Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i uvaženi saborski zastupnici. Ovi Zakonski prijedlozi o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije odnose se na realizaciju transnacionalnih programa Europske teritorijalne suradnje, Europskog fonda za regionalni razvoj, za programe jugoistočna Europa i Mediteran. TE za prekogranične programe sa susjednim državama, ne članicama europske unije, Srbijom, Crnom gorom i Bosnom i Hercegovinom. Sporazumi o financiranju navedenih programa između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije sklapaju se za svaku godinu pojedinačno i potpisani su na temelju odluke Vlade Republike Hrvatske iz prosinca 2010. godine kojom se alociraju sredstva iz pretpristupnih programa za 2009. godinu. Kako bi se ovi sporazumi mogli pravno primijeniti u Republici Hrvatskoj potrebno je donijeti Zakone o njihovom potvrđivanju. Do sada je Republika Hrvatska s Europskom komisijom sklopila sporazume o financiranju za navedene programe za 2007. godinu u iznosu od 2 milijuna 653 tisuće eura, te za 2008. godinu sporazuma u iznosu od 2 milijuna 706 tisuća eura, što ukupno iznosi 5 milijuna 359 tisuća eura. Iz ovih sredstava financirana su 43 projekta s partnerima iz cijelog programskog područja. Pomoću programa razvijena je dobra mreža suradnje i partnerstva nad cijelom prekograničnom području i šire kada govorimo o programu jugoistočna Europa i Mediteran. Ovim sporazumima odnosno donošenjem ovih Zakona u navedene programe biti će alocirano ukupno 2 milijuna 859 tisuća i 61 eur, odnosno prema predloženim sporazumima sljedeći iznos: 800 tisuća eura za prekogranični program između Republike Hrvatske i Srbije. Milijun eura za prekogranični program između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. 400 tisuća eura za prekogranični program između Republike Hrvatske i Crne gore. I 659 tisuća 061 eur za transnacionalne programe Mediteran i Jugoistočna Europa. Ovdje posebno želim istaknuti da je dosadašnja iskoristivost ovih programa bila u visini većoj od 50% od rezerviranih sredstava čime se ovi programi izdvajaju kao dobra i pozitivna praksa za druge programe sufinancirane od strane Europske unije. Treba još napomenuti kako je u sva tri programa sa zemljama nečlanicama Republika Hrvatska lider te svojim iskustvom i kapacitetima služi kao primjer u regiji. Stoga, Vlada Republike Hrvatske predlaže donošenje ovih Zakona po hitnom postupku kako bi se njihovom realizacijom omogućilo korisnicima s programskog područja uredno odvijanje njihovih projekata u rokovima i dogovorenom dinamikom. S ciljem daljnjeg jačanja prekogranične suradnje i izgradnjom još boljih dobrosusjedskih odnosa. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a gospođa zastupnica Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, uvaženi kolegice i kolege. Republika Hrvatska je započela koristiti prve programe prekogranične suradnje sa susjednim zemljama 2003. godine. U počecima kada je ovo područje bilo pokriveno tadašnjim EU programom Intereg, prva su iskustva hrvatske županije i općine u prekograničnoj suradnji stjecale u suradnji s tadašnjim državama članicama, odnosno kandidatkinjama za članstvo Italijom, odnosno Mađarskom i Slovenijom. Iznosi bespovratne pomoći koje je hrvatska strana u tom razdoblju mogla koristiti, bili su prilično mali, ali su ograničeni bili i financijski, te institucionalni kapaciteti hrvatskih partnera. Međutim kroz te su projekte stjecanja neophodna znanja i vještine potrebne za korištenje EU fondova. S vremenom prekogranična suradnja se na bilateralnoj razini proširila i na druge susjedne države, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, te Srbiju. Prvi su projekti bili kandidirani tek u drugoj polovici 2006. godine. I za te programe je u početku bio predviđen relativno mali iznos, što se s vremenom pokazalo kao nedostatna strategija, te je iskustvo iz Interega utjecalo da se u IPA-i primijeni drugačiji pristup, gdje i zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje imaju mogućnost koristiti veće iznose bespovratne pomoći. Analizirajući dosadašnja iskustva pokazalo se kako je institucionalna sposobnost za korištenje fondova bolja u županijama koje graniče s državama članicama EU, nego u onima koje graniče s drugim susjednim državama. Razlozi za to su različiti, te je osim već navedene činjenice kako su programi suradnje s državama nečlanicama EU krenuli kasnije i kako su ti programi bili financijski siromašniji, i činjenica da tako slikovito kažem, za tango treba dvoje, odnosno da su osim interesa i pripremljenosti hrvatskih partnera potrebni interes i pripremljenost i s druge strane granice. Dokumenti koji su pred nama daju prilično detaljne analize dosadašnjih iskustava, te načina na koji se odgovaralo na različite izazove, kao i svot analize koje daju jasan uvid u to na što se treba obratiti pozornost u provedbi ovih novih sporazuma. Obzirom da se radi o programima koji podrazumijevaju uključenost partnera na tzv. NUC3 razini, što u prijevodu na običan jezik znači najniže razine na kojima se planiraju i provode projekti financirani iz EU fondova, i koji se s jedne strane na izravan i opipljiv način koriste lokalnim zajednicama, a s druge strane i njih, a time i čitavu državu pripremaju za korištenje znatno većih sredstava i strukturnih fondova Europske unije. A sada nešto, ponešto o svakom programu suradnju. Prvi je program prekogranične suradnje između Hrvatske i Srbije, za financijsku 2009. godinu. Temeljni cilj ovog programa je poduprijeti razvoj prekograničnih mreža i partnerstva, kao i razvoj zajedničkih prekograničnih djelovanja kako bi se revitaliziralo gospodarstvo, zaštitila priroda i okoliš, te povećala socijalna kohezija prekograničnih područja. Dodatni cilj, kao i u svih ostalih sličnih programa, je osnaživanje i izgradnja kapaciteta lokalnih i regionalnih te nacionalnih institucija za upravljanje EU programima, a kako bi se pripremili za buduće upravljanje i sudjelovanje u strukturnim fondovima Europske unije. Ovaj sporazum bio je prekograničnog programa između Hrvatske i Srbije za razdoblje ove financijske perspektive, odnosno od 2007. do 2013. godine. Do sada su sklopljena dva godišnja sporazuma, a slijedom njih, njihove provedbe, ugovoreno je 10 projekata, dok se ugovaranje još jednoga očekuje do kraja ovog mjeseca. Natječaj za dostavu projektnih prijedloga za novi sporazum raspisat će se tijekom prvog kvartala ove godine. Ukupna vrijednost darovnice za hrvatsku stranu je 800 tisuća eura, dok će manji dio osigurati krajnji korisnici i Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. U tekstu sporazuma analizirana su dosadašnja iskustva u prekograničnoj suradnji sa Srbijom, te je kao i kod sličnih programa zaključak kako ima prostora da se rad na projektima prekogranične suradnje unaprijedi. Nadamo se kako će svaki novi godišnji sporazum značajno pridonijeti unapređenju institucionalnih sposobnosti aktera, koji sudjeluju u pripremi i provedbi projekata te da će i broj, ali i obuhvat projekata koji će se provoditi biti sve veći. Iz Hrvatske mogu sudjelovati četiri županije, a iz Srbije 5 okruga. Opći ciljevi programa su poticati prekograničnu suradnju radi postizanja raznolikosti i unapređenja regionalnog gospodarstva na socijalno i okolišno održiv način, istodobno unapređujući dobrosusjedske i prekogranične odnose. Posebni ciljevi koji se žele postići ovim prioritetom, prioritetnim područjima su višestruki, od promicanja poslovne suradnje, povećanja prekogranične trgovine, razvoja mobilnosti tržišta rada, poticanja razvoja turizma, zaštite i očuvanja prirodnih dobara u prekograničnim područjima. Drugi sporazum je o financiranju prekogranične suradnje sa Crnom Gorom. U prilogu 2. ovog dokumenta nalazi se program prekogranične suradnje za tekuću financijsku perspektivu, i u njemu je detaljno objašnjeno koja su područja suradnje predviđena, te kakva su bila iskustva iz ranijeg razdoblja u toj suradnji. Bitnim držim istaknuti kako su temeljem uočenih nedostataka iz prethodnih razdoblja uvedena poboljšanja u proces pripreme i provedbe ovog programa. Što se tiče ciljeva programa, oni su u najvećem dijelu identični onima iz ranije spomenutog programa suradnje sa Srbijom. U dosadašnjoj provedbi programa, a potvrđena su do sada dva godišnja programa prekogranične suradnje sa Crnom Gorom, financirano je 5 projekata čija je godišnja vrijednost bila kao i ovog za 2009. 400 tisuća eura. S hrvatske strane sudjelovati mogu dvije županije, a sa crnogorske 10 općina. I treći program prekogranične suradnje je sa Bosnom i Hercegovinom. Ukupna vrijednost darovnice je milijun eura, a Hrvatska može, iz Hrvatske može sudjelovati 9 županija, dok sa BiH strane sudjeluje 95 općina. U kontekstu mogućih područja za financiranje, posebno bih istaknula poboljšanje kvalitete života i društvenu povezanost. Naime u projektima koji se mogu kandidirati u ovom području želi se odgovoriti na društvene probleme i probleme zaštite okoliša u pograničnim područjima, a tiču se smanjenja nezaposlenosti i smanjenja odlaska kvalificirane radne snage. Nadalje u sektoru zaštite okoliša, Hrvatska i Bosna i Hercegovina suočavaju se s istim izazovima, s obje strane granice postoje značajne prirodne ljepote, parkovi prirode i rijeke, ali ne postoji koordinacija u zaštiti okoliša, npr. kroz gospodarenje otpadnim vodama, a ne postoji ni koordinacija u slučaju prirodnih katastrofa što smo imali priliku svjedočiti u nekim dijelovima Hrvatske nedavno, kao što su poplave i požari. I na kraju, iako ne jedino, i minska polja predstavljaju zajednički problem programskog područja. Procjena je da ima oko 305 tisuća zaostalih, a neeksplodiranih mina koje treba ukloniti i koje pokrivaju tisuću i 800 kvadratnih kilometara. Četvrti sporazum o kojem danas raspravljamo je program transnacionalne suradnje u kojem sudjeluje veći broj država koje geografski čine cjelinu, ali nisu nužno i susjedne države. Ovdje je riječ o programima "Mediteran" i "Jugoistočna Europa" koji već svojim imenima najavljuju koje države mogu biti uključene u ove programe. Program se vodi u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj koji će za Hrvatsku postati osobito značajan kada postanemo članicom EU, a tada će i sredstva koja će biti raspoloživa za ovu vrstu suradnje biti znatno veća. Temeljna svrha ovog programa je uspostaviti i razviti transnacionalnu suradnju putem financiranja mreža i mjera koje vode prema integriranom razvoju. Dakle, u programe "Mediteran" i "Jugoistočna Europa" uključene su sve mediteranske članice EU te Hrvatska, Crna Gora i BiH, a za prvi program dok su za države Jugoistočne Europe uključene u drugi program. Cilj je ova 2 programa za navedena područja učiniti konkurentnijim putem suradnje u sljedećim područjima: inovacije, zaštita okoliša, održivi teritorijalni razvoj, povećanje pokretljivosti i teritorijalne pristupačnosti. Program je namijenjen lokalnim i regionalnim tijelima, gradovima, istraživačkim institucijama, neprofitnim organizacijama itd. U dosadašnjoj provedbi za godišnje programe za 2007. i 2008. godinu financirano je 12 projekata, a očekuje se potpisivanje još 3 projekta iz programa "Mediteran". Za financijsku 2009. godinu namijenjeno je 659 tisuća i 61 euro, a kako je to slučaj kod svih sličnih programa najveći dio je darovnica dok se manji dio sufinancira iz sredstava s nacionalne i lokalne razine. Zaključno, radi se o programima koji su korisni i značajni za RH. Prije svega s aspekta učenja o tome kako funkcioniraju europski strukturni fondovi osobito Europski fond za regionalni razvoj te pronalaženje partnerskih tijela i institucija u drugim zemljama. Budući da je teritorijalna suradnja bitna za rješavanje pitanja od zajedničkog interesa između obuhvaćenih zemalja te da je ujedno i jedan od oblika pripreme za funkcioniranje u članstvu EU klub HDZ-a podržat će sva 4 navedena prijedloga zakona. Hvala.
