Hvala vam lijepa, poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Evo, hrvatska Vlada predlaže izmjene i dopune Zakona o doplatku za djecu kojim bi se zakonodavstvo i kroz ovaj Zakon koji je označen sa P.Z.E. uskladio sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle, predloženim izmjenama i dopunama Zakon o doplatku za djecu usklađuje se ovaj Zakon s preporukama i Vijeća Europe i Europske unije o jednakim pravima djece na socijalnu zaštitu. Naravno da je to i u skladu s našim Ustavom koji govori da su svi pred zakonom, odnosno pred Ustavom jednaki. Ono što je najvažnije u ovim izmjenama i dopunama, dakle, to su vrlo kratke izmjene i dopune Zakona o doplatku na djecu, jest da prema ovim izmjenama pravo na doplatak stječe, odnosno može imati svaki hrvatski državljanin koji ima prebivalište u Republici Hrvatskoj i svaki stranac koji ima odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj. Dakle, najvažnija izmjena jest da se briše ono ograničenje od 3 godine vezano za hrvatske državljane koji tek nakon 3 godine što bi imali stalno prebivalište u Republici Hrvatskoj su mogli do sada ostvarivati ovo pravo. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu naravno da se širi i broj djece i broj korisnika. Broj korisnika širi se na više od 7 i pol tisuća, a broj djece koja stječu to pravo na više od 14 tisuća. Mi smo, naravno, u suradnji sa ostalim institucijama u Hrvatskoj, u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti radili analize o dodatnim sredstvima koja su potrebna za provedbu ovoga Zakona. Odnosno, ovako izmijenjenoga Zakona. Dodatni troškovi mjesečno su otprilike 3 milijuna 660 tisuća kuna. Međutim, budući da smo u Proračunu za ovu godinu na pozicijama doplatka za djecu predvidjeli milijardu 558 milijuna 700 tisuća kuna, pretpostavljamo da neće biti dodatnih izdvajanja, odnosno potrebe za dodatnim sredstvima iz državnoga proračuna za provedbu ovako izmijenjenoga Zakona. Dame i gospodo zastupnici, dozvolite da uz ove izmjene i dopune Zakona kažem još nekoliko riječi o ostalim mjerama za osnaživanje obitelji. Ovo je svakako jedna od mjera za osnaživanje obitelji. Mi smo u protekloj godini proveli i ostvarili i nekoliko drugih važnih mjera koje se naravno mogu svrstati i u mjere pronatalitetne politike ove Vlade na prijedlog Ministarstva obitelji. Prije svega, vratili smo iznose rodiljnih naknada na razinu iz 2000. Dakle, povećali smo rodiljne naknade od 1. srpnja prošle godine. Zatim, vratili smo mogućnost korištenja 3-godišnjeg rodiljnog dopusta za majke blizanaca, troje ili više djece kao mogućnost koju roditelji, odnosno obitelj naravno može koristiti. Prvi put smo krenuli i s velikim projektom besplatnih udžbenika za obitelji sa 8-ero i više djece. Taj projekt se pokazao izvrsnim i naravno da se nastavlja i u ovoj godini. Zatim smo krenuli s projektom nabave računala za obitelji sa 8-ero i više djece, dakle, za višečlane obitelji, a vjerujemo da ćemo taj projekt moći proširiti i na obitelji sa 7-ero, 6-ero djece. Dakle, projekt koji ide, ponavljam, za osnaživanje obitelji i na neki način moglo bi se reći i za pojačano dostojanstvo ili ako hoćete vraćanje dostojanstva obitelji u našem društvu. Ono što želim posebno istaknuti kao projekt koji, za koji očekujem i posebnu potporu jest nabava udžbenika za slijepu i slabovidnu djecu u prošloj godini. Za taj projekt ovo je Ministarstvo izdvojilo pola milijuna kuna. Budući da su udžbenici za slijepu i slabovidnu djecu iznimno skupi i naravno da taj projekt držimo posebnom mjerom u ovom cijelom velikom paketu osnaživanja obitelji. U prošloj godini također mi smo otvorili i nekoliko centara, odnosno savjetovališta za djecu, mladež, brak i obitelj u nekoliko velikih gradova. Također s tim projektom idemo dalje, posebice za potporu obiteljima u kojoj žive invalidna djeca, za potporu obiteljima koje se susreću sa užasima droge i naravno potporu obiteljima i jednoroditeljskim, ali obiteljima sa više djece. Evo, dame i gospodo, ukratko. Zahvaljujem na potporama odbora, saborskih odbora koji su raspravljali o ovome Zakonu. Koliko vidim do sada, Zakon je dobio jednoglasnu i jednodušnu potporu. Ja se na tome zahvaljujem i vjerujem da će i rasprava o ovome Zakonu u Parlamentu završiti u takvome ozračju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo, gospođa potpredsjednica i ministrica rekla je, počeli smo s vraćanjem dostojanstva obitelji. Niti pojedincu niti obitelji niti jedna vlast, dakle, takva jedna obitelj gdje svaki pojedinac ima svoje dostojanstvo svojim samim činom rođenja. Pa niti jedna vlast može joj ga oduzeti niti jedna vratiti. Prema tome, nismo mi mogli oduzeti dostojanstvo niti joj ga vi možete vratiti.
I poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Ispravak netočnog navoda o ovome projektu nabave računala za obitelji sa 8-ero i više djece. Bilo je i propusta. Takav je propust napravljen u Đulovcu i onda je Hrvatska stranka prava kupila kompjutor i dala ga takvoj obitelji. ... [[Upadica se ne razumije.]] Pa odi pa vidi, šta pričaš tu?
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora riječ? Zakonodavstvo, obitelj, mladež i šport, europske integracije? Otvaram raspravu. Klub Hrvatske demokratske zajednice, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice, državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednica raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu. Zakon predstavlja usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. U programu Hrvatske demokratske zajednice posebno mjesto zauzima obitelj kao temelj društva i društvene zajednice. Osobitu ulogu imaju djeca i nemoćne osobe. Suočeni smo sa demografskom krizom, sa bijelom kugom, a na Hrvatskom saboru i Vladi Republike Hrvatske provoditi nacionalni program demografskog razvitka kojim se osobita pozornost poklanja doplatku za djecu kao jednom od mjera kojom se potiče prirodni prirast te daje potpora obitelji u podizanju djece. Imajući u vidu nepovoljna demografska kretanja Vlada Republike Hrvatske je prošle godine 2004. pristupila izmjenama propisa od značaja za ostvarivanje prava na rodiljni dopust, te prava na novčanu naknadu, s tim u svezi čuli smo vraćanje rodiljnih naknada. Sjetimo se izmjena Zakona o radu, porodnom dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki te izmjeni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Prava na rodiljni dopust u propisanom trajanju ustanovljeno je da za sve korisnike tog prava odnosno isto pravo na dopust imaju majke u radnom odnosu i majke koje su prijavljene u Hrvatski zavod za zapošljavanje. Naime, nezaposlene majke imaju pravo na rodiljni dopust u trajanju od jedne godine, odnosno za slučaj rođenja blizanaca, trećeg i svakog sljedećeg djeteta do tri godine djetetovog života sa naknadom od 1600 kuna, umjesto sjetimo se 6 mjeseci ili najdulje 2 godine i naknade od 900 kuna do tada. I osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost gospodarsku, profesionalnu i poljoprivrednu za vrijeme korištenja rodiljnog dopusta imaju pravo za novčanu naknadu. 2005. godine za tu namjenu osigurano je 620 milijuna kuna na proračunskim pozicijama. Ministarstvo obitelji i međugeneracijske solidarnosti misli dakle o tim stavkama. Obzirom na nacionalni program demografskog razvitka prihvaćenog u Saboru 1996. godine, iste godine donesen je Zakon o doplatku za djecu po kojem pravo na doplatak može ostvariti korisnik koji je hrvatski državljanin i ima neprekidno prebivalište u Republici Hrvatskoj 6 mjeseci. 2001. godine novim zakonom za ostvarivanje prava na doplatak uvodi se uvjet najmanje tri godine neprekidnog prebivanja. Nove izmjene Zakona predstavljaju bolje rješenje zaštite djece i obitelji osiguravajući određenu socijalnu sigurnost. Predloženim izmjenama pravo na doplatak dobivaju građani koji nemaju prijavljeno neprekidno prebivalište duže od tri godine od dana podnošenja zahtjeva. Korisnik može biti Hrvatski državljanin koji ima prebivalište u Republici Hrvatskoj može biti stranac sa odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj, dakle osiguravaju im se jednaki uvjeti za ostvarenje prava na doplatak za djecu. Broj korisnika povećat će se za 7585 odnosno još 14 tisuća 260 djece dobit će pravo na doplatak. U državnom proračunu osigurana su sredstva od 129 milijuna 870 tisuća mjesečno. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o doplatku za djecu jer su u skladu sa odredbama Ustava Republike Hrvatske kojim se svakom čovjeku i građanu Republike Hrvatske jamče prava i sloboda bez diskriminacije. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici u 15 sati ćemo glasovati, o raspravljenim točkama dnevnoga reda pa molim zastupnike i zastupnice da osiguraju da imaju pri sebi ključiće. I drugo, ponovno bih podsjetio sve zastupnike i zastupnice, ali i ostale državne dužnosnike da danas istječe rok u kojem se treba povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa dostaviti podaci o stjecanju imovine u izvorima prema onoj kartici koju smo svi podnijeli. Dakle, trebao bi svaki zastupnik i zastupnica, nije propisani formular nego u skladu sa onom karticom koja je podnijeta, gdje je prijavljena imovina koja podliježe zakonu dostaviti predsjedniku Povjerenstva. Sankcije su poznate za nepostupanjem. Idemo dalje na raspravu. Klub SDP-a poštovana zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Zakon koji je danas pred nama je u svakom slučaju Zakon koji je dobar jer svako pravo koje se proširuje i koje se tiče djece je nešto što treba pozdraviti, međutim ovom prilikom bih htjela reći da je veliki iskorak kada su u pitanju djeca i dječji doplatak napravljen u vrijeme koalicijske vlade kada je dječji doplatak određen kao pravo svakoga djeteta, već tada se krenulo u početno usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije, i tom prilikom uveden je imovinski cenzus zbog toga što smo smatrali da sa ograničenim financijskim mogućnostima u zemlji nije moguće jednako tretirati djecu onih roditelja koji su doista bogati, i one djece i onih roditelja koji žive u vrlo teškim okolnostima, prema tome, uveden je svojevrstan cenzus. Naravno da je svaki cenzus za određeni broj ljudi nepravedan onoga trenutka kada za samo dvije kune negdje ne možete ostvariti svoje pravo jer podliježete određenom cenzusu, u svakom slučaju taj cenzus jest nepravedan. U ovom slučaju ja bih htjela ovdje priupitati naime, to je pitanje mnogih građana koji su nam pisali ovih dana znajući da će se ovaj Zakon naći pred nama s obzirom na količinu sredstava koja postoji na ovoj stavci dakle, nije riječ o nikakvim dodatnim sredstvima, riječ je o sredstvima koja postoje u proračunu, na žalost velika sredstva su planirana za razliku od broja djece koja mogu dobiti i imaju pravo na dječji doplatak, smatramo da bi se trebalo razmotriti i povećanje ovog cenzusa kako bismo još obuhvatili određeni broj djece dječjim doplatkom. Isto tako su nas upozorili mnogi da bi trebalo pripaziti na to da ne financiramo eventualno veći broj djece iz susjednih zemalja, dakle da ne dolazi do određenih zlouporaba ovog Zakona, jer prvenstveno naša sredstva bi trebalo koristiti za poboljšanje i podizanje standarda djece u Hrvatskoj. To više što imamo vrlo veliki broj djece koji žive na rubu siromaštva i žive u vrlo teškim uvjetima prema tome trebalo bi i o tome voditi računa. Međutim, ovom prilikom isto tako moramo se priupitati zbog čega gospođa ministrica nije u godinu i pol dana, isto tako se pobrinula za jednu populaciju o kojoj je ona ovdje govorila sa puno razumijevanja, sa puno empatije za njihove probleme, na žalost empatija je prestala onoga trenutka kada je ušla u Vladu, a riječ je o studentima za koje smo mi u koalicijskoj Vladi smatrali da ne spadaju u kategoriju djece i da im treba na sasvim drugi način omogućiti da se mogu školovati, dakle treba im omogućiti stipendije, povoljne kredite, i dakle ostale mogućnosti kako će se isfinancirati njihovo školovanje na studijima. Predizborno obećanje HDZ-a i gospođe Jadranke Kosor bilo je da će se dječji doplatak ponovno vratiti studentima, na žalost danas u studenti u situaciji da nemaju niti ostvareno predizborno obećanje o povratku dječjeg doplatka ali na žalost se ništa nije učinili niti na stipendijama, niti na kreditima niti na bilo kojoj drugoj pomoći od strane države za tu populaciju. Isto tako treba reći da su zaustavljeni svi projekti koje bivše Ministarstvo rada i socijalne skrbi i Državni zavod za obitelj i mladež pokrenuli, dakle svi projekti su zaustavljeni osim jednog dijela provedbe obiteljskih centara koji ide dosta sporo i dosta loše. Zaustavljen je npr. projekt dadilje za koje smatramo da je bio dobar, zaustavljen je projekt dodatnog otvaranja servisa i pomoći na taj način našim obiteljima da se puno lakše brinu i skrbe za svoju djecu. Isto tako ovdje se spominjala i famozna nacionalna populacijska politika i moram reći da smo mi gotovo dva mandata ovdje slušali o tome kako u Hrvatskoj se ništa ne čini jer je Vlada Ivice Račana jedna socijalno neosjetljiva Vlada i Vlada koja naprosto ne brine o populacijskoj politici ove zemlje i o natalitetu i o našoj budućnosti pa je stoga evo Vlada HDZ-a i gospođa Kosor, donijeli su negdje početkom 2004. godine mjere nacionalne populacijske politike i među njima kratkoročne mjere kažu trenutne mjere od kojih niti jedna nije ispunjena. Dugoročne mjere koje su se trebale razraditi, usvojiti tijekom 2004. i trajne permanentne mjere isto tako su se trebale razraditi tijekom 2004. godine. Ništa od svega toga, što se tiče kratkoročnih mjera trebale su uz postojeće, dakle, rodiljne biti i jednokratne pomoći rodiljama za tek rođeno dijete primjerice u visini tromjesečnih izdataka za podizanje djeteta od toga nema ništa. Poticanje tvrtki u kojima rade rodilje na pomoć pri podizanju novorođenčeta od toga nema ništa. Jednokratne novčane pomoći, izgradnja jaslica, vrtića uz oslobađanje od poreznih obveza na takva sredstva tako nešto niti u Saboru, niti u Vladi dakle nije realizirano. Dakle, od nacionalne populacijske politike nažalost za sada ništa. I na kraju uz tako veliku skrb za djecu i naše obitelji vrlo je zanimljivo da smo mi u ovom domu imali dvije inicijative za rješavanje pitanja ne isplaćivanja alimentacija. Potpuno nam je nebitno bilo hoće li se te alimentacije isplaćivati preko alimentacijskog fonda ili nekim drugim mehanizmima. Naime, mi smo imali za namjeru samo otvoriti taj problem u Hrvatskom saboru, ukazati na problem da djeca nemaju i ne ostvaruju to pravo da se oba roditelja bez obzira na to žive li s njim ili ne brinu o njemu i isplaćuju mu barem financijska sredstva za njegov život. Dakle, mi smo htjeli taj problem ovdje otvoriti, ukazati na njega, ukazati na probleme vrlo brojne populacije, nažalost Vlada se na to nije očitovala, dakle, nismo inzistirali na tome da to bude rješenje koje ovaj dom apro po toga i izglasao u obiteljskoj politici prije dvije godine nego smo htjeli samo otvoriti problem i čuti koja rješenja i koje mehanizme za bolje i efikasnije isplaćivanje alimentacija nudi Ministarstvo obitelji, nažalost, Ministarstvo obitelji nije ponudilo nikakvo rješenje osim postojećih zakonskih rješenja koja ne funkcioniraju samim time, dakle, su se pokazale potpuno neefikasna u prikupljanju alimentacija i ostvarivanje temeljnog dječjeg prava da se oba roditelja za njega brinu. Evo, toliko o tome, dakle, još jedanputa ovo, ovaj Zakon i proširenje ovih prava u ime Kluba SDP-a ćemo poduprijeti. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, uvažena kolegica ja u čitavom nizu netočnih kvalifikacija i navoda kazala i sljedeću, citiram: "Vlada Republike Hrvatske ništa nije učinila …", ponavljam, "… ništa nije učinila za stipendiranje i kreditiranje studenske populacije." Ovo je apsolutno netočno! I ovakva kvalifikacija i u kontekstu ostale, ostalog dijela rasprave i činjenično ona ne odgovara istini, dakle, u tom smislu sam bio dužan radi javnosti ispraviti ovaj netočan navod.
Drugi ispravak. Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepo. Netočno što je kolegica izjavila, evo i kolega je rekao da ova Vlada ništa nije učinila u davanju stipendija studentima i kreditima. Posjetite se samo da u okviru Ministarstva znanosti i obrazovanja, Ministarstva vanjskih poslova davane su stipendije i krediti a sredstva su veća za 50% nego što su bila vaša u koalicijskoj vlasti.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Lucija Čikeš.
Hvala. Poštovana gospođa Opačić, cijelo vrijeme je samo ponavljala riječi, ništa ova Vlada nije napravila, ništa ova Vlada nije napravila a ja bih mogla sada suprotno da je ova Vlada mnogo napravila, da je ova Vlada napravila. Zato što osobno znam jer sam i uključena u to. A vi da ste voljni raditi i da ste voljni nešto napraviti onda biste se barem udostojili pa došli na Odbor za obitelj, mladež i šport i tu se zalagali i nešto radili. Vama je iz poniženja i na Odbor doći a kamo li nešto napraviti.
Potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, posebno uprava za obitelj je višekratno demantirala javno objede koje je zastupnica Milanka Opačić iznijela na račun ovoga Ministarstva. Mi smo nekoliko puta slali opširna izvješća, pozivali gospođu Opačić da dođe u Ministarstvo i da ju upoznamo sa svim onim projektima koje smo ostvarili, koje smo napravili. Naravno da to nije učinila, puno je lakše stati za govornicu, opaliti po ministarstvu, reći, izreći nekoliko notornih ne istina i onda se okrenuti i reći to je moja riječ a vi se gospodo branite. Govorili ste gospođo Opačić o nacionalnoj populacijskoj politici koju je donijela Vlada, to je notorna ne istina, Vlada još nije donijela nacionalnu populacijsku politiku, radna skupina je radila na tome svih ovih mjeseci, radna skupina je pri kraju svoga posla ali taj dokument nije došao pred Vladu, on nije postao dokument u pravom smislu riječi jer hrvatska Vlada o njemu nije raspravljala, nije donijela odluku, prema tome citirati navode koje očito ste dobili dio dokumenta od nekoga tko je radio na njemu iz radne skupine ali citirati te dijelove tu na ovoj govornici, pred Hrvatskim saborom, pred hrvatskom javnošću i govoriti da se to nije ostvarilo, to je u krajnjem slučaju neozbiljno, ja u istinu biram riječi. Dakle, nacionalna populacijska politika još nije donešena. Istina je da smo vratili ono što je vaša Vlada uzela, dakle, rodiljne naknade smo vratili iz 2000., trogodišnji dopust koji ste vi proglasili retrogradnim i štetnim mjerama za hrvatsku obitelj mi smo vratili kao mogućnost korištenja. Što se tiče svega ostaloga, vi ste dakle uzeli mogućnost doplatka studentima, sada mene prozivate i ovu Vladu što radimo na tome i zašto nismo vratili. Pa to u svakom slučaju nije korektno, nije korektno prozivati nas, osim toga rekli ste da ste dva mandata slušali moje propovjedi o tome što treba učiniti za poboljšanje, ne gospođo Opačić nije, nije vaša Vlada bila dva mandata, nego jedan mandat ako se mogu sjetiti i u vrijeme vaše Vlade i vaše većine uzeli ste i naknade, odnosno smanjili ih i mogućnost korištenja trogodišnjeg dopusta i doplatke za studente itd.. Što se tiče alimentacijskog fonda o tome smo potrošili puno riječi, moje pitanje kada se toliko zauzimate za alimentacijski fond zašto ga vi niste predložili u vrijeme vaše vlasti? Zašto ga vi niste donijeli i zašto vi niste proveli odredbe o Alimentacijskom fondu? Ja dalje tvrdim kao i svi moji kolege u Ministarstvu da postoje čvrsti mehanizmi za zaštitu djeteta odnosno jednoroditeljske obitelji samo naravno pravna država mora raditi svoj posao. Ja vas još jedanput molim neka vam meta neprekidnih napada ne bude ovo Ministarstvo bez argumenata. Govorite s argumentima, to prihvačam, ali neprekidno vrijeđati i na kraju i sve ljude koji rade u tom Ministarstvu, sve ljude koji rade u upravi za obitelj, sve ljude koji su napravili niz projekata. Spomenula sam i besplatne udžbenike za obitelji s više djece i računala. Vi ste tu akciju popratili riječima: «Što će im računala u obiteljima s osmoro i više djece kad te obitelji najčešće nemaju struju i vodu.» Mislim da komentar nije potreban. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Nemam ja vremena toliko polemizirati s vama gospođo ministrice, ali bi bilo lijepo kada biste doista mogli stoički podnijeti kritiku ovdje, a ne uvrede jer ja nisam rekla niti jednu uvredu. Rekla sam samo svoju argumentaciju zašto su neki projekti stali, zašto neke stvari niste napravili? Što se tiče ove nacionalne populacijske politike i tu govorite neistinu. Ja ovo nisam dobila od nikoga iz radne skupine. Gospođo Kosor ovo je skinuto sa web stranice, sa sjednice Vlade Republike Hrvatske sredinom 2004. godine. Dakle to je dokument koji sam pronašla na web-u na sjednici Vlade Republike Hrvatske. I još nešto. Oko dječjeg doplatka za studente ja vas samo pripominjem. To je bilo vaše predizborno obećanje. Vi ste to obećali i pitam vas zašto to niste izvršili. Ako vi ne možete čuti pitanje zašto nešto niste napravili to je doista onda vaš problem.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Ispravak netočnog navoda.
Od brojnih netočnih navoda samo jedan. Gospođa Kosor je rekla da su vratili mogučnost korištenja trogodišnjeg porodiljnog dopusta no međutim nije rekla da se to ne odnosi na sve majke. Dozvolite mi dvije rečenice iz jednog od brojnih pisama koje primamo. Gospođa, majka četvero djece od kojih najmlađe ima 15 mjeseci kaže: «Više ne mogu slušati gospođu Kosor i njezine bajke o brizi i porastu nataliteta jer javnost ne zna, a moji sumještani koji me poznaju i znaju da imamo četvrto dijete, a suprug i ja ne radimo kažu super, imaš tisuću šesto kuna porodiljne naknade.» Kad ja odgovorim: «Nemam. To nije točno.» Kažu: «Nemoguće, kada gospođa Kosor priča da sve majke s troje i više djece bez obzira domaćice, poljoprivrednice imaju pravo na porodiljni dopust od tri godine.» Radi se o tome da nemaju sve majke kao ni ova majka nije bila 3 godine prijavljena na Zavodu pa vas molim kad dajete informaciju dajte potpunu informaciju jer i ja a i mnoge naše kolegice, a vjerujem i u Ministarstvu, se prepuni pisama koji su se ljudi ponadali slušajući vaše riječi da svi imaju pravo a nemaju. Kao ni ova nezaposlena majka s četvero djece.
