Hvala. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, cijenjeni zastupnice i zastupnici. Evo u kratko, pred vama su ove izmjene ova tri zakona, Zakona o prostornom uređenju i gradnji, Zakona o komunalnom gospodarstvu i Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Radi se o tehničkoj izmjeni, odnosno o usklađivanju zakona sa Zakonom o lokalnoj, područnoj, odnosno regionalnoj samoupravi, a u svrhu toga da se i dalje nastavi i nakon lokalnih izora nesmetani rad tijela jedinica lokalne samouprave, pa se time s obzirom da Zakon o lokalnoj samoupravi ukida županijska, gradska i općinska poglavarstva, potrebno je izvršiti te tehnička usklađenja, da bi te jedinice nesmetano funkcionirale i da bi se određene ovlasti prenijela na nova tijela izvršne vlasti. To će sada ubuduće biti neposredno birani gradonačelnici, odnosno u županijama župani. U tom smislu je u sva tri zakona provedeno predmetno usklađenja zakona sa ovim zakonima. zakon stupa na snagu od dana raspisivanja izbora, kako je to već i usklađeno sa i izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi koje je ovaj Sabor prihvatio na sjednici od 13. ožujka. Evo to je u kratko. u pravilu se ništa nije promijenilo. Neke eventualno male sitnice u zakonu smo još dopunili u prostornom uređenju. Naime, uočili smo jednu grešku u članku kod donošenja planova, pa je dodano "župan" pa neki misle da je to feler. Nije, jer slučajno je greškom u osnovnom zakonu bilo ispuštena ta riječ, to smo jučer riješili na Odboru za prostorno uređenje o tome raspravljali. Evo, toliko o ovim zakonima. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za zakonodavstvo, predsjednik odbora gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 52. sjednici održanoj 17. ožujka 2009. godine raspravljao o sva ova tri prijedloga zakona, po kojima je objedinjena rasprava. Dakle, o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju ili gradnji, o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu i o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 10. ožujka 2009. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovih zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se oni donesu po hitnom postupku, a na tekst konačnih prijedloga, Odbor za zakonodavstvo nema primjedaba. Hvala.
Hvala. U ime Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, predsjednik odbora, gospodin Jerko Rošin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Državni tajniče, kolege i kolegice. Zastupnici želim vam podnijeti izvješće s rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji s Konačnim prijedlogom zakona što se u hitnom postupku, prvo i drugo čitanje pod brojem 291 rasprava danas u Hrvatskom saboru. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora raspravio je na 14. sjednici, održanoj 18. ožujka 2008. godine, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji s Konačnim prijedlogom zakona koji predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 10. ožujka 2009. godine uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo na temelju članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi zakon kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik predlagatelja istaknuo da se predloženi izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji osigurava njegovo usklađenje sa Zakonom o lokalnoj, područnoj odnosno regionalnoj samoupravi na način da se određena prava i ovlasti koja su prema Zakonu o prostornom uređenju i gradnji bila u nadležnosti županijskog, gradskog, odnosno općinskog poglavarstva prenesu u nadležnost župana, gradonačelnika, načelnika općine, odnosno predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave. Navedeno je vezano uz odredbe ovoga zakona kojima je regulirana nadležnost za obavljanje određenih poslova u vezi sa osnivanjem Zavoda za prostorno uređenje županija, odnosno grada Zagreba, utvrđivanje konačnog prijedloga prostornog plana, imenovanje povjerenstva za ocjenu arhitektonske uspješnosti idejnog projekta te obavljanje poslova gospodarenja nekretninama jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave do osnivanja Fonda za gospodarenje nekretninama. U raspravi na odboru podržano je donošenje ovoga zakona te je razmatrana odredba članka 3. Konačnog prijedloga zakona kojim se u članku 95. mijenja stavak 1. na način da je razmatranje Nacrta konačnog prijedloga prostornog plana, Izvješća o javnoj raspravi i mišljenje iz članka 94. novog zakona te utvrđivanje Konačnog prijedloga prostornog plana iz nadležnosti poglavarstva, jedinica lokalne samouprave odnosno grada Zagreba prenijeto u nadležnost župana, gradonačelnika, odnosno načelnika općine. Imajući u vidu odredbe članka 95. važećeg zakona o predlagatelja je zatraženo dodatno pojašnjenje vezano uz opravdanost navođenja župana u članku 3. predloženih izmjena. Ujedno je predloženo da nadležno Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva o donošenju ovoga zakona izradi naputak za jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave vezano za promijenjene nadležnosti njihovih predstavničkih, izvršnih tijela. Kao internativan iznjet je i prijedlog da takav naputak izradi Središnji ured za upravu za sve zakone koji će se sada donijeti radi njihova usklađenja sa Zakonom o lokalnoj i područnoj, odnosno regionalnoj samoupravi. Ocjenjeno je da bi se time osiguralo da se učinkovitije i lakše provedu navedeni zakoni. U tom smislu istaknuta je i važnost nastavka edukacije vezano uz provedbu Zakona o prostornom uređenju i gradnji u jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama zakona o prostornom uređenju i gradnji. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Odbora za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu. Predsjednik Odbora gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče kolegice i kolege. Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu je na sjednici održanoj 18. ožujka razmotrio sva tri prijedloga ova zakona. I sada da ne čitam ovaj uvodni dio sva tri izvješća koja ste dobili na klupe, ono što je najznačanije dakle, u cijeloj raspravi iznijeta ta dvojba oko kriterija raspodijele izvršnih ovlasti dosadašnjeg poglavarstva između neposredno biranog čelnika i predstavničkog tijela. U skladu sa time odbor je jednoglasno utvrdio cijelu seriju amandmana pa ću ja sada pročitati samo amandmane na ova tri zakona. Isto kao što je odbor primijetio da je u prijedlogu teksta svih zakona uvrštena tekst tadašnjeg prijedloga zakona kolege Šeksa, koji je u međuvremenu šustinski promijenjen na sjednicu u petak, a isto tako je Odbor utvrdio amandman na zadnji članak u svim ovim zakonima a to je pitanje stupanja na snagu ovih zakona koji je usuglašen sada sa trećim Izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi a u skladu s onoga što je Hrvatski sabor donio na sjednici u prošli petak. Pa evo dozvolite mi samo dakle, da ne čitam uvodno obrazloženje nego da pročitam amandmane na Zakon o prostornom uređenju i gradnji s Konačnim prijedlogom zakona. Dakle, predlaže se da se u članku 1. izmijeni da se umjesto riječi "županijska, odnosno gradska skupština", da se mijenja riječima "župan, odnosno gradonačelnik grada Zagreba". Predloženim amandmanom predlaže se da kada je osnivač Zavod za prostorno uređenje županije, odnosno grad Zagreb, osnivačka prava ostvaruje župan, odnosno gradonačelnik grada Zagreba. U članku 5. isto tako u članku 345. riječi obavlja poglavarstvo jedinice lokalne samouprave na svom području da se zamjenjuje riječima, "obavlja općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno gradonačelnik grada Zagreba". Ista stvar dakle, izvršna ovlast koja je sada bila na poglavarstvu a poglavarstvo je imalo izvršne ovlasti, se dodjeljuje izvršnom organu, budućem izvršnom organu a ne dodjeljuje se predstavničkom tijelu jer odbor je dakle smatrao da se izvršne ovlasti dodjeljuju predstavničkom tijelu. I amandman 3. na članak 6. dakle, to je isti amandman koji smo dali na sve zakone a to je da se u članku 6. iza riječi "grada Zagreb", briše točka, stavlja zarez i dodaju riječi "…a dosadašnja općinska, gradska i županijska poglavarstva nastavljaju sa radom do stupanja na dužnost općinskog načelnika, gradonačelnika i župana izabranih na neposrednim izborima.", dakle, to je amandman koji smo usvojili i na tekst Zakona o lokalnoj samoupravi i usvojili ga u petak u ovom Saboru. I on je dakle, sada konzistentno prati tekst u svim ovim zakonima. Jer kao što je predlagatelj rekao i svrha ova tri zakona, odnosno svih 17 zakona je usuglašavanje sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Pa budući da je u međuvremenu taj zakon promijenjen evo mi sada ovim amandmanima usuglašavamo to sa Zakonom o lokalnoj samoupravi kako danas on piše, je li. Na Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu također je odbor jednoglasno utvrdio nekoliko amandmana. Na članak 2. da se predstavničko tijelo zamijeni u odgovarajućem padežu općinskim načelnikom, gradonačelnikom i gradonačelnikom grada Zagreba. Ponovo dakle idemo za time da se izvršne ovlasti ostave izvršnom organu a ne da se prenose na predstavničko tijelo. Isto tako amandman 2. na članak 6. da se prestavničko tijelo zamjenjuje ponovno u odgovarajućem padežu, dakle, općinski, neposredno biran općinski načelnik i gradonačelnik, odnosno gradonačelnik grada Zagreba. I na članak 9. ponovo utvrđujemo dakle, amandman koji je konzistentan sa važećim tekstom zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. Na Zakon o društveno poticajnoj stanogradnji imamo samo jedan amandman a to je amandman kojim dakle, usuglašavamo članak 2. stupanje na snagu, dakle, ono što smo u petak odglasali. Odbor predlaže da Hrvatski sabor ukoliko se usvoje ovi amandmani, dakle donese ova 3 zakona. Takav zaključak je odbor isto jednoglasno usvojio.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro. Hvala. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
O poticajnoj stambenoj izgradnji u ime kluba. Isto tako temeljem poticaja o izmjeni Zakona o lokalnoj samoupravi neophodno je promijeniti nekoliko odredbi vezano uz poticajnu stambenu izgradnju. U svakom slučaju Klub zastupnika HDZ-a podržava ovo jer je to sve skupa jedno vrlo logično rješenje i ono što je najbitnije za istaknuti to je u točki 3. članka 23. da se uvjeti, mjerila i postupak za određivanje reda prvenstva na kupnju stana u skladu sa uvjetima iz članka 21. i 22. ovog zakona utvrđuje jedinice umjesto poglavarstvo jedinice izvršno tijelo lokalne samouprave ovisno o lokalnim potrebama i prilikama. Ali naravno prema redu prvenstva koje određuje lokalna samouprava u skladu s kojim redoslijedom agencija prodaje stanove. U smislu same funkcije zakona HDZ, Klub zastupnika HDZ-a podržava sve predložene izmjene i predlaže da se kao takav usvoji.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Kao saborski zastupnici još jednom smo dovedeni u vrlo neugodan položaj. Naime, zakonski okvir za neposredne izbore pripremamo već tri, četiri godine. Ipak, dozvolili smo si da se dovedemo u situaciju da 7, 8 tjedana prije lokalnih i regionalnih izbora mi definiramo nadležnosti gradonačelnika, župana, načelnika i predstavničkih tijela. To nije prihvatljivo. Takav način rada je za svaku osudu. Što je najgore kolegice i kolege, ovo nisu posljednji zakoni koje ćemo dobiti na klupe u svezi jasno ove materije. To je najgore. Dakle, još ti prijedlozi nisu ugledali svjetlo dana. Logika prenošenja nadležnosti nije nam jasna. Dobili smo vrlo skromno obrazloženje, logiku pojedinih ministarstava ne znamo da li su pojedina ministarstva uskladila svoje stavove također ne znamo. Jednostavno liniju razmišljanja koja je ovdje primijenjena nama nije poznata. Kolegice i kolege, terminologija nije usklađena. Jedno ministarstvo govori o županu gradonačelniku, drugo ministarstvo o izvršnom organu, jedno ministarstvo govori o vijeću, drugo govori o predstavničkom tijelu. Ovdje zaista moram stati. Ako nije terminologija usklađena, onda zar nemamo pravo sumnjati u to da su i nadležnosti na neadekvatan način podijeljene između predstavničkog tijela i izvršnog tijela, da li je tu uopće bilo nekakvog stvarnog dogovora i koordinacije. Ja smatram da ovakav način rada ne zaslužuje više ni jednu riječ, ali sa ovime moramo kolegice i kolege definitivno prekinuti.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pod ova tri zakona prvo uvodna napomena da je doista šteta što je trebalo toliko vremena da Vlada predloži Hrvatskom saboru usklađenje velikog broja zakona koji će biti od velikog značaja već negdje od 1. lipnja nakon drugog kruga izbora za lokalnu samoupravu. I normalno je da kad se radi na brzinu i u velikoj gužvi da se uvijek mogu desiti i pogreške koje recimo u vremenu pripreme ne bi učinili da smo imali dovoljno vremena. Imam 5 primjedbi na ove zakone. Dakle Zakon o prostornom uređenju i gradnji. U članku 2. koji se odnosi na članak 38. ovlasti sadašnjih poglavarstva daju se županima kod davanja izrade, dakle provjeravanja izrade prostornih planova zavodima, županija odnosno Grada Zagreba. Smatram da se radi o jednoj odluci koja nije kratkoročna nego dugoročna i da odluku o tome tko će za regionalnu samoupravu izrađivati prostorne planove doista ne bi trebala biti u nadležnosti čelnika, nego predstavničkog tijela uz ponovljeni argumenat da se radi o ne jednokratnoj, nego dugoročnoj odluci. Ne vidim ni jednog razloga zašto bi predstavničko tijelo bilo lišeno prava odlučivanja o tome tko će, da li će imati zavod, da li će taj zavod koji već postoji izrađivati planove ili će čelnik to dati nekom drugom. Ovdje se radi, dakle ne radi o materijalnoj odluci izvršnoj, nego po meni odluci koja bi trebala biti u ovlasti predstavničkog tijela. Članak 3. koji se odnosi na članak 95. govori o utvrđivanju Nacrta konačnog prijedloga prostornog plana i izvješća o javnoj raspravi. Prostorni planovi, kolegice i kolege, gospodo državni tajnici, njihovo blagovremeno ili neblagovremeno donošenje, njihove izmjene i dopune su mjera kojom se raspolaže zemljište, bilo da se radi o građevinskom, bilo da se radi o poljoprivrednom zemljištu, bez obzira da li se radi o državnom ili privatnom zemljištu. Smatram da već od prve faze, dakle od trenutka utvrđivanja konačnog prijedloga nacrta prostornog plana kao i izvješća o provedenoj javnoj raspravi bi trebalo biti u nadležnosti predstavničkog tijela. Ovdje se radi o, po meni, posebice zbog toga što ćemo imati prvi mandat odnosa neposredno izabranog čelnika i predstavničkog tijela bez dosadašnjih iskustva u državi, vjerojatno sa velikim ili većim brojem slučajevima gdje će biti kohabitacije i za početak barem u prvom mandatu smatram da bi ovo trebalo biti u nadležnosti predstavničkog tijela. Ne moram vas uvjeravati kako su prostorni planovi, njihova izrada, ne izrada, usvajanje, ne usvajanje i sve što se nje tiče mogućnost je veliko i često mjesto korupcije. Članak 4. koji se odnosi na članak 108. govori o izboru povjerenstva radi davanja ocjene da li je rješenje koje je ponuđeno, a u smislu izdavanja lokacijske dozvole arhitektonsko prihvatljivo. Također smatram da se radi o stalnom tijelu, ne vjerujem da se za svaki konkretni slučaj formira novo povjerenstvo, dakle radi se o stalnom tijelu pri jedinici lokalne ili regionalne samouprave, imenovanje ili izbor toga povjerenstva također bi po meni trebalo biti u nadležnosti predstavničkog tijela, a ne čelnika. Ponavljam, radi toga što se radi o stalnom tijelu koje ima veliki utjecaj u smislu izdavanja lokacijskih dozvola. Ovakav moj prijedlog također je na tragu smanjenja mjesta i područja u kojima može dolaziti do korupcije. Zakon o komunalnom gospodarstvu, dvije primjedbe. Članak 3., a odnosi se na članak 11. o odlučivanju o raspisivanju ili objavi odluke o prikupljanju ponuda za koncesije. Odluka o prikupljanju koncesije, ponuda za koncesije u sebi sadržava i uvjete i pravila igre. Dakle, ona nije samo formalna u smislu da će se odlučiti da će se prikupljati ponude za koncesiju, nego se u toj odluci utvrđuju uvjeti koje ponuditelji moraju zadovoljiti kao i svi ostali elementi koji kasnije bitno utječu na odabir. S obzirom na to, ali i činjenicu da pitanje raspolaganja imovinom kroz koncesije iz godine u godinu se povećava, smatram da bi to trebala biti ovlast predstavničkog tijela. Jer ako to nije ovlast predstavničkog tijela, a jeste konačna eventualna odluka o davanju koncesije, predstavničko tijelo naći će se u jednoj situaciji da donaša odluku o odobrenju koncesije temeljem uvjeta iz odluke koju je utvrdio čelnik i time mu suzujemo manevarski prostor. Dakle, već čelnik, gradonačelnik ili župan su u odluci u prikupljanju ponuda, kriterijima i odredbama te odluke zapravo unaprijed predstavničko tijelo onemogućili da utječe na sadržaj postupka, ponuda, uvjeta koje ponuditelj mora. A odluka o davanju koncesije je u nadležnosti predstavničkog tijela i po ovom zakonu. Dakle, smatram da predstavničko tijelo mora biti na početku kad se odluka daje, tehnički posao u nadležnosti čelnika i konačna odluka o nadležnosti predstavničkog tijela. I druga moja primjedba odnosi se na članak 5., odnosno članak 15. zakona gdje se govori opet o objavi odluke u prikupljanju ponuda za komunalne poslove. Dakle, opet isti argumenti. Ako jedinica lokalne samouprave putem objave odluke obavljene određenih komunalnih poslova, a je predstavničko tijelo i do sad i po novom prijedlogu nadležno za donošenje konačne odluke o povjeravanju tih poslova, a u odluci se opet propisivanjem uvjeta neki mogu eliminirati, a neki pogodovati, smatram da bi i objava odluke, odnosno donašanje odluke o prikupljanju ponuda za obavljanje komunalnih poslova trebalo biti u nadležnosti predstavničkog tijela, a ne čelnika. Dakle, na početku i na kraju je predstavničko tijelo, a sve radnje koje se dešavaju između toga, kao što zakon i predviđa u nadležnosti načelnika, gradonačelnika, župani ovdje imaju manje ovlasti jer se radi o komunalnim poslovima. Smatram da bi ovakvim intervencijama ova 2 zakona posebice zbog novog modela kojega od 17. svibnja uvodimo u Republici Hrvatskoj smanjili točke mogućih korupcija dali mogućnost da i predstavnička tijela stječu iskustva u ovako značajnim poslovima, a čelne ljude educirali i prisilili na način da u ovakvim naizgled formalnim odlukama ipak ne bi mogli imati u mehanizme, u svojim rukama kada mogu sa odlukama koje u prvoj fazi prethode stvarati pogodnosti za koruptivne radnje, a svjedočimo svaki dan da upravo na prostornim planovima toga ima najviše. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnika Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja se ne bih složila sa ovim o čemu govori gospodin Lesar jer kad bi bilo ovako kako kaže gospodin Lesar, nije trebalo ni mijenjati zakon, onda stvarno izravni izbor gradonačelnika, načelnika i župana ne bi imao svoj puni smisao. Upravo smo se dugo dogovarali, razgovarali u ovom Saboru kako bi najbolji model zakona izabrali, dogovorili i po toj logici kad bismo sve ove ovlasti koje su predložene ovdje u sva tri ova prijedloga zakona prenijeli na predstavničko tijelo, onda gradonačelnik ne bi imao smisla biti direktno biran. On preuzima odgovornost, ima ured gradonačelnika na čelu kojega je gradonačelnik sa zamjenicima i sa čelnim ljudima upravnih odjela, što je do sada uglavnom bivalo poglavarstvo i oni preuzimaju odgovornost. Ako bi to bilo preneseno na predstavničko tijelo, znači gradsko vijeće, općinsko vijeće, županijsku skupštinu koju oni imaju odgovornost i koje su sankcije? Gradonačelnika se može pozvati na odgovornost, zakazati referendum, smijeniti, a ne vidim koje su sankcije gradskom vijeću, općinskom vijeću i županijskoj skupštini. Stoga smatram da ako je gradonačelnik izvršna vlast i ako je ured gradonačelnika odnosno župana, načelnika izvršna vlast onda se ne mogu izvršne funkcije spuštati na predstavničko tijelo. Čini mi se da je logično da onda gradonačelnik, načelnik i župan i njegov ured preuzmu odgovornost. Na ovaj način bi se potpuno brisala uloga biranja izravno gradonačelnika i ne bi uopće imale one rasprave koje su se zadnjih tri, četiri, pet godina događale ne bi imale svoju punu opravdanost. Također, smatram da gradsko vijeće, općinsko vijeće, županijska skupština nisu operativno tijelo, negdje ima i pod 25, 29, 35, 45 članova. Koje je to operativno tijelo koje se može sastati svaki tjedan ili svakih 15 dana i imati većinu potrebitu da bi se donijele odluke. Mislim da bi to trebalo razmotriti. I ove amandmane koje je Odbor za lokalnu upravu i samoupravu predložio da bi trebalo uzeti u razmatranje. Što se tiče također stupanja na snagu o čemu smo razgovarali prošlog tjedna i imali amandman smatram da stupanje na snagu ovih zakona bi također trebalo uskladiti sa trajanjem rada poglavarstava što znači sa danom stupanja na dužnost novog gradonačelnika, načelnika, župana. U protivnom će doći do jednog interregnuma možda i male zbrke. Znači, potrebito je da dosadašnja poglavarstva obavljaju posao na način koji su obavljali do sada do stupanja na snagu novog gradonačelnika, načelnika, župana jer ne da samo može doći do drugog kruga nego može doći i do trećeg kruga teoretski. Zato bih molila da predlagatelj uzme u obzir ovo o čemu govorim, govorim iz čistog iskustva bez teoretiziranja. Što se tiče Zakona o poticanoj stanogradnji zbog kojega sam se javila naravno da pozdravljam ovaj zakon i njegove izmjene koje su se dogodile dva puta a posebice ona 2007. koji je omogućio da gradovi odnosno općine osnuju svoje agencije za društveno poticanu stanogradnju što smo mi u Dubrovniku i učinili, osnovali smo svoju agenciju za društveno poticanu stanogradnju kao neprofitnu pravnu organizaciju i ona je nositelj svih investicijskih poslova. Ove promjene su zaista dobre, konstruktivne i omogućile su jedinicama lokalne uprave i samouprave veću samostalnost kao i brže i efikasnije ostvarivanje programa društvenog poticane stanogradnje na području jedinica lokalne samouprave. I sukladno ovim izmjenama i dopunama vidimo da je potrebno izvršiti usklađenje sa odredbama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji što danas to i radimo. Znači, ovim odredbama su isključena općinska poglavarstva, gradska poglavarstva i županijska poglavarstva kao nositelji izvršne vlasti u jedinicama lokalne i područne samouprave a sada su to samo načelnici, gradonačelnici i župani. U tom smislu bih molila predlagatelja zakona da uvaži ove moje prijedloge. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Gospodin Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice Šuica, kada sam se ja u ovom Saboru zalagao za neposredni izbor načelnika, gradonačelnika i župana velika većina vladajuća u prošlom mandatu utvrdila je da, i predlagao zakone a ne samo zalagao, da bi takvim zakonima uveli lokalne šerife sa prevelikim ovlastima. Od 125 ovlasti kojim ovih 17 zakona sada dajemo načelnicima, gradonačelnicima i županima problematizirao sam do sad samo pet i imam još jednu rezervu, dakle šest ukupno. I to kod koncesija, kod odobravanja koncesija, prostornih planova i komunalnog gospodarstva. … [[Govornik se ne razumije.]] tvrditi da bi tako izabrani čelnici zbog ovih mojih pet primjedbi koje sam do sada iznio bili fikusi bez ovlasti je po meni neodgovorno jer očito niste slušali argumente koje sam iznio zašto smatram da bi kod koncesija, prostornih planova i komunalnih poslova i u prvoj i u završnoj fazi trebala biti ovlaštena predstavnička tijela. Dakle, ocjena koje ste izrekli na temelju moje rasprave da se zalažem za čelnike bez ovlasti doista ne stoji. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Da, dugo smo raspravljali jer je trebalo sazrjeti stajalište oko direktnog izbora načelnika, gradonačelnika, župana pod jedan. Pod dva, upravo se biraju izravno ljudi, osobe direktno jer narod odnosno birači u njih vjeruju i žele vjerovati, i izabrat će ih ne se prejudicirajući da će oni u startu biti korumpirani pa neće moći donositi takve odluke. I zbog toga smatram da im ne treba korektiv u predstavničkom tijelu jer će biti direktno izabran i imat će puni legitimitet.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice, rekli ste da bi predlagač trebao razmotriti ove amandmane Odbora za lokalnu samoupravu. Ja smatram da ih predlagač treba prihvatiti u čitavom ovom nizu zakona s obzirom da je ipak ovdje riječ o tehničkoj izmjeni gdje se dosadašnja riječ ili riječi: "gradsko poglavarstvo" o čemu je bilo jučer i rasprava na samom odboru zamjenjuje riječju: "načelnik, gradonačelnik ili župan". Dakle, radi se o izvornim ovlastima izvršne vlasti odnosno načelnika, gradonačelnika i župana i oni preuzimaju funkciju dosadašnjeg poglavarstva. Normalno da se u takvim poslovima ne može stavljati predstavničko tijelo, dakle općinsko vijeće, gradsko vijeće, županijska skupština. Ja se nadam da ćete evo kao većinska stranka svi poduprijeti ove amandmane Odbora za lokalnu samoupravu jer radi se ovdje doista o neposrednim izborima, radi se o nečemu što treba saživjeti odmah a ne radi se o eksperimentu kako su to predstavnici određenih predlagača jučer rekli da postoji jedno vrijeme za pripremu da vidimo kako će saživjeti sam neposredni izbor čelnika lokalne samouprave. Dakle, smatram da se svuda u ovom čitavom nizu i paket ovih zakona riječ: "gradsko poglavarstvo" treba zamijeniti s riječju: "gradonačelnik, načelnik ili župan". Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Sabora. Pa evo, ja ću kratko u svojoj raspravi ponoviti ono što sam i rekao prilikom izglasavanja hitnog postupka za ovih 17 zakona iz područja lokalne, područne i regionalne samouprave, jer ovaj hitni postupak i rasprava koju danas vodimo, još je jedan dokaz neodgovornosti, nerada, nestručnosti ministara ove Vlade i podcjenjivanja lokalne samouprave. Mi danas ne možemo raspravljati o ovim zakonima, a da ne pozovemo na odgovornost za nerad sve ministre i njihove suradnike koji nisu bili u stanju sve protekle mjesece uskladiti zakone koje danas imamo u raspravi sa izmijenjenim Zakonom o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. Na ovaj način prisilili su nas na svojevrsni zakonodavni stampedo. Mi danas imamo zakone koji su nam ugurani u hitnom postupku, a da nerijetko nije napravljena stručna analiza, što se može očekivati od njih, nerijetko nije konzultirana Udruga gradova ili zajednica županija, te ćemo u nekim slučajevima kada prođu izbori imati probleme zbog zakonskih rješenja koje ćemo donijeti na brzinu i nećemo rješavati stvarne probleme građana, nego ćemo rješavati probleme koji nastaju zbog ovakvog zakonodavnog šlamperaja hrvatske Vlade. Nevjerojatno je da jedna Vlada pošalje u proceduru 17 zakona koji su čak i nomotehnički potpuno neusklađeni. Pa zar nije trebalo skupiti sve ministre prije početka usklađivanja zakona i dogovoriti se da li će se pisati izvršno tijelo, nadležno tijelo, predstavničko tijelo? Neshvatljivo je npr. da je u Zakonu o prostornom planiranju uopće se ne spominje gradonačelnik Grada Zagreba, te na taj način praktično mu se onemogućuje da obavlja djelatnost iz onog dijela koji se tiče Grada Zagreba. Naravno da se to ne misli učiniti, ali to je primjer šlamperaja, to je primjer neodgovornog rada, nestručnosti, nesposobnosti i milim da se to treba ponoviti gotovo kod svakog zakona kojeg danas budemo usvajali. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Dakle, pred nama se nalazi izmjene i dopune još jednog paketa zakona kojima, a pred nama je prvenstveno ovaj koji se odnosi na prostorno uređenje izgradnju. Ja smatram da je on jedan od najznakovitijih poslova koji je prema važećem zakonu 2007. bio u djelokrugu poglavarstva, županije, gradova i općina, te Grada Zagreba. Zbog čega zapravo kažem da je on jedan od najznakovitijih? Pa zato što su do sada po važećem zakonu poglavarstva, odnosno županija, gradova, općina bila ta da su u svojoj domeni imala kao prvo izradu i donošenje prostornih planova. Mi znamo što znači prostorni plan za svaku i najmanju općinu, a da ne govorimo o županiji itd. On je temeljni razvojni dokument i na njemu se sve zapravo dalje zasniva. Počev o … itd. ovih programa ukupnog razvitka, strategija itd. Ono što zapravo imamo pred sobom i zbog čega mi ovdje danas raspravljamo jeste prvenstveno, vidim kod nekih dilema, zbog toga što će sa sobom donijeti novi zakon, odnosno da neposredni izbori gradonačelnika, načelnika, župana itd. Mislim da kada se govori o tome da će sutra jedan gradonačelnik ili načelnik, odnosno župan biti taj koji će i kod imenovanja povjerenstva koje je do sada obavljalo određene poslove, odnosno ocjena arhitektonskih uspješnosti jednog idejnog projekta ili poslova gospodarenja nekretninama itd. morati zajedno sa službama preuzeti odgovornost. Ovo što je rekla kolegica Šuica zapravo se svodi na osnovu i logičnost. Pa ne možemo govoriti da bismo htjeli ići u neposredne izbore i onda govoriti kako gradonačelnik ne bi smio imati određene ingerencije, odnosno preuzeti određene poslove. On te poslove preuzima isključivo s određenom odgovornošću i sa prvenstveno povjerenjem koje će mu građani dati, a umjesto poglavarstva koje je zajedno sa njim donosilo određene odluke, odnosno članova poglavarstva koji su bili zaduženi za određene poslove imamo pročelnike, imamo službe koje će rješavati i operacionalizirati određene stvari. I poslove koji su vrlo bitni. I milim da u tom pogledu ne bi trebalo stvarati određene čak ni probleme. Iznositi ih barem ne na način kao što sam čuo za sada, jer po meni zapravo tu neće ni doći do nekih velikih i znakovitijih promjena u odnosu između zakonodavne i izvršne vlasti. Jer gradonačelnik ostaje i obveza svakih 6 mjeseci davati, odnosno podnositi određena izvješća, a ne određene odluke, odnosno poslove koje preuzima izvršna vlast, neće ni moći donositi bez predstavničkog tijela. mislim i to je jasno. Prema tome, ovdje ne preuzima sve na sebe gradonačelnik, ovdje dio posla preuzima na sebe i skupština, odnosno gradska vijeća koja kao takva ima. Ne treba baš to tako kao što vidim neki gledati i dočekivati sve na nož, ali ne treba biti ni skeptik, pa dakle svima nam je bila intencija da provedemo neposredne izbore za gradonačelnike, načelnike i župane. Dakle, oni su tu i sada samo trebamo nastupiti. Isto tako ono što je vrlo bitno jeste da operacionalizacija svih tih poslova koja će stajati pred gradonačelnikom i koja službama odnosno pročelnicima, jasno daju do znanja i određenu stručnost. Pa pročelnici su na stručni ljudi. Oni se nalaze na čelu određenih upravnih odjela u gradovima ili ako je jedinstveni upravi odjel u općinama itd. Ne možemo sada kazati da to opet neće biti u domeni struke, odnosno da će to biti nestručno. Isto tako odgovor na neka pitanja jesu svode se po meni u jednoj rečenici. Pa ne možemo dopustiti da gradonačelnika, načelnika ili župana koga će neposredno izabrati građani, dakle ako ćemo građanin dati svoje povjerenje da ga mi želimo pretvoriti u fikusa, da ga želimo pretvoriti u čovjeka koji neće imati određene samostalnosti, koji neće uz tu samostalnost u svoje vizije određenog razvitka preuzeti odgovornost. Suština je u tome da on kao osoba zajedno sa pročelnicima bude vizionar nečega, a opet u skladu sa prostornim planom, jasno koji je temeljni dokument razvitka. Isto tako u skladu sa programom ukupnog razvitka, strategijom razvitka rada, općine itd. Stoga dakako podržat ću hitnost donošenja ovoga zakona, jer iz njega jasno proizlazi i osnovno, a to je da se uskladi ovaj Zakon o prostornom uređenju, komunalnom gospodarstvu i ostali sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi. A to su zapravo temeljni zakoni kojima je uređen cjelokupan sustav lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj. Stoga kažem ponovno ponavljam, hitnost ovoga treba podržati i mislim da u konačnici kada govorimo o nečemu, a to je da nakon 17. 5. ovu hitnost moramo podržati iz razloga, jer jedinice lokalne samouprave ne smiju doživjeti nikakvo zaustavljanje u svom razvitku i ovisi će opet o tome jasno zašto to ne smijemo, ne smijemo dopustiti jer će ovisiti o tome koliko će potrajati izbori. Izbori mogu biti i 17., a mogu se produžiti i još. A nitko nema pravo zaustaviti razvojni proces, odnosno projekte koji su započeti u jedinici lokalne, lokalne samouprave. Neovisno o tome je to dakle, sada, da li mislimo na županiju, grad, općinu, grad Zagreb itd.. Dakle, određeni poslovi i određeni projekti će započeti i prije izbora, izbori će proći ali projekte treba nastaviti. Nitko ne može zaustaviti život. Nemamo pravo zaustavljati ga. Dakle, posebno ne razvoj. Stoga ću podržati donošenje dakle svih ovih zakona, paketa zakona u hitnom postupku. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo repliku gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega načelnici, gradonačelnici, župani bi doista bili fikusi, čak i bez tajnice i službenoga automobila kao što većina to načelnika, gradonačelnika ima, ako se ne usvoje doista ovi amandmani Odbora za lokalnu samoupravu. Dakle, ti amandmani, toga odbora pokazuju prije svega da je predlagač stavljajući sve, čitav niz paketa zakona pokazao doista svoju neozbiljnost i političku odgovornost. Dakle, sami predlagači dakle, dva mjeseca prije izbora dovode u pitanje same izbore i dovode ovaj Sabor da po hitnom postupku, dakle, bez jedne široke rasprave u kojoj će biti uključeni svi, donose i zakone po hitnom postupku. Tu posebno mislim na ured državne uprave. A sjetite se samo samog Zakona o izboru i državnog tajnika Antuna Paralića koji je predložio da zakon stupa na snagu 18. svibnja. Dakle, danom poslije izbora. Smatram da i vladajuća stranka, isto tako i opozicija mora zatražiti njegovu odgovornost. I da nije bilo amandmana potpredsjednika Sabora smatram da sve ono što bi se desilo 17. svibnja ne bi uopće bilo pravovaljano i da bi mi izbore obavili mimio zakona i mimo pravne regulative. Odnosno rezultati izbora ne bi važili jer bi zakon stupio 18. svibnja. A taj isti čovjek prima debelu plaću kao državni tajnik. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin Matković.
Vi kao bivši gradonačelnik, vi ste sada bivši i šta će biti s vama u budućnosti o tome će odlučiti već netko drugi, ne vi. Ali ne bih o tome, ja sam vas pažljivo saslušao, molio bih da i vi mene saslušate. Vi kao bivši gradonačelnik, zapravo ja sam očekivao da ćete odgovoriti nešto što je u skladu ovoga o čemu smo razgovarali, dakle, o sadržaju, o temi. Mislim ja zapravo nisam razumio šta vi hoćete kazati, nekakvi automobili, pa potpredsjednik. Mislim ja sam, koliko sam razumio i drago mi je da ste pohvalili gospodina potpredsjednika Šeksa, ajmo reći da s vaše strane to nisam očekivao, ali ne znam kakve veze imaju automobili u gradovima ili ne znam što sa ovim, sa temom o kojoj smo mi razgovarali. Amandmani o kojima govorite, isto tako oni su pred nama i o njima će odlučiti ovaj Visoki dom. Ako biste nešto, ako ste nešto htjeli zapravo konkretno kazati, onda ste morali znati da se javna rasprava o ovome ne vodi već godinu dana. I da to nije nikome tera inkoglita, ako je vama tera inkoglita, meni nije.
Hvala. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, gospodin Petar Selem sazvao je sjednicu Odbora danas u 13 sati u dvorani Ivana Kukuljevića sa tri točke dnevnog reda. Hvala. Nastavljamo. Gospodin zastupnik Vedran Rožić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kako je rasprava objedinjena za ove tri točke, ja bih se malo osvrnuo na Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu i o društveno poticajnoj stanogradnji. Budući da su Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi ukinuta općinska, gradska i županijska poglavarstva a njihove ovlasti povjerene neposredno izabranim općinskim načelnicima, gradonačelnicima i županima, potrebno je odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu uskladiti sa spomenutim izmjenama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi na način da se određena prava i ovlasti koja su prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu bila u nadležnosti gradsko odnosno općinsko poglavarstva prenesu u nadležnosti gradonačelnika i općinskog načelnika, odnosno predstavničkog tijela jedinica lokalne samouprave. Kako je ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu možda jedan od najvažnijih zakona jer kroz njega se regulira praktički najveći dio poslova u gradskoj upravi, jer kroz njega je regulirano i funkcioniranje i vlastitog pogona, izdavanja koncesija, ugovora o povjeravanju komunalnih poslova, financiranje građenja, znači ovo je jedan od najvažnijih zakona. Ja bih možda prema predlagaču ovog zakona osvrnuo se na točku 21. U točci 21. u kojoj se govori da isporučitelj komunalnih usluga dužan je pri svakoj promjeni cijene, odnosno tarife svojih usluga pribaviti prethodnu suglasnost poglavarstva jedinice lokalne samouprave na području kojih se isporučuje usluga. Ja bih možda dao jedan prijedlog kako se radi o jednoj osjetljivosti te teme jer se određuju tarife možda da prethodna suglasnost se prebaci na predstavničko tijelo. Jer ipak u predstavničkom tijelu će sudjelovati predstavnici svih parlamentarnih stranaka u gradu i praktički tu bi se onda moglo o tim cijenama svih usluga najbolje i raspravi. Jer cijene tih komunalnih usluga su najosjetljivije kada se raspravlja o bilo kojem gradu ili županiji. Isto tako bih onda u stavku 2. ovoga Zakona znači predstavničko tijelo samouprave dužno je očitovati se u roku, tu je bio prijedlog 15 dana, ali mogao bi se staviti jedan primjereni rok da bude rok od 30 dana, te da se uobičajeno sastaju predstavnička tijela na kojim bi se onda moglo raspraviti o tim tarifama, tih komunalnih naših usluga u gradovima. Jer što se tiče Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Evo jučer smo imali rasprave kada se raspravljalo možda o prolongiranju ili zaustavljanju plaćanja godišnjih kamata na obiteljima koji trenutno u ovoj recesiji izgube posao da se zaustavi plaćanje u roku od godine dana. Međutim evo, osvrnuo bih se da na ovaj Zakon o poticajnoj stanogradnji koji je stupio na snagu 19. prosinca 2001. godine dao itekako dobre rezultate i ja mislim da je taj zakon dao poticaja i svim županijama i gradovima. Jer po ovim jednim podacima, znači od 2001. godine pa do danas kada zbrojimo broj izgrađenih stanova na području Republike Hrvatske dolazimo do brojke preko 4 i pol tisuće izgrađenih stanova na odnos ovoga zakona. Znači, ovaj zakon je pokazao svoju punu opravdanost i ja vjerujem da će i u ovim kriznim vremenima da će jedinice lokalne samouprave uložiti još više napora da zajedno sa agencijom koja je pri Vladi i koja vodi sve te poslove pronalaziti još brže zemljišta za izgradnju tih stanova i da bi se tako onda naročito mladima osiguralo da dođu što brže do stana, a što je najvažnije ti stanovi su i najjeftiniji. Jer kako znamo prosječna cijena je negdje od 1100 eura, kamate su puno povoljnije nego u bankama i ja vjerujem da će se u ovim vremenima jedinice lokalne samouprave još više okrenuti za rješavanje tih problema. Jer trenutno, isto je važno naznačiti da je trenutno u ovoj godini je 470 novih stanova u izgradnji na osnovu ovoga zakona. Evo i na kraju dajem normalno potporu ovim izmjenama zakona o ove tri točke.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega, mi možemo sada pričati o ispravnosti ovih zakona evo čitavo dopodne i popodne, međutim ovi zakoni pokazuju, dakle čitav paket zakona i ne samo ovih zakona, nego i sve ovo što ide u hitnom postupku i o čemu smo mi jučer raspravljali pokazuje jednu izuzetnu neodgovornost predlagača. A kolegi, s obzirom da nas je isti taj predlagač stavio u ovakvu nezavidnu poziciju bez obzira što su bili najavljivani neposredni izbori za načelnike, gradonačelnike i župane upravo ovim prijedlogom koji je predlagač dao gradonačelnici, odnosno izvršna vlast ili izvršno tijelo kako na nekim mjestima zovu gradonačelnika, načelnika i župana bio bi doista fikus. Dakle, ja apeliram na vas da uvažite sve ove amandmane Odbora za lokalnu samoupravu, a o tome tko će biti budući, a tko će biti bivši vidjet ćemo 17.5. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor gospodin Rožić.