Hvala. U ime kluba HNS-HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-HSU-a kao uvijek dosada podržat će prijedlog ovih 4 zakona. Zakona koji daju direktnu i razvojnu mogućnost, zakona koji nas uključuju u sustav zemalja članica EU i posebno što želim naglasiti ovaj paket zakonskih prijedloga program teritorijalne suradnje sa Republikom Srbijom, Bosnom, Crnom Gorom i ovi transnacionalni programi su projekti i programi u kojima su naše posebne jedinice regionalne uprave županije pokazale svoje znanje i svoju sposobnost i to je jedan od rijetkih programa predpristupne pomoći IPA-e koji ima i relativno dobru iskorištenost. U uvodu je državni tajnik spomenuo da smo ukupno za 2007. i 2008. imali dodijeljeno 5 milijuna i 300 tisuća eura, da smo dogovoreno kroz dodijeljeno sa 21.01. nam je iskorištenost 50,79% što je izuzetno dobar postotak u odnosu na ostale programe IPA-e o kojima smo već raspravljali. I sasvim sigurno i stava smo, mi u klubu HNS-HSU-a, da jedan od razloga zašto i zbog čega je dobra iskorištenost je to što su u ove programe prekogranične suradnje temeljem javnog poziva se uključuju županije direktno i tu pokazuju svoju pravu vrijednost koja možda nije na najkvalitetniji i najbolji način iskazana u ostalim programima predpristupne pomoći, promet, okoliš, regionalna konkurentnost i to je recimo jedan znak, jedan od pokazatelja da bi bilo vrijedno dobro kad govorimo o procesu decentralizacije da i ovim posredstvima EU tu temu otvorimo. I temeljem ovih iskustava iz programa i projekata prekogranične suradnje da iskoristimo i implementiramo u ove ostale operativne programe. Klub HNS-HSU-a podržat će ovaj prijedlog zakona jer ovime potvrđujemo sporazum o financiranju i stvara se pravna osnova za bespovratno korištenje financijskih sredstava kao darovnice za programe u kojima sudjeluje RH u transnacionalnim programima EU za 2009. godinu. Ovi programi funkcioniraju putem shema bespovratne pomoći, temeljem javnog poziva za podnošenje zajedničkih projektnih prijedloga partnera i s jedne i druge strane granice i Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva je provedbeno tijelo ovim programima. Sama iskorištenost dosadašnji dodijeljenih sredstava IPA 2 u prekograničnoj suradnji transnacionalnim programima govori da sustav ministarstva kao provedbenog tijela i mogućnost koju imaju županije da se jave direktno na natječaj govori da je dobro iskustvo. I još jedanput podvlačimo potrebu da se jedan takav kvalitetan sustav primijeni i za ostale moguće, za ostale operativne programe iz predpristupne pomoći i iz razloga da iskorištenost njihova bude snažnija, o tome smo govorili i rečeno je. I da postoji realna opasnost da na veliki dio sredstava tih iz programa predpristupne pomoći ostaje neiskorišteni, a ono što je posebno važno i što treba posebno naglasiti, a to je i nešto što nas čeka kroz sredstva kad uđemo u EU. Sljedeće što želim u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika naglasiti kada govorimo o ovim zakonskim prijedlozima a to je da kroz ovu prekograničnu suradnju i transnacionalni program a konkretno ovdje se govori o transnacionalnom programu Jugoistočne Europe i Mediteran, da se potiče unapređenje regionalnog gospodarstva, da se razvijaju dobrosusjedski odnosi, da se izgrađuje sposobnost lokalnih i regionalnih i nacionalnih institucija i posebno što je važno osposobljava se sustav za upravljanjem budućim prekograničnim programima u okviru trećeg cilja Europske kohezijske politike gdje su sredstva značajno veća, potencijal značajno veći nego je ovaj, jer do sada smo imali za 2007. i 2008. 5 milijuna i 300, s ovim potvrđivanjem ovih zakonskih prijedloga o kojima raspravljamo to je ukupno negdje oko 2, 3 milijuna eura za 2009. Mislim da nema posebno potrebe čitati sve što piše unutra osim naglasiti da su zakonski prijedlozi napravljeni izuzetno kvalitetno posebno u dijelu analize dosadašnjih iskustva i vjerujem da ta analiza dosadašnjih iskustva će biti dobra podloga za promjenu svega onoga što ne valja i svega što nas usporava u korištenju pretpristupnih programa posebno operativnog programa promet, okoliš, a najveći problema imamo u IPARD-u i nadam se da ćemo otvaranjem sustava prema jedinicama regionalne uprave, prije svega prema županijama, općinama, gradovima nadam se da ćemo otvoriti mogućnost da protočnost projekata i programa i u konačnosti iskorištenost nečega što nam je dato kao mogućnost u korištenju da ćemo to iskoristiti a sve u cilju da osposobimo kompletan sustav i u cijelosti a županije u pograničnom dijelu Republike Hrvatske, posebno one koje su krenule kroz programe pogranične suradnje sa zemljama članicama Europske u nije pokazale su da imaju sposobnost, znanje i mogućnosti i dajmo im priliku da to iskoriste. Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržat će sva ova četiri prijedloga Zakona.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospođa zastupnica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa gospodin zastupnik je rekao da samo oni projekti idu gdje su županije, i više troše sredstva gdje su županije odrađuju svoj posao, iskorištenost. Ja moram reći da to nije točno jer županije rade sve poslove što se tiče IPA-e, a da oni imaju ugovore, županije i njihove firme za izradu aplikacija, za izradu projektne dokumentacije, oni raspisuju natječaje i oni rade taj posao prema tome, uvijek su županije i jedinice lokalne samouprave itekako u cjelokupnim projektima i nigdje se projekti ne ugovaraju u Ministarstvu nego se ugovaraju oni ugovaraju. Prema tome, iskorištenost je i tamo bila dobra, s time da ovaj program o kojem ste vi govorili prošli puta, na koji ste se sada pozvali traje do kraja 2012. godine i sigurno ćemo iskoristiti ta sredstva.
Hvala. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolege i kolegice zastupnice i zastupnici. Pred nama je set Prijedloga zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programima prekogranične suradnje Hrvatske u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2009. godinu i to za suradnju sa Srbijom, Crnom gorom i Bosnom i Hercegovinom, te sudjelovanje u transnacionalnim programima Europske teritorijalne suradnje Europskog fonda za regionalni razvoj jugoistočne Europe i Mediteran. Riječ je naravno o vrlo sličnim, a u mnogim detaljima identičnim programima koji se financiraju sredstvima Europskih fondova, u ovom slučaju u okviru programa IPA 2 koji je usmjeren ka poticanju prekogranične suradnje navedenih država i ostvarivanja navedenih ciljeva. Kao što je već prethodno napomenuto opći cilj IPA prekograničnih programa je poticanje stvaranja prekograničnih mreža i partnerstava, te razvoj zajedničkih prekograničnih djelovanja u svrhu revitalizacije gospodarstva, zaštite prirode i okoliša te jačanja socijalne kohezije. Naravno dodatni cilj je programa izgradnja kapaciteta lokalnih i regionalnih i državnih institucija za upravljanje Europskim programima, te priprema za upravljanje budućim programima prekogranične suradnje unutar strukturnih fondova Europske unije. U ostvarivanju navedenih ciljeva posebno se stimuliraju brojne aktivnosti kao što su razvoj gospodarstva neposredno uključenih područja odnosno županija, koje su u graničnom dijelu ali i susjednih županija na koje ova suradnja može imati utjecaj. Također potiče se poticanje ekološke svijesti o pitanjima zaštite okoliša, potiče se ostvarivanje veće mobilnosti i suradnje stanovništva, potiče se izgradnja i osposobljavanje institucija u upravljanju fondovima Europske unije kao priprema za dolazak strukturnih fondova koji će biti puno obilniji i interesantniji za Republiku Hrvatsku nakon stupanja u Europsku uniju. Programima prekogranične suradnje s Srbijom, Crnom gorom i Bosnom i Hercegovinom neposredno je obuhvaćeno s Hrvatske strane ukupno 10 županije, i to za suradnju Hrvatske i Srbije 2 županije, za suradnju Hrvatske i Crne gore jedna županija, te suradnja Hrvatske i Bosne i Hercegovine 9 županija. Pri tome valja reći da dvije županije Vukovarsko-srijemska i Dubrovačko-neretvanska su obuhvaćene prekograničnom suradnjom Hrvatske s dvjema susjednim državama, Vukovarsko-srijemska sa Srbijom i Bosnom i Hercegovinom, te Dubrovačko-neretvanska sa Bosnom i Hercegovinom i Crnom gorom. Naravno ponavljam posredno osim ovih 10 županija i susjedne županije mogu imati efekte korištenja ovih fondova. Danas kroz ova četiri programa koje su predmet ovih Zakona govorimo o ukupnom iznosu koji je veći od 5 milijuna eura za 2009. godinu. Programi prekogranične suradnje osim ova tri sa tri ciljane države kroz program transnacionalne suradnje uključuje i veliki broj zemlja koje su zajednički vezane geografskom pripadnošću jugoistočne Europe i Mediteranu pri čemu nije nužno da graniče, ali dijele zajednički interes budući da se nalaze na istom području Europe. Programima prekogranične suradnje Hrvatske sa susjednim državama odvijaju se prioriteti i mjere koje su za suradnju sa Srbijom opisani u dva prioriteta i pet mjera, za suradnju Hrvatske i Crne Gore je to u okviru dva prioriteta i pet mjera, te za suradnju sa BiH riječ je o tri prioriteta i 6 mjera. Bez obzira na broj prioriteta i mjera valja reći da su ključni prioriteti u sva tri programa stvaranje uvjeta za razvoj gospodarstva u održivom okolišu te prioritet osiguranja tehničke pomoći za upravljanje programima. U okviru prioriteta stvaranje uvjeta za razvoj gospodarstva ističu se mjere poticanja interakcije između poduzetnika iz prekograničnih područja kroz koje se očekuje lakše brže i efikasnije povezivanje gospodarskih subjekata u granama koje su interesantne za obje države u tim područjima kao što su poljoprivreda, prehrambena i druge industrije te posebno naglašeni sektor turizma. Izravni korisnici ovih mjera su neprofitne pravne osobe osnovane u svrhu ispunjavanja potreba od općeg interesa poput regionalnih i lokalnih javnih tijela, strukovnih komora, klastera koji djeluju kao neprofitne pravne osobe, istraživačko razvojnih institucija, odgojno obrazovnih institucija, zdravstvenih institucija, poljoprivrednih saveza i udruga koje također djeluju na neprofitnoj osnovi itd. Brojne su aktivnosti koje se mogu financirati iz ovih programa. Neke od njih razvoj službi podrške za unapređenje poslovne suradnje i zajedničkog marketinga malih i srednjih poduzeća, zatim aktivnosti pronalaženja prekograničnih poslovnih partnera, sudjelovanjem na brojnim sajmovima, konferencijama, zajedničkim bazama podataka, zajedničkim web stranicama, razmjenom studijski putovanja itd. Zatim aktivnosti razvoja suradnje između malih i srednjih poduzeća, obrazovnih, istraživačko razvojnih organizacija radi unapređenja poslovne inovativnosti i tehnologije. Zatim su tu zajednički projekti strukovnog obrazovanja ili obrazovanja odraslih kojim se mogu riješiti problemi i potrebe za određenim specifičnim vještinama. Zatim su tu zajedničke marketinške inicijative kojima se promiču lokalni proizvodi i usluge koje su vrlo bitne za pojedine županije koje su ovdje zastupljene. Zatim je tu unapređenje znanja i vještina poduzetnika te primjena novih tehnologija u marketingu, promidžbi itd. Ono što je posebno interesantno budući da je turizam apostrofiran kao jedna od najvažnije djelatnosti jeste podrška razvoju novih turističkih proizvoda poput razvoja tematskih ruta, zajedničkih promotivnih manifestacija i materijala, zajedničkog iskorištavanja pojedinih lokaliteta i sl. Druga skupina su mjere za poticanje svijesti o pitanjima okoliša i njegovoj zaštiti odnosno upravljanje prirodnim vrijednostima okoliša i to pogotovo onih vrijednosti onoga okoliša koja ima izrazito visoku razinu takve vrijednosti. Ove mjere također vrlo su značajne zbog razvoja zaštite od poplava i drugih nepogoda, te prekograničnog onečišćenja i drugih elemenata iz područja zdravlja a koja mogu doći u pitanje zbog blizine granice. I sami smo svjedoci da u određenim dijelovima RH postoje takve ugroze koje se jedino i isključivo mogu rješavati dogovorom, ali kroz ove program omogućeni su i projekti koji mogu takve situacije rješavati. U tom pogledu vrlo je bitno gospodarenje otpadom i to naročito opasnim otpadom. U okviru programa potiču se mjere usmjerene ka čišćenju i obnovi onečišćenih područja. Izravni korisnici ovakvih mjera su neprofitne pravne osobe osnovane u svrhu ispunjavanja potreba od općeg interesa poput regionalnih i lokalnih javnih tijela, visokih učilišta, istraživačkih institucija, nevladinih organizacija iz područja zaštite okoliša i prirode. Javna društva nadležna za komunalnu infrastrukturu i gospodarenje otpadom zatim agencije nadležne za zaštitu okoliša i prirode itd. U okviru ovoga dijela mogu se provoditi mnoge aktivnosti kao što su izrada zajedničkih planova upravljanja zaštićenih područja, priprema zajedničkih prekograničnih strategija i akacijskih planova za krizna stanja u pogledu prirodnih opasnosti i opasnosti za okoliš. Očuvanje bioraznolikosti u određenim područjima koja su u zajedničkom dijelu. Zajedničke prekogranične mjere razvijanja sustava zbrinjavanja komunalnog otpada, zajedničke prekogranične studije, izravne mjere o primjenjivosti obnovljivih izvora energije itd. Vrlo bitne mjere koje se mogu u okviru ovog programa obavljati su mjere usmjerene ka razvoju sveobuhvatnih kontakata, te različitih oblika komunikacije i suradnje između lokalnih zajednica i institucija unutar prekograničnog područja. U tom pogledu posebno je značajna podrška ženama i drugim marginaliziranim skupinama, poput nezaposlenih, poput osobe sa invaliditetom, poput mladih koji imaju svoju specifičnu problematiku itd. Kako bi se ovakva podrška ostvarila u punom smislu potiče se razvoj lokalne demokracije te institucije civilnog društva. Izravni korisnici ovakvih mjera su pravne osobe koje provode pravne aktivnosti poput pravnog savjetovanja za marginalizirane skupine koje izrađuju zajedničke programe izgradnje zajednica s naglaskom na međuetničku suradnju. Pravne osobe koje zajednički pružaju zdravstvene usluge, zatim koje razvijaju prekograničnu suradnju između organizacija koje pružaju usluge socijalne skrbi, zatim pravne osobe koje provode razne aktivnosti na podizanju svijesti o posljedicama socijalne isključenosti te potiču prekogranično umrežavanje takvih organizacija u području socijale, u području kulture itd. U okviru drugoga ključno prioriteta osiguranja tehničke pomoći za upravljanje programima, određenim mjerama se osigurava tehnička podrška u izradi provedbi programa prekogranične suradnje te također informativna podrška za evaluaciju provedbe programa kojom se omogućuje kvalitetno sagledavanja i valorizacija učinaka apliciranih projekata. I da zaključim, dakle ipak programi prekogranične suradnje otvaraju mogućnosti samoupravnim jedinicama, udrugama, institucijama i drugim neprofitnim tijelima iz pograničnih područja Hrvatske koja su na svakodnevnoj razini u jednom rekao bih bližem i jednostavnijem obliku komuniciranja s jedinicama lokalne samouprave, udrugama i ostalim organizacijama s druge strane granice da slijedom zajedničkih interesa i putem određenih zajedničkih projekata razvijaju partnerske odnose sa srodnim organizacijama s druge strane granice. Budući da su ovi programi vrlo značajni za razvoj pograničnih područja, ali ne samo pograničnih područja, dakle i onih koji se oslanjaju na ta pogranična područja i da su financijski vrlo povoljni budući se radi o nepovratnim sredstvima te da su u biti oni već izdogovarani. Ovim zakonom se treba potvrditi taj sporazum. Donošenje ovih zakona će podržati i klub SDP-a. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, obavještavam klubove prvenstveno, naravno i sve zastupnice i zastupnice da ćemo u 12 sati imati glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo raspravili i zaključili i koje ćemo još raspraviti i zaključiti pa molim klubove da se potrude oko toga da zastupnice i zastupnici budu nazočni u 12 sati. U ime kluba HSS-a gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo pred nama su prijedlozi zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu financiranja sudjelovanja Hrvatske u transnacionalnim programima europske teritorijalne suradnje, Europskog fonda za regionalni razvoj Jugoistočne Europe i Mediteran te prekograničnih programa Hrvatske i Srbije, Hrvatske i Crne Gore, Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru komponente prekogranične suradnje, instrumenata za pretpristupnu pomoć IPA za 2009. godinu. Sporazumi o financiranju navedenih programa između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije sklapaju se za svaku godinu pojedinačno i potpisani su na temelju odluke Vlade u prosincu 2010. godine za lokaciju IPA sredstava za 2009. godinu. Kako bi sami sporazumi postali dio pravnog poretka Republike Hrvatske potrebno je donijeti zakone o potvrđivanju tih sporazuma. Do sada je Republika Hrvatska s Europskom komisijom sklopila sporazume o financiranju za 2007. godinu u iznosu od 2 milijuna 653 tisuće eura, a za 2008. godinu u iznosu od 2 milijuna i 706 tisuća eura. Iz tih sredstava financirana su 43 projekta s partnerima cijelog programskog područja. Ovdje možemo vidjeti kroz ova 43 projekta da se taj dio povećava iz godine u godinu. Možda možemo reći da to nije dovoljno, da može sigurno i puno više biti, očekujući da će i ovi zakoni ove godine ne samo povećati broj projekata u ovome dijelu nego sigurno ubrzati i onaj proces bolje i kvalitetnije komunikacije unutar ovih graničnih područja. Razvijena je dobra mreža suradnje i partnerstva na cijelom pograničnom području i šire, kada govorimo o programima Mediteran i programu za Jugoistočnu Europu. Naravno kad se pogleda ta suradnja ona je posebno izražena u onim područjima koja su bila više obuhvaćena ratom u odnosu na ona koja su bila manje obuhvaćena. I sasvim sigurno da tu treba posebno poraditi i posebne napore dati u tome dijelu da se ta suradnja još poboljša kako u onome ljudskom smislu tako isto i u gospodarskom smislu jer povezivanje lokalnih razina susjednih država sigurno da može doprinijeti kvalitetnijem i boljem životu ljudi koji žive na tim prostorima, ali isto tako može unaprijediti u gospodarskom smislu i kvalitetu života. Prema tome, ovaj dio zakona sigurno da može dati svoj veliki doprinos na ovim prostorima. Stoga uopće ne sumnjamo da će svi oni koji su čimbenici u ovome dijelu svoj posao raditi u interesu svih nas. Ovim sporazumima odnosno potvrđivanjem ovih zakona navedenim programima biti će alocirano ukupno 2 milijuna 859 tisuća 061 euro, odnosno 800 tisuća za prekogranični program sa Republikom Srbijom, 400 tisuća za prekogranični program sa Republikom Crnom Gorom i milijun za prekogranični program sa Bosnom i Hercegovinom te 659 tisuća 061 za transnacionalne programe Mediterana i Jugoistočne Europe. Naravno, svi se možemo složiti s tim da je više novca bilo bi puno bolje, ali naravno i kroz ova sredstva se može otvoriti i treba se otvoriti veliki prostor svima onima koji su zainteresirani. Kažem još jednom i ponavljam da u 43 programa sigurno, nadovezat ću se na ova sredstva koja su ovdje osigurana mogu otvoriti jedan prostor za puno bolju i puno kvalitetniju tu suradnju. Izvršavanje sporazuma o financiranju zahtijevat će dodatna financijska sredstva iz Državnog proračuna Republike Hrvatske u svrhu sufinanciranja određenih projekata koji proizlaze iz sporazuma, a u dogovoru sa Europskom komisijom. Kako bismo omogućili korisnicima sa programskog područja realizaciju njihovih projekata u sklopu navedenih programa te daljnje jačanje dobrosusjedskih odnosa potrebno je donijeti i ove zakone, stoga ja ne sumnjam da ćemo ih i donijeti. Stoga Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke će sasvim sigurno podržati ove prijedloge zakona, a od Ministarstva regionalnog razvoja očekujemo da daju još dodatne napore u ovome dijelu i naravno zahvaljujem se i pohvaljujem je u ovom dosadašnjem dijelu koji su učinili ne sumnjajući da ćemo u nadolazećem razdoblju imati još bolje učinke od ovoga. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Nema ga. Potom gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče. Želim se uključiti u ovu raspravu i podržati sva četiri prijedloga zakona o potvrđivanju sporazuma. U svakom slučaju mislim da nema nijednog danas kluba ovdje koji neće podržati ovakve prijedloge zakona. Znamo da su prvi prijedlozi došli u 2006. godini, da su tada bili relativno mali iznosi, a da smo kasnije na iskustvima Interega se pokazalo da kod IPA-e treba drugačije postupati. Institucionalna sposobnost u županijama se pokazala dosta velika i mogu reći da s obzirom na prošle godine kad smo raspravljali o ovakvim sličnim temama govorili smo da je administrativni kapacitet u županijama, u jedinicama lokalne uprave i samouprave vrlo nizak. Sada već se može drugačije razgovarati i već su dobro ekipirane županijske razvojne agencije, pa čak i u nekim gradovima i općinama već postoje odjeli koji se bave isključivo ovom temom. Znači, bitno je napredovao administrativni kapacitet i bitno su napredovale općine, gradovi i županije, a posebno u graničnim županijama. Govorim o ova četiri sporazuma, Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Mediteran. Ono što mene posebno zanima ovdje to je suradnja sa Crnom Gorom između Dubrovačko-neretvanske županije i Splitsko-dalmatinske županije i 10 općina u Crnoj Gori – Herceg Novi, Kotor, Tivar, Budva, Bar, Ulcinj, Cetinje zajedno sa susjednim općinama Nikšićem, Podgoricom i Danilovgradom. U svakom slučaju suradnja je na razini zaštite okoliša, zaštite turističkih i kulturnih prostora. Zatim, osim zaštite okoliša, prirode i kulturne baštine. Također su u igri i mali prekogranični projekti razvoja zajednice. Vrlo važni su i kriteriji, a to je uglavnom ekološka održivost. Zatim ravnopravno sudjelovanje spolova, znači žena i marginaliziranih skupina. To su uglavnom kriteriji. Onda naravno da je potrebno imati partnere i s jedne i s druge strane. Zatim izgradnja kapaciteta nevladinih organizacija, a kad se radi o ovom dijelu između Dubrovačko-neretvanske županije i crnogorskih općina, promicanje integriranog turističkog tržišta i u tom dijelu ima nekoliko projekata i poticanje prekograničnih kontakata na regionalnoj i lokalnoj razini. Sve ovo se događa na temelju strateškog okvira za razvoj jedne i druge države, Republike Hrvatske i Crne Gore, a posebno važno za Hrvatsku i za našu županiju je regionalni operativni program na temelju kojega su zapravo nastali svi ovi projekti. Prvi natječaji iz IPA-a su rezultirali ugovaranjem u gotovo sto postotnom iznosu s obzirom na locirana financijska sredstva u okviru raspisanih natječaja. Ali budući da je bio izrazito veliki interes, čak peterostruko veći od dostupnih sredstava vidi se da je regionalna razina u Republici Hrvatskoj vrlo dobro informirana i pripremljena za prijavu projekata od kojih samo mali broj najboljih, tj. pripremljenih dobiva bespovratna sredstva s obzirom na ograničenu financijsku alokaciju. Jedinice lokalne samouprave sa prijavom na IPA natječaje kao što smo već čuli od državnog tajnika uče konkurirati po kvaliteti projekata i time se pripremaju za post pristupno razdoblje i apsorpciju strukturnih instrumenata kohezijske politike u Europskoj uniji. Već smo čuli da smo uključeni u šest IPA prekograničnih programa i to između Slovenije, Hrvatske, Mađarske – Hrvatske, Hrvatske i Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske i Srbije. I u dva transnacionalna programa a to su "Mediteran" i Program "Jugoistočna Europa". Do sada je kroz programe ugovoreno ukupno 17 milijuna i 2000 eura što znači 125 milijuna kuna. Konkretno što se tiče suradnje sa zemljama nečlanicama a koje su predmet današnjeg sporazuma, u okviru Programa prekogranične suradnje Hrvatska, Bosna i Hercegovina, ukupna sredstva predviđena za dodjelu projektima krajnjih korisnika su iznosila 3 milijuna i 600000 eura a na natječaju je bilo zaprimljeno 103 projekta od kojih će 14 biti ugovoreno do kraja 2011. godine. I opet je postotak ugovaranja blizu 100%. U okviru prekogranične suradnje Hrvatska – Srbija ukupna sredstva su predviđena u iznosu od 3 milijuna 240 tisuća eura od čega je milijun i 440 eura za Hrvatsku. Na natječaju je bilo zaprimljeno 110 projekata od čega će 11 biti ugovoreno do kraja siječnja ili je već trebalo biti gotovo. Postotak 99%. Zatim poziv u okviru Programa prekogranične suradnje Hrvatska – Crna Gora otvoren je u vrijednosti od milijun 620000 eura od čega je za Hrvatsku iznos je 720000 eura. Do sada su pristigla 24 projektna prijedloga i ugovoreno je već pet projekata. Postotak ugovaranja opet skoro 100%. Znam da u Dubrovačko-neretvansku županiju regionalnoj agenciji "Dunea" rade na ovim projektima i da su zaista vrlo dobro ekipirani i da je suradnja izvanredna. Isto tako, želim reći da je osnovano zajedničko tajništvo koje radi na ovim projektima, a čije sjedište se nalazi u Kotoru. To je jedan izvrstan dokaz suradnje jer jednostavno dole na hrvatskom jugu moramo surađivati i ovo je izvrstan primjer. Znači, operativne strukture su pristale uspostaviti zajedničko tehničko tajništvo. Ima svoju ispostavu u Dubrovniku, ali sjedište je u Kotoru. Time smo dali, pokazali znak za izvrsnom suradnjom. S obzirom na dobre rezultate prvih natječaja u okviru ove prekogranične suradnje sa zemljama ne članicama odlučeno je da će se prilikom objave drugog natječaja koji se očekuje krajem veljače kao što čujem od državnog tajnika da će doći do spajanja ovih tri IPA alokacija u sva tri programa što bi mislim bilo izvrsno i rezultiralo bi još boljim rezultatima. Zaključno želim reći da zaista se Hrvatska pokazuje kao lider među ovim zemljama, trima zemljama ne članicama, da ćemo se zaista naučiti kako funkcionirati kad budemo u Europi, kad budemo trebali koristiti prave fondove i da je ovo izvrstan primjer za regionalnu suradnju. Pa evo i jučer, prekjučer u ovom Strasbourgu jedna od pohvala u ovom izvješću jest da je Hrvatska bitno popravila regionalnu suradnju, da je Hrvatska sa zemljama susjedama ima izvrsnu suradnju. To je jedan od parametara u kojem smo pohvaljeni. Mislim da sve ovo skupa vodi zapravo tom cilju i da su upravo ovi fondovi jedan od puteva kako ići dalje. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo željela bih replicirati na ono što je na kraju rekla kolegica Šuica da je Hrvatska lider u ovom području u regiji i da Hrvatska zaista i kroz ove programe pokazuje koliko drži i radi sasvim djelatno na regionalnoj suradnji. Ovdje bih se htjela prisjetiti vremena kada smo mi počinjali koristiti predpristupne fondove u smislu prekogranične suradnje i kada su zaista, bilo je teško gledati koliko recimo neke zemlje kao što je bila Italija tada kolike iznose su oni imali na raspolaganju u odnosu na ono čime smo se mi tada mogli poslužiti, a i neka od iskustava kada smo u županijama pokušavali podizati svijest o tome koliko je važno tako rano se pripremati jedan tadašnji podžupan je na jednom predavanju rekao, ma znate šta s tim malim novcima ja to dobijem za jednu studiju izvodivosti od firme koja će dobiti program. Ne vrijedi se za te sitne novce pripremati. Evo koliki smo put prešli. Meni je drago čuti koliko je sada prijava puno više u odnosu na broj projekata koje mogu dobiti i to je možda poruka ne mogu svi uvijek dobiti novce iz ovog programa, ali je iznimno bitno proći taj ciklus i ako možda u prvoj godini ne dobijete, sigurno kada prođete ovaj program naučit ćete kasnije. I još jedno iskustvo koje smo mi imali u našem dakle suradnji kada je počelo s Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom i Srbijom pokazalo se da je zaista problem ako s druge strane granice, a tada je to bio slučaj nema koordinacije, posebno ako nema nacionalne koordinacije i na naš poticaj je zapravo utemeljena su zajednička programska vijeća koja su onda zapravo počela na jednom mjestu prikupljati i objedinjavati i strateške prioritete, ali i mogućnosti kako da sa obje strane granice partneri sudjeluju. Evo utoliko, mislim da je iznimno važno da Hrvatska sada sa ovim svojim iskustvom vrlo aktivno nastupa u regiji, i na način da same naše općine i županije koriste novce za projekte, ali i da to dragocjeno iskustvo prenosimo drugima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