I poštovana zastupnica Gordana Sobol. Ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče ispravit ću jedan netočan navod. Naime gospođa ministrica, potpredsjednica Vlade kad govori o problemu isplaćivanja alimentacije doslovce ovako je rekla da, da postoje čvrsti mehanizmi koji osiguravaju da sva djeca imaju pravo na sredstva za uzdržavanje. Pri tome je valjda mislila na djecu koja žive sa jednim roditeljem bilo majkom ili ocem. Gospođo Kosor pokazalo se da ne postoje očito čvrsti mehanizmi ili ne postoji načina u vašoj Vladi da natjerate ljude u nadležnim ministarstvima i centrima da odrađuju svoj posao. Da, da postoje čvrsti mehanizmi ne bi deseci tisuća djece i dan danas uzaludno pokušavali ostvariti svoje pravo na uzdržavanje od jednog roditelja koji trenutno odnosno više ne živi sa njima.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Što se tiče navoda gospođe, gospođice zastupnice o [[Upadica: Gospođe zastupnice.]] ograničenju, ograničenju i citiranju pisama, ograničenju majki koje moraju biti prijavljene na Zavodu za zapošljavanje ja vas podsjećam zastupnice Lugarić da ste to ograničenje vi uveli. Da ste vi također osobno digli ruku za to ograničenje jer je to ograničenje uvedeno u vrijeme vaše vlasti, vaše većine i mi naravno ne možemo u godinu dana popraviti sve ono što bi trebalo popraviti. Prema tome ja vas molim da gospođi koja vam se obratila pismom upravo to odgovorite, upravo to napišete da je ograničenje uvedeno u vrijeme mandata prošle Vlade i da vjerujete da će ova Vlada to ograničenje odnosno tu nepravdu ispraviti. Što se tiče prigovora gospođe zastupnice Sobol ja sam rekla da postoje mehanizmi, mislila sam i na Obiteljski zakon i na Kazneni zakon i naravno rekla sam, vjerujem da ste i to čuli da jasno da trebaju svi odraditi svoj posao i svi raditi u skladu sa zakonom. I tu se slažem s vama. Treba pojačati mjere da svi oni koji su dužni pogotovo u tom segmentu, napraviti, odraditi svoj posao to i učine. I onda naravno nećemo biti suočeni sa činjenicom da najčešće očevi izbjegavaju plaćati alimentaciju, da se skrivaju, da mijenjaju adrese, da lažu o tome koliko su im, koliki su im prihodi. To se potpuno slažem s vama. Svi trebaju raditi svoj posao.
Povreda Poslovnika, zastupnik Stazić.
Poštovani predsjedniče, prekršili ste Poslovnik. Ne može predstavnik Vlade ponovno izlaziti za govornicu nakon ispravaka navoda. Mora pričekati da prođe bar još jedna rasprava.
Nisam povrijedio Poslovnik. Predstavnik Vlade u bilo kojoj fazi tijekom rasprave, a rasprava je otvorena može uzimati riječ, a ja sam mu dužan dati riječ. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Gospođo ministrice naime ograničenje boravka 3 godine na Zavodu je bilo vezano uz trogodišnji porodiljni dopust. Kada smo ukidali trogodišnji porodiljni dopust smatrali smo iz drugih razloga da ga treba ukinuti, uvesti druge mjere. To vam je kao da date nekome da vozi auto bez volana. Vi ste vratili mogućnost, a niste ostvarili, ostavili alat kojim bi se ta mogućnost za jedan dio majki mogao ostvariti.
Klub zastupnika HSS-a poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospođo potpredsjednice Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Najavom puštanja u saborsku proceduru izmjena i dopuna Zakona o dječjem doplatku ili doplatku za djecu učestalo su me roditelji ne baš dobrog imovnog stanja pitali: koliko će biti povećanje ili da li će i njihova djeca ubuduće primati jer sada doplatak ne primaju? Dakle samu najavu izmjena građani percipiraju kao povećanje onoga što primaju. Nepopularno za političara, ali iskreno morala sam ih razočarati i reći da će doplatak iznositi jednako kao i prije, a to znači prosječnih 256 kuna 69 lipa mjesečno što je u odnosu na 2003. godinu povećanje od 60 lipa. A oni koji zbog imovinskog cenzusa od 1330 kuna mjesečno po članu kućanstva ostvarenog u prethodnoj godini do sada nisu imali pravo na doplatak neće ga imati ni ubuduće. Dakako da razočaranju nije bilo kraja. Od silnih obećanja povećanja u 2004. godini nije bilo ništa, a neće biti ni ubuduće. Čak ni broj djece za koju se ostvaruje dječji doplatak u 2004. godini u odnosu na 2003. godinu nije povećan čak štoviše, smanjen je za 24 tisuće 627 djece. Ovo su podaci koje je dostavio sam predlagatelj u obrazloženju prijedloga zakona. Ovo kažem zbog toga što i danas od pojedinih članova Vlade slušamo priče o povećanju i obuhvaćene djece i iznosa. Istina je očito drugačija. Točno je i jedino da je doplatak za djecu jedna od mjera kojim bi se poticat prirodni porast koji je u Hrvatskoj toliko potreban. No, ta mjera koja je propisana Nacionalnim programom razvoja iz 1996. godine, te nacionalnom obiteljskom politikom iz 2002. godine ne daje očekivani rezultat jer je nedostatna. Za prosječnih 256 kuna mjesečno nitko se neće odlučiti za dijete više i dok je tako Hrvatska će i nadalje bilježiti pad živorođene djece. Dakako, ne samo zbog visine dječjeg doplatka, nego prije svega zbog nezaposlenosti mladih, zbog nesigurnih i malih plaća s kojima se o djeci ne može odgovarajuće skrbiti, zbog nemogućnost rješavanja stambenog problema, zbog nedostatka dječjih vrtića itd. itd. Problem je vrlo kompleksan i ne može se rješavati parcijalnim rješenjima, a posebice ne ovakvima kao što je pred nama. Vjerujući da je dječji doplatak jedna od mjera pronatalitetne politike i da je u funkciji smanjenja socijalnih razlika. Mi zastupnici u Klubu Hrvatske seljačke stranke bili smo zadovoljni kada smo izmjenama zakona iz 2001. godine omogućili to pravo i djeci nezaposlenih građana Republike Hrvatske i djeci seljaka. To je bilo prvi puta u novijoj hrvatskoj povijesti da su i seljačka djeca bila izjednačena sa djecom zaposlenika. Stoga nam je potpuno nerazumljiva rečenica iz obrazloženja, citiram. Ovim je zakonom omogućeno ostvarenje prava na doplatak za djecu bez obzira na radno pravni status roditelja. Završen citat. Ovo je potpuno netočno, jer je to pravo omogućeno još zakonom iz 2001. godine. Ono što ovaj prijedlog čini drugačiji od postojećeg jest brisanje uvjeta za ostvarenje prava koji se sastojao u obvezi trogodišnjeg neprekidnog prebivališta na području Republike Hrvatske prije podnošenja zahtjeva za ostvarenje prava. Ova izmjena sada znači da će podnositelj zahtjeva isti dan prijaviti prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske, istodobno podnijeti zahtjev za dječji doplatak, dakako i dobiti ga. Pitamo se, hoćemo li ponovo nailaziti na slučajeve da je na jednoj adresi prijavljeno 20, 30, pa čak i 50-toro djece. Ovime se sasvim sigurno ne potiče stvarni prirodni prirast, nego samo fikcija i to u glavama nekih. Očito je da ćemo uz fenomen većeg broja birača od broja stanovništva imati još jedan fenomen, veći broj djece s dječjim doplatkom od ukupno rođene djece u Hrvatskoj u zadnjih 20 godina. Predlagatelj kaže da se zakon usklađuje s propisima zemalja Europske unije. Ne bismo imali ništa protiv toga kada bi nam mogućnosti bile takve, ali nisu. Doplatak je naime toliko nizak da ne postiže cilj zbog kojeg postoji. Dakako da nije već ne zbog političke volje, već zbog toga što proračun Republike Hrvatske to ne može trpjeti. Točno predlagatelj kaže da Zakon o doplatku za djecu ima sva obilježja socijalnog propisa kojim država priznaje pravo djeteta na određenu socijalnu sigurnost. Ako je to socijalna kategorija, a jest, onda ju država ima pravo štititi bez obzira na praksu i propise zemalja Europske unije. Vezivanje na cenzus od najmanje tri godine neprekidnog prebivanja na teritoriju Republike Hrvatske država je štitila svoje građane, a sada se ta zaštita ukida. Paradoksalno je da je našim građanima koji su ostvarili pravo na mirovinu u republikama bivše Jugoslavije ukinut zaštitni dodatak na koji su imali pravo i sada ovdje žive sa 200 do 300 kn mirovine mjesečno. Po Ustavu Republike Hrvatske država za njih mora skrbiti jer su nemoćni i nisu radno sposobni. No, za njih kažu u Vladi nema novaca, ali se zato širom otvaraju vrata nečemu čija se pravednost primjene neće moći kontrolirati. Nemamo ništa protiv toga da se potrebitim hrvatskim državljanima pomogne sukladno mogućnostima matične države i na socijalno pravedan način. Ostaje potpuno nejasno na koji način će takvi korisnici dječjeg doplatka dokazivati da ne prelaze imovinski cenzus, vjerojatno vrlo jednostavno sa prijavom prebivališta prijavit će se na Zavod za zapošljavanje, o tome će donijeti potvrdu, donijeti potvrdu da nemaju nikakve imovine i dječji doplatak je tu. Istodobno u bilo kojoj drugoj državi može takav biti vlasnik malo karikiram tvornice aviona, unosnih nekretnina, dionica i udjela u društvima kapitala. Ta imovina u Hrvatskoj nije evidentirana, a niti provjerljiva, pa ćemo imati pojavu, da obitelj koja živi u Republici Hrvatskoj ima dvoje djece, plaća državi sve poreze uključujući i PDV, ima mjesečno primanje od 5.350,00 kn i neće moći ostvariti pravo na dječji doplatak, a obitelj koja se prijavila na njihovoj adresi, ali stvarno živi i višestruko više zarađuju u nekoj drugoj državi i dakako i tamo plaća sve poreze ostvarit će pravo na dječji doplatak. Ovdje ima svega samo socijalne pravde po našem mišljenju nema. Iz ovoga jasno proizlazi, da krajnji cilj dječjeg doplatka nije smanjivanje raznih socijalnih razlika kako je to predlagatelj naveo. Što je cilj predloženih izmjena može svatko odmah sam zaključiti. Mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke zalažemo se za povećanje dječjeg doplatka kako bi država uistinu i stvarno, a ne samo deklarativno priznala pravo djeteta na određenu socijalnu sigurnost. Tek tada bi zajedno s drugim mjerama bila u funkciji pronatalitetne politike. Sve dok ne bude tako to je tek zamazivanje očiju i umirivanje vlastite savjesti, a u Hrvatskoj će se sve manje i manje rađati djece. Ovdje s ove govornice uvjeravani smo kako će uvođenje trogodišnjeg porodiljskog dopusta napuniti naša rodilišta. Umjesto toga, imamo gnjev žena mlađe dobi koje ne mogu naći posao jer se poslodavac boji njihovog mogućeg porodiljskog dopusta. Ne živimo u zabludama, iz oblaka spustimo se na zemlju, jer tamo je život itekako surov, itekako okrutan.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ima niz netočnih navoda. Kolegica navodi da ovo ne potiče prirodni prirast, da nema cilja i tako vrlo pesimistično. Međutim, ako smo 96. godine prihvatili Nacionalni program demografskog razvitka i toga se pridržavamo u njemu stoji, postojeća prava u sustavu obiteljskih povlastica, pomoć za opremu novorođenog djeteta, porodni dopust, porodne naknade, doplatak za djecu, treba sačuvati od daljnjih redukcija i postupno ih u skladu sa mogućnostima podizati. Prema tome, cilj postoji.
Povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moja uvažena kolegica Caparin je povrijedila Poslovnik jer je ispravila moj točni navod. Ja sam rekla da cilj postoji, ali se taj cilj ne ostvaruje zbog nedostatnosti ove mjere. Za 256 kuna dječjeg doplatka nitko se neće usuditi povećati broj djece, a cilj nam treba biti da se u Hrvatskoj rađa što više djece uz primjenu ostalih mjera pa i dječjeg doplatka ali ta naknada mora biti adekvatna.
Kolegice Lalić vi ste iznijeli jednu tvrdnju koju je zastupnica Caparin ocijenila kroz institut ispravka netočnog navoda netočnom. Vi se javljate za povredu Poslovnika i tvrdite da je vaša tvrdnja točna. Nitko ne može arbitrirati. Zastupnik ima pravo smatrati neku tvrdnju točnom ili netočnom ali se ne može onda kroz institut povrede Poslovnika tvrditi: Moja tvrdnja je točna a nije točno ono što je, u pogledu točnosti te tvrdnje iznio drugi zastupnik. To je onda replika i borba mišljenja. Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Kolegica Lalić je iznijela niz netočnih navoda. Ja ću pripomenuti jedno što se ponavlja u Hrvatskomu saboru, a to su mogli i oni učiniti u četiri godine. Nije točno da na pojedinim adresama je prijavljeno 20, 30 i 50 ljudi iz, Hrvata ili hrvatskih državljana koji nisu sa mjestom boravišta u Republici Hrvatskoj. I to ste pokušali učiniti u vrijeme koalicijske vlasti pa ste kad ste provjeravali Makarsku, Imotski i Čapljinu, Slavonski Brod vidjeli ste da to nije istina. No međutim, tko će dobiti dječji doplatak vezan i veže ga se sa mjestom prebivališta, ne veže ga se uz ovaj zakon, Zakon o mjestu prebivališta i boravišta mora poštivati i onaj ako će ispuniti uvijte iz ovoga zakona. Međutim u vašoj četiri godine koalicijskoj vlasti gnjavili ste ljude i sad nemate više šanse to učiniti kao što ste učinili prije toga.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Lucija Čikeš. Ispravak netočnog navoda.
Hvala poštovani predsjedniče. Gospođa je istaknula u svom izlaganju jednu rečenicu za prosječnih 250 kuna nitko neće odlučiti se na rađanje. To je netočno. Jer bračni parovi ne stvaraju djecu ni zbog 250 kuna ni zbog možebitnih 2 i po tisuće kuna. Stvaranje potomstva je i radost rađanja i zadovoljstvo majčinstva to je jedna osobna stvar. To je jedan osoban stav i nema novca koji to može platiti. Ali ovim bi se pomoglo samo donekle onim obiteljima koja imaju najniža primanja.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević, Klub HSP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade. Prije svega u ime Kluba HSP-a zamolio bih i predstavnike kluba i HDZ-a i SDP-a kao i gospođu potpredsjednicu da prestanu jalovo se obračunavati i prepucavati vezano za ovu tematiku jer na taj način samo stavljamo ove teške probleme o kojima smo nazočni, znači pitanje i teškog socijalnog i demografskog položaja Hrvatske u zapečak. Okrenimo se onome za što jesmo tu. Grešaka je bilo i na jednoj i na drugoj strani. Znači i onome dijelu dok je bila bivša vlast. Ona je pridonijela, nije rješavala učinkovito i odgovarajuće te probleme, ova vlast je puno na tome dijelu obećavala, jedan manji dio je napravila ali to nije to. Prema tome, ajmo rješavati probleme u ovoj državi, a za prepucavanja ima vremena. Imali smo sad dovoljno vremena za prepucavanje u sklopu predizborne, odnosno izborne kampanje za lokalne izbore. Sad taj dio stavimo u stranu. Ajmo se posvetiti onome za što mi jesmo i što hrvatski građani i hrvatski narod od nas očekuju. Naime sama činjenica vam je dosta dobro poznata kakav je danas težak socijalni i demografski položaj u Hrvatskoj. Činjenica o tome da prosječna četveročlana obitelj svoje rashode pokriva jedva sa 60% prihoda dovoljno govori kakva je situacija. Također činjenica, a znači i zaduženost građana preko 60 milijardi kuna kod banaka. Nije to zaduženost za luksuz nego za puko preživljavanje, brojka nezaposlenih i samo uzmite samo varijantu demografsku zbilju Hrvatske. Imamo ovdje podatke, ja ću ih još dopuniti i u ime Kluba. U prosincu 2001. u Hrvatskoj je bilo 628 tisuća 654 djece. 2002. 513 tisuća 369. 2003. 490 tisuća 884. 2004. 466 tisuća 545. Sad u travnju 2005. godine je ta brojka 412 tisuća 341 dijete. Broj korisnika u travnju će biti 214 tisuća 297, ali nažalost još do dan danas, ovih dana će biti isplaćen dječji doplatak znači za travanj, a mi smo već 20. svibnja. Prema tome svi ovi podaci zorno govore da je situacija više nego loša, da je više nego alarmantna. I prema tome ajmo u tome dijelu razgovarati i dogovoriti se. Podržimo ovo kao prvi korak. Istina trebalo je to i ranije napraviti, kao što je trebalo mnoge druge stvari riješiti. A to je i pitanje studenata. Nema valjanog razloga zašto je studentima koji se nalaze na redovitome školovanju ukinuto pravo na dječji doplatak. Ili sami budimo svjesni sa stipendijama u jednom ide u drugom dijelu ne ide. I to nije rješenje odgovarajuće. Vratimo taj dio. Mi smo suglasni da se vrati u zakon da studenti dok se nalaze na redovnom školovanju imaju to pravo. Također je pitanje alimentacijskoga fonda, pitanje alimentacijskoga fonda. Zašto država konačno to ne bi riješila, jer država se daleko bolje može pravno obračunavati sa onima koji se ne pridržavaju svojih obveza, znači neodgovornih roditelja. Daleko, prvo je svega neka ona to isplati djeci a onda putem ovrhe, znači ima daleko bolja pravna sredstva, ima i Državno odvjetništvo, ima daleko bolju mogućnost kako i na koji način se može namiriti. Prema tome tako to onda u tome slučaju ne bi bio ni veliki teret za državni proračun ako bi se uvele, a mogu se uvesti mehanizmi koji će u svakom trenutku moći ono što država je platila djetetu, znači povratiti regresnim zahtjevom u državni proračun. Također je ovdje potrebno kazati da sve ovo što se danas ovdje čuje ne služi nikome na čast. I ako ne poduzmemo mjere da se ta pitanja počnu rješavati situacija će nam biti i gora. I sami ste svjesni i činjenice da imamo isti broj na popisu birača i na popisu stanovništva. Čuli ste i one smiješne izjave državnog tajnika Palarića kako je brojka ista zbog činjenice kad su popisivači dolazili pa su kucali na vrata pa veli nikoga nije bilo kući pa zato nisu bili popisani. I zbog toga ta jedna razlika. I sad moram na kraju kazati onaj jedan dio što je i ova Vlada, odnosno HDZ obećavao vezano za branitelje. Nas u Klubu HSP-a je dosta zvalo branitelja, to je riječ o Hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskoga rata kojima je bivša vlast ukinula to pravo na dječji doplatak. Nije ni vrijedećim zakonom također to pitanje vraćeno i oni sad kažu, gledajte situaciju. Djeca onih protiv kojih smo se mi borili imati će pravo na dječji doplatak, mi nećemo imati prvo na dječji doplatak. Normalno Hrvatska je socijalna država i u tome dijelu treba se jednako ponašati. Ali kažem mislim da nije bilo razloga da se u ovaj krug ne uključe i sami Hrvatski ratni vojni invalidi sa, njihova djeca da nemaju to pravo. Oni čak kažu da može biti i manji iznos i sve ostalo. A također u svemu, u sklopu svega ovoga trebalo bi stvarno razmišljati i o podizanju, o smanjenju ovoga cenzusa vezano za kad i pod kojim uvjetima se može ostvariti pravo na dječji doplatak. Prema tome ajmo krenuti sa ovim zakonom, početi rješavati ove probleme koji su nazočni, a nemojmo se dalje prepucavati jer to od nas sigurno ne očekuje hrvatski narod. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa ispravljam netočan navod kolege Kovačevića koji kaže da je ovo jalovo prepucavanje između Kluba SDP-a i kluba HDZ-a. Ma netočno je gospodine Kovačeviću. Nema veze ni sa jednim ni sa drugim klubom, ima veze sa našom dužnosti zastupničkom, da svakog ministra pa i gospođu Kosor pitamo zbog čega je nešto napravila ili nije napravila. S druge strane ovdje se danas ipak argumentirano raspravlja o problemima djece, jedne vrlo osjetljive kategorije. Prema tome nema veze sa jednim ili sa drugim klubom nego sa radom ili neradom ministarstva, ali isto tako i sa obnašanjem naše zastupničke funkcije.
