona, dakle konkurs za imenovanje Ureda za razmatranje žalbi. A svi oni koji su u Uredu, koji su imenovani i čiji je mandat u toku, ostaju na mjestu do isteka mandata od pet godina, računajući od dana kada su imenovani. Ako je protekao rok od pet godina članovi Ureda za razmatranje dužni su obavljati poslove iz nadležnosti do izbora novih članova, a Parlamentarna skupština je dužna raspisati konkurs u roku od mjesec dana od stupanja na snagu. Zakon je stupio na snagu. Svako postupanje suprotno ovome, svako postupanje a da se ne raspiše konkurs je protivzakonito. Ja sam dužan da upozorim i mislim da je dovoljno razloga da se ova tačka skine sa dnevnog reda. Zahvaljujem.
Hvala vama kolega Genjac. Osobno, mi smo već danas dvije točke dnevnog reda stavili na dnevni red po osnovu prethodnog promišljanja ovog uvaženog Doma koje je imalo negativan stav po tim prijedlozima. Na isti način ćemo se očitovati i o stavu Kluba bošnjaka oko zakona i onog koji je na prošloj sjednici propao kao takav. I ne vidim nijednog razloga zašto bi mi Vijeću ministara sugerirali što će raditi. Vijeće ministara djeluje kao izvršna vlast autonomno, ono je nama dostavilo prijedlog koji je dostavilo. Mi ćemo se oko toga prijedloga izjasniti i tu već kakvo bude izjašnjenje članova Kolegija tako je. Što se tiče Zakona na koji se pozivate, Vi znate da on stupa na snagu 01.01.2015. godine, odnosno primjenjuje se od 01.01.15. godine, oprostite. Ali evo, da ne raspravljam ni ja oko toga, mislim da, vi ste iznijeli svoje prijedloge oko pojedinih točaka dnevnog reda. Ja predlažem da krenemo od točke dnevnog reda, od prijedloga do prijedloga da se kao Dom oko toga izjasnimo. Ovo je sada ispravka krivog navoda, kolega Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Zakon se primjenjuje šest mjeseci od dana stupanja, ali obaveza raspisivanja konkursa je 30 dana od stupanja na snagu, to vrlo jasno stoji u Zakonu. To je jedna stvar. Druga stvar, ovo je prijedlog gospodina Bradarića za dopunu dnevnog reda. Imajte u vidu, greškom je pročitano, dakle gospodin Bradarić je dopunio dnevni red, predložio dopunu dnevnog reda. Moglo bi se razgovarati da li je to isto, ali da ne otvaram diskusiju. Hvala. 9
Dobro, u svakom slučaju mi imamo potpuno različito stajalište oko ovog, što je opet legitimno u ovom Domu, Bože moj. Imamo li još bilo kakvih komentara o dnevnom redu? Prijava ja nemam. Ja bi tada predložio da idemo redom. Prvo smo imali prijedlog kolege Tadića o skidanju točke 4. i 5. predloženog dnevnog reda i točke 22. s tim da je kolega Tadić zamolio da odvojeno glasujemo o ovom prijedlogu kao takvom. Pa ću zamoliti prije svega da pokrenemo proceduru glasovanja, znači za prijedlog kolege Tadića o skidanju s dnevnog reda točke 4. i 5. usuglašenog dnevnog reda Kolegijuma. Hvala. Od nazočno 14 – za su bila 2 predstavnika protiv 12, uzdržan niko. Federacije BiH 9 protiv, RS 2 za, 3 protiv. Opće većine nemamo, prijedlog kolege Tadića se odbacuje kao takav. Sad ću vas zamoliti da pokrene se procedura glasovanja za prijedlog za skidanje s dnevnog reda točke 22. usuglašenog dnevnog reda. Hvala. Nazočno 14 – za 4, protiv 8, uzdržana 2. Federacija BiH 2 za, 5 protiv, 2 uzdržana, RS 2 za, 3 protiv. Nemamo opće većine, ponovo konstatiram da prijedlog kolege Tadića nije usvojen kao takav. Idemo na prijedlog kolege Bradariće, radi se o dopuni točke 3., znači nova točka dnevnog reda koju je kolega Bradarić iznio u ime Kluba Bošnjaka koja bi se uvrstila kao točka 3., što znači sve ostale točke dnevnog reda eventualno bi se pomjerile onda dalje. Ja molim vas da pokrenete proceduru glasanja o prijedlogu kolege Bradarića. Hvala. Nazočno 14 – za 10, protiv 2, uzdržana 2. Federacija BiH 7 za, 2 uzdržana, RS 3 za, 2 protiv. Postoji opća, postoji entitetska većina, konstatiram da je prijedlog kolege Bradarića o uvrštavanju točke 3., kako je već naveo da sad ne citiram, usvojen. Idemo na prijedlog tri, kolega Simić radi se o Amandmanu II na Ustav BiH. Ja ću vas zamoliti da pokrenete proceduru glasovanja, znači uvrštavanje ove točke dnevnog reda na današnju sjednicu. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – za 5, protiv 5, uzdržana 4. Federacija BiH 2 za, 5 protiv, 2 uzdržana, RS 3 za, 2 uzdržana. Nemamo opće većine. Prijedlog kolege Simića nije usvojen kao takav. I na kraju smo imali zahtjev kolege Genjca koji je potpuno identičan sa zahtjevom kolege Tadića pod drugim, pa nema potrebe za glasovanje. Time smo došli do toga da u biti dnevni red, prema usvojenom prijedlogu kolege Bradarića koji je podržao ovaj Dom, proširujemo sa točkom 3. današnjeg dnevnog reda. Ja ću vam pročitati još jednom taj zaključak. Znači, u skladu sa člankom 158. stav 1., stav 2. Poslovnika Doma naroda predlažemo da Dom naroda usvoji sljedeći zaključak – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici u okviru 3. točke dnevnog reda ponovno razmatrati zahtjev Vijeća ministara BiH da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH 10 Obrazloženje smo čuli, mislim da ga takođe ne treba posebno evidentirati. Evo uz usvojenu točku 3. po prijedlogu kolege Bradarića idemo po dnevnom redu, dnevni red je usvojen uz ovu jednu dopunu. Prelazimo odmah na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 37. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Ne vidim interesa za prijavu, nemamo ni prijava. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zapisniku 37. sjednice našega Doma. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 14. Federacija BiH 9 – svi za, RS 5 – svi za. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram da je Zapisnik 37. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam prošli put pokrenuo jedno pitanje koje proizilazi iz domena sukcesije, zaštite imovine BiH i imovinskih prava BiH kad imamo pitanje JANAF-a. Međutim, danas ću na to pitanje dodati još jedno novo koje je iz te oblasti. Naime, da li je Savjet ministara upoznati, da li se na bilo koji način bavio pitanjem, jer postoje nagovještaji da Republika Slovenija priprema određene tužbe, određene zahtjeve vezano za ulaganja u Termoelektranu Ugljevik, opet se radi o imovini koja na izvjestan način može biti predmet sukcesije odnosa koji su regulisani i molio bih odgovor – Ima li saznanja o tom, da li je po tom pitanju bilo šta rađeno i kakav je plan da se ta pitanja definitivno počnu rješavati u interesu vladavine zakona, a ne na štetu BiH i njenih entiteta? Hvala. 11
Hvala kolega Simić. Kolegica Krišto, izvolite.
Hvala ljepo. Poštovani predsjedatelju Doma naroda, poštovani zamjeniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, dragi gosti sve vas srdačno pozdravljam. Evo, moje pitanje upućujem Ministarstvu pravde, a putem Ministarstva pravde postavljam ga i svim nadležnim tužiteljstvima, agencijama za sprovođenje istraga i zaštita i drugim sigurnosnim agencijama u BiH, a moje pitanje bi glasilo – Šta su nadležne institucije učinile i šta čine na rasvjetljavanju slučajeva teških ubistava od prije nekoliko godina, od slučaja generala Šantića, do slučaja ubistva pokojnog doministra Joze Leutara i drugih, do nedavnog ubistva, uključujući znači i nedavno ubistvo uglednog gospodarstvenika pokojnog Joze Kafadara, koje je na neki način iznova unijelo nemir i strah kod građana i stvorilo dodatno nepovjerenje u institucije u BiH? Hvala ljepa.
Hvala kolegice Krišto. Kolegica Kapetanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno predstavnicima Vijeća ministara. Najprije želim da izreknem konstataciju i sasvim sigurnu tvrdnju da je BiH država sa najskupljim lijekovima u regionu. Po informacijama koje imam Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH je uradila izmjene Pravilnika kojim će se regulisati maksimalne cijene lijekova na bosanskohercegovačkom tržištu. Da li je tačno da Vijeće ministara BiH izbjegava i ne želi da uvrsti te izmjene na svom dnevnom redu i da ih uputi u parlamentarnu proceduru? 2009. godine je trebalo da se napravi jedinstvena lista lijekova u BiH sa jedinstvenim cijenama s ciljem zaštite krajnjih korisnika, a to su pacijenti unutar BiH bez etničkih razlika, bez razlike iz kog entiteta dolaze. A bez obzira na činjenicu da su entiteti zdravstva na federalnom nivou mislim da po zaštiti o pravima pacijenata i po svim međunarodnim konvencijama koje štite ljudska prava svi pacijenti trebaju da budu jednaki, u ostvarivanju svog prava na zdravstvenu zaštitu, pa samim tim i u pristupu prema lijekovima. Tako u BiH u ovom času nije. Ja pitam – Zašto Vijeće ministara od 2009. godine nije napravilo tu jedinstvenu listu i nije je predočilo nama kao zastupnicima? Šta radi nadležna Komisija za lijekove, zašto se često ne oglašava po tom pitanju? Činjenica je da je u Federacija još složeniji problem, jer cijene nekih lijekova u kantonima Federacije BiH se razlikuju i do 50% od kantona do kantona i pri tom se grubo krše interesi pacijenata i ne vodi se računa o interesu građana. Agencija nije, dakle napravila, nije izvršila pritisak na Vijeće ministara da se izađe sa tom jedinstvenom listom, pa pitam predstavnike Vijeća ministara – Kada će konačno početi voditi računa o interesu građana BiH kada je u pitanju ostvarivanje zaštite prava građana, a u pristupu prema medicinskim sredstvima na jednak način, na jednakom nivou bez obzira na područje kanton ili entitet iz koga dolaze? Zahvaljujem. 12
Hvala Vama kolegice Kapetanović. Kolega Krešić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Prije već što postavim izaslaničko pitanje izrazio bi i žaljenje zašto nisam dobio odgovore na dva izaslanička pitanja koja sam postavio nedavno, a glede pograničnih iskaznica i graničnog prijelaza Gabela Polje-Metković. Kako je znano da već počinje sezona i da na južnom dijelu granični prijelaz Doljani-Gabela Polje-Metković ima stanoviti problema kod prelaska granice, da se stvaraju nesnosne gužve, ovim putem apeliram na nadležne institucije, znači komisiju koja je nadležna za granice da žurno razmotri inicijativu, koju ama podnio ja i kolege u Zastupničkom domu, da se granični prijelaz Gabela Polje-Metković bar privremeno za vrijeme ljetne sezone proglasi kao međunarodni granični prijelaz i tako omogući lakši prelazak granice i da bi se ublažile time i gospodarske štete objektima s jedne i s druge, gospodarskim objektima s jedne i s druge granice. Moje izaslaničko pitanje će biti oko izbora, narednih izbora – Da li će se na narednim izborima pojaviti glasačke kutije, providne glasačke kutije? Znano je budući da je BiH po svim istraživanjima pri vrhu korupcije, da je način funkcioniranja našeg društva korupcija, vrijeme je da se institucije države počnu boriti protiv takvog stanja, protiv takve pošasti. A znano je također da su izbori, znači u mozaiku korupcije, prvi kamenčić korupcije se desi na izborima. Dame i gospodo institucije države trebaju odgovoriti na te izazove i da izbori budu pošteni i korektni, da se ne dozvoli krađa na izborima kao što se dešavalo na nekim prošlim izborima. Moje pitanje glasi – Hoće li se ovaj put na izborima pojaviti bar providne kutije da donekle izbori budu korektni i pošteni? Hvala lijepa.
Hvala kolegi Krešiću. Kolega Bradarić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Pitam Vas, ali zaista dobronamjerno, zašto niste zakazali hitnu, vanrednu, redovnu, ne znam ni ja više kakvu sjednicu Doma naroda, šta kaže Poslovnik, odmah nakon katastrofalnih poplava koje su ostavile pustoš u većem dijelu BiH? Zašto danas ne razgovaramo kroz informaciju, kroz izvještaj o posljedicama i planovima saniranja i obnove uništenih gradova, opština, sela, itd.? Molio bih Vas da mi date sad odgovor.
Ja ću vrlo rado Vama odgovoriti, sad samo je pitanje procedura, poslovničkih procedura ovoga Doma, da li ja mogu Vama postaviti pitanje i Vi meni postaviti pitanje. Mislim da to ne možete uraditi, ali zbog javnosti i zbog značaja da mi održimo jednu kolegijalnost u našem radu, da zadržimo jednu atmosferu koja je nužna u ovom Domu, ja ću izaći i ponudiću Vam pet 13 rečenica odgovora, koji je moguće da će zadovoljiti Vaše potrebe, iako ovo apsolutno nije poslovnički. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gosti. Dom naroda ima svoja vrlo jasna pravila ponašanja koja su vrlo jasno definirana, utemeljena na ustavima, zakonima i na kraju svim onim poslovničkim aktima, evo koji ćemo i danas djelimično promjeniti. I tomu duhu ja sam samo jedan od vas koji upravo prema vašem izboru sam dio Kolegija Doma naroda BiH i u toj rotaciji predsjedavajući. Ja nemam nikakvo pravo sazivati sjednicu ovog Doma po bilo kojoj točci dnevnog reda ako za to nemamo stvorene osnovne preduvjete. Ja sam možda izabrao jedan pogrešan put u komunikaciji sa svojim suradnicima, ja i dalje vjerujem da je on korektan i da je jedini put koji može stvoriti jednu kolegijalnu atmosferu bez obzira kakve mi stranačke stavove imamo, čije stavove zastupamo od kojeg naroda. I ja sam bio svjesan i kad ste Vi osobno par puta izašli u javnost komentirajući i tražeći neku odgovornost osobe koja nije zakazala Dom, istina po sad nekom drugom pitanju kojeg sad ne spominjete ovdje, koje je danas na dnevnom redu vezano za ono što su nam neki spočitavali da smo na crnoj listi ako se ne održi ta sjednica zaključno sa, ili prvi, prije 01.06. ove godine. Ja sam tada komunicirao, što je moja obveza, sa većinom kolega i ustvrdili smo da nema nikakvog tehničkog preduvjeta da se zakaže jedna takva sjednica, zvali je mi žurnom, hitnom, redovitom, sa ovakvim ili onakvim dnevnim redom, kao što sam to pokušavao uraditi u zadnjih šest mjeseci bar jedno pet ili šest puta. Kad jednako tako, evo sad smo jednu stolicu popunili, upravo kolega iz Vaše stranke, iz Vašeg naroda, kolega Hodžić je danas s nama ovdje, još nemamo kolege Tihića, znate da par sjednica nismo mogli uopće dogovoriti jer nismo imali Kolegija, uvjeta poslovnički da Kolegij se sazove, pa onda iza toga da se i Dom sazove kao takav. Znate da nas treba ... troje biti predstavnika jednog naroda da bi se održala sjednica, da bi se zakazala sjednica. Istina je ja sam i ovaj put imao, evo sad ću biti nekorektan malo prema kolegi Genjcu, ali nema ništa nekorektno u tome, upravo sam, jedan od kolega s kojima sam razgovarao je bio kolega Genjac, da me je on zamolio čak da zakažem sjednicu bez obzira ima li nas, nema li nas, pa kako završi to, uz želju da na neki način, to je otprilike bila ideja, da nismo mi krivci za eventualno stavljanje na crnu listu BiH zbog usvajanja ili neusvajanja nekih zakona. Ja sam i tada procijenio ako nemamo mogućnosti sazvati sjednicu da to ne radimo, ako nemamo mogućnosti normalno održati sjednicu da to takođe opet ne sazivamo reda radi da bi se ovdje okupili kolege i onda konstatirali, kao što smo već dva ili tri puta radili, došli bi ovdje i ustvrdili da nas nema dovoljno. Mislio sam da je to izigravanje upravo zbog ambijenta o kojem Vi govorite sad pod točkom koju ste maloprije postavili meni, nesvakidašnjih uvjeta koje imamo danas u BiH zbog katastrofalnih poplava koje smo imali. I povlačiti ljude da dolaze na sjednicu a znamo da neće nas biti dovoljno da možemo normalno raditi, ja sam smatrao da je to nepotrebno, neracionalno i nisam osjećao uopće za potrebu da se branim ili skidam taj teret odgovornosti sa sebe, bez obzira od koga meni došao on, došao on od Vas osobno, SDP-a, HDZ-a ili ne znam neke treće stranke. Znači, jedino što me je vodilo i motiviralo je jedna profesionalnost i odgovornost prema ovom Domu rasterećeno potpuno od bilo kakve politike u tom trenutku. I tako će biti dok sam ja predsjedatelj ovog Doma. I sve vi kolege možete sa potpunim pouzdanjem računati da radim kao da sjedite vi ovdje i da nema bilo kakvih improvizacija ili bilo kakvih političkih poena. Zbog toga na ovaj način i komentiram Vaše pitanje, ne na drugi način ... na drugi način apsolutno komentirati, ali ovu govornicu, kao predsjedatelj sam izašao, ne želim u to uopće pretvarati. Naravno, ja sam dobio i mnoga pitanja vezano, evo sad spomenuto sad poticanje u javnosti za tu listu. Ja sam i tada kazao da je bilo ikakvih uvjeta da to bude na dnevnom redu prije, pa bez obzira po kakvom konceptu sazivanja sjednice i da smo dobili minimalnih 9, 3+3+3 14 pa ako i bude više ta bi sjednica bila sigurno, budite uvjereni, zakazana. Pošto sam dobio uvjerenje da toga nema, nisam želio prebacivati odgovornost na bilo koga ili tražiti krivca, jer ja i do sada nikad zbog bilo koje otkazane sjednice nisam zagovarao krivca radi toga jer mislim da to nije način rada ovog Doma. Nas je ovdje 15 predstavnika, po 5 iz svakog naroda i mislim da to zaslužuje jedan poseban kolegijalan odnos i tako se odnosim i u Kolegiju. I sada kad imamo Kolegij koji je opet poslovnički vrlo jasno pozicioniran, mi nastojimo da taj Kolegij u mjeri u kojoj može radi kolegijalno. Tako se ponašam i u povjerenstvu gdje zajedno radimo, nastojali smo da ni jedna odluka u tom povjerenstvu ne bude plod preglasavanja, šta god to značilo. I ja mislim, evo u ove tri godine vi sjedite ovdje sa mnom, da ni jednu odluku tamo gdje sam ja predsjedavao nismo donijeli u bilo kojem obliku preglasavanja, nego traženjem nekog zajedničkog rješenja. To je jedini razlog zašto smo se prema ovom Domu i zašto ću se ja i dalje odnositi prema ovom Domu na takav način. Drugo je pitanje zašto mi u zadnje dvije, tri godine nismo ova pitanja rješili, to je potpuno jedno drugo pitanje. O njemu mogu govoriti kao jedan izaslanik, ovdje ne više kao predsjedavajući, pa iznijeti svoj stav, ali ne želim, na početku smo dnevnog reda ove sjednice, na bilo na koji način zloupotrebiti mikrofon i govoriti nešto što bi bilo protumačeno moguće i u funkciji predizborne kampanje, jer ona je kod nas otvorena već ima pet, šest mjeseci, pa ako hoćete i kroz izvršnu i zakonodavnu vlast u BiH kao takvu. Što se tiče ljudi koji su stradali u ovim katastrofalnim poplavama, ja kao čovjek sam mogao dati doprinos da sam maltene stalno na terenu, vidjelo se to ili ne vidjelo, i nastojao sam i tu uopće marketinški ne koristiti izuzev par puta kad je to jednostavno nemoguće bilo izbjeći, a sve drugo je bilo jednostavno potreba da budem ... Nisam nigdje drugo uživao, nego sam obilazio te ljude, i juče sam bio s tim ljudima, i sinoć sam bio s tim ljudima. Mi mislimo da sjednica Doma naroda posvećena ovom pitanju, to je zaključak Kolegija maloprije, treba biti kvalitetno pripremljena, trebaju je pripremiti institucije BiH koje su odgovorne za takvo stanje u BiH sa vrlo jasnim presjekom što nam se desilo, što smo do sad uradili i što prestoji da uradimo kao BiH kao država, koja evidentno nije adekvatno odgovorila na iskušenja, pa i ovakve milenijske, ako hoćete, katastrofe koja nas je zadesila, ne samo nas nego čitav region kao takav. I to je zaključak Kolegija. Mogao je biti i drugačiji, mi smo danas to skinuli sa dnevnog reda izbjegavajući bilo kakve imprivizacije i stavljanje u kontekst bilo kakvih predizbornih aktivnosti ovo zlo koje snašlo veliki broj naših ljudi. Što znači ja očekujem kada institucije BiH pripreme taj adekvatan materijal, to mora biti Vijeće ministara sa svim onim institucijama po vertikali kako je to već predviđeno ustavima i zakonima, kada nam to ponude kao materijal tad će to Kolegij razmotriti i nema ni jednog razloga da to ne bude na dnevnom redu i da o tome raspravljamo i da damo jedan svoj doprinos da te boli ublažimo u mjeri u kojoj možemo. Hvala vam lijepo. Kolega Bradarić, izvolite.