Pa evo kolega Vinkoviću, mi ćemo ovim izmjenama praktičkim ovim zakonima se jednostavno zakonski regulira gdje je prije bilo određeno na gradska poglavarstva ili županijske skupštine. Praktički, tu se samo se taksativno navodi na osnovu novog izbornog zakona promjenjuju se točke u člancima samog zakona. Mislim, ovdje se ne mijenja, ne mijenjaju se ovi cijeli zakoni. Znači, za izmjenu ovih zakona ima vremena u saborske rasprave davati primjedbe i prijedloge za izmjenu zakona.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa ja ću se evo s par riječi osvrnuti na ovaj prijedlog zakona, tj. ovaj paket zakona od tri koje sad upravo bi trebali mijenjati. Kad govorimo o neposrednom izboru gradonačelnika, načelnika i župana evo prvi put imamo takav neposredni izbor moram reći da bi po meni oni trebali imati i puno veću odgovornost i obaveze koje dobivaju nego su imali do sad. Sada smo imali izbor po listama pa smo unutar tih lista birali gradonačelnika, načelnika i župana, pa su bile razno razne koalicije. Imamo sad konačno da birači sami odaberu one za koje misle da su najbolji. Ja mislim da ako su već neposredno birani da bi trebali onda dobiti u svakom slučaju i veće ovlasti, ali ne da od dobivanja samo većih ovlasti, mislim da na taj način dobivaju i puno veće odgovornosti. Ja moram reći da i sada mi koji obavljamo evo te dužnosti po gradovima i općinama imamo isto velike odgovornosti. I sada općinska poglavarstva upravljaju svom imovinom, svim pokretninama i nekretninama, a predsjednik poglavarstva je uvijek gradonačelnik ili načelnik ili župan, tako da i sada imamo sigurno i veliku odgovornost. Po meni isto u nekim evo tu u člancima slažem se da treba neke ovlasti dati i predstavničkim tijelima, znači vijećima gradskima i županijskim skupštinama. Ali mislim da, gdje se god mijenja poglavarstvo po meni trebalo bi umjesto poglavarstva znači staviti gradonačelnika, načelnika ili župana. Jer velim, kak' sam rekao i malo prije, neposredno i biramo. Znači, oni imaju svoju težinu za razliku do sad dok su bili birani sa lista. Stoga velim, evo mislim da bi trebalo vidjeti di je god moguće da se zadrži upravo da imaju i ovlasti. Puno put se u našim raspravama, a evo i po klubovima čuo sam, a i bilo je to u medijima da evo načelnici, gradonačelnici su na neki način šerifi koji odlučuju u svemu. Pa uvijek se nas proziva kad se donose prostorni planovi, koda evo prostorni planovi po jedinicama lokalnih samouprava nemaju proceduru. Imaju svu proceduru a to je od prethodnih rasprava, javnih rasprava, javnih izlaganja, pa onda na to sve moramo dobiti i suglasnosti od županijskih ureda. Znači, moraju biti usklađeni sa županijskim prostornim planovima, pa od svih državnih ureda i ministarstava. Tako da velim mislim da ovim prijedlogom, ovim izmjenama zakona i dalje ćemo zadržati obaveze koje imamo ali sigurno i ovlasti, ali ćemo imati puno veću odgovornost. I mislim da više nas se ne bi trebalo prozivati jer građani će sad na neposrednim izborima birate one za koje misle da su najbolji. Isto bih se složio sa kolegom Rožićem koji je predložio da se evo, u članku 21. koji kaže da predstavničko tijelo, do sad je to bilo poglavarstvo, znači sad ide na predstavničko tijelo, jedinice lokalne samouprave, dužno je očitovati se u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za pribavljanje prethodne nesuglasnosti. Isto mislim, to smo jučer na odboru razgovarali da bi taj rok trebalo produžiti na bar 30 dana jer predstavničko tijelo mislim da se ne može sazivati, pogotovo kad su u pitanju gradovi, malo veći problem je sazvati svakih 15 dana, procedura poziva itd., pa mislim da bi bilo dobro da se to prolongira na 30 dana. Što se tiče poticajne stanogradnje, bilo je tu razgovora, jučer je bila evo, raspravu smo imali što se tiče znači kamata na kredite. Pa ja mislim da bi trebali mi u lokalnim samoupravama u svakom slučaju isto dati svoj jedan obol, evo pošto je na neki način, evo ta recesija zahvatila i nas. Mislim da i na nama je isto da u svojim općinama i gradovima damo mogućnost poticajne stanogradnje, pa evo, ja konkretno u svojoj općini upravo idem sad na smanjenje komunalnih doprinosa, pogotovo za mlade obitelji da im se omogući da imaju jeftiniju gradnju, da im na taj način, evo jedinice lokalne samouprave omogući. Što se tiče nekih drugih poticajnih mjera, evo ja sam u svojoj općini upravo išao sa jednom odlukom koja je prihvaćena dosta dobro od poduzetnika, a to je da sam, evo svim poduzetnicima i obrtnicima na području svoje općine da smo ukinuli komunalnu naknadu. Mislim da, evo to je jedan primjer, to su određena financijska sredstva kojih se općina odrekla, ali mislim da je jedan dobar primjer da i ti naši poduzetnici osjete da i od svoje lokalne samouprave imaju određenu podršku. A evo, predlažem isto što sam ja napravio kod sebe u Bistri to da smo za sve one koji ne daj Bože zbog recesije dobiju otkaz završe na zavodu za zapošljavanje da im pomognemo na taj način da evo, te građane oslobodimo plaćanja komunalne naknade, da ih oslobodimo plaćanja i grobne takse i da im čak subvencioniramo, tj. da ih oslobodimo plaćanja i vode, znači prema komunalnim poduzećima da im subvencioniramo određenu razliku da im evo, na taj način olakšamo tešku situaciju u kojoj će biti zbog otkaza kojega su evo zbog ove recesije dobili. Evo, da i završim, zbog svega ovog prethodno navedenog, uz ove sugestije koje sam evo rekao, a koje su bile izrečene jučer na odboru da su ovi rokovi malo prolongiraju uz sugestije koje evo su rečene i od kolegice Šuice da se pokuša gdje su god poglavarstva da se tu stave općinski načelnici, gradonačelnici i župani. U svakom slučaju, podržati ću ove izmjene, ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa evo, hvala gospodine predsjedniče. Evo, samo kolegu bih htio malo podsjetiti na ono vrijeme kad smo zapravo donosili odluku o neposrednim izborima. To stvarno podrška je bila svih stranaka, podrška je bila posebno medija. Da bi ti isti mediji par dana nakon toga već počeli spominjati upravo ovo što je kolega rekao, lokalne šerife. Dakle, ili ćemo dati ovlasti ili nećemo dati ovlasti. Poglavarstvo je bilo, hajde, u toj dugoj praksi od '93. poglavarstvo je bilo čisto zgodno jer eto, dobrih ideja je bilo, ali treba reći javnosti da ni sad neće biti načelnik, gradonačelnik, župan sam. On mora imati jedan jak stručni tim oko sebe i ne vjerujem da će baš samo isključivo njegovi prijedlozi, njegove odluke ići jer će i taj stručni tim itekako utjecati na sve ono što će se događati. Jasno, i tu će biti u neku ruku, moram reći podjela odgovornosti, jasno ovisno o tome tko će i kako moći formirati taj stručni tim. Ako sve prebacimo na vijeće, biti će, ili ako niz stvari prebacimo na vijeće, biti će dosta teško funkcionirati. Pa nije problem po manjim gradovima, općinama skupiti vijeće. To ide, to se može i preko dana i navečer. Ali pogledajte županije. Recimo, županija koja sadrži otoke, koja ima u svom sastavu, evo dalje, dajte svaki čas vijeće pa onda čovjek može doći popodne na vijeće, a sutradan trajektom nazad. To itekako komplicira, poskupljuje i to treba voditi tako računa. Dakle, ako smo se opredijeli da ćemo načelnicima, gradonačelnicima, županima dati veće ovlasti, jasno iz tog proizlazi i veća odgovornost, onda u to moramo vjerovati. Ja mislim da će to funkcionirati, a i danas je bilo, mislim i dan danas ima slučajeva kad netko poštuje, ne poštuje, ali to više nije naš problem. To će ocijeniti i birači, a konačno i zakon. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospodin Krešimir Gulić.
Pa slažem se sa kolegom Markovinovićem. Točno je da je bilo dosta kritika zašto nemamo izbor, neposredni izbor gradonačelnika, načelnika i župana, a sad kad je taj zakon donesen, sad se evo pita zašto tolike ovlasti načelnicima, gradonačelnicima i županima. Dakle, tako je već rečeno, dobiti ćemo ovlast pa ćemo dobiti i puno veću odgovornost nego smo imali do sad, a kad govorimo o nekakvim ovlastima, pa ja bih se možda malo osvrnuo i tamo na onaj način kako se može smijeniti gradonačelnik, načelnik ili župan, pa veli tamo u zakonu da nakon 6 mjeseci nakon izbora pa svake godine se može zatražiti znači referendum na kojem se mora prikupiti 10% popisa birača, ali nigdje se ne veli što se događa sa tim predstavničkim tijelom koje ide svake godine tražiti povjerenje načelniku i gradonačelniku. Da li on ima kakvu odgovornost ako na prvom referendumu načelnik ili gradonačelnik budu ponovno izbrani? Znači po meni, ako netko inzistira na smjeni, onda bi on trebao odgovornost sutra ako nije njegova smjena uspjela, tj. ako na referendumu njegov prijedlog nije prošao. Hvala.
Gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, hvala lijepa, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Imam dojam da vodimo neke zakašnjele ili nepotrebne rasprave o nečemu što je već davno rečeno, zaključeno, izglasano, usvojeno i po čemu se postupa prema naprijed. No izgleda da je ljudska narav takva da nikad nije zadovoljna, nema toga kažu naši stari, još se nije rodio tko je svijetu ugodio tako da neke rasprave traju i traju i vjerojatno će uvijek trajati bez obzira na zaključke koje donosimo. Naravno, pri tome mislim na raspravu je li dobro što imamo direktan izbor načelnika, gradonačelnika, župana ili ne ali o tome smo se već jedan put izjasnili. Mislim da je suvišna rasprava o tome više. Dakako, ostaju dvojbe hoće li netko tko je direktno izabran i dobiva neku drugačiju veću moć nego što je imao do sada tu svoju moć zloupotrijebiti ili će raditi na opće dobro. Naravno da te dvojbe uvijek ostaju ali te dvojbe nemaju isto tako svoj kraj, uvijek možemo izražavati sumnju prema nekome. No, u svakom slučaju onima koji će obnašati tu izvršnu vlast tim izvršnim tijelima neće biti nimalo lako. Koristim prigodu za kazati kako to izvršna tijela, predstavnička tijela u narodu baš ne zvuči sasvim prepoznatljivo. Nekako bi bilo gdje piše izvršno tijelo da imamo načelnik, gradonačelnik ili župan ali nas je kolega na raspravi Mrduljaš upozorio kako se to temelji na nekom drugom zakonu i da te mogućnosti izmjena koliko god bi bile funkcionalnije i jasnije narodu jednostavno nisu pravno moguće i utemeljene. U ovoj objedinjenoj raspravi praktički od tri prijedloga zakona ja ipak moram govoriti o svakom od njih zasebno da ne bi nastala neka konfuzija ili da mi ne bi pobjegla neka misao koju bih htio posebno naglasiti. Naravno da je puno toga sad skupljeno da bi se pojasnilo, ali u krajnjem slučaju ljudi moraju znati da su svi ovi zakoni koji se donose donose se zato da bi se uskladila postojeća regulativa sa novom praksom koju sa prvim slijedećim lokalnim izborima uvodimo. U svakom slučaju izmjene koje se donose ovim zakonom značajno ubrzavaju postupak provođenja novih procedura koje bi trebale na takav način i donijeti jedan ubrzani razvoj jer će se lakše odlučivati. Znamo iz iskustva i iz priča ako želiš neku stvar iskomplicirati formiraj neku komisiju, što je veća komisija nikad kraja. Dakle, smanjujući broj učesnika i davajući što veću odgovornost i pravo nekima imamo šansu da se stvari pokrenu puno bolje ali naravno moramo osigurati instrumente kontrole da to povjerenje koje je dato ne bude zloupotrebljeno. U analizi prijedloga zakona ja sam ustanovio isto tako da u članku 95. je bilo upitno navođenje župana jer nije bilo logično u odnosu na tekst tu napisan s obzirom da se govorilo o jedinicama lokalne samouprave, međutim gospodin državni tajnik nas je obavijestio da zapravo nije propust u ovome zakonu, u ovom prijedlogu zakona nego da je bio propust u jednom prethodnom i da praktički s ovim se ispravlja greška nečega od prije. Zbog velikog broja izmjena i dopuna koje se stalno u zakonima inače događaju i pročišćenih tekstova koji se na koncu ipak tu i tamo naprave da bi bilo lakše snalaženje u iščitavanju zakona kao jednom svojevrsnom alatu koji olakšava znanje i prava svakoga onoga na koga se odnose svakako da bi podržao intenciju da se nastavi praksa davanja naputaka u ovom slučaju pogotovo, da bi se ljudi u praksi lakše snalazili. Je li to naputak koji bi trebao izraditi Središnji državni ured ili u ovom konkretnom slučaju samo ministarstvo, sasvim svejedno jer je bitno da oni koji provode zakone, koji su zaduženi za nastavak svega onoga što se temelji na zakonu imaju pravilne i dobre naputke za rad. Inače, u odnosu na izmjene i dopune zakona o prostornom planiranju više nema ništa što bi bilo bitno što bi se moglo kazati jer suštinski same zakone ne mijenja. Kad govorimo o nečemu drugome, kad govorimo o komunalnom uređenju onda bi mogli isto tako nadodati još nekoliko stvari. Naime, u ovoj prigodi isto tako kad se zapravo samo sređuje higijenski zakonodavstvo odnosno zakon koji stupa na snagu, pomaže jednom drugom zakonu da se sprovede na najbolji način važno je istaknuti jedan prijedlog udruge gradova do kojeg smo došli i za koji mislimo da je vrijedan pozornosti, a to je da se pitanje prethodne suglasnosti na promjenu tarifa usluga umjesto predstavničkom tijelu povjeri neposredno izabranim gradonačelnicima kao jedan alternativni prijedlog ili pak drugi prijedlog da se povjeri predstavničkom tijelu ali uz produženje roka u kojem je ono dužno očitovati se o podnijetom zahtjevu za pribavljanje prethodne suglasnosti. Naime, praksa pokazuje da je pitanje učestalosti sastajanja predstavničkog tijela može biti upitno. Koristim prigodu istaknuti još jedan vezano uz komunalne doprinose, odnosno općenito komunalno gospodarstvo. Zapravo dva i jedan smo na određeni način raspravili odnosno ja sam imao prigodu dobiti zadovoljavajući odgovor od gospodina državnog tajnika vezano uz prava građenja javnih garaža. Koliko se u tome razlikuje sami pojam javnosti u smislu prava korištenja ili stavljanje na raspolaganje korištenja i onoga tko to ima pravo graditi jednu takvu javnu garažu, dakle pitanje koncesije u različitim vidovima zajedničkih ulaganja, partnerstva u tome mislim da je odgovor bio zadovoljavajući i da je riješen. I da ćemo sa jednim isto takvim naputkom moći riješiti određene probleme. No, postoji još jedna uvijek dvojba koju bih naglasio to je u pogledu etalonske vrijednosti građevine koja se praktički nije mijenjala od 99. godine jer je komunalni doprinos se odnosi s jednom trećinom na metar kubni prostora s prijedlogom da se pokuša raspraviti, analizirati značaj fiksirane cijene za čitavu Hrvatsku s obzirom da okolnosti svugdje nisu jednake. Negdje su cijene zemljišta puno veće nego na drugim mjestima i zato su mogućnosti realizacije manje. Naravno, … [[Govornik se ne razumije.]] navodno ima iskustvo da se i cijena komunalnog doprinosa smanjuje zbog toga što se smanjuju i ulaganja, pa je to sada pitanje reagiranja na stanja na tržištu ali bi svakako bilo vrijedno proanalizirati može li ta ciljna na nekim mjestima biti drugačija. Što se tiče Zakona o poticajnoj stambenoj izgradnji, tu bi mogao najviše toliko vremena nemamo kada su sve rasprave objedinjene u jednoj, zato što osobno imam puno iskustva u tome u projektiranju i veliki i manjih objekata poticajne stambene izgradnje i mislim da bi što nije naravno predmet ovoga zakona, jer je prigoda da se samo neke stvari naglase, potaknu da se o tome promišlja, da isto tako tržištu u čitavoj Hrvatskoj ne funkcionira na jednaki način i da troškovi građenja na različitim područjima Hrvatske nisu jednaki i da potrebni uvjeti zadovoljenja u odnosu na pravilnik nisu svugdje jednaki, ali da su rezultati itekako pozitivni i da se na tome sve više radi, pogotovo na otocima da bi se sačuvalo stanovništvo na tom mjestu. Podržavam inače sva tri prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U 10,48 isteklo je vrijeme za prijavu o raspravu u trajanju od 10 minuta, po ova tri zakona. Replika, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Pa ja zapravo evo želim potvrditi i posvjedoči svoje slaganje s gospodinom Rošinom, koji kaže da u nekim trenucima u zakašnjelim terminima razgovaramo o nekim temama. Međutim, činjenica je da ja imam potrebu kazati da je upravo novi zakonodavni okvir na kojem se određuje ovaj Visoki dom, je iznjedriditi najveće ljudske potencijale, izvući na površinu ono što svaki čelnik jedinice lokalne i regionalne samouprave kada govorimo o izboru, neposrednom izboru načelnika općina, gradonačelnika i župana, želimo definitivno najveće moralne autoritete, intelektualne autoritete jednako kao i ljude koji su socijalno kapacitirani, što znači da na jednome mjestu u jednoj osobi dobivamo visokomotiviranu osobu, sa visokim znanjima i mogućnostima timskoga rada kako bi donosio ispravne odluke. U svakom slučaju već je široki krug, ne samo institucija, ne samo tijela državne uprave, već evo čuli smo i kroz rasprave udruga, odnosno prostora u civilnom društvu koje se zalažu za ove ciljeve. Moram reći isto tako da mi je žao ali doista kao čovjeku žao, a jednako kao zastupnici u Hrvatskom saboru kada čujem određene epitete, pod navodnike naravno govorim, o fikusu, o šerifu itd. jer to vrijeđa, doista vrijeđa one ljude koji upravo žele iznjedriti ove kapacitete o kojima sam govorila, poglavito kada s zalažu za visoke ciljeve, kada promoviraju visoke moralne vrijednosti, jednako kao i javno dobro. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Jerko Rošin.
Pa to je i jedan od razloga zašto sam kazao da novoizabranim načelnicima, gradonačelnicima i županima neće biti tako lako, jer oni kao što je rekla kolegica Dubravka Šuica gradonačelnici ipak nose neposrednu odgovornost za sve ono što je loše, a sve ono što se dogodi dobro se smatra da je rezultat općeg rada sviju. U ovom slučaju će to biti još nepovoljnije, za njih teže, velik je teret na njihovim plećima, zato što će se uvijek sagledavati kroz one dvojbe koje se često puta provlače, je li netko zloupotrebljava svoj položaj, da li nekome pogoduje ili ne. Svjedoci smo u praksi i govorenja kako se mnoge investicije ili mnoga događanja koja se trebaju dogoditi na opće dobro, uvijek iščitavaju u jednom negativnom kontekstu. U ovome slučaju će zato u izvršnim tijelima, bez obzira na kojoj se razini radi općine, grada ili županije biti utoliko teže i mislim da u startu barem bi trebalo pružiti na neki način podršku, ne pristupati sa sumnjom, nego sa razumijevanjem za probleme koje će imati, pa čak u … novim okolnostima, bez obzira na individualne sposobnosti. Zahvaljujem.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. O čemu mi ovdje danas raspravljamo i o čemu ćemo raspravljati kako je izgledno dva, tri dana, o 17 zakona, ali ne nekih zakona kojima se usklađujemo sa standardima Europske unije i kojima vršimo nužne reforme, kako volimo prije nas, koje moramo učiniti prije svega radi nas samih, a brzina više nije bitna itd. Mi ovdje raspravljamo, a povodom velikog šlamperaja, neodgovornosti Vlade, koja se nije sjetila kada smo krenuli i zakonodavna normativa bila zgotovljena, da pripremi onda i sve one zakone koji se tiču izbora gradonačelnika, načelnika župana i predstavničkih tijela, dakle koji su izravno povezani sa ovom novom situacijom koju ćemo imati, a koja iziskuje promjena neposrednih izbora čelnih ljudi jedinica lokalne i regionalne samouprave. Tog se Vlada uopće nije sjetila. Pa se postavlja pitanje zbog čega i kako? Zar zaista Vlada djeluje kao rašitmani orkestar, jer je dirigent sada pritisnut nekim drugim problemima. Kako se to nisu pojedina ministarstva sjetila, odnosno čelni ljudi, ministri da podsjete premijera. Apsolutno je u pravu ovdje kolega koji je govori o tome, o neposrednoj odgovornosti svakog ministra koji to nije rekao i dao zadaću u svom ministarstvu da se to učini. I to bi onda bio paket sa izmjenama zakona i dopunama o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi, o izborima za gradsko vijeće i čelne ljude. Ali ni ovome nije kraj, čujemo da je sada Vlada otkrila još jedan zakon koji mora promijeniti, a tko zna koliko će ih još otkriti i tko zna kada će se sjetiti. Naime, radi se o Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti.
Molim vas, samo trenutak jedan. Gdje su ove službe.
Isto ondje gdje su bile i na Splitskoj rivi tako su i sada valjda službe, jel'. Što ste se uznemirili zbog lista papira? Jel' mogu ja govoriti? Kolega dajte budite pristojni?
Molim vas da oni koji su mjerodavni da održe red u Sabornici i u galeriji. Kako se može dogoditi da nam se tu netko ubaci i da nam, to je, to je, dajte mi tajnika ovamo.
Dakle, Vlada otkriva sada i čitav niz drugih zakona koje je također trebala promijeniti s obzirom na neposredan izbor čelnika. I postavlja se dakle, zaista pitanje, koliko će još ti zakoni izvirati koje je nužno bilo promijeniti. A koje vjerojatno da, s obzirom na ovakav način, na ovakav pristup, na jedan nemar da će se to dogoditi i nakon lokalnih izbora. Naime, i ove izmjene, zadnje, predzadnje koje smo imali, dogodile su se na intervenciju Državno izbornog-povjerenstva, to se Vlada niti ne bi sjetila. Evo pa i naš kolega Šeks morao reagirati potaknut intervencijom DIP-a. Ali to su samo one tehničke stvari i problemi na koje ćemo naići. A tek primjena tih zakona, mnogobrojnih. Jer vidimo ovdje, ni nomotehnički ove izmjene sada nisu usklađene, negdje su izvršna tijela, negdje su, negdje nije jasno da li će to vršiti čak i predstavničko tijelo ili čelnik jedinice lokalne samouprave, tj. načelnik ili gradonačelnik. Čak i to nije riješeno, naime, udruga gradova upravo upozorava i to je najvažnija primjedba, dakle, kod Zakona o komunalnom gospodarstvu i ovo kod Zakona o prostornom uređenju. Naime, do sada svima je bilo jasno da su prostorom, odnosno najvrjednijim resursima nije upravljalo gradsko vijeće nego poglavarstva. Naravno da i sve moguće sumnje u korupciju u nepotizam i čitav niz posljedica iz takvog načina rada, da su izazivali sumnju kod gađana. Sada i ovim izmjenama Zakona o prostornom uređenju govorimo da će taj posao pripasti vijećima. Možda to nije ni loše. Dapače, da oni znaju i da odlučuju o tome o najvrjednijim resursima. Ja se osobno s time slažem. Mnogi načelnici koji su sada u toj funkciji, čelni ljudi ne slažu se sa time. Vjerojatno im operabilnost rada vijeće ili skupština usporava, pa čak i onda kada takve poslove prodaje ili kupnje, u svakom slučaju raspolaganja nužno učiniti. Međutim, dobro je od većih površina i vidimo da je to naročito blamiralo lokalnu samoupravu upravo kako se raspolaže najvrijednijim resursima i tko dolazi do tih prostora. Međutim, ostaje glavni problem da u Zakonu o područnoj i lokalnoj samoupravi taj posao raspolaganja dodijeljen je gradonačelniku nakon izbora te poslove o tome zakonu će vršiti čelnik jedinice lokalne samouprave, tj. načelnik, gradonačelnik, odnosno župan. A sada mijenjamo zakon gdje dajemo, tu ovlast dajemo predstavničkim tijelima tj. gradskom vijeću ili općinskom vijeću. I što onda? Dakle, već u startu imamo dva zakona koja se međusobno i u najbitnijim stvarima su sporna. Ali ja vjerujem uz ono što sam već na početku istakla, uz jedan nemar, šlamperaj Vlade da to čak, ta jedna nesposobnost i nekompetentnost, ali nije samo to, to čak Vladi i odgovara. Umjesto da odgovara zbog toga i parlamentu pa i građanima iz toga čak crpi korist. Čuditi ćete se kako. E tada stupa na snagu i na djelovanje državni ured, bolje reći iznered državne uprave, na čelu sa gospodinom Palarićem. Pa će onda tumačenja biti različita i raznolika. Naravno o tome tko je gdje se pozicionirao nakon lokalnih izbora u predstavničkim tijelima, da li tamo većina ima koja je adekvatna i sukladna i analogna centralnoj vlasti ili pak koje je boje i opredjeljenja čelnik jedinice lokalne samouprave. Toga smo se do sada nauživali, a izgleda a tomu još nije kraj. Dapače, evo ovo je idealna prilika za rasadnik kako će se u tom državnom uredu nečije izborne pobjede pretvarati u pobjede, a porazi kao alkemičar, kao laboratorij taj djeluje inače ured, u pobjede. I to je nešto što je opasno. Mi ovdje u startu moramo znati i to je demokracija da znamo kakva su pravila igre. A mi ih ne znamo u tako najbitnijim zakonima i o raspolaganju imovinom. Ono što je još preostalo jedinicama lokalne samouprave gdje neodgovorna vlast nije sve već rasprodala svojim miljenicima. Dakle, umjesto da vidimo što se spasiti dade, da idemo svi u jedinu poštenu utakmicu, na kraju krajeva ne radi nas ovdje kao takmaca, nego prije svega radi građana. I to se namjerno ovdje otvorio ovakav prostor, ovo je sve drugo bilo nenamjerno i neznanje, a ovdje se namjerno kada je u pitanju imovina ostaje nerazjašnjenja situacija kod tako važne ovlasti. Građani ne žele da i sudbina vlasti u jednoj lokalnoj samoupravi, ni u jednoj lokalnoj samoupravi ne ovisi o jednom čovjeku koji sjedi na čelu tog središnjeg državnog ureda, jer je on do krajnjih mjera, do krajnjosti ispolitiziran. I ako treba ovisiti o tome, ako treba utjehu tražiti tamo, e onda čovjek ili da razriješi situaciju, da bude spašen na pravo, onda zaista čovjek izgubi volju da na takav način bude spašavam. Hvala lijepo.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Ispravio bih dva netočna navoda, uvažene kolegice Antičević-Marinović. Ne radi se kolegice ni o kakvom šlamperaju, jednostavno se radi o zakonskoj obvezi usklađivanja zakona sa drugim zakonom. I logično je, mogli bi govoriti o šlamperaju, o nemaju kako vi to govorite ako nakon stupanja na snagu, odnosno početka rada novoizabranih župana, općinskih načelnika i gradonačelnika konstatirate da imamo pravnu neusklađenost u bilo kojem području. Kada je to, pa i logično je da se nije išlo prerano, jer mi po sadašnjem sustavu imamo i postojećeg gradonačelnika, imamo poglavarstvo, imamo predstavničko tijelo jednostavno da ne bi došlo do nekakve pravne nesigurnosti, nesnalaženja, kome to sada koja nadležnost pripada. Jednostavno se išlo u krajnjem trenutku postojećeg sustava neposredno pred izbore. Meni je to sasma logično. A drugi netočni mandat ne ovisi vlast u jednoj jedinici lokalne samouprave o čelniku Središnjeg državnog ureda za upravu i na njegove odluke kao što je poznato postoji pravo žalbe, postoji prizivno tijelo. Prema tome, nikad vlast nije ovisila o jednom čovjeku, nego je vlast uvijek izbor volje birača, odnosno građana.
Gospodin zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja bih kazao da kolegica Antičević je u nekoliko navrata neke stvari iznijela netočno, ali evo ja to shvaćam kao njen pamflet nego li kao nešto drugo. Jer očito idu izbori pa vidim ona ne zna očito da neke stvari nisu baš takve kakve jesu, pa će možda drugačije reagirati. Naime, vi govorite da nije jasno što će obavljati skupština, a što gradonačelnik. Mislim to je kao prvo osnovna stvar koja ne odgovara istini. Pa to je tako jasno i kristalno jasno što radi, što je uloga skupštine, a što je uloga gradonačelnika. Apsolutno i ne možete govoriti da, skupština će ili vijeće zavisiti o nekoj centralnoj, odnosno središnjoj vlasti kako je vi nazivate. Mislim to nije istina. To ne može odgovarati istini. Ne možete čovjeka kao osobu dakle stavljati u poziciju u koju ga vi stavljate.
Povreda Poslovnika.
Kolega je povrijedio odredbu članka 209. Poslovnika jer je ispravljao moj točan navod. Naime, ja sam rekla da ovim prijedlogom zakona…
Ne možete tako, pa ne možete vi tvrditi da je ispravljao vaš točan navod. Pa neovisno, pa vi znate jako dobro neovisno o tome čija je tvrdnja točna ili netočna.
Gospodine potpredsjedniče, ja njemu dajem pravo na mišljenje. Ali nitko u ovom Saboru nema pravo na činjenice. Činjenice ili jesu ili nisu.
Pa to vi tvrdite. To vi tvrdite. Pa ne možete… Mir molim vas! Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite. Mir molim vas! Molim vas! Gospodine Matkoviću i gospođo Antičević, dajte se svedite na okvire Parlamenta!
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz Vlade Republike Hrvatske. Evo pred nama su tri prijedloga zakona objedinjena dakle u jednom sa prijedlogom da se donesu po hitnom postupku. Dakle, radi se o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, o društveno poticanoj stanogradnji i o komunalnom gospodarstvu. Jasno da su ova tri zakona usko vezana uz jedinice lokalne samouprave, jedinice tzv. regionalne samouprave tako da oba, pardon sva tri zakona su ovdje na stolu bez oznake “E“. Već godinu i pol dana govorimo i govori se o neposrednim izborima. Godinu i pol dana se zna da će izbori za izvršnu vlast dakle biti neposredni imenom i prezimenom. Također se zna da će u jedinicama lokalne samouprave biti i predstavnička tijela, u općinama i gradovima vijeća, u županiji skupštine. Godinu i pol dana čekamo da se razgraniče ovlasti, dužnosti i prava jednih i drugih. Do prije dva do tri mjeseca se je smatralo da će predstavnička tijela, dakle vijeća u općinama, gradovima i skupština u županiji zapravo biti u neku ruku kako netko reče ovdje fikus vlasti. Međutim, evo rekao bih u zadnji čas iako imamo uzor ili u zakonima mnogih europskih zemalja kako urediti ovaj odnos između kako kažu izvršnog tijela i predstavničkog tijela. Prije su bili neki poslovodni organi ili kako se to zvalo. Sad su tijela, dakle izvršnog tijela odnos u obnašanju dakle dužnosti, ovlasti i prava. Evo sa ova tri zakona u ovom području iako ima još područja u zakonskoj regulativi koji će se morati također prilagoditi novom Izbornom zakonu, odnosno realitetu, stvarnosti da postoji načelnik i zamjenik, da postoji gradonačelnik i njegovi zamjenici i župan i njegovi zamjenici kao izvršna tijela ili izvršno tijelo. Zakon, novi Izborni zakon, dakle o ovom neposrednom izboru izvršnih tijela je zapravo jedan od pokušaja da kažem u sustavu decentralizacije. Ali mišljenja sam da ono što je najvažnije a to je decentralizacija države, dekoncentracija moći, demetropolizacija i dalje ostaje nedirnuto bez obzira na ovlasti, prava i dužnosti i općinskih vijeća i gradskog vijeća i županijskih skupština kao i novoizabranih općinskih načelnika, gradonačelnika i župana. Ja sam mišljenja da se moglo odavno već urediti ova materija zakonski, pa kažem pogotovo stoga što u Europi s kojom usklađujemo sva poglavlja i sve zakone već odavno imaju rješenja u svezi razgraničenja ovlasti, prava i dužnosti predstavničkih tijela i izvršnih tijela. Ovo zaista donosimo nekako kako netko reče ovdje evo manje od dva mjeseca pred ove izbore, a mislim da će biti još zakonskih prijedloga koji još moraju riješiti neke dvojbe u svezi, dakle razgraničenja ovoga svega što sam govorio, između izvršnih tijela i predstavničkih tijela u općinama, gradovima i županiji. Jasno da kada se pogleda sam supstrat ovih predloženih zakona, izmjena zakona onda se može vidjeti da ipak predstavnička tijela neće biti ono kako se je govorilo fikus, nego će imati određena prava, obveze, pa i dužnosti, tako da je ipak to gledajući u lokalnom okruženju nekakav napredak u odnosu na ono što se govorilo i planiralo prije nekakvih dva do tri mjeseca. Stoga, mislim da ću glasovati za prijedloge ovih zakona. Jasno da su sa malim zakašnjenjem ovdje na našim klupama, ali to je neminovnost s obzirom da od lokalnih izbora, odnosno neposrednih izbora nećemo odustati jer je to ipak napredak i u demokratizaciji i u provedbi barem jedne male, male stepenice decentralizacije, ali kažem, onaj glavni problem to je dekoncentracija moći, raspodjela novca barem na osnovi 60-20-20 u odnosu između države, županija i lokalnih jedinica. Bilo bi puno bolja pomoć jedinicama lokalne i regionalne samouprave nego li ovi zakoni koji su potrebni da bi proveli ove neposredne izbore 17. svibnja ove godine. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa cijelo jutro se zapravo provlači jedna teza, šlamperaj o zakašnjelosti itd. Pa sasvim sigurno da nije riječ o zakašnjenju, da nismo u kašnjenju nikakvom. Lokalni izbori su pred nama tek 17. svibnja i nema ni govora o nekakvom kašnjenju. Ovo je zakon kojeg ćemo usvojiti u hitnom postupku sasvim sigurno do kraja zasjedanja i ove sjednice Sabora gdje će se jasno ovlasti prenijeti sa predstavničkih tijela na čelnike tih istih jedinica lokalnih samouprava i područne samouprave, prema tome, nema nikakvog razloga govoriti cijelo jutro ovdje zakašnjelo, šlamperaj Vlade, ovo, ono, odgovornost. To nema veze sa činjenicama jer će ovi zakoni biti doneseni na vrijeme i prije samih lokalnih izbora i točno su propisane i razdvojene ovlasti i predstavničkih tijela i čelnika jedinica lokalne samouprave.
Replika, gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grubišić, ja se s vama slažem da postoje određena zakašnjenja, no evo, vidimo da se kolege iz vladajuće stranke ne slažu, no ono što iz svih ovih rasprava do sada evidentno je da se stalno naglašava pitanje tog nekakvog fikusnog položaja, da li izvršnoga, da li predstavničkog dijela. Nadajmo se da će ovim zakonom to pitanje fikusa, uvjetno rečeno biti riješeno. I apsolutno podržavam ono što ste rekli da bi decentralizacija, ali u fiskalnom smislu i nešto kvalitetnija preraspodjela sredstava pomogla i toj tzv. kako rekoste demetropolizaciji, dakle da bi i pogotovo ovi naši slabije razvijeni, a nas dvojica dolazimo iz županija koje su po tom nekakvom razvoju uvijek u izmjeni. Jedna je na začelju, jedna je ispred. Nadajmo se dakle da će sukladno ovome novom Zakonu o neposrednim izborima poslagati se i taj nekakav odnos izvršne i predstavničke vlasti i da će unaprijediti demokraciju u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Davor Mrduljaš. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, ja bih se zahvalio na ovoj ovako plodonosnoj raspravi oko ovih zakona. Nadamo se da ćemo s njima omogućiti nesmetano funkcioniranje lokalnih vlasti. S time, razmatrajući sve prijedloge, primjedbe koje su dane danas u ovoj raspravi, predlagatelj se odlučio u pogledu Zakona o prostornom uređenju i gradnji sa Konačnim prijedlogom zakona prihvatiti amandmane Odbora za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu. Isto to i u odnosu na Zakon o komunalnom gospodarstvu. Znači, prihvaćamo amandmane Odbora za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu i amandmane odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu na Zakon o izmjeni Zakona o društvenoj i poticajnoj stanogradnji. Ja mislim da smo ovako transparentno riješili problem i da ćemo dalje nesmetano funkcionirati i da se ne treba previše uzrujavati, a ostalo je sve na odgovornosti ljudi koji preuzimaju će i dobiti te poslove. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Idemo na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnoga reda. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, bio je hitni postupak P.Z. broj 291. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je ove amandmane i o njima se ne glasuje. Postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovaj zakon prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na sljedeće dvije točke koje ćemo u objedinjenoj raspravi provesti. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 287 i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 300 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, lokalnu i područnu samoupravu, Odbor za razvoj i obnovu. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu samoupravu u pogledu Konačnog prijedloga zakona o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara. I isti odbor je podnio i amandmane na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi. Predstavnik predlagatelja, Stanko Janić, državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva će dodatno obrazložiti ova dva prijedloga zakona. Izvolite državni tajniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo uvaženi zastupnici. Nakon ove prethodne rasprave, evo ja dolazim sa Prijedlogom izmjena Zakona o hitnom postupku i to Zakon o obnovi i razvoju Grada Vukovara i Zakon o obnovi kojima se predlaže usklađivanje članaka ova dva zakona sa Zakonom o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi, odnosno one dijelove u kojima su ovlasti bile povjerene poglavarstvima županija, gradova i općina. Sada se prenose neposredno izabranim općinskim načelnicima i gradonačelnicima i županima. Pored toga se i predlažu određene izmjene koje su usklađene sa Zakonom o ustroju i djelokrugu središnjih tijela državne uprave i Zakona o sustavu državne uprave jer su od donošenja Zakona o obnovi određena ministarstva i određene uprave doživjele promjene u nazivima, tako da se to samo nomotehnički usuglašava. Evo, predlažem da Hrvatski sabor razmotri ova dva zakona i donese u predloženom tekstu. Hvala. Sa amandmanima, mislio sam da nakon što vi iznesete, ali prihvaćaju se amandmani od Odbora za lokalnu samoupravu i za Zakon o Gradu Vukovaru i Zakon o obnovi. On je dobrodošao u ovom prijedlogu. Hvala.
Hvala lijepa. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za lokalnu i područnu samoupravu? Odbor za razvoj i obnovu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja ću u ime kluba SDP-a govoriti o ukupnom paketu zakona, dakle svih 17 što znači da nećemo više govoriti u ime kluba pa mi dozvolite da iznesem stav o svih 17 zakona koji su danas na dnevnom redu. Klub SDP-a će poduprijeti donošenje ovih zakona a posebice ukoliko budu usvojeni amandmani Odbora za lokalnu područnu regionalnu samoupravu iz jedinog razloga a to je da bi bez usvajanja ovih zakona doista bilo nemoguće raspisati izbore a nakon provedenih izbora bilo bi nemoguće funkcioniranje u jedinicama lokalne samouprave. Međutim, postavljamo si ozbiljno pitanje mi u klubu a postavljamo i vama ovdje u Saboru vrlo ozbiljno pitanje, postavljamo vrlo ozbiljno pitanje Vladi Republike Hrvatske tko je to donio odluku, sa kojim odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi će se usklađivati zakoni a koje odredbe Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi će se i dalje ignorirati. Naime, mi smo u studenom 2005. godine donijeli vrlo značajne izmjene Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Da vas prisjetim, tada smo govorili o drugom koraku decentralizacije, govorili smo o razdvajanju monotipskog modela prije svega gradova. Uveli smo velike gradove, uveli smo neke druge ovlasti itd. I tada smo rekli da treba izmijeniti negdje oko 35 zakona kako bi se taj zakon odnosno ovlasti koje proizlaze iz tog zakona mogle koristiti i primjenjivati u jedinicama lokalne samouprave. Od tada do danas nijedan zakon osim Zakon o gradnji nije usklađen sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Danas prekasno jer danas su već mogli biti raspisati izbori, odnosno izbori su mogli biti raspisani prekjučer. Mi raspravljamo o 17 nekakvih zakona koji su u izričaju nomotehnički jer mijenjaju riječ: "gradsko poglavarstvo" u nešto drugo a suštinski su jer govore o tome kako će se u budućnosti, kome će se u budućnosti dodijeliti izvršne ovlasti u jedinicama lokalne samouprave. Dakle, ovi zakoni su više nego suštinski za budući odnos snaga unutar jedinica lokalne samouprave, odnos neposredno izabranog čelnika, načelnika, gradonačelnika, župana i gradskog vijeća, općinskog vijeća ili županijske skupštine. Mi danas navrat nanos donosimo i raspravljamo o tih 17 zakona, sutra ćemo navrat nanos o njima glasati i nećemo ostaviti dovoljno vremena ljudima da se pripreme, da ih prouče uopće da bi se mogli kandidirati i da bi građani mogli razumjeti što oni uopće biraju jer danas, dakle danas prije nego što je izglasan do sutra nijedan kandidat ni za jednu funkciju u lokalnoj samoupravi ne zna s kojim ovlastima će raspolagati 18., 20. svibnja ili 2. lipnja zavisi da li će biti izabran u prvom ili u drugom krugu, a kamoli da građani znaju koga biraju, da li biraju lokalnog šerifa ili biraju lokalnog fikusa, ili biraju nešto između. Pa smo i u prethodnoj raspravi vidjeli da jedni kažu da će gradsko vijeće biti fikus, drugi kažu da će biti gradonačelnik fikus. E sada se postavlja pitanje tko će koga zalijevati, da li će gradonačelnik zalijevati gradsko vijeće fikus ili će gradsko vijeće zalijevati gradonačelnika fikus, a mi smo mogli biti u situaciji da su danas već raspisani izbori. Izbori će biti raspisani 15. travnja pa ima dovoljno vremena da oni koji se kandidiraju možda otrče drugi tjedan negdje pa si kupe Narodne novine ili sa interneta skinu Narodne novine pa prouče to. Ali ne biraju kandidati sebe nego građani biraju kandidate. Biraju kandidate po onome što će ti kandidati moći raditi, smjeti raditi, s kojim sredstvima raspolagati pa da onda izaberu kandidata koji će najbolje odgovarati tim ovlastima i mogućnostima koje jesu. Ako je gradonačelnik fikus onda se može birati i po ljepoti ili gradonačelnica fikus, onda se može birati po ljepoti. Ako je gradonačelnik koji ima izvršne ovlasti onda treba biti, možda treba biti lijep odnosno mora imati dobar izgled ali vrlo vjerojatno treba imati jako puno sposobnosti, znanja, kompetencija da bi mogao voditi, upravljati jedinicom lokalne samouprave i da bi mogao biti uglavnom u kohabitaciji sa predstavničkim tijelom jedinice lokalne samouprave jer najveća većina jedinica lokalne samouprave nakon izbora će biti takva da ćemo imati neposredno izabranog čelnika u prvom ili u drugom krugu, sasvim je svejedno ali koji će morati kohabitirati sa predstavničkim tijelom jer neće imati većinu u općinskom vijeću, gradskom vijeću ili županijskoj skupštini. To će biti u principu situacija u Republici Hrvatskoj. I vrlo skoro ćemo raspravljati o Zakonu o referendumu. Pripremimo se da već slijedeće godine imamo prve referendume za opoziv načelnika, gradonačelnika i župana. Ove godine vjerojatno neće biti zato jer treba 6 mjeseci od izbora ali ja vas uvjeravam da ćemo slijedeće godine po prvi puta u Hrvatskoj se susresti sa time da će biti referendum za opoziv načelnika, gradonačelnika ili župana. I sve to mi donosimo evo sada navrat nanos. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ja sam rekao da ću govoriti o svim zakonima jer samo jedanput će klub SDP-a govoriti o ovim točkama. Dakle, nećemo govoriti. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Dakle, klub SDP-a iznosi svoj.
Molim vas, ostavite to meni.
Ako treba da im razjasnim ili ćete vi.
Samo nastavite.
Dakle, netko je u Vladi uzeo sebi diskreciono pravo da odluči sa kojim djelom Zakona o lokalnoj samoupravi će se ove izmjene usaglašavati a sa kojima ne. To je jedno. Drugo, postavlja se ovdje pitanje zašto mi kao Sabor koji je usvojio dokument koji se zove Program rada Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008.-2011. Dozvoljavamo da Vlada na ovako flagrantan način krši eksplicitne odredbe iz tog programa a u tom programu pišu vrlo određeni rokovi u poglavlju koje se zove politika regionalnog razvoja i fiskalne decentralizacije. Što će se napraviti u mandatu 2008.-2011. pa ću vas ja podsjetiti. Kaže da će se usvojiti Strategija regionalnog razvoja, rok je 1. svibanj 2008. godine, da će se usvojiti Zakon o regionalnom razvoju, rok je 31. prosinac 2008. godine, da će se osnovati zajednički tim za izradu te strategije fiskalne decentralizacije i Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, rok 30. lipanj 2008. godine, da će se prihvatiti Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koje će stupiti na snagu 1. 1. 2009. godine iz proračuna od 2009. će se akceptirati u fiskalni potencijalima sljedeći korak decentralizacije. Rok je bio 1. 1. 2009. godine., da će se osigurati sredstva fiskalne decentralizacije u proračunu za 2009. godinu i to na način da se povećaju za 25% sredstva fiskalne decentralizacije u 2010. 30%, u 2011. 35%. Pa je rečeno da će se utvrditi kriteriji visine sredstava financiranja jedinica lokalne samouprave i kriteriji za korištenje tih sredstava do 30. lipnja 2008. godine. pa smo rekli da ćemo donijeti Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave do 30. rujna 2008. godine, početak primjene će biti od početka ove godine itd. itd. Pa smo rekli da ćemo donijeti Zakon o komunalnom gospodarstvu do 30. rujna 2008. godine s primjenom od 1. 1. 2009. godine. to nismo rekli, to je izglasano u ovom Hrvatskom saboru i to je dokument koji se zove program Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2008. -2011. godine. E sada, mi imamo 17 zakona koji u potpunosti ignoriraju program Vlade, koji je usvojio ovaj Hrvatski sabor, jer je netko Vladi rekao ne, to što smo mi ovdje predložili, u što smo vas uvjeravali da ćemo napravit je stari papir danas. To više ne vrijedi. Bacit ćemo kost, pa neka se oni glođu oko toga što će raditi gradonačelnik, što će raditi predstavničko tijelo. I dali su nam 17 zakona o kojima mi sada raspravljamo. Ja se nadam da će i ostali predlagatelji prihvatiti prijedlog Odbora za lokalnu samoupravu one amandmane koji smo dali, da doista ono što je do sada bilo na poglavarstvu i postane u ovlasti izvršnog organa, odnosno načelnika, gradonačelnika i župana. Jer mi smo već učinili veliku grešku kod Zakona o lokalnoj samoupravi gdje smo neke izvršne ovlasti prenijeli na predstavničko tijelo, pa će sada predstavničko tijelo donositi pojedinačne akte, a za to neće odgovarati, jer prema zakonu jedini tko odgovara u jedinici lokalne samouprave jest načelnik, gradonačelnik ili župan. Načelnika, gradonačelnika ili župana kontrolira prije svega predstavničko tijelo koji ga može pozivati na red na svakoj sjednici, koji traži od njega da odgovara na pitanja na svakoj sjednici, koji dva puta godišnje podnosi izvješće o svome radu, koje može raspisati referendum za opoziv načelnika, gradonačelnika i župana. Njega kontroliraju građani, koji ga jednako tako mogu mu postaviti pitanje, koji jednako tako mogu raspisati referendum, koji mogu imati neke druge oblike neposluha, gdje on jednom godišnje mora odraditi zbor građana sa građanima u pojedinom mjesnom odboru. A tko kontrolira gradsko vijeće? Kome to gradsko vijeće u jednom mandatu odgovara? Nikome. Nitko ne može pokrenuti postupak opoziva vijećnika ili raspuštanja gradskog vijeća, nitko ne može vijećnika pozvati ni na kakvu odgovornost, jer je vijećnički mandat neobvezujući prema bilo kome. Prema tome, mi smo izvršne ovlasti dali predstavničkom tijelu koje niti ima kontrolu, niti bilo kome odgovara. Kasno je nakon 4 godine da građani kažu nisu bili dobri gradski vijećnici. To je prekasno, znate puno toga je prošlo. Jedino zbog čega se gradsko vijeće može raspustiti, to je ako ne usvoji proračun. Ali i to gradsko vijeće prema postojećem zakonu m ože usvojiti proračun koji ni u jednoj stavci ne odgovara onome što je gradonačelnik predložio. Dakle, gradonačelnik, načelnik, župan nemaju čak niti mogućnost veta na takav proračun i kažu O.k. nemojte to je potpuno odudara na koji način mislim ja upravljati ovim gradom i zašto sam dobio neposredno povjerenje građana. Dakle, očekivali smo da će nam netko reći po kojim kriterijima se raspodjeljuju ovlasti sadašnjeg poglavarstva između predsjedničkog tijela i neposredno biranog čelnika. Imamo amandmane Odbora za lokalnu samoupravu, apeliramo da se oni usvoje barem u ovih 17 zakona da vrlo jasno kažemo ono što jest izvršna ovlast, neka ostane na onome tko nosi odgovornost za izvršne funkcije u gradu, općini ili županiji, a predstavničko tijelo ako je potrebno, osnažimo ga još u toj kontrolnoj funkciji, u ulozi da donosi opće akte, da donosi strateške i razvojne planove, da donosi svekolike planove, ali moramo ostaviti prostor mogućnost i ovlasti da neposredni izabrani načelnik, gradonačelnik ili župan provode to i da budu odgovorni za provođenje tih općih akata. Ako ćemo podijeliti to da nešto radi gradonačelnik, a nešto gradsko vijeće, a da za sve odgovara gradonačelnik bit ćemo u jednoj potpunoj konfuziji. Nemojmo se dovesti do te situacije da za godinu dana kažemo da sustav nije dobar, zato jer ćemo biti u stalnoj blokadi između gradonačelnika ili predstavničkog tijela ili župana ili predstavničkog tijela u sustavi kohabitacije. Prema tome, mi prihvaćamo da se ovi zakoni donesu, izuzetno smo zabrinuti, jer Vlada je odustala od decentralizacije, Vlada je odustala od svega onog što je bilo obećano i zapisano u ovome, posebice smo zabrinuti jer nije donesen Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, pa ćemo birati nove čelnike, ali po potpuno starom sustavu, zato što nije donesen Zakon o komunalnom gospodarstvu u cjelovitom izričaju, a ne ovako kao što se sada samo nomotehnički usuglašava. I apeliramo da Vlada pod hitno uputi u saborsku raspravu najmanje ova dva zakona, a to su Zakon o financiranju komunalnog gospodarstva i Zakon o javnim cestama, da konačno uvedemo red i na području javnih cesta, a ne da imamo ovaj nered. A to da imamo javne ceste i nejavne ceste ili nerazvrstane ceste kao što danas imamo.