Drugi ispravak, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa. Evo upozorila bih isto kolegu o jalovom prepucavanju, a između ostaloga kaže, evo pa tako ovih dana će biti isplaćen za travanj dječji doplatak a nalazimo se u svibnju. Pa ni plaću ne dobivamo za svibanj nego ga dobivamo za mjeseca …
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana potpredsjednice i ministrice sa svojom suradnicom. Hrvatska javnost mogla bi zaključiti s obzirom da ste osobno se ovdje i pojavili u obrani i predstavljanju ovog zakona da se radi o vrlo vrlo značajnoj stvari. I mi pozdravljamo i … ovdje se radi o jednom malom koraku kojeg je za pozdraviti. Međutim narušen je radom ministarstva ili bolje reći neradom ili nesposobnošću jedan sustav rješavanja, sustavnog rješavanja problema djece, mladih obitelji koji je započeo koalicijskom vlašću. Vi vidite obitelj i to se točno vidi iz zakona koji su ukinuti a koji su bili napredni, iz programa koji se više uopće ne primjenjuju već se sada govori o dostojanstvu kako kažete vi obitelji i o povratu ponovo dostojanstva obitelji. Dakle vi ste se još ranije u oporbi i sada u vlasti postavili kao zaštitnik dostojanstva svakog čovjeka pa evo sada i obitelji u Republici Hrvatskoj. Međutim kada smo već kod dostojanstva da apsolviramo to, da vam ne ponavljam ono što sam vam rekla, da svako ljudsko biće ima svoje dostojanstvo, to piše i u Ustavu. I da vlast nema tu moć ni jedna, da oduzme niti da vrati to dostojanstvo, ali može itekako štetiti čovjeku. Međutim ne dolikuje, jedna vlast može biti nesposobna i to se vrlo brzo vidi, ne trebaju tu četiri godine mandata, dosta je godina i šest mjeseci da je to izvan svake sumnje. Međutim nije dostojanstveno, ne dolikuje niti jednom državnom dužnosniku da ne govori istinu i da ne obmanjuje javnost. Vidite pogled na obitelj, dakle na to vraćanje tog kako ste vi zamislili dostojanstva obitelji gdje se žena, jer čitav niz stvari upućuje upravo na to, na takvo viđenje obitelji koja ćući pored ognjišta, a muž ide vani pa ako nešto donese za obitelj, priskrbi i to donese. A tu je i država koja će tu i tamo nekakvom mjerom omogućiti eto i stimulirati to siromaštvo, ali da bi se prikazala vlast kao dobročiniteljica. Vlast prije svega nije Karitas, nije Crveni križ, vlast mora imati dušu ali ona treba rješavati probleme, a ne plakati nad sudbinom građana. Upravo to. I evo vidite za vrijeme koalicijske vlasti prošireno je pravo, dječji doplatak, za nešto što nije prije bilo pojmljivo da se dogodi. Pravo na porodni dopust da imaju studentice pa ta djeca imaju također pravo na dječji doplatak. Ali sada evo vidite otvaramo jednu veliku klopku zato što sustav nije riješen. Pa eto može biti korisnik po ovom zakonu svaki hrvatski državljanin koji ima prebivalište u Republici Hrvatskoj. Mi smo doduše nedavno nešto malo poboljšali taj Zakon o prebivalištu i boravištu, ali nismo riješili sustavno što ja priznam da je vrlo teško, ali izvolite gospodo pobrinuti se za kontrolu prebivališta. Pa prema tome evo što sada možemo iščitati iz ovog članka. Dakle hrvatski državljanin koji ima prebivalište u Republici Hrvatskoj može ostvariti to pravo a u praksi čitaj, koji ima prebivalište, prijavljeno prebivalište u Makarskoj. Nedvojbeno je utvrđeno da tamo prebiva, odnosno imaju prijavljeno prebivalište ljudi koji tamo ne prebivaju niti borave. I vlast to mora kontrolirati. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije to samo pitanje glasovanja, jer se to pitanje najčešće zaoštrava samo od izbora do izbora nego jednako tako to je sustavno veliki problem jer se mogu, a i nedvojbeno je da se odlijevaju velika sredstva i dobivaju po zakonima razne povlastice, razna davanja ljudi koji zloupotrebljavaju zakon, odnosno kojima to niti po zakonu ne pripada, a posljedica je toga da to pravo onda koje im se širokogrudno pa i ovim zakonom otvara, korisnici zbog nedostatka sredstava ne mogu ostvariti. Što imamo u praksi? Vi ste također pompozno i time ste se i hvalili i to je dobro da ste učinili, da ste, to je jedno bilo od vaših obećanja, povećali porodne naknade. Međutim što se događa u praksi, da one ne kasne. Da ono što je zakonom omogućeno upravo zbog sustavnog nerješavanja stvari, a prvenstveno što je gospođa Lalić istaknula zbog ukidanja programa za samozapošljavanje žena, da se time ne koriste žene jer nemaju taj luksuz da bi ostale kući na porodnom dopustu i da koriste to pravo. Prema tome ostalo je to golo pravo. Vrlo je jednostavno izvršiti analizu koliko žena koristi to pravo. I na kraju krajeva zašto se odbio SDP-ov prijedlog od delimitaciji porodnih naknada da bi žene koje ostvaruju, koje su uspješne u svom poslu, koje imaju negdje plaću koja je iznad tog prosjeka zašto ih onda kažnjavati. Prema tome za jedan krug žena porodni dopust je još uvijek kazna i upravo smo na to ukazivali, ali za ludu. Spomenuli ste bili i Kazneni zakon, ali niste spomenuli odmah, ne znam da li znate, da je upravo za vrijeme koalicijske vlasti čitav niz zakonskih odredbi, odnosno čitav niz mjera inkorporiran upravo i u Kazneni zakon i u Zakon o kaznenom postupku. Što je sa zlostavljanjem i zanemarivanjem djece? To je još uvijek tabu tema za ovu vlast. Djeci se ne vjeruje, ali evo vidite široko se govori, odnosno prikazuje se velika briga. I ja vjerujem da ta istinski možda briga i postoji, u nekoj nakani, ali da nema znanja, da nema sposobnosti, to je apsolutno, apsolutno evidentno. Nedavno mi je pristupila jedna žena, evo o tome je govorila i kolegica Lugarić, pa prema tome više to nisu usamljeni slučajevi nego konstante. Nešto na što se više državna vlast ne može oglušiti. Žena 4-ero djece, ima, vrlo mlada žena, 3 djece, četvrto na putu, gdje poslodavac ne daje plaću. Država kaže da joj to nije problem, da ona radi kod privatnika. Što država radi da te upravo osobe prisili i da kontrolira provedbu zakona da poslodavci isplaćuju plaću radniku, a na vlastito ženama majkama koje su to najugroženije. Ona povremeno izmoli, povremeno izmoli kaže mi po 500 kuna svaki drugi mjesec, kao kuharica kod jednog privatnog poslodavca. E vidite, za vrijeme koalicijske vlasti neisplata, ne pravo na plaću, nego neisplata plaće radniku bila je predviđena kao kazneno djelo. To je ukinuto. Mi smo zanovili čitavu priču, a Vlada uporno odbija taj prijedlog. Ali s druge strane, omogućava onima koji su ostali dužni i državi i radniku da hitro osnuje novu tvrtku. I baš je briga, pa nije ju briga izgleda ni za svoja sredstva, a kamoli da li je isplaćena plaća radniku ženama. Prema tome, status žene se dramatično pogoršava i tu morate nešto učiniti. Ovakvim mjerama tu i tamo stvara se samo privid, a onako kako je koncipiran uz nemogućnošću kontrole više će se sredstava nezakonito iscuriti nego što će to korisnici na temelju ovog postavljeno moći ostvariti. U tome je problem.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ma gospođa Opačić je već dobro poznatim svojim stilom započela ovu raspravu, citiram: "Narušeno je radom ministarstvo ili nesposobnošću sustavno rješavanje" ...
Ingrid Antičević-Marinović, ne Opačić.
Marinović, ispričavam se. Ispričavam se. "Narušeno je radom ministarstvo ili nesposobnošću sustavno rješavanje problema djece i obitelji." Nije istina, gospođo Marinović. Ovo ministarstvo koje je Ministarstvo obitelji, naglašavam, itekako brine i čitavim nizom izmjena Zakona u kojima je obitelj u centru pozornosti, rješava ove probleme. Ovo Ministarstvo osnovalo je čitav niz savjetovališta za obitelj koji rješavaju probleme, goruće probleme na terenu. Drugo, isto tako ste rekli da zlostavljanje i zanemarivanje djece je tabu tema ove vlasti. Ako pročitate izvješće pravobraniteljice za djecu za 2004. godinu onda ćete upravo vidjeti u tom izvješću da ova vlast u suradnji s njim itekako brine i rješava ovaj gorući problem u društvu. Hvala.
Hvala. Drugi ispravak, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ovo je zaista niz netočnih navoda. Jedno je da je ovo Ministarstvo dosta jedna godina i 6 mjeseci pa da već sve napravi. Vi ste imali, gospođo, 4 godine pa niste napravili ono što ste trebali, a ovo Ministarstvo ima dalje do 4 godine vremena napraviti što je zacrtalo. Netočno je da je u Ministarstvo nerad, nesposobnost Ministarstva, itd. Uz to da je ukinulo i neke zakone koji su vitalni. Gospođo, sjetite se šta ste vi radili. Neću govoriti o rodiljnim naknadama nego vi ste to ukinuli pa je bilo 6 mjeseci mjesto 12, odnosno 3 godine. Umjesto tisuću 600 davali ste 900 kuna, itd. Kažete da je status žena dramatično se pogoršava. Jučer je bio, mislim, dan žena u poduzetništvu. Napadate Ministarstvo da ukida programe za samozapošljavanje žena. Zaboravljate šta čini ova Vlada i Ministarstvo za gospodarstvo u tom dijelu, a još k tome se ismijavate obitelji kao ognjištarskoj obitelji. Mogu vam reći da i ja kao žena jesam žena za obitelj i konzervativna i ognjištarka, ali sam za napredak ove Hrvatske države. I obitelj čini muž, žena i dijete.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Kolegice Antičević, nažalost ja imam samo 2 minute za ispravak netočnog navoda, a trebalo bi mi 10 minuta. Nisam se nažalost prijavila za raspravu, ali nije potrebno odgovarati na neistine. Ali samo ću iznijeti nekoliko ukoliko to sve stignem. Pa ću početi, kontrola prebivališta. Imali ste vremena od 4 godine, učinili ste ono što ste učinili, ponižavali ljude u pograničnim dijelovima Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini, pogotovo prema Makarskoj. I kad ste to učinili HDZ je u Makarskoj sa koalicijskim partnerom sada pobijedio. Nije točno da ova vlast promovira majku na jedan primitivan način, onako kako vi to govorite. Ognjište je osovina obitelji. To morate znati. Uz ognjište su se stvarale i rađale mnoge velike hrvatske obitelji. Ognjištari su, ako hoćete, molim vas, znati da su ognjištarska djeca branila ovu domovinu. Prošireno pravo na dječji doplatak od vaše je koalicijske vlasti, ma koliko ja znam da su se smanjili rodiljne i porodiljne naknade. Zatim, rekli ste ...
Hvala lijepa. Hvala lijepa.
Još jednu.
Ne, hvala lijepa. Vodite se računa. Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je Poslovnik jer ste dozvolili da se zloupotrijebi ispravak netočnog navoda i prenese dezinformacija javnosti, a to je da je makarski HDZ pobijedio. Makarski HDZ nije pobijedio, a ponajmanje je pobijedio zbog toga što je makarski SDP i hrvatski SDP pokušao uvesti red u područje Makarske kad su u pitanju zloupotrebe u korištenju socijalnih naknada.
I to bi trebala biti povreda Poslovnika što se osporava jedna tvrdnja?
Da.
To nije nikakva povreda Poslovnika i to otklanjam. Vi ste povrijedili Poslovnik, kolegice Antunović. Četvrta, ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala, gospodine predsjedniče. Naime, netočan navod kolegice Antičević je da vlast ne rješava probleme. Interesantno. Vaša vlast je davala obećanja i prava koja nije ispunjavala. Sjetimo se brojnih potpisanih kolektivnih ugovora koji uopće nisu poštivani. Dokaz su brojne tužbe, tako da ova vlast ima najveći posao prikupiti milijarde koje će trebati da se to sve otplati. Hvala.
Poštovana zastupnica Božica Šolić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Antičević, kazali ste da je ministrica tvrdila da sa ovim izmjenama vraća dostojanstvo i tvrdite da to nije točno. Da se dostojanstvo zapravo, da je dostojanstvo urođeno. A ja vas ispravljam i kažem da se dostojanstvo lako ugrozi i vaša koalicijska vlast ugrozila je kada je bila na vlasti, dostojanstvo djece sa posebnim potrebama jer im je ukinula doplatak. A isto tako povrijedili ste dostojanstvo sve one djece koja su danas u Caritasu u Brezovici kada ste stvarali mnoge afere pred izbore. Tvrdilo se po vašem, međutim, izjalovilo se inspekcija je rekla sve. To se treba zapitati da se lako dostojanstvo ugrozi. Hvala lijepa.
I konačno 6. ispravak poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Netočan je navod uvažene kolegice da je ova vlast ukinula kazneno djelo neisplate plaće zaposlenicima. Dokazano djelo u materijalno-kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske kao takvo nije nikada bilo inkriminirano pa se onda nije moglo kolegice niti ukinuti.
Hvala lijepa. U 10,42 je isteklo vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu, na koju idemo. Poštovani zastupnik Drago Prgomet, izvolite.
Hvala, poštovani gospodine predsjedniče, gospođo dopredsjednice Vlade, kolegice i kolege. Postoje neki zakoni koji na prvi pogled mogu izgledati vrlo malo bilo normativno bilo po efektima koje korisnicima donose, čije donošenje ili nedonošenje vrlo jasno govori o vrijednosnom sustavu države i Vlade koja je načelu te iste države. Polazeći od ja vjerujem svima prihvatljive da su djeca najveće bogatstvo ovog svijeta pa i ove države, da se vrijednost države ogleda ili snaga države ogleda u zaštiti najslabijih, onda i ovaj Zakon sigurno karakterizira ovu državu i ovu Vladu kao socijalno osjetljivu, demokratski ustrojenu, moralnu i normalnu i Vladu s posebnim senzibilitetom za najosjetljivije grupacije ovoga društva. Bojim se da smo u raspravi pobjegli od problema kojeg vjerujem svi svjesni a o njemu je već bilo govora u nekoliko navrata u ovom Saboru, a to je problem depopulacije Hrvatske države, ja ću vas podsjetiti samo kroz jedan izvadak iz časopisa "Demografi" kojeg izdaju Ujedinjeni narodi, koji predviđa da ćemo za dvadesetak godina u Hrvatskoj imati za oko 300 tisuća stanovnika manje, gotovo jedna županija će nam izumrijeti. Drugi problem, ne samo depopulacijski je taj što postajemo skoro najstaračkija država u ovom dijelu Europe. Prema tome, ne zadržavajući se na pravnim elementima niti financijskim efektima koje ova Zakon donosi, ponovit ću ono što sam u uvodu rekao, da je donošenje ovog Zakona, prihvaćanje ovog Zakona doista obaveza svih nas, i kroz njegovo prihvaćanje pokazat ćemo doista taj senzibilitet prema ovom problemu i prema djeci koji će biti korisnici dječjeg doplatka, ne podcjenjujući ovo što su kolegica Antičević i kolegica Opačić rekli da je moguća zloupotreba međutim, doista ne vidim zakona koji na žalost mogu zloupotrijebiti. Ali opće dobro koje ovaj Zakon donosi je daleko iznad toga. Prema tome, smatram da Zakon zaslužuje apsolutnu potporu svih saborskih zastupnika. Ujedno želim pozdraviti namjeru Vlade da sukladno financijskim mogućnostima nastoji raditi na projektima koji su sadržani u nacionalnom programu demografskog razvitka koji je donesen prije 9 godina u ovome Domu, čija je namjera ovdje smo čuli različitih definicija obitelji, čija je namjera revitalizacija obitelji a ne retradicionalizacija kako je navedeno, te vjerujem da će do kraja mandata ono što je Hrvatska demokratska zajednica i obećala i realizirati na ovom području. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Dvije obavijesti, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Dražen Bošnjaković sazvao je sjednicu Odbora za 12 sati u dvorani 133. A predsjednik Odbora za obrazovanje, znanosti kulturu Petar Selem, u 14 i 15 sati, u dvorani "Ante Starčevića". Poštovani zastupnik Andrija Hebrang izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Meni je drago da se u ovom Saboru ovako vrše prepucavanja u interesu što boljeg standarda djece, što većih socijalnih prava djece i što bolje demografske obnove, jedino mi je žao što se kao oružje koriste netočni podaci. Resorno Ministarstvo koje vodi gospođa potpredsjednica, nije imalo niti punih godinu dana da ostvari svoja predizborna obećanja, jer kao što znate prošla godina, kao što znate prošla godina.
Kolega mobitel vam reagira. Do vas netko.
Resorno Ministarstvo i ova Vlada nisu imali niti punu godinu dana za realizaciju svojih programa jer kao što znamo prvi kvartal prošle godine je protekao u privremenom financiranju koje je prethodna Vlada odredila. Dakle, naravno da se sva predizborna obećanja nisu mogla ispuniti u manje od godinu dana, međutim, je resorno Ministarstvo pokazalo izrazitu konstruktivnost pa ja bih rekao čak povremeno i agresiju prema socijalnih davanjima, to mogu reći zato jer sam bio uvjetno rečeno u suprotnom taboru vodio sam gospodarstvo, pa sam se bojao svaki puta pred Vladu kada sam vidio gospođu KOsor sa nekim papirom, rekao opet odlazi nešto u socijalna davanja. Rezultat tih njezinih poteza je da je proračun ove Vlade, u rashodima čak 53,9% u socijalnim davanjima, i to je najveći postotak za socijalna davanja u povijesti Hrvatskih proračuna proteklih 15 godina i mislim da je to za čestitati. Toliko o objektivnim pokazateljima. Što se tiče ovoga zakona koji je pred nama, također Ministarstvo pokazuje jednu osjetljivost za pitanje demografske obnove ali i osjetljivost za socijalna pitanja djece, jer su i ona ispravljena i o njima mi je žao da nitko nije ovdje govorio pa ću ja reći nekoliko riječi, a isto tako osjetljivost za onu djecu koja su mentalno ili fizički nesposobna pratiti svoje prijatelje i kolege u razredu i zbog toga su do sada često puta izgubila pravo na dječji doplatak. To su možda mali koraci, međutim, kada se sve zajedno što je u ovom zakonu predviđeno i ovdje nama predloženo, spoji onda je to jedan iskorak u ispravljanju nepravdi koje su postojala prema djeci i naravno njihovim roditeljima. Dječji doplatak je svakako ja bih rekao jedan od karika u nizu lanca demografske obnove, ne najvažniji i ne uvijek najuspješniji ali je sigurno najsocijalniji i najhumaniji. I zbog toga ga treba neprestano korigirati i neprestano poboljšavati što se ovim prijedlogom čini. Ono što nas treba zabrinuti to je da broj korisnika smatra se pod time roditelji, odnosno ostali koji brinu za djecu, i broj djece je u protekle 4 godine smanjen za 20%, ali nisu prava smanjena nego nažalost broj djece. Kada je broj korisnika smanjen onda se moramo svi zabrinuti a ne pokušati taj problem politizirati, jer to nije korektno prema toj djeci a niti prema demografskoj politici Vlade, odnosno nacije. Ovdje se ispravljaju ja bih rekao četiri dosadašnje nepravde, bez obzira tko je kriv na njih, i to je najmanje važno, bitno da se ispravljaju. Prvo, onemogućava se već od 2001. godine da djeca sa, da djeca roditelja sa prebivanjem u Republici Hrvatskoj, hrvatskih građana ne mogu imati, mobitel je isključen, fiksna linija samo radi, da djeca moraju čekati tri godine da bi stekla pravo, djeca hrvatskih građana da bi stekla pravo na dječji doplatak što je apsolutno nepravedno prema njima jer je sužavanje prava a mi smo donijeli 1996. godine nacionalni program demografskog razvitka u kojem je jasno rečeno da se prava ne smiju sužavati, nego da se moraju povećavati sukladno financijskim i drugim mogućnostima društva. Isto je to donijela i prethodna Vlada u svom nacionalnom, obiteljskom, dokumentu koji se zove nacionala obiteljska politika. Drugo što je ispravljeno, to je nepravda prema djeci sa smetnjama u psihofizičkom razvoju, o tome nitko ovdje nije dobronamjerno diskutirao. Naime, u članku 10. se određuje do koje godine dijete može koristiti dječji doplatak, dakle, za djecu u osnovnoj i djecu u srednjoj školi. To je 15., odnosno 19 godina života, odnosno razredu koji navršava tu godinu. Međutim, izuzetak od toga su djeca sa psihofizičkim smetnjama u razvoju koja ne mogu redovitom dinamikom upisivati sljedeće razrede, pa će imati više godina od ovog ograničenja i izgubiti pravo na dječji doplatak. Izuzetak su bili propisi po socijalnim pravima a ovdje se sada proširuje kao izuzetak i na ostale propise koji omogućavaju da se takvoj djeci produlji pravo na dječji doplatak, jer se utvrđuje njihovo psihofizičko pravo i odgađa im se pravo upisa, ali s time se ne odgađa pravo na dječji doplatak. Treća nepravda koja je ovdje ispravljena je nepravda prema djeci sa težim zdravstvenim problemima, koje su mogli imati produljenje prava na dječji doplatak do 27 godine života, ali propisi po kojima se to utvrđivalo su bili suženi samo na propise iz socijalnih područja. Ovdje su oni prošireni i na druge propise kao što su propisi podzakonski akti i Zakona o radu i nekih drugih, dakle, i takva djeca sa težim oštećenjem zdravlja moći će sada koristiti u puno širem, puno šire pravo dječjeg doplatka do 27 godine života. I napokon četvrto, a to su strani državljani sa pravom boravka u Republici Hrvatskoj sa prebivalištem koji su bili diskriminirani u odnosu na hrvatske građane što je ispravljeno i što je gospođa potpredsjednica istaknula, sukladno je Europskoj uniji ali je sukladno Hrvatskom ustavu koji u svom trećem članku kaže da su najviše vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske upravo jednakost svih građana. Ovdje je bilo nekoliko riječi o djeci u Makarskoj, mislim da je to politizacija problema koji postoji a to je da djeca hrvatskih državljana koji imaju prebivalište u Bosni i Hercegovini privremeno ili trajno prijave se zbog dječjeg doplatka u Republiku Hrvatsku. Ne znam zbog čega su nekome djeca u Makarskoj manje draga nego djeca u Zagrebu, meni su djeca u Makarskoj u srcu jednako kao i djeca u Makarskoj, i socijalna osjetljivost i demografska osjetljivost ovdje ne smiju se isprepletati sa različitim politizacijama ovoga problema. Zaključno ja bih rekao, sa svim ovim elementima koje sam nabrojio da je cjelokupni zakon možda mali korak za resorno ministarstvo ali je veliki korak za svako dijete koji će od sutra dobiti dječji doplatak a danas ga nije imalo. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Ispravljam nekoliko netočnih navoda iako je zapravo cijela intonacija poštovanoga kolege išla u pravcu afirmiranja nečega čega u ovome Zakonu uopće nema pa sam se u jednom trenutku upitao da li zapravo razgovaramo o istoj materiji. Dakle, ova priča sa tobožnjim ispravljanjem tobožnjih nepravdi kada je riječ o djeci sa smetnjama u psihofizičkom razvoju uopće ne stoji, to nije materija koja se uopće regulira ovim zakonom jer je ona regulirana u nekim drugim zakonima. Također konstatacija da je ova Vlada, tobože socijalnija po udjelu socijalnih troškova od bilo koje druge do sada, također ne stoji. Naprosto zato što taj podatak onda iskrivljuje činjenicu i zamagljuje činjenicu da se zapravo manje izdvaja za pojedina socijalna prava nego što se izdvajalo prije. Pa u samom obrazloženju zakona se pokazuje da se sredstva kada je riječ o ovom konkretnom socijalnom pravu smanjuje iz godine u godinu, dvije i pol milijarde u 2001. smo došli na milijardu i pol. I to je meritum stvari.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Replika poštovani zastupnik Mato Crkvenac, izvolite.
Gospodin zastupnik Hebrang naglašava da Vlada ne djeluje efektivno ni punu godinu dana, iz Vlade se često također čuju slične intonacije, točno je da je Vlada u prvom dijelu svog mandata, ja čak mogu i prihvatiti da do sada nije bilo dovoljno vremena za promjene ali ne može se prihvatiti to što nema zamisli politike, plana, strategije, ovdje danas ministrica inzistira na tome kako Vlada nije donijela populacijsku strategiju, jasno da nije, onda se ne bi protivila tome da se smanji PDV na dječje potrepštine ali ne može donijeti populacijsku kada nema gospodarsku strategiju koju sektor je vodio gospodin Hebrang. I sada mu je, sada mu je smijenjen i pomoćnik koji je to trebao izvesti. Pogledajte što su hrvatski interesi, kako voditi populacijsku politiku, ne znamo što su nam interesi, kako ćemo ih obraniti u Europi, naši prijedlozi da se smanji PDV na dječje potrepštine odbijeni su uz obrazloženje Vlade da smjernica 6. Europske unije se tome protivi. Pa ta Europska unija gospodo nas odbija, kakve mi smjernice slijedimo jedne unije koja još nas ne prihvaća. S druge strane uvažene članice te Europske unije polažu vijence pod četnička spomenike, koga mi to slijedimo, koja je to naša politika, gdje je naša pamet u svemu tome, e to je trebalo biti jasno do sada.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo, štovani gospodin Vidović očito ne poznaje zakonsku problematiku koja je ovdje korigirana.
Replika je kolega Hebrang na kolegu Crkvenca.
A ovo ne mogu, dobro, za gospodina Crkvenca onda, Vlada ima gospodarsku politiku onu s kojima je pobijedila na izborima. Hvala.