Pa, ja ne znam da li je po Poslovniku, ali dopustite mi samo nekoliko rečenica. Ja sam zaista bio dobronamjeran, nisam mislio, ne morate se ljutiti, tako je barem meni izgledalo, siguran sam da ako niste nešto uradili da to niste namjerno uradili, ali ja dolazim iz potopljenog, poharanog, katastrofičnog i kataklizmičnog, potpuno izderanog, unesrećenog, tužnog Maglaja. Nisam siguran da je, da je i jedna opština prošla tako nesretno kao što je moj Maglaj. Ja znam da ima i drugih opština i drugih gradova koje je sudbina Maglaja zatekla, eto možda u nekom manjem obliku, ali dole žive i Srbi i Hrvati i Bošnjaci u svim ovim opštinama i dobro bi bilo da nekada štitimo interese, branimo interese i Srba, i Bošnjaka, i Hrvata, i drugih, ali kada nas nešto 15 košta. Lako je braniti jedne i druge i treće i pete i desete kada vas ništa ne košta ili kad, eto na neki način politički profitiramo. Mi smo bili obavezni, dužni o tome pričati, razgovarati, vidjeti kakva je situacija, strašna situacija, ohrabriti te ljude koji su bili u jako teškoj situaciji, u nezgodnoj situaciji. Trebali smo svi skupa biti s njima ili barem odavde poruku poslati, pa bi ste vidjeli, pa bi smo vidjeli, nemojte se ljutiti ne govorim zaista Vama nego svima nama, da u onom trenutku, a i danas ljudima koji su unesrećeni trebaju maske, trebaju rukavice, trebaju čizme, trebaju lopate, trebaju grablje, trebaju građevinske mašine, i ja sam siguran da svako od nas svojim autoritetom mogao je nazvati nekoga da u tom slučaju pomogne. Ja sam se, evo završavam, ne pada mi na pamet više o tome pričati jer sve se vidi, sve se zna, ja sam se u jedno uvjerio, da je nesreća onih ljudi koji su potopljeni dvostruka. Ona njegova vlastita i nažalost, nažalost sreća drugih da nisu potopljeni. Ja nisam siguran pošto su ovi unesrećeni u vrlo teškoj situaicji, u nikakvoj situaciji, ne znaju odakle početi, nisam siguran da nisu spremni uzeti komad sreće onih koji eto ova poplava nije potrefila itd. I mi to moramo spriječiti, i mi to moramo zaustaviti, i mi moramo pomoći, moramo pomoći ovim ljudima na jedan brži, na jedan efikasniji način. Nažalost, kažem vam, pažnja prema tim opštinama i gradovima splašnjava i briga splašnjava, kako će se to završiti ja zaista ne znam. Ja sam više dole nego ovdje, ja sa svojim nekakvim autoritetom, odnosno pozicijom kojom, koju obavljam, borim, ali evo morali bi svi na neki način više to činiti i to raditi. Nemojte se zaista ljutiti, nisam to mislio na Vas, dakle cijenim Vas, poštujem i znam sigurno da ste učinili sve, ali mislim da smo ipak trebali zakazati jednu sjednicu, pa đavo odnio i Poslovnik, đavo odnio sve, ali trebalo je porazgovarati i donijeti nekakve zaključke. Eto toliko.
Hvala kolega Bradariću. Možda jedan dodatak uz sve nesreće žitelji BiH, ma ko da su, su pokazali veliko srce i pokazali otprilike kako bi se mi svi trebali odnositi u ovakvim prigodama. I ja mislim ako je negdje položila BiH i njeni žitelji ispit položila je upravo u ovakvim prigodama koliko god one bile izazovne i teške. Kolega Ivanić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Otvorili smo tačku dnevnog reda i ja mislim da je to zaista povreda Poslovnika, jer sad bi trebali svi da kažemo nešto o ovome. I mi koji oćutimo ispadaće da ne saosjećamo sa ljudima koji su stradali, što apsolutno ne stoji. Ja vam se stvarno izvinjavam. A isto tako mislim da nije korektno predsjedavajućeg optuživati za nesazivanje sjednice kad vrlo dobro znamo da to odlučuje Kolegij u najmanju ruku. Ja sam vrlo kritičan prema gospodinu Čoviću kao predsjedniku partije koja je u većini, ali mislim da nema potrebe naše političke igrarije da ovdje izigravamo i činimo nešto odgovornim sa onim što jednostavno ne stoji. Zato vas zaista molim dajte da ovo prekinemo i ako treba sutra već posebnu sjednicu na ovu temu ja sam za, ali da se sad malo ovdje ne takmičimo ko više brine, a ko manje brine. Ne vidim potrebu za tim.
Hvala kolega Ivaniću. Nastavljamo po dnevnom redu. Izaslanička pitanja iscrpljena. Ima li još neko? Ne vidim interesa za prijavu. Više prijavljenih nema. Zaključujemo drugu točku dnevnog reda. 16 Sukladno usvojenom dnevnom redu, odnosno izmjenama dnevnog reda, točka 3. će biti onaj zaključak koji je iznio kolega Bradarić i koji je usvojen. Ad. 3. Prijedlog zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda Otvaram raspravu vezano za taj zaključak, odnosno po ovoj točci dnevnog reda. Prijavljenih ne vidim, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu po trećoj točci dnevnog reda. Evo, još ću jednom pročitati zaključak, obzirom da ga većina vjerojatno nije uspjela dobiti, iako mi je rečeno da ste ga vi dobili u pisanoj formi. Znači, zaključak: – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici, to se već dešava, u okviru treće točke dnevnog reda ponovno razmatrati zahtjev Vijeća ministara BiH da se po hitnom postupku ili žurnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, zakon broj: 01,02-02-1-17/14 od 11.04. ove godine. Obzirom da je bilo malo nejasnoća oko zaključka i dalje možemo ostaviti otvorenu mogućnost za raspravu. Ja i dalje ne vidim prijavljenih, niti interesa za prijavu. Znači, zaključujem raspravu po točci 3.
/nije uključen mikrofion/
Oprositete, kolega Tadić. Izvolite.
Pa znate kako, dakle, ne može čovjek svaki put da se bavi time da gleda samu proceduru i ostale stvari na način da li je on u skladu sa Poslovnikom ili nije, ali mi sada imamo sljedeću situaciju. Dakle, mi imamo situaciju da smo stavili na dnevni red ovaj prijedlog zaključka i sada bi trebali ovim zaključkom da se izjasnimo da praktično vanredno mijenjamo, je li tako gospodine Genjac, poslovničku proceduru, da bi omogućili ovo. Jesam li ja ovo dobro razumio? Pošto ovo baš i nije redovna poslovnička procedura. E sad se postavlja pitanje u čitavom ovom kontekstu, dakle ima li tu sem delegata neko obrazloženje vezano za Savjet ministara, jer ovaj Zakon nisu pisali ovi delegati. Dakle, mi bi sada trebali da vidimo šta je to, šta se to u međuvremenu izmijenilo, kako smo došli do ovakvog stava, ako smo jednom rekli da ovo nećemo. Eto, ja bih samo to zamolio, čisto da bi znali šta da kažemo ljudima, mislim kada se ovo završi, kako je nastala ova odluka.
Hvala lijepo kolega Tadić. 17 Oko ovoga smo imali prigodu debelo raspravljati kada smo se izjašnjavali o dopuni dnevnog reda. Većina nas ovdje se izjasnila i ovo je postao sastavni dio dnevnog reda. Imali smo prigodu, evo vi ste dali doprinos raspravi i time smo iscrpili raspravu. Iza toga poslovnički mi glasujemo o prijedlogu koji imamo na dnevnom redu. Sve drugo je, kada završi ova sjednica, pa možemo dopunski raspraviti. Pošto ne vidim više prijava stvarno, zaključujem raspravu i po točci 3. dnevnog reda. Glasujemo o prijedlogu zaključka. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 10, protiv 3, uzdržan 1. Federacija BiH 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, RS 3 za, 2 protiv. Imamo opću, imamo entitetsku većinu, konstatiram da smo usvojili zaključak izaslanika Mehmeda Bradarića. Prelazimo na ... [[isključen mikrofon]] Obzirom da je zaključak prošao, dobili smo formalno i Zakon, to je ovo pitanje gospodina Tadića, da li smo dobili Zakon od strane Vijeća ministara, kao takav? Nismo ga dobili kao takav i nama je jedino preostalo sad što možemo uraditi da zaključimo da smo danas usvojili ovaj zaključak i time smo iscrpili ovu točku dnevnog reda. Kolega Genjac, ispravak krivog navoda.
Mi smo upravo usvojili zaključak, upravo smo usvojili zaključak koji glasi – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici, dakle današnjoj sjednici, u okviru treće tačke, dakle ove tačke, ponovo razmatrati zahtjev Vijeća ministara da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama. Znači, mi sada treba da pristupimo izjašnjavanju o usvajanju hitne procedure i onda izjašnjavanju eventualno o Zakonu ako se prihvati hitna procedura.
Ako ja mogu korigirati. Znači, u našem zaključku koji smo stavili na dnevni red kao prijedlog vašeg Kluba koji je iznio kolega Bradarić, precizno se kaže da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona. I to smo usvojili. Znači, ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] tako je, znači mi smo usvojili zaključak da se po hitnoj proceduri razmatra i time smo usvojili način kako ćemo se odnositi prema ovom zakonskom rješenju. Tako stoji u zaključku o kojem smo se maloprije izjašnjavali. Moguće da on nije bio dovoljno razgovijetan i jasan itd., ali smo zato imali prigodu raspraviti kroz raspravu o ovoj točkci dnevnog reda. I ja ću vas zamoliti, za sve dalje rasprave prijavite se za riječ, pa da svi zajedno možemo participirati u svom radu. Tako da ja mislim da smo mi time, kolega Genjac, ispravka krivog navoda. Izvolite ponovno. 18
Mislim samo malo, ovaj, mislim da razumjećemo se. Dakle, zaključak doslovno glasi, usvojili smo zaključak, dakle usvojili smo zaključak. Šta smo zaključili? Zaključili smo sljedeće: – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici, dakle današnjoj, u okviru treće tačke, dakle, ove tačke u kojoj jesmo, ponovno razmatrati zahtjev Vijeća ministara da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama. Dakle, sad mi treba da pristupimo razmatranju zahtjeva Vijeća ministara da se po hitnom postupku razmatra ovaj Zakon. Razmatranje znači diskusija i glasanje o hitnoj proceduri. Ako se prihvati hitna procedura pristupa se glasanju o Zakonu. Mi smo usvojili zaključak da ćemo sada razmatrati ponovno zahtjev o hitnom razmatranju ovog Zakona. To smo usvojili, to je zaključak.
Hvala vam kolega Genjac. Ispravka krivog navoda, kolega Tadić. Izvolite.
Ovako, dakle očito se sad razumijemo zašto sam se ja javio za riječ, je li tako, mislim, pošto predpostavljam da je bilo ... razloga pitali bi ljudi šta sad ovaj hoće. Dakle, gospodine Genjac, imate problem s dvije stvari. Dakle, jedno su zarezi, a drugo je naziv tačke. Dakle, mi smo dnevni red usvojili i naziv te tačke dnevnog reda je, da ja to pronađem ovdje, zaključak delegata Bradarića. Je li tako? Eh, kaže, ali kaže u okviru treće tačke dnevnog reda, dakle vi, govorim zato o zarezima, kaže – Dom naroda će na svojoj 38. sjednici, zapeta, u okviru treće tačke dnevnog reda, pa opet zapeta, ponovo razmatrati zahtjev Vijeća ministara, itd. Dakle, vi ste glasajući o dnevnom redu, vi niste usvoji, vi ste predložili tačku, nego ste predložili zaključak i zaključak je usvojen, ali nema tačke te. Znači, zarezi su problem. Dakle, vi kada ste stavili ovdje zarez, da ste stavili ovako – zaključak – u okviru treće tačke dnevnog reda Dom naroda će na svojoj 38. sjednici ponovo razmatrati zahtjev Vijeća ministara BiH da se po hitnom postupku razmatra, itd. To bi bilo jedno, i vi biste to imali kao naziv tačke dnevnog reda. Ali vi ste za ovu sjednicu, dakle tražili naziv tačke dnevnog reda koji se zove zaključak, prijedlog zaključka, opet moram vratiti ovdje, izvinjavam se, delegata Bradarića. Čak ne piše ništa drugo, zaključak delegata Bradarića. Jedini materijal koji mi imamo za ovo u okviru treće tačke dnevnog reda je ovaj zaključak. Vi ste trebali, znači zato sam ja i postavio ono pitanje. Nisam slučajno rekao da mi sad zaključkom mijenjamo poslovničku proceduru. Vi ste trebali prilikom usvajanja dnevnog reda ovo pitanje razriješiti, pa reći – donosi se zaključak da se mijenja poslovnička procedura za ovu potrebu, pa da na ovu sjednicu pod tačkom 3. dnevnog reda ide ovaj Zakon. Eh, vi biste tad bili u pravu. A pošto su zarezi ovako raspoređeni, znači i pošto je ovo naziv tačke dnevnog reda, mi sada nemamo materijal, nemamo uslove da raspravljamo o ovome. Dakle, nemam ja ništa protiv, pazite, pa nemam ja većinu ovdje, moj glas je jedan. Dakle, vi ako to hoćete sutra zakažete sjednicu i riješite to ili danas, nije važno. Ali je poenta u tome, e sad, može, znate šta vi možete, vi sada možete ovako, da predložite zaključak, to bi baš bilo simpatično, da mijenjate naziv ove tačke dnevnog reda, pa da onda podijelite nama materijal, pa da se onda mi izjašnjavamo o tome. Eto, pa tražite pauzu 5, 10 minuta, pripremite to, ja nemam ništa protiv. Ali nemojte nas tjerati baš da radimo protiv Poslovnika, pogotovo što danas usvjamo Poslovnik, pa bar danas da to bude, kako bih rekao, onako u skladu sa regulama. Eto znači, zaista nije ništa, evo samo nastojanje da radimo po dogovoru, mislim po pravilima igre, evo da ih tako nazovem. 19
Hvala kolega Tadiću. Kolega Vrdoljak, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Kolega Ivanić je dobro primijetio da političarenje u domu je nešto, u ovom Domu je nešto što baš ne bi trebalo da je normalna pojava. Ja se nadam da i neće biti. Ovo mi je već počelo da liči pomalo na to da idemo ka političarenju u ovom Domu. Naime, mislim da suština ovoga što je predložio kolega Bradarić i što kolega Genjac, evo pokušava da ubjedi ovaj Dom, je jasna svim ovdje izaslanicima. Sve drugo što mi sada radimo to je upravo političarenje. S druge strane, apsolutno je jasno svima ovdje šta ovaj Zakon znači za odnos države BiH, odnosno oba entiteta sa MMF-om. I ako je nama svejedno da li će ovo proći u smislu da se riješi problem koji imamo trenutno sa ovim tranšama, onda je nešto pitanje, mislim u našim glavama nešto, nije meni jasno barem. Dakle, ja smatram da ovo potpuno, slažem se ja da je nespretno napravljen ovaj zaključak i da se može, ovo što je kolega Tadić objašnjavao, objašnjavati ovako i onako, apsolutno je to. Međutim, jasna je suština ovoga što je predloženo i predlažem, ovo što je gospodin Genjac rekao, da to prihvatimo i tako provedemo i završimo ovu točku dnevnog reda. Zahvaljujem.