Hvala. U ime kluba HDZ podijelit će raspravu gospodin zastupnik Jerko Rošin i gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja ću nekoliko riječi reći o obnovi Zakona o obnovi razvoja grada Vukovara i o njegovoj primjeni. Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara donesen je 2001. godine a slijedile su ga dopune 2005. godine, te 2008. Zakonom o obnovi i razvoju grada Vukovara uređuju se poticajne mjere za ubrzanu obnovu i razvoj grada Vukovara i otklanjanje posljedica razaranja građevina i drugih posljedica nastalih tijekom Domovinskog rata. Isti je gradu Vukovaru omogućio da se upostavi ponovni život svih građana, te nakon 8 godina primjene rezultirao stvaranjem pozitivnih gospodarskih kretanja na ovom području. Temeljem pokazatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatske gospodarske komore, te udruženja obrtnika Vukovar, učinak poticajnih mjera predmetnog zakona je sljedeći. U prethodnom četverogodišnjem razdoblju od 2004. do 2008. godine broj poduzetnika je porastao za 37%. Sa 234 na 321 poduzetnika. Broj obrtnika porastao za 33%, sa 397, na 592 obrtnika. Porasle su investicije sa 88 milijuna 517 tisuća kuna u 2004. godini na više od 300 milijuna kuna u 2008. godini. Broj zaposlenih porastao je za 38% sa 6 tisuća 749 na 10 tisuća 936. Nezaposlenost je smanjenja sa stope 33,80 na stopu od 18,89%. Sukladno ovim rezultatima utvrđeno je opravdano postojanje i primjena Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara. Smatramo da će usklađivanje navedenog sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi kojim se ovlasti gradskog poglavarstva povjeravaju neposredno izabranom gradonačelniku zabilježiti daljnji kontinuitet u stvaranju produktivnog okruženja za razvoj gospodarstva te da ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara pruža još veće mogućnosti u privlačenju i provedbi projekata koji su u interesu i razvoju i obnove grada Vukovara. Stoga ga treba prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Jerko Rošin, izvolite.
Predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. … [[Govornik se ne razumije.]] u ime Kluba zastupnika Hrvatske Demokratske Zajednice podržati predloženi Prijedlog zakona o Izmjenama zakona o obnovi. Htio bih samo navesti nekoliko stvari zbog čega mislimo da je to u mnogim segmentima, gotovo isključivo rutinski posao, aplikacije, nekih novih zakonskih odredbi, na zakone koji su do sada postojali. Naime, u Zakonu o obnovi korišteni su termini koji danas jednostavno ne postoje, tako da se radi u prvom redu o promjenama naziva. S jedne strane nekih ministarstava koji su se prije pojavljivali u tekstu danas više nema, drugačije je organizirana Vlada. S druge strane se radi o promjeni nadležnosti npr. županijskog ureda za obnovu jer se zamjenjuje ureda državne uprave u županiji. I treće strane, radi se o aplikacijama novih definicija jedinica lokalne samouprave i jedinica regionalne samouprave kako bi one mogle funkcionirati i temeljem Zakona o obnovi u odnosu na nove obaveze koje su drugačije definirane u odnosu na prije. Obrazloženja koja su dana za izmjenu ovih članaka sasvim su logična i ne bi ih trebalo posebno komentirati nego usvojiti onako kao što je predloženo. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo vezano za ove izmjene zakona imam potrebu podsjetiti da su posljedice ratnih stradavanja i na području Zadarske županije bile izuzetno velike, ljudske žrtve naravno neprocjenjive a kada je riječ o materijalnoj izravnoj ratnoj šteti ona je procijenjena negdje na oko 20 milijardi kuna. Od samog početka Zadarska županija je sustavno radila i na obnovi u okviru svojih nadležnosti koje su se tijekom vremena mijenjale. Kroz sve vidove obnove na ovom području, znači obnovljeno je preko 25 tisuća stambenih objekata, utrošeno preko 3 milijarde kuna, od toga značajan broj školskih objekata, velik broj sakralnih objekata, ali i objekata infrastrukture. Infrastruktura je obnovljena na području 25 jedinica lokalne samouprave, znači šest gradova i 19 općina a kroz programe ministarstava i Vlade još je financirano i za obnovu infrastrukture 139 projekata ukupne vrijednosti 350 milijuna kuna. Značajan problem na našem području znači Zadarske županije bio je i problem razminiranja gdje su uložena znatna sredstva da bi se uopće programi obnove mogli pokrenuti. Ovo naše iskustvo kroz obnovu, kroz obnovu smo nastavili koristiti dalje znači kada su izmijenjeni propisi ali bez obzira na propisane nadležnosti ako se radi stručno i sustavno na temelju razvojnih, planskih dokumenata koji svojim usvajanjem postaju i obvezujući zacrtani ili postavljeni ciljevi i planovi bili su značajno i realizirani. Želim ovom prilikom istaknuti, naglasiti, vezano uz usklađivanje velikog broja zakona sa novim zakonom, sa ovim zakonom, sa ovim Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi, važnost izrade razvojnih strategija, planova i purova, odnosno o njihovu usklađenost, realnost ali i provedivosti istih. Kada imate kvalitetne programe, znači, bez obzira da li se radi o višegodišnjim, godišnjim ili strategijama, manje je značajno tko ima manje ili veće ovlasti, znači župan, gradonačelnik, vijeće ili skupština. Većina jedinica lokalne i područne samouprave je kroz programe Europske unije ako je htjela, značajno pripremljena za to. Recimo na području Zadarske županije, znači i jedinica regionalne samouprave ali i sve njene jedinice lokalne samouprave su imale mogućnost za to i u najvećem broju su iskoristile tu mogućnost. Tada kada su razvojni planski dokumenti a njih je značajan broj obveznih doneseni znači doneseni zajedno u partnerstvu, sa svim partnerima na područjima jedinica lokalne i regionalne samouprave oni postaju i obvezujući i za sve, znači i za gradonačelnika, gradsko vijeće ali i za župana i županijsku skupštinu. Od planova financiranja, planova ljudskih potencijala, svih ostalih. Tada je manje značajno tko će to provoditi. Podržavam svakako ove izmjene jer one se odnose, one ne diraju u kvalitetu planiranja nego je samo usklađenje sa ovim Zakonom o jedinicama lokalne i područne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo i gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi uređen je sustav lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj na način da su ukinuta općinska, gradska, odnosno županijska poglavarstva, a njihove ovlasti povjerene su neposredno izabranim općinskim načelnicima, gradonačelnicima i županima. Znači, zbog navedenog potrebno je donijeti predloženi Zakon o izmjenama Zakona o obnovi radi usklađivanja sa Zakonom o lokalnoj (područnoj) samoupravi. Usklađenje se odnosi na ukupno 13 članaka ovoga Zakona o obnovi, pa tako članak 17. kaže rješenje kojim se utvrđuje pravo na potporu za popravak oštećenja i prava na potporu za opremanje dostavlja se podnositelju zahtjeva, ministarstvu, općinskom načelniku, odnosno gradonačelniku grada na čijem području je obiteljska kuća ili stan, te Upravi za područja posebne državne skrbi ministarstva i nadležnom državnom pravobranitelju na potvrdu. Evo iz prakse, mi smo imali istina ne često situacije da različite međunarodne organizacije obnavljaju kuće. To su uglavnom bile kuće nižeg stupnja, znači prve i treće kategorije bez da se je to rješenje izdalo. Znači, tek kad bi se kuće obnovile onda su podnosili zahtjev, a da nisu utvrdili da li vlasnik ima pravo ili nema pravo na obnovu iste kuće. Članak 20. kaže: “Uz zahtjev za povrat sredstava iz stavka 1. ovoga članka moraju se priložiti osim dokaza propisanih odredbom članka 16. ovog zakona i dokaz da je obiteljska kuća, odnosno stan obnovljen vlastitim sredstvima što se dokazuje izračunom uloženih vlastitih sredstava koje ovjerava Ured državne uprave u županiji. U početku primjene Zakona o obnovi bilo je dosta problema oko povrata sredstava kad bi vlasnici stambenih jedinica sami obnovili kuću ili stan. Međutim, današnja brojka od 5710 stambenih jedinica kazuje da je to danas kud i kamo lakše realizirati i ostvariti. Članak 34. pravo na obnovu obiteljskih kuća i stanova četvrte, pete ili šeste kategorije oštećenja kao i prava na potporu za opremanje tih kuća i stanova prema odredbi članka 15. ovoga zakona utvrđuje svojim rješenjem Ured državne uprave u županiji na zahtjev korisnika prava na obnovu. Zahtjev se podnosi putem općinskoga načelnika, odnosno gradonačelnika grada na čijem se području obiteljska kuća ili stan kojih su predmet oboje nalaze. Do sada je ukupno 145759 stambenih jedinica koje su bile uništene ili oštećene kroz Domovinski rat obnovljeno. Prije sam spomenuo brojku od 5710 stambenih jedinica na kojima je izvršen povrat sredstava na ime same obnove. Znači, bitno je za naglasiti da je do sada isto tako ukupno novčanu potporu dobilo 34180 vlasnika. To su naše kategorije od prve do treće i od četvrte do šeste kategorije ili stupnja oštećenja ukupno smo obnovili skoro 50000 stambenih jedinica. Na sve to skupa do sada je utrošeno preko 16 milijardi kuna. Znači, u svakom slučaju jako, jako veliki novac. Evo, ja ću osobno podržati donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin zastupnik Šima Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Što reći, a ne biti dosadan, dug i ne ponavljati se. Vrlo kratko. Važeći Zakon o obnovi objavljen u “Narodnim novinama“ 24/96., 54/96., 87/96. te “Narodne novine“ 57/2000. Prema pojedinim odredbama toga zakona određeni stavljaju se, bili su stavljeni u djelokrug poglavarstava, županija, gradova i općina. Obzirom da su Zakonom o lokalnoj, područnoj, odnosno regionalnoj samoupravi ukinuta ili će biti uskoro ukinuta općinska, gradska i županijska poglavarstva a njihove ovlasti povjerene neposrednim izabranim načelnicima, gradonačelnicima i župana potrebno je što sada i činimo određene članke Zakona o obnovi uskladiti sa Zakonom o lokalnoj, odnosno područnoj (regionalnoj) samoupravi. Za provođenje ovog zakona vrlo bitno je naglasiti što do sada nije, nisu potrebita dodatna sredstva iz državnog proračuna. Ovim zakonom i Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi ne mijenjamo samo nazivlje nego se kao što sam u uvodu i rekao mijenjao i nadležnosti. Donošenjem ovog zakona po hitnom postupku osigurat će se brzo usklađenje Zakona o obnovi sa Zakonom o lokalnoj, područnoj odnosno regionalnoj samoupravi. I želim još u zaključnim rečenicama naglasiti da načelnici, gradonačelnici i župani uistinu po meni neće biti fikusi nego će imati veliku odgovornost ali i u djelokrugu i opisu njihovih poslova poglavito u onim općinama gdje su načelnici volonteri što im preporučam da mijenjaju svoje akte i da budu profesionalci ako ne on, onda bar općinski pročelnici. Također se ukidaju i poglavarstva što je po meni znatna ušteda i za proračun općina, gradova i županija. Kao što su moji prethodnici rekli i moj prethodnik tako i ja podržat ću ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Stanko Janić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo, uvaženi zastupnici. Kao što je u uvodnom rekao prihvaćaju se ova dva amandmana po jedan za svaki zakon i on će biti sastavni dio prijedloga zakona. No, koristim ovu priliku da kažem da eto upravo što sada to donosimo ove izmjene i još jednom podcrtavamo budućim načelnicima, gradonačelnicima i županima njihovu veliku odgovornost u završavanju poslova oko obnove ratom stradalih stambenih objekata i infrastrukture da kao što su i do sada sa velikim naporom ali i sredstvima mnogo toga napravilo, no i budući župani, gradonačelnici i načelnici općine imat će svoj dio posla. I ja ih pozivam stvarno zdušno zajedno radimo na završetku obnove stambenih objekata i infrastrukture. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
4. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara. Hitni je bio postupak, P.Z. br. 287. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, amandmane je podnio Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio njihove amandmane i o njima se ne glasuje postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara. Tko je za? Hvala. Suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijet ovaj Zakon o izmjeni zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na sljedeće dvije točke objedinjene rasprave. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 301 - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 285 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, lokalnu i područnu samoupravu, Ustav, Poslovnik i politički sustav, pravosuđe. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Molim predstavnika predlagatelja, državnu tajnicu u Ministarstvu pravosuđa Marinu Dujmović Vuković da obrazloži prijedloge zakona. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedavajući, gospođe i gospodo. Ova dva zakona, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima te Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i prodaju poslovnog prostora izrađeni su prvenstveno s ciljem potpunog usklađenja s odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Naime, navedenim se zakonom umjesto poglavarstva jedinice lokalne, odnosno područne regionalne samouprave kao izvršno tijelo jedinice lokalne, odnosno područne samouprave određuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan. Budući da oba zakona određuju upravo poglavarstva jedinica lokalne, odnosno područne samouprave kao izvršno tijelo za raspolaganje i upravljanje stvarima u vlasništvu tih jedinica, to je u odgovarajućim odredbama oba zakona trebalo izvršiti terminološko usklađenje tih odredbi s odredbama naprijed navedenog zakona. Hvala.
Hvala. Odbori? Odbor za zakonodavstvo, predsjednik odbora, gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo je ova dva prijedloga zakona raspravljao na 52. sjednici održanoj 17. ožujka 2009. godine, a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 10. ožujka 2009. godine. Što se tiče samog Zakona o vlasništva i drugim stvarnim pravima, Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog zakona i ne protivi se prijedlogu da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. A na tekst Konačnog prijedloga Odbor podnosi sljedeći amandman. Naime, na članak 3. u članku 3. ispred riječi "osim odredbe" zarez se zamjenjuje točkom, a preostali tekst se briše. Obrazloženje je isto tako jasno. Dakle, dan objave ovog zakona u "Narodnim novinama" nije određen niti odrediv, a jednako tako niti dan stupanja na snagu Odluke o raspisivanju prvih sljedećih općih i redovnih izbora članova općinskih i gradskih vijeća, županijskih skupština i Gradske skupštine Grada Zagreba te općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. Da bi se otklonila pravno nedopustiva, a moguća situacija da jedan članak zakona, odnosno dio odredbe jednog članka stupi na snagu prije samog zakona, amandmanom se dakle dorađuje izričaj. Što se tiče drugog prijedloga zakona, dakle Zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaju poslovnog prostora, Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Međutim, na konačni tekst samog zakona odbor podnosi sljedeći amandman i to na članak 2., dakle u članku 2. iza riječi "zakon" dodaju se riječi "objaviti će se u "Narodnim novinama"", uz naravno kratko obrazloženje da se samim ovim amandmanom nomotehnički se uređuje izričaj te odredbe zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Za pravosuđe? Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a podijeljena je rasprava između gospodina zastupnika Ive Grbića i Jerka Rošina. Gospodin zastupnik Ivo Grbić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na samom početku rasprave istaknuo bih da klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Ovim Konačnim prijedlogom zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, rekao bih u potpunosti se usklađuje sa odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Naime, u Zakonu o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi umjesto poglavarstva i jedinica lokalne i područne samouprave kao izvršno tijelo jedinice lokalne i područne samouprave određuje se općini načelnik, u gradu gradonačelnik i u županiji župan. Obzirom da je Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima u odredbi članka 32. određeno poglavarstvo jedinice lokalne, odnosno poglavarstvo područne samouprave kao izvršno tijelo za raspolaganje i upravljanje stvarima u vlasništvu tih jedinica, nužno je, a što se i predlaže, isto terminološki uskladiti sa Zakonom o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Isto tako predlaže se dopuna odredbi članka 391. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima na način da se kod otuđenja ili drugog raspolaganja putem javnog natječaja uz nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave unesu i nekretnine u vlasništvu jedinica područne regionalne samouprave. Obzirom da u zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima donijeli koncem 2008. godine nisu ušle navedene izmjene, a imajući u vidu njihovu važnost i potrebu regulative, prvenstveno u odnosu na izmijenjene ovlasti i nositelja izvršne vlasti jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Što se tiče predloženog Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora, ovdje se samo terminološki usklađuje ovaj zakon sa Zakonom o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Naime, zadnjim donijetim izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi propisano je da isti stupa na snagu na dan stupanja na snagu Odluke o raspisivanju prvih sljedećih općih i redovitih izbora, članova općinskih i gradskih vijeća, županijskih skupština i Gradske skupštine Grada Zagreba te općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. Kako u postojećoj odredbi članka 6. stavak 3. Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora stoje riječi: "poglavarstvo županije odnosno Grada Zagreba, grada ili općine" iste je potrebito zamijeniti sa riječima: "župan, gradonačelnik Grada Zagreba, gradonačelnik ili općinski načelnik". Zbog navedenog a imajući u vidu nužnost usklađivanja citiranih propisa klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Jerko Rošin u ime kluba.
Dakle, u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržavajući Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora s Konačnim prijedlogom zakona želim samo navesti kako je i ovaj prijedlog zakona praktički usklađenje sa svim onim što je provocirala izmjena Zakona o lokalnoj samoupravu o redefiniciji odnosno zamjeni nazivlja terminološki se usklađuje sa drugima. Bitno je da se ono što je bilo dužnost odnosno pravo poglavarstva na razini jedinice lokalne samouprave sada raspoređuje i na nositelje izvršne vlasti i na predstavnička tijela. U tom smislu i brisani su članci, točke, zapravo stavci 5. i 6. članka 6. kao potpuno nepotrebni a u članku 6. jedino bih još posebno izdvojio na tragu ove terminološke promjene odnosno izmjene nazivlja da postupak natječaja provodi i odluku o najpovoljnijoj ponudi donosi Vlada Republike Hrvatske kao što je bilo, no umjesto poglavarstvo županije odnosno Grada Zagreba, grada ili općine sada se zamjenjuje se županom, gradonačelnikom Grada Zagreba, gradonačelnikom ili općinskim načelnikom. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Damir Sesvečan.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državna tajnice. U svojoj raspravi kratko ću se osvrnuti na jedan od ova dva zakona a to je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima kojim se kao što je već i uvodno rečeno u potpunosti usklađuju njegove odredbe sa odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi kao temeljnim zakonima kojima je uređen sustav lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj a što je njegovim posljednjim izmjenama iz prosinca 2008. godine propušteno učiniti. Zakon se usklađuje terminološki ali naravno to će i u sadržajnom smislu imati posljedice, prije svega u odnosu na razgraničenje nadležnosti između predstavničkih i izvršnih tijela odnosno utvrđivanje ovlasti općinskih i gradskih vijeća te županijske skupštine u odnosu na načelnike, gradonačelnike i župane. Pa se tako ovim izmjenama u nadležnost neposredno izabranih čelnika, dakle načelnika, gradonačelnika i župana predlaže staviti institut sekvestracije privremenog upravljanja na stvari te mogućnost davanja te stvari u zakup što je do sada bilo u nadležnosti poglavarstava jedinica lokalne odnosno područne samouprave. Također se u članku 391. stavku 1. koji regulira načine otuđivanja nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave navodi odnosno dodaje odredba da se to odnosi i na nekretnine u vlasništvu jedinica područne samouprave te se u članku 3. naravno propisuje i samo stupanje na snagu ovog zakona a oko stupanja na snagu su raspravama na odborima odnosno na odborima ovog Sabora izražene određene dvojbe pa tu svakako treba podržati i podnijeti amandman Odbora za zakonodavstvo. Dakle, s obzirom da se ovim zakonom usklađuju odredbe sa temeljnim Zakonom o lokalnoj samoupravu podržat ću njegovo donošenje kao i hitni postupak. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, gospođo predstavnice ministarstva. Pa evo, ovo su dva u setu zakona koji se usklađuju sa izmjenama koje smo donijeli u odnosu na lokalnu i regionalnu samoupravu i poglavito u odnosu o izboru gradonačelnika, načelnika i župana. Ja bih u svojoj raspravi rekla slijedeće, da možda možemo i pohvaliti Ministarstvo pravosuđa jer evo ono je zapravo već u prosincu krenulo sa usklađivanjem kroz ovaj Zakon o vlasništvu, u usklađivanje toga zakona sa donijetim izmjenama u lokalnoj i područnoj samoupravi i sa utvrđivanjem djelokruga i nadleštva, podjele poslova između predstavničkih tijela i gradonačelnika, načelnika i župana kao izvršnoga tijela. Stoga već tim izmjenama onda uvode termin "tijelo nadležno za raspolaganje" jer kao što znamo uveden je jedan limit za raspolaganje, stjecanje i otuđenje nekretnina i pokretnina u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave za neposredno izabranoga čelnika, dakle postoji ograničenje a raspolaganje iznad toga limita prepušteno je predstavničkim tijelima. Upravo tim izmjenama i usklađenjima u prosincu u odnosu na Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima je ispušteno regulirati i način raspolaganja odnosno obvezu da to bude putem natječaja i za jedinice područne odnosno regionalne samouprave pa je sadašnjim izmjenama to valjalo urediti. Jednako tako kao što je trebalo u članku 32. koji govori o prinudnom upravljanju ili sekvestraciji odrediti tijelo izvršno drugo a ne poglavarstvo kojega sada u Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi više niti nema. Stoga evo ja podržavam ove izmjene kao tehničke izmjene, ne suštinske jer se radi o usklađenju sa drugim zakonom pa i u odnosu na područnu ili regionalnu samoupravu jer je ona u prethodnom zakonu bila obuhvaćena ovim člankom. Jednako tako u Zakonu o zakupu prostornog prostora, predlaže se jedna vrlo mala tehnička izmjena, pa se odredba o tome da će odluku po provedenom natječaju donositi do sada poglavarstvo, zamjenjuje da će to donositi neposredno izabrani župan, gradonačelnik Grada Zagreba, gradonačelnik ili općinski načelnik. Ono što je tu treba naglasiti da ostaju ne izmijenjene odredbe i to je važno u tome da se poslovni prostori u vlasništvu Republike, županija, općina, gradova, Grada Zagreba daju u zakup putem javnog natječaja. To je izuzetno važno radi transparentnosti dodjele prostora koji su u javnom vlasništvu radi nemogućnosti zloporabe kod dodjele tih poslovnih prostora. Također ostaje na snazi odredba, da uvjeti i postupak natječaja određuje predstavničko tijelo u skladu s odlukom Vlade Republike Hrvatske, dakle na temelju toga i tako utvrđenog općeg akta, onda sam postupak provodi i odluku o najpovoljnijoj ponudi prema strogo utvrđenim kriterijima donosi sada gradonačelnik, načelnik, župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba. Obzirom da se radi o tehničkim izmjenama o nužnim usklađenjima zakona, ja podržavam donošenje izmjena i dopuna ova dva zakona.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa evo ja želim i ovom prilikom istaknuti kako neozbiljno shvaćao lokalnu samoupravu, kako neozbiljno shvaćamo europsku povelju o lokalnoj samoupravi koju smo potpisali, jer čuli smo da je Ministarstvo pravosuđa, čak je i pohvaljeno sada ovdje javno, u 12. mjesecu krenulo u izradu izmjena predviđenih usklađivanje sa Zakonom o područnoj, lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Dakle, krenuli su izradu u prosincu, a poslali su prijedlog na očitovanje Udruzi gradova 9. ožujka 2009. godine s naznakom da svoje primjedbe dostave do 10. ožujka 2009. godine. Dakle, dva zakona koja su izuzetno značajna i koja su u skladu sa europskom poveljom moraju provesti konzultacije sa jedinicama lokane samouprave, pošalju se na način da se očitovanje traži u roku manjem od 24 sata. Pa molim vas lijepo, pa to je ismijavanje europske povelje, to je ismijavanje Udruge gradova, Udruga općina i zajednica županija. Prema tome, ja se nadam da će se ubuduće zaista provoditi konzultiranje sa jedinicama lokalne samouprave, ali ne samo formalno, nego i sadržajno. I uvjeren sam da će onda i zakonska rješenja koja donosi ovaj Visoki dom biti puno kvalitetnija nego što je to bilo do sada.
Hvala. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. S obzirom na izmijenjeni način funkcioniranja i izbora u predstavničkim i izvršnim tijelima lokalne samouprave nužna intervencija u ova dva zakona, Zakona o izmjenama Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i u Zakon o zakupu i prodaji poslovnog prostora kao dva zakona kojima se uređuje stvarana prava, potrebno je i nužno razgraničiti ova ovlaštenja koja su pripadala poglavarstvu između izvršnih i predstavničkih tijela jedinica lokalne i regionalne samouprave. Način na koji se u prijedlogu predložilo je da umjesto poglavarstva načelnik, župan, gradonačelnik, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba, ubuduće je ovlašten uspostaviti privremenim upravljanjem tuđom stvari … kada se radi o zaštiti interesa i sigurnosti države, prirode, spomenika kulture, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Dakle, to prelazi u izvršnu funkciju. S druge strane prijedlogom zakona se izjednačava raspolaganje nekretninama kojima postupak raspolaganja nekretninama od strane županije na isti način kao što su raspolagale i jedinice lokalne samouprave, dakle putem javnog natječaja dopunjuje se tekst na način da to jasno i u tekstu zakona piše. Zatim je definirano da umjesto poglavarstva tijela nadležna za raspolaganjem zemljištem koja su po Zakonu o lokalnoj, odnosno regionalnoj samoupravi ovlaštena po utvrđenoj cijeni bez javnog natječaja mogu raspolagati onim dijelom čestica do 20% koje su potrebne za formiranje građevinskih čestica bilo u jednom ili u drugom postupku kojima se to pojavljuje. Kada se govori o Zakonu o zakupu i prodaju poslovnog prostora, tada se poslovni prostor u vlasništvu županije, Grada Zagreba, općina i gradova, pravnim osobama u njihovom vlasništvu daju zakup putem natječaja i definira se tko od tijela će ubuduće raditi koji posao. Naime, i dalje se zadržava postupak i uvjete natječaja određuje predstavničko tijelo, dakle županijska skupština, odnosno gradsko i općinsko vijeće, dok će ovaj drugi dio postupka, postupak natječaja provoditi i odluku o najpovoljnijoj ponudi donositi umjesto dosadašnjeg poglavarstva župan, gradonačelnik Grada Zagreba, gradonačelnik, odnosno općinski načelnik. I jedan i drugi zakon stupaju na snagu danom stupanja na snagu odluke o raspisivanju lokalnih, regionalnih izbora i predstavničkih i izvršnih, tako da je ovim izmjenama zakona izvršeno nužna intervencija u zakonodavstvu radi raspodjele nadležnosti i naravno da ovakve izmjene u cilju poboljšanja podržavam.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega nama je doista jasno ovaj način raspodjele ovlasti na gradonačelnika, načelnika, župana. Međutim, da nije bilo ovih amandmana Odbora za lokalnu samoupravu u stvarnosti sami, dakle govorimo o cjelokupnom nizu ovih paketa, sami gradonačelnici, župani i načelnici bi dosta bili fikusi. Sve ovo govori o jednom diletantskom radu ureda državne uprave na čelu sa državnim tajnikom, koji na kraju krajeva nije čak uvidio da se i danom izbora ukida funkcija gradskih poglavarstava, a zaboravio da postoji još jedan zakon, to je Zakon o primopredaji vlasti, gdje je još to isto poglavarstvo i gradonačelnik nastavljaju sa svojim funkcioniranjem, dakle u ovom međuprostoru između dana izbora do samog pozicioniranja novog gradonačelnika. Dakle, sve ovo što sam sada rekao govori o tome da su svi ovi zakoni i ovaj Sabor stavljen pred svršen čin i da je bilo daleko ranije vremena za raspravu svih ovih zakona kako bi se na što bolji način pripremili i kandidati ali isto tako i građani koji će sada izići na lokalne izbore. Da ne spominjem ponovno onaj zakon o samim izborima koji je trebao stupiti na snagu 18. svibnja, kada bi izbori već bili provedeni, kada bi ti rezultati izbora bili potpuno nevažeći. Zbog toga gospodine Palariću a i zbog svega ostaloga što ste radili kao državni tajnik, podsjećam da još niste odgovorili na upit kako jedan vijećnik Hrvatskog bloka, stranke koja ne postoji može sada sjediti u Gradskom vijeću, grada Đakova, to ste dobili prije dva mjeseca, na to niste odgovorili. Zbog svega toga, vrijeme je da uzmete svoj kofer i da pronađete novi posao. Zahvaljujem.
Dobro, ako je bila replika, onda držimo se teme replike. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Vladimir Ivković.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] kolega replicira državnom tajniku, mislim da to s ove strane nije korektno. S obzirom da je replika bila upućena meni, a zakoni koji su predloženi sadrže jasne i precizne odredbe o rasporedu funkcija i mislim da tvrdnje kolege ne stoje.
Zaključujem raspravu.
6. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, bio je hitni postupak, P.Z. br. 301. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnijetim amandmanima. Marina Dujmović, državna tajnica, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo.
Amandman 1. na članak 2. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Prihvaćen je ovaj amandman. Postaje sastavni dio zakona. I Odbora za lokalnu i područnu samoupravu amandman na članak 2.
Prihvaća se.
I ovaj prijedlog amandmana je prihvaćen. Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa, prihvaćen Zakon o izmjenama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 284; - Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 296; Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, lokalnu i područnu samoupravu i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo na oba prijedloga konačnog zakona. Državni tajnik, Središnjeg državnog Ureda za upravu, Antun Palarić će dodatno obrazložiti prijedloge zakona. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pa u raspravi o ranije predloženim zakonima ponavljala se teza da zakoni dolaze prekasno. Ja ću reći da oni dolaze taman u vrijeme kada trebaju doći. Da prerana rasprava donošenja zakona koja će se primijeniti u jedno buduće vrijeme bi bila možda i nepotrebna. A ovi zakoni će urediti odnos koji će nastati između gradonačelnika i predstavničkog tijela koji će biti konstituirano otprilike mjesec dana nakon izbora. Dakle, tri mjeseca prije njihove pune primjene. Nije istina da je zakon o kojem bi trebali biti provedeni izbori trebao stupiti na snagu 18. to nije istina. Zakon o izborima je davno na snazi. Dapače on je bio ključ jedne velike reforme za koje je trebalo imati snage i koje je ova Vlada imala snage promijeniti model izbora, vratiti povjerenje građana u demokraciju, poglavito na lokalnoj razini jer će sada zalaganjem ove Vlade i trudom Središnjeg državnog Ureda za upravu biti omogućeno da građani točno imenom i prezimenom biraju osobu koja će obnašati izvršnu vlast. Vlada je slijedom toga modela koji je prihvaćen pripremila i čitav paket zakona koji uređuju to područje, između ostaloga Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti i Zakon o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne samouprave oba dva kao konačni prijedlozi zakona s obzirom na značaj izbora to situacija dopušta. U Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa dodajemo uz predsjednika povjerenstva i mogućnost izbora zamjenika predsjednika povjerenstva i to iz članova uglednih javnih djelatnika i propisujemo da Hrvatski sabor može odrediti naknadu članovima povjerenstva. Sabor je slobodan o tome da i predsjedniku povjerenstva sukladno njegovoj odgovornosti i njegovom očekivanom poslu može odrediti i višu naknadu u odnosu na članove povjerenstva. Ovim zakonom nadalje brišu se članovi poglavarstva kao osobe na kojima bi se zakon primjenjivao i koji bi dolazili pod režim Zakona o sprječavanju sukoba interesa jer toga poglavarstva više neće biti. U pogledu Zakona o referendumu mi ga usklađujemo naravno sa novim modelom obnašanja vlasti u području lokalne i regionalne samouprave na način da će naknadu povjerenstvima određivati gradonačelnik umjesto poglavarstva. Ali isto tako zakon usklađujemo i sa u međuvremenom velikom reformom izbornog zakonodavstva i političkog sustava u koje smo uveli i Državno izborno povjerenstvo kao samostalno dominantno, profesionalno tijelo koje je sastavljeno od predstavnika vladajuće većine i od predstavnika oporbe i koji će uz provedbu državnih izbora imati i veliku ulogu u provedbi referenduma. Nadalje, i zbog područnih promjena usklađujemo zakon i sa činjenicom da je grad … [[Govornik se ne razumije.]] samostalna jedinica da više nije u sklopu Zagrebačke županije što je propušteno ispraviti novelom, ranijom novelom zakona. Mi smo na pragu ustavnih promjena koje će također zahvatiti i odredbe o referendumu, slijedom toga morati ćemo izraditi novi Zakon o referendumu koji će biti sadržavati sve ove odredbe koje sada mijenjamo i još ono što bude potrebno da bi se na zakonit način mogli provoditi svi referendumi u Republici Hrvatskoj a sukladno sa Ustavom. Na predložene zakone dobili smo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Nomotehnički, jezični popravljen tekst mi sa zahvalnošću prihvaćamo i predlažemo Hrvatskom saboru da podrži donošenje ovih zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Palariću, da je ovaj vaš navod da ja nisam u pravu točan, tada vjerovatno potpredsjednik Sabora ne bi davao amandmane nakon što je usvojen zakon. A ako poslušate raspravu koje su bile vezani za ta dva zakona tada biste vidjeli da je SDP upravo ukazivao da je taj datum 18.5. nelogičan s obzirom da su izbori 17.5. Obzirom da je gospodin Šeks veći pravni stručnjak od vas, ja bih vam savjetovao da ipak poslušate njegovo mišljenje prije nego što mi odgovorite, a što se tiče referenduma trebali ste ugraditi druge modele koji su vezani u zapadnoeuropskim zemljama, gdje vijeće, odnosno predstavničko tijelo koje traži referendum ako taj referendum ne uspije tada se raspušta predstavničko tijelo. Kažem, savjetujte se sa potpredsjednikom Sabora.
Hvala. Otvaram, pardon odbori, za zakonodavstvo, za lokalnu i područnu samoupravu. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a će podijeliti raspravu, gospođa zastupnica Ana Lovrin i gospodin zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Evo, s obzirom da su točke objedinjene, da smo podijelili raspravu vremenski u ime kluba ja ću se osvrnuti na jedan od dva predložena zakona. Dakle, Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti i naravno uvodno naglasiti i istaknuti da ga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kao zakonsko rješenje apsolutno podupire i to iz dva osnovna razloga ili dvije grupe pitanja koji možemo podijeliti u dvije odvojene cjeline. Prva ili prvo ovaj zakon usklađuje se sa predmetnim izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, a sve u svezi sa Zakonom o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. Dakle, briše se odredba da su članovi županijskih i gradskih i općinskih poglavarstava i članovi Poglavarstva Grada Zagreba državni dužnosnici. To rješenje ne samo da je prihvatljivo već je i logično, nužno jer su naprijed spomenutim zakonom, dakle izmijenjeni nositelji izvršnih vlasti na lokalnoj i regionalnoj razini. I drugo ili drugi dio izmjena i dopuna odnosi se na ona zakonska rješenja koja još više učvršćuju samostalnost rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. U tom smislu prihvatljiva su predložena rješenja da članovi Povjerenstva biraju zamjenika predsjednika povjerenstva i to iz redova uglednih javnih djelatnika koji ne smiju biti članovi niti jedne političke stranke. Isto tako, uređuje se da članovi povjerenstva iz redova uglednih javnih djelatnika imaju pravo na novčanu naknadu za rad u povjerenstvu, ali su naknade ili visinu tih naknada utvrđuje Hrvatski sabor. Nadalje, za podržati je predloženo rješenje da izricanje sankcije obustave neto plaće dužnosnika ne može trajati duže od 3 mjeseca, a iznos obuhvaćen obustavom ne smije prelaziti jednu trećinu mjesečne plaće dužnosnika. Shodno činjenici da su sva ova rješenja ili da sva ova predložena rješenja zapravo poboljšavaju ili stvaraju mogućnost za bolji rad povjerenstva Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice apsolutno podupire ove izmjene i dopune, odnosno ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Ana Lovrin u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će prijedloge izmjena i dopuna ova dva zakona. Ja ću nešto reći o razlozima zašto će podržati prijedlog izmjena i dopuna Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja i obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave. Naime, potrebno je izmijeniti i dopuniti ovaj zakon kako bi se on uskladio sa Zakonom o državnom izbornom povjerenstvu. Ali evo on je upravo danas nama zanimljiv i tu je ispred nas da bi se uskladio sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi i da bi bio da tako kažem uređen zakon u trenutku stupanja na snagu zakona kojima se rekla bih drastično mijenja izborni sustav u lokalnoj i područnoj samoupravi. Zašto je on zanimljiv? Naravno jer se Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi iz 2007. godine gdje je utvrđen način na koji može biti razriješen dužnosti neposredno izabrani čelnik lokalne i područne samouprave koji ima legitimitet neposredno izabrane osobe. I stoga se postavljalo pitanje tko u slučaju da on krši, učestalo krši zakon, da postaje nesposoban za obnašanje svoje dužnosti tko je taj tko ga može razriješiti. Tim zakonom utvrđeno je da neposredno izabrani čelnik može biti razriješen referendumom. Zakon utvrđuje tko ga, na koji način može razriješiti, tko može podnijeti prijedlog za raspisivanje referenduma, inicijativu na koji način se donosi odluka o raspisivanju referenduma i taj zakon onda u svoja dva članka, u članku koji govori o prijedlogu koji potječe iz predstavničkog tijela jednako tako i u članku koji govori kada birači upisani u popis birača mogu i na koji način inicirati smjenjivanje neposredno izabranoga čelnika i u oba ta članka ovaj zakon poziva se na to da će se na te referendume odgovarajuće primijeniti odredbe Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne i lokalne područne samouprave. Upravo stoga bilo je potrebno ići u izmjene i dopune zakona kojim će se unijeti usklađenja sa ova dva zakona. Prije svega sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu koje, kao što znamo je tim zakonom ustanovljeno kao stalno tijelo pa se onda njemu daju i poslovi za provedbu državnoga referenduma. Predloženim izmjenama i dopunama dakle utvrđuje se nadležnost Državnog izbornog povjerenstva u provedbi referenduma. Nizom odredaba uređuje se status Grada Zagreba na način da se on ispušta iz odredaba koje se odnose na županiju, odnosno općine i gradove, a donosi se, predlaže se poseban članak koji će regulirati ova povjerenstva za provedbu državnog referenduma u Gradu Zagrebu. Daljnjim izmjenama se predlažu zapravo čiste tehničke, rekla bih tehnički ispravci izmjena imena državnih tijela koja su se u međuvremenu izmjenama zakona dogodilo te se određuje na koji način će se financirati provedba lokalnoga referenduma i zborova građana. Također se vrši jedno malo usklađenje sa Zakonom o lokalnoj samoupravi i područnoj gdje se određuje onda tko će utvrđivati naknadu za članove izbornog povjerenstva, obzirom da poglavarstvo kao izvršno tijelo ne postoji. Evo, još jedanputa, klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će izmjenu i dopunu ovoga zakona, prije svega da bi svi prateći zakoni bili na snazi i uređeni do dana stupanja na snagu Zakona o lokalnoj samoupravi neposrednih izbora. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa netočno je da će se ovi svi zakoni biti usklađeni jer evo, mi smo se ovdje sada raspravljajući 3 minute sjetili još 4 zakona kojih se vi još negdje niste sjetili koje treba promijeniti jer to je jedna ozbiljnost Vlade. Dakle netočno je da će još, jer ih još treba i evo, Vlada se samo sjetila Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Još ima, evo biti ću benevolentna, Zakon o trgovini, zatim tamo kod ureda kad Vlada raspušta i stavlja povjerenika i to morate riješiti. Čitav niz zakona ima, pa dajte pretresite to jedanput se organizirajte ili ste u totalnom raspadu.