Replika poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Ma evo, replicirala bih uvaženom kolegi Hebrangu, naime, ne samo on nego u više navrata se danas tu spominjala Makarska pa je i kolega Hebrang rekao, slučaj Makarske se želi ispolitizirati i makarske djece. Kolega Hebrang, ne radi se uopće o politizaciji, radi se o činjenicama, prema tome kada se kaže i kada postoje činjenice da je u Makarskoj više imamo građana na popisu birača nego što imamo stanovnika i to ne malo nego nekih oko 700 onda su to činjenice koje govore da nešto u svemu skupa ne štima. Činjenica je da u Makarskoj žive ljudi odnosno prijavljeni su ljudi koji u njoj ne žive. Nije to samo problem Makarske. To je problem isto tako i Vrgorca i ostalih pograničnih mjesta jer se jednim dijelom ljudi prijavljuju zbog toga da bi u, kod nas u Hrvatskoj mogli ostvariti prava kao što je pravo na porodiljni dopust, kao što je pravo na dječji doplatak. Postoji jedna, jedan vic od kolega u Vrgorcu da u Vrgorcu svaka kuća ima kućnu, svako domaćinstvo ima kućnu pomoćnicu. Prema tome to su činjenice i to nije politizacija i o tome treba voditi računa da se osiguraju mehanizmi, da ne dođe do zloupotrebe prava.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ovaj zakon ima 4 bitne karakteristike. 1. on nosi oznaku P.Z.E. i nosi ju s pravom. Nosi ju s pravom jer se ovim zakonom, on se usklađuje s preporukama Vijeća Europe i Europske unije o jednakim pravima djece na socijalnu sigurnost i jednakost građana koji prebivaju u Republici Hrvatskoj odnosno sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europske zajednice i njihovih država članica i Republike Hrvatske. Predložene izmjene i dopune Zakona o doplatku za djecu dio su preuzetih obaveza o usklađenju zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. To je posve točno. Proširujemo to pravo dakle i na strance. Protiv toga nema nitko ništa. Svi to ovdje podržavamo. Malo začuđuje kad već nosi oznaku P.Z.E. zašto ne ide po hitnom postupku? To je zakončić od 12 članaka. Od toga su 3 ili 4 potpuno ista. Mogao se po hitnom postupku izglasati i u petak smo ga mogli usvojiti. Danas smo ga u 15 sati mogli usvojiti. Neki drugi zakoni koji nose oznaku P.Z., u pravilu, zapravo svi idu u pravilu po hitnom postupku. Čini mi se da je to tako i po našem Poslovniku. Evo mi smo jučer, prekjučer raspravili Zakon o telekomunikacijama koji ima 77 članaka. Tražili smo skidanje hitnog postupka. Nije prihvačeno zbog toga što ima oznaku P.Z.E. pa se ja pitam sad da li kod tih malo većih zakona kao što je ovaj o telekomunikacijama kojim se očito hoće malo zamuljati situacija pa nekom malo pogodovati pa onda oni ne mogu ići u dva čitanja da se to ne bi baš razotkrilo nego moraju ići po hitnom postupku jer im se okačila oznaka P.Z.E., a ovakvi zakončići od 12 članaka ne idu. Ne idu po hitnom postupku. Njih se razvlači u dva čitanja. To me čudi. To me čudi i mislim da onaj tko želi da ta prava ti građani dobiju što prije da je se trebao zauzeti zato da to danas već izglasamo u 15 sati. Kad ga se već nije ponudilo, koliko godinu i pol od preuzimanja vlasti? A moglo ga se pa to pripremiti ovaj zakon, pa to vam je 7 dana posla za vaše vrijedne pomoćnike. 2., druga karakteristika ovog zakona to je ukidanje obaveze nepredviđenog trogodišnjeg, ne ... [[Govornik se ne razumije.]] obaveze neprekidnog trogodišnjeg prebivališta. Koja je ključna riječ u ovoj formulaciji? Neprekidni. Neprekidno prebivalište. Da li će to prebivalište trajati 3 godine? Možda netko smatra da je to prestroga obaveza. Dobro. Smanjimo ga na godinu. Smanjimo ga na 6 mjeseci. Ali nemojmo ukidati obavezu neprekidnog prebivališta. Zašto? Zato gospođo potpredsjednice Vlade jer otvarate prostor manipulacije. Ne samo da ga otvarate. Vi pozivate na takvu manipulaciju. Vrlo jednostavno. Bilo koji državljanin Republike Hrvatske koji ne prebiva, stvarno ne prebiva u Republici Hrvatskoj doći će, prijavit će svoje prebivalište. Vrlo jednostavno. I počet će ostvarivati drugi dan ovo pravo. A da li on stvarno ovdje, tko će to plaćati? Porezni obveznici ove zemlje. Da postoji recipročna odredba pa da mi možemo otići u Bosnu i Hercegovinu pa prijaviti tamo pa tamo dobivati dječji doplatak, ajde. Pri tome pazite nema ni kontrole da li netko takvo pravo već ostvaruje u Bosni i Hercegovini? Ili u bilo kojoj drugoj državi? Da li ga već ostvaruje? Ili će ga ovdje ostvariti duplo, a da zapravo uopće neće ovdje prebivati. Prema tome, prema tome razmislite o ovome kad već idete u dva čitanja, možda je to razlog da i ove stvari raspravimo. Razmislite o tome. Smanjite. Ne mora biti tri godine. Zašto bi moralo biti? Ali nemojte ukidati tu obavezu. Nemojte, naštetit ćete interesima, financijskim interesima ove zemlje, a otvorit ćete jedno polje manipulacije. Dovoljno je da to polje manipulacije već postoji u izbornom zakonodavstvu. Da je širom otvoreno. Ne treba nam još i u ovakvim posebnim zakonima. Tamo ga treba srediti, a ne ga ovdje otvarati. 3. karakteristika ovog zakona je ono je, ovaj zakon je jedno svjedočanstvo vjerodostojnosti. Gledajte kad se 2001. godine donosio postojeći zakon tada je Hrvatska demokratska zajednica, vi osobno ste se snažno zalagali za to da pravo doplatka na djecu imaju i studenti. Uzalud je nama tada bilo tvrditi da se student postaje sa 18 ili 19 godina. Da se s 18 godina prestaje biti dijete. Da se zakon zove Zakon o doplatku na djecu. Da student prema tome nije dijete. Uzalud. Uzalud. Vi ste tvrdili da mi, da nama nije stalo do demografske politike, da nismo socijalno osjetljivi i da to pravo svakako treba proširiti na studente. Ja vas sad pitam što to niste učinili? Što to niste sad ovdje učinili? Ja bih i danas bio protiv. Ali bih bio dosljedan. Bio bih dosljedan u svojem protivljenju tome. Ali mene čudi zašto vi niste dosljedni kad ste se već za to zalagali onda i u predizbornoj kampanji? A toga ovdje sada nema. 4. bitna karakteristika i tvrdnja analize koje prate ovaj zakon, a koje su netočne, a to je da će on doprinjeti populacijskoj politici i olakšati život obiteljima s više djece. Neće. Neće. Pomoglo bi nešto drugo. Ono što smo mi predlagali, a to je ukidanje PDV-a na dječje potrepštine. Izračunali smo koliko bi svakoj obitelji s troje i četvero djece ostalo više novca u kućnom budžetu. Koliko bi tih cipelica mogli više kupiti, koliko dječje hrane više. Koliko igrački više. To bi pomoglo obiteljima. A ne ovo da se to pravo sad proširi malo i na strance pa će još biti 7 tisuća korisnika stranaca, djece. Dobro, treba. Nema nitko ništa protiv, ali to roditeljima s više djece neće olakšati život, ali baš nimalo. Baš niti malo. Prema tome ta tvrdnja da ovaj to, da je to nekakav strašno važan populacijski zakon je netočna. Hoćete li djelovati populacijski, populacijski snažno, stvarno pomoći tim obiteljima dajte, prihvatite ovu našu ideju. Predložite vi kao Vlada ukidanje PDV-a na dječje potrepštine, izglasajmo to i pomognimo tim ljudima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice i potpredsjednice Vlade, državna tajnice, kolegice i kolege. Pa evo ja podržavam donošenje ovoga zakona, izmjene i dopune Zakona o doplatku na djecu jer se njime ipak osigurava jednaka prava djece na ekonomsku i socijalnu sigurnost. A mi smo svojim Ustavom zagarantirali da imamo jednaka prava i da ćemo se posebno skrbiti o zaštiti obitelji, a osobito djece i nemoćnih osoba. Vidjeli smo da ovim se zakonom ispravljaju neke nepravde koje su se odnosile na djecu sa posebnim potrebama, kao i na djecu sa zdravstvenim poteškoćama. Podsjetila bih isto tako da je Hrvatski sabor još od 96. godine prihvatio Nacionalni program demografskog razvitka u kome je pozornost posvećena i dječjem doplatku kao jednoj od mjera za poboljšanje prirodnog prirasta i potpori obitelji u podizanju djece, a u više navrata i opće nam je poznato kakav nam je prirodni prirast, da ne kažem odumiranje naroda. Svakako da ovo nije jedina mjera, nije ni dovoljna mjera. Ovdje se radila velika polemika vidim oko toga da ova Vlada i ovo ministarstvo nije učinilo ništa i da je ovo kao jedna mjera koja se predlaže kao spasonosna. Ovo je znači samo jedna od mjera i nije dovoljna, ali bih ja podsjetila na ono sve što se ispravilo za vrijeme bivše vlasti, sve one popularne mjere koje su se donijele, pa je to vraćanje znači porodiljnih dopusta, ipak to trebamo naglasiti koja je bila značajna mjera, vraćanje trogodišnjeg porodnog dopusta. Ovdje je kolegica rekla da to vraća ženu da čuči na ognjištu i čeka ako će joj muž nešto donijeti kući što mislim da vrijeđa dostojanstvo žene. Žena ne čuči na ognjištu, ali svakako može da čuva ognjište. Također, je govoreno da ne možemo da vlast ne može dati dostojanstvo, ali može pomoći i zaštititi dostojanstvo osobe i svakako svi ovi zakoni idu u tom smjeru. Svakako jedna od mjera za poboljšanje prirodnog prirasta je i niz drugih mjera koji se radi na gospodarskom planu kao što je gospodarski razvitak, zaposlenje, vrtići. Sve to pomaže sigurno za prirodni prirast, ali kažem ovdje raspravljamo o jednoj od tih mjera. Jedna od mjera je svakako i oprema novorođenčadi. Vidimo da naše jedinice lokalne samouprave sve češće primjenjuju tu mjeru i same potpomažu i daju potporu kod novorođenčeta što je svakako jako dobro. Ja bih ovdje se isto vratila i evo skrenula pozornost na to, na naknade, porodne naknade nezaposlenih budućih majki ili majki. U stvari za sada one mogu ostvariti tu naknadu ako su 12 mjeseci prijavljene na Zavodu za zapošljavanje i bila bi zaista jedna korisna mjera i jedan pomak ukoliko bi se ta zapreka od vremenskog ograničenja maknula. Kada govorimo evo o ovoj izmjeni, konkretnoj izmjeni zakona, onda bih rekla da je 99. godine već u Nacionalnom programu demografskog razvitka donijet je Zakon o doplatku na djecu koji je predviđao da ovaj uvjet znači bude stalno prebivalište 6 mjeseci. Taj zakon je u više navrata mijenjan i on je od 2001. godine znači stavljen taj uvjet od tri godine, što evo sada se ovim izmjenama i dopunama znači taj uvjet ukida. Svakako ja ovdje mogu podijeliti tu zabrinutost da ne bi bilo zlouporabe, ali ja očekujem da ih neće ni biti, postoje i drugi mehanizmi koji to pitanje trebaju riješiti. Ali da ovaj zakon, pored toga što je usklađen sa zakonom o, sa smjernicama Europske unije i stečevinama Vijeća Europe, znači udovoljava i našim ustavnim kategorijama da osigurava jednu znači, socijalnu sigurnost i jednakost građana, a vidimo evo da u proračunu za ovu godinu na žalost zato što se broj korisnika smanjuje, a smanjuje se jer imamo manje djece, a možda se smanjuje i zbog toga zato što su se i osobni dohoci povećali, pa određene kategorije nisu zadovoljile uvjete. Ali, svakako je znakovito, znači da ako pogledamo ovu jednu tablicu, znači da je broj korisnika bio 2004. godine 245 tisuća 279, dok je 2002. bio 269 tisuća 279, dok je evo ovaj prosječan broj djece je približno jednak. No, ono što je isto tako manji. Ali ono što sam htjela reći, to je da vidimo da ipak prosječan broj djece po korisniku ispod dvoje djece, jedan osamdeset i osam, i to je ono što zabrinjava, znači što bi u stvari morali stimulirati rođenje i prvog i drugog i svakog daljnjeg djeteta, a što je svakako vezano i za ekonomsku mogućnost zemlje. Ovdje se spominje prijedlog da se ukine PDV na dječje potrepštine. Pa mislim svatko razuman tko ne bi prihvatio takvu jednu dobru ideju, međutim pitanje je samo da li je ona provodiva i zašto takvi pametni prijedlozi nisu dolazili i prije kad su predlagatelji mogli ih i realizirati. Sve je to pitanje na koje evo trebamo odgovoriti. I još bih jednom, znači, podsjetila da ovo je jedna od mjera koja daje jednaku pravnost na socijalnu sigurnost svoj djeci i mislim da to u principu moramo svi podržat i možemo podržati da svakako zlouporabe kao i svagdje treba spriječiti i sankcionirati i da u stvari ne može ova jedna mjera kao što je kolegica rekla napuniti rodilišta. To nismo ni očekivali, ali da može pomoći u tom smjeru svakako. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo ministrice, kolegice i kolege. O ovom malom zakonu evo već raspravljamo gotovo 2 sata, mnogo toga je rečeno i moja motivacija da se javim za ovu raspravu je da progovorim samo o jednom problemu, potaknuta i mnogim stvarima koje su ovdje rečene i raspravom koja se vodila ovdje u Hrvatskom saboru i u rujnu i u listopadu 2001. godini, ali i u cijeloj kampanji. Naprosto potaknuta željom da se riješi jedan poprilično veliki problem. Rad se o pitanjima studenata, odnosno pitanjima studentskog standarda. Naime, želim još jednom ponoviti da i ja osobno kao i SDP sam smatrala kada smo raspravljali u 2001. godini o ukidanju dječjeg doplatka za studente, da je to na neki način dobra mjera, jer je za studente kao odrasle ljude na neki način i ponižavajuće da se njihov socijalni status poboljšava dječjim doplatkom jer oni nisu djeca, već da to pitanje treba riješiti između ostalog i stipendijama i posebnim studentskim kreditima itd. Takvo stajalište unatoč protivljenjima poduprli su i zastupnici HDZ-a. Evo primjerice citat gospođe Kosor kad je govorila u ime Kluba HDZ-a 19.10.2001. godine. Citiram. «Priznajem da jeste na prvi pogled pomalo čudno da bi studenti primali doplatak dok studiraju, ali činjenica jeste s druge strane da kompenzacije za to nema.» Da skratim, govori se o tome da treba razviti sustav stipendija i onda između ostalog gospođa Kosor u ime Kluba HDZ-a konstatira da će pravo na visoko obrazovanje moći ostvariti samo oni bogatiji, odnosno djeca iz bogatijih obitelji, a siromašni na žalost ne. U svakom slučaju zalaganje koje ja potpisujem u potpunosti. No međutim, što se dogodilo? Ove godine 2005. po prvi puta od kada se u Republici Hrvatskoj uopće dodjeljuju stipendije je smanjen broj studenata koji primaju stipendije. U obavijesti službene Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta kaže citiram «Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta svjesno je da određeni dio studenata zbog ograničenih mogućnosti nije ostvarilo pravo na stipendije. To je vrlo zanimljivo opravdanje obzirom da tih ograničenih mogućnosti je došlo onda kada se u proračunu još 2004. a zadržalo i u proračunu za 2005. godinu smanjila proračunska stavka za stipendije i ujedno odbili svi zastupnički amandmani da se ta stavka vrati barem na razinu iz 2003. godine. Tada smo dobili javno obećanje i ministra Primorca da ne samo da neće doći do smanjenja broja korisnika stipendija, već da će se broj korisnika stipendija povećavati. Ja vas gospođo Kosor kao, ne sada kao ministricu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, već kao ministricu, odnosno potpredsjednicu Vlade zaduženu za društvene djelatnosti molim da malo iskoordinirate rad vašeg ministarstva sa radom Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta jer na moje zastupničko pitanje evo neki dan ministar Primorac odgovara upravo na tu tematiku da oni stipendije imaju toliko koliko imaju jer je smanjen iznos za stipendije, no da međutim, citiram: "Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti uprava za obitelj vodi navedenu tematiku te su pripremljeni prijedlozi izmjene Zakona o doplatku za djecu." Kraj citata. Ja sam gospođo potpredsjednice Vlade i ministrice moram priznati poprilično zbunjena kao i veći broj studenata koji je dobio ovaj odgovor jer ministar Primorac kaže to će se riješiti u Zakonu o doplatku za djecu. Taj zakon imamo sad na raspravi. U tom zakonu studenata nema. Pa vas naprosto molim taj problem treba riješiti. Mislim da ga treba riješiti pitanjem stipendija, ali molim vas da se uskladite sa ministrom Primorcem i na neki način riješite taj problem. Jer ponavljam, po prvi puta od kada se u Republici Hrvatskoj dodjeljuju stipendije ove godine je dodijeljen manji broj državnih stipendija. Mislim da smo se dosta dobro razumjeli i nije dobro ovakve rasprave zloupotrebljavati i lomiti prvo preko leđa studenata, a vas molim da ili ispunite svoje predizborno obećanje ili sa ministrom Primorcem dogovorite nešto oko stipendija jer ponavljam, prvi puta smo smanjili iznos za stipendije studentima i to već traje drugu godinu kontinuirano. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevanka Majdenić. Izvolite. Nema je. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Goradana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Negdje prošle godine, ne mogu sad točno reći u kojem mjesecu, prilikom jedne od prvih vaših prijedloga i izmjene i dopuna zakona koji su bili vezani uz produženje odnosno uz mogućnost korištenja porodiljnog dopusta do 3 godine sa ove govornice gospođo potpredsjednice rekli ste između ostalog da vam je u toj vašoj viziji populacijske demografske politike Republike Hrvatske uzor Švedska. Gospođo potpredsjednice Švedska je naravno zemlja koja je puno, puno razvijenija od Hrvatske. Švedska je zemlja u kojoj, koja je bez obzira što je razvijena znamo da dosta problema sa upravo demografskom obnovom imaju nerazvijene zemlje, odnosno razvijene zemlje. Dakle ta i takva Šveedska uspjela je za razliku od mnogih drugih zemalja postići da tako kažem pozitivan prirast stanovništva. Međutim, za razliku od onoga što se pokušava u zadnjih godinu i po dana učiniti u Hrvatskoj, Švedska je zemlja koja je kao prvo prepoznala da ima danas više vrsta obitelji. Nije obitelj samo ona u kojoj zajednički žive otac, majka, jedno, dvoje ili više djece. Većina obitelji koji žive bez jednog roditelja, ima dakle jedno roditeljskih obitelji, ima obitelji koje uspješno žive i u izvan bračnim zajednicama. Švedska je upravo takve obitelji, dakle koje ne spadaju onako u jednu grupu, ajde uvjetno ih nazovimo tradicijalnog poimanja obitelji prepoznala kao posebno osjetljive i ranjive skupine društva. I potrudili su se da različitim mjerama olakšaju život i rad upravo takvim obiteljima. Prvo dakle da ih izjednače u svim pravima sa obiteljima koje imaju i oca i mamu i djecu i drugo, još je išla i sa dodatnim pravima. Švedska kao država u kojoj ja mislim da nikome ne pada na pamet da ne poštuje zakone i sudske presude, podsjećam ima također i fond poseban fond za uzdržavanje djece, poseban fond iz kojeg se ukoliko roditelj koji je obveznik uzdržavanja a ne živi sa djetetom dođe u situaciju, a moguće je da dođe da ne može plaćati sredstva za uzdržavanje onda uskače država sa svojim fondom. Dakle i u jednoj takvoj državi fond za uzdržavanje djece također egzistira. Nacionalna obiteljska politika koja je donešena za vrijeme koalicijske Vlade i za koju su koliko ja znam konsenzusom sve stranke u ovom Parlamentu digle ruku između ostalog predvidjela je niz različitih mjera programa, a predvidjela je ako se ne varam i Fond za uzdržavanje djece. I koliko je meni poznato u danas ukinutom Državnom zavodu za obitelj, materinstvo i mladež postojale su pripremljene mjere, strategije, programi pa i pripremljeni zakoni. Gdje su oni završili? Zašto se oni nisu počeli provoditi? To bi ja mislim trebalo možda pitati one koji su preuzeli rad Državnog zavoda. Postojalo je sve. Negdje u nečijoj ladici očito i danas stoji. Gospođo potpredsjednice prošle godine ste odbili formirati fond za uzdržavanje djece. Ja ću vas podsjetiti. Jer ste kao Vlada tada smatrali potrebnim istači da ste pripremili svoj Prijedlog zakona o Fondu za privremeno uzdržavanje djece koji će u kratkom vremenu biti upućen u saborsku proceduru, a uskoro će predložiti odgovarajuće izmjene i dopune Obiteljskog zakona a sve u svrhu pravnog i materijalno osnaživanja postojećih instituta u ovom području. Gospođo potpredsjednice ovo su riječi iz mišljenja Vlade iz travnja mjeseca prošle godine. Od onda je prošlo više od godinu dana. Podsjećam sve nas što se u međuvremenu samo desilo. Desilo se to da nikada taj Prijedlog zakona nije upućen. Desilo se to da je 20 milijuna kuna koje ste predvidjeli u proračunu za prošlu godinu netragom nestalo i nikad nismo dobili odgovor kamo su u stvari ta sredstva preraspoređena ili su potrošena za nešto drugo. I na kraju u dva navrata ste prošle godine produžili odredbe o osnivanju obiteljskih sudova na zahtjev ministarstva, odnosno prijedlog Ministarstva pravosuđa. Oprostite vi ste potpredsjednica Vlade zadužena za te resore. Ja se vama ovoga časa obraćam kao potpredsjednici Vlade. Nadalje, mi svi jako volimo govoriti o populacijskoj politici o teškoj demografskoj slici Hrvatske i o lošim perspektivama na tom području i pri tome naravno stalno spominjemo samo doplatke za djecu, spominjemo porodiljske dopusta i slično, spominjemo obitelji sa više, troje, četvero i više djece. Pa ja vas podsjećam, odnosno nas sve skupa da u Hrvatskoj danas u prosjeku žene rađaju 1,2 djece. I ja sada postavljam pitanje što kao država, što kao država, što kao Vlada činite na tome da potičete obitelji, da potičete žene da se odlučuju na drugo dijete. Pa u Hrvatskoj je dakle problem drugog djeteta. U Hrvatskoj nije problem da li će obitelj imati četvero, petero ili osmero djece. Pri tome onda kada dolaze pojedini prijedlozi trenutno od opozicijskih stranaka vi te prijedloge uredno odbijate. Pa kad već spominjemo kompjutore za svaku obitelj sa osmero i više djece, ja osobno podržavam to. Smatram da je to vrlo dobro. Ali u isto vrijeme Vlada odbija, ako se ne varam, upravo prijedlog koji je došao iz SDP-a da se ukine PDV na kupnju informatičke opreme za svu djecu, a ne, odnosno za sve obitelji a ne samo one koje imaju osmero i više djece. Da ne kažem da ste odbili, to je već spominjano i ukidanje PDV-a odnosno uvođenje nulte stope za dječje potrepštine itd., itd. Također jučer smo zajedno bile na skupu povodom Svjetskog Dana poduzetnica. Ja sam već u više navrata, a to ću ponoviti ponovno s ove govornice, rekla da hrvatska žena, jer kad govorimo o hrvatskoj obitelji, kad govorimo o obitelji općenito onda ne možemo mimoići podatke i brojke koji se odnose na položaj žene u Hrvatskoj. Hrvatska žena ili žena u Hrvatskoj danas apsolutno nema ništa od toga što ćemo se većina nas i u ovoj dvorani deklarativno zalagati za njena prava tome što ćemo svi mi zajedno isticati pa i zgrožavati se nad neumitnim crnim brojkama kada govorimo o nezaposlenosti, o udjelu žena u ukupnom broju nezaposlenih, kada govorimo o tome koliko lako žene dobivaju otkaz, koliko teško dobivaju posao, o tome kako su ustvari evidentne razlike u plaćama među ženama. Od svega toga žene u Hrvatskoj, a samim tim i obitelji u kojima te žene žive apsolutno nemaju ništa. Usuđujem se ponovno reći, Hrvatska danas nema jasnu politiku prema tome kako vidi ženu u hrvatskom društvu. Ili možda ima, ali bojim se da ta slika koju trenutna vlast želi stvoriti o ženi nije ono što je za ženu i najbolje. A završit ću sa ovim. Prije nekoliko mjeseci, nepuna dva mjeseca, desilo se trostruko ubojstvo u Petrinji. Prije nekoliko dana desio se pokušaj ubojstva u Osijeku. Ta dva slučaja imaju nešto zajedničko, u jednom i u drugom slučaju radilo se o pokušaju ubojstva prilikom razvoda braka. I u jednom i u drugom slučaju radilo se o nasilnim muževima. Međutim što se dešava nakon toga, i očevima da. Što se dešava nakon toga? Nakon toga mi svu pažnju javnosti, što ja u jednom dijelu naravno podržavam, usmjerimo na problematiku koliko je preliberalan zakon možda o davanju dozvola za oružje ili u onom slučaju petrinjskom, usmjerimo i to da li branitelji koji boluju od PTSP-a imaju pravo na nošenje oružja. Nitko niti tada niti u ovom slučaju, osim možda u jednom ili dva slučaja kada su se javile novinarke, odnosno stručnjakinje, nije govorio o tome da su u ovom slučaju radilo o klasičnom nasilju nad ženama. U času kada su žene rekle ne, ne želimo više trpjeti nasilje, hoću izaći iz takve obitelji koja za mene je nesigurna i puna opasnosti. O tom problemu da je u Hrvatskoj u jednom dijelu, na djelu ponovno vraćanje, ustvari atak na osnovna ljudska prava žene, o tome u Hrvatskoj vlast, Vlada, ali niti vi gospođo potpredsjednice niste progovorili.