Hvala Vama kolega Vrdoljak. Kolega Raguž. Oprostite, kolega Simić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine Vrdoljak, ja se potpuno slažem s Vama da oko ovog pitanja, i bilo kog pitanja, ne treba biti politika u Domu naroda, obzirom na odnose i naše pozicije. Međutim, imamo ozbiljan problem – da li mi imamo uopšte zahtjev Savjeta ministara? Nemamo ga. Ovdje je pitanje ko obavlja svoj posao. Znam ja šta znači, i meni je teško o ovome govoriti jer sam ja kriv prošle sjednice što to nije prošlo, jer sam imao hitan telefonski poziv pa sam izašao, pa je falio moj glas da to prođe. Evo, ja sam na izvjestan način indirektan krivac što se to dogodilo. Međutim, mi nemamo zahtjeva, imali smo zahtjev koji nije dobio podršku, a sada odjednom se pojavljuje gospodin Bradarić i predlaže da se podrži zahtjev o kom smo mi odlučivali. Ja se slažem s vama da je ovo vrlo važno pitanje, pogotovo sada u ovom kontekstu ovih katastrofa koje su nas našle, ali dajte nekakvu mogućnost da ovo privedemo u okvire procedura. Može biti procedura vrlo brzo, ovdje sjedi gospodin ministar pravde, Savjet ministara podnese taj zahtjev, napravi se pauza, zaključak smo već usvojili, o tome odlučujemo. Ali sada da mi odlučujemo o zaključku bez Savjeta i da ja sada glasam o tome, a uopšte ovdje nemam u materijalima ni tog Zakona, ni da ga pogledam, ni da odlučujem. Nemam ja ništa protiv, evo ako neko smatra da treba neka Klub bošnjaka zatraži pauzu, neka pokuša to usaglasiti i ja ću ispraviti i svoju grešku što sam prošli put izašao kada je baš moj glas falio. Eto, hvala vam. 20
Hvala vama kolega Simić. Vaš glas nije baš falio, ali nije bitno to sada. Kolega Rodić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Ja ću samo kratko istine radi, da ne budemo baš toliko neinformisani o Zakonu i da danas ne pravimo baš neku veliku priču oko toga. Mi smo, ako se ja ne varam, dobili ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ispravka krivog navoda, šta god to značilo po našem Poslovnku. Samo Vi izvolite.
Kratko ću ja, neću oduzeti mnogo vremena. Znači, 29.05.2014. godine mi smo dobili predloženi dnevni red. Između ostalog na tom dnevnog redu je bio Izvještaj oko postizanja saglasnosti vezano za ovaj Zakon. Kako znamo i kakve su procedure to nije obavljeno. Za mene je potpuno jasan zaključak. Ako kažemo da nismo informisani oko Zakona nisam baš siguran. I mislim da iz ovoga proizilazi da možemo ići dalje u proceduru. Hvala.
Hvala kolega Rodiću. Kolega Tadić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, odosmo sada stvarno možda i u politiku, evo slažem se gospodine Vrdoljak. Ispravka krivog navoda se odnosi na ono što je rekao gospodin Rodić ovom prilikom, u vezi sa tim da li možemo ili ne možemo. To da li možemo ili ne možemo to je Poslovnik rekao, i možemo sad to da mijenjamo, i dao nam je Poslovnik sjajne mogućnosti. Gospodin Genjac zatraži pauzu, sada će koliko ja znam i inače pauza, ne znam sada kako to će biti upotrijebljeno,
Za pet minuta.
jeste, može se to pripremiti da završimo ovo. Ja, evo da završim, bez namjere da bilo koga provociram, ovo je opšti stav star 200 godina, dakle najmanje, bar na ovom jeziku na kome govorim ja, kad god imam dilemu, recimo imam većinu u stranci za nešto, imam većinu u nekom organu za nešto, stranačkom ili negdje gdje predsjedavam, uopšte nije bitno, mogu nešto da izglasam, pitanje matematike, brojeva, a nisam siguran da je dovoljno objašnjeno ili da je dovoljno data prilika nekoj strani ili nekoj od strana da kaže šta ima, da iskoristi svoje pravo, ja se sjetim one izreke – kome zakon leži u topuzu tragovi mu smrde po nečojstvu, i odustanem, 21 jednostavno odustanem od opcije preglasavanja. Trebamo li podsjetiti koliko puta smo imali priliku da vidimo šta znači preglasavanje. Znači, ponoviću, kome zakon leži u topuzu tragovi mu smrde po nečojstvu.
To smo imali u osnovnoj školi.
U osnovnoj školi, jeste, pa svi smo tada imali. Vi i ja smo išli u istom ..., koliko vidim.
To sam ja '64. završio.
Dobro, ja malo kasnije. Dakle, hajde da se držimo toga. Dao nam fino Poslovnik prostor da nam ne treba topuz nizašta, nego da možemo to ljudski da riješimo i da idemo tim pravcem. Biće pauza, nikakav problem, nema ljutnje. Malo je neko pogriješio, sve je ok, ne boli i završavamo ovaj danas posao.
Hvala kolegi Tadiću. Kolega Raguž, došli ste na red. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Strpljen spašen, ne samo danas, nego inače. Znači, nisam se stvarno mislio javljati za riječ, ali kada se je otvorila rasprava o zarezima onda stvarno čovjek dobije, kao zastupnik u ovom Domu, potrebu da kaže par riječi. Mi pričamo o zarezima u vremenu kada se dešava u zemlji to što se dešava. A čuli smo šta se dešava, evo da ja ne iznosim ocjene i ne želim ja davati ocjene. I hajmo malo biti dostojanstveniji pa ako treba te zareze premjestiti iza jedne riječi u drugu, ali da obavimo suštinsku ulogu ovog Doma i da usvojimo ovaj Zakon i da omogućimo da ovi ljudi imaju neku korist od toga, ako smo fer jedni prema drugima, ali da ne podvodimo raspravu pod zareze i odbijamo mogućnost da riješimo danas ono što je odgovornost Doma, a to je da ovo usvojimo. I ako treba stanka, evo da je damo, da se usuglasimo i da radimo svoj posao. Evo, u tom kontekstu, mislim sve drugo osim usvajanja ovoga danas bilo bi kranje neodgovorno. Ja to mogu reći kao zastupnik HDZ-a1990 ... Hvala vam lijepo.
Kolega Genjac, ja bih zamolio da sad, uz sve drugo što ćete kazati, prilagodimo i tajming održavanja sjednice, obzirom da smo na Kolegiju dogovorili da ćemo u 12:45 ili 12:50 napraviti svakako pauzu zbog vjerski obreda koje imamo.
Zahvaljujem. 22 Da podsjetim, Vijeće ministara je 11. aprila 2014. godine dostavilo u Parlament zahtjev da se ovaj Zakon razmatra po hitnoj proceduri. Dakle, formalna podloga da postoji zahtjev Vijeća ministara nikom nije sporna. Mi ne kažemo u zaključku zahtjev Vijeća ministara, nego da ćemo ponovno razmatrati zahtjev ... Dakle, formalne predpostavke su jasne. Sljedeće, pitanje držanja topuza je vrlo diskutabilna stvar, jer ponekad se nama čini da neko drži topuz, a mi ga jako čvrsto stegli. Dakle, ovdje se ne radi uopće o promjeni Poslovnika, nego naprotiv, postupanje po Poslovniku. Zašto? Mi smo imali sjednicu na kojoj zahtjev za hitnu proceduru nije dobio potreban broj glasova, zahtjev za skraćenu proceduru je dobio većinu, ali ne entitetsku. Usaglašavanje je trebalo da se izvrši. Da je skraćena procedura obavljena do sada bi imali taj Zakon. Dakle, imamo u proceduri problem sa Zakonom, s druge strane imamo evidentan rok MMF-a. U pitanju su dvije tranše od 178 miliona KM, u ovom trenutku pada prihoda od PDV-a od poreza, vrlo problematičnog funkcionisanja budžeta, njihove stabilnosti itd. i imamo mogućnost da usvajanjem ovog Zakona, kao jedinog preostalog uslova do kraja juna, ta sredstva budu operativna. U ovom trenutku, ja ne vidim nijedan zarez, ma koliki on bio, ako i postoji, a ne postoji, koji bi bio razlogom da se tako poigramo. Dakle, imajući to sve u vidu zaključak se poziva na član 158. stav 1. i 2. Poslovnika. Zato kažem da je po Poslovniku. A član 158. stav 1. i 2. kaže – Dom može zaključkom regulisati određeno pitanje koje nije nikako ili nije precizno regulisano ovim Poslovnikom. Stav 2. – zaključak je obavezujući samo za konkretno pitanje iz stava 1. Dakle, mi u ovoj situaciji imamo rok i imamo Zakon tu gdje je stao. Imamo mogućnost po Poslovniku da zaključkom riješimo jedno proceduralno pitanje, zaključkom. Dakle, Dom da kaže – hoćemo to tako uraditi po Poslovniku, i Dom je to uradio. I ja ne vidim tu nikakvih problema, ni proceduralnih, ni poslovničkih, ni pravnih, osim ako ne želimo da ih proizvodimo. Zahvaljujem.
... sa prijedlogom za pauzu. Pa evo, zamoliću Vas da ipak vi to predložite.
Dakle, u ime Kluba Bošnjaka, pauza.
45 minuta, hoće li biti dovoljno?
Do pola, do pola dva (13:30).
45 minuta pauza. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Kvorum imamo, a nadamo se da će i ostala gospoda zauzeti svoja mjesta, kao i naše kolege. Obzirom da smo napravili pauzu, evo čak i nešto malo dužu sada i napravili određene konsultacije, ja ću zamoliti kolegu Genjca, obzirom da smo tu pauzu napravili, da nas kratko informira. 23
Zahvaljujem predsjedavajući. Izvršene su određene konsultacije na ovoj pauzi i mislim da nakon toga ja mogu u ime Kluba Bošnjaka predložiti da u skladu sa usvojenim zaključkom pristupimo razmatranju zahtjeva, odnosno ponovnom razmatranju zahtjeva Vijeća ministara da se po hitnom postupku razmatra Prijedlog zakona. Dakle, to bi značilo da razmatramo zahtjev, hoćemo li hitno, nećemo, ako se usvoji hitna procedura nakon toga se pristupa glasanju o Zakonu. Hvala.
Hvala kolega Genjac. Obzirom da smo raspravu na neki način zaključili na ovu točku dnevnog reda, ja predlažem da pokrenemo proceduru glasovanja o proceduri, dakle hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 10, protiv 2, uzdržan 1. Federacija BiH 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, RS 3 za, 1 protiv. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram, zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH, po žurnom postupku je usvojen. Otvaram raspravu po Prijedlogu zakona. Tko se javlja za riječ? Kolega Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. O ovom Zakonu je jako puno govoreno i na posljednjoj sjednici i u javnosti, itd., i postoje određena pitanja koja zavrijeđuju rezervu u pogledu efekata ovog Zakona, i s druge strane vrlo jasni argumenti o potrebi usvajanja ovog Zakona zbog poznatih razloga. Ja nemam namjeru govoriti detaljnije o Zakonu jer to smo već govorili, međutim imam namjeru da predložim jedan zaključak ukoliko se Zakon usvoji. Taj zaključak bi glasio – da Dom naroda obavezuje Vijeće ministara da prati ekonomske efekte usvojenog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama i u slučaju negativnih efekata da predloži potrebne izmjene Zakona. Dakle, predlažem da se o ovom Zakonu, naravno o zaključku bi se izjašnjavali ukoliko se Zakon usvoji. Hvala.
Hvala. Moliću vas taj zaključak dajte u pisanoj formi. Ostale kolege ne vidim, a kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja sam uistinu bila i maloprije zapravo suzdržana kada je u pitanju procedura ovog Zakona, jer uistinu mislim da ovaj Zakon nije dobar, da ovaj Zakon o trošarinama za duhan i duhanske prerađevine, po meni, spada, na neki način, u socijalnu kategoriju. I bez obzira što i ja 24 osobno i mnogi se propagiraju za zdravlje, ljudi se odriču duvana, ali ipak to je nekakvo njihovo pravo i mnogi su zbog poskupljenja cigareta prešli na duhan. U ovom slučaju izjednačavamo znači cijenu duhana i duhanskih prerađevina sa cijenom cigareta i ja osobno mislim da ovaj Zakon nije dobar. U tom smislu, a ne vidim niti da će se na ovakav način iz nekih drugih razloga doći do povećanja prihoda, evo sam kolega koji se zalagao za Prijedlog ovakvog zakona traži od institucija da pratimo na neki način efekte od ovih trošarina, u tom smislu ja smatram na poseban način da ovaj Zakon pogađa i izravno je udar na područja gdje se uzgaja duhan, a to je, ne znam, od Posavine do Hercegovine, i osobno sa ovakvim prijedlogom akciza na duhanske prerađevine bit ću protiv ovog Zakona. Hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Da li se još neko javlja za riječ? Prijava nemamo, ne vidim ni interesa za prijavu. Istina, sada bi se dalo razgovarati mnogo, međutim jedan je ključni razlog radi čega smo mi pristupili ovoj izmjeni i dopuni na način kako jesmo. To je taj odnos sa Međunarodnim monetarnim fondom, sve drugo je u jednom drugom kontekstu. Pa i ono što smo mi željeli, pa i ovo što je kolegica Krišto kazala, ja u osnovi mislim da možda možemo kroz ovaj zaključak koristiti pa dalje ići na intervencije koje su nužne bile za ovaj Zakon a koje jednostavno nećemo moći učiniti zbog pristupa proceduri kad je ovaj Zakon u pitanju. Tako da, evo ga, ja ću zamoliti Vas kolega Genjac da ovaj zaključak ima, jer ćemo ga iza toga, jer ćemo se oko njega izjašnjavati u pisanoj formi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Zaključujem raspravu jer više prijava nema, ni interesa ne vidim za prijavu. Pa ću moliti da pokrenemo proceduru glasovanja. Znači glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 9, protiv 3, uzdržana 2. Federacija BiH 6 za, 2 protiv, 1 uzdržan, RS 3 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram, Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama u BiH je usvojen. A sada ću vas zamoliti da pokrenemo proceduru glasovanja za zaključak koji je predložio kolga Genjac. Hvala. Nazočno 14 – za 12, uzdržana 2. Federacija BiH 9 – svi za, RS 3 za, 2 uzdržana. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram, usvojili smo zaključak, evo ja ću kazati, koji je predložio kolega Genjac, obzirom da nema ovdje teksta zaključka. Idemo na točku četiri današnjeg dnevnog reda, 25 Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorističkih aktivnosti po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda
/nije uključen mikrofon/
Neko nam je ispao iz strukture glasovanja pa sačekaćemo jedan sekund, tehnički popravak molim vas. Kolega Tadiću, ne dopuštam da SDS ispadne iz procedura još uvijek, pa dajte ovaj. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Imate različite tehnike da se ne izjasnite, pa vi vidite. Hvala vam. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlog zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorističkih aktivnosti po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 12, 1 uzdržan. Federacija BiH 9 – svi za, RS 3 za, 1 protiv. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram, Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranju terorističkih aktivnosti je usvojen. Prelazimo na naredno točku dnevnog reda, točku šest, Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, sukladno članku 121. Poslovnika Doma naroda
Ja bi vas zamolio u ime Kluba Bošnjaka jednu pauzu desetak minuta samo. 27
Hoće li biti dovoljno 5 ili 10 minuta, da ne izlazimo, radi tog govorim pošto smo već ...
5 do 10 minuta će biti dovoljno, ne treba izlaziti.
Dobro. Pauza od 5 do 10 minuta i moliću vas da se previše ne udaljavamo da nam ne ode sjednice dugo u noć. [[PAUZA]] Ja predlažem da nastavimo sa radom. Zamoliću kolegu Genjca da kratko prokomentira rad nakon ove pauze.
... opće je poznato da je i ovaj Zakon, kao i Zakon o sprečavanju pranja novca, jedan od obaveza koje je BiH prihvatila u kontekstu ispunjavanja standarda i svojih međunarodnih obaveza. Upravo smo usvojili Zakon o sprječavanju pranja novca i obzirom da, prema konsultacijama koje smo izvršili, nema spremnosti da se Zakon o dopunama Krivičnog zakona BiH razmatra ni u hitnoj, ni u skraćenoj proceduri. Dakle, nećemo imati potreban broj glasova, pogotovo vrlo vjerovatno varijanta je da bi to bilo nedovoljan broj glasova po entitetima i potrebno usaglašavanje. U situaciji kad nemamo kompletnog Kolegija koji ne može izvršiti usaglašavanje to bi značilo da je Zakon na čekanju i bez ikakvog aktivnog tretmana do daljnjeg, što je najnepovoljnija varijanta. Daleko bolja varijanta je da Zakon ostane u životu i da pokušamo što je moguće skraćivanjem rokova dobiti taj Zakon. I iz tih razloga ćemo mi biti protiv skraćene procedura jer ona vremenski ne znači ništa, ... skraćena i redovna procedura su defakto iste vremenski procedure. Odbijanjem skraćenje procedure Zakon ide u redovnu proceduru automatski po Poslovniku i on ima prvo čitanje, drugo čitanje, komisijske faze, mogućnost rasprave, ostaje dakle zakon u aktivnom životu. I naravno, naša je stvar što te rokove možemo dodatno skraćivati. Zahvaljujem.
Hvala vama. Kolega Ivanić, izvolite.
Moram se našaliti, ali zaista čim sam znao da se traži pauza znao sam ja da majstor procedura uz, naravno, savjetnike koji su mu pomogli da do toga dođe, obezbijedi da se ne donese danas definitivna odluka. Ali molim sve strukture da mene i gospodina Tadića puste malo na miru, a da zovu vladajuće strukture u narednih 15 dana do kada će se pretpostavljam izjašnjavati na ovu temu. Dakle, ostaću pri onom stavu koji sam rekao i ranije, ne pada mi na pamet da budem veći katolik od pape, imaju vladajući s njima razgovarajte, a što se mene tiče ja 28 barem u svoje ime mogu reći nema potrebe da me niko zove narednih 15 dana, skoncentrišite se na vladajuću strukturu iz RS-a. Hvala lijepo.
Dobro, Vi ste onaj, kolega Ivaniću ne znam kome ste se obraćali sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pretpostavljam ambijentu oko nas.
Gospodinu Genjcu.
Istina, ovaj tri puta ste kazali vladajući, ja sam Vas mislio pitati ko su vladajući, ali zadnje ste kazali u RS-u, pa ste bili vrlo jasni tako da ne moram postavljati pitanja više oko toga. Imamo li još bilo kakvih komentara, jer prijava nemamo? Ne vidim ni interesa za prijavu do ovakvog jednog kolegijalnog ambijenta oko nas, što je dobro. Ja predlažem da pokrenemo proceduru glasovanja. Znači, glasujemo o proceduri hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po skraćenom postupku, sukladno članku 121. našeg Poslovnika. Hvala lijepo. Imamo zanimljivih boja na displeju, bar kod mene. Nazočno 13 – za 2, protiv 9, uzdržano 2. Federacija BiH 2 za, 6 protiv, 1 uzdržan, RS 3 protiv, 1 uzdržan. Nemamo opće većine. Konstatiram, zahtjev za razmatranje Prijedloga o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH po skraćenom postupku nije usvojen Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima, a glasuje se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Povjerenstvo je prihvatilo tekst Prijedloga zakona zajedno sa četiri popravka, amandmana. Zastupnički dom je na 66. sjednici, održanoj 14.05. ove godine, usvojio Prijedlog zakona u drugom čitanju takođe sa ova četiri amandmana. Riječ dajem kolegici Krišto, ukoliko ima potrebe. Kolegice Krišto, Vi ste već usuglasili stavove s Martinom, treba li išta dodati vezano za ovo?
