Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 10. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam, posebno pozdravljam predsjednika Vlade, gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom ujedno započinje i redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne – Gospođe i gospodo zastupnici, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svim palim hrvatskim braniteljima, svim palima za slobodu i nezavisnost Hrvatske, svim žrtvama rata u obrani domovine. - Minuta šutnje – Hvala im, slava im. Zapisnike sa 7., 8. i 9. sjednice Hrvatskog sabora primili ste poštom. Ima li primjedbi na zapisnike? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnike 7., 8. i 9. sjednice u tekstu kako ste ih primili. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 6 novih točaka i to: 1. Izvješće mandatno imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Mate Brletića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Frane Piplovića; 2. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sudovima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak; 3. Prijedlog zakona o eksplozivnim tvarima, prvo čitanje, P.Z. br. 159; 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E., br. 161; 5. Prijedlog zakona o prijevozu u cestovnom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 160; i, 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, drugo čitanje, P.Z. br. 52. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakona donesen po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda, po točkama od 2. do 14., pod točkom 39., pod točkama 41. i 42., i pod točkom 44. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o Ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putovima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 142; 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Islamske Republike Iran o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 144; 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Čile o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 150; 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o sprječavanju programa emitiranog iz postaja izvan državnog područja s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 145; 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o razmjenama programa putem televizijskih filmova, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 146; 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o zaštiti televizijskih programa, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 147; 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 148; 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 152; 9. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 154; 10. Prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 149; 11. Prijedlog zakona o izmjeni Obiteljskog zakona s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 143. 12. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona 153. 13. Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 157. 14. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sudovima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 158. 15. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 161. 16. Prijedlog zakona o prijevozu u cestovnom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 160. I 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 134. Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu Dnevnog reda, po točkama od 5. do 8., pod točkom 11, i pod točkama 41. i 42. nose oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo osim što je u pogledu jednoga prijedloga zakona prigovor na dnevni red da se donese po hitnom postupku stavio Odbor za zakonodavstvo u pogledu Prijedloga zakona o proizvodnji, distribuciji, opskrbi toplinskom energijom sa Prijedlogom zaključka da se provede rasprava u prvom čitanju a ne po proceduri predviđenoj za hitni postupak, ali o tome ćemo se izjasniti kod glasovanja o pojedinim točkama dnevnog reda gdje je predloženo uvrštavanje u dnevni red po hitnom postupku. Osim dakle, ovoga Zakona ne glasujemo jer su predviđeni sa oznakom PZE po hitnom postupku, ne glasujemo, da li ćemo ili nećemo primijeniti hitni postupak. O Prijedlogu zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o sprečavanju programa emitiranog iz postaja izvan državnog područja, o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o razmjenama Programa putem televizijskih filmova, o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o zaštiti televizijskih programa, o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti podvodbne kulturne baštine, o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu s Konačnim prijedlogom zakona, i o Prijedlogu zakona o prijevozu u cestovnom prometu sa Konačnim prijedlogom zakona. Ima li itko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Nema, idemo onda redom. Sustav elektroničkog glasovanja je provjeren, ispravan, nadamo se da će sva jamstva i sve provjere, testiranja i probe dati rezultat da možemo već kod utvrđivanja dnevnoga reda glasovati. Svi su zastupnici i zastupnice primili u pisanoj formi upute o načinu uporabe elektronskog glasovanja u Velikoj vijećnici. Molim da se zastupnici uključe sa identifikacijskim ključićem. /Prekid na traci./...Sabora, odgovornoga sa stručnim službama jer je jučer navečer do kasno je provjeravan cijeli sustav, i sada opet imamo problem da sustav ne funkcionira. Tajnik će nam to objasniti mi sada na žalost moramo prijeći na dosadašnji način glasovanja. Tajniče izvolite dati objašnjenje i pripremite se. Molim vas, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o Ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putevima. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade islamske Republike Iran o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja na dohodak i imovinu. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Brojači molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 131. glas u dnevni red po hitnom postupku utvrđen ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Čile o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem također da je jednoglasno sa 131. glas i ovaj Zakon utvrđen po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka. Tko je za molim? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 131 glas ovaj Prijedlog zakona utvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 130 glasova za jednoglasno i ovaj Prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Obiteljskog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 110 glasova za i 20 protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 94 glasova za i 36 protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 93 glasa za, 36 protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 129 glasova za, jednoglasno uvršteni ovaj prijedlog zakona po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu koji je predložio Klub zastupnika SDP-a? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka glasovalo 45 zastupnika, protiv 84. Dakle, zakon ide u redovitu proceduru. I sada imamo ovaj prigovor Odbora za zakonodavstvo na prijedlog da se Zakon o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom donese po hitnom postupku, već je prijedlog da se rasprava donese po hitnom postupku. Ministre Vukelić molim vas da se očitujete o ovom prijedlogu Odbora za zakonodavstvo.
Suglasan.
Hvala lijepo. Dakle, ne trebamo glasovati. Ovaj prijedlog zakona ide u redovitoj proceduri. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 1. uvršteno je izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, pod točkom 40. uvršten je Prijedlog zakona o eksplozivnim tvarima, pod točkom 41. uvršten je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o patentnom pravu, pod točkom 42. uvršten je Prijedlog zakona o prijevozu u cestovnom prometu i pod točkom 42. uvršten je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zloporabe opojnih droga. Ima li netko od zastupnika prigovor na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu, ili na ove točke ovih šest koje sam pročitao, koje sam u konačnom prijedlogu dnevnog reda uvrstio u dnevni red. Zastupnik Kovačević. Izvolite.
U ime Kluba HSP-a tražimo da se vezano za točku 52. skine stupanj tajnosti sa ova dva izvješća da bi se moglo raspraviti na Plenarnoj sjednici, jel’ su to podaci koji su mahom poznati i dostavljaju se u okviru Europske konvencije o sigurnošću i mislim da bi to bilo najuputnije da na današnjoj sjednici Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost di se stavi ova točka, da se skine stupanj tajnosti, a ne samo da raspravljamo o novom šefu službe Obavještajne, a da nismo ni znali. Hvala.
Hvala lijepa. U pogledu zaključka Hrvatskog sabora kojim je naložio Vladi da dostavi na vaš prijedlog, Kluba zastupnika HSP-a, Izvješće o ostvarivanju Plana obrane Republike Hrvatske i provedbi obrambenih priprema i Prijedlog godišnjega izvješća o spremnosti obrambenog sustava, o provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Ministarstvo obrane i Vlada stavili su oznaku "vojna tajna" u skladu sa zakonom. Samo onaj tko je signirao i označio u skladu sa Zakonom o zaštiti tajnosti podataka signaturu sa naznakom, u ovom slučaju "vojne tajne", može to i skiniti. Ja sam ta izvješća vratio natrag Vladi da skine oznaku "vojne tajne". Vlada je to dobila i ja se nadam da će Vlada u vremenu dok to dođe na faktično raspravljanje i dostaviti nam takav prijedlog, jer ne može se o nečem što je "vojna tajna" ili "državna tajna" raspravljati na otvorenoj, javnoj plenarnoj sjednici, a nije predviđeno po Ustavu da se raspravlja samo na sjednici odbora koji može imati zatvoreni karakter. Dakle, čim Vlada donese ovu odluku, tada će i ta točka biti raspravljena na otvorenoj plenarnoj sjednici. Molim?
Predsjednik Vlade i ministar su tu, mislim da odmah mogu reći, jer ovaj način što vi sad govorite to znači da se možda neće raspraviti ni sad u ovoj sjednici, a trebalo se još u 6. mjesecu raspraviti prema zaključku ovog Doma.
Ta točka je uvrštena u dnevni red. Ona će biti raspravljena, u međuvremenu ćemo dobiti obrazloženi odgovor Vlade.
Ali kad?
Čim dobijemo obrazloženi odgovor Vlade ta točka je u dnevnom redu.
Jel’ mi, već je zaključak, zaključak je bio u lipnju da se raspravlja a mi nismo raspravljali.
Ne, ne zaključak je bio da je dostavljen u roku od 60 dana. Čim to stigne to će, točka je uvrštena u dnevni red i biti će raspravljena.
Je pogledajte zapisnik. Može ministar obrane i Predsjednik Vlade kazati. Ja mislim da tu …
Ja ih neću sad tražiti da ovog trenutka se izjašnjavaju, u propisanoj formi oni će dostaviti Hrvatskom saboru odgovor na to pitanje o skidanju oznake "vojne tajne" Kolega Linić, izvolite.
Gospodine predsjedniče u ime Kluba SDP-a imam sugestiju ili primjedbu na redoslijed točaka dnevnog reda, s obzirom na to da je Klub SDP-a upozorio na ponašanje Vlade vezano za točku 35., a to je potpis Sporazuma sa MMF-om i sami dokument memoranduma o ekonomsko-financijskoj politici. Kako ocijenjujemo da i na samoj ovoj sjednici imamo nekoliko zakonskih projekata koji su itekako vezani za sam potpisani memorandum. A isto tako vjerujem da dokumenti koji su izdani u 7. i 8. mjesecu su na vrijeme dani, pa ih mogli su i, ja bih rekao svi članovi i saborski zastupnici razmotrit. A da ne rečemo i ono najvažnije, da je 2002. godine odlukom Sabora uvjetovano Vladi potpisivanje ovakvih dokumenata bez rasprave u Saboru. Pa eto Klub sugerira i predlaže da se točka sa 35-tog dnevnog reda pomakne unaprijed i vjerujem da smo već sutra spremni za raspravu.
Poštovani kolega zastupniče. U pripravi ove sjednice na proširenoj sjednici Predsjedništva Sabora gospodin Mato Arlović u ime Kluba SDP-a je predlagao takav prijedlog s obrazloženjem koji ste vi sada ovdje također iznijeli. Ja sam se jasno uvažavajući stajalište ostalih klubova i Vlade polazeći od toga da prioritet imaju u redoslijedu rasprave prijedlozi koji se odnose na zakone po hitnom postupku, prijedloge zakone koji znače usklađivanje Hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije, i one prijedloge zakona i drugih točaka koji su zaostali sa prošle sjednice u skladu sa člankom 203. donio odluku koja je pred vama. O tome da li će biti ili neće u redoslijedu prije, sada je stvar kakva jeste. Ja sam te sve razloge vašeg prijedloga vagao, procijenjivao i uvrstio sam u skladu sa svojim ovlastima ovakav redoslijed dnevnog reda. Ali molim taj prigovor vam sada ne dolazi u sklopu ovoga na prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen za poziv za sjednicu ili za ovih preostalih šest točaka. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, mi ne želimo reći da je prigovor. Primjedba je, sugestija je, iz jednostavnog razloga što dio točaka koji će se obrađivati su vezane za ekonomsku financijsku politiku Vlade Republike Hrvatske i mislim da je bitno to raspraviti prije tih točaka. I isto tako ono što želimo naznačiti da je odlukom Sabora, Vlada obvezana da se o tome raspravlja. i mislim ako već to propušteno, s obzirom da su bili ljetni odmori i da nije trebalo to propustiti, mislim da na početku sjednice bi mogli metnuti neku točku prije. I to je zato razlog da Klub sugerira i ima primjedbu, a ne želimo remetiti vašu odluku. Ali još uvijek, još jednom ponavljamo sugerira.
Hvala lijepa. Dao sam odgovor. U pogledu točke 46. u Konačnom prijedlogu dnevnogag reda, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, predlagatelj zastupnik Željko Pavlic, Prijedlog zakona br. 131. Izvještavam Hrvatski sabor da je poštovani zastupnik povukao svoj prijedlog zakona. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika, ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem, ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red, nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu zakona. Hvala. Utvrđujem da je dnevni red utvrđen. Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopuna dnevnog reda 10. sjednice sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o eksplozivnim ostacima rata, Protokol IV, uz Konvenciji o zabrani ili ograničavanju uporabe određenog konvencionalnog oružja sa pretjeranim traumatskim učinkom, ili djelovanjem bez obzira na cilj sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 167 2. Prijedlog zakona o izmjenama Ovršnog zakona, s Konačni prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 168. 3. Konačni prijedlog Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja, drugo čitanje, P.Z. br. 74. 4. Prijedlog Odluke o proglašenju nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama 5. Prijedlog Odluke o razrješenju člana savjeta Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini Zakon donese po hitnom postupku. Zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o eksplozivnim ostacima rata, P.Z. br. 167. i Prijedlog zakona o izmjenama Ovršnog zakona, P.Z. br. 168. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Pa imam jednu primjedbu, dakle, u materijalima smo dobili još neke prijedloge zakona koji su po hitnom postupku, ne znam zašto se oni sada ne uvrštavaju u dnevni red. To je između ostalog i Zakon o sigurnosti prometa.
Nemojte drugo sada, ova dva Zakona, molim vas, imate li primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ova dva prijedloga zakona? Nemate. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola o eksplozivnim ostacima rata? Dakle Prijedloga zakona broj 167? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 90 glasova za po hitnom postupku uvršten u dnevni red ovaj Prijedlog zakona. I molim još, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Ovršnog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je sa 66 glasova za i 25 protiv i u dnevni red po hitnom postupku i uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Ovršnog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje neke od preostalih točaka u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je uvrštena. Još jedna informacija. Ovih dana smo uz pomoć servisera mislim konačno osposobili sustav za elektroničko glasovanje. Izvršene su sve moguće probe, testiranja, jučer posebno jedna, sustav bi trebao funkcionirati. Ja bih molio danas da, zastupnice i zastupnike u 14 sati da budu u dvorani da napravimo još jedan test. Oni koji mogu da budu, koji mogu biti, koji mogu biti, sa onim dijelom koji mogu biti da napravimo još jedan test i da još nekoliko testova napravimo do petka za glasovanje. Sve izgleda spremno, sve je provjereno. Kolega Pavlic izvolite.
Evo, ponavljam dakle, pitanje zbog čega u dnevni red nisu uvrštene ove točke koje smo dobili istovremeno kada i ove usvojene točke? Dakle većinom se to radi o Zakonu o sigurnosti u cestovnom prometu. U isto vrijeme smo dobili, sad se ne uvrštavaju u dnevni red. S obzirom da ima hitni postupak mislim da bi.
To još nije u skladu sa Poslovnikom, istekao je onaj rok u kojem se trebaju uvrstiti u dnevni red. Tu treba i mišljenje Vlade itd.. Dakle ja sam konkretno i korektno u skladu sa Poslovnikom postupi i uvrstio u dnevni red uz zakazivanje sjednice i sada uz dopunu sa onim točkama koje Poslovnik omogućuje predsjedniku Sabora da ih uvrsti u dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom sjednice, a prije početka molim sve zastupnike i zastupnice da minutom šutnje odamo počast jučer preminulom dugogodišnjem zastupniku Hrvatskog sabora, gospodinu Srećku Bijeliću koji je u parlamentarnom životu Republike Hrvatske ostavio značajan plodonosan trag. Našem bivšem kolegi molimo odajmo dužnu počast. - Minuta šutnje. – Slava mu i hvala mu. - Slava mu. – Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Kao što vam je poznato jučer je došlo do teškog incidenta na hrvatsko-slovenskoj granici u, na prostoru Županije Istarske u Plovaniji. Više slovenskih zastupnika privremeno je uhićeno, potom je pušteno. Navodno da je primjenjena sila. Sve se dogodilo organizacije braće Podobnik odnosno njihove Slovenske pučke stranke, SLS-a i očigledno je da ta uzdrmana slovenska stranka na taj način želi skrenuti pozornost na sebe. U tome je uspjela. Ja osobno držim da je hrvatska policija trebala reagirati kako je reagirala iako za ovu odredbu od 0,0 promila uz ovaj čin koji se izuzetno popratio u austrijskim i talijanskim novinama, istarskom i primorsko-goranskom turizmu loše se piše. Stoga IDS zahtijeva da nam netko od Vlade, razumijem da su ministar vanjskih poslova i predsjednik Vlade, gospodin Sanader u Sjedinjenim Američkim Državama, ali netko od Vlade, držim da bi to mogao učiniti ministar unutrašnjih poslova, točno da objasni što se sve događalo na Plovaniji i u kom pravcu ide, idu hrvatsko-slovenski odnosi. Ti odnosi nažalost od loših postaju gori. Slovenska strana obavijestila je od Xaviera Solane pa nadalje i mislim da će na kraju doista se dogoditi znatno ozbiljniji incident. Bilo bi dobro isto tako ili ne bi bilo zgoreg da u ime dobrosusjedskih odnosa Parlament Republike Hrvatske pozove Parlament susjedne nam države da se njihovi parlamentarni zastupnici suzdrže ovakvih provokacija “vis a vis” naše povijesti, života ljudi uz granicu i konačno ekonomija i budućnosst dviju zemalja.
Zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Također sam se javio u ime Kluba HSP-a ponukan jučerašnjim incidentom koji su izazvali dio slovenskih političara koji su ilegalno ušli na hrvatski teritorij čime se pokazuje da izvjesni gospodin Joras nije tek jedan incidentna osoba koja svojim ponašanjem provocira već više godina hrvatsku javnost nego upravo obrnuto da je to i dio, usudio bih se kazati dominantnog dijela slovenske politike čim, tim više što je i ministar vanjskih poslova barem prema izvješćima koje smo vidjeli na Hrvatskoj televiziji i drugim medijima, slovenski ministar vanjskih poslova dao izjavu da ovakvim potezima Hrvatska se udaljava od Europske unije što je više nego izravna rekao bih politička prijetnja je učinjena prema Hrvatskoj. Da ja sada ne elaboriram. Prema tome predlažem vama gospodine predsjedniče da tijekom ove saborske sjednice, možda i danas se osigura nazočnost nekog od nadležnih ministara da podnese informaciju o tim događajima kako bi imali i mogućnost eventualno da se i raspravi o odnosima sa Slovenijom koji su sve složeniji i složeniji. Hvala lijepa.
Gospođe i gospodo zastupnici. Prema svim relevantnim službenim priopćenjima Ministarstva unutarnjih poslova skupina slovenskih državljana među kojima je bio bivši predsjednik slovenskog Parlamenta, sada predsjednik Slovenske Pučke Stranke, zastupnik u slovenskom Parlamentu, još jedan zastupnik su kršili provokativno hrvatske zakone. Na nespornom hrvatskom državnom teritoriju su prekršili hrvatske zakone i Ministarstvo unutarnjih poslova je reagiralo u skladu sa zakonima, hrvatskim zakonima. O tome koja je narav toga incidenta, isprovociranoga incidenta najbolje govori izjava samoga Podobnika koji je izjavio da su ga hrvatski policajci uhitili na slovenskoj zemlji i u Slovenskoj državi. Podsjećam Hrvatski sabor da je sredinom 90-tih godina slovenski parlament donio jedan memorandum, jednu odluku koja je u Hrvatskoj ocijenjena kao tzv. papirnata anexia gdje 4 naselja koja se nalaze na teritoriji Republike Hrvatske proglasio dijelom slovenskoga teritorija. Jučer navečer je predsjednik Državnog zbora Republike Slovenije, njihovoga Parlamenta poslao meni dopis u kojem navodi: “U ime kolega poslanika i u svoje ime izričem najoštriju osudu incidenta što se dogodio danas, 22.9.2004. godine na hrvatskoj granici i nedopustivo grubu uporabu sile nad izaslanicima Državnog zbora Republike Slovenije, potpredsjednikom Odbora za vanjsku politiku i voditeljem skupine izaslanika Slovenske ljudske strane, Janezom Podobnikom i članom te skupine Ivanom Božićem i nekim drugim članovima Slovenske ljudske stranke. Očekujem hitno puštanje i odgovarajuće objašnjenje o uzrocima ovog nedopustivog i nerazumljivog čina. Predsjednik Franz Horvat.” Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader komentirao je u New Yorku ovaj incident sa ocjenom da Hrvatska ne želi i da nije dobro nikakva eskalacija odnosa Hrvatske i Slovenije, ali da nema nikakve tolerancije prema onima koji ne poštuju hrvatske zakone. Kada se prelazi granična crta bez dokumenata da se moraju napraviti i prekršajne prijave i postupiti po zakonima. Gospođe i gospodo zastupnici, obzirom na ovo pismo predsjednika slovenskoga Parlamenta, Državnoga zbora, obzirom da je očito da se radi još o jednom nizu svjesno i namjerno izazvanih provokacija koji trebaju jedino poslužiti u predizborne svrhe uoči nedavnih izbora u Republici Sloveniji što se ponavlja u pravilu kada su tamo izbori gdje se koriste ovakva granična i pogranična pitanja, da se stvaraju incdenti, a onda se za te incidente optužuje hrvatska strana. Predlažem da Odbor za vanjsku politiku danas održi sjednicu sve to raspravi i zauzme stajalište iznese ga pred Hrvatski sabor. MOlim dakle predsjednika Odbora za vanjsku politiku da tijekom današnjega dana sazove sjednicu, da raspravi to pitanje i potom izvijesti Sabor. Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda ove sjednice. Izvješće mandatno imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Željka Ledinskog i prestanku zastupničkom mandata njegovog zamjenika Zdenka Haramije. Da li ima primjedbi na uvrštenje ove točke u dnevni red? Izvolite poštovani zastupnik Željko Pavlic.
[[Govornik se naknadno uključio.]] 159. 160. Poslovnika ja sam u saborsku proceduru prema Poslovniku poslao dakle u hitni postupak Zakon o sigurnosti prometa na cestama...
Kolega Pavlic, imate li primjedbu na uvrštenje ove točke u dnevni red?
Imam primjedbu na povredu Poslovnika.
Imate li primjedbu na uvrštenje ove točke na dnevni red?
Za to ne.
Hvala lijepa, drugo možete kasnije. Ima li primjedbi na uvrštenje ove točke na dnevni red? Ako nema onda držim da je dopuna dnevnog reda utvrđena. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva, gospodina Sesvečana da podnese izvješće. Zastupnik Pavlic izvolite.
Dopustite dakle da nastavim, mislim da je povrijeđen Poslovnik ja sam po proceduri, u saborsku proceduru poslao Zakon po hitnom postupku kao što je to propisano Poslovnikom, taj zakon još nije uvršten u dnevni red. Sada da ne čitam članke od 159. i 160. dakle moje je mišljenje da bi se trebalo izjasniti o uvrštenju ove točke u dnevni red po hitnom postupku.
Kolega Pavlic, kada ste taj Prijedlog zakona poslali u proceduru.
Još prošli tjedan.
Prošli tjedan, hvala lijepa.
Bila je dopuna dnevnog reda u srijedu, nije se to dakle napravilo, ovdje lijepo piše da se najkasnije 24 sata je li tako prije utvrđivanja, ja sam tu proceduralnu odredbu ispunio. Ne znam zašto se dakle taj Zakon ne uvrštava u dnevni red.
Sada ćete dobiti objašnjenje zašto. Prema odredbi članka 159. Poslovnika zadnji stavak, prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku Sabora najkasnije 24 sata prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici. 24 sata prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici. Na sjednici je od 15. prošlog mjeseca je utvrđen dnevni red. Utvrđen je dnevni red. Dakle, da ste vi podnjeli prijedlog 24 sata prije onda bih ja bio dužan uvrstiti vaš prijedlog po hitnom postupku. Dakle, mjerodavan je, mjerodavno je utvrđivanje kao što kaže Poslovnik dnevnog reda na sjednici. A vi sami kažete da ste prodnjeli prošli tjedan taj Prijedlog zakona da se unese po hitnom postupku. Izvolite.
Ovaj tjedan imali smo slučaj dopune dnevnog reda, ovaj tjedan smo dobili materijale. Na primjer Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola eksplozivnim tvarima itd.. Ovaj tjedan hitni postupak, pa je on uvršten u dnevni red.
To je ovlast predsjednika Sabora! To je ovlast predsjednika Sabora da li, taj mu Poslovnik omogućava takve ovlasti a nije mu dužnost. A ovdje, dakle u ovome slučaju jednostavno ako se 24 sata podnese prije, onda predsjednik Sabora mora uvrstiti prije utvrđivanja dnevnog reda, a ako se podnese kasnije onda je njegova diskreciona ovlast da unese ili ne unese. Ja sam koristeći se tom ovlasti odlučio da ne uvrstim po hitnom postupku vaš Prijedlog zakona u dnevni red po hitnom postupku.
Evo, predsjedniče Sabora ja apeliram da uvrstite ovu toku dnevnog reda u dnevni red. Evo, i ne sumnjam da ćete to uraditi.
Apel nije uslišen! Gospođe i gospodo zastupnici molim vas pozornost. Idemo na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnoga reda. Neće biti za odmet ako uvodno pročitam odredbe članka 238.a Poslovnika koji se odnose na elektroničko glasovanje. Prigodom elektroničkog glasovanja svaki zastupnik potvrđuje nazočnost svojim identifikacijskim ključem prije svakog glasovanja. Zastupnici koji se nalaze u dvorani, a nisu potvrdili nazočnost u skladu sa člankom, sa stavkom 1. ovog članka smatraju se nenazočnima na sjednici. Elektroničko glasovanje provodi se na način da predsjedatelj poziva zastupnike da potvrde svoju nazočnost, a zatim da se pritiskom na odgovarajuću tipku izjasne za ili protiv prijedloga odnosno da se uzdrže od glasovanja. Predsjedatelj proglašava rezultat glasovanja na temelju kontrolnog ekrana. Glas zastupnika koji je potvrdio nazočnost, a nije prigodom glasovanja pritisnio tipku za, protiv i uzdržan smatra se uzdržanim glasom. Na zahtjev predstavnika Kluba zastupnika provest će se glasovanje dizanjem ruke i elektroničko glasovanje ne može se provesti kod poimeničnog glasovanja. Sustav smo višestruko isprobavali. U svim probama zadnjih dana pokazao je da funkcionira korektno.
Poštovani gospodine predsjedniče, kao što je poznato u saborsku proceduru je uvršten Prijedlog rezolucije o načelima međudržavnih razgovora Republike Hrvatske i Republike Slovenije koji je uputio, taj prijedlog Klub zastupnika HSP-a. Nas u Klubu zanima kada će ta tema, kada će ta naša točka doći na dnevni red Hrvatskoga sabora posebno obzirom na učestale incidente sa slovenske strane. Mislim da to može biti i idealan povod da o svemu tome porazgovaramo i u ovom Visokom domu. Također zanima nas kada će biti na dnevnom redu rasprava o stand by aranžmanu sa MMF-om?
U pogledu prvoga točno je da ste vi to, vaš klub uputili u proceduru i ja ću to u skladu sa Poslovnikom i uvrstiti u dnevni red. U skladu sa Poslovnikom. A ovaj drugi prijedlog je već uvršten u dnevni red pod točkom 16. Hvala lijepa. Vidimo se u srijedu u 9,30 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 15,30 SATI.
Po dnevnom redu sada je druga točka trebala biti rasprava o Memorandumu ekonomskoj i financijskoj politici i novom stand-by aranžmanu Republike Hrvatske sa MMF-om. Vi ste tu točku preskočili, rekli ste sinoć da za tu točku nema poslovničkih uvjeta. Ja vas želim podsjetiti da ste vi prije tri tjedna na proširenom Predsjedništvu Sabora rekli da će se o ovoj točki raspravljati u drugom tjednu rada Hrvatskog sabora. Ovo je sada već treći tjedan koji prolazi, bez da raspravljamo o toj temi. To što Vlada Republike Hrvatske puna tri tjedna nije dala mišljenje, po nama nije argument da se o ovoj temi ne raspravlja, nego je po nama samo izgovor Vlade Republike Hrvatske da se o ovoj temi što je moguće duže ne otvori rasprava u Hrvatskom parlamentu jer je vrlo čudno da Vlada ne može dati mišljenje na vlastiti akt koji je sama potpisala. Mi smo mišljenja da se o MMF-u ne želi otvoriti rasprava u Hrvatskom saboru, zbog toga što se iz Vlade nema odgovore na pitanja kako ćemo na primjer građanima Republike Hrvatske odgovoriti na ovo pitanje da je 400 kuna skuplji život otkako je HDZ preuzeo vlast. Kako ćemo odgovoriti zbog čega je potpisano u MMF-u da će se sniziti, odnosno da će se ukinuti nulta stopa PDV-a na kruh i mlijeko i na taj način otežati život našim građanima. Ta životna pitanja su pitanja o kojima tražimo da se otvori rasprava u Hrvatskom parlamentu, i ukoliko se danas ne bude raspravljalo o toj temi tražim u ime Kluba SDP-a stanku od sat vremena.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar, u ime Kluba HNS-a.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Cjelokupni rad ovog zasjedanja Sabora do danas išao je po dnevnom redu koji je dogovoren na sjednici Predsjedništva, proširen sa predsjednicima klubova, da bi danas, odnosno jučer predložili da se jedna točka dnevnog reda preskoči, jer nisu ispunjeni poslovnički uvjeti. Meni se čini da smo jučer cijeli dan raspravljali o točci dnevnog reda o kojoj također nije bilo očitovanje Vlade ni jednog radnog tijela, i to nije bila prepreka da cijeli dan potrošimo na temu, za koju su svi koji su sudjelovali u raspravi, rano jutro rekli da su za, pa smo ipak cijeli dan morali raspravljati da bi na kraju došli do toga da ćemo svi glasati za predloženo Istražno povjerenstvo. S obzirom na to da su teme, jučer je bila prošlost, a ova tema bi trebala biti sutrašnjost, ili barem kratkoročna budućnost hrvatske ekonomije i gospodarstva smatram nužnim za potrebnim da nastavimo danas raspravu na tu temu, a s obzirom da mi nije jasno, ako je bilo potrebno da radna tijela da ovo imaju na dnevnom redu, zašto to nije učinjeno, jer su imale na dnevnom redu točke koje su po dnevnom redu 59., 61., itd. U ime Kluba Hrvatske narodne stranke tražim pauzu od 20 minuta.
U ime Kluba HSS-a poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa, isto kao predstavnici i prethodnih klubova i ja sam bila na sjednici Predsjedništva kad je dogovoreno naime po prirodi stvari ova točka dnevnog reda je trebala doć’ hitno na sjednicu Sabora već prvi tjedan. Uvažili smo vaše razloge zašto ste rekli da nije moguće prvi tjedan, ali ste časno obećali da će biti u drugom tjednu. Drugi tjedan je prošao, prošli tjedan, ni tada nismo raspravljali o ovoj točki dnevnog reda, iako se ta rasprava i ta točka dnevnog reda odnosi na kvalitetu življenja svakog našeg građanina. Ja bih posebice podsjetila da je ovaj Hrvatski sabor donio zaključak koji obvezuje Vladu da se o tome raspravlja prije bilo kakvog potpisivanja. Nažalost, evo i sada smo u trećem tjednu kad se o ovoj točki dnevnog reda ne želi raspravljati. Pitam se nemamo li evo i kod ove točke dnevnog reda odgovor na pitanje tko to marginalizira Sabor. Čini se da ga marganiziramo mi sami. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stanke traži stanku od sat vremena.
Hvala lijepa. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice, poštovani zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Zbog potrebnih konzultacija u mom klubu tražim stanku od 10 minuta.
I Damir Kajin u ime Kluba IDS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, i uvažena gospodo zastupnici, mislim da parlamentarne pristojnosti radi treba otvoriti raspravu i to tijekom današnjeg dana o Memorandumu o ekonomskoj i financijskoj politici i novom stand-by aranžmanu Republike Hrvatske sa MMF-om. Ono što je suštinski ovdje se postavlja pitanje zašto radna tijela ovoga Doma bojkotiraju inicijative saborskih zastupnika. Postavlja se pitanje zašto Vlada bojkotira inicijative saborskih zastupnika. Na kraju postavlja se pitanje zašto predsjednik Sabora bojkotira inicijative parlamentarnih klubova. Zašto jednom riječju uskraćujemo javnost, zašto silujemo Poslovnik, zašto jednostavno proizvoljnim postupanjem onemogućujemo, ne samo glede ovoga slučaja, nego i čitavog niza drugih zakonskih inicijativa da se u jednom primjerenom roku raspravlja o zastupničkim prijedlozima. I samim time tražimo neku malu stanku.
Jako dobro, Hvala lijepa. Dnevni red po Poslovniku Hrvatskog sabora, u skladu sa Poslovnikom predlaže predsjednik Hrvatskog sabora. Prošireno Predsjedništvo koje se sastoji od predsjedništva Hrvatskog sabora i predsjednika klubova raspravlja o, uoči sjednice o dnevnom redu, ali to je, to ima narav konzultacije, i značaj i konzekvence konzultacije, jer Poslovnik određuje tko predlaže i utvrđuje dnevni red, a Sabor ga na plenarnoj sjednici utvrđuje. Vlada vodi svoju politiku dinamike i prioriteta. I klubovi zastupnika imaju svoje prioritete. Dakle, ništa ja gospodine Kajin ne bojkotiram to što politika određenih stranaka kroz svoja stajališta na klubovima i na odborima zauzimaju određena stajališta i nakon toga donose određene odluke koje su vezane, imaju konzekvencu da se, da odbori matični i drugi ne daju svoja izvješća i mišljenja i ne raspravljaju, to je stvar političke utakmice. No, u skladu sa zahtjevom klubova određujem stanku u trajanju od 15 minuta. Nastavljamo sjednicom. Molim predstavnika Kluba SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Nama je drago da smo mi jutros u izjavi gospodina Šeksa, kao predsjednika Sabora čuli nekoliko stvari iz kojih možemo zaključiti prvo, da Vlada Republike Hrvatske ne poštuje odluku Sabora. Evo i mi smo ovdje donijeli zaključak u kojem je vrlo jasno naznačeno, a za to je glasao i Klub HDZ-a, da se u ovom Saboru ne može, odnosno u ovoj državi više ne može potpisati sporazum sa MMF-om ukoliko prije ne dođe na Hrvatski sabor. Ovaj sporazum sa MMF-om nije došao u Hrvatski sabor i zbog toga je definitivno da Vlada ne poštuje odluku Hrvatskog sabora. Isto tako smo čuli i rečenicu koja, citiram, glasi ovako: "Vlada vodi svoju politiku i vodi računa o svojim prioritetima." Da, o toj politici koju Vlada vodi smo upravo mi iz Kluba SDP-a i htjeli da se raspravi u ovom Parlamentu, htjeli smo da se raspravi upravo zbog toga što ta politika u ovom dokumentu koji je Vlada potpisala u Washingtonu određuje politiku gospodarsku ove zemlje do 2006. godine, ali što je puno važnije, određuje sudbinu i kvalitetu i to kako će živjeti naši građani do 2006. godine. Zbog toga smatramo da u ovom Saboru se treba baviti tom temom, a ne perifernim temama kojima se nažalost u zadnje vrijeme bavimo. Treća stvar koju smo u izjavi gospodina Šeksa čuli jest i to da Vlada vodi računa o svojim prioritetima. Žalosno je da Vladi Republike Hrvatske je sve drugo prioritet, ali nije prioritet standard naših građana i to kako će građani u ovoj zemlji živjeti. Nije im prioritet i ne žele raspravljati o tome zbog čega skidamo i skidaju nultu stopu za kruh i mlijeko, zbog čega Vlada HDZ-a uvodi restrikcije u zdravstvu ...
Kolegice Opačić, molim vas.
... zbog čega se ukidaju porezne ...
Kolegice Opačić, vi raspravljate sada o meritumu stvari o kojih se tek treba raspravljati.
Ja govorim u ime Kluba, ja sam tražila stanku ...
Da u ime kluba, ali vi govorite sada o sadržaju ekonomske politike Vlade. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja znam dobro ... ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, mir. Mir, gospodo. Mir, gospodo. Ne možete vi meni ... ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tišina. Tišina. Tišina.
Derali ste se tri i pol godine, derali ste se. Jako ste se derali.
Mir u sabornici. Tišina. Nastavite, gospođice Opačić. Kolegice Opaćić, izvolite držati se onoga što imate reći.
Hoću. Dakle, mi iz Kluba SDp-a ...
Nemojte, gospodo zastupnici, mi dobacivati. Nemate pravo, kršite red u sabornici i Poslovnik. I nećete dobacivati. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nećete dobacivati, nećete dobacivati. Izvolite, nastavite.
S obzirom da je ovo Parlament, evo ja ću nastaviti dalje govoriti. Dakle, mi iz Kluba SDP-a tražili smo stanku za klub zbog toga što mislimo da u ovom Saboru treba raspravljati o tome da se nažalost Vlada HDZ-a obvezala na to da se o povratu duga umirovljenicima neće odlučivat u Hrvatskom saboru nego u MMF-u, dakle, u Washingtonu. I na kraju krajeva, u ime Kluba SDP-a tražimo da nam odmah dođe u sabornicu predsjednik Vlade ili bilo koji od potpredsjednika i da nam objasni zbog čega je Vladi Republike Hrvatske prioritet sve osim toga kako naši građani žive.
Klub HNS-a, PGS-a. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nije sporan, dakle, dnevni red utvrđen za ovo zasjedanje nego njegovo poštivanje i stavljanje u raspravu po predviđenom ili dogovorenom dnevnom redu. A po tom dnevnom redu sada je trebala biti rasprava o Memorandumu o ekonomskoj, financijskoj i gospodarskoj politici koji je Vlada sačinila, potpisala i uputila Međunarodnom monetarnom fondu. Obrazloženje da nisu stečeni uvjeti, poslovnički uvjeti za raspravu o toj točci dnevnog reda jer nema mišljenja Vlade naprosto nije moguće prihvatiti jer se radi o dokumentu kojega je sastavila i proizvela Vlada. Nikad nismo vidjeli da Vlada daje mišljenje, svoje mišljenje na prijedlog svog zakona kojega upućuje u proceduru i sasvim normalno je da na Vladin dokumenat ne treba Vladino mišljenje. Drugo, radna tijela Sabora, barem dio njih, odbori pokušali su uoči ovog zasjedanja to imati na dnevnom redu i donijeti zaključke, mišljenja ili preporuke. Međutim, zbog bojkota i napuštanja sjednica odbora nekih od odbora, od većine članova prvenstveno iz redova HDZ-a nestali su kvorumi, ali su zato ostali članovi radnih tijela dali svoja izdvojena mišljenja kako bi se ispunili poslovnički uvjeti da točka bude na dnevnom redu. Ako pak još netko od radnih tijela treba dati mišljenje prije no što mi otvorimo ovu raspravu, onda predlažem da prekinemo plenarno zasjedanje, da se odmah ta radna tijela sastanu, utvrde svoje stavove, to nam ovdje iznesu i da rasprava normalno ide. Dakle, ne vidim nijednog razloga po Poslovniku zbog čega ne bi danas o ovoj točci mogli raspravljati. Podsjećam da je jučer cijeli dan bila rasprava o jednoj točci dnevnog reda temeljem prijedloga dijela zastupnika u kojoj nije bilo ni mišljenja Vlade, nije bilo ni mišljenja nijednog radnog tijela i nitko nije protestirao i tražio da se ispune sve poslovničke odredbe da to, cijeli dan o tome raspravljamo. S obzirom da ova tema koja je treba da, i inzistiramo da se o njoj raspravlja, nije tema povijesti i prošlosti već je tema svih zakona koje ćemo ubuduće imati u ovom Hrvatskom saboru. Od mirovinskog osiguranja, socijalne politike, zdravstvenog osiguranja, kreditne i monetarne politike i svih onih utjecaja koje će Vlada ili se obavezala da će imati i provoditi. Ja se slažem da Vlada ima svoje prioritete, međutim, ako u utvrđivanju tih prioriteta treba prethodno suglasnost Sabora onda je za reć da nam se omogući odgovorit samo na dva pitanja. Zašto je Vlada svoje prioritete utvrdila prije rasprave u ovom Saboru i zašto ne pristaje da barem post festum o tome danas raspravljamo. Ponavljam svoj prijedlog, gospodine predsjedniče. Ne postoje uvjeti nastavka plenarnog zasjedanja, zamolite predsjednike radnih tijela da sazovu odbore odmah, da nas izvijeste o svojim stavovima i da o tome raspravljamo. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Zlatko Tomčić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Mi u Klubu HSS-a smatramo da zapravo oko ovog slučaja nema nekih velikih poslovničkih tajni pa nema čak ni velikih poslovničkih prekršaja. Mi razumijemo u potpunosti u Klubu HSS-a da vlast zapravo ima pravo određivati dinamiku svog posla, prioritete, kvalitetu svega onoga što će se na Saboru raspravljati, uz jednu napomenu, ne Vlada nego većina u Saboru. Mi dakako znamo, imamo nekakvo iskustvo u saborskom radu, sa se uvijek može udesiti, pod navodnicima, da za neku točku nema uvjeta. Ili Vlada ne da mišljenje ili odbori ne odrade posao koji su trebali odraditi i to je posve legitimno i to je posve u skladu sa Poslovnikom. Međutim, tu se postavljaju neka posve drugačija, dodatna pitanja. Postavlja se pitanje smisla postojanja Predsjedništva Sabora i proširenog Predsjedništva Sabora. Postavlja se smisla zašto bi uopće predsjednici klubova sa Predsjedništvom Sabora raspravljali o dnevnom redu, utvrđivali ga, dogovarali se, da bi onda kako je gospodin predsjednik Sabora rekao putem političke utakmice taj dogovor bio izigran. Ovdje se ne radi o političkoj utakmici ovdje se naprosto radi o nepoštivanju odluka predsjedništva Sabora, ovdje se radi o najobičnijoj prevari. To je pitanje političkog fer playa, dakako vlast ima svoja prava ali dakako da u tim pravima kada se postigne dogovor onda se ipak nekakvog minimalnom političkoj fer playa treba držati. Dakako da se ovdje postavlja pitanje političke odgovornosti. Zašto? IZ vrlo jednostavnog razloga što se forsiraju na sjednicama Sabora teme koje uistinu mogu nepojesti toliko vremena koliko jučerašnja rasprava o jednoj jedinoj temu pojela a zapravo na početku rasprave u prvih sat vremena bilo je vidljivo da će svi klubovi prihvatiti formiranje Istražnog povjerenstva o Viktoru Lencu. Ne vidimo nikakvog razloga da se na taj način troše već ajde da ja kažem onu otrcanu frazu novci poreznih obveznika. Zapravo o čemu se ovdje radi, ja mislim da i naši građani opet razmišljaju nakon ovih stanki, nakon izlaganja da se radi naprosto o suhoparnom prepucavanju pozicije i opozicije. Ma ne radi se o suhoparnom prepucavanju radi se o nečem drugom. Radi se da na ovaj način kako danas vodstvo Sabora postupa se zapravo dodatno automarginalizira ovaj Sabor dakako od vladajuće većine. Dakako da se pokušava sakriti od hrvatske javnosti činjenica da je Vlada potpisala nešto što nije smjela potpisati, da je Vlada potpisala memorandum sa Međunarodnim monetarnim fondom koji je štetan za Republiku Hrvatsku. On je štetan. Dakako da ja neću danas elaborirati u ovih pet minuta zašto je on štetan nadam se da ćemo dobiti konačno mogućnost a gospodine predsjedniče vas molim da odredite konačno termin, datum, dan kada će ova rasprava biti raspravljena da i mi iz opozicije dobijemo šansu da Hrvatskoj javnosti objasnimo da je vlada napravila jedan nedopustivi štetan potez ne samo radi marginalizacije Sabora nego radi prihvaćanja jedne posve pogrešne, krive i štetne ekonomske politike. Dajte nam mogućnost da to kažemo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a. Izvolite, imate riječ.
Da, gospodine Bebiću ovaj puta ste vi bili prije mene pa bi korektnost predsjedničkog stola zahtjevala da i vi govorite prije mene. Međutim, pustimo sada to. Gospodin Šeks je malo prije izjavio da sve ovo što se dešava da je to stvar političke utakmice. I ja se sa time apsolutno slažem međutim, ja isto tako imam dojam da je na djelu bojkot opozicionih inicijativa, ne radi se da se razumijemo samo o bojkotu prijedloga o tom MMF-u i raspravi koju traže zastupnici SDP-a. Ja osobno imam nešto drugačije mišljenje o stand by aranžmanu s MMF-om nego predlagači ali postupanje Vlade tvrdim i Predsjednika Sabora i odbora uskraćuje mogućnost da se to i tako mišljenje izrazi. Stoga, Klub IDS-a traži da se otvori rasprava sad, odmah, na tragu prijedloga kojega je izneso gospodin Lesar, da nam se da pauza recimo do 12 sati to je sasvim dovoljno da odbori zauzmu svoja stajališta i da se u 12 sati uz direktan televizijskih prijenos počne raspravljati o Sporazumu s MMF-om. S druge strane držimo isto tako u Klubu IDS-a da na vlastiti akt Vlade ne treba mišljenje Vlade. Zamislite Vlada nije tražila mišljenje Sabora temelju zaključka ovoga Doma iz godine 92. prije no što je potpisala aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom a sada treba tražiti Sabor mišljenje Vlade na nešto što je nota bene vladin prijedlog i ja mislim da je to zapravo bit. Osobno tvrdim da kao što nema Vlade koja ne bi surađivala sa Haagom tako teško da bi bilo koja Vlada odustala od suradnje s MMF-om međutim, postavlja se i ono suštinsko pitanje, da li bi svaka vlada potpisala kondicije iz aranžmana sa MMF-om kojeg je potpisala Sanaderova Vlada, bilo da se radi o privatizaciji, a s druge strane nam se obećaje da će se vratiti dug umirovljenicima prodajom tih dionica u portfelju Hrvatskog fonda za privatizaciju. Između ostalog, ono što mene ponajviše brine govori se o privatizaciji naših brodogradilišta i to me da budem iskren plaši. Dobro je da se u tom prijedlogu konstatira da treba obuzdati javnu potrošnju ali rast mase plaća kao što se predlaže biti će ispod rasta inflacije a predlaže se i ukidanje nulte stope. Dobro je da se obuzda vanjski dug ali je u 7 mjeseci ove godine isti porastao za nekih 3 milijarde dolara. Znači ima stvari koje su dobre u ovom aranžmanu s MMF-om, ima stvari koje su loše, kao što je recimo i bivša vlast potpisala jedan loš momenat kada se išlo ka ukidanju određenih radničkih prava. Stoga da bi se izbjegao taj gorak okus bojkota ja molim prije svega predsjednika sabora da otvori raspravu o stand by aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom i to odmah. Ja osobno držim da to i javnost Republike Hrvatske od nas očekuje, da se jednostavno konfrontiraju dva stajališta te izrazi saznanje kako ćemo se morati ponašati do konca 2006. godine, odnosno do konca razdoblja iz tog stand by aranžmana. Tražimo da se otvori rasprava kako bi se poštivala Saborska procedura da se ne dovodi u pitanje dignitet Saborskih inicijativa. To je činjenica, to je ono što je po nama bit, kao što je isto tako, treba progovoriti o još nečemu, a to je prilika upravo u ovom preko ovoga sporazuma da Hrvatska troši iznad svojih mogućnosti. Trebalo je jučer progovoriti Lencu, treba progovoriti 0,0 promila, brodogradnji, vanjskom dugu, penzionerima, zaduženosti, ali isto tako treba progovoriti o kondicijama iz stand by aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom na koje su pristale stranke vladajuće većine a to u HDZ, HSLS, DC, HSU, SDSS itd
Hvala lijepa gospodine Kajin, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Luka Bebić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Klub HDZ-a smatra da bi uskoro kad je to što prije, Vlada pripremila sveobuhvatni materijal koji bi bio podloga za raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Očekujemo da to dobiju i odbori kako bi to mogli raspraviti, i kada se ti uvjeti steknu onda će ova točka biti predložena, odnosno raspravljena na sjednici Sabora i nitko ne želi na ni jedan način zapravo izbjeći raspravi o ovom aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom i primjedbe o prioritetima. Kada se koji prioritet i koga može istaći i koga može raspraviti i kada. Primjedba gospodina Tomčića da smo jučer potrošili sredstva poreznih obveznika cijeli dan na jednu točku dnevnog reda, može se i tako misliti. Ali smo i prošli tjedan također trošili sredstva poreznih obveznika na inicijative saborske manjine, prijedloge koji su ovdje bili na dnevnom redu cijeli prošli tjedan, i koji pokušavaju nametnuti većini prioritete u ovom Saboru. Pa se po logici gospodina Tomčića i to može smatrati trošenje sredstava poreznih obveznika, ako je jučerašnji dan bila trošenje sredstava poreznih obveznika. Jer, namećanje dinamike i prioriteta od strane manjine postoji poslovničko pravo, ali kao što reče gospodin Tomčić, Vlada i većina imaju pravo tu imati inicijativu i prednost jer su većina. Ja ne bih potsjećao zastupnike da smo mi u ovom Saboru do ponoći raspravljali vrlo važna pitanja i glasovali oko ponoći, daleko od hrvatske javnosti, a onaj tko je to omogućavao je bio tadašnji predsjednik Sabora, i tako alkemički prebacivao točke dnevnog reda da smo mnoge točke koje su bile od interesa za hrvatsku javnost raspravljali oko 11 ili 12 sati u noći. Bezbroj puta. Gospodin Kajin govori o bojkotu oporbenih prijedloga. Ja se opet pozivam na prošli tjedan kada nije bilo nikakvog bojkota, nego cijelotjedna rasprava o oporbenim prijedlozima. O čemu vi gospodo govorite, i što to vi želite ovdje kazati, to su neistine. Zasipate Sabor prijedlozima koji unaprijed znate da neće proći, jer nećete namećati, nećete namećati vi Vladinoj većini prioritete u Saboru.