Hvala. Potpredsjednica Vlade i ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Moram se naravno javiti vezano samo uz ovaj dio izlaganja gospođe zastupnice Sobol koja kada je progovorila o nasilju nad ženama i kad naravno potpuno netočno, neistinito kažete da vlast i Vlada nije progovorila o nasilju. Ova Vlada je ja vas podsjećam, u veljači prošle godine donijela poseban Program borbe protiv nasilja nad djecom i među djecom. Ova je Vlada u suradnji sa svim nevladinim ženskim udrugama, u suradnji sa pravobraniteljicama za ravnopravnost spolova i za djecu što možete pročitati u njihovim izvješćima koji su upravo na Saboru, gdje upravo pohvaljuju tu odličnu suradnju sa Vladom i odličnu suradnju sa ovim ministarstvom, napravila i strategiju za borbu protiv nasilja u obitelji. Dapače, na temelju prethodnog dokumenta koji sam spomenula, jer mi smo izradili i poseban protokol koji propisuje što, tko, u kojem trenutku mora učiniti kada se dogodi nasilje. Dapače prvi puta mi od prošle godine u Hrvatskoj imamo i nacionalni Dan za borbu protiv nasilja nad ženama, to je 22. rujna. Na prijedlog hrvatske Vlade to je jednoglasno prihvatio Hrvatski sabor. Ne mogu vjerovati da ste to zaboravili. Taj prijedlog nije došao iz prošle Vlade, taj je prijedlog došao iz ove Vlada koja je visoko senzibilizirana na nasilje nad ženama, na nasilje u obitelji, na nasilje nad djecom i među djecom i upravo je ova Vlada donijela ponavljam još jedanput, nekoliko izvrsnih vrijednih dokumenata koji idu za tim da se zajedničkim snagama borimo protiv nasilja nad ženama. Krvavi događaj u Petrinji bio je povod i o tome sam jučer govorila i tu imate pravo, je bio povod i za izmjene i dopune Zakona o oružju. Mi smo se odlučili na novi zakon koji će vjerujem za nekoliko dana biti pred Vladom, restriktivan zakon koji naravno ide protiv nasilnika, protiv nasilja kojega ova Vlada na sve načine u svakom trenutku javno osuđuje, to je osobno u nekoliko navrata učinio i sam premijer dr.Sanader. Prema tome apsolutno odbacujem vaše ocjene da ova hrvatska Vlada ne reagira na nasilje. Reagira itekako i učinila je u tom smislu daleko više nego što je učinjeno proteklih godina.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol, ispravak netočnog navoda.
Pa ja naravno ću reći da se ne mogu složiti sa vama, odnosno ispravljam da je netočno to što ste rekli, prvo zbog toga …
Koje?
Ovako, netočno je da ste se očitovali o nasilju nad ženama.
Da.
Ne. Ne, vi ste odmah preusmjerili, vi ste preusmjerili sve svoje reakcije na oružje, na problematiku oružja i na problematiku branitelja. Ja sam vrlo jasno rekla da ja podržavam i to, ali ste propustila se, oprostite ja smatram da ja sam vrlo dobro iščitavala sve što je tada rečeno u javnosti. Što se tiče strategije za borbu protiv nasilja u obitelji. Nacionalna politika za ravnopravnost spolova predviđa strategiju za borbu, između ostaloga i strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama i tu ste izbjegli da napravite strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama. Ja mislim da se vi i ja razumijemo jer je nasilje nad ženama jedno, a nasilje nad djecom nešto drugo i ne možemo to podvoditi pod isto. A što se tiče strategije koju ste donijeli prošle godine, donijeli ste je nakon što je usvojen proračun …
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče ovdje imamo jedna nova pravila ponašanja da ministri, odnosno čak i potpredsjednica Vlade odgovara zastupniku okrećući leđa i odlazeći na mjesto. To je nešto neviđeno gospođo ministrice. Kada ste rekli izrekavši laž da je ova Vlada učinila više u sprječavanju nasilja nad ženama u obitelji nego prošla onda to znači da vi pojma nemate što je učinila prošla vlast. Jeste li vi ikad čuli za Zakon o sprječavanju nasilja u obitelji? Jeste ikad čuli za mjeru koja je povijesna na ovim prostorima, da po prvi puta se izbacivač, odnosno nasilnik mora izbaciti iz obitelji? Da li se sjećate da smo izmijenili Kazneni zakon, da je uvedeno nasilničko ponašanje u obitelji? Da je koalicijska vlast po prvi puta progovorila o tom problemu, a za vas do tada, tek ste se kasnije priključili samo verbalno tom problemu, ali mi smo bili ti kojima je nedostajao nacionalni ponos kada smo govorili o tome. Tako smo bili od vaše stranke optuživani kad smo govorili o tom problemu. Prema tome usporedite samo taj zakonodavni dio, a da ne govorim provedbeni koji je na žalost u mnogo čemu, u mnogo čemu zaustavljen.
Poštovana kolegice ja vam izričem opomenu jer niste koristili ispravak netočnog navoda nego ste iskoristili to za vrijeđanje potpredsjednice Vlade. Poštovana zastupnica Milanka Opačić, izvolite. Prije toga pardon, ispričavam se, potpredsjednica Vlade i ministrica.
Gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, ja se ispričavam, neću zlorabiti vaše vrijeme. Ali budući da gospođa zastupnica Ingrid Marinović-Antičević je izrekla, dakle, odnosno rekla ovdje u Saboru da ja lažem i da pojma nemam moram na to reagirati. Ne lažem, gospođo zastupnice, sve što sam za govornicom izrekla je istina. Ova Vlada je predložila Saboru 22. rujna kao Nacionalni dan za borbu protiv nasilja nad ženama, na moj prijedlog. Sabor je to prihvatio. Ova Vlada je donijela i strategiju i protokol o kojem sam govorila i program za borbu nasilja među djecom. Isto tako, ova Vlada je na temelju analize Zakona o borbi protiv nasilja kojeg ste spomenuli u suradnji sa svim relevantnim tijelima došla do zaključka da Zakon treba mijenjati jer je u nekim dijelovima neprovediv. Na to upozoravaju sudovi, na to upozoravaju i iz odvjetništva i mi ćemo to učiniti. A što se tiče mog sudjelovanja u izmjeni zakonodavstva i donošenju zakonodavstva u borbi protiv nasilja nad ženama, podsjetit ću vas budući da vi mene podsjećate, samo na jedan detalj. Da sam ja inicirala izmjene Kaznenoga zakona u onom dijelu koji govori o silovanju u braku, prije nekoliko godina i da ja taj prijedlog prihvaćen. Pa vas molim, kad govorite o podsjećanju na to što smo u kojem vremenu radili, da onda ne zaboravite i na ono što su radili drugi. Hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice. Mi smo, evo, danas ovdje otvorili raspravu o jednom Zakonu u kojem se proširuju prava za jedan broj djece i gotovo svi su rekli da je svako pravo koje će neko dijete ostvariti nešto što treba pozdraviti. Ali isto tako su mnogi ovdje prije mene upozorili na nešto na što upozoravaju i građani u svojim pismima koje ste dobili vi kao ministrica, ali i mi kao saborski zastupnici. A to je na brojne nepravilnosti, odnosno na mogućnost da se ovaj Zakon negdje zloupotrebljava. I tako, na primjer, jedan građanin koji je pisao vama piše o tome kako ljudi iz Bosne i Hercegovine bez problema ostvaruju pravo na doplatak u iznosu od 299 kuna i 30 lipa jer u Hrvatskoj ne rade, nemaju nikakvu imovinu, a u drugoj državi nitko ne može kontrolirati njihovo imovno stanje. Ja bih samo htjela reći ovdje da država Hrvatska ima ograničena sredstva i mislim da u ovoj zemlji gdje naprosto nam nedostaje djece, ovdje je netko rekao da su nam sredstva u proračunu velika za dječji doplatak. Međutim, ta sredstva su dijelom ostala neutrošena zbog toga što imamo premali broj djece. Prema tome, mislim da bi ovoj našoj djeci u Hrvatskoj trebalo dati što je moguće veća sredstva i zbog toga još jedanput ovdje spominjem i podizanje cenzusa kojim se omogućava, dakle, da se poveća iznos dječjeg doplatka. Ali isto tako da se pronađu svi mehanizmi kako bi se bilo kakvo odlijevanje sredstva iz Hrvatske zaustavilo i kako bi sredstva ostala u našoj zemlji za našu djecu. I na kraju krajeva, kako bi došla do one djece kojima su sredstva i najpotrebnija. Isto tako se ovdje spominjalo i puno toga što je Ministarstvo napravilo pa se reklo da su formirana i savjetovališta koja rješavaju probleme na terenu. Nažalost, na terenu je stanje takvo da nedostaju stručnjaci mentalnog zdravlja, da su nam centri prekapacitirani, da centri zbog toga što se bave određenim stvarima kojima se ne bi trebali baviti, ali nažalost je to tako u njihovom sustavu ustrojeno pa to moraju raditi. Dakle, ti su centri preopterećeni i ne rade ono što bi u biti trebali raditi. Nemaju, dakle, dovoljno zaposlenih i zbog toga imamo ovo o čemu je govorila kolegica Sobol. Imamo ubojstva, imamo silne probleme, imamo djecu koja će dobrim dijelom zbog toga što nemaju psihološke pomoći za određeni broj godina biti sasvim sigurno pretplatnici za neke kaznionice u Hrvatskoj. Ti problemi o kojima sam ja sada govorila ne rješavaju se, gospođo ministrice, Nacionalnim danom borbe protiv nasilja. To je simbolika, to može biti u jednom trenutku lijepo, međutim, to ne rješava problem naših građana. Ne rješava problem nasilja u obitelji, a što se tiče Strategije za borbu protiv nasilja, ona jest donešena ali za nju nažalost nema novca u hrvatskom proračunu. Nema novca i neće se, dakle, ostvariti. Prema tome, ostala je samo mrtvo slovo na papiru. O tome koliko smo savjetovališta otvorili, koliko smo građanima na usluzi govorit ćemo o tome kada dobijemo pred sebe i ovo izvješće pravobraniteljice, i jedne i druge. Dakle, i za ravnopravnost spolova i za djecu, pa ćemo onda malo progovoriti o tome kakav nam je sustav i koliko tko radi svoj posao. Ali isto tako, ja bih sada, npr., ovdje rekla i kako, npr., Ministarstvo obavlja svoj posao i koliko je ono na usluzi ljudima. Mnogi su ovdje spominjali porodne naknade, problem prijavljivanja na Zavodu za zapošljavanje. Pa je tako evo jedna žena čak pod imenom i prezimenom obznanila hrvatskoj javnosti kako su se u Ministarstvu odnosili prema njoj kada je došla u Ministarstvo i zatražila pomoć u pravnom smislu, kako može ostvariti pravo na porodni dopust. Jer se suočila sa problemom, dakle, da nije prijavljena na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Tada je, kaže, dobila od pravnice i djelatnice Ministarstva sljedeću uputu, ja ću je citirati: "Rodite treće dijete pa ćete znati što treba raditi". Eto, toliko o tome kako imamo savjetovališta koja pomažu ljudima, našim građanima koji sasvim sigurno ne mogu čitati zakone, narodne novine i koji često puta dolaze u sustav koji im ne pomaže. I oni pojedinci koji imaju dovoljno energije, znanja i snage guraju onda čitav sustav ispred sebe. A sustav je tu da pomogne njima i da njima bude na usluzi. Nažalost, ova pomoć centrima za socijalnu skrb je trebala biti i u obliku osnivanja sudova, obiteljskih sudova, odnosno odjela pri našim sudovima. Nažalost iz ovog Ministarstva gospođe Kosor je to odgođeno do 2006. i čitav problem, dakle, se negdje, rješavanje problema se prolongira do 2006. godine. A nisam sigurna da se i tada neće prolongirati za narednih, možda, godinu ili dvije jer je evidentno da se u tom dijelu ništa ne radi. Dakle, i reforma u pravosuđu je zaustavljena. Prema tome, ne vidim da će se ovi obiteljski odjeli pri sudovima formirati, a to je jedini put da se centri rasterete i da se počnu baviti kvalitetnijim problemima o kojima smo ovdje čuli. Dakle, ljudi koji se ne znaju pristojno razvesti nego se razvode pištoljima i metcima i nije problem u oružju je li dostupno ili nije, je li legalno ili nije. Naprosto je problem u tome da su se neki problemi trebali detektirati i da se s tim ljudima trebalo raditi na jedan sustavniji način. Mi smo ovdje isto tako progovorili i o pravu djeteta na alimentaciju, o Alimentacijskom fondu. Ja bi samo htjela reći, bez obzira na to što ste vi meni ovdje odgovorili. Vi isto tako znate da vam je Odbor za prava djece pri Vijeću Europe u svojim smjernicama, odnosno u svom jednom dokumentu prije otprilike pola godine rekao da je potrebno naći rješenja koja bi privremeno pomogla djeci dok se ne nađe način, dok se ne isplate sredstva za alimentacije. Prema tome, evo i oni na to upozoravaju, dakle, nisam samo ja ta koja iznosim laži, neistine. Očigledno da je i Odbor za prava djeteta Vijeća Europe taj koji iznosi neargumentirane stvari, laži i neistine protiv vašeg Ministarstva i protiv vas. I još jedanput, dakle, dječji doplatak za studente za koji ste se vi zalagali, zalagali ste se u predizbornoj kampanji. Obećavali ste to studentima, niste izvršili i to je nešto što naprosto vas pitam zbog čega, dakle, niste osigurali dječji doplatak i za studente kada je to već bilo vaše predizborno obećanje. I sasvim sigurno, jedan broj ljudi je i zbog toga dao glas za vas. I na kraju, ne mogu ovdje ne spomenuti koliko je vaša socijalna osjetljivost velika. Naime, u vrijeme kada je ministar rada i socijalne skrbi bio Davorko Vidović donešena je jedna odluka da se 13. djece koja su izašla iz domova za nezbrinutu djecu, koja su se uspjeli upisati na fakultete osigura trajna stipendija, do kraja njihovog školovanja. Vaša socijalna osjetljivost je bila takva da ste vi u Vladi odlučili maknuti iz sustava socijalne skrbi i premjestiti ih na natječaj u Ministarstvo znanosti. Doista ako mislite da djeca bez obitelji, bez krova nad glavom imaju jednake šanse i da moraju ići po jednakim uvjetima kao i studenti koji žive u svojim obiteljima, to je doista teški nedostatak socijalne osjetljivosti. I na kraju ono što mislim da je vrlo veliki problem a to je gospođo ministrice velika razlika između stavova dok ste bili zastupnici i vaših stavova sada kada ste ministrica i potpredsjednica Vlade.
Hvala lijepa kolegice Opačić. Prelazimo na ispravke netočnih navoda prvi je na redu poštovani kolega Bagarić, izvolite Ivane.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Opačić u svezi s djecom iz Bosne i Hercegovine uvjeravam vas da djeca iz Bosne i Hercegovine ne koriste ništa što im kao državljanima Republike Hrvatske ne pripada. I drugo, trebali ste kao član Vlade, odnosno kao podupiratelj Vlade spriječiti događanja vlastite neželjene djece kao što je povećanje deficita državnog proračuna, Lenca i sličnih pa bi danas blagajna, riznica Hrvatska bila puno bogatija za svu hrvatsku djecu, bez obzira odakle dolaze i ako se zalažete za demografiju, za demografski porast ovdje onda vam nikako ne bi smjela smetati hrvatska djeca bez obzira otkuda dolaze. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani kolega KOvačević. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvažena kolegica Opačić je rekla dosta netočnih navoda vezano za socijalnu osjetljivost. Naime, svi ti problemi su postojali i za vrijeme Vlade dok je bio SDP i svi ti problemi su nazočni i dan danas, prema tome nije se ništa popravilo, a problemi nisu od jučer, postoje već 6, 7 godina unazad.
Hoćete ispraviti navod?
A također predlažem jedan dio.
Nemojte predlagati nego ispravite navod kolega KOvačević.
…možda u ponedjeljak budete…
Ma kolega Kovačević, dajte ispravite navod.
Kako niste me čuli, netočan je navod, kako ste vi SDP socijalno osjetljivi.
Ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Roksandić ima izvolite. Ma dajte kolega KOvačević, dajete prijedlog umjesto da ispravite netočan navod. Nemojte tako. Pa zloupotrebljavate govornicu, nema smisla. Izvolite kolegice Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica Opačić je utvrdila citiram: "nedostaju stručnjaci mentalnog zdravlja na terenu, centri za socijalnu skrb su prezaposleni, nema dovoljno ljudi, ništa se ne radi". Upravo je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi samo u godinu i pol prema njihovim podacima zaposlilo oko 200-tinjak novih ljudi u centrima za socijalnu skrb u Republici Hrvatsko koji rade na ovoj problematici. Pa nije istina da se ništa ne radi, samo ne može se učiniti nešto za godinu i pol što se mora popravljati.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom, na redu je poštovani kolega Vidović izvolite kolega.
Evo poštovane kolegice i kolege, dozvolite da i ja se osvrnem u nekoliko riječi na predloženi zakon kojega gledam sa dva ili tri aspekta i pokušavam komentirati. Prvo je što u tom zakonu piše, drugo što u tom Zakonu ne piše i treće da li rješenja koja se nude mijenjaju i poboljšavaju stanje stvari ili ne. Da li u manjoj ili većoj mjeri unose red ili nered u sustav. S tog stanovišta bi bilo zanimljivo možda vidjeti jedno pismo koje je došlo gospođi Kosor, a eto s obzirom da je javno došlo i do mene u kojem jedna nezadovoljna majka potpisana kao jedan roditelj u ime svih hrvatskih obespravljenih i prevarenih hrvatskih roditelja pita po prilici isto to pitanje koja je ja ovdje postavljam i koje postavlja i javnost. Što je sa ovim zakonom, čemu farbanje sa ovim Zakonom kada ono samo u svojoj osnovi omogućava korištenje doplatka strancima sa odobrenim trajnim nastanjenjem? Ili kaže, na koji način se novim zakonom radite u korist građana Republike Hrvatske? Pita gdje je zdrava logika, ne piše poštovana gospođo KOsor, ispričavam se poštovana gospođo Kosor. Gdje se izgubila zdrava logika, što se dogodilo sa imovinskim cenzusom za samohrane roditelje, da li ste vi uopće došli ušli u ovu problematiku kada o tome meritorno raspravljate. Što se dogodilo sa osmjesima upućenima našoj djeci, da li je sve bila poza da bi se dobila vlast, zapamtite nisu svi korisnici doplatka nepismeni ima onih koji su obrazovani, a bez svoje krivnje se nalaze u kategoriji siromašnih ali poštenih, religioznih i voljnih imati više djece. Molim vas nemojte nam oduzimati dostojanstvo jer to nam je jedino ostalo, obraćajući nam se kao da smo maloumni kratkog pamćenja. Dakle, kaže ta gospođa ili donesite zakon prema moralnim i pravnim uzusima ili ne trošite sredstva poreznih obveznika prodajući maglu, donošenjem novog Zakona koji je uistinu sam sebi svrha vjerujte ne služi vama niti u promotivne svrhe ako vam je to bila namjera. To piše u tom pismu i po prilici citiram ga zato što sam čuo, i na neki način odražava jedno a možda i većinsko raspoloženje iako doista ja osobno ne bih podcijenio niti ovo što je napravljeno ovdje, a riječ je o usklađivanju s Europskom unijom, ali problem nastaje u tome što smo očigledno javno ambiciju ovoga maloga Zakona povećali i što smo bili pretenciozni proglasiti ga kao dijelom pronatalitetne politike, on zapravo nema nikakve veze s tim. Što piše u zakonu, to je jedino relevantno. Na žalost piše da u Hrvatskoj, to su činjenice, sve drugo je priča, manje djece sada nego što je bilo 2001. koji primaju dječji doplatak. Bilo ih je 628 tisuća 2001. sada je 466. Da se broj novca koji se daje za dječje doplatke smanjuje i može kolega Hebrang reći što god hoće ali se to događa i sa drugim socijalnim pravima u ovoj zemlji i relativno i apsolutno se smanjuje. Što moramo odgovoriti na ovo, koji je razlog tome i što bi bio adekvatan odgovor koji bismo mogli napraviti. Radili smo izračune, prije neke 3, 4 godine koja je to mjera najefikasnija da pokušamo biti najkorisniji i na usluzi obiteljima da im olakšamo snašanje doista ne jeftinoga tereta roditeljstva iako je ono blagodat ali mislim u materijalnom pogledu. Pa smo razmišljali da li ići sa poreskim olakšicama, postoji rješenje u nekim zemljama koje veliku važnost daju tome da se obitelji koje imaju djecu oslobode ovog, onog poreza itd. Postoje razni drugi oblici da se kroz druge pobočne sustave da tako kažem stimulira rađanje ali smo došli do rezultata da je dječji doplatak najefikasnije sredstvo. I zato smo dame i gospodo da još jednom podsjetim na to, išli sa proširivanjem prava na svu djecu. I zato se desilo da su udvostručena sredstva za dječje doplatke u tom jednom trenutku znači 2001. kada smo uveli to prošireno pravo. Zašto sada dolazi do pada broja djeca, pa ne valjda u ovom omjeru što pada natalitet u Hrvata. Ne, nego zato što se ne mijenja cenzus za primitak dječjega doplatka. I moja krajnje dobronamjerna sugestija da se proračunska osnovica koja je utvrđena da bi se lakše moglo određivati i intervenirati u socijalnim pravima, da se ona mijenja, usklađuje svake godine, nemamo inflaciju, ne treba češće ali svake godine što bi značilo da se po automatizmu povećavaju i socijalna odnosno visine i iznosi dječjeg doplatka ali se drži i razina broja djece koja bi bila obuhvaćena. To je jedina prava mjera i ta priča jedina ima smisla kad govorimo o dječjem doplatku. Sve drugo nema veze sa te dvije krucijalne činjenice koje sam ovdje spomenuo. I još nešto. Da li unosimo više reda ili nereda. Nisam siguran više reda. Krajnje maliciozno je bilo tumačeno naš prijedlog da se dječji doplatak ne dodjeljuje onima koji više nisu djeca nego da se dodijeli onima koji tu spadaju. Produživanje sada za osobno odnosno za roditelje koji imaju djecu sa oštećenjem, potrebama u razvoju itd. na 27 godina je ponovno unošenje nereda u jedan sustav koji se mora urediti tako da su prava djece prava djece i idu djeci, da ono što je skrb za osobe koje imaju invalidnost ovog … [[Govornik se ne razumije.]] oblika ide za siromašne kroz taj sustav to znači uvođenje malo više reda a ne nereda. I naizad ovo što je zapravo bio povod da se sa ovom pričom oko ovog zakona ide usklađivanje s Europskom unijom. Pa znate i 2001. smo mi znali za ovu odredbu. Znali smo mi za odredbu da ne smije biti diskriminatorna u pogledu državljana s obzirom na dužinu i trajanje državljanstva. Vrlo pragmatično smo zapravo reagirali. Nemamo previše novca a imamo previše potreba u ovoj zemlji. Ajmo taj novac onda usmjeriti prema našoj djeci i prema obitelji kojima su najpotrebnija. Ja ću se složiti sa svakim tko kaže da mu je drago dijete iz Makarske i iz Osijeka, i Siska, ja ću reći iz možda Dervente ili Gruda, sva su nam ta djeca draga i moramo. Imamo i čak i ustavnu obvezu pomagati Hrvate i u susjednoj Bosni i Hercegovini. Ali što bih volio? Da to činimo na transparentan način. Ajmo to učiniti tako da se odredimo kako da toj djeci pomažemo a ne da tjeramo ljude da se švercaju, da se lažno prijavljuju i da sustav rušimo. To nije dobro. Zato je prijedlog ajmo to dovesti na ovom Saboru ali da kažemo to je za djecu, ajmo omogućiti školovanje toj djeci, nabavku udžbenika u Bosni i Hercegovini itd. Hrvatima, to je naša obveza ali činimo to transparentno. Dakle, Europska unija ima svoja pravila i ja ta pravila razumijem jer Europska unija nema granica i kad vi odete iz Francuske u Njemačku normalno da ćete nastaviti primati dječji doplatak. Kod nas je situacija nešto složenija jer mi imamo granice, imamo svoje socijalne sustave ali imamo i susjedstvo koje nažalost nije dovoljno socijalno da tako kažem organizirano da pomaže tim ranjivim skupinama. Evo, sugestija dakle gospođo ministre idemo se dogovoriti da se cenzus svake godine pomiče i usklađuje da osiguramo veći broj dječjih doplataka za djecu u Hrvatskoj jer je to dobra mjera i efikasna mjera.