[[nije uključen mikrofon]] 29
Ne treba, hvala Vam. Sada dajem riječ predlagatelju, ako ima predlagatelj. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko jaljva za riječ? Niko se ne javlja za riječ, a ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Hvala. Nazočno 13 – za 12, 1 uzdržan. Federacija BiH 8 – svi za, RS 4 za, 1 uzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o graničnoj kontroli je usvojen u istovjetnom tekstu kao i u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na osmu točku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala Vam lijepo. Ima li potrebe predlagatelj Zakona? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava nemam, interesa ne vidim, zaključujem raspravu. 30 Glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočni 13 – za 12, 1 uzdržan. Federacija BiH 8 – svi za, RS 4 za, 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram, Zakon o dopuni Zakona o Pravobraniteljstvu BiH je usvoje. Prelazimo na devetu točku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o elektroničkim dokumentima (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Sad dajem riječ predlagatelju Zakona ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Prijava nemamo, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Hvala. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 5 – svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, Zakon o elektroničkim dokumentima je usvojen. Takođe konstatiram da je Zakon o elektroničkom dokumentu usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, te da moramo formirati Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta. Ja ću vas zamoliti u ime klubova da predložite članove ovog Povjerenstva. U ime hrvatskog naroda, kolegice Krišto? 31
Evo, u ime Kluba hrvatskog naroda predlažem gospodina Martina Raguža.
Hvala lijepo. U ime bošnjačkog naroda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. U ime srpskog naroda?
U ime srpskog naroda gospodin Staša Košarac.
Hvala. Glasujemo o prijedlogu za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Znači, kolega Raguž, Hodžić, Košarac. Hvala vam. Nazočno 13 – za 12, ovo je pretpostavljam greška ali evo nećemo to, ok, ne moramo ponavljati i 1 uzdržano. Federacija BiH – 7 za, 1 uzdržan greškom, RS 5 – svi za. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram, za članove Povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda imenovani su kolega Raguž, kolega Hodžić, kolega Košarac. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (drugo čitanje) Znači, raspravljamo, vodimo raspravu o amandmanima ... glasuje se o Prijedlogu poslovnika. Dobili ste Izvješće Ustavopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo tekst Prijedloga poslovnika zajedno sa 19 amandmana, te predlaže Domu usvajanje zajedno sa ovim amandmanima. Kolega Genjac i kolega Simić, sukladno članku 112. Poslovnika Doma naroda, uložili su nove amandmane. Riječ dajem kolegi Simiću, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva. Ima li potrebe? 32
Predsjedavajući, kao što ste rekli mi smo usvojili 19 amandmana na Ustavnopravnoj komisiji, pri čemu je najveći dio tih amandmana imao za cilj da se prihvate rješenja koja su usvojena u Predstavničkom domu i da napravimo konzistentna oba poslovnika, da jednostavno o materiji koju regulišemo na isti način i uredimo da bi bilo. Međutim, pošto je bilo puno posla u Izveštaju se potkrala jedna tehnička greška, radi se o Amandmanu XVII, ono što je usvojeno, iza riječi, u članu 184. staviti tekst: “koji je postao 180“. Imam ovdje napisano, znači samo se dopunjava jedna greška koja je propuštena prilikom pisanja na samoj sjednici. A o svom amandmanu ću govoriti posebno poslije.
Hvala kolegi Simiću. Riječ dajem predlagateljima poslovnika. Ima li potrebe?
Ne.
Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ovo znači da će se i kolega Genjac, kojeg nemamo ovdje, morati prokomentirati svoje popravke kao i kolega Simić. Evo došao je red na to. Kolega Simiću izvolite, a moliću kolegu Genjca ako možemo naći, sačekaćemo.
Moj naknadni amandman je takođe iz oblasti pravne tehnike, jer smo jednostavno na sjednici, koja je bila zaista i kvalitetna i puno je pitanja pokrenula, propustili da izvršimo ispravku nakon ovih usvojenih amandmana, tako da amandman imate na stolu. U članu 180. koji je postao član 186. – broj 189 mijenja se brojem 185. I ništa više. Znači, nema suštine, tehničko je samo pitanje, ... nam je promakao prilikom toga. A kad je u pitanju amandman gospodina Genjca, moramo ga sačekati, jer on otvara jedno ozbiljno i suštinsko pitanje koje moramo ovdje razriješiti.
Dobro, dok kolega Genjac dođe mi možemo voditi proceduru dalje. Obzirom da ste Vi iznijeli svoj amandman, mi otvaramo raspravu vezano za taj amandman i moraćemo se izjasniti o prijedlogu Vašeg amandmana. Imamo li bilo kakvih komentara? Ne vidim, kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala. 33 Evo, ja sam shvatila, otvorena je rasprava i o poslovnicima, znači i o amandmanima i bez obzira na to što nema kolege Genjca ja ću iskoristiti priliku takođe nešto reći o ovom Poslovniku i o ovom našem radu, iako smo to u kratkim crtama prisjetili se i na prošloj sjednici kad smo usvajali ovaj Poslovnik Doma naroda u prvom čitanju. Evo, kako reče kolega moj, mi smo, ja sam jel' bila jedan od članova našeg Privremenog zajedničkog povjerenstva za izradu Poslovnika i uistinu mi smo učinili dosta truda i napora da dođemo do nekakvog teksta koji smo imali. I ja bih htjela podsjetiti sve ovdje uvažene izaslanike i izaslanice da zapravo ovo što je bio proizvod ovih amandmana na ove poslovnike, bilo ih je negdje oko 24, zapravo to je bilo nešto što je bilo i zapravo sporno u Zajedničkom povjerenstvu za izradu poslovnika. I naravno, ja sam očekivala da nećemo imati ovoliki broj amandmana, ali evo uistinu oko jednog broja amandmana, to je 19, mi smo pokušali doći do nekakvog kompromisa. Istina i na jedan od načina za taj kompromis je bio i taj što se već u Zastupničkom domu usvojili ovako jedna vrsta amandmana, kad je u pitanju Poslovnik Zastupničkog doma, pa smo nastojali nekako biti pravno dosljedni i konzistentni, pa da i rješenja u Poslovniku Doma naroda budu na neki načn takva, je li. Naročito smo vodili računa kad su u pitanju odredbe koje regulira Poslovnik a tiču se, ne znam, zajedničkih povjerenstava, procedure koja se tiče čitanja zakona i same procedure za usvajanje zakona. Međutim, postoje neke stvari, evo i između ostalog to je i situacija kad je u pitanju autentično tumačenje zakona je isto takva i ticala bi se jednog i drugog doma, međutim imali smo tu jednu situaciju da smo imali u početku, da tako kažem, jedinstven stav da trebamo brisati autentično tumačenje, jer autentično tumačenje samo po sebi je jedna velika pravna nesigurnost, a mi imamo dosta te pravne nesigurnosti i sa aspekta propisa i sa aspekta, da kažem, institucija, pa mogu slobodno kazati i same BiH, pa smo na neki način zaključili čak i na našim javnim raspravama, koje su se vodile o poslovnicima ovdje u Parlamentarnoj skupštini, jedan od zaključaka su bili da ukinemo to autentično tumačenje zakona, jer smatramo da jedina pravna sigurnost može se osigurati kroz izmjene zakona. A čak i kroz praksu koju smo mi imali, evo i kao članica Ustavnopravnog povjerenstva mi smo svugdje, dopise i zahtjeve koje smo dobivali a odnose se na autentično tumačenje, vidjeli da zapravo oni nisu stvar autentičnog tumačenja, norma bi bila jasna i precizna itd., tako da nismo se upuštali, da kažem, u takve stvari. Ja ovdje iznosim svoj stav i reći ću ga, a stav moj je bio takav i na Povjerenstvu, da sam takođe, da trebamo brisati autentično tumačenje, pa u smislu toga, evo molila bi još jednom, iako nema kolege Genjca, da on svoj amandman povuče, kao što je to napravio juče na Ustavnopravnom povjerenstvu, jer mi smo imali takvu situaciju na Ustavnopravnom povjerenstvu da smo mogli doći u situaciju da nam, na neki način, ne prođe niti jedan niti drugi stav, kad je u pitanju autentično tumačenje, jer smo imali u Povjerenstvu po jednog člana, znači iz svakog naroda izuzev iz Srba su bila dva. Tako da, nastojali smo doći do neke vrste kompromisa pa smo rekli da kolega povuče da bi prošao amandman kolege Simića o brisanju. Naravno, ja sam jutros, kažem, bila iznenađena kad sam vidjela da je evo na samom Domu uložen taj amandman, da ostaje. On uistinu u nekom smislu u odnosu na postojeći tekst malo na jedan drugi način pristupa ovom autentičnom tumačenju, ali evo, kažem, ja bih htjela i zamolila sve da učinimo da dođemo do Poslovnika kakav imamo sa usvojenim amandmanima, ovih 19, i naravno ovaj što kolega Simić predlaže, a odnosi se na tehnički dio koji je naravno nužan. Mislim da na taj način ćemo doći do malo efikasnijih procedura, do jednostavnijih, do na neki način usuglašenih stvari i procedura koje se tiču Poslovnika jednog i drugog doma, a da ovaj zahtjev za autentično tumačenje iz ovog Poslovnika brišemo. I to ni na kakav način nećemo dovoditi u pitanju da kažem radi li Poslovnik drugog Doma, to će oni na ovaj ili na onaj način 34 uraditi u svom Domu, odnosno brisati, jer iako ga ne brišu ne može se u jednom Domu, odnosno u jednom ustavnopravnom povjerenstvu tumačiti ili podnositi zahtjev za autentično tumačenje. Evo, u smislu toga ja bih rekla još jednom podržat ću amandman i molila bih kolege Krstana Simića, a kolegu Genjca bi molila ili da povuče ili da ne damo podršku tome, ipak da idemo jednoj pravnoj sigurnosti kakva je zapravo u čitavom okruženju. Kod nas nigdje ne postoji zahtjev za autentično tumačenje izuzev BiH, pa čak i šire. Evo, hvala lijepa.
Hvala Vama kolegice Krišto. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam maloprije govorio u ime Komisiji, sad ću reći i nekoliko riječi u svoje ime. Institut tumačenja zakona od Drugog svjetskog rata nije postojao niti u jednoj državi Evrope ili državi koje su imale daleko, daleko veće izgrađene demokratske standarde, daleko veće standarde vladavine zakona i zaštite i građana u svakom segmentu. Nažalost, ovaj institut je postojao jedino u Staljinovoj Rusiji '45. i onih kasnijih godina kada smo bili dosta pod uticajem Rusije mi smo taj institut prenijeli i u naše zakonodavstvo, bivše Jugoslavije, i onda je po inerciji on ostao u nekim državama. Mi kad smo se bavili ovim pitanjem na Komisiji koja je trebala da da prijedlog, mi smo tada provjerili i jedina država koja je zadržala taj institut je bila Crna Gora. Međutim, nakon toga ukinula je i Crna Gora. Danas ne postoji u svijetu ni jedna država, ni jedan moderni pravni sistem koji ima institut tumačenja zakona. Naši stari su govorili – nemojte samo mimo svijeta. Često Bosna ide mimo svijeta, često i mimo svijet Bosni nudi rješenja koja nema u svom pravnom ili nekom drugom sistemu. I zaista ne vidim bilo kakav razlog da ovaj jedan, ja ću sad slobodno reći, pravni ... doba staljinizma ostane ovdje. Gospođa Krišto je govorila o našoj praksi koju smo imali, gotovo da nikada ovaj institut nije upotrijebljen, ali praksa nije bitna, ovdje je daleko bitnija činjenica da postaje ovo u domen prava. Tumačenje zakona, ako mi prihvatamo i dajemo neko tumačenje, poboljšamo, to je izmjena zakona, to je izmjena zakona mimo procedure kojom se zakon mijenja. I zaista bez imalo rezerve smatram da ovaj institut nije trebao biti ni ranije, ali ako je bio bio je, i zbog toga smatram da treba i ovaj amandman podržati i podržati Poslovnik. Moram reći da u ovom Parlamentu često postoje problemi oko usaglašavanja određenih pitanja. I ovaj Poslovnik, rad na Poslovniku, uz jedan ogroman trud i rad je nosio u sebi jednu energiju koja je bila neophodna da dođemo do kompromisa. Ima ovdje još puno stvari koje se trebaju mijenjati, ima ovdje puno stvari koje se trebaju unaprijediti, ima puno stvari koje mogu rad ovog Parlamenta i Predstavničkog doma učiniti efikasnijim, ali mislimo da je u ovom momentu bio maksimum. I zaista bi bilo vrlo, vrlo nepovoljno, loše, ako ne bi ovaj posao završili u ovom mandatu sa ovim Poslovnikom koji ipak je mnoge stvari i u jezičkom smislu i u tehničkom, a čak i organizacionom, poboljšao. Hvala. 35
Hvala Vama kolega Simić. Kolega Rodić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Želim da kažem samo nekoliko riječi, jer imam utisak kada to ne bih rekao, prije svega kao član Komisije koja je radila na ovim poslovnicima, kao član i Ustavnopravne komisije koja je juče donijela svoju odluku oko amandmana koji su uloženi na poslovnike i mislim da smo uradili i jedan veliki posao i jedan veliki iskorak i nastavili, odnosno stvorili uslove da usvojimo jedan akt kojim ćemo mnoge stvari koje u ovom Domu nisu ranije bile baš najbolje riješene ovim Poslovnikom riješiti. Nadležnosti komisija, određene pravne praznine koje nisu rješavale i davale odgovor na određena pitanja kojim smo se bavili i u ovom mandatu, a reći ću to kada je bila smjena i određenih ministara, usaglašenost sa Zakonom o Savjetu ministara i mnoga druga rješenja koja su u ovom tekstu i Prijedlogu poslovnika koji imamo pred nama potpuno sada riješena. Mislim da ovaj Poslovnik je dao odgovore počev od odlučivanja u Kolegiju, u komisijama, u nadležnosti, mislim da su mnoga rješenja racionalnija i jasnija i da su stvoreni uslovi da danas dođemo do Poslovnika, koji, koliko se čini i pored ogromnog posla koji je rađen u prethodnom mandatu, nije rezultirao uspjeh. Ono što smo danas ovdje dovedeni u, čini mi se, određene dileme, mada mi nismo imali dilema, i ja ne bih govorio iako su kolege juče na Ustavnopravnoj komisiji iscrpili čitavo vrijeme bavljenje ovim Poslovnikom, mi smo ostavljali jedno pitanje koje evo na kraju i u finalu ovog donošenja, znači odluke o usvajanju Poslovnika, ostalo i dalje nerazjašnjeno. Čitav niz okruglih stolova je govorio o autentičnom tumačenju. Dobar dio rada Komisije je posvećen autentičnom tumačenju i čuli smo mnogo argumenata za i protiv. Došli smo juče do Komisije i imali smo i koliko znam Predstavnički dom je u svom Poslovniku ostavio taj institut autentičnog tumačenja. Moje je mišljenje bilo, i neću se ponavljati, kao kolega Simića i Krišto, da je to institut koji je prevaziđen, koji samim upotrebom tog instituta mi donosimo zakone itd. Na kraju krajeva, iskustveno, ono što smo mi radili na ustavnopravnim komisijama kada smo imali autentično tumačenje, se uglavnom završavalo da je norma jasna i to je sve bilo do sada. Zašto sam se javio? Osim toga da kažem da je ovaj Poslovnik u dobroj mjeri unaprijeđen, da je dao odgovor na mnoga pitanja, mislim da bi trebali da, evo razriješimo i ovo pitanje, da ne idemo u fazu preglasavanja, da jednostavno pokušamo da dođemo do određenih rješenja. Hvala.
Hvala Vama kolega Rodiću. Kolega Genjac, bilo je dosta pitanja upućeno ka Vama, ja se nadam da ste ih uspjeli čuti nekako.
Ja ću pretpostaviti ta pitanja iako ih nisam čuo i odgovorit ću na sva.
To je vještina. 36
To je rješenje. Dakle, apslutno stoji da smo dugo raspravljali o ovom pitanju i apsolutno stoji da je to prilično prevaziđen institut. Ono što je mene na neki način opredijelilo da ovaj amandman uložim, da na neki način možda i javno ovdje kažemo šta ovo znači sad. Predstavnički dom je neku verziju amandmana na Poslovnik u pogledu autentičnog tumačenja usvojio i tamo je to ostalo. Na našoj komisiji Ustavnopravnoj je odlučeno da se taj dio autentičnog tumačenja izbaci. To defakto znači, ako na Domu naroda ostane bez autentičnog tumačenja to znači da u Parlamentarnoj skupštini uopće ne postoji institut autentičnog tumačenja. Dakle, ne može samo jedan dom davati autentično tumačenje. I to je tako. Imajući u vidu u praksi šta se je do sad dešavalo, zaista da nismo imali ni nikad skoro potrebe, imajući u vidu i ovu atmosferu koja je trajala oko izrade Poslovnika, vrlo konstruktivna, vrlo dobronamjerna, rekao bih i rekao bih, produktivna, i na Ustavnopravnoj komisiji, uostalom odluke oko ovih amandmana i doprinoseći na neki način i kroz komisiju, a i danas ovdje da se ovaj Poslovnik konačno usvoji, ja ću povući ovaj svoj amandman. Ukoliko se pokaže u praksi da imamo problema mi možemo u Poslovniku pronaći rješenje i dodati nekakvo rješenje, ali mislim da bi daleko važnije bilo da mi konačno ovaj Poslovnik usvojimo. Hvala vam.
Više nema prijavljenih za raspravu. Hoćemo li glasati za predložene amandmane. Gospodin Simić ima amandman. Izvolite. /kratko prekinut snimak/ Znači, ukupno imamo dva amandmana gospodina Simića, jel' tako? ____________(?) Jedan je tehnički.