U pravu ste gospođo Pejčinović Burić. Činjenica je da su stvarno kao što sam rekla u svom izlaganju naše županije bitno napredovale u tom smislu, i ne samo županije nego i gradovi i općine, ali ste me podsjetili kad ste sada govorili, kako je to rekao neki dožupan, kako smo mi istovremeno u Dubrovniku prihvatili bili neke projekte s našim prijateljskim gradom … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]] i oni su imali pravo na 90% sredstava, mi samo na 10, to su bili zaista mali iznosi, ali smo prihvaćali, jedno je bilo uređenje parka, drugi je bio uređenje kućice na otoku … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]] , ali u svakom slučaju smo prihvatili i sada vidim baš u ovom izvješću danas imena tih osoba iz gradske uprave u Dubrovniku koji su se tada odlučili da danas dakle sudjeluju u ovom timu, jer su već na vrijeme dobili ta znanja. I to je bilo vrlo važno, i zato mislim da je izvrsno postupio tada grad, ali da izvrsno rade naše županije, … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]] agencija i da je nama, nama je surađivati sa Crnom Gorom i s Bosnom i Hercegovinom i posebno sa Crnom Gorom jer smo mi jedinstveni turistički prostor, i jednostavno moramo poticati jedinstveno tržište jer bez toga nema ni gospodarskih učinaka, a sve vjerojatno radimo u cilju gospodarskog napretka, jer inače ovo sve skupa ne bi imalo smisla.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, državni tajniče. Naravno da podržavam ovaj set zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programima prekogranične suradnje Hrvatske sa susjednim zemljama u okviru naravno komponenti IPA-e. Naravno da programi prekogranične suradnje, to je kao što je i naveo naš državni tajnik, to je jedan pozitivan, dobra pozitivna praksa, i na taj način je Hrvatska i postala lider u regiji po tome, i sjetimo se još od 2003. godine kad su bila itekako mala sredstva, ali to je služilo zapravo za edukaciju da možemo dobivati sve veća sredstva, da možemo se bolje pripremati, raditi bolje programe. Ja ne volim reći da mi nešto vučemo iz Europe, nego mi zapravo dobivamo onoliko koliko dajemo. Znači ako napravimo dobar kvalitetan program, na taj način će se i ocjene biti dobre, na taj način ćemo i dobivati veća sredstva. Što se tiče institucionalnih sposobnosti naravno da je ona različita u županijama i da ona ovisi i o interesima, o sposobnostima, o tome koliko su se educirali, kad je počela u biti ta suradnja, kad je počeo interes za međunarodne fondove. Naravno da je to kompatibilnost sa vremenom interesa, i sa sposobnostima. I naravno tko je prije i ažurnije uključio se u cijeli ovaj projekt, naravno da je dobio i dobit će više sredstava. Inače program prekogranične suradnje, ja ću se osvrnuti samo naravno na program Hrvatske i Crne Gore, znači ovaj program omogućava za hrvatske županije da prijave svoje projekte, te da za njih naravno dobiju besplatna sredstva iz IPA programa. Mi znamo da ih imamo 5 programa, ovo je druga komponenta, to je znači jačanje prekogranične suradnje. Područje u okviru ovoga, ove komponente je i Dubrovačko-neretvanska županija, s tim da suradnja može ići i Splitsko-dalmatinska županija, s tim da mi, Dubrovačko-neretvanska županija može ići sa dvije države napraviti suradnju, a može koristiti i ovu suradnju transnacionalnu kao mediteranska županija. Kroz ovaj program prekogranične suradnje sa Crnom Gorom, znači sufinancira se otprilike oko 85% dopuštenih troškova projekta, dok naravno preostalih 15% mora se osigurati krajnji korisnik i naravno svaki korisnik što ćemo vidjeti poslije u primjerima mora imati dva partnera iz različitih država. Isto tako je ova komponenta priprema zemalja kandidatkinja za buduće upravljanje strukturnim fondovima Europske unije, međutim tada moramo stvarno biti pripremljeni, jer će nam trebati izrada dokumentacije, trebat će nam cost benefit analize, trebat će nam veća kompletna dokumentacija, naravno za to ćemo trebati osiguravati više financijskih sredstava. Evo isto tako je navedeno kad je bio prvi poziv. Prvi prijedlog je ostvaren 21. kolovoza i trajao je do 18. studenog 2009. godine, i ja moram ovdje izraziti zadovoljstvo što je nedavno promovirano zapravo 5 odobrenih projekata prekogranične suradnje Hrvatske i Crne Gore, i naravno da postoji, ja ću se tako izraziti suradnju, dosadašnja suradnja prekograničnog programa Hrvatske i Crne Gore, zbog važnosti ovih odobrenja što je navela kolegica ispred mene. Naravno da su to isto tako suradnje organizacija Crne Gore i Hrvatske, za sva područja koja su navedena, prema tome nema ih potrebe sada ponavljati. I u tom smislu ću zapravo i skratiti svoju diskusiju, mogu samo još navesti da je početak realizacije, da će ići, da će trajati 24 mjeseca, vrijednost je isto navedena, odnosno Europska unija je osigurala 386 tisuća eura, dok crnogorski partneri ulažu nekakvih 38 tisuća, a hrvatski oko 55 i po tisuća eura. Evo za kraj mogu reći, nakon šta postanemo članica Europske unije, Republika Hrvatska znači postaje korisnica strukturnih fondova, što sam rekla i prije, što sve iziskiva za korištenje takvih strukturnih fondova. Prema tome stalne informacije, stalne instrukcije, stalne edukacije su itekako potrebne, vidjeli smo da imamo poboljšanje, a naravno i za ovaj natječaj koji će nam slijedi u veljači, krajem veljače naravno da će nam biti potrebna velika znanja da prijavimo kako treba što bolje te projekte da dobijemo što više sredstava. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Bonačić dobro ste primijetili da je važna percipiranost o tome što se zbiva na tom polju europskih fondova i uključenost u sva ta zbivanja. Evo ja ću jedan primjer pokazati. Dakle, na prvom natječaju IPA prekogranične suradnje Hrvatske i Srbije to je područje koje je nama u Slavoniji najinteresantnije. Na prvom natječaju u srpnju 2009. godine prijavljeno je 110 projekata. Dakle, puno je bilo informiranih, no odobreno je tek 11 projekata. Dakle, ukupno 10%.Na natječaju su sudjelovali osim županija naravno udruge, jedinice lokalne samouprave itd. Od tih 11 projekata na području Osječko-baranjske županije je 9 projekata. Nažalost, na području moje županije tek 1 projekat i taj je u suradnji s Osječko-baranjskom županijom pa s te razine ne mogu baš biti zadovoljan, ali i generalno ne mogu biti zadovoljan kad je to tek 10%. Dakle, naravno da je najbitnije osim dobre uključenosti i dobra ekipiranost na terenu svih onih institucije koje mi manje-više imamo. Od razvojnih agencija, ureda za prekograničnu suradnju i svih onih sličnih institucija koje se bave takvim poslom. Nažalost, negdje one, dakle nažalost negdje lošije funkcioniraju, a na sreću negdje dobro funkcioniraju. Svojedobno smo se svi, da kažem, iščuđavali otvaranju ureda u Bruxellesu Osječko-baranjske županije i mislili smo što sad jedna županija tamo otvara ured. Očito da ima nekog efekta od svega toga. Nije dakle da nekoga, da kažem optužujem ili nešto, ali mi je žao što i u mojoj županiji takav jedan oblik dobroga apliciranja ovim programima ne postoji. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospođa Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Evo kolega Heffer vi ste naveli odnos prijavljenih i onih koji su dobili sredstva. Ma mislim da vam je to dosta slično i u drugim županijama. I ovdje smo mi imali 24 prijave, a odobreno je 5. Prema tome, to je otprilike takav isti omjer. Hvala lijepo.
Hvala. Evo u 10,39 će proći vrijeme za prijavu od 10 minuta. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Škaričić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije u Programu prekogranične suradnje Hrvatska – BiH u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2009. godinu, naime dana 10. prosinca 2007. godine Europska komisija je usvojila Program prekogranične suradnje Hrvatska – BiH u okviru Programa IPA za 2009. godinu. Za provedbu ovog programa bilo je potrebno da RH i Europska komisija sklope Sporazum o financiranju koji će odrediti uvjete za provedbu, a kojim će se na taj način odrediti detaljni uvjeti za isporuku pomoći i upravljanje tom pomoći. Zatim je Vlada Republike Hrvatske u prosincu 2010. godine donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma sa Europskom komisijom u ovom programu, a sam sporazum potpisan je od strane Vlade RH 27.12.2010. godine. Ukupna vrijednost ovog programa sa BiH iznosi 17 milijuna 521 tisuću 842 kune. Od čega je za RH predviđeno 8 milijuna 760 tisuća 921 kunu. Treba napomenuti da sama RH u ovom programu sufinancira sa 131 tisuću 413 kuna. I sad je na nama kao na Hrvatskom saboru da donesemo Zakon o potvrđivanju ovog sporazuma. Njegov prijevod imamo na klupama na engleskom jeziku, sa engleskog jezika na hrvatski budući da nisu u pravilu dopuštene intervencije u međunarodne sporazume. Podržavam da ga ovakvog kakav je pred nama donesemo i na taj način omogućimo korištenje ovih sredstava. Zato predlažem da podržimo donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću raspravu usmjeriti na ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatske i BiH u okviru komponentne prekogranične suradnje Programa IPA i to za 2009. godinu. Evo na početku svog izlaganja ću podsjetiti da je opći cilj programa, a podsjetit ću da je postupak za programiranje proveden od prosinca 2006. do svibnja 2007. i to na jednoj izuzetno širokoj osnovi konzultacija i partnerstva sa svim jedinicama lokalne i područne samouprave. Znači, da je cilj ovog programa poduprijeti razvoj prekograničnih mreža i partnerstava kako bi se revitaliziralo gospodarstvo, zaštitila priroda i okoliš i povećala socijalna kohezija programskog područja što znači područja s jednu i drugu stranu granice RH sa BiH. A kao dodatni cilj istog programa navedena je izgradnja kapaciteta lokalnih, regionalnih i nacionalnih institucija za upravljanje EU fondovima te njihovo upravljanje budućim prekograničnim programima u okviru cilja 3 strukturnih fondova EU. Ovaj dodatan cilj je definiran na osnovu loših iskustava vezanih uz provedbu programa INTETEK o kojem je govorila kolegica Burić Pejčinović. Višegodišnji indikativni planski dokument za RH za razdoblje 2008.-2010. ukazuje na to da će prekogranična suradnja kojom se upravlja kroz komponentu 2 podržati RH u prekograničnoj te transnacionalnoj i međuregionalnoj suradnji s državama članicama EU, ali i državama korisnicama IPA-e. Usmjerit će se i na poboljšanje potencijala za turizam i uz stvaranje bliskije povezanosti između pograničnih područja i podržavanje zajedničkih aktivnosti na zaštiti okoliša. Program je usklađen što držim da je izuzetno važno. Znači, sa osnovnim nacionalnim strategijama pojedinih sektora u RH i BiH, ali je usklađen i sa razvojnim projektima jedinica regionalne samouprave koje su imale u to vrijeme programiranja donesene svoje razvojne, odnosno regionalne operativne programe. Još ću naznačiti u uvodu da prihvatljivo područje znači prostire se negdje na 30 tisuća i 882 km kvadratna sa Hrvatske strane i ima negdje na tom području oko milijun i 620 tisuća stanovnika. Znači ukupno područje na koje se odnosi ovaj Program na tom području živi negdje oko 4,4 milijuna stanovnika. Podsjetit ću također da su prioriteti definirani tim programom pod 1. stvaranje zajedničkog gospodarskog prostora i to kada smo programirali ovaj program to nam je bio znači cilj u tom momentu, odgovor na lošu gospodarsku situaciju i s jedne i druge strane granice. Cilj ovog programa je doprinijeti integraciji gospodarstva u pograničnim područjima i to kroz poticanje suradnje u područjima turizma, kroz podršku malim i srednjim poduzetnicima te promicanjem poduzetništva, a pojedinačni ciljevi u tom programu su kreiranje i razvoj prepoznatljive turističke ponude i to na osnovi zajedničke prirodne i kulturne baštine koja je smještena s obje strane granice. Mjere kojima će se to postići definirane su kao zajednički razvoj turističke ponude i promicanje poduzetništva. Drugi prioritet u ovom programu čini poboljšanje kvalitete života i društvena povezanost i to kao odgovor na društvene probleme i probleme zaštite okoliša također s obje strane granice, jer u tom momentu programiranja već je bilo vidljivo da nedostaje koordinacije u vrlo značajnim segmentima i to u području otpadnih voda, poplavama Neretve, minskim poljima ali i nedostatak koordinacije u slučaju prirodnih katastrofa osim poplava i ostalih. Treći prioritet je tehnička pomoć čiji je cilj bio poboljšanje prekogranične suradnje i izgradnja kapaciteta za upravljanje. Podsjećam također da je Europska komisija usvojila prekogranični program za Republiku Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu za razdoblju 2007. i 2013. u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA u prosincu 2007. godine, a ovaj sporazum je nastavak financijskih sporazuma za 2007.i 2008. godinu i on otvara mogućnost korištenja bespovratnih sredstava namijenjenih navedenom programu za 2009. godinu. Sporazum o financiranju za prekogranične programe s državama nečlanicama Europske unije, Europska unija sklapa za svaku godinu pojedinačno tako je do sada za 2007. i 2008. u iznosu od 2 milijuna eura ugovoreno 6 projekata a ugovaranje još 6 očekuje se do kraja veljače odnosno početka ožujka. Budući da se sljedeći natječaj za dostavu projektnih prijedloga planira otvoriti uskoro treba donijeti ovaj Zakon kako bi se što prije omogućilo korisnicima povlačenje osiguranih sredstava. Ali što držim da je još značajnije sa ovog mjesta uputiti poziv zainteresiranima da pripreme za taj novi natječaj koji kreće uskoro, nisu zanemariva sredstva, ona su vrijedna, po jednom projektu sredstva se kreću od 50 do 300 tisuća eura, s tim da su bespovratna sredstva 85% ukupne vrijednosti projekta. Također evo podsjetit ću da ukupna