Hvala lijepa, poštovani kolega Vidović. Ispravci netočnog navoda. Prvi je poštovani kolega Hebrang. Izvolite! Samo mikrofon uključite radi fonograma. Hvala lijepa.
Prvo što kaže gospodin Vidović da ovaj zakon nema veze s pronatalitetnom politikom. Ako se usvoji ovaj zakon biti će sedam tisuća 585 novih korisnika dječjeg doplatka, 7 tisuća 585 djece će dobiti dječji doplatak. Ako to nije pronatalitetna politika ne znam što je. Drugo, kaže da će korist od ovog zakona imati samo djeca stranih državljana. To znači da nije dobro proučio zakon. Imat će i djeca hrvatskih državljana jer neće tri godine čekati na dječji doplatak i one dvije kategorije teško bolesnih i sa psiho somatskim smetnjama u razvoju koje sam govorio. Oni će biti po široj zakonskoj osnovi obuhvaćeni, znači bit će ih više. I na kraju, nije istinita tvrdnja da su socijalni izdaci u smanjenju. Oni su u porastu kao što sam rekao 53,9% bruto nacionalnog odnosno društvenog proizvoda u našem proračunu je za socijalne izdatke. I još samo da dodam jednu riječ. Što se tiče pisama ja sam dobio sedam pisama potpore o ovom zakonu. Hvala.
Ispravak netočnog poštovana kolegica Suzana Trakoštanec. Izvolite!
I ja sam htjela ispraviti netočan navod da je ovo srcedrapateljsko i demagoško pismo napisala "zabrinuta majka". To je sasvim netočno tvrditi jer pod tom sintagmom zabrinuta majka može biti i zabrinuti otac, zabrinuta baka pa i sam gospodin Vidović je mogao napisati to pismo i potpisati se sa zabrinuta majka. Hvala.
Jedino što mi Vidović ne izgleda kao zabrinuta majka. Kolega Matušić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vidović je netočno ustvrdio da njegova Vlada proširivala prava djece. Naime, ta ista djeca su ostala bez mnogih prava i njihovi roditelji koji su vezani uz tu djecu od rodiljnih naknada, od doplataka za određenu dobnu skupinu itd. Dakle, njihova Vlada ne da nije proširivala prava djece nego ih je ukidala i dokidala. To je činjenica. I druga stvar, kolega, nije baš pristojno čitati tuđa pisma osim ako ste vi autor tog istog pisma.
Ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Majdenić. Izvolite, kolegice!
Hvala lijepa. Evo, ja se slažem sa kolegom o brizi za svako dijete i da je svako dijete jednako vrijedno.
Kolegice Caparin, kolegica Majdenić je sada.
Oprostite.
Nisam znao da ste promijenili prezime. Sve u redu. Izvolite, kolegice Majdenić!
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolega zastupnik Vidović je rekao isto što je gospodin ispravio Frano Matušić da su išli sa proširivanjem svih prava za svu djecu. To nije točno. Ja sam ekonomista pa ću onda reći brojke. Ovako, 2001. godine broj djece koji su dobili dječji doplatak bio je 628 tisuća 654 djece a treba podsjetiti da se takav primjenjivao zakon prijašnji. 2001. u Narodnim novinama 94/1 je donesen novi zakon, donijela ga je vaša vlast i on se primjenjivao 2002. godine, dakle početak i odmah je smanjeno broj djece koji su dobili dječji doplatak sa 115 tisuća 285 djece. Dakle, to nisu nikakva prava proširena nego su to jako puno sužena prava. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Kovačević. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Vidović je rekao dvije stvari. Prvo je rekao što ispravljam kako je izostavljanje studenata iz kruga korisnika dječjeg doplatka uvođenja reda. Ne znam kakav je to red kad na kraju nemaju ni stipendije niti imaju dječjeg doplatka a školuju se. Drugi je netočan navod vezano za to kako je uvođenje instituta proračunske osnovice super rješenje vezano za usklađivanje nije bolje rješenje prosječne plaće jer proračunska osnovica se može i smanjivati a ne samo povećavati. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Đakić.
Gospodine potpredsjedniče, ispraviti ću netočan navod uvaženog kolege gdje je ustvrdio da je proširenje prava na dječji doplatak omogućilo široki spektar korisnika prava. Kao što znamo i čujemo 115 tisuća je smanjeno korisnika dječjeg doplatka. Isto tako 25 tisuća studenata je ostalo bez doplatka a … [[Govornik se ne razumije.]] je onemogućeno i onima skoro što primaju socijalnu pomoć da imaju pravo na veći doplatak.
Šećer na kraju, ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Kaprin, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Slažem se sa kolegom da je svako dijete jednako vrijedno i da treba voditi brigu. Međutim, netočno je da se djeca iz Bosne i Hercegovine i da ćemo im to omogućiti. Radi se o djeci Hrvatima čiji roditelji žive u Hrvatskoj, koji imaju nekretnine i koji po zakonu imaju dvojno državljanstvo. Prema tome, i njihova djeca se ne švercaju nego dolaze u Hrvatsku.
Hvala lijepa. Prelazimo na raspravu od po 5 minuta u ime klubova. Poštovana kolegica Tomašić u ime Kluba HSP-a, izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege, kolegica Opačić je bila rekla da ovo nije prepucavanje, meni je žao ali ovo je stvarno bilo prepucavanje, ne sve ali neki dijelovi i ako se misli da se ovo radi za benefit birača, tj. gledatelja Hrvatske televizije, nisu oni toliko glupi, oni ipak znaju tko je šta napravio, ili kada je tko šta napravio. A što se tiče, što nas najviše zabrinjava to je broj korisnika koji imaju pravo na dječji doplatak koji je u prosincu 2004. bio 247 tisuća 219 osoba što je za 32 tisuće 922 osobe manje. A broj djece koja imaju pravo na doplatak za prosinac 2004. godine je bio 466 tisuća 545. A za travanj 2005. godine 412 tisuća 341 dijete što je za 54 tisuće 204 djeteta manje. I zato Klub HSP-a drži da od svih zakona koji su predloženi po hitnom postupku baš bi ovaj Zakon trebalo donijeti danas i to po hitnom postupku a ne čekati drugo čitanje jer tko zna kada će to drugo čitanje doći. I na kraju samo da kažem podatak da ima puno roditelja koji su nezaposleni, koji primaju dječji doplatak i to im je jedini prihod koji imaju. To svi dobro znate a mi ili državni zaposlenici dobivamo plaću 3. svakog mjeseca, a ti roditelji tek će se početi dječji doplatak isplaćivati sada. To je žalosno i ja mislim da bi se to trebalo promijeniti. Hvala lijepa.
Samo da ne bude zabune oko ovih tko zna dokle se treba čekati, drugo čitanje najkasnije u roku od 6 mjeseci po Poslovniku, samo radi javnosti. Na redu je u ime Kluba HDZ-a, pet minuta poštovana kolegica Caparin.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, što se tiče hitnog postupka ovog zakona svi smo mogli na donošenju dnevnoga reda dati prijedlog da taj zakon ide u hitni postupak ali nisam primijetila da je kolegica dala primjedbu na dnevni red. Na kraju ovog, ove naše rasprave, ne bih rekla da se radilo o prepucavanju jer raspravljali smo svi na svoj način. Govorili smo šta smo mi radili, šta je oporba radila ili obrnuto u ono vrijeme. Međutim, činjenica je da je ovaj Zakon donesen na ustavnoj osnovi, osnovi gospodo draga i s druge strane na ocjeni današnjeg stanja. Ako smo 1996. godine donesli nacionalni program demografskog razvitka onda moramo barem raditi po tim mjerama i ovaj Zakon je dio tih mjera. I na kraju gospodo, treba sačuvati sve daljnje redukcije i postupno raditi zaista u skladu naših mogućnosti da se ove mjere poprave i da se ostvare. Ne možemo zanemariti da danas sa ovim zakonom ili kada ga izglasamo da će 14 tisuća 260 djece dobiti pravo na dječji doplatak, bilo bi licemjerno suprotno govoriti. Hvala.
Klub SDP-a, poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, još jednom u ime Kluba SDP-a da potvrdim da usklađivanje ovoga Zakona sa zakonima Europske unije da nije ni jednog drugog razloga to bi bio razlog da ga podržimo, da i zbog toga što će to doista značiti da je 7 tisuća djece, državljana ove zemlje koji žive ovdje dobiti dječji doplatak na koji prije nisu imali pravo. No, međutim, ostaje iz ove rasprave činjenica koju nije dobro i nije pošteno zanemarivati ili je nije pošteno falsificirati. Da je ovdje dana tablica u kojoj bi osim 2001., zašto nije npr. i 2000? To naprosto bi bilo korektno, 2000. da je stavljena onda bi se vidjelo da je broj djece korisnika dječjeg doplatka 2000. bio 350 tisuća, 350 tisuća, a da je onda skočio na 628 već godinu dana iza toga a sada na 466. Znači još uvijek je 100000 djece više nego što je bilo 2000. godine koje primaju dječji doplatak. Pa to jest neki napredak, dođavola koji smo u tom pogledu napravili i koga ne treba zanemariti. Ali zašto smo taj skok napravili? Zato što smo proširili pravo i nemojte to dovoditi u pitanje jer naprosto nije korektno a nisam siguran niti da će kome iznošenje neistine ili prešućivanje istina donijeti bilo kakav politički probitak. Ja i dalje predlažem da se sve velike mudrolije oko toga i čišćenja i promjene zakona u kojem će ovih ovakvi ili ovih ovako ući da se to ostavi po strani, to je dobro odrađen sustav te veličine su dobro definirane kada je riječ o korisnicima, propisi dobro određeni, nije to od presudne važnosti niti će to povezati bitnije priču do koje je nama stalo. Ali promjena visine cenzusa, ako ikoje socijalno pravo trebamo stimulirati da barem ne pada onda je to ovo. Dajte da o tome razgovaramo, toga u ovome Zakonu nema i to je njegova najveća falinga, najveći propust ovog Zakona što ne sprječava činjenicu da nam se broj djece korisnika smanjuje i da se smanjuje i socijalna sigurnost obitelji hrvatskih u tom pogledu. To mi se čini najvažnijim pitanjem. I ispričavam se sad, još samo jedna stvar. Zašto se desio, gospođa je kolegica pitala, zašto se desio ovaj drastični pad od 2001., 2002. da zbog 25 tisuća studenata koji iduće godine nisu u to ušli. To je bio razlog tog drastičnog, nisu se djeca prestala rađati u Hrvatskoj u tolikom obimu, ne nego zato što je u tom dijelu bio restriktivniji ali je u ovom drugom povećao ne za 25 tisuća nego za 300 tisuća ili 250 tisuća broj djece. Ipak uvažimo stvari u tom smislu šta je šta.
Završni osvrt, potpredsjednica, ministrica, Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, evo na kraju uz zahvalu na raspravi želim odgovoriti na nekoliko pitanje, prije svega bilo je ovdje pitanja iz Hrvatske seljačke stranke što je cilj ovoga Zakona u smislu da se ne vidi cilja. Cilj je jednostavan i mislim da je vrlo dobro objašnjen i u samome zakonu usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije, to je obveza. Bilo je pitanje do kad ćemo čekati drugo čitanje zakona? Mi ćemo drugo čitanje pripremiti već za sljedeću sjednicu hrvatske Vlade prema tome nakon toga odmah zakon ide u Sabor. Bilo je i pitanje zašto je zakon u redovitoj proceduri, a zašto nije u hitnoj proceduri? Mogla bih se s time složiti da smo mogli ići i sa hitnim postupkom međutim upravo smo htjeli redovitu proceduru zbog evo i nekih izrečenih ovdje razmišljanja o tome bi li, bi li bilo bolje da smo recimo napisali šest mjeseci umjesto da smo potpuno skinuli te tri godine i tako dalje. Mi ćemo naravno vrlo, vrlo detaljno proučiti sve primjedbe i prijedloge iz rasprave i nastojati to ugraditi u ove uistinu male izmjene. Bilo je riječi o tome da, da smo mi kao Vlada to naznačili kao strašno važan populacijski zakon. Nismo, nismo o tome niti puno govorili u javnosti, niti ga navodili kao strašno važan populacijski zakon. Naprosto smo i u objašnjenju i obrazloženju naveli činjenice. Zatim je bilo razmišljanja o općenito, meni je drago da se rasprava o ovome zakonu proširila i na mnoga druga područja od nasilja nad ženama do populacijske politike do primjera kakav je u Švedskoj primjerice i bilo je ovdje izrečeno, izrečena tvrdnja da je Državni zavod bivši ostavio mnogo pripremljenih zakona. MI nismo zatekli ni jedan pripremljeni zakon. Prema tome ne znam gdje su ti zakoni završili. Mi nismo zatekli niti jedan pripremljeni zakon. Zatim bilo je riječi o položaju žena. Moram se i na to referirati o položaju žena, o tome da ova Vlada zapravo nastoji ženu vratiti za ognjište. Citiram: «Žena čuči pored ognjišta» i slično. Naravno da ne. Ja ću iznijeti evo nekoliko podataka. Primjerice u prošloj godini je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva za projekt «Poduzetništvo žena» izdvojilo 3 i pol milijuna kuna. Prihvaćena su 353 zahtjeva. Zatim provodi se također kreditni program, lokalni projekti koji sadrži ciljnu skupinu poduzetništvo žena u kojem bi subvencija kamate na poduzetničke kredite 4% od čega Ministarstvo gospodarstva obuhvaća 2%, a 2% županije. I prema tom programu žene poduzetnice podnijele su ukupno 698 zahtjeva u visini od 558 milijuna kuna, a odobreno je 218 kredita u visini od 160 milijuna kuna i još velik broj zahtjeva je u obradi i naravno da Vlada daje punu potporu tim projektima posebno projektima koji su namijenjeni ženama poduzetnicama.Dakle daleko od ognjišta i daleko od čuvarica ognjišta. Bilo je ovdje i netočno iznesenih tvrdnji da je iz Ministarstva kojem sam na čelu došao prijedlog za odgodu rasprave o iznimno važnim pitanjima na sudovima dakle vezano za obiteljske odjele odnosno obiteljske sudove. Taj zahtjev je došao iz Ministarstva pravosuđa i od predsjednika Vrhovnoga suda što sam ja i ovdje u Saboru prije nekoliko mjeseci vrlo jasno i nedvosmisleno objasnila o čemu naravno postoje dokumenti i pismo predsjednika Vrhovnog suda i pismo ministrice pravosuđa. I na kraju vezano za primjedbe gospodina predjsednika Odbora, gospodina Vidovića nadležnoga i matičnoga Odbora. Moram podsjetiti da je taj Odbor ovaj Zakon prihvatio jednoglasno, bez primjedbi koliko sam izvještena i koliko mogu pročitati i nije točno da smo mi u međuvremenu povećali ambicije Zakona. Ne. Ambicija Zakona je uskladiti ga sa pravnom stečevinom Europske unije. I na kraju evo što se tiče pisama koja su čitana u nekoliko navrata ovdje, koja su navodno upućena meni pa se citiraju u Saboru, a čitaju zastupnici. Naravno moram reći da pisma koja ste citirali i čitali nisam dobila ali me zanima odakle pisma koja su upućena meni zastupnicima? I, naravno i priznajem uvijek samo potpisana pisma imenom i prezimenom. I na kraju bilo je ovdje također izrečeno da se radi o farbanju vezano uz obrazloženje zakona. Ne radi se na ravno o farbanju. Radi se, ponavljam još jedanput, o usklađivanju sa zakonima Europske unije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Netočan je navod gospođe Kosor da nije u bivšem Državnom zavodu za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži ostavljen ili našla niti jedan pripremljen gotov zakon. Zakon za kojeg posve sigurno znam da je bio gotov i pripremljen je Zakon o vijećima mladih i usklađen sa 100, prijedloga sa gotovo 100 udruga mladih. To ste i priznali u odgovoru na moje zastupničko pitanje pred prije otprilike godinu dana. Još jedan dokaz toj tvrdnji je da ste taj Zakon i donošenje tog Zakona stavili kao dio akcijskog plana za priključivanje Hrvatske Europskoj uniji za 2004. godinu. Oko pisama, gospođo Kosor pismo je upućeno meni osobno. Gospođa me zamolila jer se boji da ne iznosim njeno ime i prezime, ali ja ću vam ga fotokopirati bez gospođinog imena i prezimena pa ćete nažalost vidjeti ono što sam ja pročitala ovdje u Hrvatskom saboru je zapravo jedno vrlo blago i da tamo ima puno težih riječi.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Ispravak netočnog navoda.
Netočno je što je gospođa potpredsjednica i ministrica tvrdi da silno vodi računa o zapošljavanju žena. Ove godine nezaposlenost žena je najveća. To su nepobitne činjenice. I još nešto ... /Govornica je isključena./ ... predsjednika Vrhovnog suda i ministricu pravosuđa koji tvrde i na njih se pozivate da niste zbog toga prenjeli nadležnost odnosno prenjeli, da nadležnost socijalne skrbi na sudove kao što to u ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Ustavni, prešutili ste ovdje da vas Ustavni sud poziva i upozorava na ... /Govornica je isključena./ ... neustavnost situacije. To ste prešutjeli. ... [[Upadica se ne razumije.]] Vi se pozivate ovdje sad na ono što vam ne odgovara, a što vam ne, što vam odgovara, a što vam ne odgovara to prešućujete. To nije korektno. Odnosno time ne govorite istinu. Ako prešućujete nešto za što znate.
Kolegice Antičević vi se javljate za ispravak netočnog navoda i onda optužujete potpredsjednicu Vlade da je nešto netočno rekla jer da je prešutjela nešto od Ustavnog suda. Pa nemojte tako. Pa vidite da očigledno idete pod firmom ispravka netočnog navoda. Ja razumijem vašu polemiku i žar i, i kritičku distancu, ali nemojte ići pod tim. Vidite da to nije korektno. I Milanka Opačić, poštovana zastupnica ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočan navod gospođe Kosor koja je rekla da pismo nije dobila i da ne zna zašto je upućeno zastupnicima. Naime pismo koje sam ja čitala postoji ovdje i dokaz dakle pismo je poslano vama. Vi ste ga u Ministarstvu zaprimili. Jeste li ga vidjeli o tom potom? Ali zašto je poslano meni? Kaže ovako: «Poštovana gospođo Opačić, u prilogu vam dostavljam pismo upućeno gospođi Kosor. Kako nemam povjerenja da će ona nešto učiniti molim vas da intervenirate kod donošenja Zakona o doplatku za djecu.» To je dakle pisala dotična građanka, a zašto se nije potpisala i to ću iscitirati. Kaže ovako: «U potpisu jedan roditelj u ime svih obespravljenih i prevarenih hrvatskih roditelja koji se nažalost ne usudi potpisati.Gospođo Kosor nadam se da ste zadovoljni što građani imaju strah.», zatvoren citat [[Upadice se ne razumiju.]]
Netko tvrdi da pismo nije primio, a vi tvrdite da je pismo primio [[Upadica: Postoji dokaz da je pismo primljeno.]] Pa kako postoji dokaz da je pismo netko primio ako taj tvrdi da ga nije primio? Imate li dokaz o potvrdi da je potpisao primatelj pisma, da je potpisao primitak pisma? I poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, netočan je navod gospođe potpredsjednice, da je ova Vlada učinila mnogo i da čini mnogo na području zapošljavanja žena. Kolegica Antičević-Marinović je spomenula crnu brojku koja se u zadnjih godinu dana apsolutno nije promijenila i gospođa potpredsjednica to zna, a isto tako podsjećam da ste u veljači prošle godine održali sjednicu Gospodarsko-socijalnog vijeća na temu položaja žene na tržištu rada. Mnogo, ja bih rekla i dobrih zaključaka ste tamo donijeli, međutim, kad uzmete od toga što je realizirano ispada jedna velika nula, gospođo potpredsjednice.