Hvala lijepo. Moja isprika. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, Dom naroda je na 37. sjednici, održanoj 29.04. ove godine, u Zajedničkom povjerenstvu usuglašavanjem teksta Zakona imenovao izaslanike kolegicu Krišto, Rodića i kolegu Genjca. Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta navedenog zakona je na sjednici, održanoj 27.05. ove godine, postiglo suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona i o tome sastavilo Izvješće o kojem se danas trebamo izjasniti. Zajedničko povjerenstvo predlaže Domu da usvoji Izvješće i prihvati jedinstven tekst Zakona o dopuni Kaznenog zakona BiH sa amandmanima koje je usvojilo Zajedničko povjerenstvo. Zastupnički dom je na 67. sjednici, održanoj 28.05. ove godine, usvojio Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine o postizanju istovjetnog teksta. Riječ dajem kolegi Genjcu, ako ima potrebe. Kolege Genjca nema. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Nema prijavljenih, ne vidim ni interesa za prijavu. Glasujemo o Izvješću Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o dopuni Kaznenog zakona BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 12, uzdržani 1. Federacija BiH 8 za, RS-a 4 za, 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram, Izvješće primljeno od Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta zakona o dopuni Kaznenog zakona BiH je usvojeno. Prelazimo na narednu, 12. točku dnevnog reda, 38 Ad. 12. Informacija o analizi rezultata i učincima rada stranih tužitelja i sudaca u Bosni i Hercegovini, br. 02-50-6-16-34/14 i 02-50-19-218/14, od 07.02.2014., 02-50-7-17- 34/13 i 02-50-6-16-30/13, od 11.11.2013.; 02-50-7-17-7-34,4/13 i 02-50-6-16-30/13, od 16.09.2013., 02-50-6-16-30/13 i 02-50-7-17-34/13, od 16.09.2013. Kolegij Doma naroda je na 34. sjednici, održanoj 17.07. prošle godine, odnosno 2013. godine, odlučio i zatražio od Ureda visokog predstavnika u BiH, Suda u BiH, Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, Tužiteljstva BiH i Ministarstva pravde BiH da Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavi informacije o analizi rezultata i učincima rada stranih tužitelja i sudaca. Informacije o analizi rezultata i učincima rada stranih tužitelja i sudaca u BiH dostavili su Ministarstvo pravde BiH, Sud BiH, Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće i Ured visokog predstavnika u BiH. Ustavnopravno povjerenstvo razmatralo je Informaciju o analizi rezultata i učincima rada stranih tužitelja i sudaca koje je dostavilo Ministarstvo pravde BiH. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo nije primilo k znanju Informaciju, te predlaže Domu da temeljito razmotri Informaciju sa svih aspekata kako bi se stvorili uvjeti za kvalitetan rad tužitelja i sudaca BiH. Riječ dajem kolegi Simiću, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala vam lijepo. Riječ dajem podnositeljima Informacije. Pošto ih tu uglavnom ne vidim, ako ne griješim, ima li potrebe? ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Hvala vam lijepo. Hvala vam. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Mi smo svaki put, upravo dok kolega Ivanić ustane, mi smo zadnji put skinuli s dnevnog reda i obećali, bez obzira hoćemo li dobiti Izvješće, nećemo li, hoće li biti nazočni podnositelji Izvješća, da ćemo voditi raspravu. Iz tog razloga smo i danas raspravili to na takav način. Kolega Ivaniću, izvolite.
Ma koliko ovo djeluje šala, nije to baš šala, ali nije bio prvooptuženi, niste dobro informisani. Meni je drago da konačno imamo priliku da progovorimo koju riječ o ovoj temi. Iako su neki od nosilaca ovih sudskih funkcija mene čak javno optuživali da djelujem protiv suda što insistiram da se o ovoj temi porazgovara, ja mislim da to je bilo potpuno obrnuto, da je moje insistiranje da se o ovoj temi razgovara u funkciji afirmacije. Prije svega, domaćih tužilaca, domaćih sudija i skidanje jednog velikog tabua koji je postojao da su međunarodne sudije i 39 tužioci jedini moćni i jedini koji su znali nešto uraditi u ovoj oblasti. Pokazalo se potpuno obrnuto. Ja mislim da, neću reći o svim, ali u velikom broju slučajeva da su međunarodne sudije i tužioci bili instrument politike, a ne znanja i ne struke. I to se pokazalo iz ovih vrlo površnih analiza koje smo imali priliku da dobijemo, ali se iz karaktera ... i dalje vidi strah od ocjena. Niko ustvari nije imao hrabrosti da da ocjenu. Ozbiljne institucije se pozivaju na neke nevladine organizacije, stavljaju reference bez stava je li za BiH bilo korisno što je imala međunarodne sudije i tužioce ili nije. U kojoj mjeri je bilo korisno, a šta su bili problemi. To bi trebalo jednog dana, neko će valjda imati hrabrosti da to uradi, ne više zbog BiH, nego zbog sličnih aktivnosti i drugdje u svijetu. Ja sam uvjeren i imam svoje informacije iz međunarodnih institucija da oni znaju da je u jednoj fazi, nakon početnog perioda kada su zaista dolazili stručnu ljudi koji su istinski željeli da pomognu pravosuđu, se ovo pretvorilo u mehanizam zapošljavanja činovnika iz međunarodnih institucija ovdje koji sa tužilaštvom, sa sudom, nisu imali ništa i koji osim podrške birokratskih struktura u okviru posebno nekadašnjeg OHR-a, nisu imali nikakvu drugu referencu. I veliki broj takvih slučajeva i to svi znamo samo što to niko ne govori. Naravno ... i ovo što pričam danas je opasno, ali osjećam neku vrstu obaveze da kažem svoj stav, da kažem jedan stav da je tu bilo jako puno ljudi koji su pokušavali da sebe afirmišu na jedan vrlo čudan, rekao bih pomalo, često znam, uvjeren sam u to, način koji podsjeća na staljinistički kreirane procese. I vrijeme će jednom pokazati, kad ste stvari budu se mogle pričati, šta se tu sve događalo i zašto, i da se vrlo često znala plaćati cijena političkog stava koji se nekome nije dopadao sličnim potezima. Ja sam bio premijer, i gospodin Simić mi kaže dobio si što si tražio, koji je tražio od stranih sudija i tužioce da dođu, uvjeren da ćemo dobiti znanje, kvalitet i afirmaciju. I kada sam se nakon svih tih iskustava i neki moj pomalo idealni svijet ... međunarodnih institucija potpuno promijenio i zato mislim da sam postao vrlo dobar ministar inostranih poslova koji je tačno znao šta je prazna priča, a šta je konkretan potez i interes. BiH je bila mehanizam afirmacije ljudi preko tih institucija koji u svojim zemljama nisu mogli biti ništa, a nama ovdje su znali raditi tako teške stvari za koje poslije toga niko nije odgovarao. Uvjeren sam da ima slučajeva u kojima su neki od tih ljudi činili i sami krivična djela. Mi ih nažalost ne možemo gonoti zato što su imali zaštitu i imaju još uvijek diplomatsku zaštitu. Znam da je bilo ljudi koji su zloupotrebljavali svoje položaje za afirmaciju pojedinih firmi, imam za to i dokaze, ali ponavljam svjestan sam da se tu ništa ne može uraditi, a da ne postoji ambijent da se o tim stvarima može razgovarati, zato neću ni konkretne stvari ... Ovoj zemlji treba zaista istinski neutralno pravosuđe. Mnogi naši tužioci i sudije su platili cijenu svog stava. Mnogi nisu izabrani jer su imali stav i nisu slijepo slušali. Mnogi su morali otići i biti advokati danas, vrlo ugledni ljudi, jer su imali stav i nisu saginjali, mnogi od tih ljudi nisu saginjali glavu. Ja moram reći da se divim i mnogim sadašnjim tužiocima i sudijama domaćim koji su imali hrabrosti da u jednoj represiji, a znam kako je izgledala ta zgrada u kojoj niko ništa nije smio reći, koji su imali hrabrosti da imaju svoj stav i da ga drže do kraja čvrsto i jasno. I nemojte me pogrešno razumjeti, ne mislim da su sve međunarodne sudije i tužioci bili takvi. Razlikujem ljude koji su se bavili stručno, koji nisu izlazili medijski, razlikujem ljude koji su radili svoj posao odgovorno, a bilo ih je dosta takvih, od onih koji su koristili medije za svoju promociju, koji su zloupotrebljavali medije i privilegovane novinare dajući im informacije, poluinformacije, kvaziistine i organizujući oko sebe cijelu vrstu strukture koja je tu ustvari radila za njih, za njihovu afirmaciju i pokušaj vlastitog identiteta. Nadam se da će doći jedno vrijeme da neko zaista ozbiljan, ne ja, ja nisam čovjek koji može dati analizu te vrste, ali neko zaista ozbiljan dođe i napravi realnu analizu koliko je novca potrošeno, koliko je slučajeva završeno i da li je to sve vrijedilo. Bez toga, prije ili kasnije neće 40 biti ništa. Činjenica da mi ovo razvlačimo 3 ili 4 godine, koliko, 3, čini mi se 3, da dobijamo dopise u kome se svi ograđuju da to nije njihovo da daju ocjenu. I Visoki sudski i tužilački savjet koji prebacuje na OHR, OHR koji je imenovao sudije a prebacuje onda to na neke nevladine organizacije da se pročitaju njihove analize i ocjene, glavni tužilac koji kaže nisam ja ni postavio niti analizirao, sud isto. To pokazuje ustvari da svi od toga bježe, a evo ja ću imati hrabrosti da kažem da se boje da dadnu vlastitu ocjenu i svoj stav. Valjda će se jednog trenutka stvoriti uslovi da se o tome može sasvim normalno popričati bez pretenzije da iko od nas utiče na ovu ili onu odluku. Ali ta pouka da činovnici, umjesto istinskih sudija, iskusnih, koji su imali jako dobre plate, budu ti koji će učiti naše sudije kako se vode procesi, ljude koji su hiljadu puta iskusniji od njih, to je nešto što je za mene ustvari bio jedini pravi krah ove reforme, a onaj pozitivni dio koji je posebno u početku bio prisutan, mislim da se kasnije potpuno izgubio i slomio. I to je ono što je krajnja poruka – nikome ne dati apsolutnu vlast, pa ni OHR-u. Nikome ne dati apsolutnu vlast, pa ni demokrati iz najdemokratskije zemlje, jer se sve to izvitoperi i onda kao i svaki diktator čovjek počne da koristi i sud, i tužilaštvo, i Parlament i sve ostale instrumente za realizaciju vlastitih ideja, i dođe do potpune deformacije dobre želje na početku. Izvinite, i ovim završavam svoje buduće komentarisanje bilo kakvo stranih sudija i tužilaca u BiH.
Hvala kolegi Ivaniću. Kolegica Krišto, izvolite.
Evo, na dnevnom redu imamo, znači već dugo čekanu analizu rada i efekata stranih sudija i tužitelja. Pa na koncu, bez obzira što smo dugo čekali takvu neku informaciju, zapravo ovo što smo dobili u materijalu, na neki način gotovo da nemamo niti kakvog osnova da možemo o bilo čemu raspravljati. Zapravo, ono što smo dobili u ovim informacijama to su neke statističke brojke, to je nešto što organizacijski spada u nadležnost VSTV-a, tužiteljstva ili pak Ministarstva pravde, koje nam je dostavilo i upoznalo nas kakvi postoje odjeli, koliko je po kojim odjelima uposleno ljudi, koliko je riješeno predmeta i tako. Ono što je Ministarstvo pravde, putem koga smo mi i tražili ovu nekakvu cjelovitu informaciju, nama dostavilo, zapravo takođe nije iznenađenje obzirom da ono ne raspolaže i nema nadležnost da prikuplja podatke i izvješća i analizu ovih pravosudnih institucija i nositelja pravosudne funkcije, pa samim time ni stranih sudaca ni tužitelja. Ali ono što mi svi znamo, evo i kolega je to rekao, nama se postavljaju mnoga pitanja i smatram za normalnim kazati ovdje da mnoge stvari su nama poznate kad je u pitanju rad pravosudnih institucija, ne samo, ja bih rekla, iz medija, nego iz konkretnih stvari i pratimo, jer je to jedna institucija ili stub vlasti u BiH, pa se s pravom postavljaju određene stvari kad su u pitanju efekti stranih sudaca i tužitelja, jer znamo da su podignute mnoge optužnice koje su imale samo za cilj da se ljudi maknu s određenih pozicija između ostalih a i da budu izravan udar na određene ljude i na njihove obitelji. Postavljamo u tom smislu pitanje kompetentnosti sudaca. Ne znam da li je ovdje neko rekao, ja sam to spominjala i na našem povjerenstvu, imali smo takođe zamjenika glavnog tužitelja koji je bio tu nazočan pa koji nam je takođe potvrdio stvari da oni u tužiteljstvu nikad nemaju nikakve informacije i da ne znaju ko su ljudi koji su uposlenici, da li ispunjavaju osnovne uvjete za rad u pravosudnim institucijama. Po mojim spoznajama znamo da u takvim institucijama su radili ljudi koji nisu bili niti diplomirani pravnici, a kamoli da su imali određeno 41 iskustvo, itd., to su bili možda kuhari, konobari, itd. Znate, takvi su odlučivali o našim sudbinama, pa naravno i ne čudi ishod takvih postupaka. No, međutim postavlja se opet pitanje žrtve, ko su sve žrtve ovakvih postupaka, šta je s tim ljudima, šta je s njihovim obiteljima? Glavni tužitelj znači nije imao nikakve ovlasti, i to piše i nije ni ocjenjivao, i nisu mogući bili niti određeni kontakti, niti neka suradnja, pa niti u smislu toga neki prijedlozi da se nešto napravi od drugih institucija. Pa u tom smislu, recimo se pitamo šta je sa slučajevima i Jelavić, i Branković, Ivanić, Šarović, evo i Čović i ostali, šta je sa takvim slučajevima danas, a oni su zapravo žrtva institucija BiH. Jer, šta mi god govorili, kako god govorili o stranim sudcima i tužiteljima, ovo ide na adresu institucije Tužiteljstva BiH. Ja ovo pričam isključivo iz razloga što uistinu je to udar na institucije i na sve druge građane, a zalažemo se za neovisno pravosuđe i za jednakost pred zakonom, jer uistinu postoje ljudi koji su moralni i koji su svoje odluke u takvim institucijama sigurno temeljili na Ustavu, zakonu i na moralu. Kada ovom svemu dodamo i činjenicu da su ovi postupci toliko skupi onda vidimo da te štete su daleko veće, iako ja u prvi plan stavljam štetu u smislu žrtve svakog pojedinca koji je podnio, pa njegove obitelji, a onda tome ne smijemo zanemariti ni taj financijski efekat. Zapravo, ova moja rasprava u ovom smislu je takva da institucije BiH stvarno nešto moraju napraviti kad je u pitanju pravosudni sustav. Zapravo mislim da trebamo napraviti jednu temeljitu reorganizaciju pravosuđe koje će imati odgovornost. Mi sve znamo i ovo pričamo što su to, kakvi su ovo efekti, zato što institucije pravosuđa nikom ne odgovaraju. Do sada smo imali bar neku pravosudnu upravu kroz određeni resor, a to je bilo Ministarstvo pravde, pa smo mogli bar neke takve stvari postavljati pitanje, nekoga prozivati, nekoga držati odgovornim. Danas te institucije nikom ne odgovaraju. Mi danas imamo informaciju ili ovu ili neku drugu koju primamo k znanju ili ne primamo, ne znam ja šta nam to znači. Tako da u smislu evo i ove, moj će nekakav prijedlog biti u kontekstu i prijedloga koji smo mi na Ustavnopravnom povjerenstvu, razmatrajući ovu informaciju, o njoj razgovarali i smatramo da treba ova institucija možda napraviti jednu temeljitu, pa možda i posebnu raspravu na domovima u okviru pravosuđa, a u kontekstu određene reorganizacije koja bi podrazumijevala, prije svega odgovornost tih institucija, kao i naravno svih drugih, a u smislu toga da ona uistinu bude neovisna u svakom pogledu i samostalna u smislu donošenja svojih odluka i jedino ovisna o Ustavu, zakonu i moralu. Hvala lijepo.