vrijednost programa ove prekogranične suradnje Republike Hrvatske i Bosne i hercegovine u okviru programa IPA za 2009. godinu iznosi 17,5 milijuna kuna od čega za Republiku Hrvatsku 8 milijuna i 760 tisuća kuna. Darovnica Europske unije iznosi milijun eura, ostatak osiguravaju krajnji korisnici i Ministarstvo regionalnog razvoja šumarstva i vodnog gospodarstva. Evo, Zadarska županija je jedna od onih koje mogu koristiti sredstva iz ove komponente i bila je aktivni sudionik u izradi ovog programa od samog početak. Pa mogu reći da ime tima koji je predstavljao zadarsku županiju tada u kreiranju ovog programa što sam, ponosna sam što sam bila dio toga tima koji je sudjelovao direktno u izradi, programiranju ovog programa Republike Hrvatske sa bosnom i Hercegovinom, iako zadarska županije je sudjelovala i u prijašnjim programima i prva je koja je počela ozbiljnu suradnju sa delegacijom Europske komisije. Zadarska županija također sudjeluje u programu prekogranične suradnje sa Italijom jer je prihvatljivo područje i za taj program. Želim ovdje danas istaknuti još jedan vrlo značajan program s kojim je Zadarska županija sudjelovala u ovom programu prekogranične suradnje sa Bosnom, a to je da je zajedno sa partnerima najprije javnom ustanovom za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Zadarske županije, razvojnom agencijom Zadarske županije i Centrom za promociju lokalnog razvoja iz Bihaća pripremio projekt razvoja zajedničkog turističkog proizvoda na području gornjeg toka rijeke Une pod nazivom "Una spring of light". Projekt je vrijedan 227 tisuća eura i prijavljen je na prvi poziv za podnošenje prijedloga. Cilj ovog projekta evo kako je dobro, želim ga istaknuti kao primjer kako su dobro postavljeni ti programi, kako su usklađeni sa svim razvojnim i strateškim projektima. Cilj je projekta znači zajednički razviti i promovirati izvor koji se nalazi u Hrvatskoj odnosno Zadarskoj županiji te slapove na Uncu i stari grad Ostrovicu na području Martinbroda u Bosni i Hercegovini kao dio zajedničkog u okoliš uklopljenog turističkog proizvoda kroz prekograničnu suradnju i objedinjavanje različitih iskustava svih dionika s područja gornjeg toka rijeke Une. Još nešto želim istaknuti da je od 102 projekta prijavljena na ovaj prvi poziv 6 projekata su iz Zadarske županije i ovom prilikom upućujem poziv na novi natječaj i pozvani ste svi i oni koji nisu prošli, od 102 projekta koji nisu prošli na prethodnom natječaju da se ponovno prilagode iste vrijedne projekte na ovaj novi natječaj s tim da se da prednost projektima zaštite okoliša, pogotovo ne znam rijeke Neretve, jer ta odlagališta koja su smještena u Bosni direktno utječu, imaju negativan efekt na područje donjeg toka rijeke Neretve. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik FRano Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo kolegice slušajući vašu raspravu doista sam zadovoljan upućenošću vas pogotovo što ste nekada na lokalnoj razini radili na tim projektima, i kada slušamo o prekograničnoj suradnji svakako je za svaku pohvalu što upravo sada Vlada Republike Hrvatske i mi ovdje u Saboru donosimo ovakvu odluku da i sa Vladom i sa Bosnom i Hercegovinom uspostavljamo jednu ovakvu suradnju. NO, mi smo i sada već imali, kao što ste rekli u svome izlaganju već prekograničnih suradnji i ja dolazim također iz grada Pleternice gdje smo i ove godine odnosno prošle godine započeli jednu prekograničnu suradnju istina s Republikom Srpskom ali imali smo već iskustva i sa vladama Italijom i drugim zemljama gdje smo već u proteklim godinama odradili tu prekograničnu suradnju i u svakom slučaju to su projekti koji su od iznimne važnosti za lokalnu samoupravu. I mi upravo ovdje u Saboru trebamo dati svoj doprinos uspostavi takvih odnosa. I zato je za pohvalu što uspostavljamo odnose i sa ovim ostalim zemljama s kojima nismo imali do sada prekograničnu suradnju. I zato poštovani državni tajniče želim da i u buduće ostvarimo te projekte i sa ostalima s kojima to nismo do sada radili jer to su sve projekti koji koriste lokalnoj samoupravi, razvoju gospodarstva. Jel to su projekti od iznimne važnosti gdje gradimo i vodoopskrbu i odvodnju i sve ono što je potrebno da bi razvili jedno gospodarstvo. Gospodarstvo se ne može razviti bez ovakvih projekata a ovo je upravo prilika da dobijemo nepovratna sredstva što je posebno bitno istaći i zato podržavam svakako donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Svakako kolega. Znači koji su htjeli imali su mogućnost i kroz ove projekte educirati se i naučiti kako se koriste bespovratna sredstva EU. Međutim, kada ste mi već dali priliku želim istaknuti i međužupanijsku suradnju znači ne samo ograničeno na jedince i lokalne i unutar županije. Recimo Zadarska županija je zajedno sa Šibensko-kninskom županijom aplicirala na jedan dio sredstava EU i evo držim podijeliti ovo pozitivno vezano uz te sa ostalima i preporučiti da se ne drži samo stroge svoje jedinice lokalne ili regionalne samouprave nego da se zajednički kandidiraju projekti ako su vrijedni da se zajednički kandidiraju jer je onda puno veća vjerojatno da će takvi projekti proći jer EU podržava upravo takvu suradnju. Hvala.
Gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih započeo sa dva pitanja. Da li je prekogranična suradnja limitirana samo na projekte financirane iz Bruxellesa ili neke druge međunarodne organizacije? I drugo pitanje. Kakva je suradnja izvan ovih projekata o kojima danas govorimo? To je temeljno pitanje. Kolegice i kolege, mi ovih dana često raspravljamo o europskim projektima i okvir u kojem se odvija igra jeste pravna stečevina EU odnosno pravni dokumenti akti Vijeća Europe. Ja bih zato progovorio o pravnima aktima Vijeća Europe kako bismo odgovorili na dva pitanja koja sam postavio na početku. Kolegice i kolege, Vijeće Europe ima vrlo značajne dokumente koji reguliraju prekograničnu suradnju. Prva konvencija na ovom području prihvaćena je davne 1980. godine. Nakon toga '95., '98. i prošle godine prihvaćena su tri protokola, dakle tri dodatne konvencije o prekograničnoj suradnji. Kolegice i kolege, da li vi znate od ove 4 konvencije koliko je RH potpisala i ratificirala ovih konvencija? Od 4 samo 1, što dakako nije dobro. Što reguliraju konvencije koje nismo potpisali? Kolegice i kolege, svi smo za to da unutar naših granica, naši gradovi što bolje surađuju, da formiraju zajednička komunalna poduzeća za tretiranje otpadnih voda, deponije otpada itd. Međutim, kada se radi o pokušaju da 5 gradova iz Hrvatske sa 5 gradova sa druge strane granice pokušaju formirati zajedničko poduzeće, zajednički vrtić, zajedničku školu, da li je to moguće? To kolegice i kolege nije moguće. Nijedan primjer nećete mi dati gdje smo u tome uspješni. Problem leži upravo u ovim protokolima koje HRvatska nije potpisala. Protokol 1 i 2 reguliraju bilateralne i multilateralne ugovore koje država mora potpisati sa susjednom državom omogućujući gradovima i općinama da unutar svojih nadležnost, podvlačim još jednom, unutar svojih nadležnosti surađuju sa gradovima i općinama sa druge strane granice. Dakle, žena ujutro može odvesti svoje dijete u vrtić s druge strane granice. Dijete koje ide u školu, ako je škola bolja na drugoj strani granice, otići će u srednju školu na drugoj strani granice. Ako je netko bolestan, a bolnica s druge strane ima tu vrstu medicinskih usluga pruža može otići. Dakako, to treba regulirati bilatelarnim ugovorima koje nažalost Hrvatska nije regulirala sa zemljama sa prostora bivše Jugoslavije o kojima upravo danas razgovaramo. Prema tome, to je jedan enorman i veliki nedostatak. Nadalje, ove konvencije koje HRvatska nije potpisala reguliraju što ako se formira takvo poduzeće? Tko će vršiti reviziju nad njegovim radom? Po čijim će zakonima poslovati ta tvrtka? Itd. Sve to treba regulirati kao preduvjet kolegice i kolege za kvalitetnu prekograničnu suradnju. Mi nju svodimo ponavljam još jednom samo na one projekte koje financira Bruxelles, što je sramno. To treba biti svakodnevni oblik suradnje gradova i općina s jedne i druge strane granice koje se moraju potpomagati, dopunjavati i u svemu jasno jedne druge pomagati i u gospodarskom, socijalnom, edukativnom i u svakom drugom pogledu. toga nažalost nema. Mene baš zanima kakav je odgovor državnog tajnika i koji su razlozi zbog čega mi izbjegavamo te konvencije, izbjegavamo potpisati bilatelarne ugovore sa našim susjedima, izbjegavamo u biti postaviti prekograničnu suradnju na zdrave temelje kako je to zamislilo Vijeće Europe. Ja moram reći da ću apsolutno podržati sve ove projekte i programe koje danas imamo na klupama, ali ponavljam još jednom nemojmo limitirati prekograničnu suradnju na te projekte koje financira netko iz neke treće ili četvrte države. To nije dovoljno. Mi moramo sami sa našim susjedima osmislit sadržaj prekogranične suradnje i omogućiti jedinicama lokalne i regionalne samouprave da u to uđu u pravom smislu riječi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Ja sam pažljivo slušao ovu raspravu i iščitavajući ove materijale zapravo sam došao do jednog zaključka da je zapravo IPA jednako važna kao instrument pretpristupne pomoći u smislu ostvarenja određenog projekta, određenog cilja kao i istodobno stjecanje znanja kako doći do određenog projekta i kako ga pravilno i dobro napisati. S te strane mislim da čak u ovom konkretnom slučaju i sa ovim sredstvima s kojima IPA raspolaže kad je u pitanju suradnja Republike Hrvatske sa Bosnom i Hercegovinom, sa Srbijom i sa Crnom Gorom, da se treba prije svega promatrati u tom kontekstu. Jer zapravo Hrvatska je daleko ispred ovih zemalja, a ove zemlje tek predstoje proći školu koju je Hrvatska prošla i imaju puno toga naučiti u toj školi. Dakle, kad govorim o toj školi onda dakle govorim o instrumentu stjecanja znanja kako zapravo udovoljiti određenim projektima i kako postići određene ciljeve. Stoga zapravo može netko kazati i ovdje je već bilo govora o tome kako su ti iznosi recimo relativno mali, npr. kad je u pitanju Crna Gora to je 400 000 eura. Iako se ne slažem, svaki iznos je velik i važan ukoliko je upotrijebljen za pravi projekt, osobito ako se taj projekt odnosi na općinu jednu, dakle na malu zajednicu koja ionako ne može iz svog proračuna pokrpati i redovitog svog funkcioniranja, a kamoli da zapravo napravi korak naprijed unapređenju bilo koje službe i bilo kojeg projekta. A osobito dakako da nisu mali iznosi kad je u pitanju odnos i ugovor Republike Hrvatske i Europske unije, kad je u pitanju Srbija i Bosna i Hercegovina. Tako npr. i za jednu i za drugu državu otprilike dobit je, dakle darovnica je od oko milijun eura. Dakle to se odnosi i na Hrvatsku, u ovom slučaju i na Bosnu i Hercegovinu. Prema tome, nikako to nije mali iznos i u svakom slučaju taj iznos treba maksimalno, pažljivo iskoristiti i zapravo od njega dobiti što je više moguće koristi. Također ovdje je jasno izneseno, a i iz iskustva onih koji su do sada sudjelovali u izradi ovih projekata kao što je gospođa Marinović, ovdje naša kolegica, da ne govorim o onom znanju koje ima, s kojim raspolaže kolegica Marija Burić-Pejčinović. A također i u dokumentu ovdje stoji da iskustva pokazuju kako je institucionalna sposobnost za korištenje sredstava veća u onim regijama i općinama i čak državama koje graniče sa europskim zemljama. Stoga dakle još jedanput naglašavamo važnost uključivanja u ove projekte i sa stajališta postizanja onih ciljeva u gospodarstvu i u zaštiti prirode i okoliša, kao i socijalnoj koheziji u smislu prekograničnih područja. Kao B cilj, dakle o tom prvom cilju sam govorio, ali kao drugi cilj koji se također želi postići ovdje, a sukladan je ovom prvom je zapravo spremnost i pripremljenost tj. osposobljenost institucija na razini općina, županija pa i države kako komunicirati sa Europskom unijom. Kad se malo raščlane te dobrobiti, odnosno sve koristi koje se mogu ostvariti iz ovih projekata onda se može izdvojiti važnost poslovne suradnje među državama i regijama i općinama, poboljšanja trgovine, mobilnosti, kad je u pitanju tržište rada razvoja turizma, zaštita okoliša kao i na koncu razvoj dobrosusjedskih odnosa. Važno je spomenuti da su do sada projekti ove vrste sklopljeni za dvije godine, odnosno dva puta su sklapani i važno je napomenuti osobito onima koji prate ovaj prijenos ukoliko prijenosa uopće ima, ne znam, mislim da ima, dakle da je ugovaranje ovih sporazuma do konca ovoga mjeseca također da se očekuje raspisivanje natječaja za dostavu projekata tj. prijedloga do konca ovog prvog kvartala ove godine. Dakle svi oni ljudi koji imaju određene ideje, koji znaju što hoće, a ne mogu financijski zapravo pokriti i podržati te svoje projekte bilo bi dobro da se obrate svojim općinama, a preko njih nadležnim tijelima na razini država, dakle u ovom slučaju Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Srbije koje zapravo rade koordinaciju ovih projekata i da na vrijeme pristupe naprosto pokretanju tog postupka s ciljem dobivanja sredstava za svoj projekt. Ja bih na koncu zaključio, iz ovog projekta zapravo može se zaključiti da je znanje univerzalno i da zapravo iza ove IPA-e o kojoj sad govorimo su mnogi drugi brojni europski projekti. Na koncu, i mogućnosti druge vrste suradnje i da je zapravo ovo jedan od razloga zbog kojeg Republika Hrvatska pristupa Europskoj uniji. Dakle, i brojne druge države koje su ušle i pristupile Europskoj uniji pored svih prijetnji dakako koje također postoje ulaskom u Europsku uniju, osobito za manje brojne narode, odnosno za narode koji su manje brojni, onda su dakako i velike prednosti, a jedna od njih je evo i ova o kojoj danas razgovaramo, a u sklopu tzv. IPA projekta. Evo još jedanput moja potpora i poziv svim onima koji su zainteresirani, dakle osobito na prostorima koji graniče sa Republikom Hrvatskom, na prostorima svejedno u Bosni i Hercegovini, Republici Srbiji ili Crnoj gori da se na vrijeme prijave i osposobe za dobivanje pomoći iz ovih projekata. Hvala lijepo.