Zaključujem raspravu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu, prvo čitanje, P.Z.E. 296. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku na djecu. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 85 za, 13 suzdržanih i 4 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Evo u par riječi cijenjeni zastupnice i zastupnici. Prema Zakonu o privatizaciji INA-industrija nafte redoslijed i dinamiku privatizacije utvrđuje Vlada Republike Hrvatske uz suglasnost Hrvatskog sabora. Prema odluci Vlade Republike Hrvatske od 5. svibnja 2004. godine potvrđeno je da će postupak javne prodaje dionica INA-e početi najkasnije početi u roku 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ove odluke, a to je 4. lipnja 2005. godine. Kako je isti postupak veoma složen i dugotrajan razvidno je da je moguće da se neće moći udovoljiti ovom roku, te je potrebno isti produžiti kako je to predloženo ovim prijedlogom odluke, tj. do 31. prosinca 2005. godine. Isto tako za postupak prodaje dionica putem javne ponude dionica potrebno je odabrati glavnog koordinatora, koji bi u ulozi savjetnika pomagao Vladi Republike Hrvatske da provede taj postupak. Pod pretpostavkom da će se javna dionica provoditi na domaćem i stranom tržištu vrijednosnica za odobri glavnog koordinatora potrebno je raspisati i međunarodni javni natječaj za što je potrebno izvjesno vrijeme. Evo ukratko. Znači, to je razlog za produženje roka po prethodno donešenoj odluci.
Hvala lijepa. Odbor za zakonodavstvo. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Evo u ime Kluba SDP-a uzimamo u obzir što je gospodin državni tajnik rekao, zbog čega dolazi do odgađanja prodaje dionica INA-e, zbog složenosti i već drugih razloga koje su rečene. Međutim, ipak i dalje ostaje pitanje zašto tih godinu dana nije bilo dovoljno da se ovaj postupak sprovede. Jer, smatramo da se privatizacija INA-e mogla sprovesti i to ne na bilo kakav način već isključivo na zakonit način, posebno ako se sjetimo obećanja aktualne Vlade na početku mandata o ubrzanoj privatizaciji cjelokupnoga portfelja, svih državnih poduzeća. Istina, vratimo se godinu dana unazad, krenulo se žurno u privatizaciju pojedinih firmi, prisjetimo se «Sunčanog Hvara», ali na sreću ubrzo se od takvoga vida privatizacije moralo odustati, jer je bio netransparentan i krajnje sumnjiv, da ne kažem i nepošten, budio je sjećanja na veliku privatizacijsku pljačku devedesetih godina. Postavlja se pitanje znači zašto prolongiranje? Da li zato što je privatizacija ove velike kompanije preveliki zalogaj za ovu Vladu, da li zato što se teško za nju može reći da ima konzistentnu gospodarsku politiku bez obzira što će sama odgovoriti da su svi ekonomski pokazatelji sjajni, a bili bi i bolji, evo unaprijed ja to dodajem, samo da bivša Vlada nije ostavila sve one silne dugove. To smo se ovdje u Hrvatskom saboru toliko toga naslušali, toliko puta čuli da više ne djeluje ozbiljno. Ili drugi razlog na čemu ću se malo zadržati, zato što ova Vlada želi izbjeći odnosno odgoditi dodjelu udjela tj. dionica zaposlenicima i hrvatskim braniteljima što pokazuje opet njezino specifično shvaćanje socijalne politike koja se zasniva vidjeli smo sada i u ovoj prethodnoj točki na velikim obećanjima, a u ovom slučaju posebno hrvatskim braniteljima, koja se kao što je priloženo ne ispunjavaju. O tome bih mogao satima govoriti, ali to sigurno neće pomoći nikome, pa ću biti vrlo kratak i precizan. Zadržao bih se u ovome segmentu, na tome jednom od konkretnijih razloga odgađanja privatizacije INA-e, a to je dodjeli dividendi. Članak 4. stavak prvi, drugi iz Zakona o privatizaciji INA-e kaže da će se privatizacija INA-e provesti među ostalim i prijenosom bez naknade 7% dionica hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, te prodajom do najviše 7% dionica zaposlenicima i ranije zaposlenima u društvima koja čine INA grupu pod posebnim pogodnostima koje će utvrditi Vlada Republike Hrvatske. I članak 5. koji kaže da dividenda ostvarena na temelju dionica u vlasništvu Republike Hrvatske prihod je državnog proračuna i stavak drugi koji kaže «nije prihod državnog proračuna dividenda ostvarena od dionica koje će biti u smislu odredbe članka četvrtog stavka prvog točke prve ovoga zakona prenesene bez naknade». Znači, dionice koje će se dodijeliti hrvatskim braniteljima. Sve bi to bilo u redu da nemamo iskustvo sa privatizacijom, odnosno sa dodjelom dionica i dividendi HT-a. Dodjelu tih dionica odnosno dividendi HT-a Fondu hrvatskih branitelja, mogu reći da Vlada je krila kao zmija noge sve do prije nekoliko dana kada smo konačno od Vlade mogli čuti da su morali prvo izmijeniti zakon koji je prošli saziv Sabora donio, Zakon o Fondu za hrvatske branitelje koji u jednom dijelu nije bio dobar. O.k. Možemo to prihvatiti. Možda je popravljen uistinu. Potom da su prebačene dionice HT-a u taj Fond što je činjenica. Možda je bio dugotrajniji postupak, ali ostavimo to postrani i po prvi puta je priznato da dividenda za koju su svi do jučer tvrdili da pripada Fondu hrvatskih branitelja sada se kaže da to nije slučaj i da ta dividenda pripada državnom proračunu. Radi se o nekih 140 milijuna kuna ugrubo što će reći zaključak da ono što je Vlada dala, to Vlada i uzela. Znači hrvatski branitelji ne samo što su kroz, iz, odnosno donošenje novoga zakona kao što je rečeno dobili nekih stotinjak milijuna ili 150 milijuna kuna više u tim pravima, sada im je 140 milijuna kuna oduzeto. Ali izgleda da neće samo stati na HT-u već idemo dalje. Tako da smo sada evo i na ovoj raspravi o INA-i. Bojim se da će se analogijom sa HT-om isto zbiti i sa dividendom INA-e. Naravno očekujem i da udruge branitelja iz Domovinskog rata koje participiraju imaju većinu u upravnome odboru Fonda za hrvatske branitelje također jasno kažu svoje stajalište da li se slažu sa takvim mjerama Vlade ili imaju nekakvo drugačije mišljenje da ne bi bilo nekih nesporazuma. Sljedeće pitanje koje se iz toga logično postavlja jeste kada će hrvatski branitelji dobiti udjele u fondu tih hrvatskih branitelja ako privatizacija velikih državnih poduzeća ovako ide sporo. Čak i ono što je bilo pripremljeno i što se moglo relativno i brzo provesti sada se prolongira. Pa onda se postavlja pitanje a što je sa privatizacijom HEP-a, Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda itd., itd. Jer postoji mogućnost da će to se dogoditi za sljedećih 5, 6 ili koliko godina, onda će samim tim i udjele koje će hrvatski branitelji iz postojećega Fonda za hrvatske branitelje dobivati biti uistinu. Biti će nezadovoljni svi bez obzira, a to će ići na račun bez obzira koja Vlada tada bila aktualna na političkoj sceni. A još manje izgledno pravo na udjele ako znamo što se sve obećavalo hrvatskim braniteljima i kakva su prava u zakonu njima posebno propisana i precizirana. Postavlja se pitanje što će onda biti sa hrvatskim radništvom. Evo ovdje mislim u današnjim novinama imamo jedan upit predstavnika jednog od dva sindikata HT-a koje je uputio, koje je upućeno Vladi Republike Hrvatske gdje se postavlja pitanje odnosno konstatira, nakon što su branitelji dobili 7% dionica isto traže i radnici ali većinski vlasnik "Deutschetelekom" ne dopušta definiranje cijene po kojoj bi se prodale dionice HT-a radnicima a time blokira i sve pregovore između Vlade i sindikata. Znači ako imamo slučaj HT-a danas na dnevnom redu imamo prolongiranje privatizacije INA-e. Ne treba biti previše domišljat pa zaključiti da sve ovo što se događa sa HT-om isto će uslijediti i sa INA-om. To je jednostavno zbilja u kojoj se nalazimo. Ja osobno i Klub SDP-a voljeli bi da nas se demantira argumentima. Nažalost to u ovome slučaju biti će malo teže. I završavam ponovno sa hrvatskim braniteljima, a ovdje smo sada imali raspravu, vrlo dugu raspravu o dječjim doplacima, da je ova Vlada odnosno predstavnici jedne političke stranke koja je tada bila u oporbi a sada na vlasti da je bila vrlo precizna u obećanjima i da je vrlo dosljedna u neizvršavanju obećanja. Hvala.
Ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Osim brojnih netočnih navoda ispraviti ću dva. Prvo je kolega Pančić rekao da ne djeluje ozbiljno ono što se ovdje više puta ponovilo, a to je da je bi ova Vlada bila uspješnija i u prošloj godini da nije naslijedila dug koji je bivša Vlada ostavila. Itekako djeluje kolega ozbiljno kad vi imate dug koji nije bio ničim planiran niti je u ovom Hrvatskom saboru izglasovano takav dug. Jasno je da se to reflektiralo direktno na sve korisnike proračuna. To je sasvim jasno. I isto tako nije točno da je ova Vlada bila dosljedna obećanjima a nedosljedna u realizaciji tih obećanja. To je potpuno netočno jer već u prvim danima i u prvoj godini se već ta obećanja počela realizirati i sasvim sigurno da će se do kraja mandata i ispuniti sve ono što smo obećali na jamstvenoj kartici. U to budite uvjereni a ovi ekonomski, makroekonomski pokazatelji o kojima ste i vi pozitivno govorili sasvim je sigurno da su točni.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predstavniče hrvatske Vlade, dame i gospodo zastupnici. Ovaj Prijedlog Odluke o, izmjene i dopune odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e je ustvari jedan kontinuitet rada ove Vlade kada se radi o INA-i, njezinoj privatizaciji i odnosu prema hrvatskim braniteljima. Dakle da podsjetimo. Prošle godine smo donijeli odluku tj. donijela je Vlada odluku koju je potvrdio Sabor da se privatizacija odgodi za jednu godinu. Međutim, prema Zakonu o privatizaciji nakon prodaje 25% dionica INA-e tadašnjem strateškom partneru Molu prema Zakonu o privatizaciji druga faza privatizacije predviđala je podjelu, je planirala prodaju javnom ponudom 15% dionica domaćim i stranim pravnim osobama, ali i hrvatskim državljanima uz posebne pogodnosti. Druga faza privatizacije INA-e nije predviđala nikakvog strateškog partnera. Zakonom je bila međutim predviđena dodjela 7% dionica hrvatskim braniteljima i prodaja 7% dionica zaposlenicima sadašnjim i bivšim u INA-i. Ništa od toga u međuvremenu nije realizirano. Očekivali smo da ćemo sredinom prošle godine taj proces uspješno započeti. Međutim on je prošle godine odlukom Vlade koju je ovdje prihvatio Sabor, dakle u svibnju prošle godine, sve to skupa odgođeno je za godinu dana. I sada umjesto da od Vlade dočekamo izvješće o učinjenom mi zapravo od Vlade dobivamo zamolbu da se ide u novu odgodu do konca godine. Dakle ja se slažem s time da prodaja javnom prodajom dionica nije jednostavna. Ja se slažem da osnovati fond branitelja i prebaciti na njih dionice nije jednostavno. Ali za Boga miloga prošla je godina dana, 12 mjeseci, 200 radnih dana. U čemu je problem? Mi u HSP-u slutimo o čemu se zapravo radi. Radi se zapravo o tome što je u međuvremenu premijer obećao dionice INA-e i umirovljenicima, što nije bilo predviđeno sa Zakonom o privatizaciji. Svjesni smo pritiska i zahtjeva Mola da Mol proširi svoj udio u INA-i. Ali naprosto za sve te zahtjeve prostora u ovolikom broju dionica nema niti to sve skupa dopušta zakon i onda važući između izmjene zakona i utrpavanja svih ovih zahtjeva ajde dionice umirovljenicima, dionice braniteljima, dionice zaposlenicima, dionice «Molu», prodaja na burzi, važući između svega toga Vlada je donijela očito solomunsko rješenje da to sve skupa odgodi za još šest mjeseci. Tako se dame i gospodo ne radi. Ako je riječ doista o opsežnom i važnom poslu onda smo očekivali da ćete kroz ovu godinu dana podnijeti Saboru izvješće što ste na tome napravili. Ajde da sada iz čista mira kažete e sada ćemo to sve skupa odgoditi još za šest mjeseci jer je to jako komplicirano. Dakle to tako jednostavno ne ide. Mi iz svih tih razloga ne možemo podržati ovu odluku o odgodi postupka predviđenog Zakona o privatizaciji dokle god nam Vlada ne podnese izvješće što je u međuvremenu učinila na formiranju fonda branitelja, na način njegovog vođenja, na procjeni vrijednosti INA-e da znamo uopće koju vrijednost dionica dajemo tim braniteljima u tom fondu. Ja podsjećam ovdje da je u međuvremenu INA zajedno sa «Molom» na pravo kupnje «Energopetrola» da su u međuvremenu nađena plinska nalazišta u Siriji, da je dakle vrijednost INA-e možda drukčija nego što je bila prije koju godinu kada se privatizacija radila, da je u međuvremenu obavljen čitav niz modernizacija u samoj INA-i. Prema tome bilo bi dobro da znamo i vrijednost dionica koja se daje tom fondu. Ništa od toga mi ovdje dobili nismo, osim jedne usrdne molbe hrvatske Vlade da tu cijelu priču odgodimo za još šest mjeseci. Dakle u situaciji u kojoj je Hrvatska država, u situaciji u kojoj je rupa u proračunu sve veća, mi se bojimo da će se kompenzacija gubitaka u proračunu obaviti upravo prodajom dionica INA-e, a da u svemu tome kratkih rukava mogu ostati hrvatski branitelji. Da se to ne bi dogodilo, mi inzistiramo da se striktno poštuje zakon, da se striktno poštuju obveze predviđene zakonom, da se najhitnije prebace dionice u Fond hrvatskih branitelja i ne dopuštamo nekakve izlike niti isprike zašto to nije do sada učinjeno. Imali ste godinu dana vremena za to učiniti. HSP ovu odluku neće prihvatiti. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a PGS-a, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Na prvoj, mislim da na prvoj ili na drugoj sjednici gospodina premijera sam pitao kada će biti riješeni onih 7% dionica za branitelje i dionica za zaposlenike HT-a. Tada sam dobio odgovor da se pregovara i da se dogovara i da će to vrlo brzo biti riješeno. Evo prošlo je već skoro godinu i pol dana, to nije bilo riješeno, a sada koliko vidim to isto se dešava i sa INA-om. Ne vjerujem u ovu priču da je ova odgoda smo zbog toga što se to nije moglo do sada riješiti, smatram da se to u svakom slučaju moglo riješiti. Branitelji su mogli dobiti svojih 7%, zaposlenici su mogli dobiti 7%. Međutim sada je činjenica se postavlja još i treći sudionik u toj podjeli, a to su umirovljenici, vjrojatno je i njima obećano nekakvih 7% i sada se traži prolongacija da se ustvari od toga ništa ne napravi. Kada bi ta prolongacija bila u cilju toga da se postigne što veća cijena onda bi ja u svakom slučaju bio za to i podržao to i podržavamo to što će to ići na normalno međunarodni javni natječaj i s tim se slažemo. Međutim, kao što nam je poznato kad je HT prodavan i prvi puta i drugi puta mi smo išli logikom kao da prodajemo «Audija», punili smo proračun, kao da prodajemo recimo «Audio 5» zato što trebamo kupiti sir i vrhnje. I pošto nismo imali novca za to onda smo išli kod kamatara da nam daju nekakvih 500 DEM za koje prodajemo taj «Audio», a on nam je dao 50 i mi smo pristali i na tih 50. Pa se bojim da bi u ovom slučaju se mogla desiti ista situacija, da ovo sve odgađamo a da efekti te odgode ne budu nikakvi, tj. da ono što prodajemo da svoje blago koje prodajemo prodamo u bescjenje iz jednostavne činjenice da je proračun prazan i da želimo napuniti proračun, a samim tim ponovo ponovno ćemo izvarat ovaj narod i ponovno ćemo postići nekakvu cijenu koja je ponavljam zato što želimo kupiti sir i vrhnje, mi ćemo prodati svoj «Audi».
Hvala. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik i potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ma relativno jedna benigna odluka o izmjeni i dopuni odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e zapravo razotkriva čitav niz stvari i propusta kako se radi i o čemu se radi i ukazuje na nepravilnosti koje nije dobro da imamo bez obzira tko je na vlasti. Prvo što bih htio reći da iz priloženih materijala se vidi nešto što je nevjerojatno da se odluka o izmjeni Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e mijenjala zaključkom. Dakle odluka kao pravni akt se mijenja zaključkom koji nije pravni akt. Odluka od 5. svibnja 2004. godine se mijenjala zaključkom i to od 13. svibnja 2004. godine i to tako da su se zapravo mijenjali datumi i sve ostalo, odnosno stavci. To nije dobro i u takvoj situaciji je potpuno jasno zašto se to dogodilo. Dogodilo se između ostalog zbog toga što da je bila izmjena i dopuna odluke onda bi morala doći na suglasnost Sabora. Drugo što se vidi iz ovoga jeste činjenica da je rok kojim je trebalo započeti privatizaciju i postupak prodaje dionica na temelju javnog natječaja i naravno građanima itd. i fizičkim i pravnim osobama istekao. Poštovane kolege odluka je donešena 5. svibnja 2004. godine. Ako prihvatimo činjenicu čak i da je zaključkom izmijenjena i dopunjena 13. svibnja 2004. godine, a odluka piše stupa na snagu davanjem suglasnosti Sabora, danas je 20. svibanj, poštovane kolege zašto onda mi o ovome raspravljamo. Odluka je istekla, trebalo se početi primjenjivati. Treće, što je isto tako važno, jeste, jer u ovoj odluci od 13. ne piše ništa, ni kada stupa niti ništa. Ona je izmijenjena, dopunjena. Prema tome očigledno je da je prije toga stupila na snagu ova odluka koja se mijenjala zaključkom. Dakle da najraniji rok koji bi morao biti to je 13. svibanja jel', a danas je 20. Dakle krajnji rok istekao je. E sada, treća stvar koju treba iz svega toga iščitati jeste pitanje, a zašto se stalno između ostaloga odgađa odluka kojom bi se trebalo osigurati pojednostavljeno rečeno, da Republika Hrvatska u pravu prvenstva pogodnosti i uvjete koje će utvrditi Vlada posebno moglo te domaćim pravnim osobama itd. stranim ulagateljima počne postupak prodaje. Zašto to se stalno odgađa? Pazite to je iz godine u godinu. Isto tako postavlja se vrlo interesantno pitanje, ono četvrto. Činjenica je da je na snazi još uvijek u Republici Hrvatskoj Memorandum između Vlade Republike Hrvatske i Međunarodnog monetarnog fonda u kojem je jasno propisano i prihvaćena obveza da će se prihodi od privatizacije stavljati u državni proračun. Da će se prihodi od dobiti u javnim i državnim poduzećima u kojima država ima udjele 100%-tne ili bilo koje druge, također biti prihodi proračuna. U takvoj situaciji sasvim ozbiljno se otvara pitanje, a šta je sa prihodima od dionica koje bi po sili Zakona o privatizacija INA-e i ne samo INA-e nego i telekomunikacija trebali pripasti braniteljima ili koje bi trebalo na temelju ovog Zakona privatizirati i omogućiti da dobiju građani ... [[Govornik se ne razumije.]] I taj prihod, odnosno i ta dobit postaje zapravo sastavni dio proračuna i postoje dodatni instrument osiguranja vraćanja kredita međunarodnog, odnosno javnog duga. Ja mislim da ovakvo postupanje nije dobro i da ono upućuje na dodatnu sumnju da se zapravo neke nepravilnosti u vezi sa pretvorbom i privatizacijom ponovno ne ostavljaju. Uostalom, mi imamo danas prosvjede ponovno ili bolje rečeno u kontinuitetu prosvjede radnika "Sljemena". Koji nažalost isto tako prosvjeduju zbog zapravo problema koji su uslijedili nakon privatizacije, odnosno ispunjenja obaveza osoba koje su preuzele privatizacijom trgovačko društvo. Valja reći da u takvoj situaciji je sasvim jasno iz onoga što se može čuti u razgovoru s radnicima, iz onoga što sindikati pišu. Da ti ljudi ne samo da nisu zakinuti, da su zakinuti time što nisu plaćane, dobili plaće nego nisu plaćani njihovi doprinosi za njihovo mirovinsko i uredsko osiguranje, zdravstveno osiguranje. Da su, između ostaloga, njima skidani navodno čak i sredstva kreditnih obaveza koje su preuzeli. A u isto vrijeme mi u Hrvatskom saboru smo povodom revizije pretvorbe donosili zaključak na zaključak po kojem bi državna tijela trebala poduzeti odgovarajuće radnje. Naravno, između ostaloga smo utvrdili i tamo negdje 2003. godine da i ta firma, odnosno taj postupak privatizacije "Sljemena" također po nalazu Državne revizije bio upitan, odnosno sa zakonskog aspekta sporan. Ništa druge, ne preostaje drugo meni nego odavde javno poručiti, a šta bi trebala državna vlast učiniti u svom segmentu bez obzira. Svatko u svojoj nadležnosti, izvršna, pravosudna, itd., ili organi gonjenja i traženja. Nego što hitnije poduzeti mjere da se nezakonitosti otklone i da se zapravo na taj način sankcionira položaj ovih ljudi i da im se omogući da ono što njima po zakonu pripada, pripada a ne da to moraju tražiti na Markovom trgu, pred Hrvatskim saborom, hrvatskom Vladom. Hoćemo li ovakvim odgodama i ovakvim odlukama koje sada donosimo ponovno otvoriti zapravo postupak da netko drugi dođe na Markov trg i da traži svoje dionice. Ne znam, branitelji da traže dionice svoje, eventualno građani jer po postupku, ... [[Govornik se ne razumije.]] postupku mogu to odbiti. Jer ja bih htio reći još jednu stvar koja iz ove odluke se također može iščitati kao ... [[Govornik se ne razumije.]] Ovom odlukom je također utvrđeno nešto što je pomalo iznenađujuće, znate? Utvrđeno je da će se postupak prenošenja ovih dionica, ovih 7% dionica hrvatskim braniteljima dati nakon što se, što će, da će se Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji odmah po izmjeni Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Pazite, to je donešeno prije godinu dana, izmjenom i dopunom odluke. Izmjena Zakona o Fondu hrvatskih branitelja uopće nije došla do sada u dnevni red i praktički mi imamo jednu odluku koja je stavila van snage Zakon koji je na snazi. U Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja stoji da trebaju dobiti dionice, u Zakonu o privatizaciji ne. Da treba dobiti te, a onda smo odlukom jednostavno rekli mi ćemo mijenjati taj Zakon, a da to uopće praktički nemamo uverficirano u Saboru. Nikad tu izmjenu i dopunu Zakona ne dobijemo i praktički mi zapravo sa jednom ogromnom imovinom koja pripada hrvatskim braniteljima, 7% INA-e je prilično velika imovina, naravno ne mogu ljudi baratati niti mogu upravljati, a u isto vrijeme koristi koje bi po tom osnovu kroz prisvajanje dijela dobiti mogli ostvariti zapravo ne mogu ostvariti. Ja ozbiljno postavljam pitanje da li mi smo svjesni da često puta sa ovakvim odlukama zapravo možemo izazvati lančanu reakciju post festum u njihovom provođenju čitavog niza korisnika materijalno-financijskih prava koje mogu ostvariti na osnovu drugih zakonskih pitanja. To je jedan. I broj dva, kako se to reflektira na funkciju vladavine, odnosno na poziciju vladavine prava i pravne države kada se odlukom praktički odgađaju primjene i provedbe zakona. Ja mislim da ako se već nešto htjelo onda se moralo mijenjati zakone i u takvoj situaciji javno izaći pred Sabor i reći. Kao što je u odluci, na kraju krajeva, i zapisano. Ako se htjelo mijenjati Zakon o Fondu hrvatskih branitelja onda je trebalo pripraviti izmjenu i dopunu tog Zakona i dostaviti Hrvatskom saboru. A ne godina dana prošla, novac primjerice ... [[Govornik se ne razumije.]] telekomunikacija već uzet. Sad ćemo isto tako kod obračuna za prošlu godinu vjerojatno uzeti dobri dio INA-e. A šta će na kraju krajeva ostati braniteljima? Oni će čekati izmjene i dopune Zakona ponovno i u isto vrijeme ćemo se pozivati na to kako mi hoćemo i želimo našim braniteljima učiniti i olakšati situaciju nakon Domovinskog rata. Mislim da je to pomalo čak i dvojnost morala, da ne govorim o nečemu drugome. Hvala vam lijepo.