Hvala kolegice Krišto. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije svega ja sam zadovoljan što se ovaj Izvještaj našao u proceduri, što o njemu razmatramo, ali sa aspekta jednog drugog. Ne vidim razloga da i pravosudne institucije koje rade određeni posao sa svojim izvještajima dođu u Parlament. Stalno se vodi nekakva borba trebaju li doći, ne trebaju li doći. Evo, ovaj Izvještaj je razlog da je to u principu bezbolan proces, ako mu pristupimo na ozbiljan način. 42 Ja od ovog Izvještaja nisam ni očekivao više, jer jednostavno, ovo je Izvještaj o radu ili neradu jednog segmenta našeg društva, koji je bio klasični otuđeni centar moći. Ako vam glavni tužioc kaže da nije imao informacija ni šta rade, ni kako rade, a meni je jedan od glavnih tužioca je lično rekao da se boji da ga čak i prisluškuju, to nije stanje o ovom Izvještaju, to je stanje države. Stanje države je i to da smo mi poletjeli tražeći da nam dođu strane sudije i tužioci uporno negirajući sopstveni kvalitet, sopstvenu vrijednost, sopstvenu mogućnost da mi sami nosimo svoj teret. Gdje to postoji već u banana državama. Ja nikada nisam želio prihvatiti da BiH, pored svih stradanja kroz koja je prišla, treba da prihvati status banana države. Jednostavno, ja ovdje kada sam rekao gospodinu Ivaniću, više sam rekao u šali ali sada mi je dao šlagvord, zamjeram institucijama, bilo je tu i članova SNSD-a koji su prihvatili, da nama dolaze tužioci ili sudije a da mi zaista nemamo pojma ko je to, na koji način radi i kako radi i da bude izuzet ispod kontrole institucije glavnog tužioca. To je bila prva greška. Jedan moj dobar prijatelj kaže – to su moderni psi rata. Oni su prije, kaže, bili pošteni pa su uzimali puške i išli u Legiju stranaca, ovi lijepo izazovu sukobe, stvore anarhiju, stvore potrebu i dođu kao gospoda u odijelima, uzimali su ogromne plate i rade svoj posao. Ovaj Izvještaj sadrži dovoljno elemenata da mi zaključimo da je to bio vrlo, obimom vrlo mali rad i jednih i drugih, i ne znam hoće li Centar civilnih inicijativa napraviti računicu koliko je koštao njihov predmet, volio bih vidjeti i to kako to izgleda. Ali ono što je najbolnije kod ovog Izvještaja da zaista imamo jedan period za koji opravdano sumnjamo da je bio period u kome su u XXI vijeku u BiH vođeni montirani politički procesi. To je ono ključno pitanje koje je ovdje prisutno. To je ključno pitanje da li su određena lica, određeni nosioci funkcija, određeni predstavnici naroda, u datom momentu bili žrtve nekih otuđenih centara moći koji su smatrali da su oni kočnica da zadrže nekoga i nešto. To je ono s čim se mi moramo suočiti. Mi moramo dobiti izvještaj jednog dana, kao što ga danas imamo i u knjigama Abdulaha Sidrana i Antonija Isakovića i majke Rajka Grlića, šta je bio Goli otok. Mi ćemo morati dobiti odgovor na ovo pitanje vrlo brzo od društva, ne od glavnog tužioca, da mi ovo ne vežemo za posao glavnog tužioca, da li su ovdje bili montirani procesi. Ja sam nedavno imao prilike da čitam jednu odluku kojom je oslobođen i posljednji iz afere Ivanića, nek mi Mladen izvine što ga spominjem, gdje sam tužioc piše u paragrafu da je izjavio, i to tužioc koji je malo ovako zvijezda u sistemu rada tužioca na zvučnim predmetima, da on nije imao apsolutno nikakvog uticaja na taj predmet. To je paragraf 35., radi se o Miri Jurišiću. Kada to pročitate morate se zabrinuti, morate postaviti sebi pitanje – zar je to moguće da jednostavno tužioc u postupku koji se okončava, i kaže, ja nisam imao nikakvog uticaja. Pa ko je te ljude gonio? 13 ljudi je suđeno ili 12, 13 i svi su oslobođeni. Kada sam razgovarao s jednim međunarodnim ekspertom pa mu to pomenuo, on je tada otprilike rekao sljedeće – pa slušajte, imate tu i dobru stranu. Rekoh koja je to pa dobra strana. Kaže, pa imate dobar sud koji je imao snage i hrabrosti da te ljude oslobodi. Odlično, a šta ako je to bio dio te režije da ljudi zbog političkih progona budu uklonjeni, sklonjeni? Pita li iko, od tih koji ocjenjuju taj rad kao pozitivan, šta su preživjele porodice tih ljudi, ša su preživjele majke, djeca, supruge, oni sami, dolazeći po jedno 30 puta na onu kapiju. A pri tom, u ovom slučaju o kome sam govorio, sada ću vam reći apsolutno tužioc koji je vodio taj postupak, strani je bio, koji više nije ovdje, daleko mu kuća, je dolazio u Tužilaštvo okružno Banja Luka i zahtijevao od tužioca da goni te ljude u krivično-pravnom smislu. Kada su ljudi u Tužilaštvu rekli – nema ništa, preuzelo je Tužilaštvo BiH, taj strani faktor, da ga tako nazovem, je preuzeo taj predmet i pokrenuo jednu veliku halabuku, da je bila javna tajna da je taj sudija savjetnik firme, pomozi mi Mladene, Balkan ... Balkan Amerika. Ljudi, kada mi to čujemo to je vrlo opasno, vrlo opasno uopšte razmišljati šta nam se događalo. Znači, ovdje je ključno pitanje da će neko, da li će Parlament na tome istrajavati, dođe u poziciju, da li je bilo političkih progona. Drugo pitanje, gospođa Krišto je napomenula, a ono je vezano za nezavisno pravosuđe. Ja se slažem da standard nezavisnog pravosuđa i profesionalnog naravno je temelj svakog 43 društva, bilo da su to tužioci, bilo da su to sudije. Međutim, moram postaviti jedno pitanje – da li mi poslanici javne riječi, javnog djelovanja, javnog rada, to prihvatamo, jer vrlo česti su komentari u medijima, koji u velikoj mjeri dovode u pitanje nezavisnost pravosuđa, jer to se može smatrati i posmatrati kao pritisak. Da li i političari često svojim izletima unaprijed proglašavaju određene predmete, određena lica krivim ili oslobađajućim. I to je, složićete se, pritisak na pravosuđe. Ako ćemo gajiti nezavisno pravosuđe, ako ćemo gajiti samostalno pravosuđe, slobodno pravosuđe, moramo i mi dati vrlo, vrlo značajan doprinos tome, ali ne vidim razloga i da pravosuđe toliko bježi od kontrole da se ima uvid bez upliva u te poslove. Imate dalje određene pojave gdje pravosuđe, to sam i prošli put govorio, pokazuje jedan značajan kukavičluk. Sada ću govoriti o Tužilaštvu. Imate prijavu protiv gospodina Atifa Dudakovića. Naravno da ja niti sam tužioc, ni advokat, ali 5 godina, ne, 9 godina, to je negdje 2005., '06., otišla prijava, nema odluke. Znate li vi koliko je medija o tome pričalo, koliko je ... na to potrošeno? Molim, tužilaštvo mora imati snagu da izađe i da kaže – gospodin Dudaković ima elemenata da bude optužen ili ih nema, nema. Predmeti koji destabilišu ovu državu moraju biti na izvjestan način prioritet Tužilaštvu, moraju biti prioritet stvari, ali se to mora hrabro izaći i spriječiti. Vi ste vidjeli šta nam se dogodilo sa Haškim tribunalom. Ljudi su govorili o presudama koji nikada nisu pročitali presude Haškog tribunala. To su bile analize, to su bile, da ne kažem, ljudi koji se ne bave ovom strukom, pa čak i polupismeni. Ali jednostavno stav je bio zavisno čiji je pripadnik suđen, ako je Srbin, nepravda, ako je Bošnjak malo je osuđen ili obrnuto, ... I zbog toga želim poslati poruku, na kraju uz još jednu digresiju, da je neophodno ova pitanja riješiti, a da mi sa svoje strane moramo podržati nezavisnost pravosuđa, da odgovornost koju oni imaju prilikom izbora kadrova, da često su vrlo, vrlo problematični ljudi sa aspekta struke birani. I dalje postoji jedno ukorijenjeno mišljenje da danas ne može biti izabran sudija ako nema neku, po našem žargonu, štelu, da ne može biti izabran tužioc koji nema štelu. S druge strane je zabrinjavajuće ako predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog Savjeta kaže – pa ljudi mi nemamo boljih. Jer to je sad pitanje društva, da smo mi došli u poziciju, 20 godina poslije rata, da ne možemo proizvoditi kvalitetne mlade ljude koji su spremni suočiti se sa ovim poslom, ili ćemo i tu uvesti sistem partokratije. Propustio sam maloprije reći da natpisi medija naših i u okruženju su, po praksi Evropskog suda u Strazburu, nešto što narušava pravo na pravično suđenje i da Strazbur kažnjava države u kojima se događa da raznorazne novine, preko raznoraznih naručenih članaka, pljuju, osuđuju, prije nego što je postupak počeo. Nadam se da će ovaj Izvještaj otvoriti mnoga vrata i da ubuduće o problemima pravosuđa raspravljamo zaista otvoreno, bez straha. Ja ne vidim što treba se stvarati tenzija ne smiju doći. Smiju i trebaju doći, ali mi moramo biti ti koji ćemo biti suptilni u svojim istupima, pristupima da ne povrijedimo ono za što se svi zalažemo. Eh, još jedno moram nešto reći. Koliko smo mi šefova država, juče sam naletio na taj podatak, ima li igdje u svijetu država u kojoj sud ukida imunitet poslaniku? Ima, BiH. Zaboga i to je, hitna odredba je došla iz međunarodne zajednice. Sud ukida imunitet izabranom predstavniku, neposredno izabranom. Mijenjajte to, evo ministr pravde nije tu, mijenjajte tu odredbu. Mi ne smijemo dopustiti da nas bilo ko ponižava, a mi to uporno činimo, uporno radimo. E, hvala vam.
Hvala gospodinu Simiću. 44 Riječ ima gospodin Čović. Izvolite.
Evo ja ću, uvažene kolege, dragi gosti, par riječi samo kazati i izbjeći apsolutno mogućnost da budem osoban oko ovoga, ali obzirom da ova tema obilježava tri godine i četvrtu godinu našeg rada kao saziva, i siguran sam da i danas nećemo bilo što okončati oko ovoga i zbog toga sam i kazao ovaj komentar jer smo jutros na Kolegiju kada smo raspravljali da li ovo uopće da ide na dnevni red, smatrali smo da ne treba, a onda, prije svega vođeni dosadašnjim raspravama, stavili smo na dnevni red, pa bar jedan dio toga da oslikamo, jer bi i to govorilo, ako hoćete, i o nama, i o funkcioniranju pravne države BiH, da u ovom čitavom zasjedanju nismo uspjeli raspraviti, istina samo jedan mali detalj funkcioniranja pravosudnih institucija BiH. Mi govorimo isključivo o stranim sucima i tužiteljima, ne dotičemo se bilo čega drugog i onda je teško govoriti o pravosudnom sustavu BiH. Ja mogu iznijeti jedan svoj stav koji bi, evo na tragu vaših 4, 5 rasprava koje ste kazali ovdje, i svega onog što će se prešutiti ovdje i mnogo drugog, kazalo da mi danas ni iz bliza nismo pravna država, da uistinu mnogi trebamo biti zabrinuti za ono šta imamo na terenu i to je tako. Ne pocijenimo samo činjenicu, koja je evo par puta ovdje kazana, da u zadnjih 12, 13 godina djelovanja, bez obzira na koji način promoviranih, dovedenih, ustoličenih predstavnika tužiteljstava i sudova unutar BiH, i ne samo pravosudnog sustava u klasičnom smislu BiH, još imamo predstavnika međunarodne zajednice, u Ustavnom sudu BiH. Porazno je da uistinu još uvijek postoji mogućnost da, evo mi ćemo to kazati pod znacima navoda, nekog pakira, nekom se pakuje, i to se radi u kontinuitetu. I na kraju onda čak neko kaže – pa dobro, u konačnici je pobijedilo pravosuđe, jer u konačnici je nekakva pravosudna institucija nekoga oslobodila ili nije oslobodila. To samo govori gdje mi živimo, gdje radimo, itd. Ali rekao sam da neću biti osoban, pa neću dublje ulaziti u to. Postavlja se pitanje jesmo li se mi toga oslobodili. Ako nema fizički negdje nekoga o kome danas niko ne smije nikazati svoj sud i stav, a ti su ljudi donosili odluke i utjecali na donošenje odluka, u kojoj mjeri to danas čine i na koji način i kroz koje instrumente? Jesmo li se toga oslobodili? A ovo sve skupa govorim iz razloga što će nas vjerojatno ovdje sad 5 ili 6 komentirati ovo, a ostala gospoda, iz ovih ili onih razloga, neće osjećati za potrebu da treba bilo što kazati. I to je još uvijek dobro. Ne dao Bog da se mi drznemo da donesemo neki zaključak oko ovoga. Onda bi vi vidjeli koliko je to teže uraditi nego u onoj prethodnoj tački kada smo govorili o Kaznenom zakonu BiH, pa kada smo tražili poslovničke manevre kako nešto ostaviti u životu, jer smo svjesni da će propasti. Zamislite kako bi se ovdje snalazili, od svih mogućih poslovničkih tehnika koje imamo. E to je nešto što po malo ulijeva strah i obezhrabruje za onog koji dolazi. Ja sam siguran da ćemo mi za neka 2 ili 3 saziva nekog doma u Parlamentu BiH otvoreno razgovarati o ovome i da se to neće smatrati miješanjem u neovisnost pravosudnih institucija BiH, jer ako zakonodavno tijelo BiH raspravlja o takvim stvarima, to se onda tako ne može ni tretirati. Ali. moja zamolba vama, da bar kroz ono što možemo uraditi i kao zastupnici ovog Doma i tamo gdje mi možemo uticati kroz elemente izvršne vlasti, pa i političkog našeg djelovanja, pokušamo shvatiti da BiH nema svoju euroatlansku budućnost ili evropsku budućnost, da olakšam opet neke rasprave ovdje, dok ne postane uistinu i pravna država. Da bi to postala, mi moramo prekopirati pravosudne sustave EU kojim se želimo približiti. Jer, ne može biti nijedno načelo koje tamo vrijedi na razini visokih dostignutih evropskih, demokratskih standarda, a da neko kod nas upravo iz tih zajednica, pokušava uspostaviti nekakve potpuno druge standarde i potpuno druga načela. Bez obzira o kome se radi i bez obzira kakav je problem u pitanju. 45 Pa evo poziv, pošto znam da će biti možda još jedna ili dvije rasprave danas na ovu temu, a izašao sam evo da ipak kažem nešto oko ovoga, jer ja bih o ovome mogao napisati jedno destak romana. Vjerovatno će neko nekada i pisati na te teme, ali hajmo bar paviti prostor da neki novi, budući političari, samo zbog toga što su političari ne budu izvrgnuti nekom ruglu, da ne budu samo zbog toga procesuirani itd. To je doprinos koji bi mi danas i kroz svoje rasprave i kroz ono što ćemo raditi ovih 7, 8 mjeseci u ovom sazivu, pa i u narednom sazivu, morali dati da izgradimo institucije BiH u kojima ćemo moći kazati da BiH funkcionira kao normalna pravna država. Žalosno je da ja danas, evo kao predstavnik ovog Visokog doma zakonodavne vlasti u BiH, moram kazati danas još sa takvim jednim uvjerenjem da BiH nije pravna država. A želim svim srcem da ona to postane i zbog toga sam ovo sve komentirao. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Čoviću. Riječ ima gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine Košarac, hvala predsjedavajućem isto tako. Ma ne bih ja govorio, nego kaa sam čuo koliko je nezadovoljan radom stranih sudija i tužilaca gospodin Simić, čiji nijedan rukovodilac SNSD-a nije bio ni optužen, niti na suđenju, onda nema smisla da ja, čiji skoro da se ne mogu više ni prebrojati, ne kažem koju riječ, a jesu bili na tim suđenjima. E sad, kaže gospodin Simić da budemo suptilni i evo ja ću biti kranje suptilan. U političkom smislu taj Sud i to Tužilaštvo imali su te strane sudije i tužioce da bi radili protiv HDZ-a i SDS-a, jer PDP je tu bio kolateralna šteta, uz svo dužno poštovanje gospodina Ivanića i njegovoj partiji. I to je tako. Ko ih je doveo, navabio, dozvao, angažovao i ostale stvari, u to ne ulazimo. Što nisu mogli naći bolje nego su našli, što kaže gospođa Krišto, konobare i kuvare, to je njihov problem, ali danas kada ja slušam o tome da su neki nezadovoljni radom tog Suda i tog Tužilaštva u onom dijelu u kome su to stranci radili, ja ne vidim da tu postoji spremnost da se kaže da su bili optuženi nevini ljudi. Da su ti ljudi koji su bili, taj Šarović, taj Čović itd., da su oni nevini, nego se kaže ovi nisu radili svoj posao. Ko god se osjeća prozvan ovim mojim riječima, dakle to je njegova stvar. Ja nikog prozvao nisam i ovo nije pitanje međustranačke borbe, ovo je pitanje odnosa prema zemlji, a do kraja ovog što imam namjeru da kažem, razumjet ćete to, iako možda sad ne izgleda tako. Dakle, ako ćemo biti suptilni, a suptilan znači tanan, osjetljiv, prcizan itd., onda ćemo stvari nazvati pravim imenom. Politički procesi su vođeni protiv ljudi HDZ-a i SDS-a i imali su namjeru da slome političke i nacionalne interese hrvatskog i srpskog naroda, kako bi se provodile političke odluke kojima se vrši revizija Dejtonskog mirovnog sporazuma. Da li su oni nekog džeparoša svojim neznanjem ili nekog ko je prao novac usput još oštetili, to je kolateralna stvar, ali su ove dvije stranke bile žrtve tog poretka. Ko tvrdi da je drugačije mora davati argumente, jer argumenti koje dajem su potpuno jasni. E sad, mi tražimo izvještaj o njihovom radu. Pa ja sam siguran da su oni taj izvještaj dali onima koji su ih angažovali, da se mi sada ne šalimo. Dakle, ovo što smo mi dobili, tih papira, brojeva itd., to je potpuno beznačajno, ne govori nam ništa. Oni su podnijeli izvještaj onome ko ih je nagažovao i dobili platu za to, i to je sve ok, i otišli svojim putem i ta je epizoda završena. 46 Pouka o pravnoj državi o kojoj govori gospodin Čović je ono o čemu i ja želim da govorim. Šta smo mi razumjeli kao pravnu državu? Mi smo razumjeli kao pravnu državu to da nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma imamo kolo u kome svako ima svoje korake. I to nije loše ukoliko ti koraci ne znače da se jedni vrte lijevo, drugi vrte desno. Došli smo do toga da je ono što zove se BiH, doživljeno kao nešto čemu je potreban staratelj i to ne samo u liku visokog predstavnika koji tumači ono što je napisano, nego u liku visokog predstavnika koji donosi zakone, donosi propise, uređuje sve što treba da uređuje i stalno ima u podsvjesti neku laternativu – slomij SDS i HDZ pojaviće se neko ko će preuzeti to, ko će raditi posao onako kako to odgovara onima koji su za promjenu Dejtonskog mirovnog sporazuma. I zato je to Tužilaštvo i zato je taj Sud imao strane tužioce i strane sudije. Porediću vam Hrvatsku i BiH. Mi smo proveli ovdje, odnosno ko je provodio, ja nisam ali evo, institucije su provele reformu pravosuđa, otpustili sudije, otpustili tužioce, doveli druge ljude, ogromno vrijeme izgubili u svemu tome. Pitanje je kakav kvalitet smo dobili. Nema sudijskog autoriteta, same sudije idu okolo i pričaju o tome kako eto nisu oni donijelu odluku, nego je to neko tražio od njih. Zato što nemaju integritet u društvu kojim mogu da se suprotstave nekoj bitangi koji ih zaustavi na sred ceste i kaže, je li, zašto si ti presudio ovako ili onako? I to se smatra kao uspješnom reformom pravosuđa. Šta je ... kriminalnih ljudi koji su otjerani. Pa imali su toliko godina koliko su imali, imali su pravni fakultet, imali su pravosudni ispit i negdje su bili angažovani u nekom od gradova u toku tog prokletog rata. Neko je bio sudija, neko je bio tužilac, radili ljudi svoj posao. Prošao rat, uklanjaj sve. Čak i takva BiH, što kaže gospodin Čović, nije spremna za evropski put, čak i takva. A imamo Hrvatsku, ne znam da li sam to pričao ovdje, ako jesam oprostite što ponavljam, Mladen Bajić, dojučerašnji glavni državni odvjetnik, to se tako u Hrvatskog zove, čovjek koji je bio na toj poziciji kada je Hrvatska ušla i u NATO i u EU, je bio vojni tužilac koji je bio tužilac u mom predmetu u sred rata u Splitu. I ja sam osuđen na 6 godina bez ikakvog dokaza, nije važno, radio čovjek svoj posao. Niko ga nije pitao gdje je on bio u ratu, što je nosio uniformu i što je bio tužilac ljudima koji su bili zarobljeni u Lori, a zna se šta se dešavalo u splitskoj Lori u toku rata. Niko ga nije pitao. To je država. Takvog tužioca kod nas ovdje, pa ... nas ovdje, da bi se politički dokazala strancima, motkom bi tukla. Nije to samo primjer u pravosuđu. Ante Kotromanović koji je sada ministar odbrane je čovjek u čiju su me kancelariju doveli kada sam zarobljen. Kako sam se proveo možete misliti, ali ministar odbrane Hrvatske. ... smetalo da uđe ni u NATO ni u EU. Mi smo ovdje proglasili sve te ljude koji su učestvovali u ratu smetnjom. Kažu nije bilo lustracije u ovoj zemlji. Bilo je itekako lustracije u odnosu na one koji su branili svoje narode u ovom proteklom ratu. Nije ih bilo u odnosu na one koji su bili sluge totalitarnog poretka, koji se zvao Savez komunista. U odnosu na njih, nije bilo lustracije, a bilo je lustracije u odnosu na ove koji su bili prinuđeni, većina njih ne bi to izabrala da je mogla da bira. Ali bili prinuđeni da budu tu, da se bore da prežive. Oni su lustrirani, i zna se ko ih je lustrirao. Pa su dovedeni stranci, pa imamo sada ovo šta imamo. Ovo je duga i tužna priča. Ona se neće završiti u ovom mandatu, što kaže gospodin Čović. Dva puta su nasrtali na ovu zgradu u ovom mandatu da je zapale, je li tako gospodine Čoviću? To smo svjedoci. Nesretnim događajima vezanim za ove poplave kažu da se 900.000 ljudi pomjerilo iz svojih domova u toku 5, 6 dana. Savjet ministara smo dobili nakon godinu i po, ne znam koliko smo, jesmo li pršli cifru od 20 zakona koje smo usvojili. Nisam siguran. O evropskom putu, evo zna gospodin Genjac, on je šef te Komisije, dokle smo došli i kakav nam je status. Bolji nam je status bio gospodine Genjac 2011. nego 2014. u odnosu na Evropski parlament. Slažete li se? Idemo dalje, jelde. U rikverc idemo, da, slažem se. To je tako kako jeste. 47 Ni od ovog, ni od drugog problema nećemo pobjeći dok ne budemo shvatili da smo jedni drugima najvažniji saveznici. Da li će naše savezništvo biti u tome da stvari radimo na ovaj ili na onaj način to je stvar našeg izbora i naše odluke. Ali svaki stranac koji se uplete u naše domaće živote, moguće da kaže da je došao da pomogne, moguće da zaista i hoće da pomogne, ali ne snosi posljedice niti svojih niti naših grešaka, jer ne živi ovdje i ne dijeli našu sudbinu. Ako to naučimo, bez obzira na to šta piše u ovom Izvještaju, iz ovog primjera naučili smo puno. To je savezništvo koje vam nudi sigurno svaki od ovih ljudi iz Kluba delegata srpskog naroda, a pogotovo, evo tako da kažem, ja kao predsjednik SDS svima zajedno ovdje, mada to često zna biti označeno kao ne znam kakvim epitetima itd., što su opet nerazumjevanja procesa u kojima želimo da pomognemo, da se stvari pokrenu s mrtve tačke. Dakle, ako samo to naučimo, dovoljno smo naučili. A optuživativati sudije, strance i tužioce, oni su došli da urade ono što su i mislili da urade. To su uradili i otišli i podnijeli izvještaj onima koji su ih i doveli. U to budite uvjereni svi.