Dobro. Da li je, ostali zastupnici su omogućavali i tolerantno saslušali predsjednike i predstavnike Klubova oporbe, a zašto vi sada ometate predsjednika Kluba HDZ-a?
…znali to ili predmjevali da vam te inicijative neće biti prihvaćene ili u većini neće biti prihvaćene, ipak zasipljete Sabor iz dana u dan sa takvim prijedlozima, i onda govorite o bojkotu inicijative koje dolaze iz oporbenih stranaka. Ma nemojte. Kao da ne znamo što smo raspravili cijeli prošli tjedan. A što kaže gospodin Lesar, da su manjina u odborima donijeli neke zaključke. Vi ste rekli da su manjine izdvojile svoje mišljenje i obavijestile Sabor ne mogu manjina u odboru donijeti nikakvo mišljenje kad odbor nije održan. Možete privatno svoja pojedinačna mišljenja iznijeti. Ali ako na odboru nema kvoruma, onda nije održan odbor. Prema tome, nikakvog izbjegavanja od strane HDZ-a i Vlade i većine nema, doći će na dnevni red i ova stvar koja je sada bila druga točka dnevnog reda kad se steknu uvjeti, a to će biti vrlo brzo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zlatko Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam navod gospodina Bebića u kojem je rekao citirao je moje izlaganje, da sam potvrdio da Vlada ima pravo određivati dinamiku i prioritete svoga rada. To je točno. Ali kada se nešto citira, da bi bilo u potpunosti točno onda se mora integralnlo citirati. Doslovce sam rekao, da Vlada ima na to pravo, ali da Predsjedništvo sabora i predsjednik Sabora trebaju poštivati odluke koje su donešene na Predsjedništvu sabora i proširenom Predsjedništvu sabora. Odluka je jednom donešena. Ako se ne može realizirati, onda se ovom domu treba dati obrazloženje zašto se ne može realizirati. Meni se ne može prebacivati da sam prekršio bilo kada dogovor kada su predsjednici klubova i Predsjedništvo sabora nešto zaključili. Hvala lijepa.
Hvala. i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Gospodin Bebić je rekao parafrazirajući neke prethodne kolege, kako je ovaj Sabor tijekom nekih ranih inicijativa trošio sredstva poreskih obveznika. Ne možemo mi jednostavno tu stvar na taj način postavljati. Legitimne..
Šta je ispravak gospodine Kajin, šta je ispravak?
Da smo trošili novac. Pa legitimne su inicijative..
Što je netočno..
Da smo trošili novac..
Gospodine Kajin, što je netočno?
Pa to je netočno. Pa radi se o ustavnoj kategoriji. Pa ne možemo sada dovoditi u pitanje inicijative opozicije, Vlade ili ne znam svakoga onoga tko može biti predlagač nekoga.
Dobro, hvala lijepa.
Isključujem se.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, ja sam pažljivo saslušao sve prijedloge, mišljenja klubova koji su zatražili stanku i koji su iznijeli njihovi predstavnici svoje prijedloge. Predsjedništvo sabora i predsjednici klubova zastupnika po članku 37. Poslovnika raspravljaju o dnevnom redu predstojeće sjednice Sabora. U skladu sa Poslovnikom ja sam tu sjednicu Predsjedništva sabora i predsjednika klubova zastupnika uoči zakazivanja ove sjednice i održao. Ali prema našem Poslovniku predsjednik Sabora predlaže dnevni red Sabora, pri tome je on jasno prema članku 203. Poslovnika dužan i ja to činim u prijedlog dnevnog reda koji se šalje uz poziv za sjednicu unositi sve teme koje se na način predviđene Poslovnikom upućene u postupak u roku od 30 dana kada se radi o prijedlogu zakona ili 15 dana kada se radi o konačnom prijedlogu zakona. Apsolutno 7. rujna kada sam zakazao ovu sjednicu Sabora, ja sam sve one prijedloge i zakona neovisno da li su bili od Vlade, da li su bili od klubova zastupnika prijedloge akata zaključaka, rezolucija, deklaracije, sve unio u dnevni red, u prijedlog dnevnoga reda. Prema tome, ne radi se o nikakvom izigravanju nekoga dogovora, jer to predsjedništvo prošireno Sabora ne donosi nikakve odluke. Ono rasprava o dnevnom redu, a nakon te rasprave predsjednik Sabora predlaže prema članku 203. prijedlog dnevnoga reda, i taj prijedlog dnevnoga reda je raspravio Hrvatski sabor 15. rujna prilikom utvrđivanja dnevnoga reda utvrdio dnevni red po kojem se išlo. Što se tiče ovoga konkretnoga prijedloga, i taj je uvršten. Dame i gospodo, prijedlog za raspravu o memorandumu ekonomskoj i financijskoj politici i aranžmanu sa MMF-om podnijeli su Klub zastupnika SDP-a i podnio također i Klub zastupnika HSP-a. To su poticaji za raspravu o te dvije teme, i ta točka je uvrštena u dnevni red. Vladajuća većina je zauzela stajalište da ne samo Vlada, vladajuća većina o dinamici i prioritetu i pripremi za tu točku dnevnoga reda. U skladu sa tom svojom političkom odlukom vladajuće većine Vlada i postupa i na taj način utječe u skladu sa političkom voljom vladajuće većine kada će se faktično uvrštena točka dnevnoga reda o kojoj je riječ i provesti na Plenarnoj sjednici Sabora. U skladu s time Vlada i priprema kompletni valjani, nije samo Memorandum o ekonomskoj i financijskoj politici, nego tu je i cjelokupni prateći materijal koji je išao uz te pregovore, razgovore, dogovore. I to je u skladu sa i prijedlozima zaključaka, prijedlozima Kluba zastupnika HSP-a. Zato su iz tih razloga su i zastupnici vladajuće većine zauzimali stajališta politička u radnim tijelima Sabora i odborima da ne žele i da su skidali sa dnevnoga reda ovu točku dok ne dođe jedan obrazloženi materijal od Vlade. Stoga dame i gospodo ja uvažavam politička stajališta vladajuće većine zastupnika, klubova zastupnika vladajuće većine, k to me danas je i sjednica Vlade, stoga ja neću prekidati sjednicu, nego ću budući da nema poslovničkih uvjeta za ovu raspravu o ovoj točci dnevnoga reda, a nemaju zbog toga što je to odluka vladajuće većine, da je to odluka vladajuće većine, da se sada i u ovom trenutku ne raspravlja o toj temi što je politička volja vladajuće većine, nego da vladajuća većina odredi trenutak kada će se o tome raspravljati, a raspravljati će se o tome tijekom ove sjednice. Stoga ja ne mogu uvažiti one prijedloge koji idu za tim da se prekine sjednica, da se sazovu odbori pa da se počne u 12 sati, i sve druge slične prijedloge koji su u tom pravcu izneseni. Ja uvažavam politička stajališta, rezone vladajuće većine.
Čekajte, prije u ime Kluba. Ispred Kluba želim najprije nešto drugo, da se jednako kao i glede točke 6. osigura predstavnik Vlade, to je broj jedan. A broj dva, da se jednostavno ne eskivira rasprava o ovoj temi dnevnog reda. Ovo što vi, gospodine predsjedniče sada radite jednostavno želite javnost lišiti mogućnosti da participira, odnosno sudjeluje u ovoj raspravi. Postavlja se jasno pitanje kao i kod rasprave ili prelongiranje rasprave o MMF-u, što je ovo doli bojkot opozicionih prijedloga. Ja zahtijevam ispred Kluba IDS-a normalno stanku kako bi kupovali vrijeme, kako bi se ipak omogućila rasprava u neko prikladnije vrijeme. Jer činjenica je da to je materija koja u ovome času tangira gotovo jedan milijun hrvatskih građana ili da budem precizniji njih 700 tisuća. To je konačno, usuđujem se čak reći materija koja tangira i povjerenje u pravni poredak Republike Hrvatske jer govori o sprovedbi Odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske. Konačno, takva jedna poruka na kraju može završiti sa znanjem ili porukom umirovljenicima da jednostavno na kraju neće ništa dobiti jer eto i sam Parlament i hrvatska Vlada na jedan bezočni način ih bojkotiraju glede nečega što je za njih životno. I molim pauzu, molim pauzu do sutra ujutro.
Za ovo da Vlada bezočno bojkotira vam ja izričem opomenu, jer to je vrijeđanje Vlade. Druga stvar, osigurati ćemo predstavnika Vlade za ovu točku a ujutro ćemo osigurati predstavnika Vlade za točku koja je bila broj 6. jer večeras je nismo mogli osigurati. Nema nikakvog razloga za stanku. Gospodin Lesar, šta ste vi tražili?
Mogu u ime Kluba?
A u ime Kluba tražite riječ?
Da!
Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, ovo je drugi slučaj da na ovom zasjedanju dolazi do nepoštivanja utvrđenog dnevnog reda zasjedanja koji smo danas ujutro kao pročišćeni tekst dobili, bez ikakvog adekvatnog obrazloženja koji to uvjeti nisu zadovoljeni da bi se moglo poštivati taj dnevni red. Niti opravdanja što za 6. točku koja bi sada trebala biti na redu nema predstavnika Vlade. Točno je i u pravu je kolega Kajin da se redovito dešavaju da prijedlozi koji dolaze iz redova oporbe se ili pokušavaju stavljati na raspravu u vrijeme kada javnost ne može s time biti upoznata. Iako za točku 6. i 7. nema predstavnika Vlade, onda ja predlažem da sada idemo na točku 28., 29. i 30. jer to je također prijedlog koji nije iz Vlade nego iz zastupničkih redova po istom kriteriju kao što ste vi bez obrazloženja predlagali preskakanje i prelazak na temu točku 7. Prošli puta uvjeravali ste nas da se radi o objektivnim okolnostima u Vladi što smo morali preskakati dnevni red, ovaj put nije rečeno uopće zašto predstavnika Vlade nema, da se ide po točkama dnevnog reda. Prošli put smo bili upozoravani da predsjedništvo Sabora nije nadležno za donošenje prošireno sa ... [[Govornik se ne razumije.]] dnevni red. Ja sam tada ponovio i ponavljam i sada. Dnevni red je utvrđen i ono što zahtjevamo da se poštuje redosljed utvrđenog i prihvaćenog dnevnog reda. Tražim pauzu u ime Kluba 15 minuta.
U ovom je Saboru bila redovna podjela da se može napraviti inverzija pojedinih točaka dnevnog reda što je prošli i svi drugi mandati u ovom Saboru su tako radili i predsjedavajući su to radili bezbroj puta i ne vidim razloga ako će Vlada osigurati naznočnost u tijeku ove rasprave o toj točki dnevnog reda a ujutro isto tako od oporbenih zastupnika prijedlog jednog zakona koji će biti uvršen kao prvi ujutro s početkom u 9,30 sati, ne znam na koji način vi tvrdite da se ignorira inicijativa oporbe. Jedan i drugi zakon je oporbeni prijedlog. Određujem stanku, a i vi imate, izvolite. HDZ isto, određujem stanku od 10 minuta.
Dame i gospodo isteklo je 10 minuta. Tražili su pauzu gospodin zastupnik Damir Kajin između, u ime IDS-a i izvolite 5 minuta.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici, prvo pitanje koje si svi mi iz redova opozicije postavljamo bilo bi pitanje do kada se zapravo rada tijekom današnjeg dana? Da li je to uobičajeni rad do 7 sati? Da li je to sada neko novo pravilo koje se sprema ili je na djelu samovolja potpredsjednika ovoga Doma? Drugo što želim reći, drugo što želim reći na djelu je bez obzira na ove upadice bojkot opozicionih prijedloga. Ovo je diktat većine, točnije ako baš hoćete i teror većine nad manjinom. I držim da je to neprihvatljivo jer to u različitu poziciju stavlja većinu u odnosu na manjinu. Ako je tome tako, a očigledno da je upravo to na djelu onda je to i eklatantno kršenje duha Poslovnika zastupničkog doma Hrvatskog sabora. Ovo je s druge strane materija koja tangira 1 milijon hrvatskih građana. Ako nije interes ovoga doma da netko od tih 1 milijon ljudi prati ovu raspravu ili 700 tisuća. Posve je relevantno, irelevantno onda je na djelu skrivanje istine od 700 tisuća građana Republike Hrvatske koji svi imaju i druge članove svoje obitelji. Ta, to skrivanje istine na neki način je i poruka umirovljenicima da od ove Vlade ne mogu ništa dobra očekivati. Što IDS predlaže u ovom zakonskom prijedlogu? Mi predlažemo povrat duga putem obveznica. Konačno Vlada nije u stanju izaći niti sa prijedlogom formiranja nekog imaginarnog fonda, a kamoli da kani izvršiti povrat duga kao što o tome govori odluka Ustavnog suda iz godine 1998.? Držimo da je to u konačnici i pitanje poštovanja ili poštivanja pravnog poretka Republike Hrvatske. Ovo je pitanje sprovedbe odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske, ali ovo je da se tako izrazim i pitanje parlamentarne pristojnosti. Ovo je pitanje gosopodo iz većine, kolegijalnosti i pristojnosti većine koja svojom silom očigledno krši duh Poslovnika. Nad ovom praksom držim da bi se trebali pobuniti svi oni koji participiraju u većini. Ne samo HDZ već jednako tako i Hrvatska stranka umirovljenika, HSLS, manjine, DC i da ne nabrajam ostale. Jer očigledno, očigledno da potpredsjednik Bebić progovara ili progovara i u vaše ime. Stoga u ime, ja bih rekao ne samo Kluba IDS-a nego dobrih parlamentarnih običaja molim da nam se omogući rasprava u to zakazano vrijeme tijekom sutrašnjeg dana.
Gospodin zastupnikl Kajin je ovdje utvrdio da je na djelu teror većine nad manjinom. Uvođenje termina terora u Sabor počinje jedna takva, takav običaj koji ne bi smjeli dozvoliti u Hrvatskom saboru i zbog toga, to je vaše tvrdnje i uvrede većine u Saboru udijeljujem vam i drugu opomenu zbog te uvrede. ... [[Upadica se ne razumije]] Drugu opomenu zbog te, onaj, a ako govorite o teroru gospodine Kajin većine nad manjinom što nije točno, od toga može biti samo gora, gori teror manjine nad većinom, znate. Ne tvrdim da postoji, ali može biti gori. Prema tome okanite se gospodine Kajin vrijeđanja saborske većine i nazivati je terorom nad manjinom i zbog toga ste dobili tu drugu opomenu ... ... [[Upadica se ne razumije]] To je teror većine nad manjinom, je uvredljiva riječ za većinu. To ja tako tumačim, a vi tumačite drugačije. ... [[Upadica se ne razumije.]] Niste dobili riječ gospodine Liniću. ... [[Upadica se ne razumije.]] Niste dobili riječ, niste tražili riječ gospodine Liniću i nemojte se vladati [[Upadica: Nemate pravo nama oduzimati riječ u sabornici.]] Nikomu nisam oduzeo riječ. Dao sam 5 minuta riječ gospodinu ovom Kajinu i on je dobio. Iskoristio je za vrijeđanje saborske većine. ... [[Upadica se ne razumije]] Istina je, istina je. Za 5 minuta ima gospođa Opačić, izvolite. U ime Kluba SDP-a. ... [[Upadica se ne razumije]] Ovdje je meni zapisano Opačić pa Lesar, ali izvolite. Meni je svejedno.
Samo se pokušavam pridržavati profesionalne procedure, ništa više. Poštovani gospodine potpredsjedniče, jutros kada je započeta sjednica i nastavak zasjedanja na klupama smo dobili ovaj dokumenat koji se zove pročišćeni dnevni red za nastavak 10. sjednice. U članku 205. stavak 2. Poslovnika ovog Sabora piše: “Nakon što je dnevni red utvrđen predsjednik Sabora objavljuje utvrđen dnevni red. Na početku svakog radnog dana zasjedanja predsjednik u pravilu objavljuje o kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati toga dana.” S obzirom da jutros nisu objavljene točke dnevnog reda o kojim ćemo danas raspravljati podrazumijevalo se da ćemo ići po redoslijedu točaka koje smo dobili u pisanom obliku na klupe kada smo ušli u sabornicu u 9,30. Nikakvih drugih preinaka u redoslijedu točaka dnevnog reda sa ovog stola nije bilo dato do ovoga trenutka kad je trebalo preskakati utvrđeni dnevni red.Ponavljam utvrđeni dnevni red. Ako je, postojali su razlozi ili namjere da se preskače dnevni red. Onda je to trebalo jutros reći. Nadalj u tom istom stavku 2. članka 205. i piše, tijekom sjednice iznimno može se promjeniti redosljed rasprave ili odlučivanja, ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnih radnih tijela. A za ovu točku koju trebamo preskočiti ima izvješća nadležnih radnih tijela, predlagatelja ili Vlade. Dakle ova odredba daje za pravo predsjedavajućem da mijenja ako nema predlagatelja, jer to ne mora nužno biti vlada, ili predstavnika vlade. Ja vjerujem da je jutros ovaj pročišćeni dnevni red dostavljen i Vladi, i da su predtavnici Vlade za točku 6. znali da se planira rasprava po redosljedu ili su oni možda znali već ujutro nešto drugo što mi nismo znali. To je što se tiče Poslovnika. Sukladno ovoj odredbi gospodine Bebiću tražim, i zahtjevam u ime Kluba da ili idemo po utvrđenom dnevnom redu, ili da se večeras završi sjednica i nastavimo sutra ujutro. Meni je jedno i drugo prihvatljivo. Međutim kada sa stanovišta drugog slučaja u 5 dana prebacivanja dnevnog reda i uvjek kada se radi o oporbenim prijedlozima i kolegama koji protestiraju dodjeljujete opomene, ja vas moram podsjetiti da ste vi prošli tjedan s ove govornice nama poručivali da vi dakle mi oporba, vama vladajućima nećemo namećati t eme i prioritete i redosljed. Ako sam dobro razumio to je značilo da nećemo nametati te teme. Mi koristimo poslovničko pravo predlaganja točaka dnevnog reda, i strpljivo kod svakog prijedloga čekamo 30 dana da se stavi na dnevni red i sljedećih 3 dana da dođe mišljenje Vlade, kako bi nakon 75 bili poslovnički uvjeti da se o tim točakam raspravlja. I nakon toga nije to dovoljno nego se radi manevar u redosljedu dnevnog reda. Pa vas ja ljubazno molim i ponavljam svoj prijedlog 18,20 je, prekinimo današnji rad, sutra nastavimo po redu kao što je dnevni red utvrđen. Niste dali ni jedan poslovnički razlog zašto ga ne bi poštivali, ili pozivote predstavnika Vlade za 6 točku dnenog reda da radimo po utvrđenom dnevnom redu. Hvala.
Za točku 6. ćemo osigurati predstavnika Vlade sutra u 9,30. A za ovu točku dnevnog reda ćemo osigurati u tijeku ove sjednice. Ove sjednice. Prema tome sve je u okviru Poslovnika. SVe je u okviru Poslovnika A sada ima 5 minuta gospođa Opačić. Izvolite u ime Kluba SDPa.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mi smo prije nekoliko dana vodili raspravu od prilike isto ovako o preskakanju točaka dnevnog reda, kada je u pitanju bila rasprava o MMFu kada je točka preskočena i prešlo se na nek druge. Tada se gospodine Bebiću vi rekli da neće manjina nametati većini teme o kojima ćemo raspravljati u Hrvatskom saboru. MOram priznati da ste vrlo konzekventni u tome i danas ponovo dakle vi odlučujte što će se raspravljati, i mijenjate točke onako kako vama odgovara. A ne onako kako su one na dnevnom redu, i neovisno tome jesu li sve poslovnički uvjeti za tu točku zadovoljeni. MOram priznati da ste vrlo konzekventni i u onome što ste rekli da vi određujte svoje prioritete, i doista ponovno pokazujete da vama nisu prioritet teme sve koje se tiču naših građana i njihovoga standarda. Ja znam zbog čega ova tema treba doći u ovo vrijeme na raspravu kada nema upaljenih kamera Hrvatske televizije zbog toga što će vama iz HDZa biti vrlo teško objasniti hrvatskoj javnosti zbog čega još uvijek nema popisa imovine koja ulazi u fond za povrat mirovina. Jer ste se u sporazumu sa MMFom obvezali da ćete se najprije o tome dogovoriti sa ljudima iz MMFa a tek potom ćete dati to udruzi i udrugama umirovljenika. I tek onda će se o gotovoj stvari koja je najprije dogovorena sa MMFom raspravljati u Hrvatskom saboru. Nakon toga doista će svaka rasprava u ovom Domu biti bespredmetna a mislim da je nakon toga što se mnoge stvari najprije dogovore u Americi doista i ovaj Parlament suvišan.
Hvala lijepa. 5 minuta se javila gospođa Marija Bajt u ime kluba HDZa.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice ne protivi se raspravi o prijedlogu zakona o povratu duga umirovljenicima sa konačnim prjiedlogom zakona. Jer su stečeni svi uvjeti za raspravu mišljenje Hrvatske Vlade i radnih tijela imamo, a ne bih željela podsjećati što je u protekle četri godine u ovom SAboru rađeno sa dnevnim redom na temelju istoga ovoga poslovnika. Stoga pozivamo kolegice i kolege da pristupimo raspravi o predloženom zakonu. Hvala.
Hvala lijepa. Jeste vi u ime kluba, ali niste se prijavili.
Potpredsjednica kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke. Gospodine potpredsjedniče, s obzirm da su tijekom ovih 5 minuta mi nismo tražili stanku, ali s obzirom da su tijekom ovih izlaganja od 5 minuta dogodile se neke stvari, izrečene neke riječi klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke traži stanku od 15 minuta.
Hvala lijepa. Ima li još netko od klubova da. Nema. Prelazimo ništa se nije dogodilo gospođo u međuvremenu. MOgli ste za onih 10 minuta raspraviti. Ja ne bih mogao prihvatiti vaših 15 minuta to je nešto što je izvan okvira uobičajenog ponašanja u ovom Saboru. Jer onda ni jedna sjednica ne bi završila jer uvijek bi netko imao pravo tražiti 15 minuta ili 20 minuta a to mu kraja ne bi bilo. Prema tome prelazimo n 7 točku dnevnog reda.
U ime kluba.
Gospodin zastupnik Zlatko Tomčić je digao za povredud Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, ne odobravanje stanke klubu zastupnika HSSa učinili ste ozbiljnu povredu Poslovnika. Po našem Poslovniku predsjedavajući je obvezan dati uz dato obrazloženje obvezan je dati stanku. Ja vas molim da svoju odluku povučete i da klubu HSSa date stanku.
STanka je bila 10 minuta. Ništa se u međuvremenu nije dogodilo što se.
Nemojte tumačiti ono što mi hoćemo reći.
Vi ste 4 godine ovdje tumačili Poslovnik kako ste vi htjeli, prebacivali točke dnevnog reda kako ste vi htjeli.
Gospodine predsjedniče, pravite pijacu od ovoga Sabora. Za ovakav. [[Govornici govore u glas ne razumije se]]
Ne pravim pijacu od SAbora, nego želim da SAbor radi, a da se u ovom Saboru odvija dnevni red, i da se završe rasprave koje su dnevnom redu.
[[Govornik nije uključen]] mi smo uredno u skladu sa Poslovnikom ...obrazložli smo ga zašto je tražimo, nemojte nam čitati misli mi smo rekli da radi događaja koji se dogodio u ovih nekoliko izlaganja od 5 minuta želimo to na klubu razmotriti. Nemojte nam čitati misli, odobrite nam stanku.
Ne znam koji su događaji se desili. Nikakvi se događaji nisu desili osim što su oni koji su tražili pauzu govorili 5 minuta prema Poslovniku. Nikakvi se događaji u međuvreenu nisu desili, odbijam davanje pauze
Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Vidim da predstavnici određenih klubova traže riječ i dižu ruke. Molim neka, ići ćemo redom. Imate mogućnost da predložite održavanje stanke, da obrazložite održavanje stanki u ime klubova. Tonči Tadić, Klub HSP-a. Oprostite samo da ja popišem redom. Poštovani kolega Zlatko Tomčić, Milanka Opačić, Damir Kajin, Dragutin Lesar i poštovani Željko Pavlic i HDZ Marija Bajt. Sedam. Idemo redom. Poštovani zastupnik Tonči Tadić u ime Kluba HSP-a.
Poštovani gospodine predsjedniče. Prije isteka današnjeg zasjedanja Sabora, Klub HSP-a traži da se Saboru obrati ministar unutarnjih poslova radi učestalih incidenata u Savudrijskoj Vali. Jučer je incident sa slovenskim ribaricama i slovenskim patrolnim brodom počeo u 15,30 i trajao do 18,30. Ja vas molim da se Saboru najhitnije obrati ministar unutarnjih poslova i podnese puno izvješće što je Vlada činila posebno jučer, što čini i što misli učiniti. Također u ime Kluba HSP-a inzistiram da čim prije stavite na dnevni red prijedlog deklaracije koju je podnio naš klub temeljem Savudrijskog memoranduma kojeg smo svojedobno potpisali ja i gospodin Slaven Letica u Savudrijskoj Vali. Situacija je daleko od normalne i daleko je od toga da će se stvari zaustaviti samim protekom izbora. Što se tiče oporbenog dogovora, molim gospodina Peru Kovačevića da u ime našeg kluba iznese stajališta.
To ne može tako. Ne možemo početi raspravljati, vi ste u ime kluba, jedan je predstavnik je iznio, iznijeli ste određene prijedloge, dali određene inicijative i to je to za sada. Molim poštovanog zastupnika Zlatka Tomčića u ime Kluba HSS-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime kluba HSS-a tražim stanku od 30 minuta iz razloga što na sinoćnjoj sjednici na kojoj vi niste bili prisutni, a sjednicu je vodio potpredsjednik Hrvatskoga sabora gospodin Luka Bebić, ozbiljno prekršen Poslovnik i to članak 223a. jer na zahtjev Kluba HSS-a koji je podnesen od ovlaštenog predstavnika, dakle potpredsjednice kluba, koji je uredno obrazložen i koji je uredno zatražio dužinu stanke, ta stanka nije odobrena. Držimo da na ovaj način se Poslovnik krši upravo od onih od kojih se najmanje smije kršiti, od predsjednika i potpredsjednika Sabora. Molimo vas stanku od 30 minuta kako bi kao klub zauzeli stav i iznijeli ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Milanka Opačić.
U ime Kluba SDP-a također tražim stanku za klub od pola sata iz istih razloga koje je naveo kolega Zlatko Tomčić. Mislim da je doista sinoć napravljen jedan presedan u hrvatskom Parlamentu, da se po prvi puta jednom klubu na zahtjev koji je u skladu sa Poslovnikom, nije odobrila stanka za klub. Mislim da je to nešto o čemu moramo mi u klubu raspraviti i vidjeti što dalje i na koji način raditi u ovom Parlamentu. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Jučer je kao što su i neki moji prethodnici spomenuli, bilo na djelu grubo kršenje odredbi Poslovnika Sabora Republike Hrvatske. Uvrijeđene su odredbe članka 205. i kao što je spomenuo gospodin Tomčić, članka 233. Duh Poslovnika u cijelosti je doveden u pitanje. Smisao opozicionih prijedloga samovoljnim tumačenjem predsjedavajućeg u tom trenutku gospodina Bebića, također je dovedeno u pitanje. Sudjelovanje opozicije u radu u takvom Saboru sve više postaje upitno. Na djelu je marginalizacija parlamentarne manjine od većine, na djelu je marginalizacija parlamentarne pristojnosti. Time sigurno ne pridonosimo niti dignitetu ovoga Doma niti vjerodostojnosti Sabora, niti zemlji u cjelini. Time štetimo svima. Utoliko Klub IDS-a traži stanku i kao građanin Županije istarske također sam zainteresiran za punu informaciju o događajima u Piranskom zaljevu – Savudrijskoj Vali.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar u ime Kluba HNS-a PGS-a.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Zbog toga što je jučer prekršeni članak 205. Poslovnika ovog Sabora i zbog toga što se nije poštivao utvrđeni dnevni red ovog zasjedanja, u ime Kluba Hrvatske narodne stranke tražim 30 minuta pauze.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavlic u ime Kluba LIBRE.
Eto u ime Kluba LIBRE također tražim stanku od 30 minuta iz istog razloga, dakle smatramo da je sinoć ozbiljno prekršen Poslovnik pa mislim da je riječ da se o tome progovori. Hvala lijepa.
I poštovana zastupnica, promjena. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Luka Bebić u ime Kluba HDZ-a.
Gospodine predsjedniče Hrvatska demokratska zajednica traži također pauzu, stanku od 10 minuta u pogledu kršenja članka 205. Klub HSS-a je zatražio očitovanje Odbora za Ustav što će biti u roku 24 sata i nadam se izvršeno. Prema tome, ovo sve ovdje nizanje zahtjeva, u pogledu kršenja Poslovnika će biti raspravljeno na Odboru za Ustav i izvješćen Hrvatski sabor. Ja tvrdim da nije bilo kršenje Poslovnika, jer za točku dnevnog reda koja je odgođena nije bilo predstavnika Vlade, a to je diskreciono pravo predsjednika da o tome odluči i ja sam tako odlučio, a prijedlog je naknadne neobrazložene HSS-a, sam neobrazloženi prijedlog za pauzu sam nazvao kao što ste čuli svi sinoć, opstrukcijom rada ovog Sabora.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zlatko Tomčić.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Nije to prebitno, ali ipak moram ispraviti navod potpredsjednika Luke Bebića. Nismo zatražili stanku radi prekršaja nad člankom 205. nego 233a. Hvala lijepa.
Kolega Kovačević u ime Kluba HSP-a je govorio poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Ne, niste u pravu. Evo opet kršite Poslovnik. On se javio radi informacije.
Izvolite sjesti, izvolite sjesti.
Ja molim riječ.
Govorio je poštovani zastupnik Tonči Tadić. U ime kluba može govoriti jedan.
Ne. Ja tražim pauzu u ime kluba.
Izvolite sjesti.
Izvolite sjednicu kako Poslovnik kaže.
Nećete me vi podučavati.
A hoću, kad ne vodite.
Ja vodim sjednicu kako treba u skladu sa Poslovnikom. Izvolite sjesti.
Molim pauzu u ime kluba.
Gospodin Tonči Tadić je zatražio… … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Ne može, jedan može govoriti u ime kluba, upamtite to. … [[Upadica se ne razumije.]] Jedan može govoriti u ime kluba po Poslovniku, ne dva, ne tri. Sad se gospodo više nećete javiti. Prvo jedna stvar, u pogledu prijedloga inicijative Kluba zastupnika HSP-a da se osigura nazočnost ministra unutrašnjih poslova da da potpunu informaciju o, i zadnjim incidentima koji su se dogodili u Savudrijskoj Vali, to prihvaćam i tijekom dana ću osigurati da Ministarstvo unutrašnjih poslova Hrvatskom saboru iznese jednu potpunu informaciju u svezi i toga incidenta i drugih ovih incidenata. Drugo, u pogledu vašega prijedloga koji ste podnijeli 10.9. o Prijedlogu Rezolucije o načelima međudržavnih pregovora Republike Hrvatske sa Republikom Slovenijom 10.9., ja ću to u skladu sa Poslovnikom i uvrstiti u dnevni red. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, u skladu sa Poslovnikom uvrstiti i u dnevni red, a obzirom na zatražene stanke ostalih klubova koje su vezane za prigovore da je jučer potpredsjednik Bebić vodeći sjednicu povrijedio Poslovnik o čemu je na, u slučaju neslaganja s njime na zahtjev Kluba HSP-a da o tome da svoje mišljenje Odbor za, HSS-a, pardon, da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dužan je dati mišljenje. Ja pozivam predsjednika Odbora da što hitnije sazove sjednicu Odbora, da da svoje mišljenje o tome prijeporu i o tome sporu da li se ili ne radi o povredi Poslovnika od strane predsjedavajućega, neću ništa prejudicirati, pa ćemo to kad dobijemo to mišljenje o tome i glasovati. Sada određujem stanku u trajanju od 30 minuta.
Gospodine predsjedniče, ja bih vas zamolio u ime Kluba IDS-a da shodno članku 205. stavku 2. utvrdite već na početku dnevnog reda o kojim će se točkama raspravljati …
Ne možete dobiti riječ. Hvala lijepa. Kolega Tadić odredio sam stanku od 30 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobili ste stanku od 30 minuta. Dobili ste i vi stanku od 30 minuta. Slušajte malo. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom sjednice. Molim u ime Kluba HSP-a, poštovanog zastupnika Peru Kovačevića.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Vezano sa sinoćnji događaj prilikom rasprave o Prijedlogu zakona o povratu duga umirovljenicima Klub HSP-a se također pridružuje zahtjevima svih oporbenih stranaka jer isto smatramo da je bio prekršen Poslovnik i da je bilo i da je trebalo dati pauzu od 10, 15 minuta koliko se tražila. Mislimo da u takvim situacijama kad neki klub vezano za pogotovo važne teme kao što je pitanje umirovljenika zatraži pauzu da, odnosno stanku da predsjedavajući bi trebao uvijek poslušati taj zahtjev, udovoljiti tome zahtjevu i dati mogućnost. Jer na taj način mi omogućavamo provedbu Poslovnika, omogućavamo izjašnjavanje o svim važnim stvarima, a ne da onda poslije dolazimo u situaciju da se zahtjev odbije bez valjanoga obrazloženja i da se onda u biti sili Poslovnik, sili demokracija, da dolazimo u situacije da se Poslovnik tumači kako kome odgovara. To je najgore što se može desiti u jednom Parlamentu. Znači, najgora je stvar tumačiti Poslovnik kako kome odgovara. Jedanput imamo ekstenzivno tumačenje, drugi put restruktivno tumačenje, ali to si predsjedavajući ne bi smjeli dopuštati i tu se također moramo dogovoriti i predlažemo da o tima stvarima se ubrzo, ako ne odmah, raspravi na sjednici Predsjedništva Sabora. Da se točno dogovorimo kako i na koji način da ne bi oduzimali vrijeme vezano za važne rasprave, kad se dogode takve situacije. I da ne bi se dopustilo ono što se sinoć dogodilo. Prvo smo imali varijantu da je preskočen Prijedlog Kluba SDP-a jer nije došlo mišljenje Vlade vezano za izmjene i dopune Zakona o odvjetništvu. Na kraju danas čujemo da je on, na radiju ujutro čujem da je mišljenje došlo. Čini nam se da je to bila točno namjera da se o povratu duga umirovljenicima raspravlja bez nazočnosti televizijskoga prijenosa. Zbog toga, kažem, pridružujemo se i tražimo da se točna pravila propišu, da se ne tumači Poslovnik kako kome odgovara i u situacijama kao što su, kad se traže stanke i druge situacije da nema tumačenja. I da si u biti predsjedavajući ne dopuštaju velikoga komentara. Jel istinu za volju, svi koji predsjedavaju dopuštaju si na način da oni si uzmu, a nemaju poslovničko pravo da politički odgovaraju na one istupe zastupnika, da ističu na taj način svoju političku volju, što mi smatramo također da je nedopustivo jer ukoliko hoće predsjedavajući govorit nek se javi za riječ i normalno govori za govornicom. Jer onda mi svi ostali zastupnici dolazimo u situaciju, nemoguće je ni replicirati, ni ispravljati krive navode i nešto drugo i to je po nama isto jedan vid zlouporabe Poslovnika. Evo, hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Zlatko Tomčić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Temeljna pretpostavka urednog i konstruktivnog funkcioniranja Sabora je poštivanje Poslovnika, poslovničke prakse, parlamentarne prakse i pravila demokracije koja su, i parlamentarizma koja su uobičajena u parlamentima. Ponašanje svih u ovom smislu prije svega trebaju kontrolirati, ali i predvoditi predsjednik i predsjedavajući. U dosadašnjem radu 5. saziva Sabora čini mi se da smo na najbolji način zapravo potvrdili radi čega ovaj Dom, ovaj Parlament ima niski ugled u hrvatskoj javnosti. Podsjetit ću samo na nekoliko detalja. Predsjedavajući su prečesto sebi uzimali pravo komentirati sa stolice, politički ocjenjivati i na taj način zapravo dovoditi ostale saborske zastupnike u inferiorni položaj. Predsjedavajući na to po Poslovniku nemaju pravo. U više navrata je oduzimana riječ različitim zastupnicima ili je pokušavana, pokušavano oduzimanje riječi. Po Poslovniku kada se po procjeni predsjedavajućeg govornik udaljava od teme. Ova poslovnička odredba ne smije biti tumačena na ovaj način jer to zapravo uvodi u Parlamentarnu praksu jedan novi vid kontroliranog izlaganja, odnosno izlaganja onog što odgovara predsjedavajućem. Selektivno je pristupano u više navrata i kažnjavanju temeljem Poslovnika. Više puta je nedopustivo prostački, pa i sa predsjedavajućeg stola su se mogli čuti uistinu prostački izrazi koji nisu primjereni za Parlament jedne ozbiljne države. Ja ih ponavljati, dakako, iz razumljivih razloga neću. Oni su zapisani u fonogramima i hrvatska javnost ih je čula. Vrhunac parlamentarne nepristojnosti i samovolje dogodio se sinoć kada je, kako sam već rekao, ozbiljno prekršen članak 223.a) Poslovnika. Tko želi može detaljno pročitati. "Predsjedavajući nema pravo arbitrirati na zahtjev kluba zastupnika i mora odobriti stanku minimalno 10, maksimalno 30 minuta". Mi u Klubu HSS-a ocjenjujemo da u okolnostima kako sam ih naveo, nema elementarnih uvjeta da bi ovaj Dom ispunio svoju ustavnu obavezu, obavezu prema, i obavezu prema hrvatskoj javnosti. Procjenjujemo da bez ozbiljnog zaokreta u prakticiranju vođenja sjednice, poštivanju Poslovnika ćemo zapravo doći na još niže grane u ugledu hrvatskoj javnosti, a svoju ustavnu funkciju i funkciju prema hrvatskoj javnosti nećemo obaviti. Zato gospodine predsjedniče, sugeriram da iskoristite mogućnost članka 37. Poslovnika, da zakažete zajedničku sjednicu predsjednika klubova i Predsjedništva Sabora, a u članku 37. Poslovnika kaže da Predsjedništvo Sabora i predsjednici klubova zastupnika raspravljaju o pitanjima važnim za rad Sabora. Ovo što sam naveo držim da je itekako važno za rad Sabora. Zato molim da prihvatite našu molbu. Predlažemo da sjednica se prekine, da se istog momenta zakaže sjednica proširenog Predsjedništva Sabora, da pokušamo doći do nekakvih dogovornih pravila, minimalnog "fair play"-a između pozicije i opozicije u ovom Domu. Uvjeravam vas da u suprotnom nadmudrivanje temeljem Poslovnika, zlouporaba vremena, nefunkcionalno korištenje vremena nećemo na taj način postići ono što moramo postići za hrvatsku javnost i Hrvatske građane. Dakle, još jednom, zato tražim prekid sjednice, tražim sazivanje proširene sjednice Predsjedništva i rasprava o pitanjima važnim za rad Sabora, temeljem članka 37. Poslovnika, na što gospodine predsjedniče imate pravo. Vjerujem da ćete ovu našu molbu i zahtjev prihvatiti iz vrlo jednostavnog razloga što držim da je i vama kao i nama stalo da ovaj Sabor uredno parlamentarno i funkcionalno funkcionira. U suprotnom ćemo, dakako, znati odgovoriti na način kojeg ovog momenta ne želim iznositi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Klub SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Sinoć negdje, dakle, oko pola 7, negdje pola sata pred završetak našeg jučerašnjeg radnog dana dogodilo se ponovno situacija u kojoj se preskaču točke dnevnog reda bez poslovničkih potreba. Samo zbog toga što je parlamentarna većina odlučila da o nekoj temi koja njoj nije prihvatljiva, da se želi raspraviti u vrijeme kada nema televizijskih kamera. S druge strane, treba reći da je to, dakle, ponovno još jedna ponovljena situacija i bez obzira na to što parlamentarna većina ima većinu u Parlamentu i bez obzira na to što ona misli, mi u SDP-u mislimo da to ne podrazumijeva da mora provoditi silu nad manjinom kada su u pitanju rasprave o nekim temama i gušiti svaku mogućnost da manjina iznese svoje stavove. Što više što smo mi svi ovdje predstavnici Hrvatskih građana i dužni smo iznositi njihove stavove, mi ovdje nismo zbog sebe samih mi smo ovdje izabrani od određenog biračkog tijela, izabrani smo od onih koji su za nas glasali i ti ljudi očekuju da mi u ovom Parlamentu radimo ali isto tako da iznosimo njihova mišljenja, njihove stavove i da se borimo za njihove interese. Doista u ovom Parlamentu Poslovnik nije jednak za sve stranke, on ima jednu vrijednost za stranke iz većine i ima drugu vrijednost za stranke iz oporbenih stranaka. To smo već do sada nekoliko puta vidjeli jer nam se iz oporbenih redova oduzimala riječ svaki puta kada je predsjednički stol ocijenio da smo izašli izvan teme, a svaki puta smo ustvari govorili o onim temama koji se tiču standarda i budućnosti ove zemlje i očigledno je procjena bila da mi o tome ne bismo smjeli o tome ovdje govoriti. Upravo zbog toga što želimo u parlamentu raditi, ali isto tako želimo da pravila u ovom Parlamentu vrijede jednako za sve, u ime Kluba SDP-a tražimo da se prekine rad sjednice, da se sazove Predsjedništvo Sabora, prošireno sa perdsjednicima Klubova i da se na toj sjednici raspravi o tome kako dalje raditi u ovom parlamentu, kako omogućiti da doista u ovom Parlamentu svi imaju pravo u ime svoga biračkog tijela iznositi svoje stavove i mišljenja. Ukoliko se ne dopusti i ne sazove sjednica proširenog Predsjedništva mi iz Kluba SDP-a razmotrit ćemo naše daljnje aktivnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Klub IDS-a se također pridružuje zahtjeva ostalih opozicionih klubova da se tijekom današnjeg dana održi prošireno Predsjedništvo svih parlamentarnih stranaka. Jednako tako tražimo da se ispravi pogreška koju je učinio tijekom jučerašnjeg zasjedanja uvaženi potpredsjednik gospodin Bebić te da se raspravlja o IDS-ovom Prijedlogu zakona o povratu duga umirovljenicima. MI držimo da se jučer dogodilo "grubo silovanje" Poslovnika. Povrijeđena je odredba članka 205. kada je IDS posrijedi povrijeđena je odredba 233. stav a. što je spominjao malo prije gospodin Tomčić. Jednom riječju na djelu je bojkot opozicionih prijedloga. Pred 7 ili 8 dana to se dogodilo sa prijedlogom SDP-a da se raspravlja o MMF-u sinoć se to dogodilo sa Prijedlogom IDS-a da se raspravlja o povratu duga umirovljenicima. Zašto se to čini? Pa prije svega da se sakrije istina, da se građani Republike Hrvatske drže u svojevrsnoj informativnoj blokadi, zašto se onda to čini? Jer se očigledno odgovor na neka konkretna životna, gospodarska, socijalna, egzistencijalna pitanja. Ja ne zavidim Vladi pred problemima sa kojima se ona susreće međutim, saborski dužnosnici, ali neću spominjati nikoga, niti će pomoći Vladi ukoliko igraju na bojkot opozicionih prijedloga niti će tim bojkotom pomoći vjerodostojnosti ove institucije. Ovo skrivanje istine kod povrata duga penzionera tumačim prije svega na način da Vlada jednostavno ne kani izvršiti taj povrat. Da li će priznati da to ne može na to ćemo morati neko kratko vrijeme pričekati. Ako se međutim, ovakva praksa nastavi a očigledno hoće Sabor će i dalje gubiti dignitet, vjerodostojnost, reprezentativnost koju u svakom času u ovoj zemlji mora imati. Sigurno većina je većina i ja to apsolutno poštujem, većina donosi odluke, ona odlučuje o dnevnom redu, ona odlučuje koje će amandmane usvojiti ili neće, koje će zakone propustiti i tome slično, međutim, ne može "terorizirati manjinu". Sabor radi kao što je uobičajeno do 19 sati, no u 19 sati u pravilu nema nikoga od medija u ovome Domu. To jasno nije briga predsjedavajućeg, ali već to govori da se igra dnevnim redom, pretvara u svojvrsno "nasilje". Konačno povrat duga je tema koja direktno tangira 700 tisuća Hrvatskih umirovljenika, to je tema zbog koje se dolazilo na vlast, to je tema zbog koje se formira vlast, stoga još jedamput ću reći omogućite nam da se o toj temi raspravlja i da se ispravi pogreška. A kolege iz vlasti, ovdje mislim na HDZ, HSU i HSLS i DC i manjine itd, isto tako vas molim da zbog kolegijalnosti ne dopuštate ovakvu praksu, pobunite se i sami zbog ovakve prakse, jer kako bi se vi osjećali da ste u našoj poziciji. Nije IDS-ov prijedlog kao što se jučer moglo čuti politikanstvo, IDS je taj Prijedlog u saborsku proceduru uputio na zahtjev matice, politikanstvo je nešto drugo, kada matica odustane od tog prijedloga a zadovolji se sinekura u nadzornim odborima od strane vladajuće većine. Za kraj smisao opozicionih prijedloga ovakvom samovoljom na jedan način se dovodi u pitanje, sudjelovanje onda u radu u ovakvim uvjetima također se dovodi u pitanje ako je na djelu marginalizacija opozicije. Međutim, još uvijek opozicija u ovom domu ima 48 ili 47% mandata, a svi ćete se složiti da je to respektabilan broj, i sa tih 48% mandata nije za se igrati i zato držimo da valja poštovati duh Poslovnika, zato marginalizacija opozicije vodi ka marginalizaciji ovoga Doma a to je onda jasno dovođeno u pitanje i ustavne pozicije ovoga Doma iznad kojeg nekada su nas učili može biti samo Bog. Tražimo znači prošireno Predsjedništvo, tražimo raspravu po IDS-ovom prijedlogu i da nam se shodno članku 205. što će biti na dnevnom redu, ne mogu biti dvostruka mjerila, jedna za gospodu na vlasti a drugu za opoziciju jer to jednostavno ne doprinosi niti kolegijalnosti niti dignitetu ovoga Doma.