Ovo zadnje je bilo suvišno. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne iz tih razloga. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a je našao za potrebnim da kažemo nekoliko riječi u svezi Konačnog prijedloga zakona o sprječavanju sukoba interesa. Dakako, slažemo se da se briše tamo gdje treba brisati poglavarstvo, ali primijetili ste kolegice i kolege da se ovdje uvodi i institucija zamjenika predsjednika, s time se slažemo, zamjenik predsjednika predlaže se da bude vanjski član, i s time se slažemo, predlaže se da vanjski članovi imaju pravo na naknadu, i s time se slažemo, ali sad jedno upozorenje. Predlaže se da o tome odlučuje Hrvatski sabor i tu moramo upozoriti na dva detalja. Najprije onaj jednostavniji. Predsjednik ovog povjerenstva, vjerujte mi kolegice i kolege, ja sjedim u njemu, ima pune ruke posla i njegova naknada mora biti bitno drugačija od naknade drugih vanjskih članova, to vas molim državni tajniče, o tome mislite kad se bude predlagalo. Tog čovjeka apsolutno treba nagraditi i velim, zbog onoga što radi, to je silno opsežan i odgovoran posao. Drugi prijedlog koji ide s naše strane je sljedeći. Naime, moramo jako paziti na apsolutne iznose koje za naknadu dobivaju naši vanjski članovi. Kolegice i kolege, želim vas upozoriti da vanjski članovi naših stalnih radnih tijela imaju koeficijent 0,80, 0,80. Moram vas isto tako upozoriti da ljudi koji rade, koji su u stalnom radnom odnosu u Saboru, evo pogledajte po našim klupama ovdje otprilike ima 10 do 20 tisuća listova papira na vašim klupama, to su odradili, umnožili, uvezali i podijelili, u 2 smjene rade ljudi čiji je koeficijent 0,62. Oni rade 180 sati za taj koeficijent, naši kolege vanjski članovi rade pola sata mjesečno, ima i mjeseci kada Sabor ne zasjeda. Dakle, razlika u omjeru satnice je 1:300. To je za HNS apsolutno neprihvatljivo, na to upozoravamo i jučer i prekjučer smo razgovarali o tome i mislim da tu moramo napraviti neki pomak da se uistinu vrednuje rad. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče. Pa evo, ja ću od ova dva zakona o kojima je objedinjena rasprava kratko se osvrnuti sa nekoliko riječi na predložene izmjene i dopune Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave kojim se predlaže njegovo usklađivanje, prije svega sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi te Zakonom o izboru općinskih načelnika i gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. Isto tako, predlaže se njegovo usklađivanje sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu s obzirom da je u DIP-ovu nadležnost uz obavljanje poslova koji se odnose na provođenje parlamentarnih, predsjedničkih i lokalnih izbora te izbora vijeća nacionalnih manjina stavljena i provedba državnog, lokalnog i savjetodavnog referenduma. Tako se ovim zakonom umjesto Državnog povjerenstva za provedbu referenduma nadležnim tijelom za provedbu državnog referenduma određuje Državno izborno povjerenstvo koje bi ujedno imenovalo i članove povjerenstava za provedbu državnog referenduma u županijama i Gradu Zagrebu. Zakonom se također predlaže da sredstva za provedbu lokalnog referenduma se osiguravaju proračunima jedinica lokalne odnosno područne samouprave a za provedbu zborova građana u proračunima jedinica lokalne samouprave, dakle u proračunima općina i gradova s obzirom da se prema odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi zborovi građana kao oblici neposrednog odlučivanja i sudjelovanja građana jedino tamo dakle u općinama i gradovima mogu i provoditi. Ovlasti određivanja visine naknade članovi povjerenstava za provedbu lokalnog referenduma daju se načelnicima, gradonačelnicima i županima. Do sada je to bilo u nadležnosti poglavarstava jedinica lokalne i područne samouprave a s obzirom da poglavarstva u novom sustavu lokalne i regionalne samouprave više neće postojati predlaže se ovakvo rješenje. Dakle, s obzirom da se ovim zakonom on usklađuje sa zakonima koje sam prethodno naveo podržat ću njegovo donošenje kao i hitni postupak. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Ja ću se samo kratko osvrnuti na izmjene zakona koji se tiče sprječavanja sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti jer on je još jedan klasični pokazatelj nestručnosti kratkovidnosti gospodina Palarića koji je kada smo donosili posljednje izmjene oglušio se na sve prijedloge kada smo ukazivali na to da proširivanje broja dužnosnika na koje se odnosi Zakon o sprečavanju sukoba interesa na članove poglavarstva će izazvati samo zapravo jednu kaotičnu situaciju i mene bi živo zanimalo da nas se izvijesti koliko je članova poglavarstava u Hrvatskoj podnijelo ostavku u poglavarstva obzirom da su po ovim posljednjim izmjenama bili u sukobu interesa. Ja znam da je recimo grad Rijeka to učinio ukazujući na svu nelogičnost ovog zakona. Dakle, gospodin Palarić je tada inzistirao da članovi poglavarstava uđu u taj zakon iako se znalo da poglavarstva prestaju sa radom. Prema tome, uz sve one primjedbe koje su danas istaknute o neradu, nestručnosti ovo je još jedan dokaz kratkovidnosti i nesposobnosti gospodina državnog tajnika koji je najodgovorniji za ovaj zakonodavni šlamperaj s kojim se susrećemo danas u ovoj sabornici.
Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. I ova dva zakona u objedinjenoj raspravi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i drugim oblicima sudjelovanja građana u državnoj vlasti lokalne i područne samouprave usklađuje se ustvari osim ove potrebe koja se nametnula zbog samih izbora ujedno i sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu a naravno onda i s jednim i drugim zakonom koji uređuju pitanja izbora i funkcioniranja lokalne i područne samouprave. Novost po Zakonu o referendumu bi ustvari bila da Državno izborno povjerenstvo je nadležno za provedbu državnih referenduma i isto tako imenovanje članova izbornog povjerenstva za državni referendum u Zagrebu te za primitak njegovog izvješća o rezultatima izbora. Ujedno se određuje da sredstva za provedbu izbora snose jedinice lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb. Naime, dosadašnja odredba je sadržavala odredbu po kojoj bi to trebali snositi i jedinice područne regionalne samouprave a s obzirom da pitanja koja se odnose nisu predmet njihovog pa onda je i nelogično da oni snose troškove. Određuje se ujedno tim zakonom i da članovi Povjerenstva za provedbu referenduma dobiju naknadu koju će sada umjesto bivšeg poglavarstva razrezati odnosno odrediti načelnik općine odnosno gradonačelnik ili gradonačelnik Grada Zagreba. Zakon o dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa je usklađenje sa Zakonom o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika i župana. S obzirom da poglavari po tom zakonu nisu više dužnosnici pa onda tim Zakonom o sprečavanju sukoba interesa izlaze i iz kruga dužnosnika koje obvezuje u svim pogledima zakon odnosno poglavari kao takvi nestaju. Uvodi se jačanje neovisnosti Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa na način što se omogućava odnosno propisuje da zamjenika predsjednika biraju sami članovi povjerenstva i to iz redova osoba koje su ušle u povjerenstvo iz javnih djelatnika i oni ne smiju biti članovi niti jedne stranke, pa pojačavamo objektivnost ovog tijela. A članovi povjerenstva iz redova javnih djelatnika imaju pravo po ovim izmjenama i na novčanu naknadu u visini koju odredi Sabor što je isto tako novina. Precizira se visina kazne za kršitelje Zakona o sprečavanju sukoba interesa, tako da umjesto relativno neodređene kazne sada se ona precizira na način da iznosi maksimalno neto plaću dužnosnika i to tri mjeseca do najviše jedne trećine plaće dužnosnika. S obzirom na te promjene koje su ponuđene i koje i u smislu usklađenja za potrebe izbora a i u smislu usklađenja sa drugim zakonima koji uređuju isto područje ja podržavam.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kako se kroz primjenu Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne regionalne samouprave osigurava mogućnost neposrednog i demokratskog izražavanja volje građana nameće se nužnost da se isti uskladi sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu, sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i sa Zakonom o izboru općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. Tako se predlaže da se kao nadležno tijelo za provedbu državnog referenduma utvrdi Državno izborno povjerenstvo te da ono imenuje članove povjerenstva za provedbu državnog referenduma u Gradu Zagrebu kao što imenuje članove povjerenstva za provedbu državnog referenduma u županiji. Samo izvješće za provedbu državnog referenduma u Gradu Zagrebu, dostavlja se državnom izbornom povjerenstvu. Nadalje, predlaže se preciznije uređenje pitanja osiguravanja sredstava za provedbu zborova građana, tako da se ona osiguravaju u proračunu jedinica lokalne samouprave, odnosno u proračunu Grada Zagreba, a ne i u proračunu jedinica područne, regionalne samouprave, obzirom da se zborovi građana mogu održavati jedino u općinama i gradovima. Također predlaže se izmjena kod određivanja visine naknade predsjedniku i članovima povjerenstva za provedbu lokalnog referenduma na način da umjesto poglavarstva jedinica lokalne, odnosno područne samouprave visine naknade predstavniku, predsjedniku i članovima povjerenstva za provedbu lokalnog referenduma, a koja ne može biti veća od prosječne mjesečne plaće u Republici Hrvatskoj određuje župan, gradonačelnik Grada Zagreba, gradonačelnik i općinski načelnik. Predloženi konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa o obnašanju javnih dužnosti, usklađuje se postojeći zakon sa Zakonom o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi. Obzirom da su izmijenjeni nositelji izvršne vlasti na lokalnoj i područnoj razini. Tako briše se da su članovi županijskih, gradskih i općinskih poglavarstava i članovi poglavarstva Grada Zagreba državni dužnosnici. Isto tako radi postizavanja veće samostalnosti povjerenstva, za odlučivanje o sukobu interesa, predlaže se da članovi povjerenstva biraju zamjenika, predsjednika povjerenstva iz redova uglednih javnih djelatnika koji ne smije biti član niti jedna stranke, te da članovi povjerenstva iz redova javnih djelatnika, imaju pravo na novčanu naknadu koju utvrđuje Hrvatski sabor. Nadalje, radi preciznijeg propisivanja izricanja visine iznosa obustave isplate dijela neto plaće, koje povjerenstvo može izreći kao sankciju u slučaju utvrđenja postojanja sukoba interesa javnih dužnosnika, propisuje se da sankcija obustave ne može trajati dulje od tri mjeseca, a iznos obuhvaćen obustavnom ne smije prelaziti jednu trećinu mjesečne plaće dužnosnika. Radi navedenog prvo podržavam Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, kao i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne, regionalne samouprave.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih u svojoj raspravi se osvrnuo samo na Zakon o referendumu i u želji da ukažem što donosi brzina bez kvalitete i kada se zakoni koji se pripremaju ne čitaju pažljivo. Naime, uz prilog izmjena i dopuna Zakona o referendumu Vlada Republike Hrvatske uputila nam je važeće odredbe zakona kako bi mogli usporediti što se to u ovom zakonu, prijedlogom zakona mijenja. Pa prema priloženim dokumentima koje je gospodin Palarić dao saborskim zastupnicima, odredba članka 5. glasi sljedeće: "na državnom referendumu imaju pravo sudjelovati hrvatski državljani koji imaju prebivalište i prebivaju u Republici Hrvatskoj najmanje godinu dana bez prekida do dana održavanja referenduma". Da li je točno da odredba članka 5. glasi tako kako sam sada pročitao? Nije. Jer je 2007. godine Ustavni sud po službenoj dužnosti samostalno pokrenuo postupak ocjene ustavnosti ove odredbe i ukinuo dio odredbe članka 5. citiram iz odluke Ustavnog suda, a koja glasi: "koji imaju prebivalište i prebivaju u Republici Hrvatskoj najmanje godinu dana, bez prekida do dana održavanja referenduma". I u uvodnom tekstu ocjene stanja, gospodin Palarić se je pozvao na "Narodne novine", 33/96. i 92/01. ali ne i na odluku Ustavnog suda koja nije priložena materijalima. Kako glasi stavak 1. članka 5. Zakona o referendumu? Tako kako piše u priloženom materijalu ili kako je odlučio Ustavni sud 2007. godine. E sada molim za pažnju i gospodina potpredsjednika Šeksa. Nakon što je Ustavni sud ukinuo dio odredbe stavka 1. članka 5. u Zakonu o referendumu ostaje sljedeća odredba. A to je stavak 2. članka 5. Citiram: "birači iz stavka 1.", dakle to su oni koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj najmanje godinu dana prije referenduma, dakle "birači iz stavka 1. ovog članka imaju pravo sudjelovati na referendumu i ako se u vrijeme održavanja referenduma zateknu izvan granica Republike Hrvatske na način da se izjašnjavaju u diplomatsko-konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske u državama u kojem su se zatekli ili na koji drugi način određen zakon". Ovo "i ako su se zatekli" može biti stilska figura. Ali ostaje u zakonu, zato što je ta odredba bila vezana na odredbu stavka 1. kada je vrijedilo ono da na državnom referendumu pravo glasa imaju samo državljani koji imaju prebivalište godinu dana prije toga na teritoriju Republike Hrvatske. Ali 'ajmo dalje. Što još u Zakonu o referendumu ostaje? Članak 26. Vlada ne predlaže da ga se mijenja. Citiram važeće odredbe članka 26. "glasovanje na državnom referendumu obavlja se u pravilu na glasačkim mjestima u Republici Hrvatskoj", dalje "iznimno od ove odredbe stavka 1. ovog članka hrvatski državljani koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, a zateknu se u vrijeme održavanja referenduma izvan granice Republike Hrvatske, glasovati će u diplomatsko-konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske u državama u kojima su se zatekli na taj dan" Opet odredba i rješenje koje je bilo podneseno u stavku 1. članka 5., koji je pravo glasanja na referendumu davao samo državljanima Republike Hrvatske koji imaju prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske. Kada je Ustavni sud svojom odlukom ukinuo nastavak ili drugi dio te rečenice ostala je odredba na državnom referendumu imaju pravo sudjelovati hrvatski državljani. Sve ostale odredbe koje su bile podešene ranijoj odredbi stavka 1., članka 5. ostavili ste u zakonu o referendumu. Pa tako biračka mjesta za državni, na referendum, inozemstvo možete otvoriti iznimno i samo za one koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj a taj dan se zateknu u nekoj drugoj državi. Ako se sada radi usklađenje zakona kako to da niste ponudili da se uskladi zakon sa odlukom Ustavnog suda iz 2007. godine. Nadalje, članak 8.e, kada birači traže referendum osim imena, prezimena i adrese moraju davati i JMBG. Pa zar nije zakonom propisano da krajem ove godine JMBG odlazi u povijest i da ga zamjenjuje OIB. Čemu funkcija OIB-a odnosno osobnog identifikacijskog broja ako na referendumu još uvijek inzistiramo na jedinstvenom matičnom broju građana? Dakle, ja kao zastupnik na ove odredbe, izmjena i dopuna ne mogu podnijeti amandmane jer se oni sada ne mijenjaju. Ali možda netko drugi može intervenirati, pa Vlada svojim amandmanima izvršiti ispravke po meni ove strahovito bitno u Zakonu o referendumu. I ne znam zašto se usklađenje radi samo sa Zakonom o lokalnim izborima i DIPU-a a ne i sa odlukom Ustavnog suda koja je donijeta prije dvije godine. Zašto uostalom odmah nakon objave odluke Ustavnog suda u Narodnim novinama, Vlada nije predložila usklađenje svih odredbi zakona koje su nužne da bi se takva odredba sadašnjeg članka 5. mogla u praksi provoditi. Uvijek kada ćemo raditi na brzinu, uvijek kada se ne čuju dobronamjerna upozorenja iz redova oporbenih zastupnika imamo ovakva rješenja a na kritike se ljutite. Svaka iole ozbiljnija kritika doživljava žamor, viku, galamu, nepozdravljanje, okretanje glave. A samo želimo da ne moramo jedan te isti zakon pet puta popravljati u stvarima koje su stare dvije ili tri godine. I u čemu je problem? Ja naprosto ne razumijem. Ne vjerujem da ured državne uprave i Vlada nije znala za odluku Ustavnog suda. Popravljati ćemo još jedanput taj zakon. I sada zamislite da Slovenci odblokiraju pregovore i da referendum moramo raspisati još u ovoj godini sa ovakvim zakonom, sa ovakvim zakonom. Ako je gospodine državni tajniče od vas i od vas previše je. Hvala.
Gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću se u svojoj raspravi vrlo kratko jer je sve već rečeno osvrnuti samo u odnosu na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa i obnašanju javnih, javnih dužnosti. Naime, ovim zakonom djelomično se zakon usklađuje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Ali također se njime unose još neke poboljšice i neke odredbe koje doprinose većoj transparentnosti i većem nadzoru javnosti u obnašanju, u obnašanju javnih dužnosti. Naime, moram ovdje reći, evo svi državnog tajnika kude, ja ću nešto reći u obranu državnog tajnika, a poglavito u odnosu na ono što je govorio gospodin predsjednik Nacionalnog vijeća za provedbu strategije borbe protiv korupcije. A to je bilo primjedba na uključivanje članova poglavarstva lokalne i područne samouprave u Izmjene zakona o sukobu interesa, koji je izmijenjen ne zaboravimo u svibnju 2008. Moram reći da te izmjene zakona su bile posljedica smjernica iz izvješća o napretku Europske unije. Bile su smjernice eksperata Europske unije koji su tražili i koji su sugerirali da se odredbe Zakona o sprječavanju sukoba interesa prošire svakako i na lokalne i regionalne dužnosnike, kao i na čelnike tvrtki u vlasništvu države iz razloga što se to smatra javnim vlasništvom. Može se postaviti pitanje da li se tada znalo da poglavara neće biti, znalo se, ali u trenutku donošenja toga zakona to su bili lokalni i regionalni dužnosnici, to su bile dužnosti na kojima se procjenjivalo da postoji mogući korupcijski rizik i stoga su oni tada uključeni u krug dužnosnika na koje se odnosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa. O tome da li su oni to učinili brzo i na vrijeme pa da bi bilo smisleno dakle, prije nego je stupio na snagu, prije nego su stupili na snagu drugi zakoni, o tome možemo razgovarati, o tome da li je to tijelo dovoljno brzo i učinkovito, učinkovito radilo, to je druga stvar. Ali najmanje što možemo diskutirati, što možemo očekivati poglavito od nas i onih svih koji se moramo boriti protiv korupcije da govorimo o višku transparentnosti. Dakle, nema viška transparentnosti. Dužnosnici koji su tada bili dužnosnici su podnijeli svoje imovinske kartice i ja mislim da je to dobro. Sada ih formalno iz toga zakona moramo izbrisati obzirom da stupanjem na snagu ovih drugih zakona poglavarstvo više neće postojati. Nadalje, smatram da je dobra odredba da se eksplicite utvrdi da će i zamjenik predsjednika povjerenstva za sukob interesa biti iz redova uglednih građana, javnih djelatnika itd., dakle, ne iz reda zastupnika. I to je kao što sam rekla, jedan daljnji korak u osiguranju nadzora javnosti nad obnašanjem javnih dužnosti. Evo, iz toga razloga ja mislim da ovaj zakon, njegovo donošenje treba podržati, jednako kao što je bilo nužno i tada u svibnju prošle godine donijeti onakav zakon kakav je onda izglasan. Hvala lijepa.
Hvala. Nekoliko replika. Prva, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, meni je jasno zbog čega vi trebate stati u obranu državnog tajnika. Ali doista za to nema razloga jer državni tajnik bi prije svega trebao raditi po zakonu, uostalom zato i prima dobru plaću. Međutim, evo cjelokupna ova rasprava, pa čak evo sada i ova odluka Ustavnog suda pokazuje da je on osoba koja je trebala predložiti Vladi zakon, Vlada Saboru ali očigledno nije sagledao sve elemente čitavih ovih paketa zakona, djelokruga lokalne samouprave i očigledno on ni ne pozna funkcioniranje lokalne samouprave. A uostalom i čitav njegov rad do dan danas govori o tome da je doista vrijeme da čovjek ode kući, razmisli dobro da li je ovo posao za njega, jer očigledno ovakvim prijedlozima zakona šteti čitavoj Republici Hrvatskoj, a i rješenjima koje je napravio, smijenio je nekoliko lokalnih vlasti koje je izabrao narod, a ne vijećnici koji su kupljeni. Samo podsjećam na dva elementa, a to je Đakovo. I drugo je rješenje o Zadru kada je trebalo i lista SDP-a dobiti jednaki broj vijećnika kao lista HDZ-a. Tada je u svom rješenju napisao da birački spiskovi u Zadru nisu bili sređeni. No, ja sad postavljam pitanje kako su uopće provedeni i kako su priznati ti izbori 2005. godine. Gospodine Palariću, ja vas doista molim prije nego što vas predsjednik Vlade na pritisak ne samo Sabora nego i hrvatske javnosti smijeni da sami podnesete ostavku jer ovo nije posao za vas.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodine zastupniče, ja nemam potrebu niti smo ni vi ni ja oni koji će ovdje sada razglabati o ostanku gospodina Palarića na njegovoj dužnosti ili ne. Ja sam samo pojasnila da uključivanje u izmjene zakona iz 2008. Zakona o sukobu interesa nisu bile Palarićev hir već su bile jedna od mjera provedbe Programa borbe protiv korupcije 2006/2008. godine u skladu sa smjernicama i napucima iz Izvješća o napretku Europske komisije. Dakle, toliko o tome, a to dakle još je bilo tu niz stvari koje ste iznijeli o Zadru. Ja ne znam po kojem zakonu, koji to zakon kaže da jednako zastupnika mora imati i SDP i HDZ. Kako i od kuda to iščitavate, pa što bi to trebalo bit da Palarić o tome odluči da će dat svima jednako. Valjda su to građani na izborima rekli tko će i što nakon izbora, koliko će vijećnika imati u gradskom vijeću. Prema tome, jednako tako svi trebaju izaći na izbore lokalne ili parlamentarne, doći u poziciju da formiraju Vladu, da ta Vlada odlučuje o onome o čemu treba odlučivati. Hvala.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo i ja ću govoriti o dijelu sukoba interesa. Kolegica Lovrin je rekla da to nije bila samovolja gospodina Palarića nego je on poštovao prijedloge koje je iznijela Europska komisija, a bilo je još puno raznih prijedloga Europske komisije koji se nisu primijenili kada je riječ o sukobu interesa i sprječavanju sukoba interesa, a primijenjen je onaj koji je najsporniji. Evo ja ću vam citirati Konvenciju UN-a iz 2005. zaključke OECD-a iz 2008. koji kaže da kad je riječ o boljem sprječavanju sukoba interesa mogućnost provedbe regulative sukoba interesa kada je riječ o državnim dužnosnicima obrnuto je razmjerna krugu dužnosnika na koji se oni odnose. Dakle, mi smo odlukom o uključivanju članova poglavarstva iako smo znali da se poglavarstva ukidaju zapravo dobili povjerenstvo za zamagljivanje sukoba interesa. I mene zaista zanima neka nam gospodin Palarić iznese podatke u koliko je poglavarstava u 555 jedinica lokalne samouprave primijenjen ovaj zakon u proteklom periodu.
I sljedeća replika gospođa zastupnica Ingrid Antičević- Marinović.
Slažem se kolegice s vama što ste rekli da treba prihvatiti ovaj zakon. Žalosno je to što to nismo učinili onda kada je trebalo kao jedan paket, a ne ovako se Vlada prisjeća, tu i tamo se sjeti pa nam donese ovdje. To je neozbiljno prema saborskim zastupnicima, to je neozbiljno prema jedinicama lokalne samouprave, prema ljudima, prema građanima. Kolegica brani nešto neobranjivo. To je neobranjivo i rekla je da bi ona ipak obranila gospodina Palarića. Njega brane njegova djela, a mi zaista već ovdje trebali osnovati udrugu o lokalnim samoupravama koje su žrtve djelovanja gospodina Palarića. To ispočetka, u prošlom mandatu je to bilo već prikriveno. Sad je to otvoreno i to je nešto do te mjere takva jedna politizacija djelovanja osobe koja je na čelu tog ureda koji bi trebao bdjeti i toliko ravnopravno, toliko neovisno o tome koja je politička garnitura gdje na vlasti.
Kolegice ograničite se molim vas! Ovdje nije riječ o državnom tajniku nego je riječ o ova dva zakona.
U Hrvatskoj je riječ o bezakonju o tome je riječ.
Završni osvrt državni tajnik Antun Palarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Tu ispada iz ove rasprave da sam ja jako moćan čovjek i da mogu na svoju ruku mimo sudova, mimo raditi što me volja i krojiti sudbinu lokalne samouprave. Zaključak onih koji promatraju lokalnu samoupravu u Hrvatskoj to jest Međunarodne zajednice, zaključak onaj koji promatraju sve što se događalo na polju zaštite prava nacionalnih manjina, reforme političkih sustava, reforme državne uprave je da je posao dobro odrađen. Gospodo nema više kritika iz Europske unije da trebamo provoditi reformu državne uprave već nastaviti borbu protiv korupcije i ciljano se posvetiti nekim problemima. Ocjena misije OESS-a o zaštiti prava nacionalnih manjina je izvrsna. Zatvorili smo poglavlja, zatvorili smo misiju. Ocjena Vijeća Europe koje je provelo monitoring nad lokalnom samoupravom u Hrvatskoj izvanredna, svi sporovi koji su bili osim u jednom u Oroslavju su završili na sudu tako da je sud podržao odluke Središnjeg državnog ureda i naravno da svatko može mislit o sudionicima javnog života što hoće. Evo, čujemo i riječi koje možda i nisu primjerene Parlamentu, ali molim. Međutim, hrvatska lokalna samouprava funkcionira, ona dobro funkcionira i desetke godina sam ja potrošio radeći na stvaranju lokalne samouprave od prvih onih zakona davne '92. godine kada još lokalne samouprave u Hrvatskoj nije bilo. Od prvih izbora za članove predstavničkih tijela, prvog područnog ustroja i cijelog ovog razvoja osim jednog kratkog perioda kad se nije Bog zna što događalo. Ali naravno da nitko nije vječan i da nekad je odlazak sa funkcije i olakšanje tog velikog tereta odgovornosti jer eto, netko ima percepciju da ja doista samostalno krojim sve što se događa. Tu postoje čitavi sustavi kontrole, postoje i iznad ureda Upravni sud i iznad Upravnog suda Ustavni sud i više-manje u Hrvatskoj sve odluke su bile potvrđene od strane sudskih instanci. Ja bih se sad osvrnuo na zakone. Gospodin Lesar je otišao. On je kritizirao članke koji se ne mijenjaju, koje je Ustavni sud djelomično ukinuo. On je ukinuo sve ono što je bilo suvišno i sve što je ono ostalo je dovoljno da bi se Zakon o referendumu mogao provesti i to je, a što se tiče kritika da smo uveli poglavarstvo u Zakon o sprječavanju sukoba interesa, to je gospođa zastupnica koja je bila tada ministrica jasno rekla da je to bio jedan od zahtjeva međunarodne zajednice i da smo mi kao doprinos borbe protiv korupcije to ugradili u zakon da se primjenjuje dok se primjenjuje. Tada sam rekao da, poglavarstava neće biti, ali ih ima godinu dana pa ćemo godinu dana na njih primjenjivati zakon. I još otvoreno pitanje odnosa naknade koju će dobivati članovi povjerenstva u odnosu na plaću državnih službenika i namještenika. To doista Vlada neće predlagati Saboru određivanje visine naknade. Sabor će to sam odrediti i vjerojatno će voditi računa da naknada bude primjerena radu koji imaju članovi povjerenstva. Zahvaljujem svima onima koji podržavaju donošenje ovih zakona. Nema nikakvog šlamperaja u radu Vlade u pogledu provedbe velike reforme lokalne samouprave, velike za koju je ova Vlada imala snage i koja otvara niz pitanja i nepoznanica, a naravno da se negdje još spominje poglavarstvo, ali se norme i konzumiraju. Postoji u Zakonu o izboru članova predstavničkih tijela nespojivost funkcija članstva u predstavničkom tijelu i u poglavarstvu. Naravno kad poglavarstvo prestaje postojati da je ta norma time konzumirana i ne treba zbog toga, zbog nečega što ne proizvodi nikakve učinke i pravne posljedice ići mijenjati zakon samo zbog toga. Hvala vam lijepa.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Imam, pa mogao bih ispraviti sve, ali imam tri ispravka. Gospodine Palariću, nije istina ovo da smo mi rekli da ste vi moćan čovjek. Iz čitave ove rasprave bi se moglo svesti na to da ste vi poslušan čovjek, odnosno poslušnik jer izvršavate isključivo naloge Vlade. Ja bih vas zamolio da budete toliko parlamentarni i da stisnete, dignete ove pločice pa se javite za riječ. Druga, nije istina da su sva vaša rješenja bila ispravna, da su ih potvrdili Upravni i Ustavni sud. Sjetite se samo slučaja Osječko-baranjske županije. Samo se tog slučaja sjetite. I na kraju u svakom slučaju ovdje se ne radi o nikakvom šlamperaju, ovdje se radi o potpunom diletantizmu jer imate još niz zakona koji su trebali biti objedinjeni i zajedno danas doneseni jer su to također ti zakoni o nadležnosti lokalne samouprave.
I gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Ja bih iskoristila ispravak netočnog navoda i ispravila državnog tajnika koji je rekao da je ocjena bila izvanredna. Ja ću reći da je ocjena bila odlična budući da sam potpredsjednica Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe u kojem je na plenarnoj sjednici pred 360 lokalnih čelnika i 46 zemalja članica Vijeća Europe, ocijenjena stanje lokalne demokracije u Hrvatskoj, a izlagao je o njoj upravo državni tajnik, gospodin Palarić. Odličnim, ispravljam navod da je bilo izvanredno jer ne bi bilo od mene korektno prešutjeti koja sam tamo sjedila i čak predvodila tu sjednicu ne reći, ako je Vijeće Europe ocijenilo stanje lokalne uprave i samouprave odličnim, ako je prethodilo tome godinu dana monitoringa i praćenja po svim jedinicama lokalne uprave i samouprave i gdje je oporba, uvjetno rečeno u odnosu na centralnu vlast i ova druga, HDZ-ova vlast, znači bilo je vrlo, vrlo pomno promatrano što se to u Hrvatskoj događa i u Vijeću Europe u Strasbourgu u kongresu je odličnim ocjenjeno rad lokalne uprave i samouprave, a samim time i Središnjeg državnog ureda. Zbog toga sam ispravila navod od izvanredno na odličan.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15,00 sati sa objedinjenom raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o prijevozu linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama i javnim cestama.
8. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne i regionalne samouprave. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 284. predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave ovaj amandman je prihvaćen na temelju članka 169. Poslovnika, postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem dakle, na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne, regionalne samouprave. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103. glasa prihvaćen ovaj zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo sjednicom i objedinjenom raspravom o - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 288 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 292 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 286 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pomorstvo, promet i veze, lokalnu i područnu samoupravu. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu i područnu samoupravu i Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Branko Bačić će dodatno obrazložiti prijedlog zakona.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, ja ću dati uvod za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama, o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama i o izmjenama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, dok će kolega Perović zakon koji se odnosi na izmjenu Zakona o javnim cestama. Dakle, s obzirom da je Hrvatski sabor 2007. godine donio Zakon o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba, a nakon toga jasno zbot provedbe samih izbora izmjenu Zakona o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi kojim zakonima su praktično ukinuta županijska, gradska i općinska poglavarstva. Trebalo je i u ova dva zakona koja sam malo prije napomenuo napraviti intervenciju na način da se poslovi koji su u tim zakonima bili u djelokrugu rada županijskih, gradskih, odnosno općinskih poglavarstava povjere ili nositelju izvršne vlasti dakle županu u županijama, odnosno gradonačelnicima odnosno načelnicima u jedinicama lokalne samouprave odnosno u gradovima i u općinama. Mi smo se u Vladi vodili sljedećom vodiljom kako i na koji način poslove koji su do sada bili u djelokrugu rada poglavarstava prepustiti županima, odnosno županijskim skupštinama ili gradonačelnicima odnosno gradskim vijećima ili načelnicima odnosno općinskim vijećima. Naš je stav bio dakle da svi oni poslovi koji proizvode posljedice na duže vremensko razdoblje i predstavljaju poslove upravljanja pomorskim dobrom, dakle kao što su davanje koncesija, produžavanje koncesija, odlučivanje o statusu lučkog područja, utvrđivanju statuta kojima su definirani poslovi pojedinih lučkih uprava, osnivanju lučkih uprava itd. koje su do sada bile u nadležnosti županijskih poglavarstava da se prepuste županijskoj skupštini. Dakle, svi oni poslovi koji se odnose na koncesioniranje, upravljanje, davanje koncesija, produžetak koncesija itd. koji dakle podrazumijevaju upravljanje pomorskim dobrom da se prepuste predstavničkim tijelima. A kada su u pitanju operativni poslovi, tekući poslovi, kada se odnosi na poslove izvještavanja Središnjih državnih tijela o statusu pomorskog dobra da ti poslovi onda budu prepušteni županima, odnosno u ovisnosti jasno o nadležnosti gradonačelnicima odnosno načelnicima. Takav isti kriterij bio je odlučujući i kada smo promišljali izmjene Zakona o prijevozu u linijskom povremenom obalnom pomorskom prometu gdje smo također županijskim skupštinama prepustili poslove koji su do sada bile u nadležnosti županijskih poglavarstava, odnosno gradskim i općinskim vijećima poslove koji su bili u djelokrugu gradskih, odnosno općinskih poglavarstava na način dakle da je odlučivanje o pojedinim linijama koje povezuju hrvatske otoke, o broju tih linija, o njihovoj učestalosti, o financiranju. Dakle, o svim tim poslovima koji na duže vrijeme reguliraju i utvrđuju odnose u toj djelatnosti, dakle pomorskog povezivanja hrvatskih otoka, da budu prepušteni županijskim skupštinama. Stoga evo, stoga smo upravo na taj način i predložili izmjene ova oba zakona i predlažemo dakle da ih Sabor i usvoji. Hvala.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo. Ah da, imamo i treći zakon budući da, da. Treći zakon državni tajnik gospodin Ivica Perović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Na klupe ste dobili znači Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama. Hrvatski sabor je na sjednici 5. listopada 2007. godine donio Zakon o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba koji je objavljen u “Narodnim novinama“ br. 109/2007. Pozivom na navedeni zakon izvršene su izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj i regionalnoj samoupravi u “Narodnim novinama“ 33/01., 60/01., 129/05., 109/07. i 125/08. kao temeljnog zakona kojim je uređen sustav lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj, te ovlasti i nadležnosti tijela lokalnih i područnih (regionalnih) jedinica. Rečenim zakonom ukinuta su općinska, gradska, odnosno županijska poglavarstva, a njihove ovlasti povjerene su neposredno izabranim općinskim načelnicima, gradonačelnicima i županima. Kako je sukladno navedenom, sve posebne zakone za pojedina područja iz nadležnosti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave potrebno uskladiti sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi to je bilo potrebno izmijeniti odredbe važećeg Zakona o javnim cestama u “Narodnim novinama“ objavljenih znači 180/04., 82/06., 138/06., 146/08. i 152/08. Istim je zakonom propisano da je trgovačko društvo ustanova, odnosno upravno tijelo Grada Zagreba koje upravlja javnom cestom, izdaje uvjete za izgradnju priključka i prilaza na javnu cestu unutar građevinskog područja grada samo uz prethodnu suglasnost gradskog poglavarstva. Jednako tako propisano je da upravno tijelo Grada Zagreba na temelju odluke gradskog poglavarstva za županijske i lokalne ceste na području Grada Zagreba obavlja poslove građenja i rekonstrukcije iz članka 14., održavanje iz članka 18. te ostale poslove upravljanja iz članka 22. istog zakona. Znači iste navedene ovlasti prenose se ovim prijedlogom zakona na gradonačelnika u članku 33. stavku 3., a u članku 61., znači stavku 1. prenose se sa gradskog poglavarstva na gradsku skupštinu. Slijedom navedenog, predložene izmjene Zakona o javnim cestama predstavljaju usklađenje sa nerečenim Zakonom o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi na način da su ovi poslovi preneseni kao što sam rekao. Slijedom navedenog predlaže se Hrvatskom saboru da usvoji predloženi tekst izmjena Zakona o javnim cestama. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Za pomorstvo, promet i veze? Za lokalnu i područnu samoupravu? Otvaram raspravu. Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Puno puta smo danas čuli o čemu se radi i zaista nema potrebe opet to ponavljati. Pa ću i ja, iako su tri točke predmet objedinjene rasprave, vrlo kratko sve tri. U ovoj prvoj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prijevozu linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Radi se zapravo o tome da u svim prijedlozima gdje su odlučivala županijska poglavarstva, sada se to prepušta županijskog skupštini jer poglavarstva se gase, a gdje su odlučivala općinska i gradska poglavarstva, sada odlučuju općinska i gradska vijeća jer je to temeljna naša odrednica opredijelili smo se za neposredni izbor i ovo usklađujemo sa tim neposrednim izborima, dakle tu nema dvojbe. Zamjena je da se bivše izvršno tijelo sada umjesto njega donosi predstavničko tijelo, bilo na županijsko, bilo općinsko ili gradskoj razini. U ovom drugom današnjem prijedlogu, odnosno sadašnjem što se raspravlja, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Ne radi se o tome da svaku dosadašnju ovlast poglavarstva preuzima skupština, odnosno vijeće, već ima i nekoliko situacija u kojima tu nadležnost preuzima župan, odnosno gradonačelnik ili načelnik. Iz ovoga se vidi, da sad ne umaram vas i ne čitam članak po članak, da veliku većinu ovlasti dosadašnjeg poglavarstva i zapravo sve važnije ovlasti preuzima predstavničko tijelo. Dakle, ili županijska skupština ili općinsko i gradsko vijeće, dok tek u nekoliko manje, pa skoro bi se moglo reći sporednijih odlučivanja prepušteno je da odluku donosi župan, odnosno načelnik ili gradonačelnik. I mislim da je to u ovom prijedlogu dobro izbalansirano i raspodijeljeno i da to treba podržati. I u ovom trećem Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama radi se doista o dvije kratke izmjene gdje trgovačko društvo ustanova, odnosno upravno tijelo Grada Zagreba koje upravlja javnom cestom izdvaja uvjete za izgradnju priključaka i prilaza na javnu cestu unutar građevinskog područja grada samo uz prethodnu suglasnost umjesto gradskog poglavarstva, sada gradonačelnik, tako je. I na drugom mjestu, u drugom članku 41. upravno tijelo Grada Zagreba na temelju odluke umjesto gradskog poglavarstvo, ovaj put gradske skupštine za županijske i lokalne ceste na području Grada Zagreba obavlja poslove građenja i rekonstrukcije iz članka 14. itd. Tako da smatramo da su i ove dvije podjele dobro učinjene i da pred ove neposredne izbore sve ove prijedloge izmjena treba uskladiti i usvojiti kako bi mogli se izbori provesti i normalno funkcionirati. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče hvala, članovi Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici i saborske zastupnice. Javio sam se za riječ samo da bi izrazio svoju potporu Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, s Konačnim prijedlogom zakona. I čini mi se da je vrlo racionalno i razložno predloženo da se u prijenosu prilagodbi … [[Govornik se ne razumije.]] ispričavam se, nisam vidio. Strugao sam ovo, nisam vidio. Ispričavam se svima što sam malo nervozan, ali mi je barem rasprava trajala duže. Htio sam samo kazati da podržavam jednu distinkciju koja je napravljena i koja mi se čini izuzetno važna u ovome da sve ono što se prenosi sada u novom rasporedu da se razlikuje nešto što je bitno, da se odluke koje se donose na duže vremensko razdoblje koje predstavljaju na određeni način poslove upravljanja, primjerice davanja koncesija na pomorskom dobru prilikom uklanjanja poglavarstva povjeravaju predstavničkom tijelu, predstavničkom tijelu jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, a da se samo oni operativni poslovi provedbe povjeravaju županu, odnosno općinskom načelniku i gradonačelniku. Mislim da je ova jedna distinkcija vrlo dobra, korisna, prava i da će se u praksi pokazati kao vrlo dobro rješenje. Zahvaljujem i ispričavam se na onome šumu.