Hvala kolegi Tadiću. Kolega Simić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja sam ovaj Izvještaj shvatio kao povod da se upravo bavimo onim pitanjima koja je gospodin Čović apstrafirao a i većina, da ovo treba biti jedan nauk vezan kako odbraniti i izgraditi pravnu državu, pravnu državu kao element i puta ka Evropi, ali pre svega kao element potrebe ovih građana, da žive. Ako mi donosimo zakone koji će obezbijediti vladavinu prava, demokratije zarad Evrope, nemojmo ih ni donositi. Mi to trebamo raditi zarad naših građana. Ali gospodin Tadić pošto je shvatio još prije četiri godine da je ... predizborna kampanja, ne može da ne pomene kako eto iz SNSD-a nije nadrljao niko, kao nadrljao SDS i HDZ. Pa, moram zbog toga, radi potpune informacije reći – iz SDS-a je bio suđen samo gospodin Šarović.
A Kalinić, Cicko Bjelica,
Stani, oni nisu bili suđeni.
Moliću vas, moliću vas, samo nastavite.
Molim, to su bile odluke skidanja visokog predstavnika. ________________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, nisu suđeni uopšte. Gospodin Cicko Bjelica je suđen vezano za ratne zločine, a ne za ovu priču. Da završim gospodine Tadiću, ja sam Vas pažljivo slušao. SDA, Fazlić, Šahimpašić, Bičakčić, Branković, zaboga, nemojmo ovdje stvarati jednu, ovdje je ključno pitanje – da li je 48 BiH sebi dopustila da ima montirane političke procese? Na to nam treba neko dati odgovor. Slažem se ja s gospodinom Čovićem da taj odgovor ne možemo dobiti danas, sutra, prekosutra, ali taj odgovor će morati doći, kao što je došao odgovor o Golom otoku, kao što će doći o mnogim drugim stvarima koje su se događale u ovoj državi. Ja sumnjam da je to, da su to bili politički progoni. Neko će morati odgovoriti – ko je stajao iza tih političkih progona, šta im je bio cilj, da li je bio cilje obezglaviti ili dovesti ovo pitanje. Drugu stvar koju želim ispraviti, da baš nije potpuno tačno da su sudije ili tužioci koji su učestvovali u ratu, apriori odmah bili sklonjeni. Ne. Gospodin Salem Miso, jedan od najvećih sudija kojeg smo imali na ovim prostorima, je imao i hrabrost, i srce, i struku i moral, bio sudija, optuživali su ga u RS-u, u Sudu Viktor Bubanj. Ja znam dvojicu tužioca, vojnih tužioca, govorim o vojnim tužiocima a i gospodin Miso je radio nešto za Vojni sud, jedan je danas sudija Vrhovnog suda RS-a, drugi je ambasador. Prema tome, ta generalna tvrdnja da ko je god učestvovao u ratu nije tačna da nije urađena. Ja mogu reći, kada je u pitanju reforma pravosuđa, da su mnogi od nas ušli u tu reformu vjerujući da će ona dati rezultate. Ja i danas držim da su stvari koje su rađene u početnoj fazi bile dobre. Ali mi jednostavno što god uradimo vrlo brzo počnemo sami rušiti. To je jedan proces, reforma pravosuđa nije dan. Nezavisno pravosuđe se gradi godinama, nezavisno pravosuđe se gradi ukupnim stanjem u društvu. Međutim, mi smo daleko od toga da imamo nezavisno pravosuđe, daleko od toga da imamo stručan kadar, daleko da imamo slobodan kadar, daleko da imamo i nekorupiran kadar u pravosuđu. Javna je tajna da u pravosuđu postoji mitologija, javno. Čak su takve informacije stizale i u Visoki sudski i tužilački savjet. Nije bilo adekvatnih provjera, bježanje od stvarnosti, s kojom se moralo suočiti. Prema tome, ovaj Izvještaj, morao sam reći, da se ne stvori ovdje jedna slika kako je to SNSD bio povlašten i kako je SNSD možda i čak režirao te procese, što je aluzija koja ostaje, svi su bili žrtve ovog postupka. Eto, ja sam nabrojao samo 4, 5 ljudi iz SDA. Hvala.
Hvala kolega Simić. Ispravka krivog navoda, kolega Tadić. Izvolite.
Pogrešno je zaključiti na osnovu moje diskusije da sam ja optužio bilo koju stranku. Ja ni u političkim diskusijama nikada ne kažem da nije dobra ova ili ona stranka u, ne znam u RS-u SNSD, ili socijalisti, ili, ne znam, DNS, ili PDP, ili SDS, ili, ne znam, u Federaciji SDA, ili ovo ili ono. Ja nikada to u svom životu rekao nisam. Ja, molim vas, to vrlo, vrlo jasno uvijek fokusiram na, ako je politička odluka na organ koji je donio tu odluku u nekoj stranci, ako je pojedinac na pojedinca, ako je to malo zamagljeno onda na vrh stranke itd. Dakle, ja vodim računa o tim stvarima, jer stranku čine svi oni ljudi koji su članovi stranke koji često ne učestvuju u tim odlukama. Meni nikada nije palo na pamet da povrijedim nekog od njih, i nije dobro da unosimo tu vrstu konotacija u te stvari. E sad, moja teza, reći ću sljedeće: Dragan Kalinić, predsjednik stranke, optužen, suđeno mu, slučaj Privredna banka Srpsko Sarajevo, zaboravili ste gospodine Simiću, Cicko Bjelica, slučaj Privredna banka, direktor stranke, Govedarica, isto slučaj Privredna banka, bio zamjenik direktora stranke. 49 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, ja govorim o tome kako je ko bio tjeran i dokle je dotjeran. Mirko Šarović, potpredsjednik stranke. U tom svom kompletu je otišao i Momčilo Mandić koji nije bio u rukovodstvu stranke ali je bio direktor banke o kojoj se radilo. Potom ste, Privredna banka Srpsko Sarajevo ..., i da ne nabrajam dalje. HDZ – bivši predsjednik Ante Jelavić, je li tako Borjana, tad je bio predsjednik stranke kada mu je suđeno, predsjednik HDZ-a Dragan Čović, pa do ne znam, da ne nabrajam sve ostale ljude. Dakle, to je politički udarac. To da li je neki član SDA suđeno njemu, Bičakčić nije bio predsjednik stranke je li tako, niko od ovih ljudi, ja ne znam da li je bio uopšte aktivan u organu stranke u momentu kada im se ovo dešavalo. ____________(?) Šahinpašić.
Uspjeli ste još jednu repliku imati ili ispravku krivog navoda. Kolega Simić, izvolite.
Odustajem.
Gospodine Tadiću, Vi ste vrlo precizno rekli, nemojte sad da se igramo riječi ... zareza, niko iz SNSD-a nije ... [[ne razumije se]] zaboga, uzmite transkript, uzmite zapis pa ćete vidjeti da ste to rekli, već su žrtve bili HDZ. I to je bio povod za moju reakciju. Nađite to. Prema tome, 50 zbog toga sam ja reagovao. Ja upravo smatram da ne treba otvarati ta pitanja ko je. Evo, samo sam želio pokazati da ta konstatacija o žrtvi, dalje gospodin Kalinić nije suđen, nije suđen ni Cicko Bjelica, suđeni su za banku gospodin Govedarica, suđen je Momo Mandić još, ne znam, oslobođeni su, osuđen je Govedarica, osuđen, i čak je sve instance prošao ... Jedno lice u tom slučaju je osuđeno. Mirko Šarović, ponavljam, pošto sam ga počeo braniti, je bio jedna žrtva besmisla. Onaj, početa rečenica je govorila da je to politički proces da to ..., ja to javno govorim. Ali nemojmo sada otvarati tu priču na način na koji Vi pokušavate otvoriti. Hvala vam.
Dobro. Ako vas mogu zamoliti personalno da ostavimo po strani i mislim da nema ni jednog razloga da mi ovdje iznosimo bilo koje predmete kroz ove procese. Ali evo, nastavljamo dalje raspravu. Kolegica Kapetanović, izvolite.
... [[isključen mikrofon]] Kada osobe vrlo zavidnog sudačkog iskustva, kao što je gospodin Simić, izreknu ovakve kvalifikacije o činjenici da u BiH ne postoji nezavisno pravosuđe, s čim se ja slažem u potpunosti, kada osoba njegovog kapaciteta, dakle kao vrsni znalac ... znanosti kaže da pravosuđe u BiH nije depolitizirano, ja moram ovdje reagovati i reći da ima nas koji želimo još da učestvujemo iako nismo nikad do sada bili sudski gonjeni, da kažem da se slažem s njime. Ja uistinu to tako mislim. Mislim da je tačna tvrdnja gospodina Krstana Simića u kojoj on kaže da je zabrinjavajuće kada se upita Visoko sudsko i tužilačko vijeće o kvalitetu sudačkog kadra koji jeste u sudovima BiH i njihov odgovor da u biti nemaju bolje, mislim da je i to tačno, ... gospodina Simića. I da u prilog tome govori činjenica da na određene vrlo visoke funkcije u sudovima se stavljaju osobe bez prethodnog, potrebnog prethodnog iskustva koje možda delegiraju političke partije a možda i na nekim rodbinskim i rođačkim ili nekim drugim privatnim vezama bivaju postavljene kao nečije supruge i članovi uže ili dalje porodice. U okviru ove priče o rikvercu o kojoj su govorili gospodin Genjac i gospodin Tadić o tome, o putu BiH prema EU, ja zajedno sa mojim kolegama koji, evo ja ovdje imam jednu kolegicu koja je zajedno samnom delegatkinja u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, koja može posvjedočiti o činjenici da se delegacija BiH vrlo često opominje zbog neprovođenja presuda za, Suda za ljudska prava iz Strazbura. I ne spominje se samo u okviru neprovođenja presude Sejdić-Finci, nego se BiH redovno, gotovo na svakoj sesiji Komiteta za pravna pitanja i ljudska prava, čija sam ja članica, opominje, napominje i daje joj se signal, crveni signal u kome se govori o neučinkovitom sporom pravosuđu BiH. Tako se desilo i prije sedam dana u Helsinkiju na redovnom zasijedanju Komiteta za pravna pitanja i ljudska prava, kada se između ostalog razgovaralo o prevenciji korupcije u sudstvu i kada se govorilo o ulozi nacionalnih parlamenata i jačanju sudskih kapaciteta, ja moram da kažem da kao predstavnica BiH u tom Komitetu sam morala da progutam knedlu, i da sam imala vrlo nelagodan osjećaj kada se BiH po ne znam koji put visoko rangirala u listi najgorih zemalja po ogromnom broju neriješenih sudskih slučajeva i po činjenici da se BiH apsolutno sve više i više udaljava od evropskih principa, evropskih tradicija i onoga što jeste naš cilj, dakle ulaska u EU ali prihvaćajući ove standarde o kojima ste Vi gospodine predsjedavajući upravo govorili. Rečeno je da ... pravosuđe u BiH nije dobro. Meni je danas drago što ja, kada se raspravljalo o reformi pravosuđa u Parlamentu Federacije prije mnogo, mnogo godina sam tada bila vrlo uzdržana i vrlo skeptična. Iako liječnica bila sam sasvim svjesna činjenice da će se 51 stvoriti ogroman broj neriješenih slučajeva pripajanjem recimo sudova za prekršaje drugim sudovima, osnovnim ili kako ih već naazivate, da će doći do ... zastare, o čemu nas obavještava EU. I tada sam tvrdila da će počinioci činiti nova krivična djela znajući da neće biti kažnjeni iz prostog razloga jer se gomilaju slučajevi pa oni prelaze broj koji je mnogo veći od milion. Pa kao liječnica pitam – šta bi se dogodilo da mi u BiH imamo, ne dva miliona nego milion nepregledanih pacijenata i onima kojima nismo pružili pomoć. Nisam se osjećala dobro u Helsinkiju kada su nas prozivali u grupi najgore rangiranih zemalja koje, po kršenju ljudskih prava, a to Azerbejdžan i Turska. I moram da kažem da vrlo cijenim ovo što su moje kolege prethodnici rekli i da smatram da i ovaj vrlo visoki dom, ne čekajuću drugu ili treću generaciju političara koji će biti u nekom od narednih saziva, treba da otvori jedan pošten demokratski razgovor unutar našeg državnog Parlamenta o ulozi nacionalnih parlamenata u jačanju sudskih kapaciteta unutar BiH. Zahvaljujem.
Hvala Vama kolegice Kapetanović. Iscrpili smo rasprava, ili ja bar ne vidim više ni jednu prijavu a ne vidim ni interese za prijavu, pa ćemo onda kazati – zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. I ostalo nam je samo jedno, šta god to značilo, da se izjasnimo o tome da li primamo k znanju informacije koje smo imali ovdje i da o tome glasujemo kao takvom. Znači, glasujemo o tome da li primamo k znanju informaciju o radu stranih tužitelja i sudaca koju smo dobili od institucija od kojih smo te informacije tražili. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 4, protiv 5, uzdržano 4. Federacije BiH 4 za, 2 protiv, 3 uzdržana, RS 3 protiv, 1 uzdržan. Ne postoji opća većina, pa možemo konstatirati da Informacija o analizi rezultata i učincima rada stranih tužitelja i sudaca u BiH nije primljena k znanju. Prelazimo na točku 13. današnjeg dnevnog reda, Ad. 13. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, dostavljeno od Ureda za reviziju institucija BiH Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće s preporukama sadržanim u Izvješću, konstatiralo da Izvješće može prihvatiti, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 66. sjednici, od 14.05. ove godine, usvojio Izvješće. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je nazočan i ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovom pitanju. Prijava ne vidim, interesa za prijavu takođe. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću s prijedlozima i sugestijama sadržanim u Izvješću. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 13. Federacija BiH 9 – svi za, RS 4 – svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za razdoblje 01.01.2013.-31.12.2013. godine s prijedlozima i sugestijama sadržanim u Izvješću je usvojeno. Prelazimo na točku 16. današnjeg dnevnog reda, Ad. 16. Izvješće o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine
Hvala lijepo. Ma evo, vidim da ovo sad ide, ono što kažu, kao podmazano pa da malo razbijem ...,
Imamo još dosta materijala, slobodno ...