Hvala lijepa. Zastupniče Kajin, vašom kvalifikacijom i tvrdnjom da većina terorizira manjinu, bez navodnika ili sa navodnicima, vi ste uvrijedili sve političke stranke koje tvore vladajuću većinu. Izričem vam opomenu. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar u ime Kluba HNS-a PGS-a. Nemate pravo, nemate pravo, polemizirati sa predsjednikom jer se o izrečenoj stegovnoj mjeri ne vodi rasprava, ona je izvršna i ne raspravlja se. Gospodine Lesar izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zatražili smo pauzu iz našega Kluba zbog toga što je tokom jučerašnjeg dana saborskog zasjedanja dva puta povrijeđen Poslovnik, i to prvo ujutro kada sukladno članku 205. stavak 2. nisu najavljene točke koje će biti jučer na dnevnom redu. Drugi puta onda kada je bez ikakvog obrazloženja preskočen utvrđeni dnevni red, i treća povreda dnevnog reda je bila upravo u tome što pred stol koji predsjedava i oni koji rukovode radom Sabora nisu osigurali prisutnost predstavnika Vlade da bi točke mogle biti raspravljane. Da li je to slučajno ili ne, namjerno ili ne, meni je sasvim svejedno. Ali se radi o tome da se namjerno ne stvaraju uvjeti za poštivanje utvrđenog dnevnog reda. Kada je jučer, a to se i sada ponovilo, bilo rečeno da se radi o teroru većine nad manjinom to je proglašeno uvredom i data je opomena zbog toga. Kada smo prije tjedan dana imali otprilike slični slučaj preskakivanja dnevnog reda nakon dva, tri formalno obrazloženja, predsjednik Sabora je na kraju ipak jasno rekao da je takvu odluku donijela parlamentarna većina i da on poštuje i provodi odluku parlamentarne većine. To je bilo rečeno ovdje prije svega par dana. Dakle, potvrđeno da je odlukom parlamentarne većine jedna točka dnevnog reda preskočena išlo se na drugu. Da li je i kod ovog slučaja bila odluka parlamentarne većine? Ako se ne smije to nazivati terorom? Onda se ja pitam o čemu se zapravo radi? Da li se radi o nelagodi zbog tema o kojem bi se trebalo raspravljati? Da li se radi o strahu od javnosti, da se te iste teme ne raspravljaju pred javnost? Da li se radi o panici zbog rezultata izbornih, odnosno anketa reintinga pojedinih stranaka? Ili pak se naprosto radi o dokazivanju moći upotrijebom mehanizama bahatosti? Kolege su već dale zahtjev. Imam osjećaj da nešto važnog, hitnog želite kolega reći, ja vam mogu govornicu ustupit na minutu, dvije. Dali su zahtjev da se sastane prošireno predsjedništvo, da utvrdi ovo izuzetno važno pitanje kao jedno konstatntno pravilo ponašanja u ovom saboru i da za to vrijeme ne bude plenearnog zasjedanja. Ovo je pravo predsjednika po Poslovniku. Ja pozivam predsjednika da to svoje pravo iskoristi i time će nestati razlozi našeg nezadovoljstva i ovih problema i ovog stalnog sramoćenja pred hrvatskom javnošću da se naprosto oporbenim strankama i klubovima onemogućava da o temama koje su sukladno Poslovniku uvrštene u dnevni red vodi rasprava barem na ravnopravnoj osnovi kao i onim prijedlozima koje je u ovaj Sabor daje Vlada. To je minimum napora predsjednika Sabora takvim ponašanjem i sazivanjem sjednice Predsjedništva, da se otklone sve sumnje o tome da bi eventualno parlamentarna većina željela na taj način vršiti teror nad manjinom. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Pavlic u ime Kluba LIBRE. Vi ste se gospodine Pavlic prijavili i najavili. U čemu je sada problem?
Ja sam najavio stanku, dakle traženje stanke u ime Kluba LIBRE, a u ime Kluba LIBRE sad će govoriti gospodin Jozo Radoš, predsjednik Kluba.
To ste mi trebali onda javiti, ne može ovako.
Rekao sam tajnici.
Izvolite kolega Radoš.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, evo u ime Kluba zastupnika LIBRE nekoliko stavova naravno na tragu ovoga što su govorile kolege iz oporbenih klubova. Ponajprije do sada se nije i ne bi se trebalo dovoditi u pitanje stav kluba da se, da se dobije stanka. Nikada do sada se u to nije ulazilo. Koji su razlozi, da li se to upotrebljava na ovakav ili onakav način, o tome se naravno može raspravljati i može se eventualno i promijeniti Poslovnik, ali to je čini mi se dobra praksa, makar naravno to nekada djeluje zamorno, ali to se ne bi smjelo dirati, pogotovo ne dok je Poslovnik takav. I mislim da ono što se sinoć dogodilo nije bilo niti na tragu te dobre prakse na koju se nakada pozivamo, ali jednako tako je bilo izričito kršenje Poslovnika Hrvatskoga sabora. Ovaj izlaz koji se često puta koristi, a to je da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav o tome daje svoj stav, taj izlaz kao da ne postoji. Taj odbor je do sada uvijek davao onaj stav koji je imao predsjednik Sabora. To je formalno, to je u redu, tako treba biti. Ali to nema stvarnoga demokratskoga sadržaja u sebi. Taj odbor je jednako, budući da ima većinu parlamentarne većine cijeloga Sabora. I jednako tako on iskazuje volju te većine i to zapravo samo po sebi nije nikakvo riješenje. Kažem, da je to u redu, da to tako treba biti, ali ne možemo se na to pozivati, to nije kraj priče. To je samo formalno pravo nakon toga se zapravo ništa ne događa, taj odbor uvijek na isti način reagira kao što reagira i parlamentarna većina. To treba dakle biti, ali to nije manifestacija pune slobode i rada ovoga Sabora. Prema tome, ja sam potpuno na stajalištima naših kolega iz Kluba HSS-a i svih onih klubova koji su tražili stanku, a nisu je dobili iz bilo kojeg razloga. Drugo što se sinoć dogodilo zapravo prvi puta, a ne bi se smjelo događati, to je da je jedan zakon razmatran u ovom Hrvatskom saboru bez predlagatelja. Predlagatelj nije bio u sabornici, nije govorio o zakonu, a zakon je raspravljen i time apsolviran u ovom dakle raspravnom dijelu Sabora. To ne smije biti tako. Naravno da tu treba riješiti, nije to baš jednostavno, postoji važna pitanja koje predlaže Vlada, a koja također trebaju prisutnost javnosti, ali ne može se na takav način bez suglasnosti predlagatelja i bez njegove nazočnosti raspravljati zakon. To se ne smije događati. I zbog toga smatram da su klubovi koji su predložili da se sazove sjednica proširenog Predsjedništva Sabora imaju dobar prijedlog i taj prijedlog u ime Kluba zastupnika LIBRE podržavam. Ali sada bih još samo ukazao na jednu činjenicu koja dodatno potvrđuje potrebu da se takav sastanak održi, a to je oduzimanje riječi izvan teme. Još se nije dogodilo u ovom Saboru da je ta riječ oduzeta nekome tko je pripadnik većinske stranke. To samo po sebi nešto govori. To je vrlo opasno intervenirati u to kada netko govori malo šire ili govori malo polemičnije, a ne vrijeđa nikoga, da mu se oduzima riječ i to u ime Kluba pogotovo. To je nešto vrlo, vrlo opasno, i obično se to događalo, ja to moram reći onda kada se predsjedatelju nije sviđao sadržaj onoga što je govoreno ili pak stil. Stil se eventualno ako je izvan okvira riješava opomenom, ali nikako oduzimanjem riječi i to se ne smije događati. Pravo je vladajuće većine da odlučuje na svojim klubovima kako god hoće, ali ne smije dovoditi u pitanje one stečevine koje smo dostigli, a imamo još toga pred sobom u radu Hrvatskoga parlamenta. Ovih nekoliko stvari je apsolutni negativni novum u radu Hrvatskoga sabora, i stoga ja predlažem da se, odnosno slažem se sa kolegama da se prekine sjednica Hrvatskog sabora, i o svim ovim pitanjima i o nekim drugim pitanjima koja su važna za rad Sabora održi sjednica Predsjedništva sa predsjednicima klubova. Hvala lijepa.
Hvala. i poštovani zastupnik potpredsjednik doma, u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. U ovom Saboru je već duže vremena na djelu svojevrsna opstrukcija nekih stranaka radu Sabora. To sam utvrdio i na sinoćnjoj sjednici, jer se onda na dnevni red ne mogu predlagati odnosno raspravljati prijedlozi koje smo dužni raspraviti i prema Europskoj uniji i mnogi zakoni koje moramo u određenom roku donjeti jer se zasiplje sa nekim prijedlozima koji po mišljenju mog Kluba kao recimo ovaj sinočnji koji je sporni i gdje se da bi se zakon predložio treba i osigurati sredstva a onda se lakonski stavi da će biti iz državnog proračuna pa je tako osigurana sredstva. Prema Poslovniku koji bi trebao udovoljiti pojedini zaknoski prijedlog a da bi uopće bio na dnevnom redu. Što se tiče mojeg Kluba, moj Klub predlaže da ovaj Sabor radi normalno, da radi u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa svim drugim propisima i zalagati će se da točke dnevnog reda dođu na dnevni red tako da će biti normalan redosljed raspravljanja o točkama dnevnog reda. U pogledu ove jučer dvije točke dnevnog reda. Ja vam moram reći da nije povrijeđen član 205. jer ste ga i sami citirali sinoć kada ste rekli, evo gospodin Lesar je rekao da je dva puta povrijeđen, ali u članku 205. kaže: "Na početku svakog radnog dana zasjedanja, predsjednik u pravilu objavljuje kojim će se redosljedom raditi.". U pravilu a ne obvezno, dakle nije prekršen Poslovnik u tom dijelu. I drugo. Tijekom sjednice iznimno može promijeniti redosljed rasprave i odlučivanja ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća ... [[Govornik se ne razumije.]] radnih tijela što je bilo, predlagatelja što je također bilo i Vlade koje nije bilo. Pa je u skladu a 205. člankom Poslovnika sam odlučio kako sam odlučio. S time da sam oporbeni prijedlog SDP-a najavio kao prvu točku dnevnog reda jutros. Pa prema tome, ne ignoriramo inicijative oporbe i rekao da ćemo nastojati za to osigurati nazočnost predstavnika Vlade. Što se tiče traženja stanke od 5 minuta, ovdje kaže da je potrebno iznjeti razloge zbog kojih traži stanku i prijedlog duljine njenog trajanja. Nikakvi razlozi ovdje nisu bili izneseni, nakon 5 minuta što smo raspravili, onih četvorici koji su tražili stanku . Pa je gospođa Lalić koja je predlagala to kaže: "Izlaganja od 5 minuta dogodile su se neke stvari, izrečene neke riječi, Klub zastupnika Hrvatske stranke, seljačke stranke traži pauzu od 15 minuta. Koje riječi, koje stvari su se dogodile za tih 5 minuta? To sam ocjenio kao opet pokušaj opstrukcije rada Sabora jer sam rekao, jer onda ni jedna sjednica se ne bi završila jer uvijek bi netko imao pravo tražiti 15 minuta ili 20 minuta a tomu kraja moguće ne bi bilo. Prema tome, ja sam ocijenio i iza toga stojim i sada nakon 18 sati da je to bio pokušaj opstrukcije rada Sabora jer je Klub HSS-a mogao tražiti kao i svi drugi i dobili su onih svojih 5 minuta. Pa prema tome, mislim da tu nisam pogriješio, o tome uostalom neka se zauzmu adekvatni stavovi. A ja molim zastupnike i kvalifikacije gospodina Kajina da je ovdje na djelu teror saborske većine nad manjinom rekao sam da nije teror saborske većine nad manjinom i da ne smatram da je sva demokracija u odlučivanju manjine, većine, ali sam rekao također da je još manja demokracija ako pod pritiskom ili eventualnim terorom manjine, to sam rekao. Ja ne tvrdim da je saborska većina nešto što je jedino ali isto tako ima nekakva stanovita veća prava nego što to ima manjina i to je kao što ste i sami priznali u svojem, u vašim izlaganjima normalna stvar. Naravno, pri tome se neće ignorirati ništa što je u skladu sa Poslovnikom a ja sam i u jednom i u drugom slučaju donosio odluku, toga sam duboko uvjeren u skladu sa Poslovnikom a naročito kada sam rekao da je moje mišljenje da je na djelu opstrukcija rada Sabora. Hvala lijepo.
Hvala. Povreda Poslovnika poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić.
Zbog digniteta ove instutucije koje bi morali čuvati, povrijeđen je, upozoravam da je opetovano povrijeđen Poslovnik u članku 214. kada se kao razlog za izricanje opomene ili kao uvreda kvalificira izraz "teror" većine nad manjinom. To nije uvreda i ne može se tretirati kao uvredba, to je tehnički termin i ovaj Dom bi morao znati da je to tehnički termin koji su upotrijebili prvo Detokvil i James Madison očevi moderne demokracije i smatrali su da će upravo parlamenti biti institucije koje će čuvati demokraciju i spriječiti teror većine nad manjinom kao tehnički termin. I mislim da je uvrijedljivo za ovaj Sabor da se to tretira, jedan naprosto poznati termin iz temelja demokracije da se tretira kao uvreda i molim da se to ovdje ne čini.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice i zastupnice, vi ste se javili za povredu Poslovnika i pozvali ste se da je povrijeđen članak 214. Poslovnika Hrvatskog sabora, taj članak nije povrijeđen. Vi niste naveli tko je, vi ste reagirali na izlaganje predsjednika Kluba HDZ-a, gospodina zastupnika Luke Bebića, sa tvrdnjom da nije povreda ugleda zastupnika ili stranaka ako se okvalificira nešta se terorom ponašanje većine. To nije nikakva povreda Poslovnika, vi ste polemizirali sa njegovim stajalištem i sa njegovim mišljenjem, to nije povreda Poslovnika i zbog toga sam vam ja dužan izreći opomenu. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Mogu? Smijem? [[Upadica: Molim vas, molim vas!]] Cijenjeni potpredsjednik Luka Bebić.
Izvolite nastaviti!
Cijenjeni potpredsjednik Luka Bebić u dva navrata je spomenuo na dijelu je bila riječ o opstrukciji opozicije a potom na dijelu je bila riječ o opstrukcije manjine nad većinom.
Koji njegov navod ispravljate?
To je krivi navod! To je krivi navod.
Koji njegov navod ispravljate?
Ovaj navod! Nije bilo na djelu opstrukcija manjine nad većinom. Opstrukcija je bila na djelu od predsjedavajućeg Zašto? Jer je predsjedavajući preskoćio dnevni red. U ovome Domu bila je predstavnica SDP-a kao predlagateljica Zakona o odvjetništvu. Isto tako je ovdje bio i predlagatelj IDS-ova prijedloga. Međutim, što se htjelo? Marginalizirati raspravu o povratu duga umirovljenika i SDP-ov prijedlog trebao je biti prvi danas na dnevnom redu a IDS-ov je trebalo raspravljati do pola noći. To je opstrukcija!
Ova je komentar i ocjena, vrijednosna ocjena zastupnika Bebića. Ne ispravljanje netočnog navoda!!! Hvala lijepa. I poštovana zastupnica Ljubica Lalić, ispravak netočnog navoda, prije toga, prije toga, poštovana zastupnica Željka Antunović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, vi ste u ovih nekoliko minuta tri puta povrijedili poslovnik. Dva puta članak 214. kada ste bez osnova, jer taj članak utvrđuje kada se izriče opomena izrekli opomenu prvo zastupniku Kajinu a nakon toga zastupnici Pusić koja je ispravno reagirala i ukazala na vašu povredu Poslovnika. U međuvremenu ste povrijedili i odredbu Poslovnika 209. kada ste na prvu intervenciju kolegice Pusić, kad je zatražila riječ zbog povrede Poslovnika, kad ste se oglušili i tu joj riječ niste dali. Vi ste na taj način ustvari samo potvrdili da su ovi prosvjedi i nastojanja oporbe da se na miran način uvede red i ravnopravno poštivanje Poslovnika u ovu dvoranu, da je to istina, a ne opstrukcija, opstrukcija Hrvatskog sabora kako je ovdje imputirano, imputirano oporbi. Ja moram iskoristiti ovo i reći da tvrdnja da većina ima veća prava nad manjinom je ...
To ne spada u povredu Poslovnika. Hvala lijepa.
povreda ustavnih načela i na to također
To ne spada, hvala vam lijepa. Ja nisam povrijedio Poslovnik jer i ono što ste naveli da je povreda Poslovnika ja sam izrekao opomene, a o opomenama koje izrekne predsjednik ne vodi se rasprava. One su izvršne. To biste trebali znati pa vam ja stoga izričem opomenu također. I poštovana zastupnica Ljubica Lalić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Iskreno se nadam da ću i ja dobiti opomenu kako bi se nastavio slijed. Netočno je, netočno je da nisam navela razloge kad sam tražila stanku. Prema članu, članku 223.a točno je da predstavnik Kluba mora navesti razloge. Ja sam predstavnik Kluba jer sam potpredsjednica Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke i razloge sam navela. Razlozi su bili ti što je u izlaganju u 5 minuta kao i reakciji predsjedavajućeg na način da je uskračivao pravo zastupnika bio narušen rad Sabora. Dakako da nisam morala u detalje obrazlagati, ali sasvim dovoljno, sasvim dovoljno je to što sam navela da su se dogodile i izgovorile riječi zbog kojih tražimo stanku. Obrazloženje riječi i ono što to znači dakako da bi dali u obrazloženju u 5 minuta, a predsjedavajući po Poslovniku nije imao pravo kvalificirati da li postoje ili ne postoje razlozi nego prema stavku 3. je bio dužan odobriti stanku međutim očito je
Hvala lijepa.
da je na djelu
Hvala lijepa.
demokracija poimana
Hvala lijepa kolegice, hvala lijepa, hvala lijepa. Dakle ovako. Dakle ovako, ja sam vrlo pažljivo saslušao sve prijedloge, inicijative, prigovore svih klubova zastupnika. Prvo onaj koji predsjedava sjednicom Hrvatskog sabora, predsjednik ili potpredsjednik po njegovoj ovlasti je dužan provoditi Poslovnik. Dame i gospodo, srž problema koja se vodi ovdje između zastupnika određenih stranaka odnosi se na primjenu Poslovnika. Nije ni predsjednik Hrvatskog sabora ni potpredsjednici ni oni koji predsjedavaju vlastan na drugi način interpretirati Poslovnik nego kako je to zapisano. Ako u članku 205. stoji da predsjednik Sabora ili osoba ili potpredsjednik koji ga zamjenjuje sa svim ovlastima, pravima i dužnostima može tijekom sjednice promijeniti iznimno redoslijed rasprava ili odlučivanje ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnog radnog tijela, ako nema predlagatelja ili ako nema Vlade to je diskreciono pravo predsjedatelja da odluči hoće li se, hoće li promijeniti ili izmijeniti redoslijed rasprava o pojedinim točkama dnevnoga reda. To je njegovo diskreciono pravo s kojim se zastupnici mogu i ne moraju suglasiti, ali to je njegovo diskreciono pravo i ako on tako odluči onda je ta njegova odluka izvršna i po njoj se i postupa. Drugo, u pogledu toga govora o temi ako Poslovnik izrijekom kaže da se zastupnik mora držati teme, a da ga je predsjedatelj dužan upozoriti i opomenuti ako odstupa od teme onda je stvar predsjedatelja i njegovo je pravo procjene da li se zastupnik udaljio ili se nije udaljio od teme jer tako nalaže Poslovnik. Jučer je cjelokupni prijepor izbio oko toga, oko interpretacije da li je potpredsjednik Sabora predsjedatelj sjednice gospodin Luka Bebić na zahtjev Kluba HSS-a trebao ili nije trebao odnosno da li je povrijedio ili nije povrijedio Poslovnik zato što nije odobrio stanku Klubu zastupnika HSS-a. Mi smo novelom Poslovnika upravo uveli odredbu da tijekom sjednice se, naveli smo odredbe u Poslovniku kada predsjedatelj neće odobriti sjednicu Kluba, a naveli smo i odredbu Poslovnika da onaj tko traži u ime Kluba stanku za sjednicu Kluba treba obrazložiti zahtjev. Šta je to valjano, validno obrazloženje to se potpredsjednik nije složio da je dato validno obrazloženje za sjednicu kluba. To je jednostavno politička činjenica a Klub, Klub HSS-a se nije suglasio i složio. Ustvrdio je da je potpredsjednik Sabora, gospodin Bebić povrijedio Poslovnik jer da je bio dužan dati Klubu HSS-a stanku za sjednicu Kluba. U skladu sa Poslovnikom na, u slučaju neslaganja predsjedatelja i zastupnika ili Kluba zastupnika, u slučaju prijepora da li se ili ne radi o povredi Poslovnika od strane predsjedatelja, nastupa članak 209., stavak 1. Poslovnika. Predsjedatelj je dao objašnjenje prema kojem, i mišljenje da on nije povrijedio Poslovnik držeći neutemeljen ocjenu o povredi Poslovnika Kluba zastupnika HSS-a i sa njegovim objašnjenjem nije bio zadovoljan Klub zastupnika HSS-a i zatraženo je da o tome da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je dužan dati svoje mišljenje u roku od 24 sata. Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav sazvao je sjednicu Odbora danas u 13,30 sati u dvorani Josipa Jelačića sa dnevnim redom davanje mišljenja na temelju članka 209. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prema tome u skladu sa Poslovnikom Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dat će svoje mišljenje u slučaju toga prijepora o povredi Poslovnika o kojem će Hrvatski sabor kada dobije to mišljenje isto na temelju članka 209., stavak 1. Poslovnika odlučiti bez rasprave. To je situacija dakle oko ove navodne da ili ne povrede Poslovnika. Iz tih razloga budući da po članku 205. predsjednik Sabora ili predsjedatelj ima diskreciono pravo ovlasti da promijeni redoslijed rasprava. Da promijeni redoslijed rasprava ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća radnoga tijela, predstavnika predlagatelja [[Upadice se ne razumiju]] Molim vas pa valjda ćete vi meni dopustiti, gospodo, ja nisam vas ometao i dobacivao kada ste vi iznosili vaša stajališta. Pa onda molim ujednosti da vi to ne činite niti meni. Dakle predsjednik Sabora odnosno potpredsjednik jučer koji ima sve ovlasti je postupio po mome stajalištu u pogledu izmjene redosljeda utvrđenoga dnevnoga reda, u skladu sa Poslovnikom. I stoga ja nemam nikakve nakane za sada prekidati sjednicu Sabora, nemam nakane nikakve i neću prekinuti sjednicu Sabora. Kada budem procjenio sazvati ću sjednicu proširenu sa predsjednicima svih klubova. Ali neću je sada prekidati jer bi time prekinuo rad Hrvatskoga sabora. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Leko.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijedili ste odredbu članka 209. Zašto, vi ste sebi uzeli eksluzivno pravo da tumačite Poslovnik. To vam Poslovnik ne daje pravo, nego samo da primjenjujete, Tumačenje Poslovnika je dato Saboru i Odboru za Ustav. A sukob u Saboru oko važnosti tema i redosljeda nije sukob oko Poslovnika nego o prioritetima tema. Pa ne može se kvalificirati ono što oporba smatra da je za nju prioritet iz političkih njenih razloga, ili zastupnika koga oni predstavljaju, da je to ometanje rada Sabora. Dakle, oporba ima i pravo i dužnost da po svojim prioritetima predlaže ovom Domu raspravu i to mu pravo ne bi smjeli oduzimati. Jer opstrukcijom …
Vi sada polemizirate ne sa mnom, nego polemizirate sa predstavnikom Kluba HDZa.
Da ja i svama jer ste uzeli sebi za pravo a nama nedate mogućnost da raspavljamo o vašim ocjenama kako se primjenjuje Poslovnik. SAmo ste vi uzeli za pravo da interpretirate i tumačite to. To nije … [[Govornici govore u glas ne razumije se]]
Hvala lijepa. ne slažem se sa vama, ako bilo koji zastupnik koji se javi za povredu Poslovnika sa tvrdnjom da sam ja povrijedio Poslovnik isto možete ako se ja ne složim sa time možete izraziti svoje neslaganje, pa ću opet u skladu sa člankom 209. o tome razriješiti Odbor za Ustav i Poslovnik i politički sustav. Dati svoje mišljenje a nakon toga će o mišljenju toga Odbora Sabor donjeti odluku bez rasprave. Gospodin zastupnik potpredsjednik Mato ARlović također povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 205. stavak 2. Vi ste dali izjavu da je diskreciono pravo predsjednika odnosno predsjedavajućeg da može promjeniti redosljed rasprave ili odlučivanja što nije točno. Naime zadnjom rečenicom citiram stavka 2. je propisano, "Tjekom sjednice iznimno može promjeniti redosljed rasprave odlučivanja" i sada dolazi poslovnički uvid. Ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnih radnih tijela, predlagatelja ili vlade. Prema tome ne radi se o diskrecionom pravu, nego se radi o poslovničkoj mogućnosti kada se ispune poslovnički uvjeti a ne diskreciono pravo i u tom pogledu vi ste povrijedili poslovnik.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. I vama izričem opomenu. Jer niti sam ja povrijedio Poslovnik citirajući kako možete tvrditi da sam ja povrijedio Poslovnik citirajuć članak 205. stavak 2. Poslovnika. I poštovani zastupnik Zlatko Tomčić povreda Poslovnika.
Ne gospodine predsjedniče ja sam se javio u ime KLuba. U ime Kluba sam se javio. Nisam digao ni jednu pločicu ruku sam digao.
Dobro.
Mogu govoriti.
Izvolite.
Gospodine predsjedniče u ime Kluba tražim stanku od pola sata, Kluba HSSa. Uz sljedeće obrazloženje. Vi ste u svom zadnjem izlaganju vrlo dobro identificirali neposredan povod radi čega je nastala ova situacija u Saboru. Međutim niste dobro identificirali razloge. Razlozi su mnogobrojniji, ja sam ih naveo u svom izlaganju u ime Kluba i govorio sam da predsjedavajući prečesto korsiti diskreciono pravo da daje političke ocjene. Govorio sam da se bezrazložno i po diskrecionoj ocjeni predsjedavajućeg oduzimaju riječi zastupnicima. Govorio sam da se selektivno primjenjuju poslovnik kada su u pitanju određene kaznene mjere prema zastupnicima. govorio sam o nedopštenom prostačkom izražavanju u ovom Saboru. To je sve ukupo i još druge stvari to su bili zapravo ukupni razlozi radi čega smo sugerirali u ime Kluba HSSa prekine. Da se održi proširena sjednica predsjedništva, da se pokuša naći minimalna doza ferpleja radi učinkkovitog rada ovoga SAbora. Da se na koncu ustanove neke standardi ponašanja, i dane dolazimo stalnu u situaciju da se nadmudrujemo ovdje pred televizijskim kamerama i pred hrvatskom javnošću, oko tumačenja ove ili one stavke ovoga ili onog stavka Poslovnika. Obzirom da smo nezadovljni vašom odlukom, obzirom da procjenjujemo da niste iskoristili jednu krajnje dobronamjernu šansu koju smo ponudili, da na jedan miran parlamentaran demokratski način razriješimo ovu situaciju, tražim stanku u ime Kluba od 30 minuta, Kluba HSSa kako bi zauzeli svoj stav oko ovih zadnjih događanja u Saboru.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Mato Arlović potpredsjednik.
Gospodine predsjedniče, vi ste povrijedili članak 32. stavak 1. podtočka 18. o pravima, koji govore o pravima i dužnostima predsjednika Sabora koji između ostaloga brine o zaštiti prava i ispunjavanju dužnosti zasatupnika. Gospodine predsjedniče vi ste u svom obraćanju Domu citirali članak 205. kada ste govorili o diskrecionom pravu predsjedavajućeg o tome da može promjeniti redosljed rasprava. I u tom pogledu moja je bila dužnost vas upozortii da ste prekršili Poslovnik, a u isto vrijeme umjesto da zaštitie moje pravo i moju dužnost da se brinem o provedbi Poslovnika u ovome Domu, vi ste meni izrekli opomenu na čemu vam se posebice zahvaljujem. Jer bi je čast biti sa svim ovim kolegama koji su zbog razloga borbe za pravo za demokratski ustroj i demokratski rad ovoga Sabora dobili opomenu. A mislim da bi u tom pogleud bilo jako dobro da predsjednik Sabora radi zaštite digniteta ovoga Doma i radi zašatite demokracije u ovom Domu, i radi zaštite prava svih zastupnika stvarno prekine sjednicu i sazove predsjedništvo SAbora prošireno sa predsjednicima klubova. DA sukladno Poslovniku članku 37. omoguće i dogovore se o načinu daljnjeg rada.
Hvala lijepa. Opet vam izričem opomenu jer vaše upućivanje mene na to da se brine o zaštiti i ispunjavanju prava dužnosnika nije nikakva povreda Poslovnika. I konačno dame i gospodo zastupnici, ja neću na ove dizanje ruku više na ovakav način dovoditi u pitanje i dignitet ovoga Sabora gdje se jednostavno samo dižu ručice i sadabi predsjednik Sabora trebao svakom dešifrirati šta netko želi, dali žele neke povrede Poslovnika, dali želi raspravu u ime kluba. To je po mome stajalištu jedan pokušaj opstrukcije rada Hrvatskoga sabora. Stanku Klubu HSSa neću odobriti jer je predstavnik Kluba HSSa rekao da stanku traži zbog toga što je nezadovoljan sa mojim objašnjenjima oko primjene poslovnika. To nije valjano obrazloženje za traženje i odobravanje stanke. Idemo više ne dopuštam nikakve, jer je to opstrukcija i nećete me više sa različitim povredama Poslovnika neću dopustiti opstruiranje rada Hrvatskoga sabora. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Prema dnevnom redu sada bi bio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, predlagatelja Kluba zastupnika IDS-a. Budući da matični odbor nije zauzeo svoje stajalište. Kolega Kajin izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče mislim da je na djelu i povreda Poslovnika članka 205. stavka 2. ali isto tako Klub IDS-a traži pauzu, stanku od barem 30 minuta kako bi mogao očitovati na ovo nesvakidašnje ponašanje Hrvatskog sabora. Ja ne želim reći, ovom prilikom poštovani gospodine predsjedniče da je na djelu opstrukcija IDS-a zbog toga što se sinoć nama onemogućila rasprava o Zakonu o povratu duga penzionera, a danas se odgađa rasprava o sigurnosti prometa na cestama a sve glede one štetne, neprirodne, apsurdne odredbe o 0,0 promila. Nije riječ o opstrukciji IDS-a ili opozicije, ja bih rekao da je to opstrukcija gospodo zdravoga razuma. Na djelu je nešto što je krajnje ozbiljno, ja mislim da je na djelu strah od suočavanja sa istinom a ona glasi da jednostavno Vlada u ovome trenutku nije u stanju niti s jedne strane izvršiti povrat duga penzionera a s druge strane da želi opet javnost isključiti od za nju nepovoljne odredbe od 0,0 promila.
Tražili ste stanku, hvala lijepa. Gospodine Kajin nemate više riječ, prošlo vam je vrijeme, tražili ste stanku, u vremenu od dvije minute obrazložili ste razloge za traženje stanke i hvala lijepa. Poštovani zastupnik Pero Kovačević u ime Kluba HSP-a.
Gospodine predsjedniče, budući vidim da je tu državni tajnik gospodin Ivić da li to znači da planirate u gluhim noćnim satima održati raspravu o našem prijedlogu Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Znate i sami koliko su branitelji obitelji poginulih zainteresirani i za naš zakon da se konačno obavi rasprava ali uz prisutnost javnosti da se zna sve i kako, jer znamo i sami kakva je situacija da Vlada do dan danas nije svoj Prijedlog zakona utvrdila. I u tom smislu ako je to točno i mi tražimo pauzu od pola sata.
Točno je, na dnevnom redu je predviđeno i ovaj vaš prijedlog zakona. Stanka 10 minuta na zahtjev Kluba IDS-a i HSP-a.
Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Molim predstavnika Kluba IDS-a štovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite. Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Kao što sam rekao, ja ću ponoviti, ne želim reći da je na djelu eto neka posebna opstrukcija moje stranke, zbog toga što nam se sinoć nije omogućilo da raspravljamo o Zakonu o povratu duga penzionerima, odnosno tijekom današnjeg dana, a što se eto opet sada nam odgađa i rasprava o jednoj apsurdnoj neprirodnoj i štetnoj odredbi o 0,0 promila. Ne, nije riječ o opstrukciji IDS-a, riječ o opstrukciji zdravoga razuma. Na djelu je kao što sam malo prije rekao nešto daleko ozbiljnije. Strah da se jednostavno u ovoj sabornici suočimo sa opozicionim prijedlozima, odnosno sa istinom. Kao onom, da država, Vlada nije u stanju izvršiti povrat duga umirovljenicima, odnosno želi se ponovo isključiti javnost da za nju, od za nje inače zanimljive teme o 0,0 romila. Inače mi posjedujemo i mišljenje Vlade. Točno, to mišljenje je onakvo kakvo jeste, ja ću reći apsurdno ali postoji. Odbori su isto tako odradili posao, a ako neki nisu, onda to znači da je bila na djelu svjesna opstrukcija ovoga zakona. Znači gospodin Bebić nije u pravu kada nam kaže da je manjina ta koja opstruira većinu. Upravo obrnuto, većina je ta koja opstruira manjinu i naše zakonske prijedloge. i to je najbolji primjer ovaj Zakon o sigurnosti prometa na cestama. No, ovaj Zakon o 0,0 promila tangira 2 milijuna građana Republike Hrvatske, toliko građana ima vozačku dozvolu. Onaj Zakon o povratu duga umirovljenika tangira 700 tisuća građana Republike Hrvatske. Nama na jedan način eto neda se da sjednemo u auto, a da imamo više od 0,0 promila. Kapetan broda s druge strane može voziti tanker sa 60 tisuća bruto registarskih tona plina ili nafte sa 0,5 promila, ali auto ne može ni sa 0,1 promil. Mi imamo gospodo kazne u našem Zakonu o sigurnosti prometa na cestama koje su neusporedivo veće, nego u jednoj Njemačkoj. Apsurd je i taj što mi ovakvom odredbom o 0,0 promila svjesno štetimo državnom proračunu. Zašto? Jer kaznama nikada nećemo puniti proračun na način kao što to možemo trošarinama da omogućimo nesmetani rad našim vinarima, ugostiteljima, pivarima itd. No, bit je u sljedećem. Da se opet ne želi otvoriti rasprava u ovom Saboru. A zašto? Zbog činjenice da se ne želi priznati učinjenu glupost koja je u ovom domu učinjena prije 4 ili 5 mjeseci. Hrvatska gospodo nije Kuvajt, Hrvatska nije Saudijska Arabija, da ne bi se moglo tolerirati nama koji vozimo 0,5 promila. Pa to imaju svi. i zato tražimo da nam se vrati tih 0,5 promila. Zašto Odbor za pomorstvo nije zasjedao, a dva puta se na tom odboru raspravljalo? Pa zna se, da se ne bi jednostavno valjda zamjeralo Vladi. Mogu se s jedne strane zamjeriti grupi od 2 milijuna stanovnika Republike Hrvatske, ali ne mogu i Vladi. Ja mislim da to nije korektno. Cijela Europa ima 0,5 promila zapadna, Švicarska, Velika Britanija 0,8, a mi svjesno štetimo vlastitoj ekonomiji. Konačno, što smo mi gospodo? Zašto činimo štetu našoj ekonomiji, zašto činimo štetu našem gospodarstvu, proračunu itd.? Konačno, poslušajmo savjet, preporuku Europske unije. Oni kažu, može se, tako je, normalno je to, tolerirati 0,5 promila mladim vozačima, odnosno profesionalcima 0,2 promila. Ovaj zakon, zakon po mom sudu je protiv zdravog razuma, protiv običaja i ne utječe u konačnici na broj stradalih u ovoj zemlji. Nemate s druge strane gospodo iz većine pravo niti kršiti Poslovnik. Dužni ste se držati predloženog dnevnoga reda. Ali isto tako nemate pravo zadirati u običaje i u gospodarsku osnovu ove zemlje. Uništit ćete nam turizam, oštetiti građane, otjerati strane turiste, a na kraju ćemo svi zajedno u ovom domu morati promijeniti zakon. Zašto to ne učinimo danas ili za 7 dana, zašto moraju naši građani patiti još 2 ili 3 mjeseci, a svjesni smo da ćemo morati promijeniti ovaj zakonski propis. I zato vas pozivam, dajte nam priliku da o tome raspravljamo i promijenimo tu apsurdnu normu od 0,0 promila tijekom današnjeg dana. Približimo se građanima Republike Hrvatske, odnosno onima gotovo 2 milijuna ljudi koji u ovoj zemlji imaju vozačku dozvolu. Što prije promjenimo taj zakon, to će biti manja šteta za ekonomiju ove zemlje.
Hvala lijepa gospodine Kajin, Hrvatski sabor je donio taj zakon. Da li je umjesno nazivati jedan zakon glupošću onoga koji su ga donijeli, to je druga stvar, to vama ostavljam na savjest. Dakle, za ovaj prijedlog nema poslovničkih uvjeta. Isto kao što nema u skladu sa člankom 205. poslovničkih uvjeta za sljedeći prijedlog zakona o agenciji za planiranje, upravljanje, gospodarenje i nadzor obalnog područja i Pomorskog dobra, jer nemamo predstavnika Vlade. Ja koristim pravo iz članka 205. da to bude predstavnik Vlade. To što on dolazi to je njegova stvar, ali neće rasprava početi dok njega nema. Za sljedeći prijedlog Zakona o dobrobiti životinja nema predlagatelja u dvorani zastupnika Banca. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom na 10. sjednici Hrvatskoga sabora Za danas bi bilo predviđeno sljedeće. Prošli tjedan nismo mogli osigurati nazočnost Ministarstva unutarnjih poslova, danas smo osigurali državnoga tajnika Ivicu Buconjića jer je ministar u inzemstvu koji će dati informaciju u Saboru na prijedlog Kluba HSPa o svim ovim incidentima koji su vezani za Savudrijsku valu. Cijeli dakle taj kompleks tih pitanja o tome što postupa i kako djeluje Ministarstvo unutarnjih poslova i koji su politički potezi povučeni u vezi tih isprovociranih incidenata. U 15,00 pozvao sam dosadašnjega visokog povjerenika Europske unije za proširenje gospodina Vethojgena da se obrati u 30minutnom izlaganju Hrvastkom saboru, o svim bitnim aspektima i kako pristupne strategije tako i politike Europske unije prema proširenju Hrvatsku i ulasku Hrvatske u Europsku uniju. nakon ovoga izlaganja i ove inforamcije koju bi dao državni tajnik gospodin Buconjić prešli bi na raspravu prema pročišćenom tekstu dnevnoga reda, s time da prijedlog zakona broj 151 Kluba zastupnika IDSa za njega nema poslovničkih uvjeta obzirom da nadležni odbor nije dao svoje izvješeć. I prešli bi stoga na Prijedlog zakona o dobrobiti životinja, prijedlog zakona broj 125 I nakon toga na Prijedlog zakona o izmjeni zakona o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju sa gotovim novcem i vrijednostima. Prijedlog zakona broj 128 predlagatelj Klub zastupnika HDSPa. A nakon izlaganja povjerenika Europske unije Gintera Verhojgena u 16,00 sati sa raspravom o Memorandumu o ekonomskoj i financijskoj politici i novom stand-by aranžmanu Republike Hrvatske sa MMFom. Molim državnog tajnika Ministarstva unutarnjih poslova Ivicu Buconjića da podnese informaciju.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, štovane dame i gospodo saborski zastupnici. Evo ja ću vam nastojati prikazati kronološki genezu problema oko graničnih incidenata prije svega sa Republikom Slovenijom prije svega na morskom dijelu a isto tako ću spomenuti nekoliko incidenata koji su se dogodili i na kopnenoj granici. Radi razumijevanja ovoga problema ja ću kao što sam rekao se osvrnuti kratko i na povijest osamostaljenja Hrvatske jer je ona bitna za razumijevanja nastanka ovoga problema prije svega na moru ali isto tako na kopnu. Dakle, granice sadašnje Republike Hrvatske a i Republike Slovenije su ustanovljene 25. lipnja 1991. godine i to ustavnom odlukom o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske odnosno temeljnom ustavnom istinom o samostojnosti i neovisnosti Republike Slovenije utvrđena je međurepublička granica između Republike SRH Hrvatske i SR Slovenije. U okviru SFRJ postaje državna granica između dviju država. Dakle to je bio temelj na osnovu kojega su trebala biti određene i međudržavne granice između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Međudržavnim sporazumom potrebno je bilo utvrditi graničku crtu tako da zemljište uz graničnu crtu pripadne državnom području Republike Hrvatske odnosno Republike Slovenije, bez prijepornih zemljišnih čestica. Već u tom trenutku osamostaljenja i razdvajanja po tom principu, su postojala određena sporna područja zbog toga što su postojala neprecizno definirali kriteriji za utvrđivanje granične crte između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Budući da su određena područja i na kopnu ali i na moru bila vođena u katastarskim dokumetnima i Republike Slovenije i Republike Hrvatske odnosno u određenim pograničnim općinama. Veći dio granice i na kopnu i na moru je neprijeporan nesporan, međutim postoje određene točke koje su sporne na kopnu a prije svega na mogu u Savudrijskoj vali. Nakon toga ono što je bitno utjecalo na odnose između dvaju država po pitanju graničnih točaka je se dogodilo u travnju 1997. godine, kada je potpisan između Hrvatske i Slovenije sporazum o pogranično prometu i suradnji kojim je praktično reguliran način postupanja u pograničnom prometu prema ljudima koji žive, borave i rade u tim područjima. Nakon potpisivanja toga sporazuma o pograničnom prometu i suradnji za njegovu provedbu je 2001. godine formirana stalna mješovita komisija za implementaciju odredbi sporazuma o pograničnom prometu i suradnji. Dana 10. rujna 2002. je u Zagrebu održan sastanak vladnih izaslanika na čelu sa predsjednicima tadašnjih vlada Republike Hrvatske i Republike Slovenije, i na tom sastanku je dogovorna implemetnacija odredbi članka 47. do 52. Sporazuma o pograničnom prometu i suradnji. A ti članci od 47. do 52. su se odnosili prije svega na pitanje ribolova. I u rujnu 2002. godine je stalna mješovita komisija donjela kodeks ponašanja ribara budući da je do tada bilo dosta učestalnih incidentata. Dakle to su neki pravni događaji koji su utjecali na ove dogaađje koji su usljedili između Republike Hrvatske i Republike Slovenije na njihovoj međudržavnoj granici. Isto tako ću vam dati jednu kratki genezu graničnih incidenata budući da nije bilo praktično od osamostljenja 1991. godine. Tako je 1992. godine su bila 4 granična incidenta. 1993. godine je policijska postaja Umag obavila 206. službi na moru, 75 službi na kopnu, i te 1993 .godine su zabilježena 9 graničnih incidenata. 1994. godine je bilo 220 službi na moru, 67 službi na kopnu i zabilježeno je 18 graničnih međudržavnih incidenata. 1995. godine je policija na granici obavila 180 službi na mogu i 177 službi na kopnu bila su svega dva granična incidenta. 1996. godine je Hrvatska policija na granici obavila 168 službi na mogu i 230 službi na kopnu ukupno su bila tri granična incidneta koje su granične službe Republike Hrvatske evidentirala. 1997. godine je granična policija obavila 183 službe na mogu 100 službi na kopunu i nije zabilježena niti jedna povreda granične crte odnosno nije se dogodio niti jedan granični incident. 1998. godine je došlo opet do eskalacije, obavljeno je 127 službi na moru, 137 službi na kopnu, bilo je ukupno 14 povreda državne granice na moru, s tim što su rekao bih, podjednako u tim incidentima sudjelovali i policijska plovila slovenske policije i brodice na slovenskih ribara. 1999. godine je Hrvatska policija obavila 165 službi na moru, 232 službe na kopnu i te godine je i dalje nastavljen trend povećanja broja graničnih incidenata. Naime, zabilježeno je 35 povrede državne granice od strane slovenskih plovila na moru s tim što opet je gotovo ravnomjerno su zastupljena i policijska plovila Republlike Slovenije i ribarice slovenskih ribara. 2000. godine je bilo nešto manje službi na moru, tako da je hrvatska policija obavila svega 34 službe na moru, vidljivo je da je to došlo do značajnog pada broja obavljenih policijskih ophodnji i službi na moru, odnosno na prethodne godine. Dakle, obavljene su 34 službe na moru, 254 službe na kopnu i registrirane su 4 povrede hrvatske državne granice na moru. 2001. godine je obavljeno 80 službi na moru, 148 službi na kopnu i evidentiran je 31 slučaj povrede crte razgraničenja, od čega 21 od strane slovenskih ribarskih plovila, a 9 povreda od strane slovenskog policijskog plovila. I 2002. godine došlo je do jedne velike eskalacije povreda hrvatske državne granice. Te godine je hrvatska policija obavila 211 službi na moru, 327 službi na kopnu, ali je registrirano 65 povreda crta, granične crte. Dakle, dogodilo se 65 incidenata, i to sve skupa zaključno do 2. rujna 2002. godine. Znači, 2002. godina je bila praktično godina u kojoj je došlo do jedne snažne eskalacije povreda hrvatske granice, prije svega na moru i budući da je postojala opasnost od dalje eskalacije i zaoštravanja, poduzeti su određeni koraci i ovo što sam rekao da je u rujnu 2002. godine su tadašnje vlade Republike Hrvatske i Slovenije se se sastale i postigle sporazum da se ijplementiraju odredbe članka 47. do 52. SOPS-a koji se odnosi na ribarstvo, a stalna mješovita komisija je donijela kodeks ponašanja ribara gdje su bila određena pravila ponašanja i hrvatskih i slovenskih ribara u Savudrijskoj vali. Nakon toga je došlo do jednog značajnog smanjivanja broja incidenata, budući da je tada praktično Hrvatska donijela odluku da hrvatska policija ne intervenira i ne postupa u Savudrijskoj vali, nego su intervenirala plovila čiju su posadu sačinjavali ribolovni inspektori Slovenije i Hrvatske. Mi imamo ovdje jedan dokumenat gdje je i Uprava za granicu Ministarstva unutarnjih poslova poslala naputak Policijskoj postaji Umag koja vrši nadzor granice u Savudrijskoj vali da praktično ne postupa niti u jednom slučaju, tako da nije ni dolazilo do incidenata, budući da je uspostavljen novi režim ponašanja u Savudrijskoj vali, a hrvatska policija je dobila naputak da ne intervenira i ne postupa u Savudrijskoj vali, nego su postupala plovila sa mješovitim posadama ribolovnih inspektora slovenskih i hrvatskih. Znači, nakon toga, nakon rujna 2002. je došlo do jednog značajnog pada graničnih incidenata i 2003. godine praktično nije zabilježen niti jedan pogranični incident zbog ovoga režima koji je uspostavljen. Takav režim je trajao sve skupa do 1. svibnja 2004. godine kad je Slovenija ušla u Europsku uniju i nakon toga se slovenska strana prestala pridržavati ovoga kodeksa o ponašanju i nakoon toga je došlo do učestalog kršenja granice, prije svega na Piranskom zaljevu, a onda smo bili svi skupa svjedoci da je došlo i do nekoliko ozbiljnih incidenata i na kopnu. Ja vam mogu reći, pobrojati koji su i koliko je bilo incidenata 2004. godine, znači ove godine, s tim što posebno ističem, to su sve incidenti koji su se dogodili nakon 1. 5. Oni su bili brojni i bili su najozbiljniji od svih incidenata koji su se događali tijekom svih ovih godina, praktično od 1992. godine, kada su oni se i počeli događati, pa je tako, ja ću vam samo ilustrirati da vidite kako se ti incidenti događaju. 5. listopada jedno plovilo u 15.02 ulazi u hrvatske vode, u 15.39 napušta hrvatske teritorijalne vode. Drugo plovilo u 15.21 ulazi, 15.50 izlazi. Treće plovilo 15.54 ulazi, 16.28 sati izlazi iz Savudrijske vale, iz hrvatskih teritorijalnih voda i ono što je posebno zabrinjavajuće, u svim tim incidentima su sudjelovali praktično i ribarice, ali i slovensko policijsko plovilo i to je karakteristika za ovu godinu, za incidente koji su se dogodili ove godine, 2004. da je vrlo često granicu povređivalo i slovensko policijsko plovilo na način da je ulazilo, bilo za slovenskim plovilima, koja su se nalazila u hrvatskom moru radi njihove zaštite, bilo da je prilazilo hrvatskim ribaricama koje su bile u hrvatskom moru i upozoravale ih da se nalaze na slovenskom teritoriju. To je ono što je bilo posebno zabrinjavajuće. Bili smo svjedoci isto prije neki dan kada je došlo praktično i do kontakta hrvatskog policijskog plovila i slovenskog policijskog plovila. Na sreću, završilo je bez ozbiljnijih incidenata, ali to je ono što je karakteristika ovih incidenata zadnjih ove godine, znači gdje slovenska policijska plovila učestalo interveniraju u hrvatskom teritorijalnom moru na način da štite ulazak slovenskih ribarica u hrvatsko more ili da prilaze hrvatskim ribaricama i upozoravaju ih da se nalaze u slovenskom teritorijalnom moru. Isto tako, su bila ona dva poznata incidenata, od kojih je bio najpoznatiji, koji se dogodio na graničnom prijelazu Polonija kada je predsjednik jedne slovenske parlamentarne stranke sa grupom slovenskih državaljana ušao na područje Republike Hrvatske, izbjegavajući graničnu kontrolu i pokušavši se na isti način vratiti u Republiku Sloveniju isto bez granične kontrole. Tada je došlo do postupanja intervencije hrvatske policije na način koji ste vidjeli, budući da je to slovenska strana pokušala zloupotrijebiti i eksploatirati, lansiravši tu vijest praktično u sve svjetske medije i svi svjetski mediji su to i zabilježili. Nakon toga, je bilo još nekoliko povreda, ali što se tiče tog incidenta, kada je predsjednik jedne parlamentarne slovenske stranke povrijedio državnu granicu, neposredno nakon toga 30. rujna je bio sastanak ministara unutarnjih poslova i ministara pravosuđa u Den Haagu članica Europske unije na koji su bile pozvane i ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske i ministricu pravosuđa gdje je dosadašnji ministar unutarnjih poslova Republike Slovenije Rado Bohin iskoristio sudjelovanje na tom sastanku da bi optužio Republiku Hrvatsku za izazivanje graničnog incidenta, ali ono što je bilo posebno iznenađujuće za sve, on je taj incident pokušao interpretirati na način da ga je izazvala Republika Hrvatska i da je praktično na taj način povrijedila vanjske granice Europe. Znači, nisu govorili o povredama granica Republike Slovenije, nego je pokušao interpretirati ministar unutarnjih poslova Republike Slovenije da je Hrvatska izazvala incident kojim je povrijedila vanjske granice Europske unije. Ja sam nakon toga odmah intervenirao i objasnio sam o čemu se radilo. Ja mogu reći da je ta intervencija ministra unutarnjih poslova Slovenije naišla na jedno veliko čuđenje svih prisutnih i u kasnijim razgovorima nakon službenog dijela je praktično naišla ta intervencija na čuđenje zbog toga što su smatrali krajnje neprimjerenim takvo postupanje ministra unutarnjih poslova Slovenije kada je očiglednu povredu granične crte htio iskoristiti da na neki način uvede Hrvatsku u sukob sa Europskom unijom. Isto tako je ministar unutarnjih poslova Republike Slovenije tu kazetu sa snimkom tog graničnog incidenta dijelio po Den Haagu stranim veleposlanstvima pokušavajući time dokumentirati da je Hrvatska policija brutalno postupala prema slovenskim državljanima, što je bila teza koju su dugo slovenski mediji i slovenski političari provlačili. Međutim, isto tako smo dobili povratnu informaciju da su svi koji su tu kazetu vidjeli, čak i neki visoki povjerenici Europske komisije rekli da u tom postupanju Hrvatske policije nije bilo nikakve brutalnosti. Da je Hrvatska policija postupila na civiliziran način, na način kako bi postupila bilo koja policija bilo koje europske države. Tako da taj njihov pokušaj nije uspio. Nakon toga se isto događaju incidenti, praktično smo svjedoci svakodnevno da se događaju. Zadnji je bio kada su opet pokušali ući u Hrvatsku, ovaj puta još ozbiljnije u sukob s Europom, interpretirajući da je plovilo Hrvatske ratne mornarice i jedan helikopter povrijedio državni teritorij Republike Slovenije. Međutim, o tome su ih demantirale snimke NATO-a gdje je bilo vidljivo da je i plovilo i helikopter da su bili Ministarstva obrane Republike Hrvatske bili nekoliko milja od crte razgraničenja. Zaključno, nakon prestanka pridržavanja slovenske strane ovoga Kodeksa od 1. svibnja 2004. Hrvatska policija postupa u svakom slučaju kršenja Hrvatske državne granice, bilo na kopnu, bilo na moru, u Savudrijskoj Vali i ubuduće će svaki puta postupati. Ono što je u svemu tome bitno tako isto istaći je da je praktično Savudrijska Vala vrlo uska. Na najširem dijelu, na vanjskim točkama je negdje oko 2,6 nautičkih milja, znači nešto manje od 5 kilometara, tako da je vrlo lako stvoriti dojam nekoga incidenta. I očigledno je, pokušaj slovenske strane da tim prijelazom crte razgraničenja isprovocira postupanje Hrvatske policije. Hrvatska policija i granične službe će, kao što sam rekao, i dalje uvijek postupati, međutim, postupat ćemo suzdržano da ne bi izazvali neke ozbiljnije incidente i da se ne bi našli u situaciji da Hrvatska bude osuđena zaista za nedemokratsko ponašanje. Odnosno, za ponašanje koje prelazi okvire nužnog postupanja u takvim slučajevima. Više neće biti nepostupanja kao što je bilo od rujna 2002. do 1. svibnja 2004. godine. Ali kažem, i ono što je bilo i potvrđeno na tom sastanku ministara unutarnjih poslova i pravosuđa Europske unije, da se od Hrvatske očekuje da zaista postupa po najvišim kriterijima Europske, europskog zakonodavstva, da se suzdržavamo od incidenata, ali ono što se moglo nedvojbeno saznati je da nam nitko ne priječi da postupamo u skladu sa hrvatskim zakonodavstvom i da štitimo i naše interese i da provodimo nadzor nad Hrvatske državne granice na način kako to radimo nekoliko zadnjih mjeseci. Ja još ponovno jedanput evo na kraju ističem, mislim da je to bitno reći da se možda ipak preuveličava ovaj problem kršenja granice. A to prije svega zbog toga se stvara takav dojam zbog te male širine Piranskog zaljeva, odnosno Savudrijske Vale gdje se praktično svako kretanje ribarica, odnosno policijskih plovila može smatrati kao provokacije ili može dovesti do određenih incidenata. I kažem, to stvara jedan dojam možda veće važnosti tih incidenata nego što oni stvarno jesu. Isto tako, Hrvatska policija će postupati i na spornim točkama granice. Danas smo opet dobili obavijesti da se i danas dogodio jedan incident, ovaj puta na kopnenom dijelu granice. Navodno, slovenski mediji već osmišljavaju praktično strategiju kako opet Hrvatsku optužiti za kršenje, ovaj puta, kopnene granice. Tako da to nije tema koja će biti završena, ja ne znam kada. Ali dok god ne budu ove sporne točke utvrđene Hrvatska policija će štititi efikasno Hrvatske granice i na moru i na kopnu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Klub zastupnika SDP-a traži stanku. Izvolite obrazložiti. Potpredsjednica Kluba, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče, mi smo, da, prije nego što je počeo sa izlaganjem državni tajnik tražili da se u ime Kluba zatražimo stanku od 15 minuta. Naime, zbog vašeg obrazloženja o tome na koji način će se raditi danas u Saboru i zbog toga što se ponovno preskače neke točke dnevnog reda. Mi bismo molili, dakle, samo da nam date stanku od 15 minuta. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Zlatko Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče. Iz istog razloga i Klub HSS-a traži stanku. Hvala.