Hvala. Želi li državni tajnik, Vladimir Vranković završni osvrt? Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo ukratko, ja bih vratio sve na početak i rekao koji je temeljni razlog za donošenje izmjene ove odluke. Temeljni razlog je ono što je, upotrijebit ću riječ koju je upotrijebio kolega Kapraljević, to je da zaštitimo preostalo blago koje nam je ostalo. Znači, INA-u kao poduzeće od izuzetne važnosti za gospodarstvo Republike Hrvatske. Kada smo ušli u INA-u na početku mandata stanje je bilo vrlo loše. Vrijednost je INA-e počela padati, a tehnološko stanje INA-e je bilo zabrinjavajuće. I to je isto jedan od razloga zašto je vrijednost kao takva pala. Jer proizvodi koje je u to vrijeme proizvodila INA nisu bili tako kvalitetni da bi se mogli plasirati na tržištu. Ova Vlada je u par navrata prolongirala znači mogućnost plasmana proizvoda INA-e na tržište jer nisu zadovoljavali kvalitetu koja je propisana zakonom. Iz tih razloga, da bi zadržali vrijednost INA-e, da bi INA kao takva postala regionalni igrač na tržištu jednostavno smo morali tražiti jedan tzv., time out i nismo mogli ići u ubrzanu privatizaciju kao što je nalagao Zakon o privatizaciji INA-e. Uopće ne dolazi u pitanje da se taj Zakon kao takav neće poštivati. Znači onih 7% braniteljima, 7% radnicima i onih 15% na tržište i to će se odmah, znači nakon što se definira tehnološka obnova same INA-e. Nažalost, mi smo taj program tehnološke obnove INA-e iako smo davali nekoliko puta zadatke da se naprave u vrlo kratkom vremenu, mi smo ga dobili prije jedno mjesec dana. Iz tih razloga nismo mogli ići u raspisivanje natječaja. Težina tog investicionog zahvata je milijardu dolara. I stoga onda možete vidjeti u kakvom je tehnološkom stanju bila, su bile rafinerije u samoj INA-i koje čine praktički srce same proizvodnje. I to je osnovni razlog. Mi možemo sad raspravljati i o Zakonu o braniteljima i o ostalim stvarima, ali temeljni razlog je tehničko tehnološke prirode i zadržavanje vrijednosti INA-e da bi se ona mogla što kvalitetnije prodati, ono što je za prodaju, a da bi vrijednost dionica koje će se dodijeliti braniteljima i prodati radnicima bila što kvalitetnija. I ne samo to, da se zadrži dugoročni razvoj i pozicija INA-e na ovim prostorima.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke o izmjeni i dopuni Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e, davanje suglasnosti. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na predloženu odluku. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za, 16 suzdržanih i 20 protiv donesena predložena Odluka.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naime, dobili ste u pismenom obliku na klupe cijeli tekst dakle, ovog Izvješća pa ga ja neću čitati nego ću samo reći da se radi o privatnoj tužbi protiv kolege Branimira Glavaša zbog kaznenog dijela protiv časti i ugleda počinjenog klevetom odnosno uvredom da je Općinski sud u zagrebu obavijestio o tome Hrvatski sabor dakle i Mandatno povjerenstvo i da je mandatno Povjerenstvo zauzelo stav i predlaže Hrvatskome saboru da donese odluku kojom se uskraćuje davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka. Jer stav je povjerenstva da se ne skida imunitet, i prijedlog dakle Hrvatskom saboru za kaznena djela protiv časti i ugleda.
Hvala otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Drugo. Izvješće mandatno imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Joze RAdoša zastupnika u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Dakle i u ovom slučaju radi se o privatnoj tužbi zbog kaznenog djela protiv časti i ugleda počinjenog klevetom odnosno uvredom i prijedlog je Mandatnog povjerenstva da se ne daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I treći Izvješće Mandatnog povjerenstva o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Vladimira Šišljagića zastupnika u Hrvatskom saboru.
Kako i u prethodna dva slučajeva radi se o privatnim tužbama, dakle u ovom slučaju je privatni, skupina privatnih tužitelja podnijela tužbu zbog kaznenog djela protiv časti i ugleda počinjenog klevetom protiv zastupnika Vladimira Šišljagića. S obzirom da je stav Povjerenstva kao i u prethodna dva slučaja, da se za kaznena djela protiv časti i ugleda ne daje odobrenje za pokretanja postupka, pa Mandatno povjerenstvo predlaže da Hrvatski sabor uskrati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Hvala predsjedniče. Izvješća mandatno-imunitetnog povjerenstva. Sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva dajem na glasovanje prijedlog odluke kojim se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša u predmetu po privatnoj tužbi, itd. Tko je za ovaj Prijedlog zaključka Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je sa 102 glasa za i 2 suzdržana donesena predložena odluka. Isto je Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva Prijedlog odluke kojom se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Joze Radoša u predmetima broj ... [[Govornik se ne razumije.]] u privatnim tužbama, itd. Molim, dajem glasovanje Prijedlog tog Povjerenstva. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je sa 98 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv donesena predložena odluka. I treće, isto sukladno Prijedlogu istog Povjerenstva dajem na glasovanje Prijedlog odluke kojom se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Vladimira Šišljagića u predmetu taj i taj, po privatnoj tužbi zbog kaznenog djela, itd., po privatnoj tužbi. Dajem na glasovanje Prijedlog toga zaključka, Prijedlog odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je predložena odluka donijeta sa 101 glasom i 2 suzdržana.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 13. sjednici održanoj 2. lipnja 2005. godine prijedlog za zamjenu preminule zastupnice Snježane Bige-Friganović u Hrvatskom saboru koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela koalicija stranaka Socijaldemokratske partije Hrvatske i Liberalne stranke aktom od 31. svibnja 2005. godine. Kako je gospođa Snježana Biga-Friganović izabrana za zastupnicu kao kandidat na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske i Liberalne stranke u šestoj izbornoj jedinici koalicija stranaka Socijaldemokratske partije Hrvatske i Liberalne stranke je sukladno odredbi članka 12., stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da gospođa Ivana Posavec-Krivec kao zamjenica zastupnice u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnice Snježane Bige-Friganović. Povjerenstvo je utvrdilo da je smrću zastupnice Snježane Bige-Friganović sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor prestao njezin zastupnički mandat i da su na temelju obavijesti koalicije stranaka Socijaldemokratske partije Hrvatske i Liberalne stranke o osobi koja će umjesto preminule zastupnice obnašati zastupničku dužnost ispunjeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenice zastupnika Ivane Posavec-Krivec. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnice i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 22. siječnja 2005. prestao je zastupnički mandat zastupnici Snježani Bigi-Friganović, a zastupničku dužnost je sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora danom 3. lipnja 2005. godine započela obnašati zamjenica zastupnice Ivana Posavec-Krivec.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 92 glasa za donijeta predložena odluka. Sad ćemo prijeći na davanje prisege zastupnice. Sukladno članku 7. Poslovnika zastupnica Ivana Posavec-Krivec dat će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Doma pročita tekst prisege, a zatim zastupnica pošto je prozvana ustaje i izgovara: Prisežem. Pročitat ću tekst prisege: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te ću se, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.
Prisežem.
Sljedeća točka je - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu – predlagateljica zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac, prvo čitanje P.Z. br. 254. Prijedlog akta primili ste poštom, predstavnice predlagatelja nema da dodatno obrazloži prijedlog. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a zastupnik Ivan Vučić, odustaje od rasprave, hvala lijepa. Poštovani zastupnik u ime Kluba SDP-a, Miroslav Korenika izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Činjenica jest kao što i Vlada u svom obrazloženju kaže još uvijek nema potrebe da bi se pristupilo donošenju ovoga zakona, međutim, ovo je mogućnost da se ipak progovori o stanju cestovnog prijevoza u republici Hrvatskoj sa više aspekata. Neosporna je činjenica poštovane kolegice i kolege da u Republici Hrvatskoj trenutno postoji više od 29 tisuća vozila, kamiona koji su stariji od 18 godina. Znamo i u kakvoj je ekonomskoj i gospodarskoj situaciji Republika Hrvatska, i činjenica je da cilj sa aspekta sigurnosti prometa sasvim sigurno treba biti da imamo tehnički ispravna vozila koja se kreću našim cestama. Nisam uvjeren da samo godina starosti vozila može biti uvjet tehničke ispravnosti ili ne, smatram da bi trebalo redovitim kontrolama, to su tehnički pregledi vozila kao i kod osobnih, znači samo tehnički ispravna vozila morala bi ili trebala bi voziti Hrvatskim cestama. Prijedlogom ovog zakona ide se za tim, odnosno Zakonom koji važi gdje potreba usuglašavanja sa stanjem stvari je otprilike godinu dana, pitanje je kako će Hrvatski uglavnom obrtnici radi se najvećim dijelom pravnim osobama odnosno obrtnicima koji imaju određeni broj vozila koja jesu stara, na koji način će oni dalje sudjelovati u procesu rada, jer činjenica je kako će i kojim sredstvima jednim zakonskim tekstom, jednom zakonskom odredbom ti ljudi moći kupiti nova vozila i osigurati si posao na Hrvatskom ionako ograničenom tržištu. Pri tome možemo znači, pitanje je, znači gotovo 20% tih vozila je starijih od 18 godina, to jest problem ali je problem kompletno u Hrvatskom prijevozništvu i onom unutarnjem ali isto tako međunarodnom. Znamo da već izvan Hrvatske posebno na ceste Europske unije ne može se doći sa vozilima koja su starija, koja nisu više ekološki čista, ekološki kvalitetna i naši prijevoznici ulažu značajni novac da bi poboljšali stanje voznoga parka. Pri tome očekujemo da Ministarstvo u sljedećem razdoblju, jer smatramo da unatoč naporima koje je radila i bivša i sadašnja Vlada nije dovoljno napravljeno na tome da se popravi status prijevoznika u Hrvatskoj. Od crnog tržišta na jednoj strani do toga da imamo nedovoljan broj dozvola koje se razmjenjuju sa inozemstvom, posebno su problematične dozvole za ulazak u Austriju i Italiju, prema tome ja molim i čini mi se da je šteta da nema ovdje niti predstavnika Vlade koji bi nam mogao dati dodatna obrazloženja jer je veliko nezadovoljstvo Hrvatskih prijevoznika sa statusom i stanjem razmjene, odnosno dobivanja dozvola za međunarodni prijevoz. Ima puno nezadovoljstva radom Ministarstva, i mislim da u tom smislu treba poboljšati stanje u nadležnom Ministarstvu. Ono što je posebno važno ovoga časa da Vlada u svom obrazloženju kaže da ovoga trenutka nije potrebno inicirati izmjene i dopune zakona ali da će Vlada pratiti stanje. Čini mi se da zadnji mjeseci ove godine kada bi trebalo doći do usuglašavanja, možda je prekasno već da bi takav zakon ili takva analiza stanja trebala ako ne već pred ovaj Visoki dom, ali trebala doći pred Odbor za pomorstvo, promet i veze kao matično tijelo unutar našeg Visokog doma, gdje bi se tada moglo vidjeti ima li potrebe za promjenom Zakona. To posebno stoga što najveći broj prijevoznika koji ima ova stara vozila su uglavnom mali prijevoznici, znači trgovačka društva koja imaju eventualno 1, 2, 3 vozila i obrtnici. Znači onaj najosjetljiviji dio Hrvatskoga društva jer zabranom njihovog prijevoza ostat ćemo bez značajnog broja radnih mjesta. Isto tako bilo bi potrebno da u okviru toga dobijemo analizu o stanju rada na crno. Na žalost još uvijek u Hrvatskoj imamo veliki broj prijevoznika koji radi na crno na jednoj strani ili koji imaju određeni broj kamiona ili autobusa a nemaju zaposlene vozače. To jest nedostatak aktualnog zakona i čini mi se da je ovo prilika da na neki način a opet naglašavam sa žaljenjem predstavnika Vlade trenutno ovdje nema da dobijemo analizu stanja u cijeloj Hrvatskoj. To je znači problem. Sjetimo se kako smo puno riječi i kako se puno govorilo o problemima hrvatskih prijevoznika koji su vozili i još uvijek voze na trusno područje u Irak. Oni su prisiljeni zbog toga što ne mogu voziti u ostale europske zemlje zbog nedostatka dozvola. Prema tome, očito da ova Vlada mora daleko više poraditi na osiguranja jednakih uvjeta za hrvatske prijevoznike, za hrvatske vozače kakve imaju oni koji dovoze robu u Hrvatsku. Sjetimo se i problema sa Republikom Slovenijom. Tada moram reći da je Vlada dobro, brzo i oštro postupila. Međutim, mislim da to treba napraviti taj reciprocitet i prema drugim zemljama s kojima se razmjenjuju dozvole i dopusnice. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Nema ni predlagatelja. Zaključujem raspravu. Određujem stanku do 15 sati kada ćemo glasovati. A idući tjedan ćemo početi u utorak prije podne sa Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, pa onda o medicinsko pomognutoj oplodnji predlagatelja zastupnika Frane Piplovića, pa o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata Klub zastupnika SDP-a predlagatelja, Zakona o obalnoj straži isto Kluba zastupnika SDP-a itd. Određujem sada stanku jer ne vrijedi počimati ovu temu. Pa ćemo u 15 sati. Molim zastupnike i zastupnice da ključiće ponesu sa sobom. STANKA U 13,13 SATI. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, prvo čitanje, P.Z. 254. Sukladno prijedlogu Vlada Republike Hrvatske daje na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu koji je predložila zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 70 glasova za, 18 suzdržanih i 11 protiv donesen predloženi zaključak.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove jednoglasno je utvrđen Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora bira se dr. Miomir Žužul. Kratko obrazloženje. Odlukom o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestankom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru, Danire Bilić koja je prestala obnašati zastupničku dužnost 25. veljače 2005. godine, to je mjesto člana u navedenom Odboru ostalo upražnjeno. Klub zastupnika HDZ-a je u svom dopisu 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora na upražnjeno mjesto člana Odbora izabere doktor Miomir Žužul.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je za člana Vanjskoga odbora, Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora izabran zastupnik Miomir Žužul sa 94 glasa za i 3 suzdržana. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora bira se doktor Miomir Žužul. Skraćeno obrazloženje. Odlukom o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestankom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru Danire Bilić koja je prestala obnašati zastupničku dužnost 25. veljače 2005. godine to je mjesto člana u navedenom Odboru ostalo upražnjeno. Klub zastupnika HDZ-a je u svom dopisu od 24. svibnja zatražio da se u Odbor za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora na upražnjeno mjesto člana Odbora izabere doktor Miomir Žužul.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje taj Prijedlog. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je odluka donijeta sa 91 glas za i 3 suzdržana. Izvolite dalje.
Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove jednoglasno je utvrđen Prijedlog odluka o izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se doktor Andrija Hebrang. Skraćeno obrazloženje. Odlukom o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru gospođe Katarine Fuček koja je prestala obnašati zastupničku dužnost 25. veljače 2005. godine to je mjesto člana u navedenom Odboru ostalo upražnjeno. Klub zastupnika HDZ-a je u svom dopisu od 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora na upražnjeno mjesto člana izabere dr. Andrija Hebrang.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje taj prijedlog, molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat. Prijedlog usvojen sa 92 glasa za i jednim suzdržanim. Izvolite dalje.
Na 25 sjednici Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove jednoglasno je utvrđen prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Ivan Drmić, drugo za potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Tomislav Čuljak. Obrazloženje: odlukom o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Ivan Drmić je izabran za člana navedenog odbora. Klub zastupnika HDZ-a je u svom dopisu od 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora umjesto potpredsjednika Odbora Ivana Drmića za potpredsjednika navedenog Odbora izabere zastupnik Tomislav Čuljak. Odbor za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 25. sjednici održanoj 25. svibnja 2005. godine raspravljao o navedenom prijedlogu te je u skladu sa člankom 44. stavkom 3. i 4. člankom 94., člankom 91. podstavkom 1. člankom 118. stavkom 2. i člankom 244. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno utvrdio ovaj prijedlog odluke s obrazloženjem koji podnosimo Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog za razrješenje i imenovanje, molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 88 glasova za, 4 suzdržana i jednim protiv utvrđen ovaj prijedlog.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za rad socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora, prvo razrješuje se dužnosti člana Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora magistar Vladimir Šišljagić, drugo za člana Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora bira se dr. Andrija Hebrang. Obrazloženje: Odlukom o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora magistar Vladimir Šišljagić izabran je za člana navedenog Odbora. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice je u svom dopisu od 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora umjesto člana Odbora magistra Vladimira Šišljagića izabere dr. Andrija Hebrang.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim uključite se. Možete glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donijeta sa 88 glasova za, 3 suzdržana i 3 protiv. Izvolite dalje.
Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove jednoglasno je utvrđen prijedlog odluke o izboru potpredsjednika Odbora za informiranja, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora bira se doktor Andrija Hebrang. Skraćeno obrazloženje: Odlukom o prestanku mirovanja zastupničkog mandata, i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru, Katarina Fuček koja je prestala obnašati zastupničku dužnost 25. veljače 2005. godine to je mjesto potpredsjednika u navedenom Odboru ostalo upražnjeno. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice je u svom dopisu od 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora na upražnjeno mjesto potpredsjednika Odbora izabere dr. Andrija Hebrang.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim glasovanje. Možete glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donijeta sa 91 glas za i 2 suzdržana. Izvolite dalje.
Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove jednoglasno je utvrđen prijedlog odluke o imenovanju člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje. Za člana izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje imenuje se dr. Miomir Žužul. Skraćeno obrazloženje: Odlukom o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru DAnire Bilić koja je prestala obnašati zastupničku dužnost 25. veljače 2005. godine to je mjesto člana navedeno u izaslanstvu ostalo upražnjeno. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice je u svom dopisu od 24. svibnja 2005. godine zatražio da se u izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje na upražnjeno mjesto člana izaslanstva izabere dr. MIomir Žužul.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog, molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 85 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv doneseno predloženo imenovanje. Izvolite dalje.
Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove utvrđeno je jednoglasno prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović. Prvo u Odbor nagrade Ivan Filipović imenuje se za predsjednika Petar Selem, sveučilišni profesor, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Za članove Mladen Boban, sveučilišni profesor, dekan medicinskog fakulteta sveučilišta u Splitu, Mira Božić nastavnica predškolskog odgoja, ravnateljica u dječjem vrtiću Ivane Brlić Mažuranić u Zagrebu i predsjednica udruga ravnatelja predškolskih ustanova grada Zagreba. Vesna Budimski, profesorica u osnovnoj školi Ivana Gorana KOvačića u Zagrebu, Tomislav Horvat, profesor i ravnatelj osnovne škole Josip Račić u Zagrebu i predsjednik Hrvatske udruge ravnatelja osnovnih škola. Ivica Lovrić diplomirani, ravnatelj željezničke tehničke škole u Zagrebu i predsjednik Hrvatske udruge ravnatelja srednjih škola. Boris Olujić sveučilišni profesor filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Anđelka Peko, docentica visoke učiteljske škole u Osijeku, Marija Turk sveučilišna profesorica filozofskog fakulteta Sveučilišta u rijeci. Druga, članovima Odbora nagrade Ivan Filipović imenovani s početkom mandata 14. ožujka 2003. godine, mandat je prestao 14. ožujka 2005. godine. Obrazloženje imate u materijalima, ako je potrebno ja ću dodatno obrazložiti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donijeta sa 89 glasova za i 2 suzdržana. Hvala lijepa ima li još šta predsjednice Odbora.
Ima. Na 25. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove utvrđen je jednoglasno prijedlog odluke o razrješenju i imenovanu člana Upravnog odbora nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Prvo, razrješuje se član Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologiju razvoj Republike Hrvatske, na prijedlog rektorskog zbora Visokih učilišta Republike Hrvatske prof. dr. Ivo Babić, na osobni zahtjev. Drugo, za člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske imenuje se na prijedlog rektorskog zbora visokih učilišta Republike Hrvatske prof. dr. Željko Dujić, prorektor sveučilišta u Splitu. Također obrazloženje imate u materijalu ako je potrebno.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog ove odluke. Molim uključite se. Možete glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donijeta sa 90 glasova za i 1 suzdržanim. Gospođe i gospodo zastupnici time smo danas iscrpili radni dio sjednice. U srijedu 1. počinjemo sa raspravom o Izvješću o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama. I nakon toga, Izvješće o radu pravobranitelja za djecu za 2004. godinu. Dalje ćemo dnevnim redom, obzirom na usvojeni danas vidjeti. Odbori trebaju proraditi ove prijedloge dnevnog reda kojeg smo danas uvrstili u dnevni red. U 17 sati je svečana sjednica povodom [[Upadica: 19.]] 19 sati je svečana sjednica povodom Spomendana Hrvatskoga sabora. Ja apeliram na zastupnice i zastupnike, biti će cijeli diplomatski kor, župani, predstavnici javnoga i političkoga života, pravosudne vlasti svih institucija da ih zastupnici Hrvatskoga sabora budu u, budu na toj svečanoj sjednici. I treba doći kada prije da bude, počinju u 19 sati, kada treba biti? U dvorani treba biti jedno petnaestak minuta, 10, 15 minuta prije. Papire, papire ponesite pod klupe ili sa sobom. Hvala lijepa, vidimo se u 19 sati. SJEDNICA JE PREKINUTA U 17,04 SATI Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom na 14. sjednici Hrvatskog sabora. Na dnevnom redu je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost – predlagatelji zastupnici: Mato Arlović, Ingrid Antičević-Marinović, Mato Gavran, Marin Jurjević i Dragica Zgrebec, prvo čitanje P.Z. br. 255; Predlagatelji Zakona su skupina zastupnika: Mato Arlović, Ingrid Antičević-Marinović, Mato Gavran, Marin Jurjević i Dragica Zgrebec. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila svoje mišljenje. U ime predlagatelja tko će dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani zastupnik, potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.