Znači, javio sam se iz dva razloga. Prvo kad dobijete jedan ovakav materijal onda stvarno najmanje što možete učiniti je da kažete da se radi o jednom sustavno i ozbiljno pripremljenom analitičkom izvješću Središnjeg izbornog povjerenstva. Ja se kao zastupnik zahvaljujem i mislim da je ovo jedan od metodološki bolje postavljenih izvješća koje sam ja imao u svojim rukama i to je svakako za pozdraviti. Sa većinom ocjena se također slažem, moram reći, što je veoma važno, ali isto tako htio bi reći da u ovom dijelu gdje se govori o ciljevima Središnjeg izbornog 55 povjerenstva, pa se kaže – vizija, misija, naše vrijednosti, nepristrasnost, odgovornost, transparentnost, profesionalni integritet, mislim da ove ciljeve treba stvarno uključiti ... jedan cilj koji bi mogli nazvati ... mehanizama za osiguravanje potpune regularnosti izbora u BiH. Znači, ne kritiziram, nego samo kažem da taj cilj mora biti jedan od najvećih prioriteta u radu i zakonodavnih institucija i svih onih koji su odgovorni u izbornom procesu u tom lancu, jer vidimo da imamo ozbiljne zahtjeve i prigovore, pa na koncu i ovdje u ovom Izvješću imate niz primjera kršenja Izbornog zakona i neregularnosti od lokalnih do općih izbora. Ono što sad takođe treba reći jeste da evo imamo i situaciju da su članovi Središnjeg izbornog povjerenstva i ključni ljudi Središnjeg izbornog povjerenstva, pa i samo Središnje izborno povjerenstvo dobili najveća međunarodna priznanja od Londona ... Ja im takođe čestitam, znate uvijek kritiziramo, a kad vidite da ima i takvih stvari mislim da to treba istaći. Ali, ovaj, zašto sam se javio? U suštini da nas sve pozovem da ovu godinu iskoristimo da odemo jedan korak dalje u izbornom procesu i njegovoj demokratičnost i regularnost, a ne korak nazad. Podsjetiću nas samo koliko je bilo nevažećih glasačkih listića na posljednjim općim izborima i kako taj broj ustvari raste a ne da se zaustavlja i pada. I mislim da bi ovdje bilo dobro da se pojača jedna dimenzija i međusobna komunikacija, o kojoj se govori također ovdje, u smislu transparentnosti do onih najsitnijih čestica u tom izbornom procesu, a to su birački odbori, promatrači, mobilni timovi, prebrojavanje i konačna objava rezultata, također da moraju biti u tom lancu najtransparentnije observirani od svih sudionika u procesu. U svakom slučaju smatram da ovakav pristup, ovako Izvješće stvaraju pretpostavke nama zakonodavcima da u onim poglavljima koja se tiču provedbe zakona koje usvaja ovaj Parlament, ova Parlamentarna skupština budemo bolji i odgovorniji i tu ima prostora u svim ovim zakonima. Na koncu izuzeli smo nadležnost Središnjem izbornom povjerenstvu kad je u pitanju Zakon o sukobu interesa, jedan od najosjetljivijih zakona u svakom demokratskom društvu, i na nama je sada dakle da, ne samo da formalno to preuzmemo ... suštinski pokažemo da se možemo nositi sa intencijama demokratskih zemalja kad je u pitanju jedan tako važan zakon. I evo, očekujem da ovaj dio koji nismo dovršili, a ima još ako sam ja u pravu, ako nisam molio bi da me isprave članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, postoji opcija da se 90 dana prije izbora zakažu još uvijek izbori za Gradsko vijeće Mostara. I mislim da mi ne možemo razmatrati ova izvješća, govoriti o provedbi zakona, o provedbi presuda Ustavnog suda a da ovo prođe mimo nas kao da je sve u redu kad je u pitanju izbori za Grad Mostar. Da li ćemo mi biti pametniji nego ovih nekoliko godina unazad, kad nismo uspjeli to postići, nisam baš preveliki optimist, ali želim nas podsjetiti da ima ta mogućnost da dođemo do nekog rješenja da Grad Mostar ne bude taoc naše političke nesposobnosti, da dođemo do zakonskih rješenja koja bi uvažila presudu i od Mostara ne bi dalje činile grad taoc naših odnosa u političkom smislu. Pa evo, u tom kontekstu još jednom čestitke. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Ragužu na ovoj cjelovitoj analizi Izvješća iz prošle godine. Kolega Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Naravno Izvještaj metodološki podržavam i on već ... pokazuje detalje koji su vrlo korisni i iz kojih se može ocjeniti rad Izborne komisije. Ja bih samo imao jednu intervenciju u pogledu ovog djela koji se odnosi na provođenje Zakona o sukobu interesa. Kao što je poznato mi smo donijeli Zakon o sprječavanju sukoba interesa, izmjene, i Komisija je preuzela nadležnost i naravno nadležnost samo za imenovane, izabrane i savjetnike na nivou institucija države BiH. 56 Što se tiče RS-a tamo od ranije postoji zakon i posebna komisija, a Federacija i Brčko Distrikt nisu u nadležnosti ove komisije sve dok Federacija i Brčko ne izmijene svoje zakona i ne kažu da je to tako. Tako da je ovo na neki način posljednji Izvještaj Centralne izborne komisije ovoj Parlamentarnoj skupštini u pogledu sukoba interesa, i ja mislim da u tom, pošto je posljednji, fali jedan detalj. Mi ovdje na strani 58. imamo, gdje se govori odluka o sankciji, prije, tačka 190. govori da je pokrenuto 30 postupaka za utvrđivanje postojanja sukoba interesa. Kasnije se govori, tačka 192, da je četiri postupka utvrdilo da nema elemenata za izricanje sankcije i 17 postupaka je utvrdilo povredu relevantnih odredbi. 17 i 4 je 21. Ja mislim da u ovom Izvještaju koji je posljednji treba da se kaže šta je sa ostalim gdje je pokrenut postupak. Naravno oni nisu vjerovatno u nadležnosti Komisije koja se bavi sukobom interesa na nivou BiH. Pošto je ovo posljednji Izvještaj Parlamentarnoj skupštini ja mislim da u tom posljednjem izvještaju treba da se kaže o svim predmetima za koje je pokrenut postupak – odbačeni, izrečena sankcija, nije izrečena u toku je procedura, kakva je priroda povrede, itd. Mislim da to fali. Jer ja, samo da kažem, Komisija za sukob interesa koja je formirana od strane ovog Parlamenta dobila je u primopredaji sljedeće – imamo dosije za sve imenovane, izabrane i savjetnike, samo dosije u smislu živih dosijea da se prati kako to zakon predviđa. Ni jedan predmet sukoba interesa ne postoji da je otvoren na nivou BiH. E sad, znači ovo je tamo, ali mislim da u Izvještaju treba da se kaže šta je s tim predmetima, i oni će naravno biti predati nadležnim komisijama, ali šta je s tim predmetima u ovoj Izvještaju, kakva je njihova sudbina, o čemu se radi, je li u toku postupak, hoće li biti predati, itd. Hvala.
Hvala kolega Genjac. Kolega Rodić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Želim kratko da se osvrnem samo na nekoliko detalja u ovom Izvještaju. Naravno ako smo u jednoj od prethodnih tačaka govorili o vladavini prava u BiH sada kroz ove izvještaje možemo da govorimo o izbornom procesu i stepenu demokratizacije društva u BiH i dostignute demokratije. Neću, naravno metodološki i sve ono, imao sam prilike da o ovom Izvještaju govorim na Komisiji za ljudska prava, ovdje želim samo da vas podsjetim na jednu činjenicu. Ako smo pažljivo pročitali ovaj Izvještaj, a jesmo, onda ćemo na kraju doći i do preporuka. Preporuke koje su u ovom Izvještaju, a naravno Izvještaj je mnogo ranije dostavljen u proceduru, prije raspisivanja izbora i svega onoga što je poslije toga uslijedilo ovdje u BiH, želim da kažem, usvajajući ove preporuke mi još jednom dajemo snagu svim onim potrebama usaglašavanju izbornog procesa u BiH, a čini mi se bez obzira na sve ove naše podrške, i deklarativne i svake druge, da bez ovih preporuka koje stoje ovdje, izborni proces će još uvijek biti na onom stepenu na kojem se trenutno danas nalazi. A u prethodnom periodu i na nekim prethodnim sjednicama smo govorili i o izmjenama Izbornog zakona, utrkivali smo se ovdje šta i kako ćemo predlagati, a u ovom Izvještaju imamo potpuno jasno šta smo trebali učiniti. Evo samo sam to htio da kažem, hvala.
Hvala kolega Rodiću. 57 Time smo iscrpili sve prijave, zaključujem raspravu. Pokrećemo proceduru glasovanja o Izvješću s preporukama iz Izvješća. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala. Nazočno 11 – za 10, uzdržano 1. Federacija BiH 8 – svi za, RS 2 za, 1 uzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva za proteklu godinu zajedno s preporukama iz Izvješća je usvojeno. Prelazimo na točku 18. današnjeg dnevnog reda, Ad. 18. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH i Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u BiH za 2013. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, iseljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo je usvojilo Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava, Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u 2013. godini, te predlaže Domu da usvoji navedeno Izvješće sa zaključkom koji poziva sve subjekte da provedu preporuke Institucije ombudsmana navedene u izvješćima. Zastupnički dom na 67. sjednici, od 28.05. ove godine, je usvojio izvješća zajedno sa zaključcima. Riječ dajem podnositelju izvješća ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja kao prva zamjenica predsjedavajućeg Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava, prava djeteta, migracije, azil i etiku želim da čestitam predstavnicima Institucije ombudsmena zbog činjenice da svake godine redovno dostavljaju vrlo kvalitetne izvještaje prema Parlamentu BiH. Ovaj Izvještaj pokazuje o lošem odnosu prema stanju ljudskih prava u BiH. I sama činjenica da ste u 2013. godini imali veći broj zaprimljenih slučajeva u odnosu na 2012., a da ste povećali svoju učinkovitost za skoro 12% govori o vašem odgovornom pristupu prema stanju ljudskih prava unutar BiH. Kao članica Podkomiteta za zaštitu ljudskih prava i prava djeteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope iz BiH ja vam moram komplementirati za vaš rad iz prostog razloga jer vaš rad je vidljiv i izvan granica BiH i prepoznat kao vrlo dobar i ja se usuđujem reći da i izvan granica BiH mogu reći o broju slučajeva pritužbi građana BiH, a naročito u segmentu kršenja prava djeteta za koja sam ja lično uvijek zainteresovana da budem jedna od braniteljica zajedno s vama. I ja vam iskreno čestitam što ste ukazali i pokušali da riješite i da ukažete na nepravilnosti koje se dešavaju naročito u segmentima prava djeteta na obrazovanje, prava na zadravstvenu zaštitu, jer oni koji deklarativno tvrde da u BiH sva djeca do 58 18 godina imaju pravo na zdravstvenu zaštitu govore neistinu. I zahvaljujem što ste ukazali na ovu činjenicu, treba hrabrosti za to. Mislim da je, sigurna sam da je vaša tvrdnja da se krše prava djeteta iz segmenta socijalne zaštite, a ono što meni naročito smeta u segmentu zaštite na privatnost prava djeteta, i činjenica da se u BiH, nažalost, nekad i mediji ne štite privatnost djeteta i ne poštuje se samim tim Konvencija UN o pravima djeteta i vaša hrabrost da ukažete na to je činjenica da mislim da zastupnici ovog visokog Doma trebaju da prihvate fakta koja ste vi ovdje iskazali. I opet velim imam obavezu da vam i kao članica tog Podkomiteta, a i kao prva zamjenica predsjedavajućeg ovog komiteta zahvalim za odličnu saradnju i za sve ono što ste vi uistinu uradili na pokušaju zaštite prava građana BiH iz segmenta ljudskih prava. Bilo bi dobro i kamo sreće da imate mogućnost izricanja pravnog lijeka i kada bi sudovi u BiH radili na način na koji vi radite tek bi onda bila ustvari prava građana BiH na, da jednostavno na ostvarivanje svih temeljnih prava koja su zagarantovana svim konvencijama koje je BiH propisala, potpisala i usaglasila se s njima i ratificirala ih, a ne provodi ih, tek bi onda prava građana u BiH bila uistinu zaštićena da svi rade na način na koji vi radite. Stoga ja predlažem uvaženim kolegama, cijeneći činjenicu da imamo još jako puno tačaka dnevnog reda, da na tragu zaključka Komisije za zaštitu ljudskih prava podrže ovaj Izvještaj i ja vam se još jednom kao prva zamjenica zahvaljujem za odličnu saradnju sa našom Zajedničkom komisijom za zaštitu ljudskih prava.
Hvala kolegici Kapetanović. Pridružujemo se ovim Vašim riječima, bar u moje ime, vidim drugi se nisu prijavili za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću zajedno sa zaključkom Zajedničkog povjerenstva. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 9 – svi za, RS 3 – svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH i Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u BiH za 2013. zajedno sa zaključkom Zajedničkog povjerenstva je usvojeno. Prelazimo na narednu točku, Ad. 19. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provođenje procedure imenovanja jednoga predstavnika akademske zajednice i jednoga predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Obzirom da smo informirani da za profesora doktora Mirsada Abazovića i gospodina Milorda Vulića ističe mandat u ovim povjerenstvima zaključno sa 30.06. ove godine, odnosno četiri godine nakon njihovog imenovanja, a to je bilo u 2010. godini, a u skladu sa potrebama člankom 17.b) stavak 4. Zakona o agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije pokrenuti postupak imenovanja šest članova u Ad hok povjerenstvo od kojih su tri zastupnici koje imenuje Zastupnički dom Parlamentarne skupštine, a tri izaslanici koje imenuje Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zadaća Povjerenstva će biti provesti postupak izbora 59 novog predstavnika akademske zajednice, predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo, utvrditi rang-listu najuspješnijih kandidata i dostaviti je domovima Parlamentarne skupštine BiH. Zastupnički dom na 66. sjednici, od 14.05. ove godine, usvojio je zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. U navedeno Povjerenstvo je imenovao kolegu Kabila, kolegu Jurišića, kolegicu Pandurević. Pozivam predsjedatelje klubova naroda našega Doma da daju prijedloge za članove Privremenog zajedničkog povjerenstva iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. U ime hrvatskog naroda kolegica Krišto. Izvolite.
U ime Kluba hrvatskog naroda u Zajedničko povjerenstvo predlažem gospodina Martina Raguža.
Hvala lijepo. U ime bošnjačkog naroda kolega Genjac. Izvolite.
Klub Bošnjaka – gospodin Bradarić.
Hvala. Kolega Rodić u ime srpskog naroda. Izvolite.
U ime srpskog naroda gospodin Mladen Ivanić.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li ima bilo kakvih komentara vezano za ove prijedloge? Nema. Glasujemo o prijedlogu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Od nazočnih 12 – 11 za, uzdržan 1. Znači, Federacija BiH 9 – svi za, RS 2 za, 1 uzdržan greškom. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provođenje procedure imenovanja jednoga predstavnika akademske zajednice i jednoga predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i u navedeno Povjerenstvo iz Doma naroda Parlamentarne skupštine su imenovani kolega Raguž, Bradarić i kolega Ivanić. 60 Prelazimo na naredne točke dnevnog reda. Jedno kratko pojašnjenje, znači obzirom da smo danas u svoje redove dobili i novog kolegu, pa mu svi zajedno čestitali, a kako automatizmom, bar je tako Kolegij predložio, sva ona povjerenstva koje je do sada popunjavao kolega Bećirović mi predlažemo da sada popunjava kolega Hodžić pa ću ja u tom smislu predložiti da objedinimo rasprave po točci 20, 21. i 22. jer se odnose na to ako se slažete. Pa, prvo ćemo se morati oko toga izjasniti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da odmah odradimo i jedno i drugo. Dobro, onda evo kao što smo čuli, znači objedinjujemo raspravu po točci 20., 21. i 22. i vodićemo i raspravu i glasovanji u jednom pomaku. Ad. 20. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova stalnih povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ad. 21. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova Zajedničkih povjerenstava obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Ad. 22. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja
/nije uključen mikrofon/
Otvaramo raspravu po ovom prijedlogu, oprostite moja isprika. Ne vidim prijava, ipak ima, kolega Genjac izvolite. Isprika stvarno, ovo je samo pitanje brzine.
Zahvaljujem predsjedavajući. U toku rasprave o dnevnom redu ja sam iznio određenu argumentaciju i ja ću samo ponoviti, dakle prema Zakonu, koji smo usvojili upravo, o javnim nabavama, obaveza je Parlamentarne skupštine da u roku od mjesec dana odstupanja tog zakona, a stupio je na snagu, raspiše konkurs za imenovanje Ureda za razmatranje žalbi. Dakle, sve drugo je u suprotnosti sa tom odredbom tog Zakona. To je jedna stvar. I druga stvar, mi smo ovaj prijedog, nakon okončane procedure, odbili u Domu naroda. Ponavlja se prijedlog koji je odbijen. Ja upozoravam na taj problem koji će vjerovatno završiti na sudu. Svi oni koji su učestvovali u konkursu koji su se prijavili i koji danas ovo vide imaće osnova i, čini mi se, i razloga da presuda na sudu bude u njihovu korist. Dužan sam to upozoriti i mislim da nije potrebno da ovo radimo, pogotovo kad se ima u vidu da to nije baš ni u skladu sa Poslovnikom. Dom je mogao zaključak usvojiti da se ovo pitanje regulira na neki način, kao što smo uradili, ali bez ikakvog zaključka i bez ikakvog osnova ponoviti proceduru za jedno pitanje koje je odbijeno, mislim da je vrlo problematično. Ja sam dužan upozoriti. Zahvaljujem. 62
Hvala kolegi Genjcu. Iscrpili smo raspravu, nismo, kolega Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Imamo mi još jedan problem ovdje, nije ovo sad jedini problem. Tako je, s obzirom da je ovo ponovljena procedura, jel' tako gospodine Genjac, sad mora ponovo Predstavnički dom. Dakle, ne može sad stati ovdje, ovo je novi zahtjev Savjeta ministara.
Jeste li Vi završili?
Pa evo sad očekujem neku reakciju, da neko kaže da, ne, mislim da znamo o čemu glasamo. Jel' glasamo sad o konačnoj odluci ili glasamo sada o nečemu što je u ponovnoj proceduri?
/nije uključen mikrofon/
Ma nije se glasalo. Nije ovo ponovljeno glasanje, gospođo Krišto.
Ja ću Vas moliti, samo se držite reda.
Hoću, hoću, evo ja ću se držati.
Izvolite, samo Vi završite.
Dakle ovako, dakle mi imamo ponovni zahtjev, kaže – prijedlog za imenovanje članova Ureda/kancelarije, nije važno, za razmatranje žalbi. To je sad ponovljeno, jedna procedura je završena i objavljena odluka u Službenom glasniku da ovi ljudi nisu ... E sad ide ponovna procedura. Dakle, ako išta drugo nemojte bar tu grešku da napravimo, pa da ispadne da je samo jedan Dom, mora i Predstavnički proći.
Dobro.
Hoćemo li usvajati zaključak vezano neki za to, gospodine Genjac, šta Vi kažete? Nema potrebe, to se samo po sebi zna. Dobro ... 63
Hvala i Vama.
Znači, oni danas nisu izabrani.
Hvala Vam lijepo. Ne vidim više rasprava prijavljenih za današnju raspravu, ne vidim ni interes, a evo sad definitivno zaključujem raspravu. Moja isprika još jednom što smo išlo ovakvom brzinom. A sad vas molim da glasujemo o Prijedlogu odluke o imenovanju članova Ureda za razmatranje žalbi BiH, kako smo to već uradili. Izvolite, pokrenite postupak glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – 8 za, protiv 3, uzdržano 2. Federacija BiH 6 za, 2 protiv, 1 uzdržan, RS 2 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Odluku o imenovanju članova Ureda za razmatranje žalbi BiH, te za članove Ureda za razmatranje žalbi imenovali Magdalenu Papić, Irmu Mehić-Jusufbašić, Nikolinu Silak, Vildanu Đurović i Dragana Vukajlovića. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, konvencija i memoranduma. Predlažem kolegama, u skladu sa dosadašnjom praksom, da objedinom raspravu izjašnjavanja o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, konvencija i memoranduma iz točke od 24. do 35., uključujući i točku 35. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu, znači da zajedno razmatramo sve ove točke dnevnog reda. Nema prijavljenih za raspravu. Procedura glasovanja vezano za ovaj prijedlog molim vas. Hvala. Nazočno 13 – za 12, pretpostavljam da je ovo greška pa nećemo se vraćati na ... Federacija BiH 9 – svi za, RS-a 3 za, 1 uzdržan greškom. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili prijedlog o objedinjenju rasprave po ovim svim točkama dnevnog reda. Ad. 24. – 35. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, konvencija i memoranduma Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Riječ dajem kolegi Krešiću, ako ima potrebe.
[[nije uključen mikrofon]] 64
Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu objedinjenju od točke 24. do 35., uključujući i 35. Prijava nema, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, konvencija i memoranduma iz točke 24. do 35., uključujući i točku 35. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH 9 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram, dali smo suglasnost za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, konvencija i memoranduma iz točke 24. do 35., uključujući i točku 35. Hvala vam lijepo. Time smo iscrpili dnevni red 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednica završena u 16:35 sati.