Dobro. Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, eto vidljivo da je ponovno na djelu grubo ignoriranje jedne životne teme kao što je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama. I to na način ...
Je li tražite ...
... stalno isto ...
Je li tražite stanku? O tome nećemo sada raspravljati. Je li tražite stanku?
Stanku tražite.
To onda recite.
Ali trebam obrazložiti zašto.
Da, ali počeli ste sa nečim drugim. Tonči Tadić, u ime Kluba HSP-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, mi također tražimo stanku od 15 minuta, ali ne iz ovih proceduralnih razloga, nego radi ovoga. Zato što je potpredsjednik talijanske Vlade izjavio za slobodnu da su Dalmacija, Rijeka i Istra oduvijek Talijanske zemlje [[Upadica: Tako je.]] Ja mislim da za tako nešto moramo dobiti očitovanje ministra vanjskih poslova [[Upadica: I predsjednika Vlade.]] I tražimo stanku zato.
Izvoli.
Pridružujem se prijedlogu klubova za stanku i evo, tražimo i mi 10 minuta.
I poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
U ime Kluba HNS-a, PGS-a također tražim stanku od 15 minuta, upravo radi konzultacije o danas utvrđenom ili predloženom dnevnom redu.
Dobro. I određujem stanku u trajanju od 15 minuta. Nastavljamo u 10 i 15. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom nakon stanke. U ime Kluba SDP-a predsjednik Kluba poštovani zastupnik Ivica Račan izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. U ime Kluba SDP-a izražvam kako protest tako i žaljenje zbog odnosa u ovom Hrvatskom saboru. Prema nekim važnim temama za život građana Hrvatske. Dakako, protestiram prije svega zbog odnosa prema raspravi u ovom Saboru jednog važnog dokumenta, riječ je o Memorandumu o ekonomskoj i financijskoj politici koju je vlada potpisala još, usvojila 13. srpnja ove godine koji je raspravljen i prihvaćen od MMF-a 4. kolovoza ove godine, a mi o tome još nismo stigli voljom vodstva i Hrvatske Vlade vodstva Sabora i Hrvatske vlade raspravljati u Hrvatskom saboru. Dakle, evo skoro tri mjeseca ova tema ne može doći na dnevni red iako je još tamo 2002 godine Hrvatski sabor obvezao Hrvatsku vladu da ne može potpisivati stand by aranžman, da ne može slati Memorandum o ekonomskoj financijskoj politici bez rasprave u Hrvatskom saboru. Obveza koju je Vlada dobila od Hrvatskog sabora na ovaj način se ignorira. Kada je riječ o marginalizaciji Hrvatskog sabora onda se Hrvatski sabor najefikasnije marginalizira voljom većine i vodstva Hrvatskog sabora a ne nečim drugim. Evo i danas ova tema se gura na marginu, o njoj ćemo raspravljati vjerojatno navečer jer tema nije, to je sada jasno ugodna HDZ-u i Hrvatskoj vladi. Mi izražvamo protest zbog takovog odnosa tim više što mislimo da upravo ovim dokumentom Hrvatska vlada pokazuje još jedamputa da nema razvojni koncept ili da ne zna u korist razvoja rješavati tekuće probleme, a zato i postoji kao i svaka Vlada. Mislimo da je vrlo važno kada smo već dobili ovakav dokument sa sklapanjem Sporazuma sa MMF-om da je vrlo važno vidjeti što u tom dokumentu piše i kakav život očekuje građane Hrvatske idućih nekoliko godina. Bez obzira što se ova tema gura na marginu mi ćemo u raspravi argumentirano dokazati da na osnovu ovog dokumenta i preuzetih obveza građani Hrvatske idućih nekoliko godina ne čeka bolji život. To je jedino što mogu sada u protestirajući u ime Kluba SDP-a reći a argumentirano ćemo ovo što sam rekao objasniti i nastupiti u raspravi koja će biti makar večeras i navečer. Mislimo da na ovaj način Hrvatski sabor ne vrši svoju Ustavnu funkciju. Nije mjesto na kojemu se na adekvatan način raspravljaju najvažnije teme od vitalnog značaja za Hrvatsku i život građana Hrvatske.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Zlatko Tomčić.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Mislim da je u ovom Saboru postalo bespredmetno govoriti o načinu kako se manipulira točkama dnevnog reda, kako se manipulira redoslijedom dnevnog reda, kako se izbjegava da se pred očima Hrvatske javnosti o ozbiljnim temama na ozbiljan način raspravlja. Zato ću ponoviti samo neka temeljna stajališta Kluba HSS-a Ovaj aranžman o kojem ćemo vjerojatno pod okriljem mraka bez kamera i daleko od očiju javnosti raspravljati je sklopljen unatoč javnim obećanjima danas vladajuće stranke HDZ-a da oni aranžman nikad ne bi potpisali. To su njihova predizborna obećanja. Taj aranžman je sklopljen unatoč izričitoj zabrani ovoga Sabora. Dakle, Vlada nije imala pravo potpisati ovaj aranžman prije nego što je upoznala Hrvatski sabor i prije nego što bi dobila odobrenje od Hrvatskog sabora. Dakako da se ovoga momenta postavljaj vrlo ozbiljnije pitanje, kako iz te situacije u kojoj Vlada ne poštuje odluke Visokog doma Hrvatskog sabora, koje po svojoj ustavnoj ulozi ima kontrolnu funkciju nad Vladom kako se uopće u toj situaciji postaviti, je li to razlog za interpelaciju, za traženje ostavke vlade ili je to razlog za ozbiljne političke, mirne razgovore kako bi se omogućilo da se svaki dio vlasti ponaša krajnje ozbiljno u skladu sa svojim Ustavnim ovlastima. Upravo radi toga ovo izbjegavanje rasprave o Memorandumu sa Međunarodnim monetarnim fondom naprosto se odvija po onoj poznatoj narodnoj uzrečici "Bježi od toga kao vrag od tamjana". Pa čemu? Zar Hrvatska javnost nema pravo znati što je to Hrvatska vlada učinila unatoč zabrani Hrvatskog sabora? Kakve to ekonomske politike predviđa ovaj Memorandum, da li su to ekonomske politike koje će ovoj državi i ovom narodu omogućiti razvoj i napredak ili su to ekonomske politike koje će petrificirati niske razvojne stope na duže vrijeme? Pa normalno je da i mi znamo što piše u memorandumu da je javna potrošnja prevelika. Sve će se Vlade još godinama boriti sa prevelikom javnom potrošnjom, borila se i prethodna Vlada i ova Vlada se mora boriti i ova Vlada mora imati primarnu zadaću smanjiti javnu potrošnju. Druga stvar na koju inzistira međunarodni monetarni fond je prevelika zaduženost. O prevelikom zaduženosti možemo govoriti na različite načine, Hrvatska nema razvoja bez zaduženosti ali Hrvatska mora imati snage reći tko se zadužuje. Država nije prezadužena. Postavlja se pitanje da li ovakvim tretmanom Hrvatskog sabora izbjegavanje rasprave u Hrvatskom saboru o ovom memorandumu nije li to na mala vrata davanje određenih zakonodavnih ovlasti Međunarodnom monetarnom fondu u sferi ekonomske politike, meni to zapravo miriši na to. U ovom memorandumu nema pravih ekonomskih politika, nema razvojnih politika, ovo je monetaristička politika koju je Hrvatska vlada prihvatila i zato sam u ime Kluba slobodan ustvrditi, na bazi ovakvih monetarističkih ekonomskih politika a ne razvojnih koje su potrebne Hrvatskoj, na bazi razvojnih stopa koje se limitiraju na 3,5 4% i na bazi fiksnog tečaja kune Hrvatska nema šanse riješiti svoj temeljni ekonomski problem pitanje visoke stope nezaposlenosti i brzu prilagodbu svog gospodarstva standardima Europske unije. Realisti bi rekli ovaj aranžman je štetan, pesimisti bi rekli da Hrvatska sa ovakvim aranžmanom srlja u gospodarski kaos a optimisti bi mogli reći još uvijek imamo vremena ako spustimo loptu na zemlju. Ja ću pokušati biti opstimista i apelirati na sve, pokušajmo spustiti loptu na zemlju, razmotrimo upravo u ovom domu gdje je mjesto kakvu će ekonomsku politiku voditi Hrvatska, ova koja je potpisana o aranžmanu sa MMF-om je štetna za Republiku Hrvatsku. Hvala vam lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa što reći, nego da je ponovo na dijelu, ja ću isključivo govoriti o Zakonu o sigurnosti prometa na cestama, znači IDS-ovom prijedlogu, znači ponovo je na djelu jedno grubo ingoriranje jedne životne teme i to na način da ovom prilikom odbori ne odrađuju svoj posao. Međutim, želim reći i to da ovaj zakon o 0,0 promila tangira 2 milijuna hrvatskih građana. Naime, 2 milijuna hrvatskih građana ima vozačku dozvolu, što će reći da teoretski 2 milijuna hrvatskih građana može doći u situaciji da nešto popiju i da zbog toga jasno budu kažnjeni, i to ne gospodo bilo kojim kaznama, nego izuzetno visoki od 0,1 promil do 0,5 kaznom od 500 kuna do 1500, od 0,5 do 1,5 promila kaznom od dvije tisuće do 15 tisuća kuna i oni koji popiju od više 1,5 promila kaznom od 3 tisuće do 15 tisuća kuna. To su gospodo neusporedivo veće kazne, nego u jednoj Njemačkoj. Jasno u jednoj Njemačkoj su i plaće veće barem pretpostavljam. Međutim, u jednoj Njemačkoj se i tolerira ljudima da mogu nešto popiti, a potom nastaviti i voziti, odnosno da imaju alkohol u krvi do 0,5 promila, to tolerira jedna Italija, to tolerira Španjolska, Austrija, Francuska, a u nekim zemljama kao što svi znamo tolerira se i 0,5 promila. E sada se postavlja i pitanje kada je ovaj zakonski prijedlog posrijedi, zašto se izbjegava rasprava? Da li mi zbog eto te nove nastale apsurdne situacije imamo manje smrtnih slučajeva? Pretpostavljam da nemamo. A ako imamo, osnovni razlog tome je što imamo 200 kilometara novih autoputeva. Ono što smo mi tim zakonskim prijedlogom uspjeli, uspjeli smo samo povećati za 50% ubiranji kazni sa 8 milijuna kuna u istom periodu prošle godine, ove godine od 20. 8. do 20.9. ubrali smo negdje oko 12 milijuna kuna. Međutim, s druge strane nitko u ovoj državi ne zna koliko smo zbog tih normi izgubili prihoda u proračunu, kako zbog gubitka vinara, gubitka trošarina, ugostitelja, PDV-a itd. Tvrdimo u Klubu IDS-a da je proračun na gubitku kao što su na gubitku i svi normalni građani ove države. Konačno, Europska unija i preporučuje 0,5 promila za vozače, a 0,2% zašto ne bi i oni popili nešto za profesionalce i mlade vozače. To bi znači bilo nešto normalno. E sad se postavlja onda pitanje, zašto se osporava ova rasprava već toliko vremena, zašto se bojkotira javnost, zašto se ingorira jedna zakonska inicijativa i tome slično. Jednostavno gospodo to nije normalno. IDS pozdravlja informaciju predstavnika MUP-a. Bilo bi dobro, držimo da se o toj informaciji otvori rasprava. Bilo bi dobro da se raspravljamo i o ovim Finijevim estapadama nostalgije. No, ono što je NOB postigao 43. ili 45. ne može se mijenjati u ujedinjenoj Europi, a toga je svjestan i Finy. i za kraj ovo izbjegavanje rasprava o MMF-u. To je isto tako vidimo na tragu izbjegavanja rasprave o IDS-ovoj zakonskoj inicijativi o povratu duga penzionerima, ili izbjegavanje rasprave o sigurnosti prometa na cestama. Međutim, ima lijeka da ako provedemo onaj dogovor proširenog predsjedništva Sabora sa Hrvatskom radio-televizijom da se prijenos te rasprave odvija dok rasprava ide i na taj način bi vjerojatno mogli zadovoljiti sve predlagače s jedne strane, odnosno građane s druge strane. Ovi zakonski prijedlozi gospodo tangiraju gotovo sve građane Republike Hrvatske i doista politički nije oportuno njih ignorirati. Bojim se da će, da se od toga ne može profitirati, barem se nadam.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Potpredsjednik Talijanske vlade, gospodin Genfranco Fin, izjavio je danas za Slobodnu Dalmaciju sljedeće, evo neka svi fino vide. Dalmacija, Rijeka i Istra oduvijek su talijanske zemlje kaže dalje signor Finy, od sina jednog Talijana iz Rijeke sam naučio da su ti krajevi bili i jesu oduvijek talijanski. Ali ne zato što smo mi u nekom povijesnom trenutku poslali našu vojsku i naše Talijane. Ovo je nečuvena i neprihvatljiva izjava. Slobodan sam u ime Kluba HSP-a reći da su jučer Picula, a danas Žužul izjavili stotinu puta benigniju stvar da bi reakcije Italije bile nevjerojatne jake. Klub HSP-a zato traži od Ministarstva vanjskih poslova da povuče naše veleposlanike u Italiji na konzultacije u Zagreb. To je minimum što treba napraviti u ovom trenutku. Drugo, tražimo od predsjednika Hrvatske vlade da Saboru podnese izvješće o ovoj izjavi. Treće, tražimo da se Bruxelles uputi prosvjedna nota, jer je ovo oživljavanje agresivne politike Italije prema Hrvatskoj. To nije rekao bilo tko, to je rekao potpredsjednik Talijanske vlade dame i gospodo. Četvrto, potsjećamo svih da nama već mjesecima u klub pristižu pisma oštećenja talijanskih koncetracionih logora da se pokrene njihovo pitanje prema Italiji, i mi ćemo to definitivno učiniti i od tih svih pisama i zahtjeva žrtava Talijanski konclogora ćemo nastojati formirati jedan dokumentacijski centar. Gospodin Finy je postao potpredsjednik Talijanske vlade kao predsjednik "neofašističke alance nacionale", ali i od njega je to ipak previše. Ovo nije eksces dame i gospodo, ovo je nastavak i dizanje na višu razinu dosadašnjih izjava talijanskog veleposlanika gospodina Aleksandra Grafinija o Hrvatskoj i u vezi primjene gospodarskog pojasa i u vezi Esula, ali se to sve skupa dame i gospodo toleriralo. Hrvatska je odustala od primjene ekološko ribolovne zone do daljnjega. A jednako tako smo pristali otvorit raspravu o imovini Esula i de facto otvoriti raspravu o probijanju Osimskih sporazuma. To je činjenica. Mi moramo ovako reagirati, jer kako ćemo sutra reagirati ako recimo ministar vanjskih poslova Srbije gospodin Vuk Drašković izjavi i ustvrdi da su Slavonija, Banovina, Dalmacija, Zadar, Split, Dubrovnik, Osijek, Vinkovci, Vukovar zapravo srpske zemlje. Naravno moramo ovako reagirati, jer ćemo ovako reagirati na svaku drugu sličnu provokaciju. Zato ponavljam, Klub HSP-a traži od Ministarstva vanjskih poslova da povuče našeg veleposlanika u Italiji na konzultacije u Zagreb i da ministar i predsjednik Vlade podnesu puno izvješće ovom Saboru i da ovom ekscesu izvijesti Bruxelles. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a PGS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! U ovom zasjedanju Sabora po treći put nažalost moramo raspravljati o temi poštivanja utvrđenog dnevnog reda. Predsjednik Sabora odgovoran je da postoje i da se stvore uvjeti da se utvrđeni dnevni red poštuje i onda kada za pojedine točke dnevnog reda su nužni stavovi ili mišljenja radnih tijela Sabora. I ovaj put smo u situaciji da se dnevni red ne poštuje zbog toga što jedno ili dvoje radno tijelo nije na vrijeme utvrdilo svoje stavove o točci koja je na dnevnom redu već mjesec dana. Za danas ili jučer gospodine predsjedniče najavili ste nastavak sjednice predsjedništva Sabora sa predsjednicima klubova na kojima smo se morali na jedan dogovorni način riješiti ove probleme koji nas prate od početka ovog zasjedanja. Vladajuća koalicija ima većinu i možete izglasati dnevni red kakav god želite, ali ono što od vas tražimo da taj dnevni red jednom utvrđen poštujete do kraja zasjedanja, ništa drugo. Tri puta sam do sada molio i tražio u ime kluba da ovaj famozni pročišćeni dnevni red klubovi dobivaju barem dan ranije, ne zbog protokolarnih nadmetanja nego zato da se znamo pripremati za točke dnevnog reda s obzirom na to da nikada ujutro kad ulazimo u ovu dvoranu nismo sigurni o čemu će se taj dan raspravljati. Zašto se rasprava o MMF-om aranžmanu ili hrvatskog aranžmana sa MMF-om pokuša sakriti od javnosti. Da li zbog neizvjesnosti državnih investicija, da li zbog smanjenja subvencija poduzećima i poljoprivredi, da li zbog daljnjih restrikcija u zdravstvu posebice bolnicama u kojima se Hrvatska u njemu obavezala, da li zbog ubrzane privatizacije, restrikcija koju on predviđa a ne rasta proizvodnje, razvoja i izvoza. Pitam se i zašto Hrvatska sa MMF-om pregovara u Washingtonu a ne u Hrvatskoj. Neki kažu da je to posljedica kolonijalnog odnosa, neki misle da je to bježanje od domaćih neugodnih problema a ja se pitam nije li jedan razlog i u deviznim dnevnicama. S obzirom da ovu temu ne želimo otvoriti u Hrvatskom saboru mjesec dana uzastopno postaje očito samo jedno. Očito je da Međunarodni monterani fond ne daje suglasnost za izvršenje jamstvene kartice. Hvala.
U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Hrvatska demokratska zajednica podupire predsjednika Sabora u njegovu pravu koje proističe iz poslovnika da predlaže i izmjene u redosljedu u dnevnom redu. Hrvatska demokratska zajednica će sudjelovati u raspravi o točki dnevnog reda zbog kojih su kolege zatražili pauzu, dati tu svoj doprinos pred hrvatskom javnošću u onoj mjeri koliko hrvatska javnost bude zainteresirana jer ne postoje samo elektronski mediji, postoje također i pisani mediji zbog čega mi stalno govorimo da trebamo govoriti pred televizijom kao da javnost nije osigurana sudjelovanjem predstavnika medija u Saboru. Kada se raspravljalo na inicijativu DC-a 2002. godine o aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom onda je rasprava trajala do duboko u noć do ponoći a započela je prema stenogramu u 17 sati 36 minuta. Mi ćemo sada dva sata ranije početi, to je jedan veliki pomak u tom pogledu. Dakle, ništa se ne događa alarmantno premda se želi dramatizirati situacija oko toga. Hrvatska javnost će čuti. Hrvatska javnost će također doznati da je i onaj od 2002. sporazum bio izmijenjen 4.7., dakle u ljeto i to u jako velikom opsegu pa nitko nije tražio zbog toga ili ako su tražili nisu uspjeli sjednicu Hrvatskog sabora. Istina je da postoji zaključak Sabora i istina je da su zadnji razgovori pred potpisivanje i prihvaćanje od strane Međunarodnog monetarnog fonda bili završeni 27. i 28. srpnja kad Sabor nije bio u zasjedanju i kada se zbog niza razloga o čemu ćemo se u raspravi argumentirano izjasniti u ime kluba trebalo zaključiti a vidjet ćemo i razloge, vidjet ćemo i onu milijardu i 600 milijuna kuna koji su već tada bili poznati da su probijeni u Hrvatskom saboru. Zbog čega je to morala biti intervencija u sedmom mjesecu? Dakle, ako apstrahiramo nekakvu potrebu da samo zbog formalnih razloga otvorimo raspravu otvorit ćemo je sadržajno, otvorit ćemo je argumentirano i budite uvjereni da će u toj raspravi Hrvatska demokratska zajednica sudjelovati i argumentirano iznositi činjenice u svezi sa zaključivanjem stand by aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, 7. rujna kada sam slao poziv zastupnicima i zastupnicama za ovu sjednicu Hrvatskog sabora zakazanu za 15. rujna sam uvrstio u dnevni red na poticaj Kluba zastupnika SDP-a koji je došao 1. rujna i na poticaj Kluba zastupnika HSP-a koji je došao 2. rujna i temu Rasprava o Memorandumu o ekonomskoj i financijskoj politici odnosno aranžmanu sa MMF-om. To je dakle uvršteno u dnevni red. Taj dnevni red je utvrđen 15. rujna i ta točka je uvrštena u dnevni red. Napominjem da kada je 30. siječnja 2002. godine 57 zastupnika Sabora poduprlo inicijativu Kluba zastupnika DC-a da se otvori rasprava o aranžmanu sa MMF-om koji je tadašnja Vlada potpisala 2001. godine ta tema došla na dnevni red 19. ožujka nakon 30. siječnja kada je podnijeta i kada je trebala biti po članku 204. Poslovnika ako to zatraži 1/3 zastupnika odmah uvrštena u dnevni red. Ona je došla na dnevni red i raspravljana je 19. ožujka 2002. godine kada je Hrvatski sabor donio i one zaključke o kojima je bilo ovdje riječi. Tu raspravu smo pripremali, i ta rasprava koja je bila i 19. ožujka počela je u 17,36 iako su tad apredstavnici klubova oporbenih inzistirali i tražili da se rasprava održi sljedeći dan ujutro isto tako i danas samo sa obrnutim predznakom. Vijeće HRTa je donjelo odluku kada će i u kojim terminima izravno prenositi prijenose zasijedanja Hrvatskog sabora. Prigovor koji je predsjedništvo Hrvatskog sabora uputilo ocjenjeno je u javnosti kao pritisak. Mi nismi ništa drugo nego smo sugerirali, jer je u djelokrugu i ovlasti Vijeća HRTa da ono provodi i politiku u tom dijelu u kojem će utvrđivati kada će se i u kojem terminu izravno prenositi sjednice Hrvatskoga sabora. Što se tiče promjena dnevnog reda, promjena redosljeda utvrđenog dnevnog reda, notorna je činjenica d ačlanak 205. daje ovlasti i pravo predsjedniku Hrvatskog sabora ili predsjedavajućem da utvrđeni redosljed dnevnog reda mijenja ako nema izvješća nadležnoga radnoga tijela, ako nena predlagatelja ili ako nema predstavnika Vlade neovisno o tome dali je vlada predlagatelj ili ne. Dnevni red sjednice se utvrđuje, predsjednik SAbora i potpredsjednici oni koji predsjedavaju ima ove ovlasti koje proistječu iz poslovnika. Ne radi se o nikakvom izbjegavanju rasprave, raspravaće se provesti. I danas Odbor za financnije i proračun treba u pola dva imati ovu temu na dnevnom redu. Zastupnici su i zasatupnice izvrsno upoznati sa svim elementima. U pogledu ovoga prijedloga inicijative kluba zastupnika HSPa vezano za izjave potpredsjednika talijanske vlade jasno da i Hrvatski sabor smatra neprihvatljivim bilo kakve teritorijalne pretenzije prema Republici Hrvatskoj. Ali predlažem da o tome se sastane vanjsko politički Odbor, i zauzme svoje stajalište. Uzimajući u obzir integralni tekst intervjua koji je Fini potpredsjdnik talinske vlade dao Slobodnoj Dalamciji. I da po tome izvjesti Sabor. A mislim da naša je preporuka reagiranju odgovarajućem ministarstva vanjskih poslova i ministra vanjskih poslova na ove očito, neprihvatljive, iredenstičke pretenizcije koje proistječu iz toga nostalgičnoga pledoajea u intervju Slobodnoj Dalmaciji potpredsjednika talijanske vlade. Dakle molim predsjednika vanjskopolitičkoga odbora da sazove tijekom današnjeg dana sjednicu Odbora. I da raspravi te neprihvatljive i neistinite konstrukcije i teze potpredsjednika talijanske vlade. Hvala lijepo. Klub HSP-a, zastupnik Miroslav Rožić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Zapravo javljam se u ime tri kluba pa se nadam da će moć obrazložit svoje javljanje za riječ i jedan od tih klubova je i SDP i HSS. I Klub HSS-a. Mi smo, gospodine predsjedniče, prema, temeljem članka 204. stavak 3. Poslovnika Hrvatskog sabora prikupili potrebne 1/3 potpisa zastupnika da se, da uvrstite na dnevni red prijedlog točke dnevnog reda Izvješće Vlade o poduzetim mjerama i aktivnostima u svezi sa izjavom potpredsjednika talijanske Vlade kojim je izražena pretenzija Republike Italije prema dijelovima Hrvatskog državnog teritorija. Obzirom da temeljem članka 204. stavak 3. morate to uvrstiti na dnevni red kao predsjednik Sabora, dopustite da vam to predam i da nas izvijestite kada će to bit na dnevnom redu.
Gospodine zastupniče, točno je da prema članku 204. stavak 3. Poslovnika je predsjednik Sabora dužan predložiti, dužan predložiti, ne da mora, nego je dužan predložiti dopunu dnevnog reda kad to traži tijekom sjednice u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika Sabora. Vaš prijedlog dopune dnevnoga reda u ime ova 3 kluba ima 51 zastupnik i to je 1/3 ukupnog broja zastupnika. I ja sam primivši to, iako se to ne predaje meni na sjednici na ovaj način, dužan predložiti dopunu dnevnog reda sa ovom točkom koju je 51 zastupnika, odnosno 1/3 predložila. Klub zastupnika HDZ-a, Luka Bebić, predsjednik ...
U ime Kluba zastupnika HDZ-a molim stanku od 15 minuta da ovaj prijedlog na Klubu zastupnika možemo raspraviti i odrediti se u vezi s ovim Prijedlogom.
Zastupnik Kajin u ime Kluba IDS-a.
Pa ja bi se vratio na dnevni red, gospodine predsjedniče. Sasvim je logično da su ove dvije točke spojene zajedno, kao što bi bilo logično da Izvješće o mirovinskim tržištima i o radu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje raspravljamo pod jednom točkom. Međutim, pošto se radi o dvjema temama, mi predlažemo da za klubove kao što je dobar stari običaj ovoga Parlamenta vrijeme bude nešto duže.
To je jedna točka.
Nije jedna točka, to su dvije.
Klub zastupnika HSLS-a i DC-a.
Ja, gospodine predsjedniče, također tražim stanku od 15 minuta u ime Kluba DC-a i HSLS-a.
U 11 i 15 nastavljamo. Nastavljamo sa sjednicom. Molim predsjednika Kluba HDZ-a gospodina Luku Bebića da izvijesti o stajalištu Kluba prema ovom prijedlogu.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice je raspravio o ovom prijedlogu koji je iznio u ime 51 zastupnika gospodin Rožić. I mi nećemo glasovati za taj prijedlog, jer je jučer kad je iznesen na sjednici Sabora ovaj problem odredio se najprije predsjednika Sabora izjavom koji je dao ovdje u sabornici. Odredio se ministar vanjskih poslova i njegov zamjenik. Odredio se predsjednik Hrvatske vlade i odredio se Odbor za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora koji je zaključio nakon rasprave o ovom problemu izjave potpredsjednika Talijanske vlade da treba uz potporu Vladi i izjavama koje su bile da treba sačekati nekoliko dana razvoj situacije i onda vidjeti što dalje. Za to su glasali i neki zastupnici koji sad predlažu uvrštavanje ove točke u dnevni red. Zbog svega toga što sam iznio mislim da nema razloga da se ova točka uvrštava u dnevni red, budući da su svi relevantni čimbenici i čelnici Hrvatske države se trenutno odredili o ovom ekscesu da tako kažem, o ovoj izjavi potpredsjednika Hrvatske vlade i da za sada nema potrebe rasprave o tom pitanju u Hrvatskom saboru. Ako se okolnosti promjene, onda ćemo naravno razmotriti ponovo eventualne prijedloge stim u vezi. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Gospodine predsjedniče. 51 zastupnik nije tražio da se bilo tko određuje prema bilo čemu, o čemu je govorio gospodin Luka Bebić, nego smo tražili da izvješće Vlade o poduzetim mjerama i aktivnostima u svezi s tim, o kojima mi nemamo nikakvog pojma. A ispravak netočnog navoda je taj, da je doista točno da su se i predsjednik Sabora i predsjednik Vlade odredili prema tome, ali su se odredili posve oprećno. Prema tome, ovaj naš zahtjev je na liniji onoga što je predsjednik Sabora se jučer odredio govoreći o Talijanskoj iredenti. A ono što je predsjednik Vlade se odredio je posve nešto drugo. i zato mi tražimo raspravu.
Hvala. Klub zastupnika HSLS-a DC-a poštovani zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Stav Kluba DC-a HSLS-a je da se ova točka ne stavlja na dnevni red Sabora, iz nekog razloga koji je već rekao gospodin Bebić, da je Hrvatska vlada, Ministarstvo vanjskih poslova su se već o tome odredili i smatramo da ne treba Hrvatski sabor preuzimati … Vlade i ostalih nadležnih tijela i trebamo imati povjerenja onoga što radi izvršna vlast. A drugo, isto zbog toga smo što, čini mi se ovakvo stavljanje točaka na dnevni red pomalo pogrijava negativnu atmosferu u društvu, danas imate u novinama izvješće kako je katastrofično stanje u Hrvatskoj vojsci. Jučer nas napadaju Talijani. Molim lijepo. Čemu sve to vodi? To je naš stav da se o tome danas ne raspravlja.
Ispravak netočnog navoda zastupnik Miroslav Rožić, izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege Piplovića koji tvrdi da Hrvatski sabor preuzima prerogative Vlade. Doista ne znam iz kojeg je Ustava to uspio izvući. Jer se radi zapravo o tome da prema Ustavu Vlada odgovara Hrvatskom saboru, a ne obrnuto. Hvala lijepo.
Hvala. Molim kvorum. Ne može. 96 zastupnika je u dvorani. Gospodin Luka Bebić.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] glasovanje ovaj prijedlog molim da to bude ručno.
Hvala. U skladu sa člankom 204. stavak 3. Poslovnika ja sam dužan predložiti dopunu dnevnog reda kad to zatraži tijekom sjednice u pisanom obliku jedna trećina broja zastupnika. Jedna trećina broja zastupnika je zatražila dopunu dnevnog reda, predložila i ja sam dužan predložiti dopunu dnevnog reda. Dajem na glasovanje, tko je za ovu dopunu dnevnog reda? Nema više. Dajem na glasovanje, tko je za dopunu ovog dnevnog reda? Ne možete više. Tko je za ovu dopunu dnevnog reda? Dajem na glasovanje. Kvorum sam iznio. Kvorum sam malo prije pročitao i tražio ga i to. Pojedinačno glasovanje tražite. … [[Upadica iz klupe, ne čuje se]] Hvala lijepa. Uistinu značajan doprinos. Idemo na pojedinačno glasovanje. Molim pomoćnicu tajnicu da proziva zastupnike.
Jene Adam.
Protiv sam svakog radikalizma. Protiv.
Bez komentara molim vas i objašnjenja zašto je tko i za i protiv. Gospodine Rožić izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče što ste sami intervenirali, ali doista mislim da ovo zaslužuje i opomenu da se ovaj naš zahtjev naziva radikalizmom.
Hvala lijepa, ja sam reagirao.
Đurđa Adlešić - , Irena Ahel - protiv, Zdenko Antešić - , Ingrid Antičević-Marinović - za, Željka Antunović - , Franjo Arapović - protiv, Mato Arlović - za, Zdenka Babić-Petričević - protiv, Stjepan Bačić - , Ivan Bagarić - protiv, Marija Bajt - , Ivo Banac - , Luka Bebić - , Marijan Bekavac - protiv, Snježana Biga-Friganović - , Danira Bilić - protiv, Jure Bitunjac - protiv, Florijan Boras - , Dražen Bošnjaković - , Ljubica Brdarić - za, Mirjana Brnadić - protiv, Kajo Bučan - protiv, Perica Bukić - , Karmela Caparin - , Mato Crkvenac - , Radimir Čačić - , Ivan Čehok - , Lino Červar - , Lucija Čikeš - , Zdenka Čuhnil - , Tomislav Čuljak - protiv, Krešimir Čosić - protiv, Miljenko Dorić - , Valter Drandić - za, Ivan Drmić - , Josip Đakić - protiv, Anto Đapić - za, Srećko Ferenčak - , Mirko Filipović - za, Stjepan Fiolić - protiv, Katarina Fuček - protiv, Ratko Gajica - , Mato Gavran - , Branimir Glavaš - protiv, Željko Ledinski - , Vilim Herman - , Silvano Hrelja - , Nikola Ivaniš - , Rade Ivas - , Gordan Jandroković - protiv, Ivan Jarnjak - , Vlado Jelkovac - protiv, Ivo Josipović - , Vlado Jukić - za, Ljubo Jurčić - za, Marin Jurjević - za, Damir Kajin - za, Antun Kapraljević - , Ivica Klem - protiv, Ivan Kolar - , Miroslav Korenika - , Alenka Košiša Čičin-Šain - , Pero Kovačević - za, Zlatko Kramarić - , Željko Krapljan - protiv, Vladimir Kurečić - protiv, Željko Kurtov - za, Ljubica Lalić - , Josip Leko - , Ruža Lelić - protiv, Dragutin Lesar - , Slaven Letica - , Slavko Linić - za, Ivan Lončar - , Šime Lučin - za, Marija Lugarić - , Nevenka Majdenić - protiv, Nikola Mak - protiv, Jakša Marasović - , Ante Markov - za, Krunoslav Markovinović - protiv, Jagoda Martić - za, Jagoda Majska-Martinčević - , Frano Matušić - , Milan Meden - protiv, Darko Milinović - protiv, Neven Mimica - za, Petar Mlinarić - protiv, Zvonimir Mršić - za, Željko Nenadić - , Živko Nenadić - protiv, Milanka Opačić - , Ivica Pančić - za, Božidar Pankretić - , Branimir Pasecky - protiv, Jelena Pavičić-Vukičević - za, Željko Pavlic - za, Željko Pecek - za, Biserka Perman - za, Anton Peruško - za, Dorotea Pešić-Bukovac - za, Tonino Picula - , Frano Piplović - protiv, Velimir Pleša - protiv, Vladimir Pleško - protiv, Valter Poropat - za, Drago Prgomet - , Šime Prtenjača - , Dragutin Pukleš - , Zvonimir Puljić - protiv, Milorad Pupovac - , Vesna Pusić - za, Ivica Račan - , Furio Radin - protiv, Jozo Radoš - za, Niko Rebić - protiv, Luka Roić - za, Ivanka Roksandić - protiv, Miroslav Rožić - za, Petar Selem - , Damir Sesvečan - , Gordana Sobol - za, Zdravko Sočković - protiv, Nikola Sopčić - protiv, Vojislav Stanimirović - , Nenad Stazić - za, Ivana Sučec-Trakoštanec - , Josip Sudec - , Vladimir Šeks - protiv, Marko Širac - protiv, Vladimir Šišljagić - protiv, Vesna Škulić - za, Božica Šolić - protiv, Damir Špančić - , Mato Štimac - , Tonči Tadić - , Šemso Tanković - , Ruža Tomašić - za, Zlatko Tomčić - za, Emil Tomljanović - protiv, Jozo Topić - , Pejo Trgovčević - , Marko Turić - protiv, Davorko Vidović - za, Josip Vresk - , Ivan Vučić - protiv, Antun Vujić - za, Vice Vukov - , Nikola Vuljanić - za, Dragica Zgrebec - za, Mario Zubović - protiv. Đurđa Adlešić - , Zdenko Antešić - , Željka Antunović - za, Stjepan Bačić - , Ivo Banac - , Snježana Biga-Friganović - , Perica Bukić - , Radimir Čačić - , Ivan Čehok - , Lino Červar - , Zdenka Čuhnil - , Miljenko Dorić - , Ivan Drmić - , Srećko Ferenčak - , Mato Gavran - za, Vilim Herman, Silvano Hrelja, Nikola Ivaniš, Rade Ivas, Antun Kapraljević, Ivan Kolar, Miroslav Korenika. Alenka Košiša Čičin Šain, Jisip Leko, Slaven Letica, Ivan Lončar – suzdržan, Jakša Marasović, Frano Matušić, Željko Nenadić, Tonino Picula, Drago Prgomet, Milorad Pupovac, Ivica Račan, Ivana Sučec Trakoštanec, DAmir Špančić, MatoŠtimac, Tonči Tadić, Šemso Tanković, Jozo Topić, Vice Vukov.
Rezultat je sljedeći. Jedan suzdržan, 53 za uvrštenje i 62 protiv uvršetanja. Dakle dopuna dnevnog reda u skladu sa ovim rezultatom glasovanja nije izvršena. Predsjednik Kluba HDZ-a, poštovani zastupnik Luka Bebić, izvolite.
Molim da se odobri stanka od 10 minuta zbog konzultacija u Klubu oko ove posljednje točke dnevnog reda. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ova koja treba doći, izbori i imenovanja. Hvala lijepo. Stanka 10 minuta. Nastavljamo sa sjednicom. Molim predsjednika Kluba HDZ-a poštovanog zastupnika Luku Bebića da obrazloži razloge za sjednicu Kluba.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Tražio sam sjednicu Kluba, kratku konzultaciju u svezi posljednje točke dnevnog reda o prijedloga za izbor i imenovanja i nakon što smo dobili tu naravno, naravno dobili smo i uputu oko toga kako glasovati. Hvala lijepo.
Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade. Držim izriješnim čitati cijelu proceduru postavljanja zastupničkih pitanja, jer to i zastupnici svi i zastupnici izvrsno znaju kao i Vlada. Pa predlažem da prijeđemo odmah na postavljanje zastupničkih pitanja. Prvi, poštovani zastupnik Ratko Gajica, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću postaviti pitanje, mislio sam ministru mora, turizma, prometa i razvitka, ali postavit ću pomoćniku koji je tu na temu vodovodi i vodoopskrba na području općine Kistanje i Skradinsko zaleđe. Ja samo dajem neke činjenice na početku. Vodovod je u funkciji, ali nema vode. Njegov kapacitet je tri do četiri puta veći, nego što je potrošnja sada. Prije dvije, tri godine napravljena je rekonstrukcija na tri četvrtine trase i obnovljene su dvije pumpe i zato je potrošeno dosta novaca donacijskih pretpostavljam i proračunskih. U Kistanjama imate 300 vodomjera koji jednu godinu čekaju ugradnju. Vodovod Šibenik neće surađivati na tom pitanju, iako proračun mu daje ove godine 15 milijuna kuna. Moje je pitanje, hoće li od proljeća ljudi tamo imati vodu, jer ne vidim razloga i to trajno, zašto to ne bi bilo?
Hvala lijepo. Pitanje ste uputili? Državni tajnik u Ministarstvu, Branko Bačić, izvolite.
Predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Točno je i činjenica je da je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, odnosno prijašnje Ministarstvo uložile znatne radove na sanaciji i izgradnji sustava Miljacka u općini Kistanje i u zalađu grada Skradina. Činjenica je također da vodovod funkcionira. I da doređeni broj domaćinstava vodu ima. No, isto također činjenica da veliki broj domaćinstava ne plaća vodu. Činjenica je da značajan broj domaćinstava koristi vodu, a nema vodomjera. i činjenica dakle da se u tom sustavu voda ne naplaćuje. No, kako za proizvodnju i distribuciju vode funkcioniraju crpne stanice, Hrvatska elektroprivreda je duužna i naplaćivati električnu energiju za rad tih postrojenja. Kako nitko ne plaća Hrvatskoj elektroprivredi naknadu za električnu struju, nastao je dug preko 5 milijuna kojega je su dužni platiti jasno taj sustav Miljacka kako se naziva taj vodoopskrbni sustav. Dok se ne riješi pitanje duga prema Hrvatskoj elektroprivredi, dok se ne riješi pitanje odnosa naspram čitavom tom sustavu i to u prvom redu od jedinica lokalne samouprave koje su nadležne i na čijem se prostoru prostire taj sustav jednostavno taj problem ne može biti riješen. Ministarstvo će i dalje ukoliko treba pomagati interventne radove na vodoopskrbi, na izgradnji, dogradnji čitavog sustava ali cijeli problem vodoopskrbe, distribucije vode u tom području potrebno je riješiti među jedinicama lokalne samouprave i jedinicom područne samouprave. Dakle, riješiti odnose među vlasnicima u samom tom sustavu a ministarstvo će jasno u okviru svojih mogućnosti a one kad je u pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] sustav bile su izdašne i prije i ministarstvo ima namjeru taj sustav dovršiti će napraviti jasno sukladno svom programu. Dakle, što se nas u ministarstvu tiče ako mogu zaključiti ministarstvo je svoj dio obveza u izgradnji i rekonstrukciji čitavog sustava napravilo a sada je pitanje kada će jedinice lokalne samouprave riješiti pitanje vlasništva i organizacije distribucije vode u tom sustavu.