Hvala. Četiri replike. Prva, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega Bagariću, reagiram na vaš konstataciju da je Hrvatska lider u ovom području, u regiji. Slažem se da bi Hrvatska trebala biti lider, ali nisam previše siguran da ona jeste lider. Hrvatska nije lider glede broja euroregija s kojima surađujemo s našim susjednim državama, Hrvatska nije prva glede aktivnosti unutar asocijacije gradova Jugoistočne Europe. Hrvatska, jučer smo vidjeli, nije lider kada je u pitanju obnova kulturne baštine u području ratnih sukoba. Hrvatska nije lider vidimo u pogledu potpisivanja i ratificiranja i implementiranja Konvencija Vijeća Europe. To sam malo prije govorio. Spomenut ću u dodatku da tri države sa područja bivše Jugoslavije jesu potpisale i ratificirale te konvencije. Na žalost Hrvatska to nije učinila. Prema tome, mi moramo još puno, puno činiti da bi u biti postali stvarnim liderom u ovom području.
Odgovor na repliku.
Ja jako cijenim profesore Doriću, kolega Doriću vašu angažiranost da Hrvatska bude lider u svim ovim segmentima o kojima ste vi govorili da nije Hrvatska lider. Međutim, nedvojbeno da nije Hrvatska lider u ovom predmetnom dakle zakonu o kojemu upravo raspravljamo, onda niti bi Bosna i Hercegovina, niti bi Crna Gora niti bi Srbija mogle uopće pristupiti ovim sredstvima. Prema tome, ja se slažem da treba postići poboljšanje i u mnogim brojnim segmentima. Međutim, ne trebamo zatvarati oči i zapravo biti više kritični i samokritični nego što je nužno. Hrvatska ima liderstvo u brojnim segmentima i mislim da ih treba isticati i na određeni način i priznati. Evo sad sam bio između ostaloga kao član Izaslanstva gospodina ministra vanjskih poslova Jandrokovića na nekim susretima u Sjedinjenim Američkim Državama i ja vas uvjeravam da je Hrvatska u Americi na najvišim mjestima u Kongresu, u Senatu primljena i kao lider i kao partner i kao zemlja od koje se ne traži da postigne i ovo i ono jer je to već postigla, nego kojoj se pristupa prijatelji očekujemo što i kako možemo zajedno još učiniti i kako možemo pomoći. Evo, mislim da je to važno.
Druga replika, gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo kao čovjek koji živi u graničnom području, naime grad iz kojeg dolazim moj Vrgorac graniči sa općinom Ljubuški i Grude, odnosno zapadno hercegovačkom županijom. Ja bih htio samo nadopuniti u jednom dijelu kolegu Bagarića u smislu suradnje koja postoji u pravcu dakle i na razini teme o kojoj danas razgovaramo. Naime, prvenstveno bih istaknuo ovo što ste vi rekli, a to je suradnja se mora odnositi na instrumente znanja i pomoći. Mi moramo pomoći. Sposobnost koja postoji od naših općina i gradova, preko županija do ministarstva je ta koja zapravo znači i komunikaciju sa Europskom unijom i kvalitetno ispunjavanje uvjeta, ispunjavanje dakle i kandidiranje projekata i kriterija. Ja ću istaći samo nekoliko primjera koje mi imamo. Najveći primjer koji imamo, evo ovdje je i državni tajnik jeste veliki projekt odvodnje viška voda iz Vrgoračkog polja, jezera i rastoka. Međutim, taj rastok nije samo vrgorački i hrvatski, nego i bosansko-hercegovački i to u dva dijela. Cijeli projekt je kandidiran sa 85 milijuna eura. Prema tome, gospodo suradnja postoji na razini županija Dubrovačko-neretvanske, Splitsko-dalmatinske, zatim Županije zapadno-hercegovačke odnosno njihove agencije koja se bavi prekograničnom suradnjom i na razini je to i unutar suradnje ne samo dakle, prekogranične nego i u samoj Republici Hrvatskoj međužupanijske ali i međugradske i međuopćinske jer tu sudjeluju gradovi Ploče, grad Vrgorac i općina Pojezerje plus još općina Ljubuški. Prema tome, to je jedan pozitivan primjer. Imamo još primjer da smo napravili i vodovod između nas, a i postoji kulturna suradnja, odnosno projekti suradnje kulturne.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se kolega Matkoviću. Ja mislim da zapravo ovo što ste vi sad ovdje iznijeli treba biti poticaj i svim drugim županijama u Hrvatskoj i svim onim županijama u ovom slučaju Bosni i Hercegovini koji graniče sa tim županijama, da zapravo osmisle ovakve ili slične projekte. Evo meni sad pada na pamet na primjer moja vlastita županija u kojoj ja živim, dakle Herceg-bosanska županija, to su općine između ostalih i Kupres i Livno i Tomislavgrad. I poznato je da je to jedna visoravan, dakle od 800 do gotovo 1000 m nadmorske visine i da gotovo sve vode, dakle gotovo cijeli sliv s tog prostora je usmjeren na Splitsko-dalmatinsku županiju. I u svakom slučaju, dakle od interesa je i jedne i druge regije u ovom slučaju, dakle da se recimo to pitanje na primjer zaštite i održavanje čistoće voda i sve one, svih onih pitanja koja se zapravo mogu pokriti između ostaloga i ovim sporazumom, odnosno sredstvima iz ovoga sporazuma da se uključe i da se razvije jedna suradnja koja će zapravo biti od opće koristi. Na koncu to je i zaštita u ovom slučaju i Jadranskog mora, najljepšeg mora na svijetu, a dužni smo i prema konvencijama europskim i svjetskim kad je u pitanju zaštita Jadrana i općenito zaštita Sredozemlja. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Pa evo kolega Bagarić, zapravo se referiram na vaš poziv svima onima koji nisu znali, a koji čuju da se još, da je još uvijek otvoren ovaj program. Mislim da je to nešto izvanredno. Sad istina nije to baš tako lako dobiti ta sredstva. Ali smo rekli već tijekom jutrašnje rasprave da se zapravo kroz ove projekte učimo kako sutra koristiti ona velika sredstva iz Europske unije. Isto tako je činjenica ponavljam da je definitivno administrativni kapacitet popravljen i da smo jako napredovali u svim županijama i da je u Hrvatskoj očit napredak kad je pitanje educiranosti kadrova. Što se tiče malih prekograničnih projekata koji su predmetom ovog sporazuma ja želim naglasiti još jedanputa smo u Dubrovniku kao što sam već jutros rekla koristili već odavna sredstva kad nismo mogli sa Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, onda smo koristili sredstva preko susjedne Italije i preko gradova prijatelja. Ali ima jedan projekt kojega smo davno započeli, a to je suradnja u vatrogastvu. Dakle, neophodna je suradnja između Bosne i Hercegovine i Crne Gore jer smo rekli da je nedovoljna koordinacija u području prirodnih katastrofa kad je u pitanju su poplave i požari. Ali u ovom dijelu kad se radi o vatrogastvu zaista smo uspostavili dobru suradnju, jer bez te suradnje jednostavno smo svi ugroženi. Mislim da je to najbolji primjer kako se može dobro surađivati.
Hvala. I gospođa zastupnica... A odgovor, da, da. Ja se ispričavam vama. Izvolite.
Zahvaljujem se kolegici Šuici. Ja mislim da zapravo i treba biti poruka sa ove rasprave svim onima koji imaju ideje, koji imaju viziju da se upuste u ovu ajmo reći avanturu pisanja projekta, učenje, dakle avanturu mislim u pozitivnom smislu. Na koncu svaki put, pa i onaj oko svijeta treba početi prvim korakom. Ja znam da to nije lako, i da se ne može preko noći steći to znanje, ali svakoga treba krenuti u njega. Na koncu niti loto nitko nije dobio ako nije ispunio listić. Prema tome u svakom slučaju treba odaslati poruku da se ljudi uključe da svi oni koji imaju ideje da zapravo startaju možda baš upravo u okvir ovih projekata iz ovog sporazuma, a onda da puno veće realiziraju i vlastitim ne znam drugim domišljatostima i pomoći drugih. Evo, hvala lijepa.