Hvala lijepa. Šumova više neće biti. Šumi, šumi javore. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo, znamo da Vlada Republike Hrvatske naravno zajedno sa jedinicama lokalne i područne samouprave ulaže znatna financijska sredstva u modernizaciju državnih i županijskih ali i lokalnih morskih luka i pristaništa i to radi iz razloga povećanja i lučkih kapaciteta kvaliteta usluge ali i konkurentnosti. Prilika je ovo i podsjetiti se da su u proteklom razdoblju obnovljene mnoge luke i pristaništa znači i od državnog, županijskog ali i od lokalnog značaja, da je obnovljena flota Jadrolinije i da je bitno povećan broj trajektnih linija na čak 110 tisuća nautičkih milja. Zašto ovo spominjem? Iz razloga jer su ovo bile osnovne pretpostavke kojima je bitno povećana povezanost otoka s kopnom, uvedene su nove noćne linije a time i kvaliteta i prijevoza i života naših otočana. Jedinice lokalne i regionalne samouprave sudjelovale su izravno u mnogim odlukama vezanim uz ovu problematiku. I kroz ovo usklađenje Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu vidi se velika uloga jedinica i lokalne i regionalne razine u ukupnom znači i planiranju i realiziranju mnogih projekata u ovom segmentu. Ovo usklađenje odnosi se kao što smo već čuli u prvom redu na prijenos ovlasti i nadležnosti sukladno Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi a vezano je uz članak 8. kojim je regulirano usklađivanje županijskih i međužupanijskih ovlasti, u utvrđivanju županijskih i međužupanijskih linija. Članak 9. se odnosi na lokalne linije, članak 10. linije drugog značaja, članak 17. mogućnost proširenja ali i kreiranja prijevoza, članak 26. odnosi se na koncesije za linije i županijskog i lokalnog značaja i članak 30. kojim je regulirano članstvo u stručnim povjerenstvima. Ovim usklađenjem zakona daju se veće ovlasti gradonačelnicima i županima ali naravno u kreiranju čitave razvojne politike vezano uz ovo područje. Veće ovlasti se daju i skupštinama i županijskim skupštinama i vijećima i tu ću se složiti, to je osnovni razlog zašto ću i podržati ovaj prijedlog zakona, to je da iz ovog prijedloga da se ovlasti za koncesioniranje prenose sa županijskih poglavarstava ne na župana nego na županijske skupštine odnosno ne na gradonačelnika nego na gradska vijeća. Evo, to je osnovni razlog iz kojeg podržavam ovo usklađenje zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U jednom bih podijelio zadovoljstvo sa kolegicom Marinović kada govori o poboljšanju uvjeta prijevoza dakle putnika i vozila na otoke. Doista vidljiv je značajan napredak i u broju linija i u brodovima, pa i u lučkoj infrastrukturi. Želio bih ipak upozoriti na jedan slučaj koji se tiče obnove odnosno trajektne linije između Sumartina i Makarske. Naime, tamo je prošlo ljeto premijer otvorio novo pristanište, dakle modernije pristanište u Sumartinu. Međutim, na drugoj strani je ostalo pristanište u Makarskoj odnosno nije se ništa po tom pitanju napravilo, tako da ponovo novi brodovi tamo ne mogu voziti i ponovo vrlo često je ta linija u prekidu zbog bure. Ja znam da grad Makarska nema neko veliko mišljenje o tome da u centru grada bude trajektno pristanište, znam da pokušava naći lokaciju gdje bi ono moglo biti. Međutim, ukoliko se tamo nešto na toj strani ne napravi i ovo ulaganje u ovu luku ostat će ustvari jedno ulaganje koje ustvari nije bilo toliko potrebno ukoliko ono ne donese poboljšanje u novom brodu koji bi tamo vozio a neće moći voziti dok se u Makarskoj ne popravi luka. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Možda ću malo biti konkretnija. Znači, gospodine Bauk obnovljene su znači zaista mnoge luke i mnogo je dobrih primjera, u proteklom razdoblju 54 luke su a jedna ova o kojoj govorite je navodno sporna, nema drugu stranu ali iz informacija kojima ja raspolažem Makarani ne žele luku u samoj Makarskoj, žele izmještanje iz ne znam kojih razloga, i to je razlog zašto se ne radi, zašto nije dovršen ovaj projekt. A o tome smo već i do sada govorili u ovom domu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimir Gulić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću se osvrnuti od ovih tri predloženih izmjena zakona najviše na Zakon o javnim cestama. Svi znamo da ne ponavljamo da ovaj prijedlog izmjena Prijedloga zakona o cestama usklađujemo sa novim Zakonom o izboru u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi gdje upravo mjesna poglavarstva zamjenjuju načelnici, gradonačelnici i župani. Ja ću reći nešto o javnim cestama, možda konkretnije o županijskim cestama koje su segment javnih cesta, spadaju u segment javnih cesta. Svi znamo da svakodnevni život su nam uz naše državne auto-ceste i državne ceste neophodne i naše županijske ceste po kojima se prema nekakvim podacima koje imam ja za Županiju zagrebačku odvija gust promet. Moram reći da te naše županijske ceste pogotovo u Zagrebačkoj županiji a sigurno i cijeloj kontinentalnoj Hrvatskoj gdje su bile jake zime poslije ove jake zime su u još lošijem stanju nego su bile prije, pa mislim da bi trebalo sigurno voditi brigu o njima a pogotovo pošto dolazim iz Zagrebačke županije moram reći da je tu stanje specifično jer znamo da sav promet koji se odvija oko grada Zagreba prolazi kroz Županiju zagrebačku i na taj način uveliko opterećuje te naše županijske ceste. Pa samo ću iznijeti evo par podataka da Županijska uprava za ceste Zagrebačke županije ima pod ingerencijom tisuću 543 kilometra, da prosječni godišnji dnevni promet na … [[Govornik se ne razumije.]] županijskim cestama iznosi 4,5 tisuće vozila na dan što je tri puta više od prosjeka Republike Hrvatske koji iznosi tisuću i 500 vozila na dan. I to je posljedica normalno okruženja Zagrebačke županije kao prstena oko grada Zagreba. I u svojoj jednoj raspravi o javnim cestama, evo sada državni tajniče opet uvijek to pokušavam naglašavati, dolazim iz lokalne samouprave i upoznat sam sa problemima, mislim da bi trebalo malo voditi računa oko nekakvih stvari, znači da se osiguraju evo od stane ministarstava i dodatna sredstva za županijske ceste. Evo, konkretno Zagrebačka županija tj. županijska uprava cesta Zagrebačke županije uložila je u proteklih 7 do 8 godina nekakvih preko 500 milijuna kuna u održavanje tih županijskih i lokalnih cesta, a da bi se stanje poboljšalo i da bi te ceste bile na neki način u skladu sa Zakonom o javnim cestama i u skladu sa Zakonom o sigurnosti prometa na cestama trebalo bi uložiti još dodatnih bar 800 milijuna kuna prema procjeni Županijske uprave za ceste. Ja mislim da bi trebalo malo voditi brige i trebalo bi po meni odrediti novu preraspodjelu sredstava iz 60 lipa za litru goriva, pa da jedan dio tih sredstava se preusmjeri na županijske ceste, bar nekakvih 30, 40%. Jer evo prema ovim podacima koje sam iznio, evo županija Zagrebačka od ima strahovito veliki promet upravo zato jer je prsten Grada Zagreba. Evo, to je moja sugestija. Što se tiče ove rasprave o javnim cestama nije se imalo pošteno što reći oko izmjene zakona, ali evo iskoristio sam ovu priliku da vam sugeriram na probleme županijskih uprava koje su velike, a to moram naglasiti sigurno su daleko veće u kontinentalnoj Hrvatskoj gdje je jaka zima. Znamo što se događa poslije svake jake zime, da nam se otvaraju udarne rupe, da ceste postaju mrežaste, da nisu jednostavno više za upotrebu i za sve te ceste je potrebna rekonstrukcija. Evo u svakom slučaju podržati ću ove izmjene Zakona o javnim cestama i uz ove određene sugestije. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Puljić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodo državni tajnici, gospođe i gospodo zastupnici. Odmah ću na početku kazati da ću podržati ove zakonske prijedloge, jer izmjene koje predlažu su zapravo usklađivanje sa Zakonom o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika i župana i gradonačelnika Grada Zagreba, te izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi, kojima su ukinuta općinska, gradska i županijska poglavarstva. Te njihove ovlasti treba zakonima povjeriti tijelima koja ostaju u novom sustavu lokalne i područne samouprave. Neposredno izabranim načelnicima, gradonačelnicima i županima ili općinskim i gradskim vijećima, županijskim skupštinama i Gradskoj skupštini Grada Zagreba. Nadležnosti koje su do sada pripadale poglavarstvima, a koje su proizvodile dugotrajnije učinke i u naravi su poslovi upravljanja, u načelu su prenesena na predstavnička tijela, dok nadležnosti u operativnim poslovima odgovarajućim zakonima su povjerene izravno izabranim načelnicima, gradonačelnicima i županima. To je bila formula i kriterij ove raspodjele. U Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, dosadašnje nadležnosti općinskog, gradskog i županijskog poglavarstva, a to su određivanje županijskih i međužupanijskih linija kojima se poboljšava pomorsko prometno povezivanje naseljenih otoka i naselja na kopnu uz prethodnu suglasnost Agencije za obalni linijski promet, te utvrđivanje lokalnih linija, donošenja odluka o koncesijama za županijske i lokalne linije itd. prenesene su na odgovarajuće predstavničko tijelo u novom sustavu lokalne samouprave što je dobro i logično rješenje. U Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, ovlaštenje županijskog poglavarstva da predlaže Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture da se morskom obalom smatra zbog određenih razloga uži dio kopna od zakonom definiranog, prenosi se u novom sustavu na izravno izabranog župana. Župan nadalje prema ovom prijedlogu predlaže skupštini da ovlaštenje za davanje koncesije povjeri gradu, odnosno općini obavezan je jedanput godišnje ministarstvu dostaviti pisano izvješće o broju izdanih koncesija za korištenje pomorskog dobra, stiče pravo predlaganja ministru promjenu razvrstavanja luka, pravo imenovanja predstavnika županije u upravo vijeće lučke uprave itd., a županijskoj skupštini su prenesene dosadašnje ovlasti županijskog poglavarstva, da donosi odluku o koncesiji za posebnu uporabu za objekte županijskog značaja, također za gospodarsko korištenje pomorskog dobra, da utvrđuje lučko područje za sve luke otvorene za javni promet županijskog značaja, kao i odluku za osnivanje luke uprave za luke županijskog značaja itd. Iz istih razloga usklađenja sa novim sustavom lokalne uprave i samouprave tj. zbog ukidanja poglavarstava, predložene su trećim zakonom izmjene koje se odnose na Zakon o javnim cestama. Prethodnu suglasnost za uvjete za izgradnju priključaka i prilaza na javnu cestu, ubuduće bi davao gradonačelnik, a odluku na temelju koje će obavljati se poslovi građenja i rekonstrukcije za županijske i lokalne ceste na području Grada Zagreba, umjesto poglavarstva donosit će Skupština Grada Zagreba. I da zaključim, podržavam sve ove izmjene, jer one omogućavaju da funkcionira od vrlo skorih izbora, da funkcionira novi sustav lokalne samouprave i područne samouprave bez poglavarstava. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kolega s pravom poziva i da se glasuje za ovaj prijedlog zakona. Naravno i kada se radi ovdje o koncesijama, mene je vrlo iznenadilo kako ovo prigoda nije bila ovaj zakon također, ovo normativno usklađenje kako nije došlo do toga a bilo je govora, iz Vlade su se čuli glasovi, kada bih ja na to skrenula pozornost, ali sada od toga opet ništa. Naime, da primarna koncesija koja je dana konkretnim osobama, kao socijalna koncesija, po tadašnjem postojećem zakonu nije se moralo odlaziti na natječaj, nije podlijegala natječaju. A sa ovim zadnjim izmjenama koje smo imali 15. 12. 2006. godine primarna koncesija pretvara se u dugoročnu, čak i na 50 godina i na takav način izigrava se natječaj. Mi smo nedavno donijeli Zakon o koncesijama, o javno privatnom partnerstvu, dakle, kao važan antikorupcijski paket zakona. Međutim, neshvatljivo je da na ovakav način produljuje se mogućnost na 50 godina koncesije koja je primarno dana radnicima, zaposlenicima u bivšim lučkim poduzećima kako bi u tom procesu privatizacije oni odlučivali o tome i zbog toga je bila dana primarna koncesija. I zato je dakle, ovakva mogućnost koju joj je zakon omogućio ali koju smo onda čuli obrazloženje da, ali treba suglasnost jedinica lokalne samouprave. Sada svugdje gdje je takva zakonska mogućnost dana jedinice lokalne samouprave daju odobrenje, odnosno donose takve prostorne planove u kojima ucrtavaju nove djelatnosti za primarno lučke poslove. I na taj način dolazi do privatizacije luka. Evo vidite na koji način. I to je nešto što mi moramo vidjeti. Ako se i onda nije mislilo a će se to dogoditi, iako ja u to čisto sumnjam, jer se paralelno onda i lokalna samouprava tome prilagodila, takvoj jednoj otimačini. Eto, ja sam očekivala da će se takve izmjene dogoditi i ovdje u ovom zakonu, da ćemo se vratiti na ono staro, dobro rješenje koje smo imali od 97. godine glede ove problematike. Hvala.
Molim.
Hvala na strpljenju.
Odgovor na repliku, gospodin Puljić.
Odgovor kolegici je vrlo kratak. Jasno nam je, ne samo iz ova tri zakonska prijedloga koja ovdje raspravljamo nego iz svih čini mi se 17, da su izmjene fokusirane samo na one izmjene koje se odnose na nadležnosti poglavarstva koje iščezava i koje treba rasporediti na institucije koje ostaju, a to su gradska vijeća, županijske skupštine, izravno izabran župan ili gradonačelnik. Izmjene bilo kakovih rješenja u meritumu bilo da se radi o koncesijama na pomorskom dobru, u lukama, ili o bilo čemu drugome, nisu se dirale i mislim da je zbog kratkoće vremena dobro da se fokusiralo samo ovo što je preduvjet da nakon vrlo skorih izbora naše lokalne samouprave budu mogle funkcionirati bez zastoja kao i što su do sada, po dosadašnjim zakonskim rješenjima.
Druga replika, gospodin zastupnik Borislav Matković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo kolega Puljić je apsolutno dakle istakao ono što je potrebito bilo istaknuti kod sva tri ova zakona spojena dakle, u jednu raspravu. Možda samo sa jednom napomenom, kolega Puljiću a onda se odnosi upravo na suradnju novoizabranih gradskih vijeća, odnosno načelnika, gradonačelnika i novo izabranih župana. Jer zapravo gradska vijeća odnosno skupštine, sada će dobiti na značaju više, prvenstveno kod dakle, pitanja donošenja četverogodišnjih planova ali i odobravanja određenih investicija koje zapravo će biti ograničene. Tako da se ne može govoriti o tome da će netko od gradonačelnika biti ono što pokušavaju neki ovdje danas kazati šerifi. Mislim neće biti nikakvi šerifi to je jedno. A s druge strane, ja sam mislio nešto reći o ovim koncesijama o kojima je govorila uvažena zastupnica gospođa Marinović. Naime, ja bih samo nadopunio na ovo vaše izlaganje da, imam osjećaj da ona zapravo ne shvaća da su koncesije nešto što je u interesu jedinica lokalne samouprave. Jedinica lokalne samouprave najbolje zna svoje potrebe. I zapravo jedinicama lokalne samouprave će ostajati novac i to nije nikakva otimačina, to je samo ubiranje i biti će ubiranje redovitih prihoda koje moraju ostajati u jedinicama lokalne samouprave jer se zapravo tamo koncesija ostvaruje a ne negdje drugdje. I prema tome, kolegica Marinović bi morala znati da je to nešto što je zapravo u interesu jedinica lokalne samouprave i najbolje je za njih i oni svoje potrebe najbolje znaju.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pokušati ću vrlo kratko se osvrnuti na dva od ova tri zakona koja se mijenjaju ovim prijedlozima, izmjena. Dakle, što se tiče Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, sjećam se pripremajući se za ovu raspravu, pogledao sam stenogram prošle rasprave u prošlom sazivu, to je bila dosta burna rasprava i na svu sreću ona je iznijedrila i to da su svi oni strahovi koji su bili tamo izrečeni ipak se nisu ostvarili, da je, da su učinci toga zakona za otoke i otočane bili više pozitivni i nadam se da će tako i ostati. Zbog čega ovo naglašavam? Naglašavam zbog toga što izražavam bojazan da se sadašnja. Obzirom na proračunska sredstva koja se izdvajaju za provedbu ovoga zakona da oni neće moći, naravno u kontekstu i krize i smanjenja proračuna da oni neće moći održati sadašnju razinu kvalitete prijevoza, dakle, i što se tiče naravno, što se tiče brodova i što se tiče subvencija itd.. Prema tome, mislim da se u tom smislu možemo ustavri nadati da neovisno od ovim izmjenama da se ovaj zakon nastavi provoditi. Što se tiče Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama mislim da je ustvari, očekujemo i izmjene ovoga zakona one su bile gospodine državni tajniče na sjednici otočnog vijeća i najavljene. Od tada je prošlo 3, 4 mjeseca međutim, još nismo dobili izmjene zakona. Naravno po meni ovo treba napraviti i podijeliti ovlasti županijskog poglavarstva između i gradskog poglavarstva između izabranih načelnika ili vijeća i skupština. Međutim mislim da ustvari pravi korak bi bio da se neke ovlasti sa županija prenesu, prenesu na jedinice lokalne samouprave. Naime, recimo prije 400 godina Dubrovnik je mogao za vrijeme Dubrovačke Republike odlučivati o svojoj gradskoj luci a danas to ipak može županija. Da ne ostanemo samo na velikim gradovima o jednoj poznatoj svjetskoj plaži, zlatni … [[Govornik se ne razumije.]] u Bolu i dalje odlučuje županija, ne odlučuje lokalna samouprava iako je upravo i o toj plaži i o njezinom gospodarenju njome ovisi ustvari život cijele te lokalne zajednice koja je bazirana na turizam. Mislim da i u sadašnjem, da i u sadašnjem zakonu postoji mogućnost da županija ovlast dodjele koncesije prenese gradu ili općini. Međutim, mislim da bi tu mogućnost trebalo staviti u obavezu bilo kao davatelja koncesije ili barem kao nekoga tko treba dati suglasnost. Treba dati suglasnost na nešto takvo. Inače sve ove izmjene zakona ustvari kod nas izazivaju dvije dileme. Naime, može se promatrati to dakle da se sa tijela koje je odlučivalo kolektivno ovlasti prenose na nekoga tko odlučuje individualno, dakle župana ili gradonačelnika, jer je on dobio veće ovlasti i da se prenose na drugo tijelo koje odlučuje kolektivno. I kad se tako gleda onda je ova podjela na neki način dobro izbalansirana. Međutim, kada se gleda i situacija da o nečemu odlučuje izvršna vlast i da se izvršnoj vlasti uzima jedan dio na račun predstavničkog tijela koji ne mora biti u suglasnosti, dakle sa izvršnom vlašću onda se postavlja pitanje a tko je vlast u toj jedinici lokalne samouprave. Zbog toga možda dolazi do nekih pitanja, dakle da li su se sve ovlasti trebale prenijeti na izabrane, dakle župane, gradonačelnike i načelnike. Osobno mislim dakle da u ovome dijelu pomorskog dobra da je bolje ipak malo javnije i kolektivno odlučivanje. No međutim, poštujući princip izvršne i zakonodavne vlasti ponovo postavljam pitanje da li će o najvažnijim stvarima u stvari neće odlučivati onaj koji je dobio mandat od građana, nego neko tijelo koje u stvari ga ne može i nitko do izbora pozvati na odgovornost. Iz toga razloga se mogu promatrati ove dileme, ali to je sad već stvar za jednu drugu raspravu i kao što je rekao gospodin Puljić nema vremena da se to sada raspravi. Zahvaljujem.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ključna rasprava, kolega, danas se vrši između toga tko odlučuje. Ja mislim da je to manje važno je li vijeće u konkretnom slučaju, je li gradonačelnik, načelnik. Bitno je o tome o čemu se odlučuje i kako se odlučuje. To je jedini jamac dobrih odluka, a ne hoće se netko sakriti iza kolektiviteta ili hoće se netko isprsiti i preuzeti na sebe odgovornost kao individua. I zato ću ponoviti, ja sam mislila da je ovo prigoda da će Vlada prionuti značajnim izmjenama ovog zakona kako bi zaštitila morske luke, kako bi se ispravile ove zadnje izmjene koje su se dogodile prije dvije i pol godine, a kojima su se smanjila mogućnost upravljanja, odnosno mogućnost javnog, otvorenog, pomorskog dobra, odnosno pomorskih luka za javni promet, mogućnost sužavanja tog prostora i otvaranja prostora određenim komercijalnim svrhama zatvorenih za javnost, za javnu uporabu jer se je ta primarna koncesija pretvorila i još to tako reći besplatno. Još bi bila gora stvar, odnosno bilo bi bolje da je u potpunosti privatizirano, a ne ovako prikriveno privatizirano, jer bi u svakom slučaju onda kao vlasnici imali i određene obveze. Jer koncesija je ta gotovo simbolična, a postat će, odnosno ti koji su dobili primarnu koncesiju, izbjegli javni natječaj, a na ovakav način izmjenama tog zakona, zakon je omogućio da se prenamjena koncesije može izvršiti za druge poslove, komercijalne poslove. I u tome je najveći problem. Dobili ste i upute, odnosno kritiku Državnog odvjetništva i mišljenje u tom smislu i stručna javnost je u tome prepoznala zaista smanjenje javnog prostora i luka.
Molim malo obratite pozornost na “Feral“. Gospodin zastupnik Vedran Rožić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici. Evo kako su ove tri točke objedinjene ja bih se malo više osvrnuo na ovim zakonima koji se dotiču prijevoza u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu i naročito ovaj Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Naime, mi u jedinicama lokalne samouprave koji se nalazimo na moru sigurno da pozdravljamo ove izmjene, a naročito pozdravljamo uvodne riječi državnog tajnika kada je kazao da će se sve više prenositi ovlasti koje su do sada imale županije, da će se sve više prenositi na jedinice lokalne samouprave. Naime, kroz rad u jedinicama lokalne samouprave vidimo da se te stvari do sada su se sporo razvijale i praktički gradovi nisu mogli gospodariti na pravi način sa onim dijelovima obale i mora koji njima pripadaju. Ja vjerujem da će se nakon ovih izmjena to poboljšati i da će jedinice lokalne samouprave puno bolje moći voditi računa o svom lučkom području, o svom akvatoriju i ovaj drugi dio što se tiče linijskom prometu da će i tu imati veći utjecaj, a samim time da će se bolje moći gospodariti, da će prihodi gradskih i općinskih proračuna biti bolje popunjeni. A s druge strane da će svi korisnici i linijskog ovog prometa, a i potencijalni investitori biti zadovoljni, jer će se u stvari moći puno bolje i brže odvijati. Evo još jedan puta dajem potporu izmjenama ovih zakona.
Dobro. Završna riječ, prvo državni tajnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice i zastupnici. Evo samo par riječi koji se odnose na primjedbe ili prijedloge koji su dati u raspravi. U prvom redu, dakle želio bih reći da kako sam tu rekao u Saboru kada se donosila izmjena Zakona o pomorskom dobru da će Vlada uputiti u Sabor, tad sam rekao ili značajne izmjene zakona ili potpuno novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. I gospodin Bauk je malo prije rekao da sam tu najavu spomenuo i na sjednici otočnog vijeća. Točno je dakle da sam tada to rekao i točno je da smo napravili potpuno novi Zakon o pomorskom dobru i da će rasprava o samome Zakonu o pomorskom dobru, rekao bih javna rasprava na koju su pozvani svi župani, gradonačelnici, načelnici, obalnih otočnih općina i gradova i županija kao i lučke uprave. Dakle, svi oni sudionici u lučkom sustavu biti održana početkom travnja na kojoj ćemo sjednici dakle upoznati ih sa prijedlogom zakona i onda nakon toga ići u proceduru. Točno je da sam tada rekao, a sada također želim ponoviti jer je to već rečeno u samoj raspravi ovdje da ćemo značajne ovlasti koje, kada je u pitanju pomorsko dobro i lučki sustav u prijedlogu zakona prepustiti u velikoj ili gotovo 100 postotnoj mjeri velikim gradovima, a veliki dio ovlasti županije da ćemo prepustiti jedinicama lokalne samouprave i to općinama, odnosno gradovima. Također ono što je bitno spomenuti, a to je da ćemo riješiti jasno i pitanje koncesioniranja na način da će se određene koncesije prepustiti jedinicama lokalne samouprave i to svim općinama i gradovima do određenog broja godina, a preko toga će samo moći županije, odnosno veliki gradovi koji su u Zakonu o lokalnoj samoupravi i upravi prepoznati kao veliki gradovi, to su gradovi preko 35 tisuća stanovnika i sjedišta županija. Moram reći da evo mi nije jasno i nisam iz samog repliciranja gospođe Antičević znao što je replicirala gospodinu Puljiću, ali ono što je u dijelu u kojemu se osvrnula na zakon, ja moram reći da stvari stoje drugačije. Naime, ne primarna već prioritetna koncesija je data u prvom redu bivšim društvenim poduzećima koja su bili lučki operateri u svim hrvatskim lukama. I ta je prioritetna koncesija temeljem zakona iz 1995. godine prepuštena, odnosno dana tim lučkim poduzećima tada kao naknada zbog toga što bivši zaposlenici, radnici i prije zaposleni u tim poduzećima nisu mogli ući u pretvorbu jer je imovina na kojoj su radili pomorsko dobro. I kao nadoknada zato što nisu mogli poput drugih hrvatskih radnika u društvenim poduzećima ući u cjelovitu pretvorbu i postati vlasnikom u cijelosti onoga što je bila imovina tih poduzeća, kao naknada im je data prioritetna koncesija na rok od 12 godina. I mi smo izmjenom zakona iz 2007. godine omogućili tim koncesionarima koji su potpisali ugovor o koncesiji sa lučkim upravama da ukoliko u taj lučki sustav ulože sredstva, bilo u lučku infrastrukturu, bilo u lučku suprastrukturu da im se u ovisnosti o uloženim sredstvima na pomorskom dobru, prvenstveno lučku suprastrukturu proporcionalno visini ulaganja produže koncesiju. I mislim da je to ne dobro, nego dapače itekako prihvaćeno od svih lučkih poduzeća i da smo u tom smislu i proveli proceduru. Paralelno s time je omogućeno i drugim koncesionarima ne jednokratno, nego dok god jesu koncesionari na pomorskom dobru da kada ulože značajna financijska sredstva u podizanju kvalitete lučke infra i suprastrukture da im se može produžiti koncesija opet u ovisnosti jasno o visini ulaganja se produžuje i sami rok koncesije. Prema tome, tom izmjenom zakona nikome se pojedinačno nije pogodovalo niti je time se htjelo ići in favore privatnim vlasnicima na pomorskom dobru, već neovisno o tome tko je koncesionar, a u prvom redu kada su lučka poduzeća ili bar dva najveća lučka poduzeća u Hrvatskoj, Luka Rijeka i Luka Ploče još uvijek su u značajnom većinskom vlasništvu Republike Hrvatske pa prema tome i na taj način se htjelo prvenstveno i u tim lukama omogućiti da koncesionari mogu ulagati u taj lučki sustav, podignuti kvalitetu lučke suprastrukture i onda jasno im se zbog toga omogućuje da produže koncesiju. Što se tiče još navoda koji se odnosi o tome da li je dobro ili nije dobro izbalansirano propuštanje ovlasti županima, odnosno županijskim skupštinama, gradonačelnicima, odnosno gradskim vijećima ili načelnicima i općinskim vijećima. Ja želim reći, dakle nije bilo o tome puno rasprave, iako je saborski Odbor za lokalnu samoupravu podnio amandman u kojemu praktično u cijelosti sve poslove koji su bili u nadležnosti županijskih, općinskih i gradskih poglavarstava prenesu u nadležnosti župana, gradonačelnika, odnosno načelnika. Prema mojim informacijama, ne samo na ova 3 zakona, nego i na sve zakone koji su u ovom smislu usklađeni sa Zakonom o lokalnoj samoupravi, praktično je isti odbor podnio iste amandmane. Ja ne ulazim u druge zakone, ali kada je u pitanju Zakon o pomorskom dobru, mislim da bi bila krupna greška, a koja bi uostalom bila i u suprotnosti sa postojećim zakonom koncesioniranje pojedinih luka i pomorskog dobra u Hrvatskoj na rok od 20 godina prepustiti jednoj osobi pa bio i on župan ili gradonačelnik ili načelnik koji je izabran na neposrednim izborima. Naime, prema sadašnjem Zakonu o pomorskim dobrima u svim lukama, do 20 godina koncesioniranje pripada županiji, a nakon 20 godina Vladi Republike Hrvatske. Mi smo prilikom odlučivanja o tome kome će se prepustiti ovlast koncesioniranja na rok od 20 godina vodili se i činjenicom dakle da niti ministar koji iza sebe ima cjelokupnu pomorsku administraciju, a zakon mu ne omogućuje da koncesionira niti jednu luku na rok od 21 godinu, da još manje takve ovlasti treba imati župan, gradonačelnik i načelnik koji ima iza sebe značajnu slabiju pomorsku administraciju, a da on to sam radi na rok od 20 godinu. Prema tome, takav amandman je gotovo neprihvatljiv da tako važne poslove koji u bitnome određuju sudbinu pomorskog dobra ili lučkog sustava u pojedinoj županiji pripadne jednoj osobi i da je stoga takav amandman u kojemu bi se tako velike ovlasti prepustile osobi praktično neprihvatljiv. Evo, samo toliko gospodine potpredsjedniče.
Hvala. Ispravak, gospođa Antičević. Izvolite.
Netočno je ovo što je rekao gospodin u ovom drugom dijelu, državni tajnik kada je komentirao izmjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. To je samo bilo njegovo obrazloženje koje nigdje ne stoji niti se da zaključiti iz ove izmjene koja govori o tome i o mogućnosti kada se primarna koncesija, dakle odnosno prvenstvena ili sad uopće nije bitno takav dio naziva pretvara u koncesiju bez natječaja na vrijeme od 50 godina za prenamjenu. Vi niste ovdje napomenuli da se radi o prenamjeni, a te izmjene se upravo tiču prenamjene, znači ne za izvorno lučke poslove, nego za komercijalne poslove i u tome je najveći problem. U tome je problem gospodine državni tajniče i to vam točno u zakonu piše. Zakon je vrlo kratak i prošao je ovako bez puno buke i halabuke, ali u tome evo, u članku od 7. do 10. o tome stoji, izravno kako, na koji način se prostor javnog prostora lučke uprave, lučkog prometa smanjuje i pretvara u komercijalne … /Govornici govore u isti glas.
Ispravljate ono što nije izgovorio državni tajnik.
Pa ovo je povreda.
Ne povreda, vi ispravljate ono što on nije izrekao.
On je drugo rekao, a ovo je istina.
Pa onda ne možete ispravljati nešto što nije rekao. Vi ispravljate, kažete da ispravljate nešto što je on propustio reći.
Znači, ako je danas četvrtak on nije rekao da je četvrtak, u tome i je problem nego je rekao da je petak.
Ja mislim da bi trebali imati jedan kratak kurs. Ja bih predložio da vi formulirate vaše prijedloge za izmjenu poslovnika kako bi obogatili poslovnik sa jednim takvim finim izmjenama koje bi ispravljali neizgovoreni navod. Zaključujem raspravu.
11. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 288. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu. Molim predstavnika predlagatelja, državni tajnik Branko Bačić da se očituje o amandmanima Odbora za zakonodavstvo na članak 2.
Prihvaća se.
Prihvaćen. Postaje sastavni dio prijedloga. Na članak 3.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Treći, dodaju se članci, iza članka 3. itd.
Prihvaća se.
Postaju sastavni dio prijedloga. Hvala. Dalje, Odbor za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu, prvi amandman na članak 1.
Ne prihvaća se gospodine predsjedniče. Dakle, stav je Vlade da poslovi koncesioniranja pomorskog dobra koje je do sada obavljalo poglavarstvo ovim zakonom preuzme predstavničko tijelo.
Hvala. Ima li od odbora netko da se izjasni? Ako nema stavljam ovaj prijedlog amandmana na glasovanje koji ne prihvaća Vlada. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 2. na članak 4.
Prihvaća se.
Taj je amandman prihvaćen. Postaje sastavni dio prijedloga. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Ovaj zakon je prihvaćen jednoglasno sa 102 glasa zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na objedinjenu raspravu oko Konačnog prijedloga zakona o izmjenama Zakona o zaštiti od požara, Zakona o vatrogastvu i izmjeni Zakona o zaštiti i spašavanju. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti od požara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 294 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vatrogastvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 297 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i spašavanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 295 Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, lokalnu i područnu samoupravu, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu i područnu samoupravu i Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedloge. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, štovane dame i gospodo zastupnici. Ovo se radi o tri zakona u kojima se pojedine odredbe članaka ovih zakona usklađuju sa Zakonom o izboru čelnika jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Tako imamo kod Zakona o zaštiti od požara promjene u tri članka, u članku 3., u članku 24. i u članku 48. Zakona o zaštiti od požara gdje se u članku 3. riječi: "Poglavarstvo Grada Zagreba, županijsko, gradsko i općinsko poglavarstvo" zamjenjuju riječima: "župan, gradonačelnik i općinski načelnik", znači gdje se ovlaštenja i ovlasti sa poglavarstava prenose na čelnike jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave. U članku 2. odnosno u članku 24. zakona temeljnoga se isto ovlasti poglavarstava prenose na gradonačelnika i općinskog načelnika. I u članku 3. kojim se rade izmjene u članku 48. se ovlaštenja poglavarstva jedinice lokalne i područne samouprave zamjenjuju riječima u jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. U Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o vatrogastvu se mijenja osam članaka. Mijenjaju se članci 3. gdje se ovlasti sa općinskog odnosno gradskog poglavarstva Grada Zagreba i županijskog poglavarstva prenose na općinskog načelnika odnosno gradonačelnika i gradonačelnika Grada Zagreba i župana i ovlasti jedne ili više općinskih odnosno gradskih poglavarstava i Poglavarstva Grada Zagreba na predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave. U članku 2. koji se odnosi na članak 8. se isto ovlasti sa poglavarstva, općine i grada Zagreba prenose na predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave. U stavku 2. se ovlasti poglavarstva, općine, grada ili Grada Zagreba prenose na predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave, u članku 17.a poglavarstva na općinske načelnike, gradonačelnike i župane, u stavku 5. poglavarstva općine prenose se ovlasti na načelnike i gradonačelnike. I isto tako u svim ostalim člancima. I u Zakonu o zaštiti i spašavanju imamo primjene tri članka isto usklađivanje gdje se u članku 1. kojim se mijenja članak 29. ovlasti županijskog poglavarstva prenose na župana i u stavku 3. istog članka se precizira odnosno mijenja da je one ovlasti za koje je bilo nadležno poglavarstvo sada čini odgovornim općinski načelnik, gradonačelnik i župan. I mijenja se članak 29. gdje se isto propisuje da župan tijekom procesa izrade i donošenja vanjskih planova dužan je javnosti osigurati dostupnost vanjskih planova iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 2. ovog zakona osim dijelova plana koji predstavljaju poslovnu tajnu operatera. Vidio sam amandmane na ova sva tri zakona, izjasnit ćemo se sutra na glasovanju.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Lokalnu i područnu samoupravu? Za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Berislav Rončević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Donošenje ovih Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti od požara, Zakona o izmjenama Zakona o vatrogastvu te Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i spašavanju kao što je već danas više puta reklo potrebno je radi usklađivanja ovih zakona sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Budući da su izmjenama i dopunama ovoga zakona ukinuta općinska, gradska odnosno županijska poglavarstva te poglavarstva Grada Zagreba kako je to predviđeno u zakonu početkom rada novoizabranih, direktno izabranih župana, gradonačelnika, općinskih načelnika te gradonačelnika Grada Zagreba pa je bilo potrebno njihove dosadašnje nadležnosti, nadležnosti poglavarstava sadržane u dosadašnjim zakonima utvrditi kao prava i obveze drugih tijela. U svim zakonima u pravilu je nadležnost dosadašnjih poglavarstava općinskih i gradskih i Poglavarstva Grada Zagreba kao i županijskog poglavarstva sada se utvrđuje kao nadležnost novoizabranih općinskih načelnika, gradonačelnika i župana. Samo kao posebno za istaknuti jedino u Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o vatrogastvu dosadašnja nadležnost poglavarstava prenosi se na predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave i to u točno određenim slučajevima kod osnivanja javnih vatrogasnih postrojbi te utvrđivanje poslova i broj profesionalnih i dobrovoljnih vatrogasaca u javno vatrogasnim postrojbama. To se ne prenosi na izvršna tijela, nego će biti nadležnost predstavničkih tijela. Ostavlja se naravno poticanje osnivanja DVD-a kao društveno korisne aktivnosti, te određivanje središnje postrojbe ukoliko na području jedinica lokalne samouprave ima više vatrogasnih postrojbi, tada bi predstavnička tijela jedinica lokalne, odnosno regionalne samouprave određivala središnje postoje sukladne planu zaštite od požara. U ostalima kao što sam rekao dosadašnje nadležnosti utvrđuju kao nadležnosti općinskih, gradskih i županijskih, načelnika odnosno župana. Kao što je i do sada već istaknuto i ovdje u ima kluba HDZ-a upozoravamo predlagatelje na pozornu pozornost redefiniranja odredbi koji definiraju prijelazne i završne odredbe, odnosno početak stupanja na snagu ovog zakona kako bi se izbjegla pravna praznina, odnosno ne postojanje pravnog tijela nadležnog tijela koji će obavljati ove poslove kada izmjene i dopune zakona stupe na snagu. Slijedom toga klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovih zakona o izmjenama i dopunama ova tri zakona.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom da se radi o objedinjenoj raspravi neću posebno iznositi stavove o svakoj točki dnevnog reda posebno, ali ću nastojati kratko iznijeti stavove kluba Hrvatske seljačke stranke o predloženim točkama dnevnog reda. Klub Hrvatske seljačke stranke pozdravlja napore Vlade Republike Hrvatske koji su usmjereni u cilju usklađivanja cijelog seta propisa s odredbama Zakona o lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi i Zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba. A koji se između ostaloga odnose na područje koje je vezano uz zaštitu požara, vatrogastvo, te zaštitu i spašavanje ljudi i materijalnih dobara kao vrlo važno područje. Kako su predložene izmjene propisa odnose se samo na usklađivanje u odnosu na nadležnosti općinskog načelnika, gradonačelnika, župana, te gradonačelnika Grada Zagreba, znači ne zadiru u suštinske sadržaje materije ovih zakona, već samo se radi o predloženim promjenama prenošenja ovlasti. Ovom prilikom nemamo konkretnih primjedbi i prijedloga na predložene tekstove, jer se nadamo da je Vlada Republike Hrvatske sa svojim tijelima pravilno detektirala i predložila potrebne izmjene, odnosno odredbe u propisima koje su vezane uz ovlasti rada lokalnih čelnika. Slijedom rečenoga klub HSS-a vjeruje da će se predloženim izmjenama stvoriti pretpostavke da budući izabrani lokalni čelnici i dužnosnici mogu nesmetano i kvalitetno provoditi utvrđene im obaveze u spomenutom setu propisa, znači u predložena ova tri zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle kada govorimo o zakonu gdje imamo izmjene o zaštiti i spašavanju Zakona o vatrogastvu, Zakona o zaštiti od požara, o spašavanju, onda moramo reći da izmjene zakona koje su na dnevnom redu odnose se na usklađivanje sa Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, a u dijelu koji se odnosi na ukidanje poglavarstava i jačanje ovlasti čelnika, jedinica lokalne samouprave i područne samouprave. Treba napomenuti da je Hrvatski sabor u srpnju 2007. godine izmjenama Zakona o zaštiti i spašavanju kada su ugrađivane promjene sukladno pravnoj stečevini Europske unije već naglasio važnost vodeće uloge čelnika jedinice lokalne samouprave i područne samouprave u zaštiti i spašavanju stanovništva. Sukladno tim promjenama načelnici općina, gradonačelnici i župani rukovode i koordiniraju sustavom zaištite i spašavanja na svom području, a u uvjetima velike nesreće i katastrofe i izravno zapovijedaju operativnim snagama zaštite i spašavanja. Navedene promjene rezultat su suverenog sustava zaištete i spašavanja u Republici Hrvatskoj koji pod vodstvom Državne uprave za zaštitu i spašavanje sve više dobiva okvire sustava kompatibilnog sa drugim razvijenim europskim zemljama koji se temelji na zajedničkom i usklađenom djelovanju svih sudionika od profesionalnih snaga, do udruga građana i pričuvnih snaga koji se aktiviraju kada je to potrebno. Tako ustrojeni sustav omogućuje da se raspoloživa financijska sredstva potrebna za razvoj kapaciteta i vođenja aktivnosti u akcijama zaštite i spašavanja, koriste na najracionalniji način uz postizanje potrebne razine zaštite na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske. Aktivnosti provedbe programa djelovanjem tijekom prošle 2008. godine, u gašenju požara otvorenog prostora sa bitno manjom opožarenom površinom uz povećani broj početnih požara, te primjerno provedene veće akcije spašavanja kao što je to bilo kod nesreće Slovačkog autobusa kod Gospića pokazuju da sustav djeluje. U situaciji kada očekujemo i skoro provođenje memoranduma o pristupanju mehanizmu za suradnju u civilnoj zaštiti Europske unije, sustav zaštite i spašavanja koji djeluje čimbenik je stabilnosti i sposobnosti da Republika Hrvatska svojim gostima tijekom nadolazeće turističke sezone osigura siguran odmor, a ako se nesreća ipak i dogodi, odgovarajuću pomoć i skrb, što u uvjetima suvremenog svijeta nije nebitan dio turističke ponude. Stoga podržavam izmjene Zakona o zaštiti spašavanja, Zakona o vatrogastvu i Zakona o zaštiti od požara. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Odredbe zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i spašavanju potrebno je uskladiti sa odredbama Zakona o lokalnoj, područnoj samoupravi. U ostvarivanju prava i obveza u području zaštite spašavanja općinski načelnik, gradonačelnik ili župan za svoje područje izrađuju i predlažu predstavničkim tijelima nacrte procjene ugroženosti uz prethodno pribavljenu suglasnost uprave. Isto tako izrađuju i predlažu predstavničkim tijelima nacrte planova zaštite i spašavanja, financiranja sustava zaštite i spašavanja na svom području, prijedloge općih akata kojima propisuju mjere aktivnosti i poslove u provođenju zaštita i spašavanja. Određuju operativne snage zaštite i spašavanja i pravne osobe od interesa za zaštitu i spašavanje sukladno procjeni i ugroženosti. Osiguravaju uvjete za premještanje, zbrinjavanje, … [[Govornik se ne razumije.]] i druge aktivnosti i mjere u zaštiti i spašavanju ljudi, imovine i okoliša sukladno planovima zaštite i spašavanja. Isto tako osiguravaju uvjete za poduzimanje i drugih mjera važnih za otklanjanje posljedica katastrofa i velikih nesreća te obavljaju i druge poslove zaštite i spašavanja utvrđene zakonom. Pored poslova iz stavka 1. članka 29. župan izrađuje i predlaže vanjske planove predstavničkom tijelu županije. Za provedbu obveza propisanih stavkom 1. i 2. ovoga članka odgovara općinski načelnik, gradonačelnik i župan, sukladno odredbama zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Župan tijekom procesa izrade donošenja vanjskih planova dužan je javnosti osigurati dostupnost vanjskih planova iz članka 29. stavak 2. ovoga zakona osim dijelova plana koji predstavljaju poslovnu tajnu operatera. Za obavještavanje javnosti o primjeni vanjskoga plana odgovoran je općinski načelnik, gradonačelnik ili župan. U procesu informiranja o izradi vanjskoga plana informacija za stanovništvo mora sadržavati ime operatera, adresu pogona, identifikaciju položaja osoba koja dostavlja informacije, potvrdu da pogon podliježe propisima o zaštiti okoliša te da je nadležnim tijelima iz ovoga zakona dostavio obavijesti ili izvješće o sigurnosti propisano propisima iz područja zaštite okoliša. Informacije o načinu upozoravanja daljnjeg obavještavanja pogođenog stanovništva u slučaju velike nesreće, informacije o radnjama i obrascima ponašanja i koje bi pogođeno stanovništvo trebalo poduzeti i usvojiti u slučaju velike nesreće. Potvrdu da operater na mjestu događaja organizira odgovarajuće aktivnosti, prvenstveno povezivanje i suradnju sa hitnim službama kako bi se učinci velikih nesreća sveli na najmanju moguću mjeru. Uputa na vanjski plan sastavljena radi svladavanja svih učinaka nesreće izvan mjesta događaja sa preporukom da se o slučaju nesreće postupa prema uputama i zahtjevima hitnih službi. Pojedinosti o tome gdje se mogu dobiti daljnje relevantne informacije ovisno o uvjetima povjerljivosti utvrđenim posebnim propisima. Stanovnici županije u postupku iz stavka 1. ovoga članka a najkraće u vremenu od 30 dana imaju pravo davati primjedbe i sugestije na vanjski plan. Evo osobno ću podržati donošenje sva tri zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin zastupnik Borislav Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo u prilog svih ovih današnjih rasprava vezanih za izmjene i dopune zakona, vezane za jasno izmjene koje su nastupile sa izmjenama u jedinicama lokalne samouprave i ove tri točke spojene u jedinstvenu raspravu zapravo potvrđuju ono o čemu smo od jutros razgovarali a to je da je funkcioniranje jedinica lokalne samouprave na prvom mjestu i ono je nezaustavljivo bez obzira na izbore od 17. svibnja je li i onoga što će uslijediti poslije toga, jer mnogi poslovi dakle, ne mogu biti zaustavljeni, život se ne može zaustaviti zbog toga što se mijenja zakon, odnosno što idemo na neposredne izbore, načelnika općina, gradonačelnika i župana, odnosno što dajemo sasvim dakle, jedan novi pristup i obol o znakovitosti rada, gradskih vijeća, odnosno skupština, odnosno gradonačelnika. Bitno u posebice ova tri zakona jeste za funkcioniranje jedinice lokalne samouprave zbog toga što su one možda u razdoblju koje prethodi, odnosno koje ide pred nama, dakle, još nije nastupilo od posebnog značaja. Naime, hrvatski se vatrogasci, i zašto je potrebna hitnost zapravo donošenja ovoga zakona, pa hrvatski vatrogasci se pripremaju za potpuno novu protupožarnu sezonu makar ona još nije nastupila i oni su svake godine zapravo sve bolje opremljeni, obučeni, spašavaju Hrvatsku obalu, ljude, našu imovinu i slično. U tome svemu treba kazati zapravo da se i sada razrađuju mnogi planovi, provodi se obuka podjednako na obalnom i priobalnom području a sve zajedno će ujediniti ovaj Vladin program godišnjih aktivnosti zaštite od požara za 2009. godinu. Da je to zaista tako evo možemo potvrditi i podacima da za 2009. godinu Vlada Republike Hrvatske je izdvojila u obranu od požara 32,5 milijuna kuna a to je za skoro 6 puta više nego u 2007. godini. Nadalje, isto tako ide i projekt opremanja novih vatrogasnih vozila. Isto tako to znamo da je Vlada, u iznosu od, otkupila dakle, 210 vatrogasnih vozila u iznosu od 82 milijuna eura. I za distribuirati jedinicama lokalne samouprave ostalo je i stiže i ove godine posljednji kontingent sa 31 vozilom. Prema tome, dakle, ovi zakoni su neophodno potrebni jer upravo dakle, novi načelnici, gradonačelnici ili dakle stari neovisno o tome će zajedno sa jedinicama u dakle, sa skupštinama i vijećima, u jedinicama lokalne samouprave morati poduzimati korake u ovom pravcu da se ukupna dakle, zaštita i spašavanja među njima i požari, vatrogastvo itd., dakle, održi u funkciji kao što je to bilo i do sada. A u ostalom tu nema nikakve novine jer i do sada su uglavnom ili gradonačelnici, odnosno načelnici općina pa i župani u vrlo čestim slučajevima bili na čelu stožera općinskih, gradskih ili županijskih u zaštiti i u spašavanju ili su okupljali, počevši od civilne zaštite, pa, je li koja se formira pa sve do vatrogastva itd.. Uostalom zašto je sve ovo zapravo opet potrebno jer obuku koja je započela isto tako treba nastaviti neovisno o promjenama zakona. Naime još prošle godine je 420 vatrogasaca uspješno završilo obuku u radu sa helikopterom. A to je opet neobično, znakovito i važno i zbog obalnog područja i priobalnog gdje najčešće imamo opožarena područja. A i ovo ljeto zasigurno posebne vatrogasne baze će biti uspostavljene za najugroženije lokalitete podjednako na otocima, nacionalnim parkovima ali i priobalnom području koje je dakle direktno vezano uz njih. Upravo zbog ovih razloga koje sam sada naveo mislim da je hitnost donošenja ovih zakona neophodno potrebita ali prvenstveno funkcioniranje jedinica lokalne samouprave nakon izbora u svibnju.
Hvala. Zaključujem raspravu za ova tri konačna prijedloga zakona.
13. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti od požara. Također je bio hitni postupak, P.Z. br. 294. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu. Molim predstavnika predlagatelja, državnog tajnika Ivicu Buconjića da se očituje o amandmanu na članak 4.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Nema više. Je li ima još neki amandman? [[Upadica: Nema, ima još dva zakona moja.]] A tako. Hvala. Stavljam na glasovanje Prijedlog ovog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti od požara. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovaj zakon o izmjeni Zakona o zaštiti od požara je prihvaćen jednoglasno sa 101 glasom zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Idemo na sljedeću točku: - Konačni prijedlog zakona o Izmjeni zakona o financiranju javnih potreba u kulturi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 289; Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, obrazovanje, znanost i kulturu, lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu kulture Zoran Šikić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Radi se o tehničkom usklađenju ovoga zakona. Naime, stupanje na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj odnosno regionalnoj samoupravi i zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu. Poslove poglavarstava preuzimaju općinski načelnik, gradonačelnik, župan i gradonačelnik Grada Zagreba kao nova izvršna tijela, te se stoga ukazuje potreba za hitnim donošenjem Zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi radi ispunjavanja predviđenih rokova. S tim u vezi poštovane gospođe i gospodo zastupnici vas u ime predlagatelja molim da podržite ovaj konačan prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori. Otvaram raspravu. Klub HDZ-a gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice razmotrio je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi i podržat će njegovo donošenje. Pa iako je pred nama još jedan u nizu zakona koji je Vlada Republike Hrvatske uputila Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje, a koje je potrebno uskladiti sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi čijim je člankom 3. utvrđeno, naime određuje se da se riječi “poglavarstvo jedinice lokalne, odnosno područne regionalne samouprave“ zamjenjuju riječima općinski načelnik, gradonačelnik odnosno župan kao i sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu u kojemu se u članku 6. utvrđuje da je gradonačelnik Grada Zagreba izvršno tijelo Grada Zagreba smatramo da Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi s Konačnim prijedlogom zakona jer je primijenjen hitni postupak. Pa iako su samo dva članka predloženih izmjena zaslužuje pozornost iz još jednog razloga na kojega želimo ukazati u ovoj raspravi. Danas naime mijenjamo ili točnije rečeno usklađujemo zakon donijet 1990. godine čije je prvo ime bilo Zakon o fondovima za kulturu, a koji je 1993. godine izmjenama i dopunama preimenovan u Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi, a kojim su utvrđene obveze Republike Hrvatske, županija, Grada Zagreba, gradova i općina o donošenju programa javnih potreba u kulturi, te osiguravanje proračunskih sredstava za njihovu provedbu. Nadalje, programom javnih potreba u kulturi obuhvaćaju se svi oblici poticanja i promicanja kulture i kulturnih djelatnosti što pridonose razvitku i unapređivanju svekolikog kulturnog života u Republici Hrvatskoj. Pri utvrđivanju programa javnih potreba u kulturi polazi se od potreba i postignutog stupnja razvitka kulture i kulturnih djelatnosti. I tako uvažene kolegice i kolege je od 1990. odnosno 1993. godine sve do danas i to dobro funkcionira na svim razinama, a bit će tako i u buduće. I stoga ne čudi da je Ministarstvo kulture u pregovorima o pristupanju Hrvatske u Europsku uniju, poglavlje kulture je zatvoreno. Ovo naglašavam u prilog činjenici da Republika Hrvatska ima dobre zakone. Jer usklađenje koje danas provodimo u stavku 4. članka 9a. a koji je do sada glasio “Program javnih potreba iz stavka prvog, drugog i trećeg ovoga članka donosi predstavničko tijelo županije, Grada Zagreba, općine i grada na prijedlog njegovog poglavarstva zajedno s godišnjim proračunom županije, Grada Zagreba, općine i grada“. Završen citat. Samo se riječi “njegovog poglavarstva“ zamjenjuju riječima “župana, gradonačelnika Grada Zagreba, gradonačelnika i općinskog načelnika.“ Usvajanjem ovih i ovakvih izmjena stvaraju se preduvjeti i daje se jamstvo da i nakon provedenih neposrednih izbora za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana u svibnju ove godine neće biti nikakvih zapreka u provedbi Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi. Iz svega navedenoga klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje Zakona o izmjenama Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
16., Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 289. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za lokalnu, područnu samoupravu te zastupnik Emil Tomljanović. Molim gospodina Zorana Šikića, državnog tajnika da se izjasni o amandmanima. Prvo, odbora za lokalnu i područnu samoupravu na članak 2.
Ne prihvaća se iz razloga što članak 2. Konačnog prijedloga zakona izrijekom osim općina, gradova i županija ne bez razloga govori o Gradu Zagrebu.
Hvala. Ima li netko od odbora? Nema. Stavljam na glasovanje ovaj amandman koji inače Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Na članak 2. prijedloga gospodina Emila Tomljanovića?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glas prihvaćen zakon, donijet Zakon o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tehničkoj kulturi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 302 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, lokalnu i područnu samoupravu, obrazovanje, znanost i kulturu. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i lokalnu i područnu samoupravu. Državni tajnik u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa Želimir Janjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj, odnosno regionalnoj samoupravi i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu koji su doneseni u Hrvatskome saboru i impliciraju i određene izmjene u Zakonu o tehničkoj kulturi, konkretno u člancima 20., 22. i 24. Potrebno ih je izmijeniti na način da poslovi koji su do sada bili u nadležnosti općinskog, gradskog odnosno županijskoga poglavarstva i poglavarstva Grada Zagreba budu dodijeljeni u nadležnost predstavničkog tijela lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave odnosno predstavničkoga tijela Grada Zagreba. Nadalje, Zakon o tehničkoj kulturi ne poznaje pojam djeca s posebnim potrebama kojim su obuhvaćena darovita djeca kao i djeca s teškoćama, pa je u zakonu potrebno riječi “darovita i hendikepirana djeca“ zamijeniti riječima “djeca s posebnim potrebama“. Osim toga, a s obzirom da je od stupanja na snagu Zakona o tehničkoj kulturi a to je bilo '94. godine ministarstvo nadležno za tehničku kulturu promijenilo naziv potrebno je u svim odredbama zakona riječi “Ministarstvo kulture i prosvjete i ministar kulture i prosvjete“ zamijeniti riječima “ministarstvo nadležno za znanost, obrazovanje i šport“ i naravno ministar nadležan za znanost, obrazovanje i šport. Riječi “Sabor Republike Hrvatske“ mijenjamo riječima “Hrvatski sabor“, te riječi “Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport Zastupničkoga doma“ mijenjamo u izričaj “Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu“ čime bi se osigurala stalnost zakonskih odredbi koje bi i u buduće sadržajno upućivale na tijela koja su nadležna za tehničku kulturu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je još jedan od niza zakona koji donošenjem novog Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi i Zakona o Gradu Zagrebu mora se uskladiti s ovim zakonom. Važno je istaknuti da je područje tehničke kulture izuzetno važno područje, naročito kod donošenja javnih potreba u tijelima jedinica lokalne samouprave i regionalne područne samouprave, da je to područje u kojem se možda manje govori nego o ostalim područjima o području kulture, ali temeljni cilj zakona upravo o tehničkoj kulturi je promicanje tehničke kulture, stvaralačke, znanstvenog rada, odgoja i obrazovanja mladih, prije svega opismenjavanja tehničkog opismenjavanja mladih i da je tehnička kultura zaista jedno značajno područje koje je kod nas organizirano započeto krajem 19., ja bih rekla početkom 20. stoljeća '46. godine, davne 1946. godine jednom krovnom organizacijom Narodne tehnike koja je devedesetih godina prerasla u zajednicu tehničke kulture koja u ovom trenutku ima u svom sustavu 33 gradske zajednice, 18 županijskih, 16 nacionalnih saveza, dakle jedno široko područje. Ovo je vrlo važno područje koje svakako je potaklo, mogu vam reći mnoge mlade ljude da upišu strukovna zanimanja, tehnička, tzv. tehnička zanimanja. Morala sam to reći, iako je ovo što je pred nama ove izmjene i dopune samo usklađivanje već sa spomenutim zakonima i kao što je državni tajnik rekao, poslovi koji su sada bili povjereni u nadležnosti poglavarstava naših gradova, općina i županija dodjeljuju se gradonačelnicima, načelnicima, županima, odnosno predstavničkim tijelima. Kako ovaj zakon nije mijenjan od 1994. godine, tako su ovaj puta usklađene i promijenjene neke, ja bih rekla tehničke promjene izvršene. Sad državni tajnik je rekao promjene u nazivima nadležnog ministarstva, pa čak i ovog Visokog doma Hrvatskog sabora, čak i odbora koje je bilo nadležno za raspravu o tehničkoj kulturi. Isto tako, promijenjen je i naziv i termin darovita i hendikepirana djeca za djecu s posebnim potrebama o kojima još uvijek, moram vam reći isto dvojimo i koja su to djeca s posebnim potrebama. Svakako da na tragu onoga što predstoji, a to je prije svega novi sustavi organizacija u našim lokalnim jedinicama samouprave i regionalne i područne uprave da će Hrvatska demokratska zajednica podržati ovaj predloženi zakon.
Hvala. Odbori? Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Da se ne bih ponavljala, mislim da je ovdje riječ o istome onome o čemu sam govorila i kad je bila riječ o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi. Ono kratko što želim iznijeti u svojoj raspravi, riječ je o još jednom dobrom zakonu koji Republika Hrvatska ima, ne da je važno to što je dobar zakon, nego njegova primjena svih ovih godina od 1993. sa izmjenama iz 1994. godine pokazuje kvalitetu toga zakona i njegovu primjenu u praksi, kako na državnoj, tako na razini jedinica lokalne i područne samouprave. Državni tajnik je rekao da se radi o tehničkim izmjenama i u redu je da se provedu izmjene i promjene naziva ministarstava, i ne samo ministarstava nego i nadležnosti jer je '93. tehnička kultura bila u drugome ministarstvu, u Ministarstvu kulture, ona je danas u Ministarstvu obrazovanja, znanosti i športa, ali to je manje važno. Važno je da primjena toga zakona pokazuje svoju kvalitetu prema onima na koje se odnosi, a to su sve udruge tehničke kulture i korisnici tih udruga, odnosno članovi, a to su djeca i mladi. I ovim izmjenama i dopunama stvaraju se preduvjeti da i nakon provedenih izbora, neposrednih izbora za općinske načelnike, gradonačelnike i župane u Republici Hrvatskoj koji će biti obavljeni u svibnju ove godine može se postupati prema Zakonu o tehničkoj kulturi jer će nadležnost koju su do sada imala općinska poglavarstva, gradska poglavarstva i županijsko poglavarstvo izmjenama ovoga zakona biti prenijeta na tijela izvršne vlasti, odnosno općinske načelnike, gradonačelnike i župane. Iz svega navedenoga podržati ću izmjene zakona o tehničkoj kulturi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Pa svakako ovaj zakon je potrebno donijeti i izmijeniti ne samo u ovom tehničkom dijelu. Ja bih se osvrnuo ipak na uvodno nešto reći o samom Zakonu o tehničkoj kulturi koji je donesen '93., odnosno sa izmjenama '94. godine i koji je bio vrlo značajan i u lokalnim zajednicama i na državnoj razini jer je tim zakonom uređena djelatnost tehničke kulture kroz odgoj, obrazovanje i osposobljavanje za stjecanje tehničkih i informatičkih znanja, vještina i inventivni rad. Naročito je to bilo važno tih devedesetih godina što se tiče kad su značajnije počele informatičke znanosti. Vezano uz ovaj zakon, tj. odgoj, obrazovanje i osposobljavanje treba vezati i izvanškolske aktivnosti. Djelatnost tehničke kulture obavljaju udruge poduzeća, pravne osobe te građani samostalno. Financiranje se provodi vlastitom djelatnošću, članarinom donacijama, ali iz državnog i županijskog, gradskog i općinskog proračuna. Osobito je važno onim lokalnim zajednicama koje imaju tehničke škole ili gdje su te udruge napravljene iz redova i osnovnih škola da lokalne zajednice financiraju, a to će biti ubuduće i obaveza gradonačelnika, općinskog načelnika, župana i gradonačelnika Zagreba da financijski pomogne značajnije jer te djelatnosti se nastavljaju i kroz druge oblike. Djelatnosti provode dakle udruge tehničke kulture, poduzeća i pravne osobe i osobe kroz samostalni rad. Realizacija ovog programa manifestira se kroz javne potrebe koje su vezane za sadržaje obrazovanja i osposobljavanja, smotri, izložbi, što je vrlo bitno, informacijsko-nakladnička djelatnost, istraživačko-razvojni i stručni rad, zatim informacijski sustavi, zatim nagradama tehničke kulture, tehnološke inovacije, promaknuće hrvatskih tehnoloških inovacija. Lokalne zajednice također imaju slične ciljeve koji su vezani za specifične programe, znače promaknuće tehnoloških inovacija. Zakonom je određena i državna nagrada, nju je vrlo bitno spomenuto jer mi isto na lokalnim razinama koji smo čelnici da se dodjeljuju određena priznanja. Ovo je dobro da na razini države postoji jedna takva nagrada. Ona je ovdje zakonom definirana i vidim da do sada nije promijenjena kao godišnja nagrada i nagrada za životno djelo jer se na lokalnoj razini teško može odrediti i procijeniti sve vrijednosti kad se netko bavi i ovim tehničkim inovacijskim poslovima. I na kraju bih rekao dakle što su kolege rekle, dakle mi usklađujemo ovdje ovaj zakon sa izmjenama zakona koji su svakako potrebni. Ne bih rekao da oni kasne, oni su u pravo vrijeme i treba to uskladiti kako bi se te djelatnosti, aktivnosti pogotovo u onim sredinama koje imaju veću aktivnost na polju tehničke kulture mogla itekako financirati a one su i potrebne. Znači, ovim zakonom se kao što je već i rečeno te ovlasti sa razine poglavarstva prenose na općinske načelnike, gradonačelnike, gradonačelnika grada Zagreba i zbog toga podržavam ovaj zakon u prvom i drugom čitanju u hitnom postupku. Hvala.
Hvala. Državni tajnik Želimir Janjić završni osvrt. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Hvala vam najljepša na raspravi svima koji ste se uključili i ovima koji su sudjelovali u radu odbora koji su na dnevnome redu imali ovaj prijedlog zakona s konačnim prijedlogom zakona. Poštovani zastupniče Mance, raduje me da ste spomenuli i nagradu za tehničku kulturu "Faust Vrančić", dakle i Hrvatski sabor je zapravo sa svoje razine koji direktno imenuje članove Povjerenstva za dodjelu nagrade za tehničku kulturu "Faust Vrančić" rekao koliko mu je stalo do tehničke kulture u hrvatskom društvu. Naravno da ovo izuzetno dobro funkcionira, da se radi o jednoj prestižnoj nagradi ne samo za životno djelo nego i godišnjim nagradama i doista lijepa praksa za koju smo sigurni da će se i nastaviti. Nadalje, naravno da smo zahvalni i svima koji podupiru razvoj tehničke kulture u našim školama i kroz slobodne aktivnosti i kroz izvannastavne aktivnosti ali jednako tako i vama koji u državnome proračunu utvrđujete svake godine sredstva za Hrvatsku zajednicu tehničke kulture, ja ću podsjetiti da se radi o lutrijskim sredstvima jednim djelom, da je to 6,5% i da je to iznos od otprilike petnaestak milijuna kuna, rekao bih ne mali iznos ali jedan dio i direktno iz državnoga proračuna odnosno sredstvima državnoga proračuna. Sve je to jamstvo zapravo da ćemo i dalje skrbiti o tehničkoj kulturi i naše učenike pozivati da se upisuju na takve fakultete koji u ovome trenutku a i unatrag nekoliko godina doista jesu deficitarni pa u svakome slučaju sva nastojanja koja idu ka tim poboljšanjima treba podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
17., Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tehničkoj kulturi, hitni postupak, P.Z br. 302. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena, amandmane je podnio Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, zastupnica Ivanka Roksandić te Odbor za zakonodavstvo. Molim državnog tajnika Želimira Janjića da se očituje o amandmanima. Prvo, Odbora za zakonodavstvo na članak 3.?
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Amandman Odbora za zakonodavstvo prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio prijedloga. Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, 1. amandman na članak 2.?
Amandman Odbora za lokalnu i područnu odnosno regionalnoj samoupravu ne možemo prihvatiti. Obzirom da program javnih potreba u tehničkoj kulturi za kojeg se sredstva osiguravaju iz proračuna jedinica lokalne i područne samouprave zajedno s godišnjim proračunom donosi predstavničko tijelo, jedinice lokalne i područne samouprave. Držimo da to isto predstavničko tijelo treba propisivati kriterije i rokove za utvrđivanje javnih potreba i osiguravanja sredstava za navedene potrebe, način njihova raspoređivanja i dodjele, kao i način njihova korištenja. Također držimo da samo predstavnička tijela kao najviša tijela jedinica lokalne i područne samouprave mogu odlučiti da li će određene stručne poslove u vezi s proračunskim financiranjem tehničke kulture povjeriti Hrvatskoj zajednici tehničke kulture, odnosno udrugama tehničke kulture.
Hvala. Ima li netko u ime odbora? Da. Povlačim amandman. Imamo dalje amandman gospođe Ivanke Roksandić, potpredsjednik kluba zastupnika, amandman na članak 2.?
Predlagatelj prihvaća ovaj amandman.
Hvala. Ovaj amandman je prihvaćen. Zahvaljujem. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tehničkoj kulturi. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tehničkoj kulturi je prihvaćen jednoglasno sa 101 glasom zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na slijedeću točku. - Prijedlog odluke o proglašenju "Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj", Predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske Raspravu su proveli Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb i Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Državna tajnica u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Dorica Nikolić će dodatno obrazložiti prijedlog odluke. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Pred vama je Prijedlog odluke o proglašenju "Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj". Dakle, Vlada predlaže da se 22. lipnja proglasi Danom svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj. I predlažemo da ova odluka stupa na snagu danom donošenja a objavit će se u "Narodnim novinama". Iz obrazloženja koje imate u nastavku ovoga prijedloga vidi se da problem mucanja je u Hrvatskoj jedan od izraženijih, znači oko 2,4% slučajeva od ukupne populacije ima probleme i to naročito predškolske dobi u Republici Hrvatskoj s mucanjem i s tim se zapravo problemom rekli smo suočava 70 tisuća djece i odraslih osoba što je 1,7 cjelokupne populacije. Sjedinjene Države su još 1998. godine dakle proglasile Dan svjesnosti o mucanju 22. listopada koji se od tada zapravo obilježava kao Međunarodni dan svjesnosti o mucanju. Budući da je Hrvatska potpisala i Memorandum o socijalnom uključivanju gdje se obvezala da sve ono što tišti građane i građanke Republike Hrvatske ili bi ih dovelo u situaciju da nisu ravnopravni prema drugima ili da imaju neku od poteškoća koja bih ih ugrozila u socijalnom uključivanju smatramo da budući da osobe koje imaju probleme s mucanjem smatraju da i to su pokazala neka istraživanja da oni imaju donekle utjecaja, zapravo da su donekle diskriminirani i u obrazovnoj, profesionalnoj i socijalnoj sferi odnosno da nisu toliko uspješni kao i osobe koje nemaju tu govornu manu. Pogotovo naglašava se da je ubrzani tempo života i ubrzani tempo komunikacije takav da se nema vremena i da se ne želi saslušati ako osoba koja ima nešto za reći ima možda više poteškoća od drugih. Prema tome, mi smatramo da je i ovaj prijedlog da 22. listopada se obilježava kao Međunarodni dan svjesnosti o mucanju zapravo jedan doprinos potrebi za unapređenjem kvalitete života i komunikacije ove grupacije u građanstvu Republike Hrvatske pa vas molim da tu odluku koju predlaže Vlada da se 22. listopada proglasi Danom svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj podržite. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ, zakonodavstvo, zdravstvo i socijalnu skrb? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade, gospodo državni tajnice, kolegice i kolege. Pa evo, svjedočimo brzom tempu života koji se odražava na svim područjima a naravno posebno se odražava na razini komunikacije na način komunikacije koja je dosegla gotovo neslućene razmjere te je tako brzina komunikacije gotovo nadmašila i isključila njezine sadržaje. Naravno da u tim okolnostima je potrebno posebno uvažiti i razumjeti osobe koje imaju poteškoće u komuniciranju a to su osobe koje mucaju, koje imaju što reći a ne bi trebalo biti važno na koji način. Definicija mucanja se navodi kao jedan sindrom što ga u cjelinu povezuje niz simptoma i okolnosti njihova nastupanja i njihova organska osnova i vjerojatno sličan mehanizam. Teorija ima više jer tu su razni profili struka ne mogu usuglasiti. Iholozi kažu da je to funkcionalni poremećaj, psihijatriji neurotsku komponentu navode, neurolozi organsku podlogu itd. no mi mucanje shvaćano kao jedan poremećaj govora u kojem je govor prekinut čestim ponavljanjem i produljivanjem govornih zvukova, slogova ili riječi ili osoba ne može početi govoriti početi govoriti riječ. Naravno te prekide u govoru prate i druge manifestacije, a to je treptanje očiju pa razno razna drhtanja usana, čeljusti itd. neobični oblici ponašanja. Naravno mucanje prati često ubrzani puls, crvenilo, znojenje, širenje zajednica, napetost mišića jezika i lica. Javlja se u dječjoj dobi u dobi od 2,5 godine 2 do 5 godina i kao što je rekla gospođa državna tajnica oko 2,4% djece ima ove smetnje, 1% odraslih, tako da u našoj zemlji oko 70 tisuća ima što djece i odraslih koji imaju smetnje mucanja. Tri puta se češće javlja u dječaka, nego kod djevojčica, učestalije kod blizanaca, ljevorukih osoba. Naravno da je potrebito reći da gotovo 70% tih poteškoća može uz pomoć naravno roditelja, kaže se često puta moraju razumjeti svoje dijete, s njim razgovarati jasno i razgovijetno itd. Sigurno da i struka tu daje svoj doprinos, pa je potrebito spomenuti Polikliniku "Suvag" na ovom mjestu, pa onda Fonijatrijski centar Ministarstva zdravstva na Šalati, pa onda imamo u sjeverozapadnoj Hrvatskoj Opću bolnicu u Varaždinu, a i posebno mjesto Udruga "Hinkofreund" ima isto u toj situaciji koja od 2000. godine djeluje na ovom području. Mucanje se javlja u mnogim različitim situacijama, može dugo trajati i postati navika, a ono što je zabrinjavajuće okolina mucanje najčešće smatra nenormalnim oblikom ponašanja, neke osobe se i rugaju tome i tako da dolazi do negativne slike o samom sebi kod osobe koja muca. Osoba osjeća strah, jer misli da neće uspjeti, strahovi uzrokuju tjelesnu napetost, to je sve onaj začarani krug koji je tu prisutan. Tako da na žalost mucanje sve više na način života. i ovo istraživanje … [[Govornik se ne razumije.]] što je spomenula gospođa državna tajnica je dovelo do rezultata da su te osobe koje mucaju da ih naravno to usporava u profesionalnom i svekoliko drugom razvoju. Dakle, to je u svijetu poznato, naravno i u Americi su to već od 1998. primijetili da te osobe imaju tegobe i socijalni radnik Michel Sugerman je koji je sam socijalni radnik bio i imao je tegobe što se tiče mucanja i na neki način oni su počeli obilježavati taj dan 22. listopada kada se obilježava dan, a sa ciljem da se ukine diskriminacija itd. i da se pomogne kvaliteta življenja osoba koje mucaju. U našoj zemlji svakako ova Udruga "Hinkofreund" ima određeni značaj koja se u tom dijelu angažirala, a isto tako potpisnici smo ovog Memoranduma o socijalnom uključivanju i slijedom toga dakle Vlada Republike Hrvatske je isto tako svjesna ovih okolnosti. Predlaže dakle da se taj 22. listopada proglasni Danom svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj kao potreban uvjet za unaprjeđenje kvalitete života i komunikacije osoba koje mucaju. Zasigurno da će to bolje doprinijeti boljem razumijevanju. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati taj prijedlog obilježavanja toga dana i vjerujem svi ostali. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Klub SDP-a apsolutno podržava Odluku o proglašenju dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj. Mi smatramo da je za razvoj svakog pojedinca vrlo važna komunikacija i sve što otežava komunikaciju otežava i mogućnost maksimalnog razvoja svakog čovjeka. Iz toga razloga je vrlo bitno da se jednim ovakvim danom istakne važnost problema pomoći svima koji imaju probleme sa mucanjem. Međutim, ono što klub SDP-a apsolutno želi naglasiti prilikom rasprave o ovoj temi, da će proglašenjem još jednog dana, danom svjesnosti u ovom slučaju o mucanju u Republici Hrvatskoj biti nedovoljno ukoliko ovu aktivnost ne bude popratila aktivnost ministarstva i Vlade na način da se osigura dovoljan broj logopeda i psihologa u svim dijelovima Hrvatske koji će omogućiti svima koji imaju probleme sa mucanje, da taj problem riješe. Samo proglašenje jednog dana, danom posvećenoj nekoj bolesti ne znači ukoliko ga ne prate i kvalitetne akcije konkretno s riječi na djela, dakle u ovom slučaju povećanje broja potrebnih logopeda, psihologa. I mi u klubu SDP-a inzistiramo da se do Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj donese jedan plan na koji način osigurati taj broj u Republici Hrvatskoj u narednom periodu.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Klub HNS-a dakako podržat će ove prijedlog odluke o proglašenju 22. listopada nacionalnim danom svjesnosti o mucanju. Ono što ću međutim ponoviti po tko zna koji put i vas gospodine potpredsjedniče molim i članove predsjedništva Sabora molim, pogledajte ovo skromno obrazloženje više govori o Michaelu Shugermanu nego li o onome što je on učinio, nego li što je u Hrvatskoj učinjeno, a učinjeno je puno u ovom području, učinio je puno. Pa bilo bi dobro da ubuduće se zaista malo potrudite da nam obrazložite na barem stranicu i pol dvije koje su to stručne udruge, koje su to specijalizirane ustanove koje se bave ovom kategorijom djece i odraslih, koliko se s njima radi, koliko se sredstava izdvaja za te aktivnosti, da li su ta sredstva dostatna, kakav je učinak tih terapijskih postupaka, kakve planove ima Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi za ubuduće, što planirati za taj dan?. Dakle, proglasit ćemo dan, što ćemo taj dan raditi? Koja je uloga Hrvatskog sabora možda? Koja je uloga saborskih zastupnika, naših odbora? To bi bili podaci koji po meni svakako zaslužuju da se nađu na papiru, da o njima porazgovaramo, da vidimo u biti što smo mi napravili. A to je Michael Shugerman napravio u SDA-u mislim da je za nas manje važno. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo, tajniče, kolegice i kolege. Kada govorimo o mucanju, onda možemo govoriti od definicije da je to govorni poremećaj koji se manifestira u isprekidanosti i nepravilnosti govornog procesa zbog grčeva organa za artikulaciju, fonaciju, disanje. I u ovom nedostatku poremećen je dakle, tečan govor. Odnosno njegov ritam i tempo. Kod mucavih osoba pojavljuje se niz … [[Govornik se ne razumije.]] psihičkih i tjelesnih odlika. Prema tome, mucanje se ne može promatrati kao poremećaj sam za sebe, već kao kompleks karakterističnih simptoma i tjelesnog stanja ličnosti što odstupa od normalnosti u čemu dominira govorni poremećaj. U znanosti je ranije prevladavalo mišljenje da su uzroci mucanja izvjesni defekti, anomalije govornih organa. Novija znanstvena ispitivanja osporila su točnost ovog gledišta i utvrdila da je mucanje u većini slučajeva je funkcionalnog karaktera i da se ono javlja kao govorna neuroza, odnosno logo neuroza. S obzirom na to da su zbog mucanja poremećene socijalne veze i odnosi ličnosti u društvu, ovaj govorni nedostatak spada u najteže neuroze. Mali broj slučajeva mucanja se zasniva na patološkim pojavama, nervnog sistema ili perifernih gornjih organa. Samo su ovi rjeđi slučajevi mucanja organskog karaktera. Iz literature se vidi da se mucanje pojavilo još u davnim vremenima. Ja mislim da neće škoditi malo povijesti tog gledišta. Pretpostavlja se da je ono staro kao i sam govor. Vjeruje se da je mucavih osoba bilo među svim narodima u prošlosti kao što ih danas ima. Recimo tako u starom vijeku mucanjem su se bavili Hipokrat, Aristotel. Iz podataka koji su oni ostavili vidi se da je Hipokrat smatrao ovaj govorni poremećaj kao posljedicu defekata periferijskih govornih organa i nepravilnog odnosa govora i mišljenja. Aristotel je mislio da je uzrok mucanja nepravilno formiranje govornih organa naročito jezika. A Plutarh je ostavio izvještaj o mucanju Demostena i načinu kako se oslobodio ovog govornog nedostatka. A kao što je poznato o Demostenu govorio je sa kamenčićem ispod jezika na obali mora uz buku morskih valova. I poslije osobnog takvog tretmana postao je slavni govornik. Također i Klaudije, rimski imperator je bio također mucavac. Kada dođemo do srednjeg vijeka tražio se uzrok mucanju u bolestima i organskim anomalijama pa se liječenje svodilo na davanje lijekova i poduzimanje kliničkih intervencija. U prvoj polovici ovog stoljeća mucanje se počinje izučavati na klinikama medicinskih fakulteta, institutima i u pedagoškoj praksi na čemu je angažiran veći broj znanstvenih i znanstvenih područja psihijatrije, filozofije, psihologije, fonijatrije, lingvistike, pedagodije. Kažem nikada bolje i nikada gore informacije u isto vrijeme od ovako savjesnih i preglednih prikaza fenomena mucanja. Bolje zato što ovakvi izvori informiraju do kraja a gore zato što tom informacijom suočavaju čovjeka sa istinom opet do kraja. Evo opet taj Demosten sada zajedno sa Klaudijem kaže: "Najzad sam na vlastito iznenađenje i sam utvrdio da mogu govoriti tako dobro kao i ma tko drugi. Ali poanta je u tome samo kada recitiram.". E tu je nevolja mucanja. Mucavac muca samo kada normalno govori. Prema tome, ni do Mostenova nadvikivanja morskih valova nije bilo normalno govorenje kao što i njegovi vatreni govori od onog protiv Aristokrata, preko glasovitih, … [[Govornik se ne razumije.]] govora koji su ga učinili najvećim Atenskim govornikom nisu bili ustvari normalan govor. I sada kada sam malo dao prikaz povijesti kakva je situacija u Republici Hrvatskoj koju su već kolege moji prethodno skoro i rekli sve. 2,4% slučajeva od ukupne populacije djece predškolske dobi sa tim problemom se suočavaju i oko … [[Govornik se ne razumije.]] znači tisuće djece i odraslih osoba što čini 1,7% cjelokupne populacije. Kao što je bilo rečeno … [[Govornik se ne razumije.]] začeo ideju obilježavanja dana svjesnosti o mucanju, s ciljem da se neznanje o problemu mucanja i nerijetka diskriminacija osoba koje mucaju zamijene prihvaćanjem i poštivanjem ljudskih različitosti. I na kraju ću istaknuti jedan divan životni primjer radijskog novinara, gospodina Pere Čimbura koji je svladao svoju govornu manu, tj. mucanje. Naime, pripovijedajući o svome mucanju i načinu na koji ga je svladao, Čimbur pripovijeda i o svojoj okolini koja često nije imala razumijevanja za ljudi koji mucaju, o obitelji i traumatičnim doživljajima iz djetinjstva u vrijeme Drugog svjetskog rata. Da bi se bilo što savladalo pa i mucanje ponajprije valjda svladati samoga sebe, bez kompleksa, preispitati vlastitu nutrinu, potražiti najdublje strahove i pobijediti bezvoljnost, kaže Pero Čimbur. Pomoć može doći izvana, uvjeren je Čimbur, ali ključ je ozdravljenja ipak u samom čovjeku. I moguće je naći ako se tragač ne zavarava. I sada jedan prijatelj ga je pitao a veli, što si ti sve mogao postići u životu da nisi mucao. I utihnuo je kada je dobio odgovor, veli možda ništa od ovoga što sam postigao. Prema tome, dragi kolege, pridružujem se prijedlogu Vlade Republike Hrvatske da se 22. listopada proglasi Danom svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj kao potreban uvjet za unaprjeđenje kvalitete života i komunikacije osobe koje mucaju, nadovezujući se na apele kolega iz SDP-a, kolege Jovanovića, kolege Dorića s kojima podržavam isto njihove zahtjeve u njihovom traženju. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Brankica Crljenko.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Međunarodni dan svjesnosti o mucanju obilježava se od 22. listopada od 1998. godine s ciljem upoznavanja javnosti o problemu mucanja te poštivanja ljudskih različitosti. Od mucanja pati tri puta više muškaraca nego žena a 70% djece koja mucaju imaju između 2 i 5 godine života se oporave uz neznatnu ili nikakvu terapiju. Kada su starijeg čovjeka koji je slijep i muca novinari pitali što mu je od to dvoje kroz život predstavljalo veću teškoću on je nakon kratkog razmišljanja odgovorio – mucanje. A kada su ga nemalo iznenađeni upitali za objašnjenje, pojasnio je. Sljepoća je stalna i ja i ljudi oko mene znamo da kao slijep čovjek jednostavno ne vidi, pa se i oni i ja ponašamo sa time u skladu, tu nema iznenađenja. S druge strane, mucanje je i za mene i za ljude s kojima komuniciram, izvor stalnih iznenađenja. Ja neprestano iščekujem kada ću zamucati a okolina se čudi i ne razumije kako to da uglavnom govorim normalno a onda odjednom zapnem, ostanem bez zraka, zajapurim se i ne mogu nastaviti. Ljudi ne znaju kako bi se ponašali u tom trenutku i što bi mislili o meni. Slično iznenađenje i nelagodu osjećaju mnogi kada se prvi put susretnu sa osobom koja muca. Postavlja se pitanje zašto neka djeca mucaju. Mucanje karakteriziraju nevoljni, neuobičajeno učestali i dugi zastoji u govornom toku. Oni koji mucaju znaju što žele reći. Možda su istu riječ ili rečenicu na koju sada mucaju već stotinu ili čak tisuću puta ranije tečno izrekli. Ipak ovaj put usprkos svim njihovim nastojanjima ne mogu je izgovoriti lako i glatko. Sve u svemu pitanje je prilično frustrirajuće, jer usprkos tome što toliko toga znamo o mucanju još uvijek ne možemo dati jasan odgovor na pitanje zašto. Čini se da djeca počinju mucati iz različitih razloga koji se mijenjaju od djeteta do djeteta, a da ponekad nastavljaju mucati i kada se uklone početni uzroci. Neki emocionalni stresovi, bilo da je riječ o jednom vrlo uznemirujućem događaju ili nizu stresnih situacija, mogu uzdrmati govor svakoga od nas, a osobito djeteta koje je posebno osjetljivo, jer još uvijek uči upravljati svojim osjećajima i mnogo toga nalazi zastrašujućim. Dijete se može početi bojati određenih govornih situacija jer su za njega slične onoj u kojoj je jednom imalo teškoću. Ipak ne počinju mucati sva djeca koja prožive slična iskustva. Čak i normalne netečnosti kakve iskazuje gotovo svako dijete mogu postati uzrok poremećaja. Samo dijete ili njegova okolina mogu reagirati na takva zastajkivanja tako da dijete osjeti kako ih mora prevladati. Što se više trudi ne zastajkivati to zastoji postaju sve jači, a okolina pokazuje sve veće nezadovoljstvo. Tu počinje zatvoreni krug iz kojeg dijete ne vidi izlaz, a ne zna niti kako kontrolirati svoj govor. Što bi roditelji trebali učiniti? Prije svega slušati što dijete govori. Pokušati biti takav slušatelj s kojim dijete želi i voli razgovarati jer mu je takav razgovor ugodan. Davati djetetu na znanje da ga vole i da uvijek može računati na njihovu potporu. Poticati ga da razvija svoje interese i sposobnosti, da sklapa prijateljstva s drugom djecom. Na taj i na druge načine pomoći mu da bude zadovoljan sobom. Pronaći aktivnosti koje bi mogli provoditi zajedno sa svojim djetetom ili svakodnevne obveze u provođenju kojih bi im dijete moglo pomoći, jer dijete koje muca ima potrebu za bliskim i sigurnim odnosom s njemu važnim članom obitelji, potrebu da osjeća roditeljsku ljubav i ponos. I na kraju vrlo važno dopustiti djetetu da dovrši izgovaranje započete misli. Ne činiti to umjesto njega. Mnogi koji su svome mucanju prvi put posvetili tek u odrasloj dobi dokazuju da se uz samodisciplinu i svesrdno zalaganje ono u najmanju ruku može svesti na govor koji ne skreće pažnju na formu, kojim se u svim govornim situacijama može izraziti mišljenje, emocije ili želje. Dakle kojim se može voditi normalan, a često i izuzetno uspješan život. Postoje mnogi primjeri uspješne samoterapije, no sve je to lakše provesti uz pomoć logopeda koji će osobu koja muca podučiti postizanju i održavanju tečnog govora, smanjivanju straha ili izbjegavanja govornih situacija, te općenito poboljšanju komunikacijskih vještina. Pitanje je samo hoće li osoba koja muca odabrati pasivnost ili će se aktivno uključiti u mijenjanje svog govornog ponašanja i reakcija, uspostavljanje kontrole nad svojim govorom. Nije mali broj ljudi u svijetu koji smatraju da im je mucanje pomoglo da postanu i privatno i profesionalno bolje i uspješnije osobe. Ono im je ukazalo na potrebu stalnog doživotnog rada na sebi, koji treba provoditi i radi održavanja kontrole nad govorom, ali i nad vlastitim životom. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa zastupnica Neda Klarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade, gospodo državni tajnici. Pa odmah ću zapravo reći da podržavam Prijedlog Odluke o proglašenju Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj. O tom problemu kao društvo zapravo minimalno smo informirani, i zbog toga mislim da će proglašavanje ovoga dana povećati svijest o razumijevanju društva i doprinijeti razvijanju slike o stereotipu i diskriminacije prema ljudima koji imaju problem s mucanjem. Mucanje se javlja u svim kulturnim i socijalnim skupinama i to je poremećaj govornog ritma, što smo već mogli čuti, što zapravo znači da je govorna tečnost poremećena. On je najpoznatiji i najevidentniji govorni poremećaj koji se lako prepoznaje, a svake godine već smo evo čuli u Hrvatskoj se otkrije oko 4 tisuće djece sa određenim smetnjama u jeziku i govoru. Isto tako smo čuli da je od 20 do 25% djece imaju neki poremećaj u području glasova, jezične govorne komunikacije, oko 1% odraslih ljudi na svijetu muca, a oko 2 i pol posto javlja se kod djece u predškolskoj dobi. Isto tako da je tri puta češći kod ljevorukih i kod blizanaca, 70 tisuća ljudi je u Hrvatskoj koji muca, a u svijetu oko 60 milijuna. Dakle, ove brojke jasno ukazuju na zaključak da zapravo pogađa osobe svih životnih dobi, ali najčešće djecu između druge i šeste godine starosti, dakle u vremenu kada razvijaju govor. I ono što je zapravo važno posvijestiti kad govorimo o tom danu naše svijesnosti o problemu mucanja je postavljamo pitanje sami sebi kako mi prihvaćamo zapravo osobe koje mucaju? Da li smo tolerantni prema njima pa ih slušamo što govore, a ne kako oni zapravo mucaju? I to je ono što sami sebi moramo posvijestiti. Jednako znademo i da je mucao Newton, da je mucala Marilyn Monroe, da je mucao Winston Churchill, a mucanje je u našem društvu kod djece još uvijek tabu tema i o tome se ne priča ni kod kuće ni u školi i stoga imamo potrebu evo taj dan u listopadu mjesecu 22. proglasiti kao Dan svijesnosti i sučeljavanja zapravo sa tim problemom. Roditelji često puta neće priznati ni sebi ni drugima taj problem koji ima njihovo dijete, pa onda različitim imenima nazivaju taj problem. Često ga dovode u vezu sa problemima disanja i opisuju različite druge fenomene. Obilježavanje zapravo toga Dana svjesnosti o mucanju vjerujem da će puno nas potaknuti da trebamo otvoreno govoriti i dijete će tada zapravo shvatiti da ga razumijemo i da mu želimo pomoći. Nastavnici često puta isto tako ne prepoznaju da dijete muca jer je djetetu koji put i zapravo često puno lakše kazati da ne zna odgovor na postavljeno pitanje i rađe će dobiti jedinicu negoli sebe izložiti riziku da mu se razred na žalost ruga. Često ne mogu izgovoriti niti svoj problem, jer ga ni ne znaju definirati niti uobličiti i zbog toga evo imamo zapravo pred sobom upravo taj dan kada ćemo se sami staviti u funkciju prepoznavanja problema i naravno upregnuti se da ga na najlakši mogući način riješimo. Onima kojima to čini zapravo prepreku i da sebi zapravo olakšaju daljnji tijek i da postižu najbolje rezultate sukladno njihovim psihofizičkim, jednako tako i intelektualnim sposobnostima. Evo još vrlo kratko. Kolega Kundić je naveo primjer radijskog novinara gospodina Pere Čimbura koji je u pedesetoj godini života savladao problem mucanja. I kad je zapravo između ostalog ono što nije rečeno predložio je i pristao je da se napravi jedna kazališna predstava, ali pod uvjetom da to ne bude niti tragična, niti komična predstava, nego upravo da bude drama. Da bi u konačnici stručno pristupili problemu treba jednako tako opipati još jednu dimenziju, a to su područja gdje se educiraju roditelji. Naravno to je prostor u kojem jednako tako treba dodatno educirati i odgajateljice i odgajatelje u dječjim vrtićima, nastavnicima, ali jednako tako i logopedima koji ih danas u svijetu postoji 250, jer postoji 250 različitih metoda za tretman kojim se liječi mucanje. Na kraju, poruka je da vjerujem da svi zapravo prihvaćamo ljude koji su različiti, drugačiji od nas samih. Ne smijemo zaboraviti strpljivo i pažljivo slušati što nam osoba koja muca govori umjesto da slušamo kako govori. Hvala lijepo.
Hvala. Završni osvrt državna tajnica, Dorica Nikolić. Izvolite.
Dame i gospodo, zahvaljujem na podršci ovoj, odluci Vlade i htjela bih naglasiti zahvaljujem i na svim preporukama i brigam koje ste rekli u povodu ovog obilježavanja dana, da to nije samo obilježavanje dana, nego da je to jedna briga za djecu i odrasle koji imaju taj problem. Budite uvjereni, mi sada budući da se iz priprema, vi znate da smo već pri kraju Zakon o socijalnoj skrbi. Usko surađujemo sa edukacijsko-rehabilitacijskim fakultetom. Priprema se ujedno i Zakon o logopedskoj djelatnosti i komora logopeda, jer vjerujte u Hrvatskoj ima novaca ali nema logopeda. I prema tome, moramo svi zajedno stati, zajedno i dogovoriti se kako zapravo prvo odgojiti dobrog logopeda ali onda ga i nekako hajmo ružno reći natjerati da ne bude samo u Zagrebu ili u velikim gradovima, nego i u manjim gradovima diljem cijele Republike Hrvatske. To je trenutačno sad najveći problem što se logopeda tiče. Zahvaljujem na svim dobrim prijedlozima, bit će usvojeni i nadam se da kad ćemo o tomu raspravljati da ćete biti zadovoljni, a i onda ćemo uvažiti i sve vaše primjedbe u korist djece i odraslih koji mucaju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prijedlog odluke o proglašenju Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o proglašenju Dana svjesnosti o mucanju u Republici Hrvatskoj. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom donesena Odluka o proglašenju Dana svjesnosti o mucanju. Odluka je donesena u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Idemo na sljedeću točku. - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 283 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, europske integracije, financije i državni proračun, poljoprivredu i ribarstvo i ruralni razvoj. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Marić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dakle, nekoliko riječi o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Dakle, Zakon o posebnom porezu na duhanske proizvode uređuje plaćanje posebnog poreza na duhanske proizvode koji se proizvode i prodaju na carinskom području Republike Hrvatske ili se uvoze na to područje. U Zakonu o posebnom porezu na duhanske proizvode člankom 8. i 9. definirani su porezna osnovica i visina posebnog poreza na duhanske proizvode. Ovdje bih samo kratko ponovio i podsjetio vas da smo krajem prošle godine Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode zadržali skupine cigareta A, B i C. Međutim, izvršene su izmjene na sljedeći način. Prvo, uvedena je nova trošarinska osnovica, dakle 1000 komada cigareta i maloprodajna cijena cigareta, te specifični uveden i proporcionalni porez, posebni porez koji se obračunava na novo uvedenu poreznu osnovicu, odnosno na maloprodajnu cijenu cigareta. Istovremeno se izvršilo postupno ukidanje različitog trošarničkog opterećenja skupina cigareta i to na način da smo od 1. siječnja praktički 2009. godine razliku u poreznom opterećenju između skupina A, B i C smanjili za 50%, a bilo je predviđeno da od 1. siječnja 2010. u potpunosti uskladimo, odnosno izjednačimo porezni tretman svih ovih skupina. Konkretno za skupine cigareta iz skupine A, dakle propisan od 1.1. 2009. 175 kuna specifičnog poreznog poreza na 1000 komada cigareta i proporcionalni posebni porez od 30% od maloprodajne cijene na cigarete skupine B 197 i pol kuna na 1000 komada uz isti proporcionalni posebni porez od 30% i na cigarete skupine C 310 kuna na 1000 komada uz također proporcionalni, posebni porez od 30%. Od 1. siječnja 2010. godine bilo je predviđeno da specifični porez bude za sve skupine cigareta 225 kuna na 1000 komada uz zadržavanje ovog proporcionalnog, posebnog poreza od 30%. Europska komisija je pozdravila spremnost Republike Hrvatske da neutralizira razlike u poreznom tretmanu među skupinama u koje su razvrstane cigarete u Hrvatskoj, ali isto tako u pogledu vremenske dinamike postizanja jednakosti poreznog tretmana za sve cigarete zatražila da se potpuno izjednačavanje provede i čim prije. Ja bih samo podsjetio da je, dakle Europska komisija već duže vremena ulagala i uložila jedan prigovor da je ovakav, odnosno postojeći do 1.1.2009. tretman između skupina cigareta A, B i C bio u neskladu, odnosno nije bio u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju iz 2001. godine. Isto tako, slijedom navedenog i ovim prijedlogom novim, dakle počevši od 1. lipnja 2009. godine uvodi se dakle ista specifična stopa posebnog poreza na sve cigarete u iznosu od 180 kuna na 1000 komada uz zadržavanje proporcionalnog posebno poreza od 30% od maloprodajne cijene cigareta. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Za europske integracije? Financije i državni proračun? Za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj? Predsjednica odbora, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj raspravio je o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode s Konačnim prijedlogom zakona kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja, a u raspravi su izneseni podaci obzirom na rast proizvodnje duhana, cigareta, državne potpore te izvoz i uvoz duhanskih proizvoda i izražena zabrinutost za domaću proizvodnju duhana i duhansku industriju. Izraženo je nezadovoljstvo što se Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode koji je stupio na snagu prije 2,5 mjeseca mijenja te dovodi u pitanje ovo najdohodovnija kultura i jaka izvozna komponenta. Problematična je i nemogućnost brze orijentacije na drugu proizvodnju. Obzirom da su ugovori za proizvodnju sklopljeni za ovu godinu, upitno je tko će otkupiti proizvedeni duhan. Imajući u vidu jaki utjecaj multinacionalnih kompanija i njihovu borbu da dobiju još jedan segment tržišta iznesen je prijedlog da se o predmetnom prijedlogu zakona provede rasprava u prvom čitanju. Prijedlog je podržan većinom glasova, 4 glasa za i 3 glasa protiv pa odbor predlaže Hrvatskome saboru sljedeće zaključke. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. I 2, Sve primjedbe prijedlozi i mišljenja dostaviti će se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga zakona.