Zastupnik Gajica, izvolite!
Pa, gospodine predsjedniče, vode neće biti i ja ne mogu biti zadovoljan ali mene plaši jedan kontekst a ja ću ga reći. Ovdje nema vode. U Perušiću kod Benkovca čovjek nema struju a bandera mu u dvorištu. U Primišlju na Kordunu još 50 mjesta nema struje a iz proračuna se za prosječnu kuću u Kistanjama izdvoji 106 tisuća eura. Ja predlažem da time ni predsjednik Vlade ne bude zadovoljan. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, upućujem pitanje ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva gospođi Marini Matulović-Dropulić. Prigodom donošenja izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju gospođo ministrice rekli ste da će moratorij na gradnju u jadranskim županijama trajati do donošenja Uredbe o uređenju i zaštiti obalnog područja mora. Iz novina razabirem da će moratorij trajati duže pa me interesira a i šire građanstvo da li je to točno.
Ministrica Matulović-Dropulić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, točno je ono što sam rekla da moratorij će trajati određeno tih do donošenja uredbe. Međutim, moram reći da moratorij nije, da moratorija de facto nije bilo i da svi oni koji su podnosili zahtjeve za lokacijske dozvole do našeg donošenja zakona koji je stupio na snagu 28. srpnja ove godine se normalno obrađivalo. Međutim, nije se gradilo zbog odluka koje su donosile općine i gradovi radi toga jer je bila turistička sezona, radi se o tih sedam jadranskih odnosno morskih županija. Mi smo točno po zakonu Uredbu o uređivanju i zaštiti zaštićenog obalnog područja donijeli i sada je situacija ovakva. Svi oni koji imaju pravomoćne lokacijske dozvole mogu zatražiti građevinske i kad dobiju građevinske mogu graditi. Svi oni koji imaju građevinske dozvole pravomoćne mogu bez problema graditi nakon što ova odredba po pojedinim općinama i gradovima neće više biti na snazi jer negdje je na snazi do 15.9., negdje do 1.10. kako su si općine i gradovi utvrđivali. U uredbu koja je relativno restriktivna jasno piše da svi oni koji imaju parcele na neizgrađenom dijelu građevinskog područja do 5 tisuća kvadrata veličine mogu zatražiti lokacijske dozvole i građevinske i mogu graditi jasno ako mogu dobiti lokacijske i građevinske dozvole bez da se radi prethodno detaljni plan. Svi ostali temeljem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju moraju napraviti urbanističke planove uređenja za koje smo im i dali rok od deset mjeseci u ovom Saboru. Prema tome, moratorija nema ali je činjenica da neki neće moći raditi radi toga jer planovi nisu završeni. Hvala lijepa.
Zastupnica Šolić.
Hvala lijepa, gospođo ministrice. Eto, ja smatram da je javnost sada dobila pravu informaciju o svim ovim bitnim problemima koji su se javili u županijama a i rješenjima od ministarstva. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu. Poštovani predsjedniče, u ruci držim dokument s nazivom "Memorandum o ekonomskoj i financijskoj politici" potpisan 13. srpnja kao rezultat posljednjih pregovora Vlade s Međunarodnom monetarnim fondom. Dokument govori o tome što Vlada koje ste predsjednik sprema svojim građanima u ovoj i idućoj godini. U poglavlju Fiskalna politika pod točkkom 11. zadnji stavak piše kako planirate povući dobit iz nekih javnih poduzeća, poduzeća u vlasništvu Republike Hrvatske. Dobro je da nastojite smanjiti budžetski deficit.
Pardon, samo jedan trenutak kolegice. Vi ste postavili pitanje u pisanoj formi u skladu sa Poslovnikom koje predsjednik Kluba SDP-a gospodin zastupnik Ivica Račan dostavio predsjedniku Hrvatskog sabora sljedeći na temelju članka 180c. Poslovnika Hrvatskoga sabora izvještavam vas da smo promijenili područje za pitanje pod brojem 7. kojeg u ime Kluba zastupnika SDP-a postavlja zastupnica Željka Antunović. Pitanje se odnosi na područje socijalne politike a ne zdravstva kako je najavljeno a upućeno je ministru doktoru Andriji Hebrangu. Dakle, predsjednik vašeg kluba je u skladu sa Poslovnikom danas promijenio pitanje kojeg ćete vi postaviti u ime Kluba zastupnika SDP-a a to pitanje može biti postavljeno kao što je i predsjednik vašeg kluba gospodin Račan naznačio ministru doktoru Andriji Hebrangu. Ne možete dakle postaviti pitanje predsjedniku Vlade. [[Upadica se ne razumije.]] Ne sada. Gospodine predsjedniče, ne možete odgovoriti sada jer, možete samo dakle postaviti pitanje Andriji Hebrangu i treći ste po redu.
Meni je prikladnije da na njega odgovori predsjednik Vlade ali ako vi baš na tome inzistirate gospodine predsjedniče mislim da je član Vlade predsjednik ili potpredsjednik meni potpuno svejedno.
Poštovana kolegice, ja postupam u skladu sa Poslovnikom kao i sa odlukom vašeg predsjednika Kluba gospodina Račana.
Oprostite, došlo je očito do nekog nesporazuma. Prvo planirano pitanje prije promjene je bilo namijenjeno gospodinu Hebrangu a ovo drugo je trebalo biti namijenjeno gospodinu Sanaderu. Očito je došlo do.
Sad možete postaviti ako želite postaviti pitanje. Počet ćemo od početka, pitanje ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Hebrangu.
Ja pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade a ne ministru zdravstva i socijalne skrbi ali bi voljela jednog dana čuti odgovor predsjednika Vlade i to bi bilo puno vjerodostojnije i korisnije ali dobro.
Pitanje ste po vašem klubu uputili ministru Hebrangu.
Nema problema. Odgovorit će što se mene tiče, može odgovoriti kolegica Kosor. Potpuno mi je svejedno, samo da dobijem odgovor na pitanje.
Izvolite postaviti pitanje potpredsjedniku Vlade ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Hebrangu.
Molim da mi sada uključite vrijeme.
Točno.
Hvala lijepo. Ja neću ponavljati ali ću samo početi od onoga da je dobro da nastojite smanjiti budžetski deficit ali čini mi se da to baš ne morate raditi štedeći na ulaganju u razvoj, ili ne bar na tako drastičnoj uštedi, ulaganju u razvoj. Na primjeru Hrvatskog telekoma, radi se o 4 milijarde kuna, od koje dvije pripada Hrvatskoj državi kao vlasniku 49% dionica a druge dvije Deutche telekom. Odluka o povlaćenju dobiti koja je inicirana od Vlade Republike Hrvatske i kao mjera fiskalne politike dogovorena sa Međunarodnim monetarnim fondom imati će nekoliko loših posljedica. Značajno će se smanjiti ulaganja u razvoj Hrvatskog telekoma. Zbog toga će doći do najavljenog smanjenja broja radnih mjesta, 700 da vas podsjetim, a uskoro, to se potiho najavljuje i puno više. I konačno dobit od 2 milijarde kuna koja pripada Deutche telekomu kao vlasniku umjesto da bude uložena za očuvanje i stvaranje novih radnih mjesta biti će iz Hrvatske prenesena u Njemačku. Ovakvu politiku držim lošom i kratkovidnom i zato vas pitam kako mislite osigurati 700 radnih mjesta za 7 stotina kvalificiranih radnika HT-a koja će bez njih ostati, između ostalog i zbog odluke vaše Vlade? I zašto prije potpisivanja Sporazuma sa MMF-om niste u Saboru raspravili ovo za Hrvatsku prevažno pitanje te na taj način otvorili prostor da vas pitamo zašto ste prekršili ustavne obveze prema Saboru, te još jednom potvrdili beskrajnu ignoranciju prema ovom Visokom zakonodavnom tijelu?
Hvala lijepa. Potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva i socijalne skrbi, gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo na ovom opširnom pitanju koje nije iz područja socijalne skrbi ali je negdje na granici između gospodarstva i socijalne skrbi. Naš stand by aranžman sa MMF-om je posljedica onoga što smo naslijedili kada smo preuzeli proračun od prošle Vlade. Što smo naslijedili, gospodin Demekas je rekao na konferenciji za tisak kada su utvrdili deficit od 7 milijardi kuna u proračunu i kada smo mi preuzeli obvezu da ćemo to uključiti u naše financijske aktivnosti i na taj način vratiti dignitet, poljuljani dignitet Hrvatskoj državi jer smo odgovorna Vlada i želimo dokazati da ćemo ispraviti pogreške svojih prethodnika. Kada smo uključili tih 7 milijardi u ovaj proračun naravno da smo negdje morali usporiti investicije. Invisticije su usporene na razinu održivog razvoja. Onaj razvoj koji je bio prošle godine i prošlog mandata vaše Vlade za crtanje je bio neodređeni razvoj a vidi se po tome što mi moramo sada ispravljati, nadoknađivati taj veliki deficit. Što se tiče Hrvatske elektroprivrede, kao što znate prošla Vlada je odobrila poslovni plan nadzornom odboru a u tom poslovnom planu je prošle godine zacrtanje 700 radnika. Dakle, govorim o Telekomu. O Hrvatskom telekomu, ispravljam. Dakle, poslovni plan je bio odobren i oni ga provode, mi zaista ne možemo retrogradno na prošlu godinu utjecati na donošenje poslovnog plana. Inače je strategija ove Vlade što smo više puta rekli, transparentnost naših pregovora sa MMF-om, dokument je na stranicama bio dostupan svakome na web stranici, nikakvih tajni nije bilo. I ono što koristim priliku ispraviti ni jedan članak tog dokumenta nije napravljen pod pritiskom MMF-a. To sam već nekoliko puta u javnostidemantirao i ponovo se ponavlja. To su članci ovog ugovora kojeg smo mi sami pisali i kojeg je MMF prihvatio.
Zastupnica Antunović, izvolite.
Sa odgovorom potpredsjednika Vlade nisam zadovoljna jer nije odgovorio niti na jedno moje pitanje, vjerojatno bi predsjednik Vlade odgovorio bolje, iako je ovo vrlo nezgodno. Prvo, niste mi odgovorili kako ćete kreirati 700 novih radnih mjesta, ja vas nisam pitala uopće za ovo. Drugo, dojam o poljuljanom dignitetu ove zemlje stvorili ste vi izmišljajući iznose o nekakvih dugovanjima koja ni ne postoje i to koristeći kao političke optužbe. Odluke, odluku o dividendi i poslovnom planu donosi se na skupštini i nije to nikakva odluka prethodne Vlade, a od prethodne Vlade ste naslijedili 4 milijarde dividende koje vi sada ovako uludo hoćete "rasprčkati".
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče, moje pitanje je bilo za ministra Kalmetu pa tada ga prosljeđujem državnom tajniku gospodinu Bačiću. Također u ruci držim dokument sa nazivom Memorandum o ekonomskoj i financijskoj politici Vlade Republike Hrvatske potpisanog 13. 7. a kao rezultat dogovora sa MMF-om. Dokument govori o tome što će Vlada Republike Hrvatske u ovoj i iduće dvije godine ponuditi građanima Hrvatske. Interesantno je područje fiskalne politike, pa navodim pod točkom 11. alineje 2. koja govori: "Ušteda od približno 700 milijuna kuna koje će se postići vraćanjem potrošnje za izgradnju autocesta na razumljivoj razini.". I ono najvažnije pod točkom 13. a govori: "sniziti daljnja ulaganja u ceste i autoceste u okviru novog 4-godišnjeg programa HAC-a i HC-a. Gospodine državni tajniče, ovim dokumentom poručujete građanima Hrvatske da je ulaganje u redovito i pojačano održavanje cesta u Hrvatskoj na kojima ginu građani Hrvatske i naši turisti, te izgradnja autoceste Zagreb-Split u tri godine, završetak 25-godišnje trakavice na dionici Zagreb-Rijeka, isto tako izgradnja autoceste Slavonski Brod-Županja, kao i Zagreb-Varaždin, za Vladu Republike Hrvatske nerazumna razina ulaganja u ceste. Također je ministar Kalmita prije svega nekoliko dana poručio građanima Hrvatske da uz kašnjenje kreće se prema Dubrovniku, u polovici iduće godine izgradnja mosta na Pelješac i izgradnja autoceste Zagreb-Sisak.
Kolega Linić, nažalost moram vas prekinuti.
Pitam da li je i to nerazumna razina?
Hvala lijepa. Kolega Linić, molim vas!
Evo, završiti ću! Gospodine tajniče, zašto građanima krijete istinu? Zašto ovaj memorandum niste raspravili u Hrvatskom saboru?
Hvala lijepa. Državni tajnik Branko Bačić.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, kada je u pitanju brzina, odnosno dinamika gradnje Hrvatskih cesta, hrvatska Vlada i naše ministarstvo je reklo da nastavlja sa osnovnim prioritetnim infrastrukturnim projektima na izgradnji Hrvatskih autocesta i također na izgradnji državnih cesta. Kada je u pitanju osnovni pravci izgradnje Hrvatskih autocesta onda je to već i rečeno i ministar, gospodin Božidar Kalmeta je u Splitu, u petak 10. ovog mjeseca jasno rekao i to je hrvatska javnost s time upoznata da se nastavlja sa gradnjom autoceste prema Dubrovniku na način da će se u idućem kratkom razdoblju krenuti sa raspisivanjem natječaja za izgradnju ceste od Splita prema Pločama. Također je naznačeno da će se već ove godine dovršiti projektna dokumentacija na izgradnji mosta Komarna-Pelješac, a očekujemo da bi na temelju tih, te projektne dokumentacije radovi započeli polovinom iduće godine. Dakle, oni također u ovom trenutku se radi, i biti će vrlo brzo će ministrarstvo i Hrvatske ceste objaviti 4-godišnji program održavanja izgradnje državnih cesta u kojem će programu dinamika koja je predviđena od strane državnih cesta biti onakva kakva je, prije započeta. Prema tome, u tom dijelu mislim da je gotovo u najvećoj mogućoj mjeri usklađena izgradnja i obnova kako Hrvatskih autocesta tako i državnih cesta. Hvala.
Zastupnik Linić, izvolite.
Gospodine državni tajniče, u vladinom dokumentu poslatom MMF-u stoji da će se ovu godinu smanjiti bitno novac za Hrvatske ceste, a u četverogodišnjem programu bitno se mora smanjiti sredstva. Prema ostaje pitanje što je istina i to je ono o čemu mi moramo razgovarati u Hrvatskom saboru da bi građani znali. Jer ako je to istina što piše u vladinom dokumentu nema ništa od cesta.
Poštovani zastupnik Niko Rebić.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo ministri, kolegice i kolege! Moje pitanje će biti upućeno ministrici pravosuđa. Gospođo ministrice kako se moglo dogoditi da tužba za izgradnju doma umirovljenika u Dubrovniku protiv Čačićeve tvrtke “Coning” dospije u zastaru? Znači li to da ta tvrtka neće vratiti novac koji je uzela iako dom umirovljenika nije izgradila i da za to neće odgovarati? Kako je moguće da takva tvrtka u ovoj zemlji još egzistira? Kakvu poruku šaljemo domaćoj i inozemnoj javnosti i možemo li mi sa takvim pravosuđem u Europu? Vjerujem da se u Europi, barem onoj kojoj mi težimo takvo što ne može dogoditi? Hvala lijepa.
Ministrica pravosuđa, gospođa Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče budući da ste mi najavili barem pobliže temu ja sam se potrudila pribaviti jedan konkretan odgovor. Dakle prijava je protiv gospodina Radimira Čačića podnesena od strane Sindikata umirovljenika hrvatske podružnice Dubrovnik zbog kaznenog djela iz članka 292., stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Dakle zlouporaba ovlasti u gospodarskom poslovanju. I sad ću vam navesti jednu kronologiju. Dakle 22. studenog 1990. godine društveno poduzeće “Coning” zastupano po direktoru Radimiru Čačiću zaključilo je ugovor o inžinjeringu sa Republičkim fondom mirovinskog i invalidskog osiguranja i prema tom ugovoru DP “Coning” preuzima vođenje kompletnog inžinjeringa poslovanja izgradnje Doma umirovljenika u Dubrovniku. Predračunska vrijednost izgradnje objekta utvrđena u svoti od tada 140 milijuna dinara. I u toj vrijednosti je bila sadržana i vrijednost inžinjerskog, inžinjerskih usluga DP “Coninga” u svoti od 5%. Prema aneksu ugovora izvršen je odabir najpovoljnijeg izvođača radova i odabrana je GP “Tehnika”, Zagreb time da je konačna vrijednost ugovorenih radova ugovorena u iznosu od 192,3 milijuna tada dinara. Ono što je važno za reći u razdoblju od 13. prosinca 1990. do 24. svibnja 1991. godine MIORH je kroz 7 avansa uplatio poduzeću DP “Coning” iznos od 192,3 milijuna dinara s time da su ukupno izvedeni i zaračunati radovi od strane DP “Coninga” iznosili samo 58 milijuna dinara, a vrijednost neutrošenih sredstava avansa dakle bila je 134,3 milijuna dinara. Radovi su obustavljeni 1991. godine zbog ratnih operacija na području Dubrovnika. I sada, prema dokumentaciji pravni slijednik društva DP “Coning” je “Coning Holding” Varaždin koji je 1. ožujka 1995. godine vršio promjenu naziva u “Inproject” d.d. Varaždin. Iz dokumentacije trgovačkog društva “Inproject” proizlazi da je “Coning Holding” plasirao kratkoročne pozajmice poduzećima “Zagorje LTD” i “Zagorje” d.d. Varaždin u iznosu od 101 milijun dinara i na taj način je faktički avans MIORH-a plasiran u vidu pozajmica navedenim tvrtkama. Dakle može se reći da je od avansa koje je primio DP “Coning” 58 milijuna utrošeno na radove, a od daljnjeg avansnog iznosa od 134,3 milijuna dinara dio je ostao kod izvođača radova GP “Tehnika” Zagreb dok je ostatak “Coning Holding” d.d. plasirao u vidu pozajmica navedenim tvrtkama. I sada za kazneno djelo iz članka 192., stavak 2. Kaznenog zakona dakle ovog djela propisana je kaznena, kazna zatvora u trajanju do 8 godina pa kako su radnje koje u ovom slučaju mogu sadržavati bitna obilježja ovog kaznenog djela poduzeta su 1991, 1990. i 1991. godine. Kaznena prijava je zaprimljena tek 21. siječnja 2002. godine i u to vrijeme je nadležno Općinsko državno odvjetništvo u Dubrovniku primilo kaznenu prijavu. Dakle nastupila je, u to vrijeme je nastupila zastara kaznenog progona tako da se više nije moglo poduzeti ništa i stoga je Državno odvjetništvo u skladu sa zakonom te godine protiv Radimira Čačića kaznenu prijavu moralo odbaciti. Međutim na ovo vaše zadnje pitanje što se čini, mi smo u Ministarstvu pravosuđa, a to je učinio Vrhovni sud Hrvatske, već upozorio i zatražio od sudova, ali i državnih odvjetništava, da stave osobitu pozornost na one kaznene postupke koji su pred zastarom ili mogu pasti u zastaru. Ja ovih dana prikupljam sve podatke koji su to predmeti koji se nalaze u relativnoj zastari i mogu vam još nadopuniti ovu informaciju pismenim odgovorom.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Niko Rebić.
Ja zahvaljujem na trudu ministrice međutim ostaje gorak okus, dakle rada pojedinih sudaca i sudova. Ja znam za trodiobu vlasti, ali mislim da je naša javnost ipak će ostati prikraćena, bit će tužna da takvi, takve tvrtke mogu egzistirati u ovoj državi. Hvala.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Imam pitanje za ministra poljoprivrede. Gospodine ministre evo mene, evo mene ko’ što sam ja vama obećala onda kad ste mi odbijali amandmane po proračunu kojima su se trebali osigurati sredstva za funkcioniranje obrane od tuče [[Upadica: Mir!]] Kao onda što sam vam obećala kad [[Upadica: Mir!]] sam vam postavila pitanje i s odgovorom nisam bila zadovoljna. Evo mene i onda što sam vam obećala kad ste odbijali, kad ste odbijali rebalans proračun, moje amandmane na rebalans proračuna. Tada ste branili stav Vlade da je obrana od tuče neefikasna. Nakon nastanka prvih šteta Vlada se predomislila i 3.7. donijela Odluku o provedbi operativne obrane od tuče. Pitala sam vas tada, citiram: “Da li ste spremni snositi teret odgovornosti za štete pred nama Slavoncima i pred cijelom Hrvatskom?” Odgovorili ste mi, citiram: “Spreman sam, da nisam spreman snositi taj teret ne bih se ni upuštao u ovaj posao”. Svaka čast! Ovo ljeto od tuče su nastale ogromne štete. Moja županija je proglasila elementarnu nepogodu 9 puta, a šteta je procjenjena na oko 60 milijuna kuna. Pitam vas: kako ćete dokazati svoju odgovornost jer postoje samo dva načina zadovoljština građana i pravnih osoba koji su pretrpjeli štetu. Prvi način je naknada materijalne štete za što niste dopustili osiguranje sredstava u Državnom proračunu. Druga zadovoljština je moralna satisfakcija, a to je podnošenje ostavke. NIsam vidjela ni vašu ostavku ni ostavku predsjednika Vlade jer je Vlada 3.7. priznala svoju grešku. Pitam vas na koji način ćete dati zadovoljštinu onima koji su pretrpjeli milijunske štete?
Hvala. Ministar Čobanković, izvolite. Mir molim, mir molim!
Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Ja ću vam odgovoriti vrlo kratko. Ja ne mislim da snosim odgovornost za ovo što se desilo vezano za protugradnu obranu. Iz prostog razloga, što je ovo još jedan od načina kako se vlastita odgovornost želi prebaciti na nekog sasvim drugog. Ja mislim da je vama izuzetno dobro poznato način kako sei kada se sačinjava operativni program obrane od tuče za određenu godinu. Nakon završetka perioda obrane od tuče, znači negdje 9, 10 mjesec Vlada treba za narednu godinu da utvrdi operativni program obrane od tuče. I sukladno tome za ovu godinu je bio utvrđen operativni program koji se trebao provoditi sa prizemnim generatorima. Poučeni upravo iskustvom i nezadovoljstvom onim što se dešavalo na terenu mi smo bili prisiljeni u 6 mjesecu promjeniti tu odluku, i donjeli smo odluku kojim smo išli na kombinirani sustav obrane od tuče znači uz primjenu protugradnih raketa i prizemnih generatora. I sukladno tome u ovom periodu zbog provođenja operativnog programa onako kakav je bio i kakav je bio zacrtan 2003. godine, došlo je do određenog nezadovoljstva. Sukladno tome i odluci koja je bila, po završetku ovoga perioda obrane od tuče mi ćemo sačiniti za sljedeću godinu operativni program i sukladno tom operativnom programu ćemo provoditi obranu od tuče. Određenih problema je bilo u provođenju same odluke i zbog toga smo i povukli i određene aktivnosti smo povukli. I slobodan sam kazati da smo spremni za naredni period uhvatiti se u ovu problematiku i rješavati je na način kako je propisano i sukladno zakonu. Hvala lijepa.
Zastupnica LJubica Lalić.
E gospodine ministre, evo mene na nisma zadovoljna sa odgovorom dakako. Vi ste izričito rekli, citiram fonogram, Spreman sam da nisam spreman snositi taj teret ne bi obavljao ovaj posao. Ja nisam ni u jednom trenutku rekla da prethodna vlada je blagonaklno gledala na obranu od tuče. Ali nije donjela odluku o neprovođenju operativne obrane od tuče. Bila izložena pritiscima tadašnje parlamentarne većine. Ova Vlada je donjela odlukku o neprovođenju obrane od tuče. A 3.7. se predomislila i na taj način. To što je gospodin Gelo to što je gospodin Gelo podnio ostavku ili je pozvan da podnese ostavku nije zadovoljština za građane. Zašto nije zadovoljština? Zato gospodine ministre, što smo pri donošenju proračuna Republike Hrvatske ukazali na odgovornost države koja ne osigurava sredstva i ne …/Govornik se isključio/ … provedbu zakona, ne osigurava provedbu zakona koji je donio ovaj Parlament. Gospodine ministre niste mi odgovorili na pitanje jer je bilo potpuno jasno, iz zbog toga tražim pisani odgovor.
Hvala. Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Imam pitanje za gospođu Kosor potpredsjednicu Vlade. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, ja u ruci držim dokument sa nazviom Memorandum o ekonomskoj i financiskoj politici potpisan 13. srpnja kao rezultat posljednjih pregovora vaše Vlade sa Međunarodnim monentarnim fondom. Dokument govori o tome što Vlada kojoj ste potpredsjednicom sprema svojim građanima u ovoj i u idućoj godini. U poglavlju fiskalna politika pod točkom 14. piše kako iduće godine namjeravate započeti srednjoročni proces porezne reforme i u okviru toga planirate citiram "Smanjenje broja roba koje podlježu nultom stopi PDV". Gospođo Kosor naciji ste uoči izbora obećali smanjenje PDVa za dva indeksna poena. Prevarili ste sve oni koji su vam zbog toga obećanaj dali svoj glas. Ali vi ne samo da niste ispunili to svoje obećanje i nemate ga uopće namjeru ispuniti, vi spremate nešto što je mako tko mogao očekivati. Nultu stopu, ukidanje nulte stope PDVa za neke od proizvoda na koje se PDVe danas uopćE ne plaća. Ti proizvodi su, sve vrste kruha, sve vrste mljeka, udžbenici za školarce i studente, lijekovi i medicinski implatati. To će te proizvode istoga časa poskupjeti za 18%, to je direktni napad na standard najsiromašnijih ljudi u ovoj zemlji. Gospođo potpredsjednice Vlade, zašto vi sa ovim memorandmom koji je prilog posljednjem sporazumu sa MMFom niste izšli pred Hrvatski sabor kada vas nat o obvezuje i odluka Sabora na koje ste upravo vi iz HDZa inzistirali. Zašto građanima Republike Hrvatske krijete istinu o nesposobnosti Vlade da se odupre pristiscima MMFa.
Hvala lijepa. Potpredsjednica Vlade ministrica branitelja, obiteljim međugeneracijske solidarnosti gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo zastupnice. Želim prije svega iskazati zadovljstvo što poznajete program ove Vlade, što ste ga dobro proučili. I što međutim niste naravno u svom pitanju naveli neke glavne točke koje se odnose na socijalnu osjetljivost ove Hrvatske Vlade. Koja je naravno i vaša Vlada. Pretpostavljam da to tako osjećate. Primjerice mi smo, kao što znate, najavljivali i to smo već ostvarili vraćanje rodiljnih naknada na razinu iz 2000. , vraćanje mogućnosti korištenja trogodišnjeg rodiljnog dopusta. DAkle to su sve bilo najave. Ono što je prethodna Vlada kao što se dobro sjećate i vezano za neke obveze sa međunarodnim monetarnim fondom ukinula odnosno uskratila velikom dijelu građana Republike Hrvatske. Prema tome nije točna vaša konstatcija da bilo tko izbjegava raspravu, kao što znate rasprava će se ovdje voditi. A ja vas posjećam da je bi bilo dobro i nužno naravno proučiti i AVIS dokument o kojem smo isto tako puno govorili u ovome konstekstu također koji vi spominjete. Ali bih na kraju također spomenula deficit od 6,3% proračunsku rupu od 7 milijardi kuna , sve ono s čime suočena ova Vlada, i zbog čega u prvoj godini nij emogla ostvariti sve svoje programe. Vjerujem da će do kraja mandata to biti odnosno sigurna sam, da će to biti moguće. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Marija Lugarić izvolite.
Gospođo potpredsjednice Vlade, ja sam vas pitala za kruh i mljeko ne za porodiljne naknade. I odgovorom nisam zadovoljna jer mi niste uopće odgovorili na moje pitanje a posve sam sigurna da vašim odgovorom neće biti zadovoljni niti hrvatski građani, oni koji svaki dan kupuju kruh i mljeko i oni koji nisu rodilje. Kada shvate da ste između sporazuma s njima i sporazuma sa MMFom, izabrali MMF. S druge strane niste odgovorili na pitanje, zašto ste sporazum s MMFom potpisali u tajnosti, i potpuno netransparetno i niste odgovorili zašto o tome niste prethodno raspravili ovdje u Hrvatskom saboru i u Hrvatskoj javnosti.
Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani ministri, kolege i kolegice zastupnici. Ja bih imao jedno pitanje za ministra poljoprivede gospodina Petra Čobankovića. Javnost je vjerojatno upoznata sa katastrofalnim stanjem u kojem se nalazi poljoprivedno industrijski kombinat Belje. Tehnologija je zastarjela i rashodovana, postoji evidentan višak zaposlenika, dugovi kombinata davno su prešli visinu vrijednosti poduzeća. I što je najgore i dalje se povećavaju. Iako su u javnosti pokušava u zadnje vrijeme stvoriti iskrivljena slika o prodaji, da tako kažem, zlatne koke u Baranji. Javnosti nije poznato da svaka prolongacija p rivatizacije Belja porezne obveznike košta više od milijun eura mjesečno. Naime, toliko se mjesečno povećavaju dugovi "Belja", a isto tako Uprava "Belja" već mjesecima i godinama ne plaća poreze i doprinose Hrvatskoj državi, a što je dakako nedopustivo. Ja bih postavio pitanje u kojem se roku planira raspisati natječaj za prodaju "Belja", jer jedina je nada za opstanak "Belja" privatizacija i hitno unošenje svježeg kapitala u tvrtku. Hvala lijepo.
Ministar Čobanković, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče, ja ću vrlo kratko odgovoriti. Intencija ove Vlade i Ministarstva jeste da se ide u privatizaciju poljoprivrednih poduzeća. Sukladno tome nama je poznata dobro situacija u "Belju" i ona je nažalost takva kako i vi govorite. Činjenica da su obveze prema državi sada došle u red veličina negdje oko 180 milijuna, da se ne uplaćuje niti PDV, niti porez iz dohotka, niti fondovima i da se isplaćuju neto plaće. Iz tih razloga nam intencija jeste što brža privatizacija i sukladno tome skupa sa Hrvatskim fondom za privatizaciju, sa sindikatima i lokalnom i područnom samoupravom radili smo i pripremili jedan, jednu odluku i tekst natječaja. Na predmetni natječaj javila se samo, došla je samo jedna ponuda od tvrtke "Žito" bračnog para Bubalo. Nažalost, ta ponuda nije bila sukladna uvjetima natječaja u dijelu koji se odnosi na primjenu Kolektivnog ugovora. Iz tih razloga Upravni odbor Fonda za privatizaciju je odbio tu ponudu. Upravo iz narečenih razloga, ići ćemo u donošenje što prije nove odluke o raspisivanju natječaja za privatizaciju "Belja". Naša intencija je da taj proces što više ubrzamo iz prostog razloga potrebe žurne privatizacije i potrebe kao što ste rekli i svježeg unosa financijskih sredstava i jednostavno iz želje da to poduzeće više ne stvara gubitke onakve kakve ste spomenuli. Hvala.
Zastupnik Drmić, izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom. Ja bih rekao ili apelirao da se to rješenje hitno napravi, da se raspiše novi natječaj, jer "Belje" je samo u prvih šest mjeseci ove godine napravilo gubitak više od 50 milijuna kuna, a svi se možemo složiti da se ne može više dozvoliti da se u bilo koju tvrtku u državi upumpavaju toliki novci. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče. Imam pitanje za ministra znanosti, obrazovanja i sporta, gospodina Primorca. Gospodine ministre, višekratno je ponovljen podatak kako je obrazovna struktura hrvatskog pučanstva nezadovoljavajuća za sve ono što imamo napraviti namjeru u našim kontaktima u Europi. Jučer je gospodin ministar Hebrang na televiziji rekao da postsekundarno u Hrvatskoj je obrazovano 7% stanovništva, što je činjenica. U Europi je taj prosjek oko 15% zemlje u koje se imamo namjeru ugledati. Irska, Finska i tome slično približile su se postotku od 20. Evidentno je da se ti postoci ne mogu brzo povećati. To je dugotrajan postupak, skup postupak. Isto je tako evidentno da su sustavi sveučilišta prilično inertni i vrlo skupi i kroz njih se taj postotak poduplati definitivno ne može. Očito je da je izlaz u stručnim studijima, što se konačno dogodilo i u zapadnoj Europi, gdje stručni studiji zauzimaju oko 70-ak% postsekundarno obrazovanih ljudi. Međutim, budžetska sredstva su ograničena, zapošljavanje u državnim službama, da ih tako nazovem, dakle na svim onim mjestima koja se financiraju iz državnog proračuna je praktično zaustavljeno i veleučilišta i visoke škole, što je adekvatno Comunity coledgima ili Fachofschule, već kako se zovu te institucije po svijetu, ne mogu zapošljavati nove ljude. Ne znam da li neko očekuje da će se broj visokoobrazovanih ljudi u Hrvatskoj udvostručiti u sljedećih 5 godina sa istim brojem zaposlenika u institucijama. To je naravo nemoguće. U najmanju ruku bi se i taj broj zaposlenika trebao udvostručiti. Moje pitanje glasi kako i prije svega kada imate namjeru poduzeti odlučne korake da udio znanosti u visokog obrazovanje u budžetu iz deklarativnih sfera dođe u stvarnost, tj. da se taj udio poveća na razinu koja je zagarantirana nekakvim europskim i svjetskim standardima?
Hvala lijepa kolega, hvala lijepa. Ministar Primorac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine profesore, hvala lijepo na pitanju. To je strateško pitanje i naravno vi ste mogli vidjeti iz našeg dosadašnjeg rada da radimo na tome. Prije 7 dana sam se našao sa gospodinom rektorom koji predstavlja hrvatska veleučilišta, zajedno sa svim dekanima i oni su dobili možda, oni kažu po prvi put, jednu javnu podršku, ali ne samo javnu podrušku nego i financijsku. Mi smo obišli Gospić, moj državni tajnik Božičević i odnedavna znate da radimo i na osnivanju veleučilišta u Vukovaru zbog svih ovih problema koji su bili vezani za Sveučilište u Splitu i nekih drugih mjesta. Točno je isto tako da do sada na visokim učilištima, sveučilištima, visokim školama nije bilo sustavnog zapošljavanja i isključivo su bila odabrana radna mjesta zamjenska. Mi ćemo u proračunu, a to radimo i danas za 2005. godinu, vidjeli ste iz odgovora predviditi zapošljavanje za ljude, znači nova radna mjesta u sustavu veleučilišta, ali i sveučilišta, a ovo pitanje koje se tiče iz pitanja bruto društvenog proizvoda od 193 milijarde koje je bilo, ja imam sad točne podatke, koji nisu toliko loši ako se usporede, naravno, ja na njima radim intenzivno, i gospodin premijer i ministar Šuker su dali podršku. Mi znamo da je udio za osnovne i srednje škole oko 3,5% sa sustavom decentralizacije, znamo da je za visoko oko 1,38 što je 4,88%, što je ipak više negdje otprilike za 0,9% od ovoga što se navodi u javnosti. Ali vam isto tako želim reći da smo mi pokrenuli niz stimulacijskih projekata, vi znate da je ove godine Hrvatska država prvi puta dobila 2.500 novaka u sustavu i jako vodimo aktivnost o tome koji novaci su magistrirali, došli prema doktoratu, kako bi ih eventualno mogli uključiti u sustav asistenata, docenata i dalje. Ali isto tako moramo biti mudri i suprotstavit se možda nekim problemima koji su bili ranije, a jedan je dio vezan za reformska radna mjesta, gdje je, čast iznimkama, dio tih kolega zapravo bio isforsiran da uđe na to, vi to najbolje znate. I naravno da podržavam ovo, to sam vam rekao, prije 7 dana sam bio sa rektorom iz područja visokih učilišta i dali smo im jasnu potporu i financijsku i završeni su projekti, konkretno u Gospiću, a po cijeloj državi Hrvatskoj idemo sa njima. Evo i mislim, ja dajem podršku glede vašeg prijedloga da su stručni studiji najbrži i najefikasniji način glede obrazovanja mladih ljudi.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala, gospodine ministre. Ja se iskreno nadam da će ovo što ste rekli se pretvoriti u praksu i neće ostati na razini deklarativnosti.
Hvala. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i članovi Vlade, svoje pitanje upućujem ministru, gospodinu Branku Vukeliću, ministru gospodarstva rada i poduzetništva. Od mjeseca kolovoza kada se ruska tvrtka "Mechel" odlučila povući iz "Željezare Sisak" svjedoci smo zabrinjavajućih događaja u sisačkoj Željezari, te prijetnji prestanka rada tog poduzeća. Možete li mi, gospodine ministre, zbog mojih sugrađana i zbog šire javnosti odgovoriti kakva je uloga Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i Vlade u novonastaloj situaciji, te što se kani poduzeti u cilju brige o gospodarskoj aktivnosti u Sisku i u Sisačko-moslavačkoj županiji.
Ministar gospodarstva i rada, Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice. Prije svega treba reći da je sa jučerašnjim danom zaista na žalost, "Mechel željezara" istupila iz ugovora i vlasnici željezare su istupili iz ugovora koji su pred nešto malo manje od dvije godine sklopili i ušli u vlasništvo željezare i na taj način ponudili sigurnost ove dvije godine zaposlenicima, njih oko 1700 ili po sadašnjem stanju 1620 i nešto i od prvog trenutka i najave povlačenja "Mechela" ovo ministarstvo zajedno sa socijalnim partnerima, dakle i sa sindikatima, ali i sa lokalnom samoupravom, sa gradom Siskom, Županijom sisačko-moslavačkom smo razgovarali i dogovarali što i kako učiniti, prije svega kako osigurati da raskid ugovora bude sa poštivanjem svih onih obveza koje iz tog ugovora proizlaze i jučerašnjim potpisom to se i ostvarilo. Naime i ono jamstvo, garancija od 3,6 milijuna eura biti će aktivirana kao izvor sredstava za plaće ljudima u ovim narednim mjesecima dok se bude tražio novi strateški partner. Isto tako osigurano je i radnici će dobiti plaću za 8. mjesec, isto tako smo uspjeli dogovoriti sa "Mechelom" da i rezervni dijelovi, alati u vrijednosti od nekih milijun i pol eura ostanu u vlasništvu željezare, odnosno ostanu u vlasništvu Hrvatske države. Ono što slijedi i ono što smo također istovremeno poduzeli zajedno također sa gradom Siskom i lokalnom samoupravom, to je da smo odmah krenuli u iznalaženje načina kako riješiti problem evidentnog viška zaposlenih ljudi u željezari koji postoji i oko čega smo se suglasili svi. Dakle nije ovo mišljenje hrvatske Vlade ili ministarstva mišljenje, to je sindikata, to je poznata na žalost teška situacija i jedno povjerenstvo sastavljeno od predstavnika i ministarstva i Ureda za socijalno partnerstvo i lokalne samouprave traži modele kako kroz poduzetničke programe, poticaje, naći model zapošljavanja dijela zaposlenih, a istovremeno Hrvatski fond za privatizaciju priprema i pripremio je jedan materijal s kojim će među šest za sada ispitanih, anketiranih potencijalnih investitora obaviti intervjuu, razgovore i što prije pripremiti model novog natječaja za izbor strateškog partnera koji bi ušao u Željezaru Sisak. Dakle od prvog dana poduzima se sve kako bi se riješila situacija u željezari što prije sa novim strateškim partnerom, ali isto tako kako bi se u ovih narednih nekoliko mjeseci osigurala i plaća za ljude koji će čekati tog strateškog partnera, ali kako bi se i pronašli modeli zapošljavanja onog dijela zaposlenih ljudi koji neće moći naći svoju budućnost u Željezari Sisak. Hvala.
Zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine ministre. Ja zaista moram iskazati zadovoljstvo što se Vlada i ministarstvo odmah uključilo u rješavanje ove goruće problematike u našem kraju i nadam se da će uz sve ove poduzete mjere naći se rješenje koje će barem donekle zadovoljiti i djelatnike u Željezari, radnike Željezare Sisak, a i na taj način osigurati i nekakvu socijalnu sigurnost i gospodarstvo u našoj županiji i gradu. Hvala vam još jednom.
Hvala. Poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Vlade. Gospođe i gospodo ministri, prije svega dopustite da izrazim žaljenje zbog toga što ministar vanjskih poslova ima važnijih poslova, ali istovremeno sam sretan jer eto predsjednik Vlade odgovara na pitanja u Saboru i očito to svrstava među važnije poslove pa se možda i pridruži odgovoru na moje pitanje. Gospođe i gospodo mi smo svi zajedno svjedoci već prave rasprodaje hrvatskih nekretnina strancima i to poglavito na jadranskoj obali i otocima, ali i sto tako i u Zagrebu i u Slavoniji i u ostalim dijelovima Hrvatske. Kako bi stranci stekli pravo vlasništva nad nekretninama moraju dobiti suglasnost ministra vanjskih poslova. Dakle hoće li neki Slovenac, Mađar, Čeh, Rus, Srbin, Amerikanac, Nijemac ili Talijan postati vlasnik kuće, zemlje, otoka ili sela, odlučuje ministar vanjskih poslova. Koliko je takvih suglasnosti do danas ministar vanjskih poslova izdao i prema kojim kriterijima tu suglasnost on daje ili je to isključivo diskreciono pravo ministra? Hvala lijepo.
Predsjednik Vlade, dr.Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče najprije moram ispričati ministra vanjskih poslova gospodina Žužula jer radi svoj posao. Njegov je posao i da bude ovdje kada je aktualno prijepodne i većina ministara su tu, na žalost nisu tu, ministar Kalmeta nije tu jer ima također obveze u ministarstvu već prije nekoliko tjedana dogovorenu press konferenciju zajedno sa predstavnicima OESS-a i veleposlanstava Europske unije itd. koju nismo mogli odgoditi. A ministar vanjskih poslova upravo dočekuje slovačkog premijera. Uzusi diplomatski kažu da ministar vanjskih poslova dočekuje premijera i da mu bude pratnja i to je razlog zašto ministar Žužul nije ovdje. Ja ću također za sat vremena morati otići jer imam razgovore sa slovačkim premijerom, ali sada na konkretno pitanje. Vi ste točno rekli da ministar vanjskih poslova daje suglasnost stranim državljanima za kupovanje nekretnina u Hrvatskoj, ali uz prethodnu suglasnost i mišljenje Ministarstva pravosuđa to je jedna stvar. I druga stvar, po vladajućim propisima sadašnjim u Hrvatskoj, zašto to spominjem, zato što postoji i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji kada prođe kompletnu ratifikaciju stupa na snagu pa se nešto taj odnos mijenja prema državljanima Europske unije. Reći ću o čemu se radi. A za sada po važećim zakonima strani državljani mogu kupovati nekretnine u Hrvatskoj ako Ministarstvo pravosuđa da prethodnu suglasnost Ministarstvu vanjskih poslova, a Ministarstvo vanjskih poslova daje konačnu suglasnost na temelju ocjene i informacije naših diplomata iz te zemlje iz koje dolazi taj potencijalni kupac, da hrvatski državljani mogu kupiti nekretnine u toj zemlji. Znači po vladajućem zakonu, važećem zakonu danas može se dati suglasnost Ministarstva pravosuđa i Ministarstva vanjskih poslova samo ako i hrvatski državljani mogu kupovati u toj zemlji, znači na bazi reciprociteta. Ja sam vrlo rado spreman i dakako da to sve nas zanima, jer ovo je iznimno važna tema i hvala vam što ste je postavili jer mislim da će ona i idućih godina u fazi pregovora biti iznimno važna za Hrvatsku jer smo svi protiv rasprodaje hrvatskih otoka, hrvatskih nekretnina. Treba reći da i po važećim propisima, a i po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju izuzeti od ovih, od ovakvog režima su poljoprivredna zemljišta i ona zemljišta koja su zaštićena Zakonom o zaštiti prirode. Prema tome, mi ćemo u fazi pregovora i ovdje želim reći dvije rečenice o pregovorima na koje smo imali onda u ono vrijeme kritike u pogledu i ovog poglavlja i nekih drugih i držali smo da su pregovori o Sporazumu o pridruživanju i stabilizaciji išli prebrzo i da su bili što smo svi konstatirali više puta i završeni na brzinu pa i parafirani sedam dana prije lokalnih izbora, što je dakle sugerirano da se zbog dnevnopolitičkih uskostranačkih interesa išlo na brzinu završavati jedan vrlo važan sporazum za Hrvatsku. Jedna od stranaka se ovih dana ondašnje koalicije javila gdje kaže, pa mi smo protiv rasprodaje zemljišta i nekretnina strancima. A gdje su bili onda kada se pregovaralo o sporazumu? Sporazum dakle, da dođem na njega, sa važećeg stanja stvari na sporazum. Kada on stupi na snagu onda državljani EU-a pod ovim režimom imaju dakle pravo kupovanja nekretnina, a za četiri godine tako predviđa sporazum, za četiri godine, tako predviđa sporazum. Za 4 godine će Zajedničko vijeće, Zajedničko vijeće Hrvatske i Europske unije ocijeniti stanje i vidjeti mogu li se proširiti prava državljana Europske unije. To piše u sporazumu. Na nama je sad, budući da spremamo pregovarački tim, budući da spremamo pregovaračke pozicije i o tome ćemo nastojati postići međustranački dogovor, oko pozicija za pregovore. Na nama je, dakle, da nađemo moduse i to stavljam apsolutno kao jedan od važnih prioriteta i naše Vlade, a mislim da je i pitanje Sabora i hrvatske javnosti. Naći ćemo, dakle, moramo stvoriti takve pozicije da zaštitimo, da ne dođe do rasprodaje ove o kojoj i vi govorite u pitanju i koju svi želimo izbjeći. Znači, to postojeći zakoni su sada, možemo vrlo rado u Ministarstvu vanjskih poslova ...
Predsjedniče Vlade, molim vas zaključite.
... dobiti punu informaciju i poslati vam što je do sada sve prodano, a ovo što nas čeka u buduće, to je još za pregovore.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Vlade. Ja namjerno nisam spomenuo da je potrebno mišljenje Ministarstva pravosuđa, ne suglasnost nego mišljenje, a tu se uglavnom radi o pravnim stvarima, o pravnim stvarima vlasništva i utvrđivanja stvarnog vlasništva. Nego sam težinu svog pitanja stavio na suglasnost Ministarstva vanjskih poslova i na to da ne postoje kriteriji po kojim ministar vanjskih poslova tu suglasnost izdaje. Prema mojim informacijama, izdato je samo u zadnja 3 mjeseca tisuću i 200 takvih suglasnosti. Ja sam tražio broj da mi se odgovori točno koliko je za ovog mandata ovog ministra vanjskih poslova tih suglasnosti izdato. A što se tiče vašeg odgovora da su tu izuzeti zaštićeni dijelovi prirode, to mi je izuzetno drago jer to znači da poziv župana Jakovčića ministru Čampiju da posjeti Istru neće značit prodaju Brijuna, primjerice. A osim toga, u Europskoj uniji postoje između ostalog i zemlje koje su vrlo strogo to zaštitile, dakle, čak i između članica Europske unije, primjerice Belgija, koja ograničava stjecanje prava vlasništva imanjem boravišta u Belgiji.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Poštovani zastupnik Vladimir Pleško.
Poštovanje gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo članovi Vlade. Upućujem pitanje državnom tajniku gospodinu Branku Bačiću iz Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Pitanje glasi, što resorno ministarstvo namjerava poduzeti u svezi sa rekonstrukcijom i obnovom željezničke pruge Zaprešić-Klanjec-Kumrovec. Podsjećam da je ovaj željeznički pravac od vitalnog interesa za naše pogranične jedinice lokalne samouprave, i to Kraljevec na Sutli, Klanjec, Kumrovec i zagorska sela. Kako za putnički tako i za gospodarski, teretni promet. Molim državnog tajnika za odgovor ukoliko je upoznat sa tematikom ovog pitanja, a ukoliko nije onda tražim pismeni odgovor ministarstva.
Državni tajnik Branko Bačić, izvolite.