Hvala. I gospođa zastupnica Marija Burić Pejčinović, replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Bagariću, ja isto mislim da ova naša rasprava, osim što služi tome da raspravimo ove programe, služi i tome da pošaljemo određene poruke upravo na onim područjima gdje mislimo da su ili informacije nedostatne, ili u nekim slučajevima možda krivo shvaćene. Ja bih ovdje posebno naglasila još jednom da mislim da pristup da je nešto mali novac je jako loši pristup, ovo su novci poreznih obveznika, u ovom slučaju poreznih obveznika Europske unije, ali tu se pridružuju i novci poreznih obveznika Republike Hrvatske. Prema tome nema malih iznosa, ima dobrih projekata, ima onih projekata koji se mogu kandidirati. I još jedna stvar, svaki ovako uložen euro, svaka ovako uloženo kuna višestruko se vraća. Mislim da je to jedna od iznimno važnih pouka koje smo mi u našem iskustvu imali i poruka koje bi svi trebali zapamtiti. Dakle postoji multiplikativni učinak, postoji učinak na ona područja u kojima se projekti provode, ali dugotrajno postoji učinak upravo u tom smislu da se onda kasnije može kandidirati za druga sredstva. Mislim da je na tom području iznimno važno informiranje i obavješćivanje o ovim mogućnostima, i stoga mislim da na tome ne treba prestati raditi, da je to jedna od onih zadaća koja je sigurno i naša zadaća ovdje. A što se tiče ove rasprave o tome koliko smo lider u regiji, mislim da je ovdje bilo govora u ovom kontekstu i tu moram reći i ponoviti što sam i uvodno govorila, mi jesmo lider u ovom području u regiji. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Ja se posve slažem sa ovim što ste kazali, i dodao bih samo maloprije na primjedbu moje kolegice Dubravke Šuice, kad sam kazao da onaj listić treba popuniti, ona je kazala treba ga i uplatiti. To sam zaboravio. Međutim nije zaboravila ni Hrvatska, ni u ovom slučaju recimo Bosna i Hercegovina. Oni su već te naše listiće uplatili, jer su osigurana sredstva iz proračuna, koja su bila potrebna za osiguranje tog sufinanciranja tih projekata, prema tome svi oni koji imaju ideje trebaju se javiti, jer listić je već za njih uplaćen. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odmah ću naglasiti da ću kao i svi prethodnici podržati sva četiri prijedloga zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Republike Hrvatske i Europske Komisije o programima prekogranične suradnje Hrvatske sa Srbijom, Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom, u okviru komponente prekogranične suradnje programa IPA za 2009. godinu, kao i transnacionalni program jugoistočna Europa Mediteran također u okviru komponente prekogranična suradnja instrumenta za pretpristupnu pomoć za 2009. godinu, o kojima danas govorimo u objedinjenoj raspravi. Kako dolazim iz Brodsko-posavske županije, jedne od 9 hrvatskih županija koja graniči s Bosnom i Hercegovinom, i koji imaju pravo na financiranje, razumljivo je da mi je najzanimljiviji program prekogranične suradnje Hrvatske i Bosne i Hercegovine, jer upravo on nudi rješenja kako za brži oporavak i razvoj županije u prekograničnoj suradnji, tako i za rješavanje akutnih i aktualnih problema koji muče stanovnike grada Slavonskoga Broda i Brodsko-posavske županije, a proizlaze s desne strane rijeke Save, odnosno Bosne i Hercegovine, iz bosansko-brodske rafinerije nafte, čiji rad zagađuje zrak, ne samo na području Bosanskoga broda, nego Slavonskoga Broda, odnosno onečišćenje zraka koncentracijama opasnim za zdravlje građana. Pa bih samo podsjetila da je rafinerija s radom počela nakon dugo godina, u kojem nije radila, počela s radom 2008. godine i da su se od tada počele događati onečišćenja zraka na lijevoj strani obale Save, dakle u gradu Slavonskome Brodu. Reagiranje ministarstva, resornoga Ministarstva zaštite okoliša je bilo da smo prvo dobili pokretnu mjernu stanicu koja je potvrđivala koncentracije, odnosno prekoračenja dopuštenih vrijednosti onečišćenja zraka, iza toga je Vlada Republike Hrvatske preko ministarstva, odnosno Fonda za zaštitu okoliša osigurala sredstva za izgradnju mjerne stanice, a sada evo 2010. godine, jer taj problem traje i eskalira, a sada je, sada se mjerna stanica dograđuje sa mjerenjem na benzen. Jasno da sve ovo što je do sada poduzeto neće riješiti uzrok problema, jer taj uzrok problema se može riješiti jedino ugradnjom filtera koje rafinerija nafte treba ugraditi, ali vidim kroz ovaj sporazum, vidim mogućnost da lokalne zajednice, kako grada Slavonskoga Broda, Brodsko-posavske županije, tako i grada Bosanskoga Broda, da priznaju da taj problem nije samo problem koji postoji za građane Slavonskoga Broda, nego da rafinerija jednako onečišćuje zrak i ugrožava zdravlje stanovnika Bosanskoga Broda, i onoga dijela bosanske Posavine, kako bi zajedničkim projektima, u okviru prekogranične suradnje ukazale na ovaj, u ovome trenutku najaktualniji problem što se tiče onečišćenja zraka u Republici Hrvatskoj, a odnosi se na prekograničnu suradnju, jer je jasno da Republika Hrvatska ma što činila, a obraćala se putem resornoga ministarstva i Federaciji Bosne i Hercegovine, i Vijeću ministara i visokome povjereniku za Bosnu i Hercegovinu, ali su sva nastojanja i upozoravanja na postojeći problem ostala bez odgovora. Na kraju krajeva i na Vijeću ministara koje se prošle godine sastalo, prošloga ljeta sastalo u Splitu, bilo je dogovoreno da će Republika Hrvatska dobiti odgovor za rješavanje ovoga problema, međutim taj odgovor do danas nije stigao. Podržavam i ono što su kolege rekle da ove sporazume i ovu prekograničnu suradnju treba koristiti i za edukaciju. Dakle, kako u pisanju projekata tako i u povlačenju. Naročito onih bespovratnih sredstava koje Vlada Republike Hrvatske potpisivanjem i donošenjem ovih zakona osigurava institucionalni i financijski okvir kako bi jedinice regionalne i lokalne samouprave prepoznale zajedničke probleme koji se odnose na život stanovnika u pograničnim područjima mogli riješiti. Moram reći da je Brodsko-posavska županija, kolegica Marinović je iznijela podatke Zadarske županije, moram reći da je Brodsko-posavska županija na prošlom natječaju kandidirala 12 projekata iz ovoga područja, međutim kaže mi pročelnik Upravnog odjela za europske integracije Brodsko-posavske županije da iako su projekti bili visoko pozicionirani niti jedan nije uvršten. Znači, i ova moja rasprava, želim da bude u prilog i onome o čemu su i kolege govorile, da pošaljemo poruku svima onima na koje se odnose ovi programi da jednom kvalitetnom i pravovremenom pripremom projekata i pravodobnom pripremom projekata da se jave na natječaj i da iskoriste ona sredstva koja im stoje na raspolaganju. Slažem se sa kolegicom Burić koja je rekla da nema tih sredstava, da ne možemo govoriti o malim sredstvima jer bespovratna sredstva su sredstva koja nam stoje na raspolaganju i koja možemo upotrijebiti za unapređenje kvalitete života stanovnika, odnosno građana i građanki RH ne smijemo ocjenjivati vrijednost programa po iznosu sredstava. Bila ona za male programe, odnosno male projekte od 20 do 50 tisuća eura ili za one velike od 50 do 300 tisuća eura. Dakle, evo uz ovu poruku da se i grad Slavonski Brod putem svoje razvojne agencije kao i Brodsko-posavska županija i sve jedinice lokalne samouprave na području Brodsko-posavske županije dobro pripreme sa kvalitetnim projektima jave na ovaj natječaj u želji da ostvarimo što bolji učinak i povučemo što više sredstava. Jasno sa posebnom željom da u prioritete uđe rješavanje onečišćenja zraka u gradu Slavonskome Brodu, odnosno u Brodsko-posavskoj županiji kroz područje zaštite okoliša. Hvala lijepa.
Hvala. 3 replike. Prva, gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, ovdje smo kolegice Bilić Vardić prije godinu dana izglasali zakon, sporazum zapravo, za sporazum između Vlade RH, BiH i EU kojim je bio omogućen pristup milijun i 300 tisuća eura za prekogranične projekte poglavito u ekologiji. Od toga nije ništa išlo u svezi poboljšanja stanja, dakle nije ništa kandidirano između BiH i Hrvatske u svezi stanja sa rafinerijom u Bosanskom Brodu. Govorili ste o onečišćenom zraku u Slavonskom Brodu, jasno da je to činjenica, međutim mjerna stanica koja je došla darom da kažem Vlade RH ne mjeri benzen. Evo, ovih dana se govori sada o tome da će se i ta dakle mjerna postaja dobiti i instrumente za mjerenje koncentracije benzena. Međutim, niste spomenuli to da nitko ne kontrolira, odnosno kontrolira ali nemamo podataka o zagađenju Save, rijeke Save. Dakle, vode. A vi znate dobro da svaka rafinerija kojom se dovoze tankovi ima balastne vode, a osim toga iz zraka se iste ove čestice sumporovodika, sumpornog dioksida, benzena talože kako na tlo tako i u rijeku Savu. I još nešto,kad ste govorili o projektima da ih treba kandidirati, da ih treba što više. Točno je, slažem se s vama. Međutim, ne govorite o tome da izrada projekata također košta, poglavito općine kojih ima 8 na području Brodsko-posavske županije koji nisu u područjima zahvaćene, odnosno uvrštene u području od posebne državne skrbi. Ti su projekti vrlo skupi. Za nekakvu općinu Gundince ili općinu Brodski Stupnik koja ima proračun 3, 4 milijuna kuna projekt od 500 tisuća ili milijun kuna je vrlo skup. I oni to ne mogu izdvojiti. U tom segmentu i država dakle treba pomoći za izradu projekata da se u proračunu nađu i sredstva da se i izrade i pomogne izrada projekata u takvim siromašnim općinama. A hvala Bogu Brodsko-posavska županija gotovo sve općine ima siromašne. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, ispričavam se, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Grubišiću zahvaljujem vam na ovoj replici jer uopće ne sumnjam da smo jednako kao i ostali zastupnici iz Brodsko-posavske županije zainteresirani za rješavanje problema onečišćenja zraka u gradu Slavonskome Brodu i Brodsko-posavskoj županiji. Moram vas u vašem izlaganju ispraviti u nekim navodima. Naime, ne govori se ovih dana o dogradnji mjerne stanice. Jer ste jednako dobro kao i ja upoznati da je to rješavano tijekom 2010. godine, međutim natječaj je bio poništen pa je onda to prolongiralo dogradnju mjerne stanice na benzen. Rekli ste i ukazali na problem koji imaju jedinice lokalne samouprave, odnosno općine koje nisu područje PPDS-a. Kolega Grubišiću vi ste vijećnik u Skupštini Brodsko-posavske županije pa onda znate da u razdjelu Odjela za europske integracije postoje sredstva koja su namijenjena za pomoć u izradi projekata kako bi svim zainteresiranim bilo omogućeno da izrade projekt, da se kandidiraju i da povuku sredstva. I ova treća stvar, jasno da u ovome području mjere zaštite okoliša je i regulacija riječnih slivova, odnosno rijeke Save. Samo ja želim ponovno ukazati na to da se za to u komunikaciji i u suradnji predstavničkoga tijela, odnosno grada Slavonskoga Broda i predstavnika grada Bosanskoga Broda ovaj problem može rješavati, a ne da gradonačelnik grada Slavonskoga Broda za sve proziva Vladu RH. I evo predlažem na sljedećoj sjednici Gradskoga vijeća sazvanoj u utorak zbog onečišćenja zraka treba održati sjednicu Vlade RH u gradu Slavonskome Brodu. Ja ću jasno iz ovih razloga iz svoje rasprave biti protiv ovakvog zaključka.
I gospodin zastupnik Dragan Vukić.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zastupnica Bilić Vardić govorila je o programima prekogranične suradnje i sve ono što je rekla dobro je rekla i htio bih i ja kazati nekoliko riječi vezano za programe suradnje između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Mislim da je životno važno jedna oblast upravljanja vodama a sve radi zaštite ljudi koji žive ispod brana na Neretvi odnosno na Trebišnici i tu je jedan veliki prostor kako bi se ljudi koji žive u dolinama tih rijeka zaštitili od poplava i kako bi mogli normalno tu živjeti. Jednom riječju treba uskladiti interese svih korisnika voda prvenstveno mislim na elektroprivrede i onih koji žive uz te vode i to je jedna životno važna kompozicija jer ništa nestaje i ne zaustavlja se na granici. Osim zaštite ljudi u tim dolinama vrlo je važno da more dobiva dovoljne količine slatke vode prvenstveno ovdje mislim na Malostonski zaljev. I Ono što je važno za turizam i prekograničnu suradnju to je da na krajnjem našem jugu imamo vrlo dugu granicu, a vrlo mali broj graničnih prijelaza što na jedan način smanjuje mogućnost bavljenja turizma ljudima u tom kraju. Tu je jedan širok prostor za suradnju i znam da su općine susjedne od Konavala, Dubrovačkog primorja, župe Dubrovačke, općine Ravno, Neum radile projekte vezane za poboljšanje turizma i to je ono što treba popraviti a država mora otvoriti granične prijelaze na Čepićama i granični prijelaz Slano. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Vukiću vi ste ukazali na problem koji muči stanovnike u graničnom području Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine u dijelu u kojem vi živite. U potpunosti vas razumijem jer dolazim iz županije koja ima granicu sa Bosnom i Hercegovinom na rijeci Savi u dužini od 170 km. Prema tome, ovo na što vi ukazujete i ono za što sam se ja u raspravi založila to je civilizacijski, zajednički razgovor, uspostava suradnje između predstavnika građana i jedne i druge strane kako bi se prepoznavanjem zajedničkih problema mogli zajedničke snage uložiti u njihovo rješavanje. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Stjepan MIlinković replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Bilić VArdić potpuno sam razumio vaše razmišljanje glede očuvanja zdravog okoliša i prava na udisanje zdravog zraka. Ovih dana kada slušamo probleme kojima se susreće stanovništvo Slavonskog Broda to uistinu izaziva suosjećanje ali naravno potrebu da se odmah djeluje. Vjerujem zasigurno da u ovom prostoru ima dovoljno prostora da se to može učiniti. I sam dolazim iz graničnog područja i dobro se sjećam onog razdoblja kada je onaj čuveni mulj aluminijski u Mađarskoj, onda su svi pitali koliko je daleko i kako se to dalje razvija. Zasigurno smo pratili. Ali se pridružujem onom razmišljanju kolega koji su rekli da je potrebita edukacija, glede pripremanja projekata itd. MI smo često puta skloni razmišljanju da znamo puno, da znamo sve, ali kada treba aplicirati kvalitetan projekat da to baš uvijek tako ne ide. Dolazi i do izražaja ona poslovica stara da je znanje kap a neznanje more, tako bi se isto moglo reći. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. I sam ću reći nekoliko riječi o Zakonu o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2009. godinu. Najviše zastupnika govori upravo o ovom programu što nije čudo jer njegujemo dobre odnose sa Bosnom i Hercegovinom dugi niz godina, imamo zajedničke probleme od Domovinskog rata od rata u Bosni i Hercegovini, imamo zajedničku granicu dugu 992 km, a isto tako 9 Hrvatskih županija graniči sa Bosnom i Hercegovinom pa logično da je najveći interes i zanimanje upravo za suradnju Hrvatske sa Bosnom i Hercegovinom. Nekoliko riječi o programu koji je Europska komisija usvojila pod nazivom Prekogranični program između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine za razdoblje 2007. – 2013. godine, u okviru komponente Prekogranična suradnja programa IPA još 10. prosinca 2007. godine. Ovaj Sporazum je nastavak financijskih sporazuma koji su sklopljeni za 2007. 