Hvala. Kolegice i kolege, još ćemo apsolvirati ovu točku, a onda za danas sjednicu zaključiti pa ćemo sutra onda početi sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima. Tako da se znamo ravnati. A nećemo sutra praviti nerede. Zakon o izazivanju nereda. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Ono što bih ja volio znati, evo za početak, koga sve financira duhanska industrija u Republici Hrvatskoj? Mislim jasno, na političke stranke, ali to se tako skoro neće doznati. Međutim, što je zanimljivo? Prije nego se ovaj zakon pojavio u saborskoj proceduri, prije nego se zakon pojavio na vladinim stranicama, već je bio komentiran razumljivo iz nekih krugova. Čovjek si postavlja pitanje kako? Međutim, da ne bi mene sad netko osobno ovdje stalno prozivao, više ja ovdje mislim na Adris nego na Sabor, ja ću otvoreno reći da je TDR ili Adris, svejedno, bitna nacionalna tvrtka. Ja jasno nisam za monopol, ali ću isto tako prešutjeti ako je riječ o monopolu iz moje korte, pa makar sva dobit po tom osnovu išla u Zagreb, što će reći državni proračun iz kojih mi, hajde, moramo to priznati primamo plaće. Dokle ćemo, vidjeti ćemo. Nadam se da neće doći u pitanje i jasno preostala odlazi u privatne džepove. Riječ je, neću sad spominjati cifre, o ogromnoj dobiti. Ja bih po ovoj temi mogao dosta toga govoriti, ali reći ću samo jedno, da im se danas ne smije prepustiti ni jedan kvadratni metar tzv. turističkog zemljišta, a zbog kojeg neki iz tog koncerta, nota bene odlaze i u izbore. Neka idu, mene to ne zanima, ali taj status tzv. turističkog zemljišta treba riješiti na način da isto ostane vlasništvo, ne države, nego da se ponovo vrati lokalnoj samoupravi. To što neki od njih imaju više no što su posjedovali rimski carevi, to nek ide na savjest svih ovih vlada, to smo htjeli, to se dogodilo. Međutim, što je bit? Dozvolite mi stoga da citiram jedan tekst. Svi proizvođači cigareta i strani i domaći od 1. lipnja će bez obzira na kvalitetu cigareta državi plaćati iznos isti iznos trošarina. Tako će država na 1 000 cigareta ubirati trošarinu od 180 kuna, što je 3,6 kuna po kutiji, a uz to će se na maloprodajnu cijenu kao i do sad naplaćivati posebni porez od 30%. Tako se nameti na cigarete zbog usklađivanja s europskim zakonodavstvom mijenjaju po drugi put od 1. siječnja ove godine jer europska administracija nije bila zadovoljna onim prvim prijedlogom koji je po njezinom mišljenju diskriminirao inozemne proizvođače cigareta u Hrvatskoj. U prosincu je Hrvatska, u želji da ispoštuje zahtjev Europske unije o izjednačavanju proizvođača cigareta uvela trošarinu od 175 kuna na 1 000 cigareta na one najjeftinije, 197 kuna na kategoriju b, gdje spadaju i najprodavanije cigarete u Hrvatskoj koje se proizvode, jasno u Adrisu te 310 kuna na cigarete skupine c. U sva tri slučaja na maloprodajnu cijenu se obračunavao i poseban porez od 30%. Međutim, objašnjenje da su trošarine različite jer se radi i o različitoj kvaliteti, Uniji nije bio dovoljan. Europska unija je ocijenila da se ipak radi znači o diskriminaciji među proizvođačima i sad mi moramo mijenjati trošarine što je moguće prije da bismo mogli započeti pregovore oko 16. poglavlja koje se tiče razumljivo porezne politike. Tako će samo fiksno utvrđena trošarina na najprodavanije cigarete pasti za 36 lipa po kutiji, na one najskuplje za 2,9 kuna po kutiji, dok će trošarina na najjeftinije cigarete biti veća za desetak lipa. Po ovom izračunu, kutija uvoznih cigareta, primjerice recimo Marlbora koštala bi 16,5 kuna, a domaćeg ronhilla 15,5 kuna no država neće izgubiti samo na fiksnim trošarinama nego će smanjiti i iznos na koji se obračunava poseban porez od 30% što je dodatnih desetak lipa po kutiji najprodavanijih cigareta. Koliki će biti gubitak državnog proračuna jasno na to u ovom trenutku ne može odgovoriti niti ministar Šuker ali će država već početkom slijedeće godine moći računati na veće prihode jer će trošarine na cigarete porasti na 225 kuna na tisuću cigareta što je 4,5 kuna po kutiji. No, Vladina ranija najava da će u slijedećoj godini izjednačiti trošarine na sve cigarete vidimo da nije impresionirala Europsku uniju jer Vlada u svom objašnjenju zakona ističe da se predlaže uvođenje iste stope trošarina da bi se što prije udovoljilo zahtjevu država članica Europske unije pa po tom pitanju usklađivanja oporezivanja svih vrsta cigareta u Hrvatskoj a sukladno tim pravnim stečevinama Europske unije itd. No, kao što se da sad nastavim, kao što će nešto biti negativno za nas tako je pretpostavljam isto tako nešto negativno tamo za one zemlje gdje se izvoze hrvatske cigarete. Znači, zaključak. Domaće cigarete će zasigurno poskupjeti, uvezene će pojeftiniti. Rastu porezna opterećenja na niže cjenovne skupine hrvatskih cigareta a smanjuje se za uvezene cigarete. Pa tako kao što rekoh recimo taj Kolombo York sa 12 kuna ide na 15 kuna, Walter Wolf vjerojatno sa 15 kuna na 18 kuna, Ronhill sa 16 kuna na 19 kuna, Marlboro će ostati 20 kuna. I šta sad u svemu tome? Ovo de facto znači da se jedan dvadeset godišnji monopol na neki način polako gasi. Da li je to dobro, da li je to loše o tome se da raspravljati. Rekoh, protiv sam svakog monopola osim ako taj monopol nije iz moje horte. Monopol sigurno za nikoga nije dobar, pojedinci se tokom vremena razbahate ali bih domaćoj industriji ako je moguće maksimalno pogodovao jasno vodeći računa i o onima koje je monopol zbog bankarskih političkih veza u prošlih dva desetljeća doslovce progutao, da sad ja ne spominjem te tvornice, tvrtke itd. Ono što je sigurno bitno kada govorimo o ovome zakonu to je da se vidi što ćemo sa tom zabranom pušenja. Ja bih i tu recimo prolongirao recimo neke rokove za kafiće, jasno bio bih maksimalno rigorozan za one prostore gdje ljudi u raznim restoranima ručavaju ili za poslovne prostore gdje se odvija kakav takav gospodarski, poslovni, upravni ili ne znam kako da ga nazovem život. Da ne bi nitko ovaj moj nastup doživio ne znam jednim predizbornom retorikom, da ne bih se konfrontirao se sa ljudima iz Adrisa koji sudjeluju u izborima u Županiji istarskoj ja ću osobno biti recimo suzdržan glede ovoga zakona ali isto tako ponavljam da je ova odluka očekivana, neću reći koliko je logična i da ona vodi doslovce u pravnom smislu te riječi skorom ukidanju monopola. No, bez obzira na sve ali zbog prisutnosti u prodajnoj mreži od tiska do raznih supermarketa ja tvrdim da se ništa dramatično neće dogoditi za Adris odnosno za hrvatsku cigaretu. Monopol se danas više ne čuva ovakvim zakonima ili ugrožava već se monopol danas čuva trgovačkom mrežom. U tu trgovačku mrežu jasno je vama da ne može svatko ući i to je zapravo bit, tako da se u dogledno vrijeme ništa dramatično neće dogoditi glede tržišne recimo pozicije Adrisa iako bez obzira na sve ja bih im osobno želio pogodovati da se ovaj zakon što je moguće više prolongira. I zato rekoh, u najmanju ruku biti ću suzdržan. Ono što je suština, o čemu smo jučer govorili za ovom govornicom to je da pojedine tvrtke dođu u poziciju da moraju plaćati ekstra profit zbog toga što im država u pravom smislu te riječi čuva monopol. Taj ekstra profit nije bitno da li je riječ o nekim bankama, da li je riječ možda o nekim trgovačkim kućama ili nekim drugim industrijama, ne bi trebalo se plaćati po stopi od 25% koliko se plaća dobit nego zasigurno i dvostruko ako ne i trostruko više. No, bilo kako bilo još jedan put ću reći, ovaj zakon neće bitno ugroziti domaću proizvodnju ali sigurno je da će se pojaviti tijekom vremena jedna konkurencija na koju treba računati a shodno tome razumljivo i sve učiniti da se ne ugrozi prije svega onaj mali proizvođač duhana u Republici Hrvatskoj. Utoliko još jedan put ću reći u najmanju ruku sam suzdržan glede ovog prijedloga zakona koji na neki način pokušava nediskriminirati inozemne proizvođače cigareta.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Samo bih ispravio jedan netočan navod kolege Kajina koji je kazao da je porez na dobit 25%. Kolega Kajin, porez na dobit je 20%. … [[Upadica se ne čuje.]]
Tko zna zna. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode s Konačnim prijedlogom ima oznaku P.Z. 283. U čemu je suština Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode? Naime, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, Narodne novine 152/2008. uvodi se europski trošarinski sustav oporezivanja cigareta po kojem je trošarinska osnovica tisuću komada cigareta i maloprodajna cijena cigareta a posebni se porez iskazuje kao dvokomponentno oporezivanje koje čini. Pod 1. specifični, znači poseban porez određen u iznosu za tisuću komada cigareta. Pod 2. i propocionalni posebni porez određen u postotku od maloprodajne cijene cigareta. Na taj način djelomično smo uskladili se sa pravnom stečevinom Europske unije koja regulira oporezivanje cigareta trošarinama, odnosno posebnim porezima. Slijedom navedenoga predlaže se kao što je rekao gospodin tajnik od 1. lipnja 2009. godine uvođenje iste specifične stope posebnog poreza na sve cigarete u iznosu od 180 kuna za tisuću komada uz zadržavanje propocionalnog posebno poreza 30% od maloprodajne i prodajne cijene cigareta. U Republici Hrvatskoj postoji tri skupine cigareta i to u A, B, i C skupini. U cigarete skupine A, znači imaju specifičan posebni porez 175 kuna za tisuću komada, zatim propocionalni posebni porez 30%, od maloprodajne cijene. Cigarete B skupine, imaju specifični posebni porez, 197,50 kuna za tisuću komada cigareta i propocionalni posebni porez 30% od maloprodajne cijene. I cigarete C skupine, znači imaju specifični porez 310 kuna za tisuću komada cigareta, plus propocionalni posebni porez 30% od maloprodajne cijene. Posebni porez na cigarete iz stavka 1. ovoga članka od 1. siječnja 2010. godine na cigarete skupine A, B i C plaća se sada kako slijedi po ovom prijedlogu. Kao specifični posebni porez 225 kuna za tisuću komada cigareta i kao propocionalni posebni porez 30% od maloprodajne cijene. Europska komisija je pozdravila spremnost Republike Hrvatske da neutralizira razlike u poreznom tretmanu među skupinama u koje su razvrstane cigarete u Hrvatskoj ali u pogledu vremenske dinamike postizanje jednakosti poreznog tretmana za sve cigarete, traži se da se potpuno izjednačavanje provede čim prije. Što se tiče sredstva za provedbu ovoga zakona nisu potrebna dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske i naravno Hrvatska Demokratska Zajednica će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Kluba zastupnika SDP-a. Gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Za ovaj zakon kaže se da predstavlja usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije pa on ima oznaku P.Z.E. i donosimo ga po hitnom postupku. Mi smo na prošloj sjednici Sabora usvojili plan usklađivanja zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije, pogledajte taj plan, ovog zakona tamo nema. Ne da ga nema za ovaj kvartal, njega nema uopće, a posve je i jasno zašto njega nema, jer ovaj zakon ne predstavlja nikakvo usklađivanje, ovaj zakon je naime usklađen. On je usklađen kada smo ga donosili 2008. godine. Krajem 2008. godine. Zašto njega nema u tom planu? Pa naravno nije bilo nikakvog, nije bilo nikakve potrebe da se on unosi u taj plan, kada se taj plan izrađivao i on ovdje upada kao padobranac. On posve nepotrebno ima oznaku P.Z.E. i on zapravo predstavlja obmanu parlamenta kada ima tu oznaku. A Vlada obmanjuje Parlament tvrdeći da je ovo usklađivanje, a nije usklađivanje a nije usklađivanje jer je usklađeno. Što znači izjednačavanje trošarina? Za sve one koji dižu pločicu ispravka netočnog navoda na ovo što sam sve rekao pozivam vas da pogledaju dokument za koji su glasali u ovom Saboru, a to je plan usklađivanja zakonodavstva pa da onda ne ispravljaju točne navode, nego eventualno netočne ako takvih ima a nema ih. Što znači tri kategorije cigareta A, B i C skupina? Jedna skupina su cigarete koje su proizvedene isključivo iz domaćih duhana. Druga skupina su cigarete koje se proizvode iz mješavine domaćih i stranih duhana i treća skupina su cigarete koje se proizvode isključivo iz stranog duhana. Trošarine su bile do sada različite. Zašto? Zato što je država štitila domaće proizvođače duhana i domaću preradu duhana, sasvim logično. Približavanjem Europskoj uniji od nas se zahtjeva da tu diskriminaciju ukinemo, da prestanemo štiti vlastite proizvođače duhana i vlastite prerađivače duhana i da svima na hrvatskom tlu omogućimo jednako poslovanje. To je sasvim logično kada uđemo u Europsku uniju. Nama je put u Europsku uniju trenutno blokiran. Ne zna se ni kada ćemo završiti pregovore, a pogotovo ne zna se kada ćemo ući u Europsku uniju. Ali se interesantno žurimo, žurimo se da izjednačimo trošarine i da na taj način oštetimo proizvođače duhana u Hrvatskoj i preradu duhana u Hrvatskoj. Po postojećem zakonu koji se sada mijenja, ove bi se trošarine trebale izjednačiti 1. siječnja 2010. godine. I to smo mi izglasali u ovom Saboru, krajem prošle godine. Ali sada na jednom žurba, hitnja, ne 1. siječnja iduće godine nego već 1. lipnja ove. 6 mjeseci ranije. Ne radi se ni o kakvoj novoj direktivi Europske unije koja bi to nama nalagala, jer je posljednja direktiva Europske unije o tome donesena 12. veljače 2002. godine. Prema tome, direktiva je poznata i Vlada je za direktivu znala i direktiva je uključena i u zakon koji smo izglasali krajem prošle godine i sve je to usklađeno. Ali zašto sada najednom ova hitna promjena. Čemu? Što izaziva tu hitnost? Očito interes stranih kompanija Philip Morisa British tobacoa. Zašto Vlada štiti interes stranaca, stranih kompanija a šteti interesima proizvođača duhana u Hrvatskoj i prerađivačima duhana u Hrvatskoj, to je misterij obavijen velom tajne koji se kreće prema nepoznatom. To nitko ne zna. Jasno je tko će imati koristi "British tabacco" tobako i "Philip Moris". To je jasno. A da li će i netko iz hrvatske Vlade imati korist što ovako na brzinu gura jedan zakon koji nam ovaj čas nije potreban po hitnom postupku. Veliki novci su u pitanju kada je o duhanskoj industriji riječ, veliki novci i veliki interesi. A nema logičnog objašnjenja da mi ulazimo 1. lipanj u Europsku uniju, ovo bi bilo razumljivo. Ulazimo u Europsku uniju moramo imati pravila Europske unije do tada gotovo. A mi ne ulazimo 1. lipnja, a donosimo zakone kao da smo već u Europskoj uniji. Kakvo je sadašnje stanje u Hrvatskoj? hrvatska je već sada među zemljama s najskupljim cigaretama u usporedbi s kupovnom moći građana. Ako se ove trošarine izglasaju i uvedu, Hrvatska će definitivno biti zemlja s najskupljim cigaretama u Europi u odnosu na kupovnu moć građana. Već sada 60 milijuna eura građani iznesu iz Republike Hrvatske za kupovinu cigareta u zemljama u okruženju. Najmanje toliko. 450 milijuna kuna je šteta i u proračunu zbog tog šverca ili malograničnog prometa. Sada će se to još povećati, jer će se povećati razlika u maloprodajnoj cijeni u Hrvatskoj i u zemljama u okruženu. U Bosni i Hercegovini je cijena cigareta 0,60 eura. U Hrvatskoj će biti 3 eura. To je 5 puta, 5 puta će ista cigareta biti skuplja u Hrvatskoj nego u Bosni i Hercegovini. Mi imamo zakone o malograničnom prometu, imamo granicu Slavonski, Bosanski Brod recimo. Ne mora se švercati, može se legalno prelaziti iz Slavonski u Bosanski Brod 8 sati dnevno. Simo-tamo, pa po šteku cigareta, pa krasna zarada. Ali šteta za hrvatski proračun, šteta za PDV u Hrvatskoj nenaplaćen. Kada tome još pridodamo i šverc, znači ne ovaj legalni malogranični promet, nego pravi šverc kada idu šleperi, kada se šverca na veliko, onda je gubitak još i veći. Ovo je poticanje šverca. Ovakav zakon je poticanje šverca. Opet se moramo pitati uz "Britsh tabacco" i "Philip Moris", da li netko u Vladi ima interesa da se poveća šverc cigareta, kada nudi ovakav nerazuman prijedlog, kada se toliko žuri pred rudo da izjednačimo trošarine za sve cigarete. Dalje, izjednačavanje tih trošarina ukida potrebu za domaćim duhanom. Evo Odbor za poljoprivredu je tražio već da ovo bude samo prvo čitanje i ima pravo Odbor za poljoprivredu. Pa Odbor za poljoprivredu misli o našim seljacima ako već ne misli Vlada i proizvođačima duhana. Gledajte u Podravini, samo u Podravini oko 2 tisuće i 500 kooperanata uzgaja duhan, na oko 6 tisuća hektara sa ukupnom proizvodnjom od 12 do 14 tisuća tona duhana, a to je 6 do 7% ukupne proizvodnje duhana u Europi. 2 tisuće i 500 kooperanata. Ukupna vrijednost tog proizvedenog duhana kreće se oko 170 milijun kuna, a to je samo za usporedbu onima koji prate poljoprivredu. To je otprilike 23 do 25% ukupne vrijednosti žitarica proizvodnje u Hrvatskoj, to je 50% vrijednosti ukupne proizvodnje šećerne repe u Hrvatskoj, to je 60% ukupne proizvodnje vina u Hrvatskoj. Pa to nije sitno. Toga će nestati. Te vrijednosti će nestati, ona će biti uništena ovakvim zakonskim prijedlogom Vlade ako ga ova parlamentarna većina izglasa. Što će se dogoditi s tih 2 tisuće i 500 kooperanata? Duhan se uzgaja na relativnom lošem tlu, onda mu uspijeva. Nemoguće ga je supstituirati drugom kulturom na tom tlu, a naročito ne u tako kratkom roku. Seljaci nemaju vremena za prilagodbu. Pa oni su još krajem prošle godine kada smo donijeli ovaj postojeći zakon mislili da imaju godinu dana vremena, a sada im kažete, ne, samo 6 mjeseci. O čega će ti ljudi živjeti? Da li će domaća duhanska proizvodnja od nje kupovati duhan? Zašto bi, on je opterećen trošarinama kao i ovaj uvozni. Zašto bi. Domaća cigareta i industrija se do sada bazirala na korištenju hrvatskih duhana više od 70% do0maćih duhana ugrađeno je u te cigarete, a cijenu koju je plaćala tim kooperantima je 20% veća od svjetske cijene. Svima se isplatilo. Seljacima uzgajati duhan jer su ga prodali domaćoj industriji 20% više, nego što bi ga mogli utržiti na svjetskom tržištu. Isplatilo se domaćoj duhanskoj industriji jer je preradila 70% toga duhana, jer ga je zbog manjih trošarina uspjela plasirati na tržište. Isplatilo se i državi, jer je ubrala PDV. Vlada se hvali uvođenjem antirecesijskih mjera. Ovo je dame i gospodo recesijska mjera. Ovo je recesijska mjera. Zbog toga što će se povećati šverc, to je definitivno o tome nemamo što raspravljati. Kada je razlika u cijeni 5 puta između Slavonskog i Bosanskog Broda u nekom proizvodu, šverc je tu. čak i kada ga ne bude, da se svede sve na malogranični promet koji je legalan, šteta je ogromna. Ovo je recesijska mjera zato što će se smanjiti prihod proračuna u dijelu PDV, jer će se smanjiti legalna potrošnja cigareta, prodaja cigareta iz domaće duhanske industrije. Past će PDV, šteta za proračun. Nestat će prihod od proizvodnje duhana, a to je ponavljam 170 milijuna kuna. To je recesijska mjera i zbog toga što će 2 tisuće 500 kooperanata ostaju bez posla, a nemaju vremena se prilagoditi nekoj novoj proizvodnji. Radnici u Adris grupi, dio njih će ostati bez posla. Pa naravno smanjit će se dobit kompanije, pa naravno šta da rade sve kompanije kad im se smanji dobit. Pa nastoje napraviti neku uštedu. Pa kako će napraviti uštedu? Pa otpustit će dio radnika, šta će drugo napravit. Smanjit će im se proizvodnja, šta povećat će se šverc, povećat će se malogranični promet, neće imati kom prodavati, otpustit će dio radnika i to je način na koji se Vlada bori protiv recesije u zemlji. To je način na koji, to su koraci koje Vlada nama nudi. Slušajte, SDP vam kaže ovo ili prvo čitanje, da prihvatimo prvo čitanje sukladno prijedlogu odbora, saborskog Odbora za poljoprivredu utemeljenom ili ćemo mi glasati protiv ovoga. Ali ne samo da ćemo glasati protiv ovoga, nego ćemo se potruditi da izvan ovog kasnog sata kad se vodi rasprava u javnosti proširimo istinu o tome kako Vlada pogoduje stranim kompanijama British Tobacou i Phillip Morrisu na štetu domaćih tvrtki, tako uništava seljake u podravini, kako šteti PDV-u, možda samo zbog toga da bi netko u Vladi imao privatnu korist od ovoga. Hvala.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Prvi gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. … [[Govornik se ne razumije.]] nikad dosta u ovom Saboru, ali da ispravim netočan navod. Kolega Stazić je rekao da Vlada pogoduje stranim kompanijama. Netočno. Rekao je da je ovaj zakon poticanje šverca. Netočno. Naime, kolega Stazić u našem opredjeljenju, a vjerujem i vašem SDP-ovskom opredjeljenju Hrvatske kao članice Europske unije stoji jasan da Hrvatska mora implementirati određene mjere i zakone i prije njenog ulaska u Europsku uniju. I zato postoje mjerila i za otvaranje poglavlja i za zatvaranje poglavlja. Jedno od temeljnih stupova europskog ponašanja je nediskriminacija, nediskriminatorno ponašanje. I o tome se radi ovdje u ovom zakonu. Dakle, bez ikakve diskriminacije i na nama je da odlučimo želimo li ići u Europsku uniju ili ne želimo. Ako vi ne želite ići onda jasno recite ne želimo ući u Europsku uniju, ali nemojte optuživati Vladu da pogoduje stranim kompanijama. Ona jednostavno vuče potez koji znači nediskriminaciju na hrvatskom tržištu.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Stazić je kazao, citiram: "Ovo je recesijska mjera jer će povećati šverc zbog razlike u cijeni u Republici Hrvatskoj i zemljama u okružju." Ovo nije recesijska mjera, ovo je mjera za razvijanje tržišnih odnosa koji su nam potrebni nakon gotovo 20 godina na području cigareta. O razlikama u prodajnoj cijeni u Republici Hrvatskoj, i primjerice kao što je kolega rekao Staziću Bosni i Hercegovini najveći uzrok leži u visini dobiti kompanije koja proizvodi cigarete.
Treći gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin Stazić je u svom i nervoznom i teatralnom izlaganju iznio niz netočnosti. Ja ću ispraviti. Rekao je da je antirecesijska mjera, da je to zakon za poticanje šverca, da šteti PDV-u. Spomenuo je nekakve kasne sate kao da je ponoć. Još nije ni 18 sati, sve da bi to bilo teatralnije. Ja zbilja moram ispraviti ove njegove navode. Rekao je da neće glasati za ovaj zakon SDP. Ne znam da li je to, mi znamo da se ovakovi zakoni moraju izglasati zbog prilagodbe sa Europskom unijom i da li je to očitovanje SDP-a da želi zaustaviti pristupanje Europskoj uniji, priključiti se možda nekim snagama koje momentalno rade na tome.
Četvrti ispravak, ali vrlo nategnut ispravak. Četvrti ispravak, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Evo jedan nenategnuti. Kolega Stazić je rekao, citiram da će biti šteta i gubitak za državni proračun, da će se smanjiti prihod državnog proračuna i još nekoliko sličnih konstatacija. Obrnuto. To će popraviti državni proračun. Svjetska banka je davno izračunala, ako povećaš cijenu cigareta toliko ćeš smanjiti broj pušača da ćeš na njihovo liječenje više uštediti nego što ćeš smanjiti ulaz financijskih sredstava u proračun. Pa je Svjetska banka izračunala na razini svijeta je gubitak od liječenja onih koji puše u odnosu na sve njihove doprinose u proračunu minus 200 milijardi dolara godišnje. Prema tome, ovo je antirecesijska mjera i pozdravljam ju jer će spasiti oko 10 tisuća života godišnje, 10 tisuća života godišnje se gasi zbog cigareta i to je svaki četvrti do peti umrli u Hrvatskoj. S ovim će se smanjiti taj broj. Hvala.
Državni tajnik Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo rasprava je dosta informativna, puno brojki, puno podataka, puno zaključaka, pa dozvolite mi da kratko reagiram. Prije svega trebam reći da Vlada ne može i neće prihvatiti zahtjev Odbora za poljoprivredu da se ide u drugo čitanje, nego će i dalje inzistirati, odnosno predložiti i dalje da ide u hitni postupak, a tu se nadovezujem i na ovo što smo sad maloprije bili čuli. Dakle, i u uvodnoj riječi mislim u raspravi krajem prošle godine jasno je bilo rečeno, pa ću ja samo ponoviti ukratko. Dakle ova uskladba sa zakonodavstvom dakle nije uopće vezana uz naš čin samog pristupanja Europskoj uniji, nego je davnih dana potpisana u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Europska Komisija vrlo je jasno nama dala do znanja da na ovaj način kršimo odredbu članka 34. stavka 1. i da je to zapravo preduvjet za cijelu daljnju priču, prije svega po pitanju otvaranja poglavlja poreza, što ste isto vrlo dobro rekli, poglavlje 16. Isto tako treba reći da ovim zakonom mi u ovom trenutku još uvijek u potpunosti ne ispunjavamo sve obveze i sve odredbe direktiva Europske unije po pitanju oporezivanja duhana i duhanskih prerađevina. Ali samo ću kratko podsjetiti. Dakle, prema direktivama zahtjeva se da fiksna trošarina u poreznom opterećenju bude u iznosu, odnosno u zagradi između 5 i 55%, da ukupna trošarina u maloprodajnoj cijeni bude minimalno 57%, te da ukupna trošarina na tisuću komada u eurima bude minimalno 64 eura. Ovim izmjenama i dopunama zakona mi još uvijek ne ispunjavamo te zahtjeve i za njih smo tražili prijelazna razdoblja i vjerujemo da imamo jake i osnovane argumente da i dobijemo ta prijelazna razdoblja, ali dozvolite mi da ovdje to još ništa ne prejudiciram. Isto tako moram reagirati na nekoliko podataka koje smo čuli. Dakle, cijenu cigareta niti Vlada niti ja vjerujem nitko od analitičara, pa čak ni od proizvođača duhana ne može garantirati. Dakle, cijena cigareta je podložna i poslovnoj politici pojedinih proizvođača, a ujedno naravno i ovom poreznom opterećenju. Tako da ova, ova brojka koju je uvaženi zastupnik rekao da bi cigarete u Hrvatskoj bile pet puta skuplje u Bosni i Hercegovini ja zaista ne mogu prihvatiti, jer bez obzira što je evidentno da će razlika u cijeni biti i postojati ona sigurno ni u kojem slučaju neće biti 5 puta. Što se tiče još jednog kratkog podatka. Dakle, ovim izmjenama i dopunama zakona mi ne prejudiciramo koliko će iznositi niti fiksna, niti proporcionalna trošarina sa 1.1.2010. godine. Dakle, vrlo jasno stoji da je ovim izmjenama i dopunama predložena izmjena stavka 2. kojim zapravo praktički mi prejudiciramo, odnosno predlažemo koliki bi bila porezno opterećenje sa 1. lipnjem 2009. ali ne idemo dalje od toga. I vezano za ovu cijenu cigareta i pad prihoda u proračunu, eventualni pad proračuna isto tako vrlo je teško i gotovo nemoguće procijeniti. Mi smo se vodili tim rezonom u smislu da smo nastojali pronaći najoptimalniji mogući model koji nam garantira prihode u proračunu na razini prvotno planiranih tako da ne bi trebalo doći do smanjenja prihoda.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa. Dvije tvrdnje su netočne. Prva tvrdnja da Vlada ne utječe na cijenu cigareta. Vlada utječe na cijenu cigareta i to time što će povećati trošarine ovim prijedlogom zakona. Druga tvrdnja je netočna, da ta razlika neće biti pet puta. Bit će. Ako je 0,60 eura sada u Bosni i Hercegovini, 0,67 u Srbiji i Crnoj Gori, a 3 eura u Hrvatskoj onda je to 0,60 prema 3 je pet puta. To neće smanjiti pušenje u Hrvatskoj, jer će se i dalje kupovati jeftine cigarete iz Bosne i Hercegovine malogranično ili švercano. Prema tome, neće se ostvariti ona ušteda na zdravlju o kojoj je govorio kolega Hebrang, neće. Smanjit će se prihodi proračuna zbog toga što će se smanjiti prinos od PDV-a i zbog toga što će opasti legalna prodaja cigareta. Opast će legalna prodaja. Prema tome, slijedi samo šteta. Koristi nikakve.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Obrazloženje za ovaj prijedlog zakona jeste da je to usklađenje sa zakonodavstvom Europske unije. Postavlja se pitanje zašto bi to bilo usklađenje kad je zakon stupio na snagu prije nepuna dva i pol mjeseca i on je usklađen, ali ima prijelazno razdoblje. I sada ne možemo dobiti odgovor na pitanje ili taj odgovor nije baš toliko jasan zašto se ukida prijelazno razdoblje. Dakle, umjesto da se izjednačavanje trošarina primijeni 1.1.2010. da se to primijeni 7 mjeseci ranije, odnosno 1.6. ove godine. Kaže se, Europska komisija od nas traži da to odmah učinimo, da je to i svojevrsni pritisak, da je to i razlog za, odnosno za zastoj u pregovorima. Mi točno znamo zašto postoji razlog za zastoj u pregovorima i onda je dilema je li to zaista zbog pritiska Europske unije, odnosno otvaranja poglavlja 16. ili pak je to pritisak multinacionalnog duhanskog lobija unutar Europske unije da dobije još jedan mali segment tržišta, jer se danas svi tuku za nova tržišta. Da imamo problema sa usklađenjem poreznog sustava zapravo u kontinuitetu imamo loše ocjene. Tako na primjer prethodna izvješća komisije za 2005. godinu kažu imamo vrlo slab napredak u području poreznog zakonodavstva. Onda 2006. da imamo ograničen napredak, a 2007. da imamo vrlo ograničen napredak. Dakle, još malo lošije izvješće nego što je bilo godinu ranije, pa se kaže da osim sporog napretka ključni problemi koji se ponavljaju iz godine u godinu tiču se administrativne sposobnosti i povezanosti informacijske tehnologije i da je u kolovozu mjesecu prošle godine misija Europske unije u Hrvatskoj rekla da se pokazuju da pregovori o poglavlju oporezivanja zaostaju za svim drugim poglavljima. Što nam se konkretno zamjera? Kaže, ne može se izvijestiti o napretku u području indirektnog oporezivanja, nema napretka u području direktnog oporezivanja, ne može se izvijestiti o napretku u administrativnoj suradnji i međusobnoj pomoći jer postoji samo izvjestan napredak u operativnoj sposobnosti i kompjuterizaciji. Dakle, vrlo loše vijesti o Poglavlju 16. odnosno politici, poreznoj politici u Hrvatskoj. Pa se onda postavlja pitanje dal' zaista ulogu igra ovih 7 mjeseci ranije primjene jednakih trošarina na cigaretu ili je razlog nešto drugo, a ja o tome neću nagađati. Dakle, ako i postoji pritisak o tome ne ovise pregovori, jer daleko veće zamjerke imamo na drugim segmentima poreznog sustava nego što su to posebni porezi na duhanske proizvode. Međutim, koje ćemo tu posljedice imati za proizvođače duhana? Već je ovdje bilo rečeno da na području Podravine i Slavonije zapravo je stacionirana ili je to neki real gdje se proizvodi duhan u Hrvatskoj, da je on vrlo dobre kvalitete, da država značajno potiče tu proizvodnju. I kad gledamo kakav je rast proizvodnje duhana u Hrvatskoj, onda smo '99. godine proizvodili 8100 tona. Ali povećanjem potpora iz državnog proračuna mi smo 2008. godine došli na proizvodnju od 12000 tona. A državni poticaji se kreću od 5 kuna za 4 klasu duhana do 8 kuna za prvu klasu duhana. Upravo zbog toga što i prerađivači duhana ili država značajno ulažu u ovu proizvodnju ona je najdohodovnija proizvodnja u poljoprivrednoj proizvodnji u Hrvatskoj. Jedina proizvodnja koja ostvaruje preko 3000 kuna po hektaru dohotka. Dakle, to je proizvodnja koja je sa 70% ukupne proizvodnje završava u preradi u Hrvatskoj, 30% u izvozu. Po novom Zakonu o sustavu poticaja i za ovu godinu se značajno planiraju visoki poticaju. Tako osnovna plaćanja po hektaru od 2 250 kuna, a posebno za duhan izjednačuju se taj izravni poticaji npr. sa poticajem za suncokret za kojeg znamo da imamo premalo uljarica u Hrvatskoj na razinu od 4 750 kuna po hektaru i to je najviši pojedinačni poticaj u biljnoj proizvodnji koji država potiče u Hrvatskoj. Treba reći da je ugovaranje proizvodnje duhana završeno, da će ove godine biti zasađeno oko 6 tisuća hektara, to možda nije velika količina, ali je veliki broj obitelji koji proizvode duhan, posebno na području jedne županije, to je oko 2 500 kooperanata kojima je upitno gdje će završiti njihova proizvodnja u jesen, koji se ne mogu preko noći preorijentirati na drugu proizvodnju jer je to specifična tehnologija koja zahtjeva specifičnu mehanizaciju, specifični tip sušara koje se ne mogu koristiti za sušenje drugih kultura, npr. ljekovitog bilja ili nečeg sličnog. Dakle, ljudi koji su uzeli kredite, značajno uložili u tu proizvodnju koja će im biti upitna. Ona će im naravno biti upitna ako se ovaj zakon primijeni i 1.1.2010. godine, a mi im nismo dali signal niti kroz politiku državnih poticaja u poljoprivredi da kažemo ne, mi ćemo tu proizvodnju smanjivati, mi ne želimo veću proizvodnju duhana u Hrvatskoj niti preradu njegovu, pa ćemo vas destimulirati, dati ćemo vam manje poticaje. Ne. Mi i za 2009. godinu predviđamo veće poticaje iz državnog proračuna za ovu kulturu. Što ćemo reći tim ljudima u jesen? Oni nam neće moći doći ni pred Sabor niti pred Vladu, zaustaviti će se ovdje u Radićevoj ulici kao što su se neki dan zaustavili mljekari i pitati će tko će kupiti njihovu proizvodnju? Ako ne predaju duhan, ako ga ne prodaju, neće dobiti ni ovaj poticaj iz državnog proračuna. Tko će onda iz Vlade ili iz Sabora ići tim ljudima reći, a čujte, mi smo eto tako pod nekim pritiskom zapravo izmijenili zakon, pa što znači 7 mjeseci prije primijeniti jedan zakon, uvesti veće trošarine, dovesti vašu proizvodnju u pitanje, oni su uložili izvjesna sredstva u tu proizvodnju. Dakle, nikakvoga razloga nema da Zakon koji je već usklađen, koji ima samo prelazno razdoblje za primjenu od 7 mjeseci nema da bi se sada po hitnom postupku preko noći neplanirano našao na raspravi i po hitnom postupku prihvatio. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Niti 3 mjeseca nije prošlo da smo u Hrvatskom saboru raspravili o istom zakonu, o istom zakonu, imali smo mur, pečat, potvrdu da je zakon usklađen sa europskom praksom, da je zakon usklađen. Imali smo vrlo jasne poruke da ćemo usklađivanje trošarina imati u narednih 2 godine, prema tome to smo mi raspravljali, nema 3 mjeseca. Zadovoljstvo svih nas u Saboru je bio zašto? Zato što je poruka ministarstva bila, to je dogovoreno sa proizvođačima duhana, sa prerađivačima duhana, prema tome ja bih rekao, vrlo jasno je bilo rečeno da se gospodarstvo Hrvatske i državna administracija dogovorila da je to neophodno i da će se to sa ovakvim prijelaznim razdobljima i učiniti. Znači pred 3 mjeseca mi smo imali jednostavno napore svih u Hrvatskoj koji će trpjeti štetu da moraju se prilagoditi i da će ta prilagodba ići u godinu dana, odnosno u 2 godine. I nije bilo spora. Svi smo podržali zakon. Što se sada događa? Prema tome i tada je bio SSP, i tada je bila Europska komisija. Znači ništa nije sporno, ništa nije novo. Ni jednog momenta nije novog. Mi sada najedanput raskidamo dogovore državne Vlade i prerađivača i proizvođača duhana, prekidamo ih, uopće ih više ne pitamo i dolazimo pred nas u Hrvatski sabor da promijenimo svoju odluku od pred 3 mjeseca. Da ju promijenimo na štetu hrvatskih privrednika na štetu hrvatskih seljaka. To je prijedlog hrvatske Vlade. Zašto radi pritiska Europske komisije? Ili obrnuto. Radi pritiska europskih monopola u duhanu na njihove Vlade koje tada pritišću kroz Europsku komisiju. I što mi moramo zaključiti? Hrvatska Vlada više ne štiti hrvatsku privredu i hrvatske seljake nego popušta pritiscima i mijenja svoj dogovor sa Vladom, izvinjavam se sa privredom od prije 3 mjeseca. Mijenja. To je ono što nas mora zabrinjavati. Nas to mora zabrinjavati. E sad, postavljamo si pitanje. Sve je u redu, interes ulaska u Europu i naravno, pritisak je pritisak. Ali hajmo onda analizirati broj 1, što se događa u poglavlju 16, pa ćemo vidjeti da su ocjene Europske komisije o radu na poglavlju tragične. Da je to najneuspješnije pregovaračko poglavlje. Najneuspješnije, iza svih ostalih. To su ocjene koje možete pročitati, ne nas pojedinaca, nego institucija javnih financija koji objavljuje rezultate pregovora sa komisijom. Najlošije poglavlje. Tu je rečeno da nema bitnih napredaka. Ni na neposrednim porezima, ni na posrednim porezima, ni na administrativnoj suradnji. To su ocjene, prema tome mi imamo ogromnih problema u tom poglavlju. Da li ćemo mi sada riješiti probleme ako kršimo dogovor sa gospodarstvenicima hrvatskim i seljacima Hrvatske pa ovdje popustimo pritiscima. Da li ćemo na taj način pospješiti bolje ocjene o pregovorima? Nećemo. Nećemo. Prema tome, još puno imamo problema u pregovorima na tom području. Pa ona popustimo pritiscima zadnje. Ne sad na početku, nego kad sve drugo sredimo, popustimo pritiscima. Zato i velimo, idemo u prvo čitanje. Pa je tu poruka da možda i nećemo izdržati cijelu godinu jer ako popravimo naš odnos na pregovorima za 9 mjeseci, možda ćemo i 3 mjeseca prije kraja godine ići jer će ostati jedino taj pritisak. Ali nemojmo najprije na teret seljaka, na teret privrede kad nismo odradili cijelo poglavlje kako treba. I postoji nešto drugo. Isto tako, pritišće nas Slovenija, blokirala je sve ostale pregovore. Sve ostale pregovore je blokirala. Znači, vjerojatno na drugim poglavljima nećemo postići napredak i o našem razmišljanju da ćemo završiti pregovore ovu godinu i daleko smo, već vidim ove visoke dužnosnike koji govore da smo daleko. I kad to ocjenjujemo pa da li je u redu da naša Vlada štiti i privredu i seljaka a da ne popušta pod pritiscima multinacionalke. Pa nije komisija ta kojoj je stalo do proračuna Hrvatske. Ne, njima je stalo do multinacionalke, hoće prodavati u Hrvatskoj. Nemojmo to činiti. Znači da je to jedina prepreka, da nije prepreka loši pregovori na Poglavlju 16 i da nisu loši odnosi sa Slovenijom nitko od nas o tome ne bi razgovarao. Nemojmo popuštati, idimo u drugo čitanje. Nemojmo dozvoliti da tamo gdje su interesu multinacionalke i interesi drugih zemalja mi popuštamo ali drugdje ne možemo ništa postići. I to je naša primjedba, nemojmo mijenjati. Nemojmo, zamjerit ćemo se našoj privredi, našim seljacima i imat ćemo sami probleme. I mislim da Ministarstvo financija je svjesno najvećeg problema, to je sigurni pad prihoda u proračunu, sigurni. Tolike su razlike između cijene cigareta u Hrvatskoj i u našem okruženju. To svakome mora biti jasno, da se Ministarstvo financija krvavo borilo u zadnje tri godine da smanji crno tržište, krvavo se borilo. Ono što morate znati kad su te cijene velike ma kakve kazne. Pa naše kazneno zakonodavstvo neće uopće biti destimulativno. To su tolike razlike da nema mogućnosti zaustaviti sivo tržište ili crno tržište, kako god ćete ga zvati. Tog trenutka ono procvate i mi ćemo imati jednostavno stravičan problem sa uvozom cigareta ili ja bih rekao švercom cigareta. Pa valjda je vama svima to jasno kad su tolike razlike nema te kaznene politike koja će to zaustaviti. I to nas mora brinuti, to nas zaista mora brinuti. Isto tako, bitka za manje pušača. Pa ljudi, budimo svjesni kriza je tu, plaće problem, mirovine problem. Pa nema šanse da ćemo mi problem ljudi koji su depresivni odviknuti ih od pušenja sa skupom cigaretom. Ne, tjerat ćemo ih da kupuju švercom cigarete. Sigurno će ju tražiti, kao ludi će ju tražiti. I što ćemo mi učiniti? Preselit ćemo zaradu kod onih koji će se baviti nelegalnim poslovima. … [[Govornik se ne razumije.]] Sve su to opasnosti na koje mi moramo računati. I da dalje ne raspravljam, mi samo pokušavamo reći ljudi nemojmo popuštati pritiscima jer to nije jedini uvjet. Moramo popraviti svoj odnos na Poglavlju 16 i moramo riješiti problem Slovenije da bi na neki način onda i ovom pritisku popustili. Kajin je danas raspravljao dosta nam je monopola. Pa ljudi moji što je British Tobaco i što su ostale europske kompanije Phillip Morris. Pa to su monopoli. Zbog čega onda pokušavamo reći nećemo TDR, bitni su nam onda europski monopoli. Ne bih se složio i zato jednostavno pokušajmo razmisliti da ipak odgoda kroz prvo čitanje daje mogućnost da držimo ovaj predmet otvorenim, da vidimo što će se dogoditi sa Slovenijom i da li možemo popraviti naš odnos na Poglavlju 16 u ostalim dijelovima i tog trenutka možemo raspravljati o ovom posljednjem pritisku.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Ispravit ću samo jedan netočan navod gospodina Linića gdje navodi da je njihova briga striktno za primarne poljoprivredne proizvođače. Zapravo, vi ste instruirani od domaćega monopoliste od Tvornice duhana Rovinj i zastupate njihove interese. Da ste se brinuli o primarnoj proizvodnji zasigurno bi razmatrali do sada pozicije tih seljaka koji su u Virovitičko-podravskoj županiji od kuda ja dolazim i brinuli se o poticajima i usklađenju poticaja sa zemljama u okruženju. Da ste se brinuli o njima znali bi da postoji osim … [[Govornik se ne razumije.]] kapaciteta i drugi koji pripremaju i proizvodnju cigareta u Hrvatskoj da ne bi bio samo jedan monopolista. Pa stoga vas molim, nemojte politizirati i nemojte stajati samo u interesu jednih, jer da ste stajali u interesu seljaka davno bi im bilo drukčije nego što vi to prezentirate.
Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Na početku ću samo reći, da bi netko proizvodio cigarete mora biti i duhana kako bi nekim zastupnicima bilo to malo jasnije. Znači, određeni seljaci oni koji duhan uzgajaju moraju ga uzgajati i briga za proizvođače domaće također briga i za seljake koji taj duhan proizvode, tako da jednu stvar od druge ne možete nikako odvojiti jer bez duhana nema ni cigareta, nema ni domaćeg proizvođača cigareta. Ono o čemu sam ja htio govoriti je to da i jučer smo malo dotakli se te rasprave, obrana suvereniteta zemlje u ovoj kriznoj godini definitivno mora biti očuvanje radnih mjesta i zaštitu standarda hrvatskih građana. Ukoliko hrvatska Vlada samo tri mjeseca nakon što je donijela jedan zakon ga mijenja pod pritiscima ja bih rekao preporuke Europske komisije ali jasno je da Europska komisija štiti svoje proizvođače, štiti svoje firme i štiti interese te firme da prodaje na hrvatskom tržištu. Onda je upitno kako to hrvatska Vlada samo tri mjeseca nakon što smo donijeli zakon u ovom parlamentu štiti hrvatske interese. Ja bih rekao nikako. I zbog čega? Zbog šest mjeseci drugačijeg poreznog režima. Mislim da tu nema govora o tome da će Hrvatska poboljšati svoju poziciju prema putu u Europu zbog toga što će šest mjeseci ranije dovesti povoljniji zakon za strane proizvođače cigareta. Jedini koji će imati interes od ovoga zakona su strani proizvođači cigareta jer oni neće smanjiti cijene svojih cigareta. Iluzorno je očekivati da će strani proizvođači spustiti cijene svojih marki nego će cijene ostati iste ali će njihova obaveza plaćanja prema državnom proračunu biti manja. I to će biti razlika koju će strani proizvođači odnijeti u ovih šest mjeseci izvan Hrvatske. I to će biti cijena zbog koje će biti manji priliv u državni proračun ove godine najmanje u toj mjeri. S druge strane, kada gledamo zapošljavanje, očuvanje radnih mjesta u siječnju ove godine je pad industrijske proizvodnje 14,1%. Među određenim granama najveći je pad u proizvodnji duhanskih proizvoda, čak 56% i ovo je jedna od mjera koja će ići prema tome da se u ovoj industriji situacija do kraja godine pogorša. S druge strane, broj zaposlenih u jednoj godini se smanjio za čak 20,5% Kada govorimo o tome koliki su ti porezi u Europi kada Hrvatska uđe u Europsku uniju ti porezi će biti puno veći. I sa te strane idemo na ruku stranim proizvođačima. Europska komisija, odnosno Europski parlament će prihvatiti najvjerojatnije prijedlog da se od 2012. vjerujemo da će Hrvatska tada biti u Europskoj uniji, plaća specifični posebni porez od 64 eura na tisuću komada cigareta. To je 480 kuna, a 2014. 75 eura na tisuću cigareta, to je 562 kune. Znači vidimo da će taj porez biti puno veći nego što je sada i puno veći nego što je bio do sada za strane proizvođače. Sa te strane se postavlja logičko pitanje. Imat ćemo s jedne strane šverca cigareta, a sa druge strana zbog cijena koje su u Hrvatskoj puno veće nego što su u okolnim zemljama, a sa druge strane imat ćemo problem toga što će i cijena cigareta za hrvatske građane narasti i bit će im puno skuplje cigarete i kupovati. Tako da moje pitanje ukoliko smo već išli u ovaj dio izjednačavanja, zbog čega odmah nije pređeno na 225 kuna u 6 mjesecu ili možda da je stavljena cijena kao što je bila za najskuplju kategoriju od 310 kuna. tu ne bi išli sigurno na korist stranim proizvođačima, jer bi onda njihova obaveza prema državnom proračunu bila identična. Ovako smo po kutiji cigarete stranim proizvođačima ove godine od 6 mjeseca dali po svakoj kutiji 2,6 kune, a od 1. 1. 2010. 1,7 kuna direktno stranim proizvođačima, jer kažem oni cijene neće spustiti. Bilo bi puno pravilnije ako smo se već držali kriterija koje preporuča Europska komisija, a u pogledu toga da će 2012. rekao sam biti minimalni posebni porez od 480 kuna, bilo bi puno pravilnije da smo onda već sada išli na 310 kuna za sve kategorije cigareta i na taj način možda u ovoj kriznoj godini i pomogli državni proračun, jer bi onda imali vjerojatno i veći prihod u državnom proračunu. Ali ne, mi smo se odlučili za to da smanjimo i da idemo direktno na ruku stranim proizvođačima i da smanjimo ovu obavezu sa 310 na 180 kuna i na taj način direktno pomognemo strane proizvođače. Ne vidim tu apsolutno nikakav interes niti za državni proračun niti za domaću proizvodnju, a niti za građane Hrvatske. I zbog toga možda je i to dijelom i ja bih rekao loše pozicije ovog Visokog doma koji donosi zakone i percepcije ovog Visokog doma u javnosti koji donosi zakone i mijenja ih nakon 3 mjeseca pod evidentnim utjecajem čak ne bih rekao ni Europske komisije, nego stranih moćnih europskih kompanija. Zbog 6 mjeseci nismo zbilja mijenjati ovaj zakon, jer vrlo vjerojatno nas tih 6 mjeseci neće spasiti u pristupu europskoj uniji. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče. Dozvolite da kažem da ovaj Sabor mora shvatiti da poslije usvajanja, a vjerojatno će to biti sutra pošto danas završavamo raspravu ovoga Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvodnje, da će proizvodnja duhana u Hrvatskoj sigurno biti smanjena, a ono što je još lošije da je budućnost te proizvodnje vrlo neizvjesna. Predviđanje neizjednačavanje ovih trošarina za uvozne i domaće cigarete, normalno da je to sve izazvalo i jednu nezadovoljstvo i zabrinutost proizvođača posebno u Podravini i Slavoniji. A ovaj dio što je gospodin Đakić rekao samo da jedan podatak, '99. godine proizvedeno je 8 tisuća tona, a 2008. 12 tisuća tona duhana. Znači da je u ovih 10 godina bilo koja Vlada ili koja država se brinula o proizvodnji, o porastu te proizvodne i milim da bi bilo jako će biti loše ako se ovakvim jednim potezom, a to svi proizvođači o tome govore, razmišljaju itd. dovedemo da ova proizvodnja o kojoj je danas bilo puno govora i koja je zbilja respektabilno kvalitetna isto tako dohodovna, da ona u narednom razdoblju propadne, nestane, jer ovih 12 tisuća tona vrijednost je 200 milijuna kuna. Za usporedbu ja ću samo reći, bilo je ovdje govora i kolega Stazić je iznosio postotke, ali mogu vam reći, da ove godine, odnosno prošle jeseni zasijano je blizu 200 tisuća hektara pšenice koja će dati oko 1 milijun tona te pšenice i to će biti vrijednost 1 milijarde kuna. Prema tome, kada gledamo da na ovih 6 do 7 tisuća hektara se stvori vrijednost od 200 milijuna kuna, a da će se 1 milijarda kuna na 200 tisuća hektara, onda mislim da ono što smo mi u Slavoniji, što govorimo da je Slavonija uvijek proizvođač tona i vagona, a male zarade. E sada kada imamo jednu zaradu kvalitetnu, odnosno kada imamo na jednim manjim površinama kvalitetnu zaradu, mislim da ne bi trebali ju samo tako prekinuti da ona nestane i da bude kao takova. Zbog čega svi upozoravaju i ovi duhanski farmeri i ljudi koji se bave proizvodnjom vezano za ovaj dio da će ovo uništiti ovu proizvodnju, pa iz nekoliko razloga. To je jedna i specifična proizvodnja. Prema tome, tu su i strojevi koji obrađuju to drugačije tu su sušare, to ima ulaganja su puno veća nego u neku možda drugu proizvodnju. Prema tome, vrlo je teško izvršiti neku drugu prilagodbu te proizvodnje. Zbog toga trebamo posebno znati da se taj duhan sadi, da sada dolazi vrijeme sađenja, da su već ugovori napravljeni itd. ali najlošije će biti ako tu proizvodnju ne bude se mogla plasirati, odnosno ne otkupe oni koji sada ugovaraju. Drugo je pitanje tržišta. Mislim da za tu proizvodnju ima tržište i ono je postojalo skoro 40% te proizvodnje. Kad gledate od tih 12 tisuća 2007. izveženo je duhana 6 tisuća 261 tona. Prošle godine to već 2008. pada na 5 tisuća 871. Znači ide. Međutim zbog čega pada? Mi uvijek kažemo zbog čega. Pa pada zbog uvoza. Jer 2007. uvezli smo 3 tisuće 860 tona duhana, a prošle godine 5 tisuća 445 tona. Maltene sad smo izjednačili uvoz i izvoz. Za koga mi onda proizvodimo? Za koga uvozimo ili izvozimo? U tim odnosima uvoza i izvoza mislim da upravo mnoge stvar i leže i da će na tome i pukniti ova proizvodnja. Slijedeća stvar oko potpora. Potpore će i dalje biti, međutim u 2009. to je 6,45 po kilogramu, 2010. 6,13, a sad smo imali od 5 kuna za četvrtu klasu do 8 kuna za ovu prvu klasu. Prema tome, cjelokupna ova proizvodnja je vrlo značajna, posebno za one dijelove Slavonije i Podravine koji inače imaju poteškoća u stvaranju iz svoga dohotka i rada i svega ostaloga. Mislim da će biti vrlo loše ako ovih, bilo je govora tu ne znam 2 i pol tisuće kooperanata ili koliko ih ima itd., ako se ovo ukine odnosno ako se ovo usvoji sada izjednače se te cijene, vrlo i padne interes za kupovinu toga našega duhana, dešavat će se još nešto gore. Mi danas govorimo o tome da dnevno propada ne znam 15 obiteljskih gospodarstava. Mislim da sa ovakvim stanjem će se propadanje tih gospodarstava povećati sigurno dnevno, a nije nam to cilj, jer je to oblik jedne kako se zove gubitka radnih mjesta i sve ostalo što ide uz to. I mislim na kraju da ono što svi vide iz ovoga da te više državne porezne zaštite neće biti. Da će naša proizvodnja kroz to normalno neće biti tako konkurentna, neće biti u ovom povlaštenom statusu u kojem je i postavlja se pitanje kakva će cijena biti toga duhana? Da li će se ta proizvodnja smanjiti, što sam na početku rekao da će sigurno se smanjiti, a upravo ovaj uvoz i sve ovo što ide, pa to je otvaranje našega tržišta normalno, ove multinacionalnim kompanijama i sve ostalo. Mislim da ipak bi trebali razmišljati o tome da ne ispada da smo mi Hrvatska samo dobri kad imamo tržište, a da naša proizvodnja nema neku budućnost. U ovoj situaciji svakako treba razmišljati i trebalo se razmišljati, tim više što smo u 12. mjesecu o tom već raspravljali, u upravo ovome prijelaznom dijelu proizvodnje u dijelu kako i na koji način ta proizvodnja, ako se i smanjuje da te ljude ne uništimo, odnosno da ne dobijemo socijalne probleme kojih i na tim područjima, pa i u cijelome ovome dijelu Hrvatske itekoliko ima. Hvala lijepa.
Hvala. 18 i 26 isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Replika, gospodin zastupnik Goran Heffer.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bodakoš vi ste ja bih rekao bili nježni kad ste rekli da vjerujete da će se smanjiti proizvodnja. Ja bih rekao da ovim ubrzanim donošenjem zakona će se proizvođači duhana osjetiti i prevareni i financijski zakinuti, jer kao što su mnogi prije mene rekli 95% duhana pa i više se proizvodi u Slavoniji i Podravini. Dakle, upravo u tim dijelovima gdje svaka proizvodnja vrlo, vrlo bitna, jer tamo se ne proizvode neke stvari koje se proizvode u ovim razvijenijim dijelovima Hrvatske. Taj uzgoj duhana je bio zaista osnovica egzistencije za nekih oko 2 i pol tisuće proizvođača, pa kad to prevede na obiteljski dio to je negdje 6 tisuća ljudi otprilike koji su živjeli isključivo od uzgoja duhana. To se ne smije i ne može zanemariti. Već i sama najava novih zakonskih mjera je dovela proizvođača duhana do nedoumice da li se baviti duhanom ili pokušati se na nešto preorijentirati. I upravo ovaj period koji je trebao biti do kraja godine možda je još i mogao dati prostor za takvu nekakvu preorijentaciju, međutim upravo pomicanjem ovog termina za šest mjeseci, dakle usred nekakvog agrotehničkog razdoblja dovodi do pitanja što učiniti sa proizvodnjom koja je započeta. Sami ste rekli to nije sijanje izravno u tlo, to je proizvodnja presadnica po vrlo sofisticiranoj i naprednoj tehnologiji koja je vrlo skupa. Ugovorena je proizvodnja. Dakle sve govori protiv toga da se ovakav jedan zakon treba ubrzavati za ovih šest mjeseci s kojim se možda nekoga može zadovoljiti, što reče danas gospođa državna tajnica ili pomoćnica u ministarstvu, nekakvim pritiskom. Dakle, zbog pritiska ćemo žrtvovati uvjetno rečeno ovako jedan veliki broj ljudi proizvođača i jednu tehnologiju poljoprivredne proizvodnje koju smo izuzetno dobro razvili. Naravno da se moraju proizvođači osjetiti i prevarenima i zakinutima u financijskom smislu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Bodakoš.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa gospodin Heffer, mislim da ovo danas ova rasprava da u ovoj sabornici upravo nedostaje jedan još sudionik svega toga, a to je netko iz Ministarstva poljoprivrede. Ja si postavljam pitanje da li ministar poljoprivrede uopće znade vezano oko toga i da li je itko i Ministarstva financija s njime raspravljao vezano oko toga šta znači za tu proizvodnju. Šta znači za ove ljude koji će sigurno smanjiti proizvodnju duhana, čija budućnost je neizvjesna i koji će sigurno se prije ili kasnije pojaviti kao jedna od oštećenih strana, odnosno revoltirana koja može izazvati i određene probleme u cjelokupnom društvu i svemu ostalome. Zbog čega mi često puta evo i o ovome, ja danas govorim jer bavim se više poljoprivredom normalno i to mi je struka, o tome dijelu, ne o ovom financijskom. Pa da li se ne može financijski i poljoprivredni dio prerađivački i spojiti prije nego se dolazi sa ovakvim, da ne kažem, ishitrenim i zakonima koji sigurno donose pometnju. A mislim u današnje vrijeme kada je recesija toliko prisutna, kada su gubici radnih mjesta toliko prisutni da je sigurno potreba usaglašavanja stavova da se ne izazivaju neki dopunski problemi puno veća. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom. Pa evo ovaj Zakon o posebnom porezu na duhanske proizvode zasigurno je danas u ovoj raspravi iskorišten za politiziranje. S jedne strane i stvarnih učinaka koji će biti u poreznom smislu i punjenju državnog proračuna, s druge strane briga o seljacima u Podravini i Slavoniji, tj. Virovitičko-podravskoj županiji koja pokriva taj cijeli dio, zasigurno nije vaš predmet, jer nikada niste vjerojatno ni bili u njoj skoro osim kada trebate za političkim tribinama reći par riječi. Proizvodnja duhana zasigurno je jedna od najznačajnijih primarnih proizvodnji u našoj županiji osim Požeško-slavonske manjim dijelom i Osječko-baranjske sa najmanjim dijelom zasigurno sva druga proizvodnja je bazirana u Virovitičko-podravskoj županiji i čini ukupno 12 milijuna kilograma proizvedenog duhana najvećim dijelom svjetlije Virginije koja je druga po kvaliteti u Europi, koja zasigurno ima svoju prođu na svjetskom tržištu, koja ima svoju cijenu na svjetskom tržištu i koja u dobrom dijelu je i izvozni proizvod. Ne samo da se koristi za potrebe domaće duhanske proizvodnje cigareta. Ona ima i svoju izvoznu marku i zasigurno doprinosi daljnjem razvoju naše županije. Na duhanskoj proizvodnji i sam sam nekada sa roditeljima sadio duhan i sam sam pomogao da gospodarstvo kao i svi drugi koji su stasali na duhanu u Panonskom bazenu zasigurno su postigli izuzetne rezultate. Danas stvarno možemo reći da 4200 ha koji su ugovoreni po hrvatskim duhanima, koji su firma u sastavu TDR-a i određeni 2000 ha koji su ugovoreni po “Agro duhanu“ iz Slatine zasigurno čine … [[Govornik se ne razumije.]] proizvodnju duhana u Panonskom bazenu. 170 milijuna kuna kojih se okrenu kroz proizvodnju takove vrste zasigurno je jedan lijepi zalogaj za našu malu županiju. Iz državnog proračuna kroz sustav poticaja na proizvodnju dođe u županiju oko 60 milijuna kuna. Proizvodnjom se bavi oko 1100 poljoprivrednih gospodarstava što množeći sa tri dolazi do jednoga zaposlenja koje je preko 3000. Isto tako, 250 stalno zaposlenih i stotinjak sezonaca koji su u sustavu proizvodnje i prerade duhana, znači proizvodnja je na obiteljskim gospodarstvima, prerada je u firmama, u dvije firme koje su bazirane na Županiji virovitičko-podravskoj i proizvodnja cigareta je u Rovinju. Znači, ono što je najdohodovnije preseljeno je u Rovinj. Moramo reći isto tako ne štiteći njih koji su nam najavili da će smanjiti proizvodnju to je činjenica, ali vjerujem da neće s obzirom da je uvozni duhan iz zemalja u okruženju im skuplji i to bi im poskupilo proizvodnju, smanjilo profit i neće se dogoditi, i dalje će zasnivati svoju proizvodnju cigareta na domaćem duhanu. A i ukoliko neće alternativa postoji. Naime, moramo biti svjesni da dobar dio kapaciteta proizvodnje je ugašen kao što je “Duhan produkt“ u Pitomači koji je imao najveću proizvodnju. Isto tako, ne možemo ne naglasiti da Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji je potpisan za vrijeme 2000. mislim prve godine zasigurno u članku 34. koji govori se o poreznom sustavu govori o diskriminaciji oporezivanja. I to je najbitniji čimbenik koji danas, za koji se pregovarači sa Europskom unijom i hvataju. Nije nikakvi pritisak multinacionalki jer one su svoje riješile. One su ukidanjem licence za proizvodnju Malbora u tvornici duhana “Rovinj“ riješile svoj problem. Koliko je meni poznato kada je izgubio TDR licencu na Malboro izgubio je više i ono što se zove mogućnost suradnje sa multinacionalkama kao što je to Phillip Morris ili British American Tabacc. Točno je da duhanska proizvodnja mora opstati zbog ovih koji žive od nje i moja dužnost i obaveza kao zastupnika s tih prostora od kojih … [[Govornik se ne razumije.]] najviše je bila ta da i ja pokušam riješiti ove probleme kako bi oni i dalje funkcionirali, kako se ne bi smanjila proizvodnja. No međutim, u kontaktima sa svima relevantnim čimbenicima koji jesu, a to je i TDR i “Duhan Slatina“ i svi oni koji otkupljuju od primarne proizvodnje i koji dalje stoga stvaraju profit zasigurno je činjenica da je još uvijek uvozni duhan skuplji i da neće nam poremetiti proizvodnju u Hrvatskoj. S obzirom ukoliko učinimo daljnje iskorake i mogućnosti da uskladimo poticaje kao što su u zemljama u okruženju zasigurno će biti proizvodnja i povećana, a ne samo da ostane na ovih 12 milijuna kilograma koje su sada. Želim reći da je poticaj još uvijek manji nego u zemljama u okruženju i to je ono što još uvijek domaću proizvodnju štiti. Netočno je da je 20% više plaćanje proizvođačima od strane TDR-a za domaći duhan nego što je to vani. To je apsolutno nečija zabluda. Tko god vas informirao krivo vas informirao. Možemo reći da naša pjeskovita tla zasigurno iziskuju samo određenu proizvodnju, a to je duhan ili kamilica kao ljekovito bilje. I specifičnost proizvodnje i tla koja se nalaze u našim prostorima županije zasigurno iziskuju i posebne norme. Brinut ćemo se i dalje da ova proizvodnja poraste po zainteresiranima koliko ih ima. S obzirom na programe navodnjavanja koji kreću zasigurno će i druge kulture početi cvasti na našim prostorima kao što su trajni nasadi, kao što je vinova loza i ostalo. No međutim, nećemo nikada zanemariti duhansku proizvodnju, jer ona je najveća dobit u našoj županiji. Od nje su stasala gospodarstva, od nje su narasli OPG-i, od nje su kupljeni strojevi, sagrađene gospodarske zgrade i kuće. I stoga želimo da ova današnja rasprava o porezu, posebnom porezu na duhanske proizvode zasigurno ne bude političko prepucavanje. Ali vidimo da se počeli brinuti o proizvodnji duhana u Panonskom bazenu oni koji nikada se nisu susreli s njome, oni koji o njoj ništa ne znaju. I s obzirom da je predizborno vrijeme možemo zaključiti samo da instruirani od onih koji imaju novaca zasigurno lako raspravljaju u Hrvatskom saboru o onom što nije njihov djelokrug, a niti žive sa onima koji proizvode duhan. Ja ovdje imam i današnje očitovanje duhanskih kooperanata koji su udruženi u Udrugu hrvatskih proizvođača duhana “Krupan list“ kao i svih onih koji su prionuli da dadu svoj obol u ovoj raspravi, koji se ne boje toliko ovoga novoga poreza, koji se u iznosu od 180 kn po 1000 komada cigareta nego se bore i trude da se državni poticaji zadrže na ovom nivou ili da se izjednače sa zemljama u okruženju ili da budu u sredini sa zemljama u okruženju, da se i dalje hrvatska proizvodnja zastupa kod proizvođača ili se naiđe na nekakvo alternativno rješenje. Ali govorim o tome da i hrvatski duhan može biti izvozni proizvod i činiti nas konkurentnima sa zemljama u okruženju s obzirom na kvalitetu koja proizlazi sa naših polja. Stoga, nadam se da i vjerujem da daljnja proizvodnja će ostati na ovom nivou ili se povećati, da li po otkupljivaču TDR-u i proizvođaču cigareta ili po nekom novom koji će zasigurno iznaći svoju dobit u proizvodnji cigareta. Stoga mogu naglasiti da neće bitno štetiti proračunu Republike Hrvatske ovo izjednačavanje, da će nam i dalje otvoriti put ka europskom udruživanju i da će zasigurno u konačnici i ta proizvodnja ostati na ovim prostorima jer specifičnost tla, mehanizacija, uloženo i sve ono što je tamo i preradbeni kapaciteti koji su na prostorima naše županije garantiraju da proizvodnja može se nastaviti sa dobrom zaradom. Hvala lijepo.
Hvala. Dva ispravka, tri replike. Prvi, gospodin zastupnik Goran Heffer, ispravak.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Đakić izrekao je nekoliko netočnih navoda u svojoj želji da obezvrijedi raspravu SDP-ovih zastupnika. Prvo što je izrekao da zalažemo se za seljake Slavonije i Podravine, a nismo tamo ni bili. Ja sam prije dva dana bio u Slavoniji, a duhan se uzgaja ne samo u Podravini, nego i u Slavoniji na par stotina metara od moje kuće ima jedno polje duhana. Druga stvar koju je izrekao da govore o tome oni koji ništa ne znaju. Evo, kao djelatnik profesor na poljoprivrednom fakultetu sam radio niz istraživanja, doduše ne na području Virovitice, na području Pitomače u proizvodnji hidroponskih presadnica duhana, u sadnji duhana, testirali smo niz sadilica itd., tako da je to recimo dvije, a vjerujem da će kolege još nekoliko tih netočnih navoda navesti. Dakle, ja ne vidim da je problem to što, odnosno tko po njegovom mišljenju govori o tome, nego što govori, a cilj je da ukažemo na sve probleme koje ovo nepotrebno ubrzavanje donosi. Evo, hvala lijepo.
I gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš.
Poštovani potpredsjedniče, pa samo bih jednu stvar ispravio kod kolege Đakića. Mislim da, rekao je da govore oni koji nisu nikada i ne znaju što je ta proizvodnja. Pa mislim da ja nikada ne bih rekao da on ne zna o onome što govori, ali hoću samo reći da sam 15 godina bio potpredsjednik Privredne komore Slavonije i Baranje, da sam se bavio i pratio poljoprivredu i obišao mnoge, ne samo u Podravini, nego cijelu Slavoniju gdje se rade takve, sadi duhan, prema tome poznajem ipak nešto o toj problematici, a plus toga kao doktor znanosti imao sam prilike i učestvovati u nekim projektima koji su vezani za proizvodnju duhana i preradu duhana. Pa mislim da nije baš uputno ovako an gro reći da netko nešto ne zna čim govori nešto o takvim stvarima. Hvala.
Replika, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja razumijem nelagodu kolege Đakića koji će se nakon izglasavanja ovog zakona morati vratiti u Viroviticu među te ljude. Vi nemate pravo nama reći da politiziramo, da sada iskazujemo neku brigu o seljacima u virovitičkoj županiji. Mi imamo pravo kao zastupnici govoriti o svakom dijelu naše domovine i o svakom segmentu našega društva. Dakle, ja vas mogu pitati kakva je to bila briga za proizvođače duhana kad ste 2007. godine u Gradskom vijeću Grada Virovitice odbili dati u zakup zemljište za poljoprivrednike koji se bave proizvodnjom duhana pa sam ja morala reagirati kod tadašnjeg ministra Čobankovića, dakle to je ta briga. Međutim, da se vratim na samu temu. Mi samo ukazujemo na nelogičnost zašto se smanjuje prelazni rok za izjednačavanje trošarina i to pod izlikom pritiska Europske unije i potrebe za otvaranje Poglavlja 16 –Porezna politika kad mi zapravo imamo najveće primjedbe na ovo poglavlje i to kroz probleme direktnog i indirektnog oporezivanja, kroz administrativnu suradnju i kroz operativnu sposobnost porezne uprave. Dakle, to su najvažnije primjedbe koje nam Europska komisija daje, a ne samo ovaj dio koji se odnosi na diskriminaciju o oporezivanju cigareta.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa evo, reći ću kratko da prije svega imam i pravo i moralnu obavezu da zastupam interese jer se meni obraćaju i dopisima i sastancima i ministar Čobanković je dva puta imao sastanak sa proizvođačima duhana, dva puta im je izašao u susret, podigao poticaj za kunu svaki puta i bili su sretni i zadovoljni. I danas ga cijene i uvažavaju i želim reći da ova jedna lasta o kojoj vi govorite zasigurno nije imala zakonske uvjete da dobije zemljište i vaša intervencija nije ni uspjela. Imate pravo govoriti, ali bolje da se brinete o svom kraju, o svojoj izbornoj jedinici, o onima koji su vam dali glas i povjerenje. Ja to činim u ime svoje, ne vidim svoju kolegicu koje nema da bi zastupala interese Virovitičko-podravske županije ili Slavonije. Oni koji ne znaju, vjerojatno bi trebali znati da Virovitičko-podravska županija je sastavljena od podravskoga i slavonskoga dijela pa stoga kada neki govore o tome što je to Podravina, a što Slavonija, zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] uz rijeku Dravu bi trebao biti cijeli podravski. Tu su ta pjeskovita tla i tako da im malo objasnim, bez obzira na doktorate, magisterije i sve ostalo želim reći da stvarno politizirate, da stvarno ste uzeli ovu temu kao napad na Vladu želeći se dodvoriti Rovinju vjerojatno zbog potreba u kampanji.
Gospođa zastupnica Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Ako sam dobro razumjela iz rasprave zastupnika Đakića, on je zapravo protiv monopola TDR-a, ali se istovremeno zalaže za veću proizvodnju duhana jer to donosi i prihod lokalnom stanovništvu, a i zapošljava lokalno stanovništvo i županije, eto iz koje on dolazi. Ja se zapravo pitam tko će otkupljivati taj proizvedeni duhan ako nećemo imati taj TDR? Po njemu, strani monopolisti. Dakle, bolji su strani monopolisti, nego domaći. I po njemu je bolje zapravo izvoziti duhan kao sirovinu nego cigarete kao proizvod višeg stupnja prerade. Tu ja vidim potpuno odsustvo ekonomske logike i ekonomskog načina razmišljanja. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin Josip Đakić.
Pa evo moram odgovoriti još jedanput. Da točno je, zalažem se za daljnji nastavak ovakve proizvodnje u ovoj količini još i u povećanoj s obzirom da znam i sto posto sam siguran da hrvatski duhan po kvaliteti ima … [[Govornik se ne razumije.]] i na svjetskom tržištu i kupuje se. To je jedna stvar. Druga stvar, reći ću vam sada jasno i glasno pred ovim hrvatskim domom. Monopolisti kao što je TDR koji su pojeli Tvornicu duhana Zagreb pod sumnjivim okolnostima kad idemo u detalje. Želim reći da su stvorili hrpu hotela na Jadranu iz extra dobiti i ovakav način proizvodnje koji vi zastupate i extra dobiti samo jednoj tvrtki zasigurno nije sazdan na pravnim i zdravim nogama. Je, kad nema nikoga drugoga, je kad je monopol kod njih, gdje kad je monopol kod njih, je kada su stvorili hrpu hotela i više im možda primarna proizvodnja nije ni bitna, ali ćemo, ja znam da zastupate interese svoje kolegice koja sjedi do vas, valjda vam je pustila faxom što trebate reći. Ali nažalost, meni će trebati dva tjedna jer ne vidim. Što se tiče duhanske proizvodnje zasigurno i vašima zainteresiranima koji vam pomažu u raspravi zasigurno bi mogao od početka do kraja držati predavanje kako se to radi i kako se od uzgoja presadnica do konačnog sušenja, klasiranja i prodaje. Vjerujem da ste sada našli za shodno da se uključite u raspravu kako bi zasigurno osigurali sebi mogućnost da imate prihode za kampanju. Pa vjerojatno ćemo tražiti u nalazu revizije tko vas je potpomogao.
I gospodin zastupnik Gordan Maras replika.
Hvala lijepo. Žao mi je uopće prekinuti gospodina Đakića, ovako nas lijepo zabavlja pred kraj sjednice, ali evo morat ću mu replicirati. Prvo, gospodine Đakiću molio bih vas da nam ne govorite koga i šta zastupamo jer nas su izabrali hrvatski građani i ovo je tema koja se dotiče hrvatskog proračuna i velikog broja hrvatskih građana koji nisu samo u Virovitici nego u cijelom području Republike Hrvatske. Druga stvar, rekli ste da politiziramo a onda ste pokušali objasniti kako je to u svom izlaganju kako se pomaže hrvatskim proizvođačima kojima se diže porez na 5 kuna a odmaže stranim proizvođačima kojima se spušta porez za 130 kuna. E sad vi meni odgovorite da li je to vama zbilja logično, znači da se nekome pomaže dižući mu se porez a drugome odmaže smanjujući mu se porez, ili je to gospodine Đakiću politiziranje sa vaše strane. A još jednu stvar koju bih vam htio reći, vrlo vjerojatno bi se vaša rasprava mogla preslikati tri mjeseca prije ovog trenutka kada smo prvi puta raspravljali o ovom zakonu a vrlo vjerojatno bi isto raspravljali da slučajno dođe amandman Vlade da se počne primjenjivati ovaj zakon od 1.5. Znači, vama nije bitno da li hrvatski građani imaju ikakvu korist od ovoga nego vam je bitno ispričati svoju priču koja nema veze sa realnim podacima. Recite mi da li je odmoć nekome 5 kuna tj. hrvatskim proizvođačima a da li je 130 kuna smanjenja poreza pomoć stranim proizvođačima.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa evo, odgovorit ću vam i kao kolegi zastupniku ali isto tako kao direktoru SDP-a koji vodite brigu o proračunu u SDP-u, sigurno će vam to dobro doći. Koliko vam je prihod veći u kampanji ili manji, vjerojatno to vas ponukava da raspravljate o onome što su vaši kolege i prethodnici potpisali i koji su u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju u članku 34. jasno i nedvosmisleno rekli što je to diskriminacija oporezivanja. To bi trebalo biti na vašoj duši zapravo. To bi trebalo biti na vašoj partiji. Što ste učinili tada kada ste raspravljali i kada ste potpisivali određene akte o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju u članku 34. Izvadite, pogledajte i sve će vam biti jasno. Više nećete govoriti o tome da li je 5% više ili manje, da li je to diskriminacija oporezivanja ili nije, da li je to u interesu hrvatskih građana i proračuna ili je to u interesu hrvatskih proizvođača. Vjerujem da će donacija koju ćete primiti zasigurno biti puno veća od 5%.
Povreda poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, ja vas molim da kolegu Đakića prilikom ovakvih izlaganja u buduće prekinete jer replika ne može biti iznošenje neistina. Gospodin Đakić je rekao da sam ja nešto potpisao. Ja nisam potpisao nikakav, ja sam sad u prvom mandatu. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, rekli ste da sam ja potpisao. A drugo ste rekli.
Molim vas, mir. Može se u replici jer vi znate da je replika vrlo široko.
Ali onda zbilja možemo otići u širinu i pričati tko god šta hoće. Niti o temi, niti istinu. Ali onda zbilja nema smisla niti poslovnik, niti tema, niti bilo šta drugo.
Slažem se s vama, samo trebamo svi se držati istom mjerom. Ja se malo prisjećam pola sata prije rasprave kada su neki kolege raspravljali o ovoj temi pa su je proširili na sasvim. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, a nije to da vi smijete raspravljati ili ne smijete raspravljati. To su retoričke figure. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, tajniče. Kad me upozoravate da je povreda poslovnika onda pazite da ovo nije uključeno, i to već stoti put vam kažem. Ovo nije povreda poslovnika.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, ja se pozivam na članak 219. Poslovnika Hrvatskoga sabora i želim baš reći ono što ste vi ponovili, da je pod modulom ispravke tj. povrede poslovnika gospodin povrijedio poslovnik te je želeći ispraviti netočan navod upotrijebio poslovnik i zaslužio je opomenu po svim poslovničkim regulama.
Kada bi se opomene dijelile po ovakvom bili bi puni koševi i košarice opomena. Velika berba bi bila puna košarica. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne možemo samo tako ići doma. Znate koja je posljedica raspuštanja kolega Hebrang? … [[Upadica se ne čuje.]] To ste vi rekli, ja nisam. Gospodin zastupnik Goran Marić zadnji.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, cijenjeni kolegice i kolege. U ovakvom ambijentu i u ovo vrijeme nisam posebno inspiriran niti motiviran baš raspravljati pa ću samo nekoliko načelnih rečenica kazati. A načelno bih rekao da nije baš evo uobičajeno da nakon dva mjeseca raspravljamo opet o istom zakonu o kojem smo i razgovarali. Međutim, očito je da taj zakon nije bio usklađen sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Načelno bih i kazao to da je proizvodnja ishodište ekonomije, da bez proizvodnje nema ni razmjene, ni trgovine ni potrošnje. I da kao ekonomist osobno najviše obožavam proizvodnju, a o duhanu ponešto znam jer sam prije 35 do 40 godina uzgajao duhan. Dakle podržavam proizvodnju, ali ono što načelno ne podržavam kao ekonomist, a to je da je privatni monopol, bez obzira odakle dolazio, izvana ili iz tuzemstva je zlo za ekonomiju. Privatni monopol je zapravo omča oko vrata tržišnoj ekonomiji i svaku mjeru koja pridonosi razvoju tržišta, i razvoju konkurencije, pojačanoj konkurenciji, a što sam uvjeren da onda dovodi, jer je to znanost dokazala i do smanjenja cijena, takve mjere uvije podržavam. Ova mjera, zapravo se postavlja pitanje, je li bilo uobičajeno inače je li bilo prihvatljivo da nisu trošarine izjednačene. Ja osobno mislim da nije to uobičajeno. Dopuštam da neko drugačije to misli i da je vrijeme da se to izjednači. Naravno da u ekonomiji postoje i lobiji i da postoje i pritisci. Osobno nemam nikakvih kontakata ni s kim, ni s lobijem, ni s pritiscima tako da pozdravljam ovu akciju, pozdravljam ovu izmjenu i ona je doista 5 kuna u izjednačavanju samo na popularnu skupinu cigareta na tisuću cigareta viša, ali što doista ne mora značiti da će doći do povećanja cijena. Imajući malo uvida da ne ulazim sad u detalje, u ostvarenu dobit oni koji se bave industrijom duhana u Hrvatskoj, vidimo da ima poprilično prostora za sniženje cijena, jer je ta dobit ne čak na razini banaka, nego na razini telekomunikacijskih usluga u Hrvatskoj. Zato podržavam ovaj prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Hvala lijepa svima.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Dakle, nakon ove rasprave isto kao što je i moj prezimenjak uvaženi zastupnik gospodin doktor Marić rekao, ne može baš čovjek biti jako inspiriran ali dozvolite mi ipak nekoliko riječi. Mislim da ste pogodili u velikoj većini argumenata i rasprave srž, srž problema, a ja isto tako mogu reći da smo se tom srži bavili i mi u Ministarstvu financija, odnosno u Vladi. Dakle, s jedne strane proračun, s druge strane proizvođači duhana u Hrvatskoj. dakle ni u kom slučaju niti smo slušati, niti smo poslušali nekakve savjete, sugestije, preporuke i slične od bilo kojih multinacionalni inozemnih i inih proizvođača, skupina ili sličnoga. Vodili smo se isključivo svojim domaćim naravno interesima, interesima Republike Hrvatske, međutim i sami vidite. Evo čuli smo i od pojedinih uvaženih zastupnika, dakle imamo možemo tako reći ne možemo stvoriti jedinstveno mišljenje kakav bi porezni, odnosno u kojem smislu, dakle visine poreznog opterećenja na duhan bilo koje bi bilo optimalno. Vidimo iz same rasprave da nije baš jednostavno pronaći takvu formulu, međutim mi ipak smatramo da ova formula i ovaj način kakav smo predložili Hrvatskom saboru, ipak ne bi trebao značajnije utjecati na rast cijena. Ja ću samo podsjetiti u odnosu na ovaj zakon o kojem isto tako govorite da smo ga raspravljali i konačno vi ste izglasali prije 3 mjeseca u odnosu na njega i ako promatramo samo domaće proizvođače, dakle domaću duhansku industriju i domaće cigarete, praktički sa ovim izmjenama i dopunama mi imamo relativno i slabiji i blaži porezni tretman. Ja ću samo reći dakle sa onim zakonom kakav je bio usvojen u prosincu za skupinu A, dakle najjeftinije cigarete, nešto malo veći tretman, sa 3 kune 50 ako ćemo pretvoriti na kutijice, dakle sa 3 kune 50 lipa na 3 kune 60, a za skupinu B između kojih se između ostalih nalazi i cijena, odnosno najprodavanija cigareta da ju sada ne reklamiram porezni tretman je smanjen sa 3 kune 95 po kutijici na 3 kune 60 prema ovom prijedlogu. Dakle mi zaista smatramo, bez obzira na ovo, čuli smo i u raspravi, već se i kroz medije dosta elaboriralo o tome koliko će cijene i kako će iznositi, kako će proizvođači jednostavno neće imati nikakvog drugog izbora nego drastično povisiti cijene. Mi smatramo da nema razloga za to. Ja sam rekao gospodin uvaženi zastupnik Stazić rekao je država može dijelom utjecati na cijenu, jer propisuje porezno opterećenje, ali baznu cijenu, ona cijena koja izlazi iz tvornice proizvođača je u ingerenciji poslovne politike tog proizvođača, a ni u kojem slučaju Vlade ili bilo koga od nas ovdje koji je. Tako da ne možemo mi u potpunosti utjecati na tu cijenu, ali opet s druge strane uz određene pretpostavke kod izrade ovih scenarija vodimo se time i mislim da ovaj prijedlog kakav je zaista i ne bi trebao dovesti. I u tom slučaju naravno iz toga iščitavate, s jedne strane proračun, s druge strane proizvođače duhana i ja se zaista slažem i podržavam to da ste i zabrinuti u tome kako će biti punjenje proračuna. Ali mi smatramo, uvaženi zastupnik dr. Hebrang je rekao istraživanje Svjetske banke. To istraživanje smo i mi gledali. Dakle nevezano samo na rashode i ako mogu reći tako sanaciju, dakle negativnih posljedica pušenja. U istom tom izvješću je napravljena analiza o izračunu elastičnost, dakle potrošnje duhana i duhanskih prerađevina u odnosu na cijenu i tim smo se između ostalog isto vodili. S treće strane, ja moram još jedanput ponoviti. Dakle razlika u cijeni cigareta, duhana i duhanskih prerađevina između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine postoji i danas. Mi ne kažemo da ćemo ovim izmjenama i dopunama nju ukloniti, ali isto tako ja moram još jedanput ponoviti da ona sigurno neće biti peterostruka. To je sigurno. Jer ipak ponavljam još jednu stvar, dakle ako usporedite, da vas sad ne opterećujem u ove kasne sate, ali imamo podatke o tome kakav je porezni tretman u Bosni i Hercegovini. On je nešto niži, ali ne drastično niži. I konačno, samo da se osvrnem još jedanput dakle na razloge i pozadinu izmjena i dopuna ovog zakona. Još jedanput ću reći, dakle Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju mi smo nešto obvezali, Europska Komisija i Europska unija nam zamjera, odnosno kaže da ne ispunjavamo određene odredbe. Ovo sve o kojemu mi danas, sada u ovom trenutku govorimo je preduvjet otvaranja poglavlja poreza. I tu prihvaćam i ove kritike i sugestije uvaženih zastupnica i zastupnika o tome kako je potreban dodatni napredak u poglavlju oporezivanja, a mislim da će ovaj cijenjeni Dom to vrlo brzo prepoznat jer uskoro će vam na klupe doći i novi Zakon o trošarinama, a potom siguran naravno i daljnje usklađivanje po pitanju i direktnih i indirektnih, odnosno neizravnih poreza. Evo još jedanput ja vam se zahvaljujem i samo ću kratko još jedanput ponoviti da iz svega ovog narečenog dakle ja moram ponoviti dakle da Vlada ne može prihvatiti zahtjev da se ide u drugo čitanje, nego ostaje pri svom prijedlogu da ide po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9 i 30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima.
19., Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 283. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj predložio je Hrvatskom saboru sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Sve primjedbi, prijedlozi i mišljenja dostaviti će se predlagatelju … [[Govornik se ne razumije.]] prijedloga zakona pa je dakle ovaj zakon preimenovan u prvo čitanje i sad ide u drugo čitanje. Predstavnik Vlade nije prihvatio prijedlog saborskog odbora. Dakle, da ide u drugo čitanje. Tko je za prijedlog zaključka odbora? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Prijedlog Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj nije prihvaćen jer je za njega glasovalo 26 zastupnica i zastupnika, 74 protiv. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode donesen većinom glasova od 74 glasa za, 24 protiv i 2 suzdržana. Dobro jutro svima dame i gospodo zastupnici! Nastavljamo sa radom i prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, drugo čitanje, P.Z. br. 248 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj ćemo zakon raspraviti sukladno odredbama Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mladež i šport, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Potpredsjednica Vlade, gospođa Đurđa Adlešić. Izvolite.