Točno je da pruga koja prometuje između Savskog Marofa, Kumrovca, pa sve do državne granice je zatvorena. Ona je zatvorena od, po mojim informacijama, odnosno po informacijama Hrvatskih željeznica od kraja 2000. godine. Od tada, naime, na tom dijelu pruge se ne prometuje i razlog toj činjenici jest što je s jedne strane dotrajao gornji stroj same pruge. I s druge strane, što su kolosijeci u Kranjcu i Kumrovcu također dotrajali i ne pružaju sigurnost u normalnom prometovanju. U protekle 4 godine, dakle, na toj pruzi nije rađeno gotovo ništa i Hrvatske željeznice su napravile sukladno Nacionalnom programu obnove pruga lokalnog značaja jednu dinamiku uređenja svih lokalnih pruga lokalnog značaja, a među njima i prugu za koju ste vi pitali. Prema njihovim informacijama planira se uređenje gornjeg stroja ove pruge, dakle, od Kumrovca pa sve do, dakle, preko Klanjca do Kumrovca, do kraja 2008. godine. Međutim, prije toga se planira uređenje sanacija kolosijeka u Klanjcu i Kumrovcu, tako da je do tada jasno će bit situacija ovakva kakva je. Pri tome treba još dodati da Hrvatske željeznice u okviru svojih mogućnosti održavaju, jasno, prostor i u Klanjcu i u Kumrovcu, prostor kolosijeka i na taj način, koliko je to dakle moguće, u okviru financijskih mogućnosti Hrvatskih željeznice rješavaju pitanje obnove pruge. U svakom slučaju, dakle, u programu obnove pruga od lokalnog značaja je i ova trasa. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Povreda Poslovnika, zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moram reagirati i upozoriti vas na članak Poslovnika 214. gdje u vrijeme postavljanja zastupničkog pitanja gospodina Miroslava Rožića, gospodin Damir Kajin vrijeđao zastupnika jako pogrdnim riječima i psovkama. Da ja sad te ružne riječi ne bi citirao, tražim da ga opomenete u tom.
Nisu bile psovke.
... [[Govornik naknadno uključen.]] svi zastupnici svjedoci što je i koje pogrdne riječi on uputio zastupniku Rožiću. Ko da je u birtiji.
Ja odavde sa ovoga mjesta nisam čuo ništa niti mogu čuti šta se između zastupnika dobacuje. Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Postavljam pitanje gospodinu ministru Šukeru. Evo, gospodine ministre, napokon smo dočekali prilično jasan dokument o ekonomskoj i socijalnoj politici naše hrvatske Vlade, objavljen pod nazivom "Memorandum o ekonomskoj i financijskoj politici", potpisan 13. srpnja kao rezultat posljednjih pregovora sa Međunarodnim monetarnim fondom u kojem, dakako, govorite što Vlada kojoj ste član, spremna u ovoj idućoj godini. U poglavlju "Fiskalna politika" pod točkom 11., alineja 1 piše: "Nema realnog povećanja mase plaće". U poglavlju "Reforma javnih financija" u točki 24. piše: "Izmjena formule za indeksiranje mirovina veže porast mirovina s promjenom prosječne, realne plaće u gospodarstvu." Ako spojimo ove dvije rečenice, onda je njihova poruka prilično jasna, a ona glasi: "Građani Hrvatske, nemojte se nadat povećanju standarda jer njega neće biti, nema realnog povećanja mase plaća, plaća neće rasti ni u javnom sektoru, nikome, dakle, ni policajcima, ni vojnicima, ni učiteljima, ni liječnicima, ni sestrama, nikome tko, dakle, plaću prima iz proračuna." Isto tako, to znači, umirovljenici nemojte se nadat povećanju mirovina jer ni toga neće biti, jer će se mirovine usklađivat s promjenom realne plaće, a realnog rasta plaća neće biti pa se tako mirovine usklađuju s brojkom 0. Ministre Šuker, zašto se vi s ovim Memorandumom kojega ste potpisali, niste izišli pred Hrvatski sabor, kako vas obvezuje odluka Sabora i ako je istina da niste pod pritiskom, kako kaže potpredsjednik Vlade, potpisali ovaj Memorandum, znači li to da ste svjesno kao svoju politiku odabrali pad standarda naših Hrvatskih građana, zaposlenih i umirovljenika i čime opravdavate takvu politiku i zašto to činite?
Hvala vam lijepa. Ministar financija Šuker izvolite.
Gospodine zastupniče ja sam vam izuzetno zhvalan na ovom pitanju iz jednostavnog razloga da dobijem priliku da pred Hrvatskom javnosti kažem istinu. Prije svega, očigledno svi preskačete ono što je najbitnije a da ovaj memorandum ili mjere ekonomske politike započinje sa konstatacijom da je prošla Vlada ostavila deficit od 6,3%. To je prva istina koja stoji unutra a koju svi preskačete. Sve što poslije slijedi u mjerama fiskalne, monetarne i ekonomske politike je posljedica toga. Druga stvar, indeksiranje mirovina i povećanje mirovina za 4% koje je obavljeno prije nekoliko dana najbolje demantira ovo što ste vi sada rekli jer ako su umivljenicima indeksirane mirovine za 4% onda ovo što ste vi sada rekli nije istina. Druga stvar, cijelo vrijeme, povećane indeksirane dakle u odnosu na prvih 6 mjeseci. Druga stvar, stalno Hrvatskoj javnosti namećete da neće biti investicija, ono što je predviđeno u fiskalnim projektima za 2005. godinu predviđen je deficit Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta 3,2 milijarde. Deficit Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta u 2004. je 3,4 milijarde, a onih 700 milijuna o kojima se govori je prekomjerno korištenja, onih 700 milijuna koje ste mimo volje ovog Sabora potrošili u 2003. godini a koje smo mi morali platiti ove godine. Dakle, ponavljam radi Hrvatske javnosti ovaj memorandum počinje sa konstatacijom da prošla Vlada nije izvršila svoje obaveze nego da je deficit bio 6,3% sve mjere proizlaze iz toga. Povećanje deficita od 1,8% u odnosu na ono što je bilo planirano je 3,6 milijrdi kuna, dakle sve mjere proizlaze iz toga. Druga stvar, bilo bi mi drago da ste tako pažljivo proučavali Memorandum koji ste vi potpisali onda bi vidjeli da u ovom Memorandumu imate zadane samo dvije veličine, imate zadan deficit i imate zadane razine do kojega se kreće visina vanjskog duga i nemojte zaboraviti da ste ovu državu u dvije godine zadužili praktički za 14 milijardi dolara, to isto stalno preskačete. MI smo u 7. mjesecu morali vratiti 7 milijardi, pričali ste o povratu duga Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje 2000. ovih dana dolaze na naplatu obveznice koje su izdate u iznosu preko 200 milijuna, dakle nije vraćeno nego je samo reprogramirano. Ali kažem pogledajte svoj Memorandum koji ste potpisali, jer je točno bilo zacrtano u mjesec što morate napraviti, što morate privatizirati. Obavezali ste se da ćete privatizirati "Croatia banku", potpisali ste pismo namjere da ćete prodati 25% Hrvatske poštanske banke, u ovome stand by aranžmanu toga nema, pogledajte što ste napisali unutra, privatizacija "Hrvatske elektroprivrede", privatizacija INE, privatizacija Croatia osiguranja, u ovom Memoranduma ništa od toga, dapače privatizacija INE je odgođena za godinu dana. Načelno se kaže da bi Vlada trebala napraviti dokument o načinu privatizacije Croatia osiguranja. Dapače, ja se kao ministar financija i kao predstavnik Vlade zajedno sa predsjednikom Vlade doktorom Sanaderom, veselimo raspravi o ovom stand by aranžmanu da ukažemo koja je razlika između politike ove Vlade i vaše Vlade. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Zastupnik Davorko Vidović.
Ja naravno nisam zadovoljan, jer ovo što vi govorite gospodine ministre nije odgovor nego izgovor. Ja nisam izmislio ovo što sam vam citirao nego ste vi to potpisali i drugo, povećanje mirovina je trebalo biti ako ćete već, po zakonu 6,1% a ne 4%, toliki je bio rast plaća a ne kao što ste vi izračunali 4%. To je jedno, i drugo, nije točno da ćete nije točna priča o zaduženju i ona ne drži vodu jer kako ćete opravdati da ste već do sada za 4 milijarde povećali inozemni dug ako se to, imate osminu mandata to znači da ćete vi za 32 milijarde povećati dug ove države a rušit ćete standard građana ove zemlje.
Poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Imam pitanje za ministra znanosti, obrazovanja i športa gospodina Dragana Primorca. Gospodine ministre, Hrvatski stručnjaci i znanstvenici ne mogu se pohvaliti velikim brojem poziva za sudjelovanjem u onim najznačajnijim Europskim biotehnologijskim projektima ali ima i pozitivnim izuzetaka. Prije dvije godine, znanstvenici sa Riječkom sveučilište dobili su poziv od tzv. Europske ... inicijative da sudjeluju u tom velikom Europskom projektu i dakako još značajnije dobili smo i podršku Svjetske banke za to. Naime, vi znate da na Riječkom sveučilištu djeluju nekoliko timova istraživačkih koji proizvode ... protutjela koji su savladali tu tehnologiju i zato su bili interesantni Europskoj znanstvenoj zajednici. Ponuda je u Rijeci objeručke prihvaćena, izgrađen je novi Centar, jedna nova kompletna zgrada, to je Centar za proizvodnju monotonskih protutijela, izgrađen je ... parcijalno su opremljene i jedna i druga zgrada i projekt je upućen Ministarstvu znanosti i tehnologije prošle godine, on dobiva podršku i pozitivnu ocjenu recenzenata, dobiva podršku tadašnjeg ministra gospodina Flega i dolazi ova godina 2004. i nastaje zastoj u podršci tom projektu od strane Ministarstva. Mene dakle zanima zbog čega je došlo do ovog administrativnog zastoja u kojoj je fazi naravno suradnja vašeg Ministarstva sa ljudima koji vode ovaj projekt.
Hvala. Ministre Primorac izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine profesore. Riječko sveučilište je jedno od mjesta gdje sam najviše puta bio i zapravo nedavno smo imali sastanke sa gospodinom rektorom Rukavinom i naša podrška ide snažnoj inicijativi izgradnje novog kampusa i jako se trudimo oko Rijeko kao između ostalog drugih sveučilišta. Ja sam si ovdje dao kratke pribilježbe glede jedne čisto kronologije događaja jer je profesora Stipu Jonjića o kojem govorite, znam osobno, a i osobno sam mu dao podršku prilikom ovih tehnologijskih projekata jer sam radio nadzor nad tim projektima, prije davno prije no što sam bio ministar i on je dobio značajna financijska sredstva. Prava istina je sljedeća, gospodin profesor je tražio 22. kolovoza 2003. godine projekt za centar za protomiku u Rijeci i to je bio iznos oko 3 milijuna i 600 tisuća kuna i naravno neposredno nakon toga tehnologijsko vijeće se našlo i dali su neke komentare glede naslova. Gospodine profesor je to promijenio zbog koncepcije i tadašnji ministar Flego je rekao da projekt može ići dalje, naravno nije rekao o iznosu koji će biti i to je na toj fazi ostalo. Znači on je dao podršku kao i tehnologijsko vijeće. U međuvremenu ja sam upoznat sa projektom kada me profesor Jonjić upozorio 8. srpnja kada je tražio zapravo što se događa s tim projektom, ja sam naložio tehnologijskom vijeću da se nađe 19. srpnja i oni su uputili njemu određene zahtjeve, jedan od njih je bio da taj projekt ne sadržava samo zahtjev za opremama, nego da bude i razvojni projekt. Profesor je na to vrlo brzo odgovorio i sada je trenutno u fazi izrada studije ostvarivosti koja bi trebala biti prema riječima mog državnog tajnika vrlo brzo gotova, drugim riječima profesor je Jonjić ispoštivao upravo prije nekoliko tjedana ono što je od njega traženo i sada je na Ministarstvu da to kroz tu studiju ostvarljivosti utvrdi da li je projekt samo kupovina opreme ili je razvojan projekt, on će naravno dobiti sredstva i pitanje je samo u kojem iznosu se riješe. Ja kao ministar imam tijelo koje se zove Područno tehnologijsko vijeće koje će tu utvrditi Ja sam upoznat s ovim slučajem i načelna podrška iz ministarstva postoji i od bivšeg ministra i od mene, a glede iznosa to će utvrditi Tehnologijsko vijeće u periodu od naredna dva tjedna i profesor Jonjić zna i on je čuo od mene osobno kao rektor Rukavina, da ja stojim iza tog projekta al' naravno struka mora reći iznos. Jel' iznos nikada nije definiran, uvijek se govorilo o iznosu oko 3 milijuna kuna, 3 milijuna i 600, trebamo ga točno utvrditi koliki će biti.
Ja se zahvaljujem gospodinu ministru, molim ga da stvarno to ažurno pokuša riješiti. Sljedeći mjesec već u Haidelbergu je sastanak gdje će Europa odlučiti da li će nas pričekati ili ne. Znate da se radi o projektu koji može zaposliti nekoliko desetaka fakultetski obrazovani mladih ljudi, o projektu koji ima tržište, o projektu koji konačno državna institucija može donijeti određenu dobit.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor, potpredsjednici Vlade i ministrici u Ministarstvu obitelji branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Pitanje se odnosi na slučaj koji je jako zainteresirao javnost u Dubravačko-neretvanskoj županiji. Riječ je o tome da je račun općine Vela Luka bio blokiran zbog neplaćanja alimentacije od strane samog načelnika općine Vela Luka inače člana SDP-a. Mnogi se pitaju, zapravo kako je uopće moguće da se blokira račun općine zbog neplaćanja alimentacije jedne privatne osobe, a kronologija je sljedeća: Naime sud je putem naloga zatražio od same općine na čijem je čelu taj načelnik da se umanji plaća njegova, da se taj iznos izdvoji za alimentaciju. Kako on nije poslušao odluku suda, sud je nakon višekratnog zahtjeva ipak se odlučio blokirati u konačnici račun općine, odnosno sjesti na račun općine. A kako općina u to vrijeme nije imala dovoljno sredstava, taj račun je na koncu blokiran. Ja moram priznati da sam očekivao, nakon svih onih žučnih rasprava ovdje u Hrvatskom saboru od kolega iz SDP-a koji su tako dirljivo govorili o tzv. "slučaju Čačija" da će biti dosljedni u svojim stavovima i da će to što su govorili primijeniti upravo u ovakvim slučajevima i sankcionirati ponašanje svoga načelnika i da će ga barem pozvati na odgovornost, ako ne i pozvati ga da se makne sa te pozicije. Mislim da bi bilo katastrofalno da se ovaj način na koji je postupio načelnik iz redova SDP-a da se počne primjenjivati u drugim gradovima, jer recimo, ne znam, možda nekome načelniku padne na pamet da ne plati kredit za neki automobil, pa onda to za njega učini njegova općina. Evo ja, da se to ne bi događalo ja molim gospođu Kosor, potpredsjednicu Vlade da ispita može li se sankcionirati ponašanje načelnika općine Vele Luke, zbog čijeg je neplaćanja alimentacije i blokiran račun općine.
Potpredsjednica Vlade, ministrica gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, pa naravno da se slažem s vama da je nedopustivo prije svega da netko ne plaća alimentaciju, to je nedopustivo i to je sramota, jer evo sad, vjerujem da ste i vi vidjeli, u medijima jedan slučaj jedne gospođe koja je inače socijalni slučaj kojoj je dosuđeno plaćanje alimentacije, dakle, obrnuto, međutim, ona je uistinu socijalni slučaj na granici bijede i prijeti joj zatvor. Dakle, bilo bi dobro da pravna država ujednači kriterije, svakako. I drugo nedopustivo je naravno, ne poštovati i ne provoditi sudske odluke. Mislim da u ovom slučaju apsolutno pravna država mora reći svoje, mora doći na svoje, radi se uistinu o sramoti, ali ja vjerujem da na kraju uvijek takve slučajeve sankcioniraju birači. Dakle, oni koji odlučuju o tome tko je radio moralno u skladu s moralnim načelima i naravno zakonima a tko nije. A što se tiče konkretnoga slučaja, evo ja ću pogledati, pozabaviti se, mislim da je tu mjesto i za ministricu pravosuđa da i ona kaže svoje, pa ćemo zajedno dati odgovor u pisanom obliku.
Zastupnik Frano Matušić.
Ja se zahvaljujem i ja vas molim da ne bi zaživila ona Orvelova rečenica da su svi jednaki, a neki jednakiji ili da doista poduzmete sve mjere zajedno sa gospođom ministricom pravosuđa i da nas obavijestite o tome. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Hvala lijepa. Ja postavljam pitanje ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću, a pitanje bi moglo imati i jedan simbolični naslov metaforički "Severina i ostali", riječ je o sljedećem. U medijima je nedavno objavljeno da će neki samostalni umjetnici izgubiti pravo na plaćanje doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje iz sredstava državnog proračuna, ukoliko njihova godišnja primanja prelaze određeni iznos. Među takvima ima vrlo neobičnih slučajeva, i zato sam rekla da bi se ovo pitanje moglo i metaforički podnasloviti s obzirom da upravo iz redova estradnih glazbenika, ja ih namjerno neću zvati umjetnicima, jer umjetnost znači ipak nešto drugo i ima druge pretpostavke. Dakle, da je iz tih redova ljudi koji su vrlo mnogo zarađivali i koji to još uvijek zarađuju, oni su ipak dobivali status slobodnog umjetnika i dobivali su zdravstveno i mirovinsko osiguranje iz sredstava državnog proračuna. Ja molim ministra kulture da nam pojasni o čemu je riječ i kojim je propisom došlo do navedene promjene koja će ja vjerujem ipak dovesti i do pravde. Hvala.
Ministar kulture Božo Biškupić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, točno da se ovo pitanje malo aktualiziralo sada, posebno u tisku nakon donošenja pravilnika i želim reći da su sredstva proračuna ograničena i da je na ovaj način na koji je do sada bilo regulirano nemoguće u budućnosti pratiti i poštivati na onaj način odredbe zakona, odnosno bez pravilnika koji regulira ova pitanja i onako kako ih je regulirao do sada ne bi mogli više pratiti i plaćati iz državnog proračuna onima umjetnicima koji su, kojima je zaista to nasušita potreba. Stoga sam u toku, tijekom prošlog mjeseca donio, a sve je sukladno sa zakonom donio Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika kojim se uređuje način ostvarenja prava samostalnih umjetnika na plaćanje doprinosa iz državnog proračuna. Naime, ovaj sam pravilnik donio, kao što rekoh sukladno zakonu i sa, uz suglasnost umjetničkih udruga a koje su kad je riječ o onoj visini između sebe postigli koncenzus. Iznos je naime umnožak koeficijenta 1,9 visoke stručne spreme u kulturi i osnovice kojom se obračunavaju plaće za službenike koji se financiraju iz državnog proračuna. To je negdje bruto oko 95, 96 tisuća kuna, to je mjesečno bruto oko 8 tisuća kuna, odnosno neto 5 tisuća kuna. Do tog iznosa ćemo mi i dalje iz državnog proračuna pokrivati, odnosno plaćati za samostalne umjetnike, a oni koji imaju, primaju veće, više od tog iznosa, naravno oni će moći sami plaćati svoje doprinose.
Zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Zahvaljujem na odgovoru.
Poštovana zastupnica, potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje želim postaviti ministru unutarnjih poslova Mlinariću. Gospodine ministre, vi ste sigurno ovo ljeto bili jedan od najčešće spominjanih ministara vezanih prije svega zbog Zakona o sigurnosti na cestama. Vinari govore o gubicima, a ja sam jučer u našoj županiji imala susret kao zastupnica, ali i ostali zastupnici sa cehom ugostitelja koji su nam također prezentirali svoje gubitke i posebno istaknuli gubitke svojih kolega u prostorima gdje je turizam jedna od značajnijih grana. Mi to na žalost nismo. Želim vam postaviti pitanje, iako je tek nepunih mjesec dana, koliko je smanjen broj prometnih nesreća na cestama, onih koji su bili pod utjecajem alkohola. Te isto tako, koliko je smanjena smrtnost na cestama, dakle i povećana sigurnost pretpostavljamo. Mislim da će to biti dragocijen podatak. Jer gubici koje spominju i ugostitelji i vinari su sigurno gubici koji se mogu odraziti i na lokalni i na državni proračun. Znam da je to dvoje nemjerljivo, ali ja se nadam da ćete dati podatak koji će možda baciti i jedno drugačije svijetlo na ovaj zakon. Pretpostavljam da za sada nećete komentirati naplativost ili bojim se ne naplativost kazni koje se pišu. Međutim, to je sigurno podatak koji će nas zastupnike vrlo brzo zanimati.
Hvala. Ministar unutarnjih poslova, gospodin Mlinarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice, hvala vam lijepa na ovom pitanju. Naime, to pitanje bila top tema gotovo cijelog ljeta od kad smo donijeli zakon, pa isto tako i kad se počeo primjenjivat zakon. Naime, svi smo mi bili svjedoci jedne katastrofalne situacije u prometu na našim cestama. Naime, već u 2002-2003. godini žao mi je što nemamo mogućnost ove dijapozitive pokazati tu, vidimo ogromni porast broja prometnih nezgoda u našoj zemlji. Tako da u odnosu na prošlu godinu imamo vertikalni rast broja prometnih nezgoda, isto tako broja poginulih u tim nezgodama i broja povrijeđenih. Isto tako i ogromnih materijalnih šteta. Pa eto tako već kad smo počeli govoriti o zakonu, znači i onda, znači to je 7. mjesec i kad smo ga donijeli, kad on još nije bio na snazi, već su se počei nazirati rezultati te rasprave u Saboru i najave da će Zakon stupiti na snagu 20. kolovoza kao što je nastupio. Pa već u srpnju ove godine imamo u odnosu na srpanj prošle godine smanjenje broja prometnih nezgoda za 8%, što je u apsolutnom broju 771 prometna nezgoda je bila manja samo već u 7. mjesecu. Dok je u kolovozu ove godine smanjeno za 23% broj prometnih nezgoda, što znači u apsolutnom broju 2224 prometne nezgode su bile manje, nego u 8. mjesecu u kolovozu prošle godine. Bez obzira što spominjemo najbolju turističku sezonu, bez obzira što u Hrvatskoj u 10 prošlih godina nije ušlo toliko turista koliko je ušlo ove godine. Što se tiče broja poginulih. Vi znate da smo imali katastrofalnu situaciju u prvih šest mjeseci. Da smo na kraju 6. mjeseca imali 43 poginulih više, nego u 6 mjeseci prošle godine. 43-troje. Kad smo počeli govoriti o Zakonu i kad smo ga donijeli u 7. mjesecu bez obzira što još nije stupio na snagu, imamo smanjenje u odnosu na prošlu godinu minus, znači 43%. Znači u srpnju prošle godine poginulo je u apsolutnom broju 83-troje ljudi, ove godine 47. U kolovozu je bilo to smanjenje 30%. Znači u kolovozu prošle godine poginulo je 81 osoba, ove godine 57. Znači, to je 36, 24 i već u sada u 9. mjesecu je 10 poginulih manje, nego u prošloj godini u 9. mjesecu, što znači ukupno u svega tri mjeseca 7, 8. i 9. mjesecu je poginulo na našim cestama 70 ljudi manje, nego u istom razdoblju prošle godine. Dok smo u 6. mjesecu prošle godine imali, ove godine imali 43 više poginula samo ova tri mjeseca, znači svwega 2,5 mjeseca je poginulo 70 ljudi manje. Dame i gospodo dva puta je tu više još povrijeđenih i teško i lakše povrijeđenih. A što se tiče onog famoznog, u čemu se najviše, nije se o tome govorilo, to su rezultati koji se ničim ne mogu. i te materijalne štete koje, reći ću ja to, znači te materijalne štete su neusporedive s onim što smo recimo izgubili u ovome, u nekim drugim djelatnostima itd. Međutim, što se tiče onog famoznog 0 promila, i tu vam mogu reći, da se od 20. kolovoza do 30. rujna 2004. godine u prometnim nesrećama sudjelovalo je 329 vozača pod utjecajem alkohola. U istom razdoblju prošle godine zabilježeno je 776 alkoholiziranih vozača. Znači smanje za 58%. Promatrajući samo kolovoz 2004. godine u odnosu na 2003. godinu podaci su sljedeći.
Ministre zaključite, isteklo je vrijeme.
Dobro. Ako vas ne interesira, možemo.
Ne, kod mene je propisano, mene interesira, vrijeme je propisano.
Završavam. Iz svih tih podataka, vidi se da ovaj Zakon nije ono što se ga želi prikazati prohibicija, može piti tko koliko hoće, ali ne smije pijan voziti, to nam dokazuje susjedna Mađarska, koja ima taj zakon već 15 godina na snazi sa 0 promila i nema opadanja niti u turističkom niti u ugostiteljskom ili bilo kojem drugom obliku. Znači, rezultati dokazuju i što se alkohola tiče i što se ovog Zakona tiče izvrsne rezultate. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Hebrangu. Uvaženi ministre, tema ovog mog pitanja je doktor Milan Kujundžić, čovjek vašeg posebnog povjerenja. Ja ne znam doduše, da li je on to vaše povjerenje stekao samo obilaskom Pavelićeva groba ili svojom ukupnom ustaškom orijentacijom. Ali potsjetimo malo javnost na lik i dijelo doktora Milana Kujudnžića. Izabrali ste ga za pomoćnika ministra. Postavili za predsjednika Upravnog vijeća KBC-a Zagreb. Kao takav obavio je za nas izuzetno nečastan posao, bez ikakvog stručnog razloga isključivo revanšistički smijenio je smjesta ravnatelja sposdobnog i uglednog profesora Paladina. Nagrada za tu likvidaciju bila mu je mjesto ravnatelja bolnice Dubrava. Odatle ste dakako prvo morali protjerati također izuzetno uspješnog profesora Mišu Viraga. I sada taj doktor Kujundžić, čovjek kojeg vi očito posebno cijenite i nagrađujete funkcijama, svoga sina Hrvoja Marija Kujudnžića lošeg džaka na prijevaru i po vezi upisuje na medicinski fakultet u Rijeci, iako ovaj nije položio prijamni ispit. Ministre Hebrang, smijenili ste čitav niz vrijednih i poštenih ljudi iz čistog revanšizma. Hoćete li ovoga jednoga smijeniti s razlogom?
Ministar Hebrang, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče. Da smijenjujem još četiri godine, ne bih mogao smijeniti onoliko koliko je vaša vlast smijenila u četiri godine. Ali to mi nije ni namjera, jer spomenut ću samo dvojicu kolega koje ste vi spomenuli, ja ne bih nikad poimence. Što je napravio gospodin Paladino, vidjet će se ovih dana, doći će nadam se i pred ovaj Sabor, jer je uvalio ovu državu u jedan dug, bez kraja. Za dovršenje projekta Rebro stručna inspekcija je utvrdila nedostoje još 60 milijuna eura. Kada se sadašnjih 73 milijuna eura potroši. Dakle, ne zatvorena financijski konstrukcija koja će koštati ovu državu, tko će to platiti, ja ne znam, očito naši porezni obveznici. I još da vam kažem da već ove godine zahvaljujući njegovoj konstrukciji i dogradnji Rebra, dospijeva 12 milijuna kuna za naplatu koji sadašnji novi ravnatelj mora od nekud smoći, od kuda ja ne znam. Jer po Zakonu iz poslovanja to platiti ne smije. I da potsjećam da za 3 godine dolazi 70 milijuna kuna na naplatu u jednoj godini početna rata kredita. Toliko o gospodinu Paladinu. Gospodinu Viragu ništa loše ne mogu reći, on je predivan dečko, moj prijatelj i kolega, ali je 90% po vlastitom iskazu svojeg mandata proveo u operacionoj sali, a ne u kancelariji ravnatelja. Zato su poslovni rezultati bili katastrofalni i docent Kujundžić ih je već ova dva, tri mjeseca doveo u red tako da ta bolnica uredno plaća ljekove, čak plaća dugove od proteklih godina. I sada o docentu Kujundžiću kad sam došao do njega. Upoznao sam ga davno prije nego što je navodno posjetio grob o kojem govorite, prema tome to nije bio kriterij mog prijateljstva. Krijetrij mog prijateljstva je bilo moje poznanstvo s njim u Domovinskom ratu gdje je bio dragovoljac, gdje je časno branio domovinu, vrhunski stručnjak, čovjek koji je dao i sada na raspolaganje svoje znanje i izvanredno vodi ustanovu kao što sam prethodno dokumentirao. Što se tiče upisa njegovog sina u Rijeku ja ne bi osuđivao čovjeka prije nego što povjerenstvo istakne svoje rezultate. Neslužbeno je povjerenstvo priopćilo da docent Kujundžić nije kriv jer je provjerenstvo, neslužbeno kažem a ovih dana će biti službeno i zato ponavljam to jer je povjerenstvo krivo interpretiralo pravilnik. Mladi Kujundžić je položio prag, prešao je prag i po pravilniku tko pređe prag ako je branitelj ili sin branitelja ima pravo na prekoredni upis na drugoj listi. Pitanje je da li to ima pravo branitelj ili sin branitelja ali to je interpretacija povjerenstva a ne docenta Kujundžića. On pri tome nije aktivno sudjelovao. Hvala. [[Pljesak!]]
Zastupnik Nenad Stazić.
Pravilnik je takav da pravo na upis imaju djeca sto postotnih invalida. Docent Kujundžić jeste invalid ali nije sto postotni i u tome je prijevara. Tom prijevarom upisao je svoga sina na fakultet. Dekan Medicinskog fakulteta ispisao ga je i normalno da ga je ispisao, još najbolje da je ostao upisan. Ja sam vas međutim pitao i zato sam nezadovoljan vašim odgovorom da li vi zbog ovog nemoralnog postupka docenta Kujundžića namjeravate njega smijeniti i pokazati da se ne slažete s time ili ga ne namjeravate smijeniti i tako pokazati da se slažete s njegovim nečasnim postupcima a to bi onda značilo da se na fakultetima uvodi dodatna kvota za upis djece utjecajnih HDZ-ovaca. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo! Ja bih svoje pitanje postavio potpredsjednici Vlade i ministrici hrvatskih branitelja. Poštovana ministrice, što se čini na planu medicinske rehabilitacije hrvatskih branitelja, invalida Domovinskog rata i koje su to nove pogodnosti pristupa odnosno mogućnosti pristupa psiho-fizikalnoj rehabilitaciji. Kad ovo postavljam onda mislim i na invalide, najteže invalide HVO-a koji nadam se prema međudržavnom sporazumu će također dobiti pristup lječenju kvalitetnim zdravstvenim uslugama u Republici Hrvatskoj jer naprosto takvih u Bosni i Hercegovini nemamo ili ono što malo imamo nemamo dovoljno kapaciteta. Mislim da je ovo pitanje vrlo važno kako za invalide tako za članove njihovih obitelji a i društvo u cijelosti. Hvala.
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, da, ova Vlada i Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti posvećuju veliku pozornost upravo medicinskoj rehabilitaciji odnosno lječenju hrvatskih branitelja i mi smo zato ove godine pokrenuli jedan novi projekt za koji je u ovoj godini osigurano oko milijun i pol odnosno točno milijun i pol kuna. Radi se naime o projektu zbog kojega smo potpisali sporazum sa šest centara odnosno šest lječilišta ili bolje rečeno i jednostavnije toplica u Hrvatskoj s kojima ćemo provoditi taj program. Upravo traje i zato je dobro da ste postavili ovo pitanje da bismo još jedanput evo podsjetili sve hrvatske branitelje koji imaju pravo se javiti na taj javni poziv. To nije natječaj nego javni poziv koji je trajno otvoren. Svi oni koji misle da mogu ispuniti kriterije za ostvarivanje takvog lječenja odnosno rehabilitacije mogu se javiti u naše ministarstvo. Osnovno je i posebno povjerenstvo koje će na temelju posebno utvrđenih kriterije odrediti koji to hrvatski branitelji odnosno invalidi imaju pravo na takvo lječenje. Dakle, natječaj odnosno poziv je otvoren, može se javiti i danas. Već imamo puno takvih zahtjeva i ja se nadam da će vrlo brzo povjerenstvo donijeti odluku o prvoj grupi koja će krenuti u lječenje u tih šest centara odnosno lječilišta diljem Hrvatske a sasvim sigurno da ćemo o vašem prijedlogu raspravljati i razmatrati ga kad bude konačno dovršen ovaj sporazum između dviju država vezano za zbrinjavanje pripadnika HVO-a. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem na odgovoru i zadovoljan sam odgovorom.
Štovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Poštovani gospodine predsjedniče, imam pitanje za ministra financija gospodina Ivana Šukera. Gospodine ministre, poznato je da bivša vlast nije napravila ništa za suzbijanje sive ekonomije, pa čak i 2000. godine kad je iskoristila Financijsku policiju za represiju ukinula je odmah nakon toga negdje. Došlo je do stvarno divljanja sive ekonomije, do porasta broja rada na crno, do neplaćanja poreza na robe i usluge. Dakle, našli smo se u izuzetno teškoj situaciji. Mene zanima da li Vlada priprema vraćanje Financijske policije da bi se uveo neki red i koje su još mjere da bi se suzbila siva ekonomija? Hvala.
Ministar Šuker, izvolite!
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Poštovani gospodine zastupniče, ne bih komentirao što je bivša Vlada radila niti bih komentirao motive ukidanja Financijske policije, motive ukidanja poreznog studija i motive ukidanja stimulativnog djela plaća za one koji trebaju kontrolirati naplatu državnog proračuna. No, ono što bih želio reći da je 2002. godine iz Financijske policije u Carinu prenesen dio za praćenje trošarina s time da nikada ta ekipa nije ekipirana do kraja, nije educirana i nije data mogućnost kontrole na terenu i ja mislim da i bivši ministar financija, tako i ja sada konstatiramo da trošarine se ne naplaćuju onako kako bi se trebale naplaćivati. Također, PDV, predporez je jedna velika crna rupa na koju su nas upozoravali ljudi koji su bili naši savjetnici prilikom uvođenje Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Dakle, neće samo osnivanje financijske policije spriječiti rast sive ekonomije. Niz zakona koje je donijelo Ministarstvo prometa, mora, razvitka je ka tome da se spriječi crni čarter, Državni inspektorat svojim djelovanjima također ide ka smanjenju sive ekonomije. A ono što bih želio reći za financijku policiju, financijska policija nije nikakav niti politički čin niti će to biti nekakva organizacija koja će zadovoljavati nekakve političke želje. To će biti jedna mobilna ekipa koja će na terenu kontrolirati ono upravo gdje je moguća najveća utaja prilikom neplaćanja prihoda državnog proračuna a to su sve prije svega pred porez poreza na dodanu vrijednost i trošarine jer i ove godine nažalost kod naftnih derivata, kod duhanskih prerađevina se ne vidi efekti ovako dobre turističke sezone. Ali interesantno da trgovačka društva koja se bave tom djelatnošću iz godine u godinu prikazuju fantastične poslovne rezultate pa bi onda bilo dobro da se ti fantastični poslovni rezultate odraze i u proračunu. Dakle, to će biti zadatak financijske policije a ne bilo kakav politički motiv. Politički motivi su bili za ukidanje financijska policije. Kome je bilo u interesu da se trošarine ne kontroliraju onako kako treba nego samo da se evidentira trošarina ja to ne znam. Kome je bilo u interesu da se ukine jedan specijalistički studij a to je porezni studij gdje su se ljudi educirali jer bez educiranja ljudi je nemoguće govoriti o napretku, o efikasnijoj, jeftinijoj državnoj upravi. A mi čak imamo i primjer da je jedan autstrijski stručnjak o bivše Vlade predložen za visoko državno odlikovanje zbog unapređenja poreznog studija i nakon tog prijedloga za njegovo visoko odlikovanje, mi donosimo odluku o ukidanju poreznog studija. Dakle, ne samo osnivanje financijske policije i educiranje ljudi koji se bave kontrolom i praćenjem naplate sredstava državnog proračuna. I ako je ikako moguće osigurati im stimulativni dio plaće da budu, da kvalitetni i dobri stručnjaci ostaju u državnoj upravi a ne da nam se dogodi nakon što iškolujemo ljude da znaju sve o financijama da zbog niskih plaća napuste državnu upravu i odu negdje drugdje raditi što je normalna stvar da imaju daleko veću plaću. I mislim da ukidanje stimulativnog dijela plaće u nadzoru, u proreznoj upravi, u carinskoj upravi je isto jedan od velikih razloga ovakvih rezultata rada koji su danas takavi kakvi jesu.
Poštovani zastupnik Markovinović.
Evo, zahvaljujem. Mislim da se slažemo da je financijska policija ukinunta zbog političkih utjecaja, da ne bi se slučajno zaletila u firme koalicijskih partnera ili ne daj Bog "Viktor lenac". Ali ono što naši birači očekuju od nas je to da bude sve manje bogatih vlasnika, siromašnih firmi, i da konačno radnike zaštitimo od samovolje vlasnika takvih poduzeća.
Poštovani zastupnik Ante Đapić.
Gospodine predsjedniče Vlade, u Hrvatskoj stranci prava smo neugodno iznenađeni sinoćnjih vjestima da generali Markać i Čermak ostaju u haškom pritvoru usprkos činjenice da je hrvatska Vlada dala sva moguća jamstva koja su i tražena od nje kako bi se dvojca generala branili sa, čekali sa slobode, početak suđenja. A i činjenica da se hrvatski generali, ali dobrovoljno, dragovoljno odlučili pojaviti pred haaškim tribunalom. Takav potez Haškog suda koji očito nije u praksi posljednjih pokazatelja, djelovanja Haškog suda pa i haškog tužiteljstva, pokazuje da se Haški sud u ovom slučaju politizirao i na neki način doveo u pitanje vjerodostojnost hrvatske Vlade koja je jamčila sa svojim ugledom i autoritetom da će se optuženi generali pojaviti kada počne suđenje prema optužnici. Moje pitanje je što Vlada kani učiniti kako bi reagirala na ovaj, u ovom trenutku mora se čak kazati neuobičajen jedan potez? Tim više što znamo kako smo nekoliko puta u Hrvatskom saboru i odgađali raspravu o Haagu zbog statusa [[Upadica: Kolega Đapić, kolega Đapić molim vas trenutak samo.]]
Vaš predsjednik Kluba gospodin zastupnik Miroslav Rožić je dostavio meni da će te vi postaviti pitanje Ministarstvu rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću iz područja energetike.
Došlo je do neočekivanih okolnosti, ja ću onda pitanje preformulirati, preformulirati ću pitanje prema energetici. Gospodine ministre, gospodarstva, hoće li Hrvatska, hrvatsko gospodarstvo trpiti zbog činjenice da jedan od vlasnika, najvećih energetskih tvrtaka u Hrvatskoj general Čermak, [[Upadica: Ne može se, ne može.]] zajedno sa generalom Markačem ostao u Haagu usprkos najava da će i borbe da će se oni sa slobode dočekati početak suđenja. Eto, preformulirao sam pitanje u pravcu energetike, hvala! [[Pljesak!]]
Ministar Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupniče. Vjerujem da tvrtke bilo koje u bilo čijem vlasništvu ne bi smjele trpjeti zbog vlasnika i da tvrtka ima svoj sustav odlučivanja i poslovanja i da ne bi u ovom kontekstu vezao gospodarstvo i gospodarenje tvrtke Čermak, vlasnika Čermaka sa onim što ste vi u biti htjeli postaviti pitanje, pa ja vjerujem, izražavam nadu da to neće imati utjecaja i posljedica na poslovanje te tvrtke.
Poštovani zastupnik Anto Đapić.
Pa ne, po ovakvom vašem odgovoru ispada da mislite da bi on možda trebao ostati da bi firma dalje poslovala. Ja vas molim da predsjednik odgovori na pitanje.
Molim predsjednika Vlade, dr. Ivu Sanadera da da informaciju koja je vezana za odluku Haaškog suda za odluku o zadržavanju, pritvora za generale Markača i Čermaka, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, i mi smo bili vrlo neugodno iznenađeni kada smo jučer predvečer popodne, izvolite gospođo, recite.
Molim vas zastupnice da.
Izvolite recite vi što vam je na srcu.
Gospodine predsjedniče Vlade dajte informaciju.
Gospodine zastupniče, dakle, i mi smo bili vrlo neugodno iznenađeni kada smo jučer čuli tu vijest, prije svega zbog činjenice što je hrvatska Vlada učinila sve kao što ste rekli i dalje će učiniti sve što je u našoj moći da postignemo da se gospoda generali Čermak i Markač brane sa slobode. Mi smo dali jamstvo da će u svakom trenutku kada ih sud pozove, oni se odazvati tome i doći svjedočiti, odnosno dati iskaz. Također želim reći da je naše neugodno iznenađenje bilo još veće zbog toga, zbog činjenice koju vi niste spomenuli, ali koja je možda još i nije poznata ali smo mi dobili informaciju da je glavna tužiteljica, gospodđa Del Ponte napisala pismo Sudu u kojemu je rekla da se ne protivi puštanju na slobodu gospodi generalima Čermaku i Markaču. Znači imamo činjenicu da je glavna tužiteljica, rekla da se ne protivi, drugim riječima da se suglašava sa zahtjevom hrvatske Vlade i branitelja. I sada smo uputili zahtjev prema predsjedniku Suda za dodatnim obrazloženjem jer mi u stvari obrazloženja nemamo u ovom trenutku. Želimo čuti zbog čega, zbog kojih razloga je Sud donio ovaku odluku. Pogotovo zbog činjenice što je šest Hrvata koji su optuženi po drugoj optužnici upravo prije nekoliko dana pušteno da se brani sa slobode i da čekaju proces u Hrvatskoj, odnosno u Bosni i Hercegovini gdje već stanuju. I zbog toga nas je sve skupa ovo vrlo neugodno iznenadilo. Ministrica Škare-Ožbolt će uskoro, tražimo sastanak sa predsjednikom Suda, sa glavnom tužiteljicom koja je u ovom slučaju se suglasila da budu pušteni, odnosno je rekla da nema ništa protiv toga. I mi ćemo uskoro izvjestiti i hrvatsku javnost i Hrvatski sabor čim budemo znali što je po srijedi, koji su to razlozi a moraju biti iznimno teški razlozi jer smo praktički imali informaciju i prije ljeta da će biti pušteni prije ljeta, pa u 9. mjesecu bilo je odgođeno za rujan i sada je konačno odluka da se do daljnjega ne puštaju. Mi nećemo posustati u traženju da se generali Markač i Čermak puste na slobodu i da se brani. Iza toga stojimo mi kao hrvatska Vlada, stojimo sa punom vjerodostojnošću da će se odazvati u svakom trenutku kada ih se pozove. Ali isto tako stoje i oni koji su dali takvu izjavu i takav iskaz. I u dogovoru sa braniteljima, dakle, idemo mi i po liniji Vlade ali i u dogovoru sa braniteljima ćemo poduzeti sve ono što je moguće u okviru pravnih okvira.
Hvala lijepa. Određujem stanku od 30 minuta. Na redu je zastupnik Željko Pavlic. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom postavljanja zastupničkih pitanja. Molim poštovanog zastupnika Željka Pavlica da postavi zastupničko pitanje. Izvolite.
... [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite. Ministar vam je tu.
Evo imam pitanje za ministra unutarnjih poslova kao predlagača Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Naime novi Zakon o sigurnosti prometa na cestama i uz mnoge pozitivne rezultate prouzročio je i neke negativne posljedice. I to u nekim dijelovima gospodarstva. Ja bih molio da ponovno postavim pitanje izpočetka.
Izvolite kolega, postavljajte pitanje.
Samo malo, smetaju me, oprostite, sad nemam uvjeta za to.
Kolega, izvolite. Postavljajte pitanje.
Evo, postavit ću pitanje ispočetka. Dakle novi Zakon o sigurnosti prometa na cestama je uz mnoge pozitivne rezultate prouzročio i neke negativne posljedice i to u nekim dijelovima gospodarstva. Tako naprimjer prema anketi međimurske podružnice ugostitelja i obrtnika u 34 objekta, od 39 anketiranih zabilježen je pad prometa već od 40%. Kao rezultat pada prometa u ugostiteljskim objektima širom Hrvatske zabilježen je i pad proizvodnje piva i do 30%.
Dobro kolegice i kolege. Može li se zastupniku omogućiti da postavi pitanje.
Poseban razlog za zabrinutost imaju naši vinari kojima je došlo pitanje prodaje vina, a u čiju su proizvodnju uložili velika sredstva. Dopustite da vam prenesem riječi jednog upravo međimurskog vinara koji govori: “Prodaja mi je pala za 60%. Cijela moja obitelj živi od vinograda i od njega se školuju 3 studenta. Koristio sam i poticaje i kupio zemljište na kojem sam namjeravao podići novi nasad. Međutim morat ću odustati od toga ne promijeni li se zakonska odredba.” Pitam dakle hoće li Vlada, ako neće mijenjati Zakon, na bilo koji način obeštetiti ugostitelje, vinogradare, vinare od kojih su neki dovedeni na rub opstanka na tržištu kako bi im nadoknadila gubitke nastale primjenom novog Zakona o sigurnosti prometa?
Ministar Mlinarić izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospodine zastupniče. Na prvo pitanje o Zakonu o sigurnosti prometa dao sam rezultate koje je on donio u pozitivnom smislu pa je tako,
Kolega Nenadić u sabornici se ne telefonira sa mobilnim telefonima.
Pa je tako samo u kolovozu 2004. godine u odnosu na kolovoz 2003. godine su alkoholizirani vozači skrivili 618 nesreća, a prošle godine 1041 nesreću. Znači ove godine pola manje. Znači 41% manje. Ove godine u tim nesrećama je poginulo 5 osoba koje su skrivili alkoholizirani vozači, a prošle godine u kolovozu 22 osobe. 17 osoba manje. Znači smanjenje za 77%. Ove godine je teško ozlijeđeno 85 osoba, a 131 osoba prošle godine. Smanjenje 35%. Lakše ozlijeđenih ove godine 309, a prošle godine 508, smanjenje za 39%. Dakako da one probleme koje ste vi navodili to su kruške i jabuke. Ovo su ljudski životi i zdravlje, a ono su ekonomski pokazatelji. Međutim napominjem ponovno primjer susjedne Mađarske koja ima daleko veći prihod od turizma nego Hrvatska bez obzira što ima samo Balaton i, Balaton i Budimpeštu. Daleko veći prihod u turizmu i daleko veći prihod od ugostiteljstva. Smatram da su ovi prvi negativni rezultati koje razumijemo samo razlog za što naši vozači se još nisu prilagodili novom Zakonu pa se nisu ni organizirali da ako je u automobilu 5 osoba jedna ne pije, svi ostali mogu piti. Znači ovo nije Zakon protiv konzumacije alkohola. Ovo je Zakon koji ne dopušta vozačima da piju prije vožnje. Znači to su dvije stvari. To su kruške i jabuke. Čim se naši ljudi prilagode tome da si znaju kao na Oktober festu, da se na Oktober fest ide javnim prometnim sredstvima, autobusima, tramvajima, taksijima onda će ponovno i proizvodnja piva i proizvodnja vina doći na svoje i neće biti nikakvih problema. Ništa se neće u biti smanjiti. Za to je potrebno određeno vrijeme prilagodbe, a za to vrijeme ćemo mi budno pratiti i rezultate koji su pozitivni što se tiče ljudskih života, stradavanja i materijalnih šteta a jednako tamo, tako ćemo pratiti i ove druge i podastrti Hrvatskom saboru kako, znači već sada radimo neka ispitivanja kako alkohol utječe na sposobnost vozača pa imamo tako od Američkog instituta za medicinska istraživanja da počevši već od 0,2 gram % nastaje poremećaj podjele pažnje između dva izvora vidnog priopćenja. Već kod 0,5 promila dolazi do poremećaja očnih pokreta, otvara zasljepljivanje, vidne zamjedbe, vremena reakcija, procesa informiranja, toka priopćavanja, psihomotornog izvođenja, zgusnute pažnje, prosuđivanja unutarnjih kočnica i opreza, a od 0,8 promila dolazi do teških poremećaja motornih funkcija i vrijeme reakcija. Velike američke statistike govore o tome kako alkohol utječe. Mi se trebamo samo prilagoditi ne da ne pijemo nego da kad pijemo ne vozimo. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Pavlic izvolite.