2008. godinu te će nakon njegovog sklapanja biti osnova za bespovratno korištenje financijskih sredstava koja će se koristiti u okviru projekata pomoći prekogranične suradnje između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru komponente pod nazivom prekogranična suradnja programa IPA za 2009. godinu. Sporazum o financiranju za prekogranične programe s državama ne članicama Europske unije, sklapa se za svaku godinu pojedinačno. Do sada je Republika Hrvatska sklopila Sporazum o financiranju za 2007. godinu u iznosu od milijun eura, za 2008. godinu u iznosu od milijun eura, a istih sredstava do sada je ugovoreno 6 projekata, a ugovaranje od 6 projekata očekuje se do kraja veljače 2011. godine. Potrebno je zbog toga u hitnoj proceduri donijeti ovaj Zakon kako bismo omogućili korisnicima projekata koji se nalaze uz prekogranično područje pravodobno korištenje EU sredstava imajući u vidu naravno naredni natječaj za dostavu projektnih prijedloga koji se planira otvoriti u prvom kvartalu ove 2011. godine. Izvršavanje ovog sporazuma o financiranju zahtijevat će dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske, u svrhu sufinanciranja određenih projekata koji proizlaze iz sporazuma a u dogovoru s Europskom komisijom. Ukupna alokacija programa za Republiku Hrvatsku za 2009. godinu iznosi milijun eura kao prethodne dvije godine u protuvrijednosti 7 milijuna 446 tisuća kuna. Ministarstvo regionalnog razvoja šumarstva i vodnog gospodarstva osiguralo je sufinanciranje prioriteta tehničke pomoći za potrebe upravljanja programom, odnosno zajedničkim tehničkim tajništvom koje je osnovano pri Ministarstvu u iznosu od minimalno 17 tisuća 647 tisuća eura. Troškovi financiranja koje osigurava Ministarstvo regionalnog razvoja ulazit će u redovna proračunska sredstva ministarstva za 2011. godinu. Kao što smo čuli iz rasprave ciljevi ovog programa tri osnovna cilja, revitalizacija gospodarstva, zaštita okoliša i socijalna kohezija, a po meni izuzetno bitno je i zajednička priprema iskustva koja ćemo steći u ovim programima za pripremu za strukturne fondove. Dolazim iz županije koja ne graniči sa BiH iako među jedinicama lokalne samouprave u našoj Požeško-slavonskoj postoji značajan interes za suradnju konkretnu suradnju sa jedinicama lokalne samouprave u BiH. Čuli smo i kolegu Lucića iz Pleternice koji već takav oblik suradnje ima, a mogu reći da i moj grad Pakrac uspostavlja jedan vid suradnje sa Općinom Dobretići u BiH, gdje smo posebno zainteresirani, a naravno na temelju migracije stanovništva koja se dogodila za vrijeme rata u BiH gdje je veliki broj Hrvata iz BiH došao u Hrvatsku, naselio se u Hrvatskoj pa tako i u mom gradu Pakracu. Na području mog grada živi veliki broj Hrvata upravo iz Općine Dobretić. I to nam je otvorilo jednu mogućnost i za kulturnu, političku suradnju, a posebno je interesantna suradnja na području gospodarstva kroz poticanje poduzetništva gdje nudimo svoje iskustvo koje imamo i u radu i osnivanju poduzetničkog centra, u organiziranju gospodarskih zona, u kandidiranju i uspješnim aplikacijama i korištenju sredstava pretpristupnih fondova EU u našem gradu. Sve to nudimo našim prijateljima u Općini Dobretić i u BiH i na tom području suradnju danas posebno intenzivno radimo. Kažem iako nismo pogranična županija zainteresirani smo za ovakve oblike suradnje, jer se uspostavljaju direktni kontakti između gradova, općina u Hrvatskoj sa gradovima i općinama u BiH. Primjer tome je baš kada govorim o Dobretićima jedan sporazum koji je u tijeku Općina Gornji Bogićevci iz RH uspješno provodi jedan sporazum. Naravno to je općina iz pogranične županije Brodsko-posavske županije, uspješno provodi jedan sporazum sa Općinom Dobretić u BiH i na tragu te dobre suradnje pojavljuju se i ostali projekti. Želja nam je da pomognemo našim prijateljima u BiH koji ipak još nisu u stanju razvoja gospodarstva i svih ostalih aktivnosti i komunalne infrastrukture kakva je u RH da im besplatno, prijateljski prenesemo naša iskustva i da iz toga svi skupa u konačnici imamo korist i da pokušamo povezati naše gospodarstvenike, kažem a sve na tragu nažalost tih nesretnih ratnih događanja u BiH kada je veliki broj Hrvata iz Bosne doslovce potjeran, kada je emigrirao u RH naselio se i danas žive i rade u RH. Osnovni cilj je u konačnici da svi zajedno imamo od toga koristi, da zajedno pripremao projekte za buduće strukturne kohezijske fondove EU gdje nam se nude velika sredstva, da dođemo do što većeg dijela bespovratnih sredstava i za gradove i općine u RH naravno i za naše prijatelje u BiH. Zbog svega rečeno podržavam donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Pa evo kolega Huška s obzirom da dolazimo iz iste sredine iz Požeško-slavonske županije i vi isto također dolazite iz jedna male sredine grada Pakraca kao što je i moj grad Pleternica, ovo je još jedan pokazatelj kako upravo u malim sredinama se razvijaju projekti poput prekogranične suradnje, razno raznih projekata EU. I mi smo također na području POžeško-slavonske županije, a posebno grad Pakrac i grad Pleternica prednjače upravo u ostvarivanju svih ovih projekta koje nam je omogućila Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo. Ovo su upravo pokazatelji da kroz ovakve programe dajemo garanciju svim onim našim ljudima na tom području da će imati opstojnost, a prije svega mislim na razvoj gospodarstva. Ovi projekti su isključivo vezani za gospodarstvo i to je ono čemu težimo da nam u svojim jedinicama lokalne samouprave upravo stvaramo što više ovakvih projekata kako bi mogli omogućiti novo zapošljavanje. Vaš inkubator i vaš poduzetnički centar je proglašen jedan od najboljih centara u HRvatskoj. Pa to je upravo garancija ovih projekata i programa i neka svi oni zašute koji kažu da se u Slavoniji ne ulaže. Slavonija je upravo i pojedini gradovi ti koji participiraju u europskim fondovima, predpristupnim fondovima a također i projektima prekogranične suradnje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Luciću, pa evo zajedno živimo i radimo na tom području Slavonije i po svemu sudeći ima tu određenog uspjeh, jer i zona u Pleternici se puni, zona u Pakracu je popunjena u cijelosti a sa zadovoljstvom mogu reći da je Poduzetnički centar Pakrac prije tri godine proglašen najboljim poduzetničkim centrom u RH, a poduzetnički inkubator koji radi u sastavu POduzetničkog centra Pakrac najboljim poduzetničkim inkubatorom protekle godine u RH dobio je nagradu. I to su iskustva, to je bogatstvo koje možemo prenijeti i šire na našu regiju ovdje u Hrvatskoj i to se već događa, to prerasta u jedan regionalni poduzetnički centar. A ovom suradnjom koji do sada imamo i sa Republikom Slovačkom i sa Republikom Italijom, a evo nakon ovih aktivnosti s Općinom Dobretić i sa Republikom BiH taj poduzetnički centar dobiva jedan međunarodni značaj. Jer u njemu upravo rade mladi obrazovani ljudi koji znaju poznaju strane jezike, koji su uspješni u pripremi i korištenju pretpristupnih fondova i to znanje i iskustvo nudimo i ostalima. Dobrim koracima ide i poduzetnički centar u Pleternici, a nažalost naže županijsko središte Požega nema takvih aktivnosti i na kraju izvlačimo mi kako vi kažete mali gradovi male sredine Požegu koja na tom području ne radi doslovce ništa. I na kraju moram vam reći da mi jesmo i Pleternica i Pakrac mali gradovi, male sredine, ali to su sredine sa dugom povijesti sa jednim velikim hrvatskim srcem. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Karlo Đurašić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i uvaženi saborski zastupnici. Zahvaljujem vam na interesu koji ste iskazali u raspravi u ovoj objedinjenoj točki dnevnog reda i na primjedbama i prijedlozima koje ste iznijeli u raspravi. Dozvolite mi da pojasnim neke brojke koje su ovdje bile rečene. Od ugovorenih sredstava iz ovih programa za 2007. godinu i 2008. godinu koji iznose 5 milijuna 380 tisuća eura ugovoreno je 99,8% od alociranih sredstava, a do sada je završeno projekata odnosno iskorišteno na današnji dan vrijednosti 66% od ugovorene sume. Napomenuo bih da ovi programi traju do konca 2012. godine i siguran sam da će do konca trajanja programa biti iskorištena sva sredstva ugovorena i koja imamo na raspolaganju. To govori o dvije stvari. Govori da je ovo jedan od najuspješnijih programa iz pretpristupnih fondova IPA-e i govori nešto drugo, da je Republika Hrvatska spremna za korištenje već sada mnogo izdašnijih fondova kao što su strukturni, regionalni i kohezijski fondovi. Također, čvrsto sam uvjeren da će Vlada Republike Hrvatske proanalizirati sve vaše primjedbe i prijedloge te iste imati u vidu prilikom sklapanja sljedećih ovakvih sporazuma, a sve s ciljem unapređenja i jačanja međususjedske i transnacionalne suradnje. Zahvaljujem vam još jednom.
Hvala državnom tajniku. Dame i gospodo, kao što smo najavili, ali možda bi mogli još jednu točku dnevnog reda jer ima samo jedan klub i jedna pojedinačna pa u to će doći 12 sati kako smo najavili. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda, odnosno za ove četiri točke dnevnog reda koje nose brojeve 712, 713, 714 i 715. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska - Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 712, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska - Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo vrlo kratko. Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o policijskoj suradnji jedan je u nizu ugovora koje Republika Hrvatska sklapa sa zemljama iz susjedstva čiji cilj je produbljivanje međusobne suradnje u borbi protiv svih oblika prekograničnog kriminala. Sporazumom se uspostavlja pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv svih oblika kriminala što između ostalog podrazumijeva razmjenu podataka o osobama koje sudjeluju u organiziranom kriminalu, kao i podataka o planiranim i počinjenim djelima terorizma te informacija o metodama i novim oblicima međunarodnog kriminala. Provedba ovog sporazuma dodatno će doprinijeti daljnjem unapređenju i produbljivanju međusobne suradnje dviju država kao i nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Sporazumom se definiraju područja pravila i oblici suradnje, utvrđuju se pravni odnosi tijekom postupanja na području druge države, a detaljno su utvrđeni i postupci vezani za područje zaštite podataka. Ustavom Republike Hrvatske utvrđeno je da sklapanje međunarodnih ugovora potvrđuje Hrvatski sabor, a kako se radi o ugovoru čije izvršenje je od bitnog utjecaja za nacionalnu sigurnost Republike Hrvatske klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o policijskoj suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Niko Rebić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću biti vrlo kratak, dakle kazat ću da smo dobili na klupe Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o policijskoj suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala. To je još jedan zapravo u nizu dvostranih ugovora koji reguliraju područja za suzbijanje kriminala od interesa za obje države. Ovaj prijedlog i važnost policijske suradnje u borbi protiv prekograničnog kriminala je od iznimne važnosti za obje države, a sam sporazum je rezultat zajedničke želje dviju država za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje koji će doprinositi poboljšanju odnosa između dviju država. Sam Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine u borbi protiv prekograničnog kriminala potpisan je 17. rujna 2010. godine u Sarajevu. Potpisivanjem ovog sporazuma prestaje važiti ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o suradnji u borbi protiv terorizma, krijumčarenja i zlouporabe droga te protiv organiziranog kriminala potpisan u Sarajevu 2000. godine. Dakle, sam sporazum je sastavljen u šest točaka i za efikasnu provedbu ovog sporazuma jako je važna neposredna razmjena informacija između policijskih tijela dviju država. Policijska tijela prema ovom sporazumu razmjenjuju informacije i analize stanja kriminaliteta i njegovo sprečavanje te raspravljaju i dogovaraju se o aktivnostima koje treba brzo i hitno poduzeti. Isto tako policijska tijela na zahtjev i u skladu sa njihovim nacionalnim zakonodavstvima pružaju jedna drugima pomoć u traganju za osobama i predmetima kojim se nalaze na nepoznatim mjestima. U ovom sporazumu se predviđa uporaba prikrivenih istražitelja druge ugovorne strane na svojem državnom području sukladno uvjetima utvrđenim ovim zakonom. U cilju uspješnog otkrivanja kaznenih djela, a koja se protežu na drugo državno područje obiju država i kod kojih je potrebno uskladiti djelovanje policijskih tijela dviju država moguće je posebnim sporazumom osnovati zajedničke timove za izvide i kaznena djela. S obzirom na sve iznešeno držim da i jedna i druga država imaju interes i potrebu donijeti ovaj Sporazum o policijskoj suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala i mislim da ću podržati ovaj dakle Sporazum. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici sada će vam se obratiti u povodu Europske godine volontiranja 2011. godina obilježava se kao europska godina volontiranja. Tijekom cijele Europske godine volontiranja će se u državama članicama Europske unije, te državama pristupnicama među kojima je i Hrvatska pod sloganom "Volontiraj učini razliku" provoditi na stotine projekata koji promiču volonterstvo i podižu svijest o važnosti volonterskog rada u kontekstu društvenog doprinosa. Republika Hrvatska kao zemlja pristupnica također će se uključiti u obilježavanja ove godine. Vlada Republike Hrvatske osnovala je Povjerenstvo za obilježavanje Europske godine volontiranja s ciljem senzibiliziranja i osvješćavanja hrvatskih građana o vrijednostima volonterskog rada i aktivnog demokratskog građanstva. Ovom prigodom podsjećam da i Hrvatski sabor od 2008. godine provodi program volontiranja. Ovim svim volonterkama i volonterima, svim organizacijama koje ulažu veliki trud u razvoj volonterskih programa, te svima onima koji na različite načine doprinose razvoju volonterstva želim da u 2011. godini svojim radom nastave promicati solidarnost, odgovornost, humanost i demokratičnost u našem društvu. U ime zastupnica i zastupnika Hrvatskoga sabora sretna vam Europska godina volontiranja. [[Pljesak.]] Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Vijeća ministara BiH o policijskoj suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala, bio je hitni postupak, P.Z. br. 708. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Vijeća ministara BiH o policijskoj suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala. Molim uključimo se i glasujmo o Konačnom prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj Konačni prijedlog zakona je potvrđen, odnosno izglasan većinom glasova, 105 glasova za, 3 suzdržana i ništa protiv.