Moram reći da nisam zadovoljan odgovorom jer zapravo nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje dakle. Pitanje je bilo da li će Vlada na neki način obeštetiti one koji su ovim Zakonom o sigurnosti prometa dakle doživjeli pad prometa svojih proizvoda? Znači Vlada za sada ne razmišlja niti o promjeni Zakona niti o obeštećenju tih ljudi koji su dovedeni na rub egzistencije. Što se Mađarske tiće ona ima za sada 0,0% ali oni idu na, uskoro na 0,5%. Ali što se desilo? Upravo zbog tih 0,0% mađarski vinari, veliki dio njih je propao i morao je prodati svoje vinograde vinogradarima koji su dolazili izvana većinom iz Zapadne Europe. Tako da su oni ostali gotovo bez vlasništva u vinogradarstvu, a za što ne želimo da se desi u Hrvatskoj. Prema tome ja apeliram još jedanput na Vladu da čim prije analizira ove gospodarske pokazatelje koji su itekako alarmantni i da pomognu prvenstveno onima koji su najviše ugroženi. To su obrtnici i, i vinogradari. Jer ukoliko im se ne pomogne od 2, 3, u roku od 2, 3 mjeseca za neke od njih će biti kasno.
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče, ja imam jedan problem jer moje pitanje je namjenjeno premijeru Sanaderu kojeg nema. Druga osoba koja bi mogla odgovoriti na moje pitanje je potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor koje isto tako nema i sad ja svoje pravo po Poslovniku sam ispunila, rekla kome postavljam pitanje međutim vi sa druge strane u Vladi ne možete uvesti reda da se drže Poslovnika. Ja ću postaviti pitanje koje glasi ovako. Vrlo često u hrvatskoj Vladi govorite, volite govoriti kako je vaša Vlada socijalno osjetljiva a posebno ste rječiti kada su u pitanju djeca. Konkretni potezi vaše Vlade pokazuju da nažalost ne radite u korist djece. Svi projekti namijenjeni djeci imaju izvršenje za prvih 6 mjeseci od 0 do 0,30% što znači da se ne radi ništa. Danas želim progovoriti o 2400 djece koja nemaju odgovarajuću roditeljsku skrb i koja se nalaze u udomiteljskim obiteljima. Za vrijeme bivše Vlade ta su djeca imala pravo na naknadu sredstava za udžbenike. Što znači pravo na besplatne udžbenike. Sada su ta sredstva upitna zbog toga što ste donjeli naputak kojim se sredstva za udžbenike koje dodjeljuju centri za socijalu skrb prepolovljena. Ova djeca su gospodo iz Vlade, već kažnjena zbog toga što nemaju svoju obitelj i mislim da ih ne trebate dodatno kažnjavati. Moje pitanje je, kada ćete poništiti ovu odluku kada ćete povući ovaj naputak i omogućiti ovoj djeci ali i svoj socijalno ugroženoj djeci pravo na školovanje. I kada ćete vratiti puni iznos za udžbenike koji je bio za vrijeme bivše Vlade?
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođo zastupnice. Kao što vidite ja sam ovdje, obavljam svoje dužnosti, pa sam ovdje i odgovorit ću vam. Željela bih budući daje ovo dio pitanja koje se odnosi na resor potpredsjednika Hebranga, pa ako dozvolite ja bih zamolila da u ovom drugom dijelu odgovori potpredsjednik gospodine predsjedniče. Međutim što se tiče pr ograma za knjige, drago mi je daj postavljate ovo pitanje, i da se brinete o brzi za djecu ove Vlade. Mi smo vjerujem da ste o tome nešto čuli, prvi puta pokrenuli ove godine, program koji je do kraja realiziran, besplatnih udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola iz obitelji sa osmero i više djece u cijeloj Hrvatskoj. Taj je program je upravo realiziran i dovršen. Dakle, za onu djecu koja ne ulaze u sustav socijalne skrbi ili nisu prema posebnim odlukama gradova i općina nagrađena besplatnih udžbenicima. Dakle prvi puta ova Vlada je išla sa takvim programom. Kako što znate takav program postoji i za djecu hrvatskih branitelja. A što se tiče ovoga o čemu govorite vjerujem da dodatne podatke ima potpredsjednik Hebrang. Što se tiče inače brizi za djecu ja sam vam spremna gospođo zastupnice, odnosu radu uprave za obitelj, ponuditi sve relevantne podatke pozivam vas u Upravu za obitelj. Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Kompletno izvjnešće koje je pripremljeno i na temelju vaše rasprave u Hrvatskome saboru je dostavljeno i medijima, koji to naravno nisu htjeli objaviti na nekoliko stranica. Prema tome ne samo da se radi, radi se vrlo kvalitetno. UPravo otvaramo nekoliko savjetovališta za obitelj, u borbi protiv svih oblika ovisnosti. U pomoć obiteljima koje imaju invalidinu djecu. Napravili smo jedan projekt koji će se vjerujem do kraja ove godine ralizirati, za obitelji također sa više djece. Za nabavu 400, u ovoj godini 400 računala za obitelji koje imaju osmero i više djece. A evo predlažem da ostatak ovoga izvješća podnese i pisanim putem. Uz poziv još jedan puta, i vama i svima koji se skrbite za rad Uprave za obitelj Ministarstva obitelji, branitelja i međugenracijske solidranosti. Da dođete u ministarstvo i da se osobno upoznate sa radom ovoga ministarstva. Hvala.
Poštovana zastupnica Milanda Opačić.
Ja sam apsolutno nezadovoljna odgovorom zbog toga što je gospođa Kosor u tome da odgovarate na ono što vas ja uopće nisam pitala. O tome koliko ste vi radili u protekle 6 mjeseci o tome govori izvršenje proračuna. Ja sam rekla na svim stavkama je nula posto izvršenja do 0,30%. Dakle niste ništa radili u proteklih 6 mjeseci. A što se tiče ovoga vašega projekta za osmero i više djece, riječ je od prilike negdje 300 djece. Ja vas gospođo Kosor nisam pitala za to. Pitala sam vas za 2400 djece u udomiteljskim obiteljima. Pitala sam vas za socijalno ugroženu djecu, pitala sam vas za svu onu djecu u Slavoniji i Baranji koja danas ne mogu pohađati školu zbog toga što nemaju novca niti da kupe udžbenike niti da plate kartu za prijevoz do škole. O tome sam vas pitala, ali o tome vi nemate odogovora.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo predstavnici Vlade, pitanje sam kanio postaviti predsjedniku Vlade, ali svjejedno ovdje su njegovi potpredsjednici. Evo obećavano je da će se do sredine 9 mjeseca pred zastupnicima naći onaj famozni prijedlog umirovljeničkog fonda. Sada se spominje kraj 10 mjeseca a najvjerojatnije će on biti odgođen za neka bolja vremena. U najboljem slučaju efekte može početi davati 2007., 2008. godine, znači na isteku mandata ove Vlade. Međutim postoji jedan veliki problem, to je sporazum sa MMFom. Njime je predviđeno da će se do kraja 2004. prodati svi udjeli u čak 800 društava u kojima Hrvatski fond za privatizaciju ima do 25% udjela. Taj novac neće dobiti penzioneri. SN holding preuzeti će Liburniju hotele, taj novac neće dobiti penzioneri. U 2005. sljedi privatizacija Croatia osiguranja, Poštanske banke, Croatia banke, 15% INE plus treća faza privatizacije HTa. Plus priprema privatizacije brodogradilišta, Hrvatski šuma, Jadrolinije, i taj novac, znači opet neće dobiti penzioneri. Čak se niti deficit ne može više rješavati zaduživanjem u inozemstvu, već prodajom hrvatske imovine. Jednom rječju kako će se znači, podmiriti dug penzionerima i to dionicama ako se sva poduzeća prodaju i novac završi u proračunu? Konačno i sama potpredsjednica Vlade rekla je nema dionica za sav dug.
Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče, vi ste u vašem pitanju iznjeli čitav nih kontraverznih a djelom i neistinitih podataka. Prije svega fond za umirovljenike koji je u nastajanju odgođen je zbogg stručnih razloga i krajem idućeg mjeseca će sigurno biti u obliku Zakona donesen pred ovaj Dom. Drugo dionice koje su predviđene za taj fond ne idu na rasprodaju niti u obliku natječaja, niti obliku posebnog zakona a niti na burzi zagrebačke ili varažinskoj. Ovo što ste spomenuli porfelj sa do 25% dionica Hrvatskog fonda za privatizaciju, to našim umirovljenicima ne bi nikako pomoglo. Radi se o naime, od prilike 800 poduzeća ukupne vrijednosti u porfelju fonda negdje oko 250 miliona kuna. Dakle to se radi o takvim sitnim malim vrijednostima pojedinačnim, čije čuvanje u fondu za privatizaciju i upravljanje tim djelom udio u upravljanju više košta nego što s dobiva dobit. To je balast kojeg ćemo se riješiti na način kako sam predložio MMFu i MMF ga je prihvatio. I to nema nikakve veze sa fondom za umirovljenike. Za taj fond za umirovljenike smo ostavili dionice koje imaju vrijednost. Hvala.
I zastupnik Kajin.
Pa bio bih zadovoljan kada bih znao koji su to dionice. Međutim penzioneri po tom osnovu, to je moje duboko uvjerenje, neće ništa dobiti, osim nade koja je i onako posljednja umire. Rješenja su bitno drugačija. Ako tome pridodamo da 2004. neće biti realno rast mase plaća, netko je, Vidović je prije spominjao za 3% onda se doista ni umirovljenicima dobro ne piše.
Poštovani zastupnik Luka Rojić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, moje pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova gospodinu Marijanu Mlinariću. I ono glasi. Gospodine ministre nakon stupanja na snagu Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Pravilinika o tehničkim uvjetima vozila u prometu na cestama, vozači moraju imati nove komplete za hitnu pomoć. To je dobro. Kako bi se uvjek primjenjujući taj pribor unesrećenom mogla pružiti pomoć. Policijski službenici kontroliraju a vjerojatno i kažnjavaju vozače koji u vozilima nemaju takvih kompleta. A bez njih se ne može proći na tehničkom pregledu jer kutije izgledom i sadržajem moraju biti usklađene sa hrvatskom normom HRN 1012. Čuje da se oni mogu nabaviti jedino u inozemstvu. Jer ih za sada u Hrvatskoj nitko ne proizvodi. Moje pitanje gospodine ministre glasi, jeli Ministarstvo unutrašnjih poslova kupilo iste komplete za prvu pomoć za svoja vozila kada, od koga i po kojoj cijeni, a ako nije zašto vozila Ministarstva unutarnjih poslova neispravna, u smislu odredbi Zakona o sigurnosti prometa na cestama i navedenog Pravnilnika sudjeluju u prometu i kontroliraju građane iako su policijski službenici svjesni činjenice kako građani ne mogu za sada nabaviti takve komplete, a i vi ste također toga svjesni, gospodine ministre.
Ministar Mlinarić.
Poštovani gospodine zastupniče, sva policijska vozila su opskrbljena kompletima za prvu pomoć. Mi sada upravo izdajemo i našim proizvođačima kroz negdje za tjedan dana će dobiti koji će imati isto takav komplet koji se može nabaviti u Hrvatskoj, tako da neće biti više problema sa tim kompletima, evo. Kasnili su sa zahtjevom, naši proizvođači su kasnili sa zahtjevom da im se doda, da im se izda to odobrenje.
Zastupnik Roić, izvolite.
Naravno da sam nezadovoljan sa odgovorom, jer upravo sam želio saznati koliko to naše hrvatske građane u vidu poreza i svega onoga što plaćaju košta kad je u pitanju državna vozila i vozila svih organa uprave, ali i također koliko to košta sve naše građane, a čini mi se da je to ipak nepotreban trošak. A na kraju, ovo sam pitao isključivo zbog toga kako bi još jednom u ovoj sabornici rekli istinu da se u Hrvatskoj nažalost ništa ne isplati proizvoditi zbog toga što, eto jednu kutiju za hitnu pomoć ne možemo proizvesti na način na koji zadovoljava standardima. Nažalost, sve se još uvijek mora uvoziti, sve se uvozi i to je odlično, nažalost sramota.
Poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Ministru poljoprivrede, gospodinu Petru Čobankoviću postavljam pitanje vezano na problematiku poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske na području Varaždinske županije. Dakle, na području Varaždinske županije ima relativno malo poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske i za njega vlada veliki interes od strane obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava kojima bi po mojem mišljenju to zemljište trebalo u konačnosti pripasti. No, na putu do tog cilja vlada priličan nered, neraščišćeni vlasnički odnosi, neodgovornost i neažurnost nekih jedinica lokalne samouprave u pogledu izrade programa raspolaganja i natječaja, te mistificiranje modela korištenja zemljišta od strane velikih pravnih osoba od kojih neke to zemljište ne koriste marom dobrog gospodara. Postavljam pitanje: Koji je status poljoprivrednog zemljišta, dakle da li zakup, korištenje, koncesija ili bilo što drugo koje koristi "Varaždinka d.d. u stečaju" i što će se poduzeti da se zaustavi daljnja devastacija trajnih nasada, vinograda nekad poznatog čuvenog vina varaždinske graševine? Uz to tražim i pisani odgovor za svo poljoprivredno zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske na području Varaždinske županije. Dakle, koje su to parcele i temeljem čega su, kome i na koji način i vrijeme date na korištenje, a koje to još nisu? Hvala.
Ministar Čobanković, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, dozvolite mi ukratko da kažem da je problem državnog poljoprivrednog zemljišta jedan od najtežih problema koji opterećuje ovo Ministarstvo. Postoji Zakon o raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem i sukladno tome Zakonu jedinice lokalne samouprave su dužne sačiniti programe raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem i te programe uputiti na dobivanje suglasnosti od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Isto tako, po dobivanju suglasnosti, jedinice lokalne samouprave su dužne izvršiti po programima raspolaganja određene natječaje. Znači, natječaje za zakup i prodaju provode jedinice lokalne samouprave, dok natječaj za koncesiju, znači davanje zemljišta, predviđenog zemljišta koje je predviđeno za koncesiju donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Mi smo nažalost suočeni sa vrlo teškom situacijom, jer sama činjenica da gotovo 50% jedinica lokalne samouprave još uopće nije uputilo programe raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem mislim da govori sama za sebe. Ili, još bolje, podatak da je od donošenja Zakona o raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem do danas ukupno po različitim oblicima raspolaganja dato na raspolaganje tek 18.000 ha. Mislim da taj podatak govori dovoljno za sebe i iz tih razloga mi pripremamo određene izmjene i dopune postojećeg Zakona. Što se tiče konkretno prostora Varaždinske županije, činjenica je da je to županija sa izuzetno malim postotkom državnog poljoprivrednog zemljišta, mislim da se radi negdje o cca 3.400 ha, na ukupno 70.000 ha, znači jedna dvadesetina od ukupnog zemljišta i da na prostoru županije imamo 28 općina i gradova, od toga 4 općine, 4 jedinice lokalne samouprave nemaju uopće državnog poljoprivrednog zemljišta, znači postoje 24 općine i grada, pristiglo je 16 programa, znači 8 programa još nije dostavljeno. Od tih 16, 13 je dobilo suglasnost. A što se tiče direktnog pitanja, vezano za "Varaždinku d.d. u stečaju", ona trenutno koristi još 115 ha poljoprivrednog zemljišta. To je po osnovu prijašnjeg zakona i zakup koji bi trebao trajati do 2007. i 2011. godine, znači po prijašnjem provođenju natječaja koje su provodile županije. Ako je situacija da se zemljište .../Govornik isključen, pa ponovno uključen/... na način kako je predviđeno gospodarskim programom, mi ćemo izvršiti i poslati inspekcijski nadzor i u slučaju nekorištenja zemljišta sukladno gospodarskom programu gospodarenja zemljišta, ići ćemo, primijenit ćemo varijantu raskida ugovora.
Zastupnik Vladimir Kurečić.
Zahvaljujem na odgovoru. A ova evidencija koju sam zatražio, dakle, tražim i dalje, poslužit će i vama. Ja vas molim da tijekom jeseni i zime, da se provedu sve zakonski predviđene procedure, kako bi do sljedeće vegetacijske sezone, oni kojima je zemljište najpotrebnije, dakle obiteljska poljoprivredna gospodarstva, dakle do proljeća slijedeće godine, došla u legalan posjed tog zemljišta. Hvala.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo ministrice i ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade zaduženom za gospodarstvo, prof. Hebrangu. Na Drvno-prerađivačkom poduzeću "Lužnjak" iz Županje otvoren je stečaj u 3. mjesecu 2001. godine. Tada je to poduzeće zapošljavalo oko 220 radnika i njihova potraživanja na osnovu neisplaćenih plaća i otpremnina bila su oko 10 milijona kuna. Prodajom tog poduzeća Drvno-industrijskog poduzeća "TVIN" iz Virovitice dio potraživanja je podmiren, oko 3 milijuna i sedamsto. Međutim, u mandatu prošle Vlade, a obraćali su se od predsjednika Vlade, potpredsjednika Vlade, Sabora i raznih drugih institucija, radnici nisu uspjeli naplatiti svoja potraživanja, a moram reći da su to potraživanja koja su odlukom Trgovačkog suda u Osijeku priznata. Pa evo, svjedoci smo sada da kod privatizacije, mogli bi reći da je ključno pitanje se postavlja, znači socijalna sigurnost zaposlenika, pa ja vam postavljam pitanje: Da li će i kada ova Vlada ispuniti, isplatiti potraživanja bivših zaposlenika "Lužnjaka" kada to već nije učinila bivša?
Potpredsjednik, ministar Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovana gospođo zastupnice, nažalost poznat mi je problem poduzeća "Lužnjak" iz Županje. Radi se o jednom od niza poduzeća u sličnoj situaciji. Naime, stečajni postupak je pokrenut 2000. godine. Odlukom suda u drugi vjerovnika ušlo je 221 zaposlenik i oni nisu uspjeli se tijekom stečajnog postupka naplatiti kao što ste vi rekli. Na žalost odlukom suda stečajni postupak je i zaključen bez mogućnosti naplate u stečajnom postupku. Mi razmatramo čitav niz ovakvih i sličnih slučajeva da vidimo što se tu može učiniti s obzirom da je pravno gledajući postupak završen i oni nemaju nikakvih prava na svoja potraživanja. Ali mi skupljamo ovakve slučajeve i razmatramo, tražimo rješenja kako da tim ljudima pomognemo jer se radi o teškim socijalnim slučajevima.
Zastupnica Ruža Lelić.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče pa ovi djelatnici i dok su radili primali su vrlo skromna primanja i sada zaista polažu veliku nadu da će ostvariti svoja neisplaćena potraživanja, a znam da takvih slučajeva ima više i ja vas evo zaista molim da se za njih pronađe jedno adekvatno rješenje.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje zastupničko pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova, gospodinu Marijanu Mlinariću. Mada je slično pitanje postavila kolegica Adlešić pa sam djelomično i dobio odgovor. Pitanje glasi: Koji su prvi pokazatelji primjene Zakona o sigurnosti prometa na cestama?
Ministar Mlinarić izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče. Ja mislim da sam odgovorio kompletno na to pitanje tako da sve ostalo što bih rekao bilo bi ponavljanje pa mislim da je nepotrebno. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče Sabora ja imam također sada jedan problem, obzirom da je moje pitanje uredno najavljeno u skladu sa Poslovnikom i trebalo je biti postavljeno gospodinu premijeru. Kako njega nema, ja ću svoje pitanje naravno sve jedno postaviti, a onda očekujem da mi se u skladu sa Poslovnikom i na njega odgovori. Što se mene tiče može recimo i potpredsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Ali ću se obraćati gospodinu premijeru, jer se radi o pitanju koje se odnosi na rad ljudi iz njegovog ureda i na inače poslovanje Ureda za opće poslove i poslove Vlade i Sabora. Naime, proteklih dana smo svjedoci da se u režiji neposredno podređenih dužnosnika premijera Sanadera, odnosno šefice njegovog ureda krenulo u smjene državnih službenika, u sustav ureda Vlade i to upravo onih kadrova koji su, iza sebe imaju sve izmjene vlasti u Hrvatskoj i to upravo zbog toga što su visoko-stručno, profesionalno obavljali svoje poslove. Jedan od takvih ureda je Ured za opće poslove Vlade i Sabora ključan za funkcioniranje i Banskih dvora i ovog Parlamenta, ali i Ureda predsjednika države. Zanemarit ću činjenicu da je na krajnje nehuman, nekorektan način smijenjena preko noći predstojnica tog ureda, ali je tada u istom paketu smijenjena i zamjenica tog ureda bez obrazloženja usmenog ili pismenog i protivno zakonu i zakonskim propisima degradirana potpuno kao državna službenica. Ali je vrhunac što je na mjesto načelnice za financije postavljena ovih dana izvjesna gospođa Marija Zovko, koja je, svi oni koji su 2000. godine imali priliku u ovom Parlamentu raspravljati o nalazima Državne revizije, mogli znati što je pod njenom palicom u MVP učinjeno. Sjetimo se onih rasprava o broju kravata, o 500% premašenim iznosima za reprezentaciju, korištenje neovlašteno službenih kartica itd. itd. I svi oni znaju da se upravo u financijskom poslovanju MVP-a pronađeno najviše nedostataka i kažnjivih djela. Ja postavljam pitanje gospodinu premijeru, odnosno kako njega nema očekujem od potpredsjednice Vlade da odgovori, da li je imenovanje dotične osobe, smjene koje se vrše u Uredu za opće poslove Vlade i Sabora, znači da već nakon nekoliko poznatih afera proteklih mjeseci ponovno postavljamo podobne i poslušne, one kojima je za napredovanje u karijeri dovoljan negativan nalaz Državne revizije?
Hvala lijepa. Potpredsjednik Vlade, Andrija Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice vaše pitanje je krivo usmjereno, jer nikakve kadrovske promjene nisu temeljene na nekakvoj podobnosti o čemu ste vi govorili niti o nekakvom minulom radu nego na tome da li službenik ili namještenik zadovoljava potrebe svog radnog mjesta. O tome naravno odlučuje pretpostavljeni. I u Uredu za opće poslove nismo bili zadovoljni sa nekoliko djelatnika i mi smo te djelatnike zamijenili drugima, s time da nitko nije ostao bez radnog mjesta, nitko neće zbog toga završiti na ulici, svakome ćemo naći i pronašli smo odgovarajuće radno mjesto. Što se tiče vaše optužbe da je jedna od novih djelatnica počinila neka financijska krivična djela, to je mislim dosta neukusno za reći i neugodno za čuti. Ni jedno od tih djela nije dokazano. Svakog djelatnika kojeg imenujemo i upošljavamo provjeravamo preko odgovarajućih službi i ukoliko postoji bilo kakva prijava utemeljena na činjenicama, a da ne govorim pravomoćna presuda, onda naravno da ta osoba neće biti imenovana na svoje mjesto.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče nisam zadovoljna odgovorom. Prvo ja sam inače tražila odgovor od premijera, a onda sam rekla da tražim odgovor od potpredsjednice Vlade, ali je gospodin potpredsjednik pokušao odgovoriti. Ja sam ukazala na to da o kadrovima u jednom uredu odlučuje šefica nekog drugog ureda što je mimo propisa i zakona ove države. Drugo, jasno je da se mogu državni službenici smijeniti, maknuti sa svojih mjesta, ali po zakonu, pročitajte Zakon o državnim službenicima i namještenicima, članak 96., u skladu sa člankom 96. stavkom 1. Ja tvrdim da to nije u ovom slučaju učinjeno i na kraju gospodine potpredsjedniče ja ne znam što za vas znači Državna revizija i nalazi Državne revizije. Tražim naravno pismeni odgovor.
Kolegice i kolege, Odbor za izbor i imenovanja je na prijedlog iz Vlade dao mišljenje o razlozima promjene ravnateljice ili predstojnice Ureda za opće poslove Vlade i Sabora i predsjednika Republike, gospođe Volge Miličić koja je danas preminula. Izražavam sućut njenoj obitelji. Ona je bila nekoliko mjeseci u komi, to je bio razlog promjene. Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Žao mi je što nema premijera što nas je napustio, jer sam nakon dva mjeseca pauze računao da će biti tu, a posebno sam ga htio pitati jedno pitanje, jer je on Splićanin kao i ja, rebalansom proračuna iz 7. mjeseca ove godine Vlada je ukinula …
Kolega Jurjević pardon samo. Vi imate zapisano pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru zdravstva i socijalne skrbi, dr. Andriji Hebrangu.
Pošto smo mi predvidjeli da će premijer otići, evo ne može on toliko dugo izdržat, ipak sam ja tek trideseti. Dakle gospodine Hebrang pitam vas, zašto je vaša Vlada ukinula dva milijuna, gotovo dva milijuna sredstava koliko je bilo predviđeno za trajni smještaj djece oboljele od autizma s područja Splita i Dalmacije, iako je za taj objekat u gradu Splitu izrađena projektna dokumentacija, ishođena građevinska dozvola temeljem sredstava koje je osigurala bivša Vlada. Dakle od dva milijuna predviđenih sredstava vi ste rebalansom ukinuli milijun i 865 tisuća i 800 kuna, ostavili 100 tisuća kuna. U Splitu nema adekvatnog prostora za trajni smještaj autističke djece. Kako nakon ovakvih financijskih restrikcija i obustavljanja započetih projekata prošle Vlade, a u vezi rješavanja ovog pitanja, kako pomoći ovoj djeci? Kako pomoći roditeljima ove djece i da li je to neka nova politika prema, socijalna politika prema Splitu i Dalmaciji ili će tako biti cijeloj Hrvatskoj?
Potpredsjednik Vlade, ministar Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Vaš ovaj posljednji zaključak odmah poričem jer ova Vlada ima posebni senzibilitet za našu najljepšu županiju, prema tome, demantiram ovu zadnju rečenicu. Što se tiče financijskih promjena u proračunu, one su samo temelj poštivanja zakona. Naime, ova Vlada radi po zakonima Hrvatske države. Nijedna ustanova socijalne skrbi, niti jedna zdravstvena ustanova, niti jedna prosvjetna, niti bilo koja druga ne može raditi ako nema odobrenje za rad. To je prvi zakonski korak. Drugi je da na temelju tog odobrenja traži novce iz proračuna i naravno da ga mi onda odobravamo. Nije ovo jedini slučaj da smo imali ustanove koje niču, moram reći, kao gljive poslije kiše bez odobrenja za rad. Kada bi svim tim ustanovama davali ugovor o financiranju, onda bi ministar koji to potpisuje činio protuzakonito djelo, kršio bi Zakon o državnom proračunu i Zakon o izvršenju državnog proračuna. To ovi ministri ne čine. Prema tome, svaka ustanova koja je novo sagrađena ili želi stupit u funkciju mora najprije temeljem Zakona o socijalnoj skrbi, u drugim područjima u Zakonu o zdravstvu, itd., zahtijevati i dobit će, ukoliko zadovoljava uvjete, rješenje o njezinom radu, na temelju kojeg može tražit financiranje. Dakle, radi se samo o poštivanju zakona, a što se tiče autistične djece, bez brige, nijedno neće ostat nezbrinuto, naći ćemo načina kako da to podmirimo.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Nisam zadovoljan odgovorom. Novac se ne da, djeca su tamo, oni su autisti, a senzibilitet za Dalmaciju, za Splitsko-dalmatinsku županiju, ukinuta su sredstva za adaptaciju i dogradnju Doma za gluhonjemu djecu "Slava Raškaj" u Splitu. Od 800 tisuća ukinuto svih 800 tisuća. Ukinuta sredstva za Dom za psihički bolesne odrasle osobe u Trogiru, od predviđenih 700 tisuća, svih 700 tisuća. Ukinuta sredstva za Centar za socijalnu skrb "Trogir", od predviđenih 400 tisuća, svih 400 tisuća. To je taj senzibilitete o kojem vi govorite, a vama predsjedniče, jedna molba. Ja sam još gospodinu Šukeru, prije 7 mjeseci je on obećao da će mi dat pismeni odgovor na pitanje o smjeni 6 načelnika u Splitskoj poreznoj upravi. Ja sam čuo za ove golube pismonoša, izgleda da ima i puža pismonoša pa još nisu stigli. Ja bi molio da oni donesu to makar do kraja ovog mandata. Tako je, to ste rekli u ovoj dvorani, ja to nisam primio. Molim vas, ovdje ispred hrvatske javnosti, da mi dostavite taj odgovor.
Kolega Jurjević, pitanje da li je Vlada dostavila ili nije se raspravlja nakon aktualnog sata. Vi to znate jako dobro. Poštovani zastupnik Perica Bukić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministru financija, gospodinu Ivanu Šukeru. Obzirom da je porezna reforma u tijeku, zanima me kakav će ona utjecaj imati na sport, tj., stanje u sportu. Naime, tim bi se reformama trebale napokon riješiti mnoge nejasnoće i nelogičnosti koje danas opterećuju sport u Hrvatskoj. Hvala.
Ministar Šuker, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] cijeli život u sportu i uz sport, suočen sa korištenjem sporta čak i u političke svrhe, gdje se htjelo dokazat da je sport u 10 godina vladavine HDZ-a isto bio kriminal. Suočen s tim da mladi sportaši su zbog nedefiniranog načina oporezivanja njihovih prihoda koje dobiju prilikom sklapanja ugovora dužni otvarati obrte i svašta izmišljat da donekle legalno posluju. Mi smo predložili radnoj skupini koja radi na izmjeni Zakona o porezu na dohodak, da se oporezivanje primanja sportaša, oporezivanje primanja umjetnika, pjevača, itd., posebno regulira zakonom na način da im se jedan dio dohotka prizna kao paušalni trošak, da li će to biti 30 ili 40%, a da se ostali dio oporezuje sa središnjom stopom, dakle, sa 25% plus prirez. No, također moram reći da ćemo izmjenom Zakona o doprinosima riješiti problem ljudi koji su, da tako kažem, tehničko osoblje prisutno na svakoj utakmici, suci i delegati, gdje su izmjenom Zakona o obveznim doprinosima nametnuti toliki nameti da jednostavno niti jedan športski klub to ne može praktički pokrivati. I mislim da sa izmjenama Zakona o porezu na dohodak ćemo riješiti onaj problem, kažem, kad je iz političkih razloga se išlo u inspekciju poslovanja športskih klubova. To kad je izvršilo svoje političke potrebe nitko na tome dalje nije radio. Međutim, moram reći da je ostalo duga športskih klubova prema državnom proračunu preko 600 tisuća kuna. Ostao je niz sportaša kojima nije plaćeno niti mirovinsko, niti zdravstveno, koji danas ne mogu regulirati svoje obaveze. Također je bilo rečeno i na Vladi da oni koji dobiju uplatnice za doprinose da ih mogu poderati i baciti. Međutim, te obaveze su ostale. Dakle, loša zakonska rješenja prema ne sportašima nego i seljacima i umirovljenicima jednostavno se moraju riješiti jer ćemo doć u situaciju da će ljudi morat platiti daleko više nego što su plaćali. Ali ono što je najbitnije, svi oni koji su vezani uz sport i sami sportaši pozdravljaju ovakav način rješenja jer ćemo konačno legalizirati primanja u športu, konačno ćemo te mlade ljude dovesti u situaciju da mogu platiti porez na svoj prihod i da ih nitko zbog toga sutra iz ovog ili iz onog razloga ne može javno preko novina prozivati. Ali ono što je daleko bitnije, mislim da ćemo svima onima koji žele pomoći u sportu i žele ulagati u sport, dat mogućnost da ovakav legalan način isplate prilikom sklapanja ugovora, će potaknuti i njih da nađu interes za ulaganje u šport, a onda će vjerojatno biti daleko više veselja i sa rukometašima i sa plivačima i sa, nadam se, i košarkašima, naravno.
Poštovani zastupnik Perica Bukić.
Ja vam se zahvaljujem i usuđujem se reći, a vi ste to i bogme potvrdili da su te reforme još i važnije od samog Zakona o sportu kojeg također očekujemo ubrzo na saborskim klupama. I želim također da sport ... [[Govornik se ne razumije.]] postiže sa ovim svim promjenama još i bolje rezultate nego do sad. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani predsjedniče. Gospodine ministre Mlinariću. Prema mojim saznanjima sa terena, novac kojim se pokriva godišnja potrošnja goriva i drugog materijala za rad policije, ne može pokriti ni 10 mjeseci godišnje. Zato imamo primjere da policajci idu pješice na uviđaj intervencije, što je nedopustivo. A kad zatraže film za aparat, rečeno im je da imaju olovku i papir pa da crtaju. U isto vrijeme pokušavate rigoroznim kaznama i ukidanjem 0,5 promila alkohola zaštititi građane. Mislim da prevencijom i većim učešćem policijskih patrola na cesti to možemo riješiti uz puno manje restriktivne zakone. Moje pitanje glasi, kad i kako ćete osigurati sredstva za normalan rad policije? Hvala.
Ministar Mlinarić, izvolite.
Poštovani zastupniče. Postupanje policije u Republici Hrvatskoj propisano je Zakonom o policiji, "Narodne novine" br.129/2000., te Pravilnikom o načinu policijskog postupanja, "Narodne novine", 81/2003, koji je donijet na temelju tog Zakona. Način policijskog postupanja i primjena zakonom propisanih policijskih ovlasti kao i obim poduzetih mjera i aktivnosti koje poduzima policija nije u neposrednoj svezi sa mjerama financijske politike, s obzirom da policijski službenici u svom radu nisu limitirani visinom i načinom mehanizma financiranja. Tako da ovo pitanje nije adekvatno postavljeno već ovi rezultati zakona, novog Zakona vidimo da je policija imala i dovoljno ljudi i dovoljno sredstava i dovoljno ophodnji da provodi zakon, a rezultate tog Zakona, provođenje zakona ste vidjeli u rezultatima koje sam maloprije iznjeo.
Poštovani zastupnik Kurtov, izvolite.
Gospodine ministre, svjedoci smo da u policiji ima problema da nema auta, da su uniforme loše itd., prema tome, ja stojim i dalje na stanovištu da je pitanje interes građana ove države da policija bude osposobljena i da financijski bude praćena, da obavlja svoj posao. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Kajo Bučan. Molim neku gospodu koja koriste mobitele da to odmah smjesta prekinu.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje odsutnosti ministra Kalmete postavljam državnom tajniku gospodinu Branku Bačiću, u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka. Dio državne ceste D1 poznat kao brza cesta Solin-Klis predstvlja spoj šire regije Splita sa autocestom Zagreb-Split. Križanje državnih cesta D1 i D8 tj. Jadranske magistrale pod nazivom Meterize još uvijek nije dovršeno unatoč brojnim obećanjima i nastojanjima. Pitanje glasi: Kada možemo očekivati početak radova i dovršetak kompletnog križanja Meterize za kojeg je izrađena cjelokupna projektna dokumentacija a na kojem se već ove godine pretpostavlja PGDP tj. prosjećni godišnji dnevni promet od približno 40 tisuća vozila na dan i koje predstavlja spoj Splita, Solina, Kaštela i pripadajuće regije na auto cestu Split-Zagreb. Hvala.
Državni tajnik Branko Bačić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče prije kada je već bilo pitanje oko nastavka i dinamike izgradnje cesta i autocesta u Republici Hrvatskoj rekao sam da smo 10. ovoga mjeseca održali sastanak u splitsko-dalmatinskoj županiji zajedno sa predstavnicima županije županijske uprave za cesta grada Splita i ostalih jednica lokalne samouprave i da smo tom prilikom naveli prioritete i temeljne projekte koji će već krajem ove godine ili početkom iduće godine se na široj regiji Splita provoditi, graditi, a u sklopu projekta izgradnje i obnove državnih cesta. Točno je da je križanje Meterize kako ste nazvali prioritet u izgradnji prometnica na području Splita i Hrvatske ceste su u svom programu predvidjele da se krene odmah u realizaciju samog čvorišta. Točna je činjenica da je to križanje iznimno bitno iz razloga što je promet na tom križanju takav, jasno da zahtjeva čim prije ulaženje u tu kapitalnu investiciju. Činjenica je da se već nekoliko godina pokušava krenuti u realizaciju izgradnje tog čvorišta, međutim, do danas još uvijek praktično nije ni započeto osim što je do sada izrađena projektna dokumentacija i ishođena je građevinska dozvola. Hrvatske ceste su planirale da u idućih mjesec dana objave javni natječaj za izvođenje radova na izgradnji samog čvorišta i da bi se onda svakako samo čvorište i rekonstrukcija ceste dovršili do početka sezone 2005. godine. Dakle, prema programu Hrvatskih cesta ovaj projekt kao što je to ministar Kalmeta izjavio i obećao u Splitu u nadležnosti direktora Hrvatskih cesta i direktora autocesta planiramo dovršiti u cjelosti do početka sezone 2005. godine. Hvala.
Poštovani zastupnik Kajo Bučan.
Izražavajući zadovoljstvo vašim odgovorom zahvaljujem što ćete na taj način, tj. ova Hrvatska vlada ispuniti i obvezu iz sporazuma koju su još 2001. godine potpisale Hrvatske ceste i na taj način osigurati maksimalnu sigurnost svih sudionika u prometu na tom križanju koji po sadašnjem svom izgledu tj. po konfiguraciji cesta koje mu prilaze više sliči na skakačku skakaonicu nego na tako jedno značajno cestovno križanje. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja bih imao pitanje za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodina Čobankovića. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede je ljetos izdalo naredbu o uništavanju usjeva zasijanih GMO kukuruzom. Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku o naknadi štete predmetnog usjeva. IZ medija se moglo saznati da je predmetni kukuruz bio zasijan na 1790 hektara i da je većinom bio namijenjem za spremanje silaže. Kako je sada upravo vijeme kada se sprema silaža zanima me da li je Odluka Vlade ispoštavana te seljacima i ostalim proizvođačima isplaćena naknada za usjev kako bi dakako na vrijeme mogli kupovinom nadomjestiti uništeni usjev i spremiti silažu.
Ministar Čobanković izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Dozvolite mi da kažem par riječi na vaše pitanje. Ja želim ovdje naglasiti da je ovo načelni put kako ova Vlada i ovo Ministarstvo rješavaju probleme koji su pred njima. Činjenica je da je po prvi put u Republici Hrvatskoj ove godine uzorkovano i dato na analizu na GMO sjeme određenih sorata i da smo u jednom sjemenu, jednog hibrida kukuruza utvrdili učešće, nedozvoljeno učešće GMO-a. Normalno da se radi o izuzetno osjetljivom pitanju, mi smo ponovili analizu potom to još jednom utvrdili u međunarodnom laboratoriju u Švicarskoj i kada smo bili apsolutno uvjereni da se radi o učešću GMO-a krenuli smo u jednu beskompromisnu akciju i izdali smo naredbu o uništavanju zasijanih površina i na osnovu podataka koje smo dobili i uništili utvrđeno je da je taj dotični hibrid bio zasijan na 1790,13 hektara i želeći da naši poljoprivredni proizvođači ne budu oštećeni, da se prijave, jer je činjenica da nije izuzev vlastite prijave teško bi bilo determinirati sve površine zasijane predmetnim hibridom, Vlada je donijela odluku i preuzela na sebe isplatu nadoknade štete i sukladno tome i odluci Vlade donesena je odluka da će se po hektaru uništenog kukuruza obeštetiti proizvođače sa 7 tisuća i 200 kuna i ja ovdje mogu kazati da smo prošli tjedan u cjelosti obeštetili sve proizvođače koji su imali zasijan predmetni hibrid koji je imao u sebi učešće GMO-a i da je isplaćeno ukupan iznos od 12 milijuna 888 tisuća 936 kuna. Dalje, za iznos koji je isplaćen proizvođačima, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva će pravnim putem tretirati uvoznika i distributera sjemena vezano za nadoknadu štete. MI smo na ovaj način omogućili da naši poljoprivredni proizvođači dobiju nadoknadu, da mogu dobiti novac prije potreba jer činjenica jeste da je taj dotični hibrid pošto se radi o uglavnom hibridu koji je sijan za, vezano za silažu, znači proizvođači su dobili nadoknadu i mogu si osigurati kukuruz koji na žalost zbog zasijanosti određenim hibridom koji je imao učešće GMO-a je morao biti uništen.
Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam odgovorom i izražavam zadovoljstvo a i zahvaljujem u ime poljoprivrednih proizvođača na ovako brzoj i dosljednoj provedbi odluke Vlade. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Dragutin Pukleš.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje bi uputio ministru unutarnjih poslova, a pitanje se odnosi na primjenu članka 309. točke 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Naime, u točki 3. toga zakona je utvrđeno da se prilikom zamjene vozačkih dozvola izdanih na rok od 65 godina, vozaču će se izdati vozačka dozvola na rok od 80 godina ukoliko ne postoji ograničenje u uvjerenju o zdravstvenoj sposobnosti za vozača motornog vozila. Normalno je da se ukoliko postoji pojedinačno ograničenje vezano za pojedini dio zdravstvenog stanja vozača, da se to kontinuirano prati i da se o tome izjasni određeni nadležni liječnik. Međutim, postoji upute jedne, naputak Ministarstva unutrašnjih poslova gdje se u ovakvim slučajevima od ljudi traži da idu na kompletan pregled, dakle i u onom dijelu gdje nemaju zdravstveno ograničenje. Smatramo da ovo nije u skladu sa ovim točkom 3. članka 309. predlažemo da se takav naputak povuče i da se da drugi naputak u kojem bi specijalist za određeno ograničenje izdavao potvrdu i da bi to bilo dovoljno za, da se primjeni ovaj član 309. točka 3.
Ministar Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, pitanje izdavanja vozačkih dozvola, odnosno rokova na koje se izdaju vozačke dozvole s obzirom na godine života vozača, uređena su osim člankom 309. i drugim člancima Zakona o sigurnosti prometa na cestama, kao npr. člankom 222. Uvažavajući navedeno vozačka dozvola izdana s rokom važenja do 65 godina života vozača, produžiti će se na rok od 10 godina, odnosno zamijeniti vozačkom dozvolom sa rokom važenja od 10 godina, bez prilaganja liječničkog uvjerenja. U slučaju da je vozačka dozvola bila izdana uz ograničenje npr. nošenje naočala, proteze, slušni ampflikator i dr. obvezno se prilaže liječničko uvjerenje te se vozačka dozvola produžuje sukladno roku iz liječničkog uvjerenja. Vozačka dozvola izdana ili produžena vozaču nakon navršene 65 godine života na rok od 3 godine, produžiti će se na rok od 10 godina, odnosno zamijeniti vozačkom dozvolom sa rokom važenja od 10 godina bez prilaganja liječničkog uvjerenja. U slučaju pak, da je vozačka dozvola bila izdana na rok od 3 godine uz ograničenje, npr. nošenje naočala, proteze, slušnog amplifikatora ili drugog i na rok kraći od 3 godine može se produžiti odnosno zamijeniti samo uz prilaganje liječničkog uvjerenja, te se vozačka dozvola produžuje sukladno roku iz liječničkog uvjerenja. Nakon navršenih 80 godina života, vozačka dozvola se izdaje na rok označen u liječničkom uvjerenju a najduže na 5 godina. Možemo vam priložiti i pismeni odgovor na to.
Izvolite gospodine Pukleš.
Da po svim, svim segmentima svoga zdravlja prilažu potvrde, odnosno daju novo zdravstveno kompletno uvjerenje što izaziva troškove i gubljenje vremena, ili će biti dovoljna potvrda nadležnog specijaliste koji je nadležan za ovu vrstu ograničenja koja u zdravstvenoj dozvoli za izdavanje piše. Da li to znači to? Onda zahvaljujem.
Hvala lijepa. Postaviti će pitanje gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani članovi Vlade, zastupnice i zastupnici. Meni je žao što ovdje nije nazočna gospođa ministrica pravosuđa jer jedino ona osobno mjerodavno, čini mi se, može odgovoriti na ovo pitanje. Naime, Ministarstvo pravosuđa objavilo je natječaj za mjesto vježbenika na sudovima i državnim odvjetništvima. Na natječaj za mjesto u Županijskom državnom odvjetništvu i Općinskom državnom odvjetništvu u Splitu javila se i Dubravka Kežić. Bila je prva na obje liste. Studij je završila s prosječnom ocjenom 4,93. Sve ocjene koje se boduju bile su odličan, dobila je dekanovu nagradu, bila je stipendistica Zaklade Ivice Crnić za iznimne studente, bila je 4. godine demonstratorica na predmetu teorije države i prava. Ima završen međunarodno priznat UN-ov seminar o ljudskim pravima i slobodama. Niste primili nju. Primili ste Marija Bulima koji nema ništa od toga, ali je član DC-a, u svakom slučaju nastupa u ime stranke Demokratskog centra u Splitu. Također na Općinskom sudu u Dubrovniku niste primili najboljeg prvog na listi, ali ste primili zadnjeg sa liste, s najgorim rezultatima. Njegovi rezultati su: kazneno pravo 2, građansko pravo 2, trgovačko pravo 2, kazneni proces 2, građanski proces 2. Nema nikakvih radova, nema nikakvih nagrada. A, čemu i sve to? Dovoljno je da je član DC-a. Ja se zaista pitam, evo, i čudim se, je li ministrica pravosuđa svjesna što je s ovim napravila, je li svjesna kakvu je poruku poslala jednoj od najboljih studentica pravnih fakulteta u Hrvatskoj, kako njoj, tako i svim onim mladim ljudima koji su nošeni idealima prava i pravde i koji vjeruju i koji imaju pravo vjerovati da se znanjem, zalaganjem i radom može u Hrvatskoj uspjeti.
Hvala lijepa. Želi li državna tajnica? Izvolite gospođo.
Dakako, zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja mogu pokušati dati odgovor, osim ako gospođa zastupnica ne inzistira da pošaljemo pismeni odgovor s obzirom da ministrice nema. … [[Upadica se ne razumije.]] Pokušati ću. Hvala lijepo. Dakle, ne mogu govoriti o konkretnim slučajevima, mada dakako sve mlade ljude koji pokazuju zavidne rezultate u radu treba podržavati. Što se tiče imenovanja vježbenika prema Zakonu o vježbenicima i polaganju pravosudnih ispita iz 77. godine inače, to je stari zakon, vježbenike imenuje ministrica pravosuđa na prijedlog natječajne komisije a, po prethodno pribavljenom mišljenju čelnika tijela u koje se netko imenuje, dakle ili predsjednika toga suda ili državnoga odvjetnika. Na žalost, to je činjenica niti zakonom niti pravilnikom koji je donesen o provedbi zakona kojim se regulira način rada Komisije za polaganje pravosudnih ispita, nisu normirani i uređeni kriteriji za imenovanje vježbenika. I to nažalost stvara kadkada situacije da su prisutne različite populacije zašto netko jest imenovan ili nije. Naime, činjenica je da se na natječaj, što je razumljivo i shvatljivo i to je lijepo za vježbenike koji se raspisuju u pravosudnim tijelima javlja puno više ljudi nego što se prima u određena pravosudna tijela. Javi se primjerice 50 ljudi a imenuju se 3 osobe. Onda je u takvoj situaciji doista teško odabrati one koji su najbolji. Natječajna komisija pažljivo razmatra sve prijave i prijedloge kandidata uključujući kao i jedan od kriterija jest rezultati na, tijekom pojedinih ocjena na fakultetu tj. jedna od smjernica dakle koja pomaže natječajnoj komisiji, pomažu i neki drugi elementi, ali i mišljenje čelnika toga tijela. Naime, čelnik tijela u koje se imenuje tijelo poziva sve kandidate koji su se javili s njima osobno razgovara, stječe svoj sud i onda prema tome daje prijedlog za taj isti broj, nešto veći broj kandidata koji se trebaju primiti u to tijelo. Proces procijenjuje se naravno dakako njegovi znatni osnovni afiniteti, mjesto koje se javlja se često događa da se netko javi recimo iz Splita, a kandidira se Zagreb itd. Na temelju svega toga Natječajna komisija razmatra sve te prijedloge, prijavljene kandidate i predlaže ministrici pravosuđa da određene kandidate da budu imenovani. I ministrica pravosuđa tako postupa, dakle na prijedlog Natječajne komisije usvaja i donosi riješenje o prijemu vježbenika u određena pravosudna tijela. To je jedno. Pri tome moram naglasiti da strančka pripadnost kandidata nema nikakvog utjecaja niti je, niti to piše, niti se to traži, niti nikakvog utjecaja na njihovo imenovanje. Koristim prigodu, dozvolite mi samo biti nešto šire reći da, se nažalost pokazalo, a to je u sklopu reforme pravosuđa da uopće način na koji se odvija vježbenička praksa … [[govornik se ne razumije]] polaže pravosudni ispit nije dobar za osposobljavanje ljudi danas, sutra za rad u pravosudnim tijelima i Ministarstvo pravosuđa u sklopu ove reforme ne samo da će se mijenjati Zakon o sudovima, nego i ovaj Zakon koji je važan za edukaciju, obrazovanje Zakona o vježbenicima, i nadamo se, odnosno smatramo, sigurni smo da ćemo jasnije propisati kriterije da ne bi kroz ovakav Zakon kao što imamo bilo prostora onda raznim tumačenjima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Naravno da nisam zadovoljna. Jer koliko god vi pokušali prebaciti odgovornost na Komisiju, niste to uspjeli, jer ova nepravda zaista vapi do Boga. i bilo bi korektno da to ispravite. Iz vana je ustvari gladac, unutra jadac. Ministar Primorac kaže, čitava Vlada, znanje, obrazovanje to su naši prioriteti. To je i prioritet u pravilniku, ali niste ga se držali. Niste ga se držali. Dakle, i dalje, ja znam da je možda i ljudski griješiti. i koliko god je tužno i žalosno što ste učinili, vaša opravdanja još više … [[govornica se isključila, ne čuje se]]
Hvala lijepa. Riječ ima, nemojte, niste dobili riječ. Hvala. Riječ ima i postavit će pitanje zastupnik gospodin Stjepan Fiolić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, gospodinu Čobankoviću. Gospodine ministre, kad se može očekivati početak realizacije operativnog programa govedarske proizvodnje u Republici Hrvatskoj?
Hvala. Gospodin ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani zastupniče. Evo ja ću vam kratko odgovoriti. Početkom sljedećeg mjeseca može se očekivati konkretan početak provođenja operativnog programa povećanja govedarske proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Dozvolite mi usput samo da kažem da je ovo jedan od strateških projekata resornog ministarstva. Intencija nam je i potreba da povećavamo proizvodnju mlijeka i junećeg mesa. Jer je činjenica da nemamo samo dostatnost ni u proizvodnji mlijeka niti u proizvodnji mesa. Iz tih razloga krenuli smo i želimo realizirati ovakav jedan zahtjevan program koji bi trebao se odraziti i na kompletnu poljoprivrednu proizvodnju u Republici Hrvatskoj, jer samim povećanjem i krava i junadi povećava se i potrošnja i potreba i potrošnja hrane. Znači na indirektan način ili bolje rečeno direktan način riješavamo i pitanje ratarske proizvodnje. Što se tiče samog programa i uvjeta, u prvoj fazi, program će biti baziran na kreditima HBOR-a. Mi smo uspjeli dogovoriti kreditnu liniju HBOR-u. Isto tako to će biti povoljna kreditna linija, krediti na 10 godina sa dvije godine greis perioda i kamatnom stopom od 5%. Također Hamag garancijska agencija osigurat će 50% ili bolje rečeno pratit će investiciju sa osiguranjem 50% jamstva za određene kredite koji će služiti za adaptaciju i opremu objekata i nabavku junadi. Također unutar Ministarstva postoji model investicijskih potpora, gdje će se isto tako osigurati nepovratna sredstva u visini do 25% za ovaj program. To je ono što bi trebalo biti vrlo atraktivno za naše proizvođače i vjerujem da ćemo u ovom periodu od 5 godina kako smo i zacrtali uspjeti ostvariti ovaj strateški projekt ove Vlade.
Hvala lijepa. Gospodin Fiolić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Ipak je u ovoj Vladi napokon netko počeo misliti i o proizvođačima, i u ime njihovo zahvaljujem vam.
Hvala lijepa. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, članovi Vlade, dame i gospodo zastupnici. Pa evo ja tek sad ništa ne rezumijem, jer sam mislio postaviti suprotno pitanje od mojega kolege gospodinu ministru. Pa evo dopustite da vas ispred seljaka pozdravim koju su oni poruku poslali "nek se lijepo zabavljamo do Božića, pa nek Božić provedemo svi zajedno kako smo i ove ljetne praznike, a neka njih pustimo nek proizvode". I rekli su mi nek vas pitam, kako bi vi reagirali da vam se smanji plaća 30%, a da vas nitko o tome ne obavijesti? To je napravila, mislim da bi bila reakcija burna nas svih. To je napravila naša Vlada, jer je seljacima donesla kvote kad oni nisu niti krivi ni dužni, ni znali da ih budu zadesile te kvote, jer su napravili proljetnu i jesensku sjetvu, i uskraćeni su im poticaji, recimo stočarstvu 30%. Gospodine ministre ja se veselim sada vašem operativnom programu, ali ne znam zbog čega najprije ukinuti jedno doneseno pravo koje su seljaci imali, da bi se sad na drugi način dovelo? Recimo prvo, telke nemamo ih dosta, idimo ih stimulirat, imamo ih sada ne znam koliko 20, 30 hiljada, ne možemo ih prodati, ukinemo za prvo telke jer nam ne treba, ali idemo nove kreditne linije. Te vjerojatno da ne bi stara Vlada dobro radila, nova mora nekaj novo zmisliti. I sada dok je 200 milijuna, 200 milijuna kuna manje stočarstvu ovim proračunom namijenjeno, mi potičemo proizvodnju, ne znam kako bude ona narasla, ja to ne znam. i ne vjerujem ništa ovomu papiru o kojem vi govorite. Jer ova Vlada je smanjila poticaje smanjila poljoprivredni proračun, povećava se potrošnja i na Hrvatskom stolu više teško se vidi hrvatska hrana, a pogotovo u turizmu nije bilo ni primirasno, sve je došlo iz izvoza. I sada, s obzirom da ja kao saborski, evo dopustite mi da završim pitanje, saborski zastupnik nemam pojma o strategiji ulaska u Europsku uniju i kako ova Vlada misli uvesti nas u Europsku uniju. Ja vas pitam, da li vi mislite da se prvo moraju uništiti seljaci, da se mora zatrti kultura i običaj na selu, vjerojatno možda na drugi način da oživite ove mrtvace da bi mogli s njima otići u Europsku uniju. Ako je to vaša Europska strategija, jadna li nam majka. Pa pokušajte mi objasniti ako ne možete, lijepo vas molim pismeni odgovor.
Hvala lijepa. Odgovorit će ministar gospodin Petar Čobanković. Izvolite.
Ovo je vrlo kompleksno pitanje, ja ću nastojati u najkraćim crtama odgovoriti. A dobit ćete i pisani odgovor, kompletan ćete dobiti pisani odgovor. Ovako, ja ću se skoncentrirat na par stvari. Nema smanjenja prava, nikakvog smanjenje prava na poticaj nema. Vi znate dobro, daleko bolje nego ja, jer ste u tome sudjelovali u donošenju Zakona o novčanim poticajima i potporama, i znate na koji način su regulirane isplate i što sve treba sukladno zakonu da bude. Vi dobro znate da je dužnost Ministarstva i Vlade da donese godišnji program maksimalno poticanih iznosa za sve kulture i za sve oblike uzgoja. Nažalost u prošloj godini to niste isključivo radi političkih razloga jer je bila predizborna godina, niste željeli donijeti to da bi sada mogli kazati kako evo ova Vlada po prvi put primjenjuje nešto. Mi primjenjujemo i provodimo zakon, gospodo! Druga stvar. Ja ovdje odgovorno moram kazati, to je u konačnici, u interesu poljoprivrednih proizvođaća. Mi smo se doveli da smo za prošlu godinu u ovoj godini morali isplatiti 820 milijuna kuna obveza koje su trebali biti isplaćeni u 2003. godini a n isu bili isplaćeni. Isto tako po, zbog ne donošenog maksimalno poticajnih iznosa smo se doveli u situaciju da je za prošlu godinu na osnovu prava isplaćeno 420 milijuna više nego što je bilo predviđeno proračunom. To se sada reflektira na ovu godinu. Sljedeće, kada bi nastavili ovakvom dinamikom onda bi nam se desilo, znate što bi nam se desilo? Da bi potpore i poticaje isplaćivali, sada ih isplaćujemo sa ne znam koliko ili bolje rećeno izračunajte sa koliko su bili isplaćeni oni koji za prošlu godinu nisu bili isplaćeni. Došlo bi da bi isplaćivali sa zakašnjenjima od godinu dana. A vjerojatno vrlo brzo bi došlo i za godinu i pol i dvije godine. Sljedeće, u proračunu nije smanjena stavka i to mislim da jednom razjasnimo, dobiti ćete kompletne podatke potpore i poticaji u proračunu za ovu godinu nisu smanjene. Ali nažalost, nastale su druge obveze zbog neprovođenja zakona. A vi ste isto tako i kao zastupnik koji ste sudjelovali u donošenju zakona a i ja kao ministar sam dužan provoditi zakone. Potpore servisiramo i servisirat ćemo ih. Uveli smo određenu dinamiku. Onaj dio koji smo kasnili smo doveli do neke zadovoljavajućeg nivoa i razine. Što se tiće povećanja uvoza, gospodo, pa da li je netko u ovoj zemlji uopće mislio da u ovoj godini nećemo imati značajnije povećanje uvoza? Pa prisjetite se s čime smo ušli u ovu godinu! Bez pšenice, bez kukuruza, bez stočne hrane, sa cijenama stočne hrane takve kakve jesu, bez stoke u tovu, bez šećera. Ja priznajem da je dijelom to i posljedica elementarne nepogode koja je u prošloj godini bila a to je suša. Ali je isto tako i posljedica ne vođenja, ne strateškog vođenja poljoprivrede. Mi smo u istoj godini, u stvari u prošloj godini iz, poslje žetve, izvezli nekih 90-ak tisuća tona pšenice po cijeni koja je bila takva i takva, to ću vam opisati. A onda smo u 2004. godini morali uvesti 90-ak tisuća tona pšenice. Gospodo i nije čudo ali garantiram da ćemo u ovome periodu koji je pred nama, da ćemo stabilizirati tržište [[Upadica: Oprostite ministre, završite.]] da ćemo eliminirati sivo tržište, da smo krenuli, da provodimo Zakon o posebnim uvjetima stavljanja brašna u promet, da postoji povjerenstvo za reguliranje tržišta mesa, crnog tržišta, da smo riješili višak stoke, da smo riješili pitanje pšenice [[Upadica: Završite ministre, završite. Završite odgovor.]] I da servisiramo isplatu potpora i proizvodi koji se prodaju da se naplaćuju.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa gospodine ministre na pokušaju da me uvjerite da nam je dobro. Ali ja vam prenosim manje sredstava dolazi na selo, ograničena su sredstva poljuprivrednih subjekata, nezadovoljstvo raste i ukinute su neke potpore. Koliko god vi mene uvjeravate ali ja vas uvjeravam čim je manje u mojem džepu novca, tim sam ja nezadovoljniji. Strategija i ovi papiri koji su napravljeni, apsolutno da, ali iza toga treba materijalno podupora. Čim nema sredstava, nema nam ni blagostanja vi to dobro znate! Zato na selo treba više sredstava davati a ne ukidati neka prava a ove elaboracije koje više manje ili poslje vjerujete i vi budete u prilici da vam to spočitavaju, nije dobro da se samo na to vadite. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I kao posljednji koji će postaviti pitanje, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani ministri i ministrice. Moje pitanje postaviti ću gospodinu ministru gospodarstva rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću. Pitanje koje vam postavljam odnosi se na nestalu seljačku pšenicu u dvoje firme u Ličko-podravskoj županiji, odnosi poljopromet i klasje u Slatini. Pa vas pitam postoji li način kako namiriti ukradenu seljačku pšenicu iz seljaka iz Lično-podravske županije i kada će biti otkriveni počinitelji ovako velike pljačke?
Hvala lijepo. Gospodine ministre izvolite!
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, hvala na pitanju, ovo postavljate ponovno, iznova brinete o 4261 seljaku koji je zbilja oštećen prilikom otuđenja 4,5 tisuće tona pšenice. Kazao sam i prvi put, tu nije odgovornost Hrvatske države, postoje osobe, tvrtke koje su odgovorne za to ali činjenica je da kazneni postupak traje, postupci traju i pitanje koliko oštećeni seljaci mogu čekati. Mi smo danas u mogućnosti pronaći rješenje iz dva bitna razloga i dvije pretpostavke koje su u Hrvatskoj stvorene. Prva je da ravnateljstvo za robne zalihe je dovedeno u red i da poslovanje toga ravnateljstva i svih onih roba o kojima on skrbi pa tako i pšenicom je stabilizirano. I druga stvar, ove godine je provedena vrlo dobro akcija otkupa pšenice u zajednoj sprovedbi tri Ministarstva i financija i poljoprivrede i gospodarstva. I mi imamo popunjene zalihe sa pšenicom, dakle, imamo mogućnosti intervenirati sa pšenicom iz zaliha i takav jedan prijedlog se izrađuje u Ministarstvu gospodarstva rada i poduzetništva. Biti će upućen prema Vladi u narednim ovim sjednicama i mogu obećati vama i svim oštećenim seljacima da će oni dobiti obeštenjenje i da će tu nastupiti hrvatska Vlada odnosno država Hrvatska u ovom vremenu dok se ne riješe postupci sudski i kazneni i dok oni pravi krivci ne budu snosili u konačnosti taj trošak.
Hvala lijepa. Gospodine Đakić.
Zahvaljujem se gospodine ministre, zahvaljujem se i Vladi na razumjevanju u nadi što skorijeg rješenja i podmirenja seljačkih potreba još jedanputa u ime svih seljaka Ličko-podravske županije ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujemo ovaj dio današnje sjednice i nastavak sjednice je točno u 15 sati gdje je prva točka dnevnog reda Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva oko mandata gospodina Piplovića U 15 sati, molim vas! Hvala.
Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom, sada je ... [[Govornik se ne razumije.]] jer budući da nemamo kvoruma koji se skuplja Izvješće mandatnoga imunitetnoga povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Mate Brletića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Frane Piplovića, pa ćemo se na tu točku odmah vratiti čim bude bio kvorum u sabornici. Idemo na sljedeću. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovni putovima /cmni/, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 142 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Branko Bačić, državni tajnik, Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka, izvolite.
Uvaženi zastupnici, pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putevima kojega je Vlada Republike Hrvatske, dakle tu Budimpeštansku konvenciju potpisala u Budimpešti 22. lipnja 2001. godine. Sukladno obvezi iz članka 139. stavka 1. Ustava i članka 16. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora Vlada Republke Hrvatske predlaže Hrvatskome saboru da se ratificira, dakle, Konvencija o ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putevima. Ovom Konvencijom, odnosno ovim Zakonom kojega danas predlažemo na usvajanje, propisuje se način sklapanja ugovora o prijevozu roba o unutarnjoj plovidbi, prava i obaveze ugovornih stranaka, odredbe o prijevoznim dokumentima, pitanja prava na raspolaganje teretima, odgovornosti i visini odštete za štete nastale na teretima, te predaja i rok za reklamaciju roba. Razlog zbog čega je ova Konvnencija uostalom i potpisana je upravo različitost u međunarodnoj u prvom redu i poglavito dakle u europskoj zakonskoj regulativi koja se odnosi na prijevoz roba unutarnjim vodama. I stoga je već i prije potpisivanje ove Konvencije kao temelj za njeno nastajanje dakle, bila ta različitost u pristupu, načinu rješavanja i ugovora o prijevozu roba unutarnjim vodama. U Rotterdamu je potpisana deklaracija koja je dala obvezu svim sudionicima te deklaracije da izradi jedan konačan tekst prijedloga ove Konvencije koju danas dakle, ovdje predlažemo na usvajanje, kojom bi se ta materija uglavnom regulirala i koja bi onda na određeni način obvezivala nacionalno zakonodavstvo u pojedine stranke sudionice ove konvencije da sa ovom Konvencijom usklade dakle, onda i svoje zakonodavstvo. Upravo dakle na temelju te Rotterdamske deklaracije je odbor koji je sastavljen od predstavnika središnje komisije za plovidbu Rajnom, dunavske komisije čija je članica i Republika Hrvatska i gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu u Ženevi, čiji smo također članovi. Osnovali su dakle, odbor koji je i sačinio ovu Konvenciju. Primjenom ove Konvencije, omogućiti će se lakše i jednostavnije sklapanje i izvršavanje Ugovora o prijevozu unutarnjoj plovidbi i usmjeravanje roba na prijelaz unutarnjim vodnim putevima koji su u odnosu na ostale grane kopnenog prometa u prvom redu cestovni ... [[Govornik se ne razumije.]] i željeznički ima gospodarske prednosti a i značajne ekološke prednosti. S obzirom da je nakon Domovinskog rata ponovno uočenno značajno povećanje prometa o unutarnjim vodama s jedne strane. Pa u tom smislu potreba i održavanja tih plovnih puteva, nadalje, potreba ulaganja u luke koje se nalaze na unutarnjim plovnim putevima. Pri našem ministarstvu je i osnovana Uprava za unutarnju plovidbu koja brine, skrbi o održavanju plovnih puteva i koja brine i skrbi jasno dakle, i o sigurnosti plovidbe na tim unutarnjim putevima. Kao primjer da istaknem činjenicu da je u državnom proračunu upravo za potrebe tih radova koje nadzire, provodi i za koje je odgovorna uprava za unutarnju plovidbu izdvojeno je 80 milijuna kuna kako bi se s jedne strane održavali i obilježavali plovni putevi a s druge strane kako bi se ulagalo u naše luke, u prvom redu Vukovar, Osijek, Slavonski Brod i Sisak. Činjenica da se upravo u tim lukama dolazi do zahtjeva za većim količinama pretovara robe, navodi nas dakle na posao da za te luke se izrade odgovarajući master planovi i odgovarajući drugi dokumenti prostornog uređenja kako bi vam mogli zadovoljiti te zahtjeve koji se jasno javljaju u sve većem, u sve većoj potražnji za prometom roba u unutarnjim vodama. Stoga je dakle, naša Vlada ovakvu Konvenciju potpisala, nadamo se da će njenom primjenom biti u cjelosti usklađeno našem nacionalnom zakonodavstvu koje se odnosi na promet unutarnjim vodama. Jasno time onda omogućiti ujednačenost propisa svih država koje se praktično sudionici ove Konvencije, i nakon toga jasno onda omogućiti i svakako gospodarski rast i uzlet ove grane djelatnosti koja je u posljednje vrijeme ponavljam sve više istaknuta. Primjerice recimo, danas već postoje zahtjevi da jedna luka kao što je Vukovar, mogla bi kada bi ispunila sve uvjete koje bi i trebala zadovoljiti mogla pretovariti gotovo milijun tona a u ovom trenutku tovari negdje od 200 do 250 tisuća tona. Dakle, naš je prijedlog jasno da se i iz tih razloga ujednačavanja te regulative, potpisivanja ove Budimpeštanske konvencije omogući dakle i na taj način gospodarski rast prostora koji se jasno naslanja na donošenje ovog Zakona. Pa u tom smislu Ministarstvo predlaže dakle da se, predlaže da Sabor usvoji Zakon o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o ugovoru, o prijevozu roba unutarnjim plovnim putevima po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Vlada predlaže. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo promet i veze, poštovani zastupnik, predsjednik Odbora, gospodin Čačić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Kao izvjestitelj na sjednici Sabora određen sam od strane Odbora. Odbor je Prijedlog zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o Ugovoru o prijevozu roba unutrašnjim plovnim putevima sa Konačnim prijedlogom zakona razmotrio kao matično radno tijelo sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je prihvatio prijedlog predlagatelja da se zakon donese po hitnom postupku sukladno odredbi članka 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Saslušali smo uvodno izlaganje predstavnika predlagatelja koji je između ostalog istaknuo i obrazložio dužnost donošenja predloženog zakona. Odbor nije imao primjedbi ni prijedloga na tekst Konačnog prijedloga zakona i nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o Ugovoru, o Ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putevima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora. Za raspravu nema nitko prijavljen. Zaključujem raspravu. Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Glasovati ćemo o raspravljenim točkama dnevnoga reda. Prvo je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu roba unutarnjim plovnim putovima. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim državnog tajnika gospodina Dražena Bregleca da se očituje.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona, tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova za donesen Zakon o potrvrđivanju Budimpeštanske konvencije ugovora o prijevozu roba o unutarnjim plovnim putovima u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Islamske Republike Iran o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 144. Predlagatelj je Vlada. Prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministar financija, gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Mislim da ne treba dodatno obrazlagati da je u materijalima Vlade sve pojašnjeno što je bitno. Dakle, pregovori su počeli, bili su od 13. do 17. siječnja 2003. godine no ja bih samo želio reći da Vlada prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo tako da to uđe u, kao sastavni dio Prijedloga zakona.
Zahvaljujem ministru. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za financije i državni proračun? Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. U ime Kluba HSP-a biti ću kratak. Prije svega mi podržavamo sklapanje međudržavnih ugovora kao što je ovaj o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. No ja sam pitao u ime Kluba HSP-a i na sjednici Odbora za zakonodavstvo na koliko se to osoba u ovome trenutku odnosi vezano za nas Hrvate? Prije se to odnosilo na našeg prijatelja gospodina Čiru Blaževića koji je bio nogometni trener Irana. U ovom trenutku mislim da se odnosi samo na dvojicu, da se odnosi na Ivankovića i Belina i mi ovim putem želimo gospodinu Čiri brzo ozdravljenje. Zašto to govorim? To govorim iz te činjenice da mi ako idemo u sklapanje ovih sporazuma moramo poduzeti diplomatske i gospodarske napore na način da razinu gospodarske suradnje između Hrvatske i Irana dignemo na daleko veći nivo nego koji je sad jer prema svima podacima godišnjeg, godišnjima statističkima, ta razina je stvarno niska između nas i Irana, a postoji velika mogućnost. Znamo i sami koliku je razmjenu imala sa Iranom bivša država. To su bili ogromni godišnji iznosi razmjena robna u dolarima, a sad je ta razina znači na niskim granama. A tu moramo biti i svjesni da mi i u tiskovinama imamo dosta tih antiislamskih teza koje se pojavljuju u Hrvatskoj što također neće možda doprinjeti da mi razinu gospodarstva znači gospodarske suradnje sa Iranom dignemo na onu na koju možemo i na način da mi naše proizvode plasiramo i na našu tehnologiju i na taj način bi trebali i mi raspravljati u tome smislu da nam Ministarstvo vanjskih poslova postane dio koji će se baviti znači promicanjem gospodarskih interesa Hrvatske, hrvatskih tvrtki i hrvatskih poduzetnika i prema tome znači želim da Vlada poduzme u ime Kluba mjere da se ovo ne bi samo odnosilo na gospodina Ivankovića i Belina. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Drugo. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Islamske Republike Iran o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu. Amandman koji je predložio Odbor za zakonodavstvo, predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova donešen ovaj Zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle nakon provedenih pregovora 24. lipnja je usaglašen tekst ugovora i potpisan u Zagrebu, a ono što bih ja želio reći da Vlada prihvaća ova dva amandmana Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Da li izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? Ne žele. Nema prijavljenih za ovu temu. Zaključujem raspravu. Treće. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Čile o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i spreječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za donesen predloženi Zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Europski sporazum o sprječavanju programa emitiranog iz postaje izvan državnog područja utvrđen je 1965. godine. Primjenjuje se od 1967. i ima za cilj sprečavanje emitiranja programa iz postaja koje su instalirane na brodovima i zrakoplovima i drugim plovnim i zrakoplovnim objektima, a program se odnosi u cijelosti ili djelomično na teritorij Republike Hrvatske. Predlažemo da se ratificira ovaj sporazum jer bi to uz sporazume koji slijede predstavljalo ukupno ratificiranje europske pravne stečevine. Uz to želim napomenuti da su sve kuće koje sudjeluju ili mogu sudjelovati u emitiranju takvog programa podržale ratifikaciju ovog sporazuma. Hvala. I prihvačamo amandmane Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepa. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za europske integracije? Odbora za informiranje, informatizaciju i medije? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Otvaram raspravu. Nema nitko prijavljen. Zaključujem raspravu. Četvrto. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog soprazuma o sprečavanju programa emitiranog iz postaja izvan državnog područja. Predlagatelj je prihvatio amandamne koje je predložio Odbor za zakonodavstvo. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za donesen predloženi Zakon kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Ovaj sporazum se, ima za cilj uspostavljanje što slobodnije razmjene programa putem televizijskih filmova. Možemo reći iako Hrvatska nije ratificirala ovaj sporazum da u praksi takva razmjena se ostvaruje još od prije i također želim istaknuti da i ovdje prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Hvala.
Hvala. Da li netko od izvjestitelja ovih odbora želi uzeti riječ? Ne. Otvara raspravu. Nema prijavljenih zastupnica i zastupnika. Zaključujem raspravu. Peto. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europskoga sporazuma o razmjenama programa putem televizijskih filmova. Predlagatelj je prihvatio amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen ovaj Konačni prijedlog zakona zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Ovaj sporazum ima za cilj zaštitu prava nakladnika televizije u pogledu reemitiranja, fiksiranja ili javnog priopćavanja televizijskih programa, dakle sprječavanja kršenja uz zaštitu autorskog prava ovo je još jedan vid zaštite televizijskih programa. Ratifikaciju ove konvencije su podržali i televizijski nakladnici u Hrvatskoj. Također ističem da prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo.
Zahvaljujem. Želi li netko od izvjestitelja spomenutih odbora koji su proveli raspravu? Ne. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Nije u dvorani. Gubi pravo na riječ. Zaključujem raspravu. Šesto. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog soprazuma o zaštiti televizijskih programa. Predlagatelj je prihvatio amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen ovaj Zakon kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora je na 8. sjednici održanoj 14. rujna 2004. godine utvrdilo da je podnošenjem ostavke na zastupničku dužnost zamjeniku zastupnika Mati Brletiću sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prestao njegov zastupnički mandat te da su se stekli uvjeti da drugi zamjenik zastupnika započne obnašati zastupničku dužnost. Povjerenstvo je utvrdilo da je gospodin Mate Brletić danom 23. prosinca 2003. započeo obnašati zastupničku dužnost kao zamjenik zastupnika kandidiran u V. izbornoj jedinici, kao kandidat na listi Hrvatske socijalno liberalne stranke i Demokratskog centra umjesto gospođe Vesne Škare-Ožbolt. Povjerenstvo je utvrdilo da su prestankom zastupničkog mandata gospodina Mate Brletića i obavijesti koalicije stranaka Demokratskog centra i Hrvatsko socijalno liberalne stranke sukladno članku 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor o osobi koja će umjesto gospođe Vesne Škare-Ožbolt obnašati zastupničku dužnost ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak zastupničkog mandata, zamjenika zastupnika Frane Piplovića. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 15. rujna 2004. godine prestao je zastupnički mandat zamjenika zastupnika Matiji Brletiću, a zastupničku dužnost je sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora danom 15. rujna 2004. godine započeo obnašati zamjenik zastupnika Frano Piplović.
Zahvaljujem predsjedniku povjerenstva. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za prijedlog ove odluke? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova usvojena predložena odluka. Prelazimo na davanje prisege zastupnika. Sukladno članku 7. Poslovnika, zastupnik Frano Piplović dat će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a zatim zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara: "Prisežem". Pročitat ću tekst prisege, a onda vas pozvati da prisegnete. "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Gospodine Piplović molim ustanite.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Hvala. Čestitam zastupniku Frani Piploviću na položenoj prisezi i želim mu uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 22. rujna 2004. godine pisani zahtjev zastupnika Željka Ledinskog od 7. rujna 2004. godine, kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata gospodinu Željku Ledinskom izabranom na listi Hrvatske seljačke stranke u 6. izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2003. godine, te da je njegov zamjenik gospodin Zdenko Haramija 22. prosinca 2003. godine započeo sa obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Imajući u vidu da je gospodin Željko Ledinski sukladno članku 14. stavku 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora, povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa će mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Željka Ledinskog prestati danom kada će odluku o prestanku mirovanja donijeti Sabor, te će istim danom prestati zastupnička dužnost njegovog zamjenika Zdenka Haramije. Sukladno rečenom, mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku mirovanja zastupničkg mandata zastupnika i prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika. Utvrđuje se da je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Željka Ledinskog prestalo danom kada je odluku o prestanku mirovanja donio Sabor te da je zamjenik zastupnika gospodin Zdenko Haramija istim danom prestao obnašati zastupničku dužnost. Hvala.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam zastupniku na položenoj prisegi i želim mu uspjeh u obavljanju časne i odgovorne dužnosti. 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 148. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Usvojili smo primjenu hitnoga postupka. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i europske integracije, obrazovanje, znanost i kulturu kojih izvješća osim Odbora za zakonodavstvo jer nije pristiglo, ste primili na sjednici. Molim državnog tajnika u Ministarstvu kulture gospodina Antolovića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Konvencija o zaštiti podvodne kulturne baštine koju predlažemo na ratifikaciju utvrđena je 2001. godine, dakle radi se o novom međunarodnom ugovoru i da bi ista stupila na snagu potrebno je 20 ratifikacija. U ovom trenutku raspolažemo podatkom da su svega dvije države i to Bugarska i Panama ratificirale predmetnu konvenciju, dok je u Italiji ratifikacija upravo u tijeku. Dakle Hrvatska će biti treća ili četvrta država koja će pristupiti ovoj konvenciji. Konvencija je od velikog interesa za Republiku Hrvatsku, obzirom da omogućava zaštitu podvodne kulturne baštine koja se nalazi izvan teritorijalnih voda Republike Hrvatske, dakle u onom dijelu koji može biti proglašen kao epikontinentalni pojas, odnosno gospodarski. Ujedno je i novina u ovoj konvenciji sama definicija podvodne kulturne baštine. Naime radi se o definiciji koja je znatno šira od Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara prema kojoj, dakle prema toj široj definiciji u podvodnu kulturnu baštinu ubrajale bi se svaki trag ljudskog postojanja stariji od 100 godina, a nalazi se u podmorju. Također ova konvencija omogućava dakle da se infitu zaštite svih hidroarehološki lokaliteti izvan teritorijalnih voda, ali isto tako da se standard zaštite unutar teritorijalnih voda pojača. Evo toliko za sada, ukoliko bude pitanja izvolite.
Hvala lijepa. Budući da sada imamo kvorum molim vas samo, pa ćemo na čas prekinuti ovu točku da verificiramo mandat novoga zastupnika. Vraćamo se na raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o potvrđivanju Konvenciji i zaštiti podvodne kulturne baštine. Da li neki od izvjestitelja Odbora za zakonodavstvo, europske integracije ili obrazovanje, znanost i kulturu žele usmeno obrazložiti izvješće odbora? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba IDS-a poštovana zastupnika Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Evo drago mi je da je ovakav prijedlog zakona pred nama. Pozitivno je svakako da se donese Zakon o potvrđivanju Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine i svakako je pohvalno da se Vlada zainteresirala za početak barem na deklarativnoj osnovi, a u kontekstu brige za očuvanje baštine, a ujedno se usklađujemo naravno sa europskim zakonodavstvom. Bilo bi dobro svakako da se naša kulturna baština, bilo koja. Znači, ne samo ona podvodna, čuva i to ne osim dobrih namjera, mora se uložiti mnogo truda, znanja i novaca. Kada govorimo o novcu, iz same se Konvencije vidi da ministarstvo i Vlada će učiniti sve što je potrebno, ali da ih to praktički neće ništa koštati. Već duže vrijeme IDS govori o zaštiti Jadrana kroz druge segmente i načine gdje smo tražili od Vlade da se aktivnije uključi u sudjelovanje, ali se to tokom vremena pokazalo da baš se nije zainteresiralo za zaštitu Jadrana. I ako je suditi po spomeničkoj renti za baštinu koja se praktički prebacila na jedinice lokalne samouprave, poduzetnike, obrtnike i građane, tako se nadam da jedan još dodatni teret oko zaštite Jadrana opet neće pasti samo na Jadranske županije, općine i gradove. No, da se vratim malo na zaštitu Jadrana, i čini mi se da do sada zaista su Jadranske županije uložile veliki trud u zaštitu svog priobalnog i obalnog pojasa, a indirektno tako isto na određeni segment zaštite podvodne kulturne baštine. Sve naše županije na Jadranu su prije 2 godine u Opatiji potpisale Opatijsku deklaraciju o zaštiti Jadrana, odnosno Jadransku agendu 21 gdje su 3 Jadranske županije pokrenule inicijativu, Istarska, Primorsko-goranska i Dubrovačka-neretvanska, s time da su imali podršku skupštine europskih regija, Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda, odnosno segmenta koji se bavi Mediteranom. Osim naših regija tu su bile uključene Srbija i Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Albanija, Slovenija i regije sa područja Italije, naravno one koje su uz more. I sve su se obavezale oko zaštite Jadrana. Što se tiče naših županija pod ovim pokroviteljstvom o kojem sam govorila, Vlada se nije baš uključila u taj segment, ali nadam se da još uvijek nije kasno i da ima vremena i da će se uključiti. Moram priznati da problema zaista ima puno. Evo, mogu recimo samo to slikovito prikazati na način kad je bio proračun i kada smo tražili iz Primorsko-goranske županije da nam se vrate sredstva koja smo utrošili za čišćenje onečišćenog prostora koje je ispustio brod "El havi star" u Kvarneru. Taj brod je u vlasništvu države i da se za ovu godinu unese u proračun iznos od 850 tisuća kuna, da se izradi projektna dokumentacija za vađenje takvih potonulih brodova, da se ne bi ponovo desilo jedno takvo onečišćenje. I mi tu smatramo da država mora osigurati sredstva i nadam se da će za sljedeći proračun biti osigurana sredstva za jednu takvu projektnu dokumentaciju. Ako se donesu procjene koliko je naš Jadran ugrožen, mi znamo da je Jadransko more zatvoreno more i da ga zaista treba kao najdraži biser čuvati, onda zaista nikakav novac nije problem dati da nam taj biser ostane takav kakav je. Što se tiče jedinica lokalne samouprave koje djeluju uz Jadransko more, sigurno ćete imati dobrog partnera u suradnji. Mogu dati primjer isto tako da u prostornom planu Primorsko-goranske županije zaista se vodi računa o moru isto onoliko koliko i o prostoru jer znamo da je više od 55% teritorija praktički pod morem. I u tom planu se isto tako govori o održivom razvoju i na moru i na kopnu. Evo, ja mogu kasnije vama dati tu Jadransku agendu ako bude za budućnost trebala da zaista svi dajemo doprinos oko toga da zaštitimo Jadran. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSP-a poštovana zastupnica Ruža Tomašić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Intenzivan razvoj i sve učestalija provedba građevinski radova, gospodarskih djelatnosti, te rekreativnih i sportskih aktivnosti koje se odvijaju u moru ili u kopnenim vodama u posljednje vrijeme, predstavljaju sve veću opasnost za podvodnu kulturnu baštinu i znatno otežavaju njezinu učinkovitu zaštitu. Na ovu se činjenicu već duže vrijeme upozorava u međunarodnoj znanstvenoj javnosti, što je rezultiralo donošenjem UNESCO-ve Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine. Izravni poticaj za pokušaj organiziranja i reguliranja međunarodne suradnje na kojoj je u spomenutoj Konvenciji stavljen izričit naglasak predstavljao je niz istraživanja koja su se posljednjih godina neovlašteno odvijale u međunarodnim vodama, a koja zbog nepostojanja odgovarajućih zakona i propisa nije bilo moguće kontrolirati niti zaustaviti. U ovom tekstu Konvencije priznata je važnost podvodne kulturne baštine, njezinog istraživanja i očuvanja. Značaj međunarodne suradnje i poboljšanja učinkovitosti mjera zaštite na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini. Priznati je također i ugroženost podvodne kulturne baštine neovlaštenim aktivnostima s ciljem njezinog prisvajanja ili prodaje, a istaknuta potreba istraživanja i zaštite ... [[Govornik se ne razumije.]] , što zbog neophodne stručne specijalizacije, te specifičnih znanstvenih metoda, tehnike i opreme koje se koriste zahtjeva jedinstvene kriterije rukovođenja. S obzirom na veliku površinu mora i kopnenih voda, te njihovu izrazitu prometnu, stratešku i gospodarsku važnost, u svim razdobljima ljudske prošlosti, Republika Hrvatska obiluje podvodnom kulturnom baštinom za koju se mogu u potpunosti primijeniti svi stavovi iz uvodnog teksta Konvencije. Jednako tako, opravdano se pretpostavlja i njezino postojanje unutar kontinentalnog pojasa Republike Hrvatske u kojemu dosadašnji zakoni i propisi ne omogućuju njezinu odgovarajuću pravnu i fizičku zaštitu. Svi članci Konvencije u potpunosti odgovaraju mjerama sustava zaštite podvodne kulturne baštine Republike Hrvatske koje se ustaljeno provode i predviđaju u skoroj budućnosti. Potvrđivanje Konvencije za sada odbijaju zemlje koje neovlašteno istražuju brodolome u međunarodnim vodama poput Amerike ili Velike Britanije, te Grčka u kojoj većina podataka o podvodnoj kulturnoj baštini predstavlja strogo povjerljive podatke koje nije moguće ponuditi na upotrebu međunarodnoj znanstvenoj javnosti. U sustavu zaštite podvodne kulturne baštine koji se na snazi u Republici Hrvatskoj ne postoji problem povjerljivosti podataka jer se podaci o nepokretnoj i pokretnoj kulturnoj baštini upisanoj u Registar zaštićenih kulturnih dobara Republike Hrvatske redovito objavljuju u Narodnim novinama. Problem istraživanja u međunarodnim vodama odnosi se uglavnom na područje Jadranskog mora i odnose sa susjednom Republikom Italijom. Konvencija o zaštiti podvodne kulturne baštine omogućuje državi u čijoj se isključivoj gospodarskoj zoni ili kontinentalnom pojasu nalazi podvodna kulturna baština, dopustiti ili zabraniti bilo kakvu aktivnost u smjeru na tu baštinu. Što je u slučaju situacije u Jadranskom moru u interesu Republike Hrvatske. Republika Italija unijela je UNESCO-vu Konvenciju o zaštiti podvodne kulturne baštine u svoj zakon, a ratifikacija se očekuje sljedeći tjedan. U studenom 2003. i u ožujku 2004. godine održani su u Portorožu sastanci predstavnika zemalja članica Jadransko-jonske inicijative a jedan od zaključaka Okruglog stola u kulturi bio je podržati vlade svih zemalja u ratifikaciji UNESCO-ve Konvencije o zaštiti podvodne kulturne zaštite. Stoga, mi u HSP-u držimo da je ratifikacija ove rekonvencije značajan korak u zaštiti podvodne kulturne baštine u moru i unutrašnjim vodama Republike Hrvatske. A da nam mjere njezinog istaživanja i zaštite predviđene Konvencijom mogu uvelike pomoći u organizaciji i provođenju njezine učinkovite zaštite. Stoga mi u HSP-u podržavamo ovaj Zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS PGS-a poštovani zastupnik Miljenko Dorić izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Ovdje se doduše nema što puno dodati i raspravljati o samoj Konvenciji mislim da smo svi suglasni da ju treba podržati i ta Konvencija aposlutno potpisati i dignuti ruke za, međutim, kao što je navedeno u uvodnom obrazloženju ona je znatno šira od naših zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Zato bih prije svega želio podvući kolegice i kolege da su pred nama potpuno novi, vrlo precizni zadatci glede primjene stručnih i međunarodno dogovorenih metoda zaštite podvodne kulturne baštine. Ja ovdje ne želim citirati ali ako želite to pogledati imate u članku 21. same Konvencije jedan članak posvečen upravo tim novim metodama novim tehnologijama koje treba savladati, naučiti, i prenijeti u naše institucije koje će to odrađivati. Dakle to je jedno. Drugo, primarni cilj same Konvencije očuvanje kulturne baštine in situ, to znači na licu mjesta u podmorju. Ako imamo sada ove dvije konstatacije u vidu, stavimo ih skupa, jasno proizlazi što, proizlazi potreba da se glede obuke i prijenosa tehnologije i glede suradnje našeg Ministarstva kulture jako puno toga promijeni u relacijama, u vertikalnim relacijama prema našim županijama i većim županijskim središtima. Apsolutno jasno mislim ovdje na priobalne županije. Tu treba jako puno napraviti, veliki i velike korake i ja bih tu molio gospodina predsjednika, da upravo možda naša radna tijela kada donosimo ovakve zakone bi trebale se konzultirati i pozvati na ta radna tijela i predstavnike onih županija, onih gradova u kojima djeluju takve kulturne institucije koje se bave ovom materijom da se s njima unaprijed savjetujemo a ne post festum. Ja sam pitao u Primorsko-goranskoj županiji i ljude iz nekoliko muzeja i iz odjela za kulturu i zavoda za razvoj da li oni išta znaju o toj konvenciji, da li ih je netko konzultirao, svi su redom rekli ne, mi ćemo prihvatititi konvenciju a onda ćemo. Oni jasno, ni zakon ni Prijedlog zakona ni Konvenciju u okviru toga Zakona oni nisu dobili, prema tome nisu mi mogli dat kao zastupniku savjeta što biti učiniti. Pa sam ja sam isčitao sve i dajem zato ne samo ove dvije primjedbe nego i treću. Naime, ta se odnosi na to da smo mi ovim Prijedlogom zakona predložili, odnosno određujemo da nadležno tijelo zaduženo za provedbu Zakona je Ministarstvo kulture. Dobro, međutim, moj se prigovor u ovom segmentu odnosi na obvezu koja proizlazi iz članka 22. Konvencije gdje stoji kako bi se osigurala pravilna primjena ove Konvencije država stranka će formirati nadležno tijelo ili proširiti postojeće tijelo sa ciljem osiguranja, utvrđivanja, održavanja, ažuriranja inventara podvodne kulturne baštine, učinkovite zaštite itd. Prema tome, ovdje se očekuje po Konvenciji članak 22. da se ima jasno i stručno tijelo koje će jasno nadzirati provedbu same konvencije a ne Ministarstvo jasno ovime mi u biti Ministarstvu dajemo bianco potpis da formira to nadležno tijelo suta kako hoće, mislim da bi bio red, minimum pristojnosti korektnosti prema nama saborskim zastupnicima da se barem kaže u kom pravcu Ministarstvo razmišlja, kako namjeravate sutra to nadležno tijelo po članku 22. Konvencije formirati, iz reda kojih stručnjaka, sa kog područja da li će to biti i nekakva vertikalna komunikacija sa županijama, njihovim muzejima, stručnjacima itd. Shvaćate dakle. To je ono što iz Konvencije normalno isčitavamo kao obavezu a mi u biti izbjegavamo tu obavezu i idemo prema Ministarstvu koje će nadzirati provedbu Zakona a ne konvencije. Za Konvenciju će oni morati jasno formirati stručno tijelo sa vrlo kompetentnim i jasnim zadacima. To su moji osobni prigovori i prigovori kluba, da smo trebali ovdje, može napraviti još jedan mali iskorak da se sutra ne bi dogodilo da se dio ovih nesporazuma ne riješi kada bude Ministarstvo po ovome ako ovakav Prijedlog zakona prođe onda će Ministarstvo imati sve u svojim rukama a mi nećemo imati nikakvog utjecaja na daljnji tijek imenovanja tog stručnog tijela. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Poštovani kolega u vezi vaše sugestije da ja apeliram vjerojatno na predsjednike radnih tijela da uključe kod rasprave i predstavnike županija, radi se o ratifikaciji, o potrđivanju međunarodnih ili međudržavnih ugovora gdje postoje nekada kod nekih mogućnosti da se određene odredbe prihvate ili ne prihvate, da bude ona klauzula preizdržaja, ali to je stvar predsjednika radnih tijela da to vode o tome računa, pa ukoliko ima takvih situacija onda ja predlažem i predsjednicima radnih tijela da tu sugestiju i prihvate. Želi li se osvrnuti državni tajnik Ministarstva kulture, Jadran Antolović, izvolite.
Dozvolite mi da vam zahvalim na raspravi i da iskoristim prigodu i da podvučem nekoliko informacija koje obzirom da se radilo o ratifikaciji Konvencije nismo isticali a vezane su za opservacije koje ste iznijeli u raspravi. Naime, želio bih istaknuti da u postupku potvrđivanja i donošenja ove Konvencije su vrlo aktivno sudjelovali Hrvatski eksperti, dakle prilikom kako bi se reklo izrade same konvencije i u svim sastancima koji su tome prethodili. Naime, Hrvatska služba zaštite, odnosno Ministarstvo kulture ima više od 20 godina tradicije zaštitu podvodne kulturne baštine i mi se možemo pohvaliti sa preko 300 lokaliteta koje čuvamo u našem Jadranu. Iako moram priznati da nismo kadrovski dostavno ekipirani Ministarstvo kulture je upravo iz tog razloga svjesno svoje odgovornosti pokrenulo osnivanje hidroarheološkog centra u Zadru koji će biti osnovan i dio jedne velike institucije koja se zove Hrvatski restauratorski zavod kako bi se osigurala stručna oprema i kadrovska ekipiransot za očuvanje ovog broja lokaliteta. Dakako, moramo biti svjesni da ovih 300 ne predstavlja završnu brojku i da još mnoge lokalitete za koje čak znamo da sigurno postoje samo ih nismo locirali u podmorju preuzmemo na očuvanje. Također bih dozvoliti rekao da svi zaštićeni lokaliteti na njima je zabranjeno ronjenje i sve druge aktivnosti i da se jedino uz dopuštenje Ministarstva kulture na takvim lokalitetima može poduzimati organizirano ronjenje u komercijalna, dakle kao komercijalni posao i uključivanje u turističku ponudu u čemu sudjeluje preko 200 ronilačkih centara u zemlji. To je naime onaj dio koji je istaknut u raspravi da mi na županije ne mislimo. Mi tim županijama dajući ove resurse kao turističku ponudu pomažemo i u otvaranju novih radnih mjesta i u znatnom poboljšanju ponude i turističkog razvoja. S time da se izuzetna sredstva ulažu upravo u osiguravanje i tehničkih i svih drugih vidova zaštite tih lokaliteta. Naime, nije jednostavno zaštititi takve lokalitete od devastacije i od brojnih turista koji dolaze vrlo dobro opremljeni da bi pljačkali lokalitete. Mi ne možemo sakriti uz svu povjerljivost koja danas može biti uspostavljena, lokalitete obzirom na opremu kojom stranci raspolažu od sonara pa nadalje, da sad ovdje tehnički ne obrazlažem, ali uz pomoć Hrvatske policije i mornarice za sada smo u mogućnosti čuvati ovu baštinu. Evo toliko. Hvala vam lijepo. I prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Sedmo. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine. Predlagatelj je također prihvatio amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen predloženi Zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dobri dvostrani vojni odnosi između Republike Hrvatske i Republike Poljske, slijede i dobri odnosi između dviju zemalja na ostalim područjima međudržavne suradnje. Najveći broj aktivnosti u zasadašnjem razdoblju ostvaren u sklopu organizacije dvostranih susreta i posjeta izaslanstava i kao nastavak te dobre suradnje postojala je potreba zaključivanja sporazuma između Vlada dviju država o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka. Taj sporazum potpisan je 20, pardon, 17. rujna 2003. godine u ime predsjednika Vlade Republike Hrvatske i Republike Poljske. Ovim potvrđivanjem ovoga sporazuma po predstavničkom tijelu Sabor Republike Hrvatske, Hrvatska država i formalno podržava potpisivanje ovog sporazuma. Gospodine predsjedniče da li se odmah mogu izjasniti o predloženom amandmanu?
I ako hoćete kod glasovanja, ali…
Na tekst ovoga, tekst sporazuma u članku 3. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora stavio je amandman kojeg predlagač ne prihvaća. Amandman glasi da se u članku 3. riječi: "tijela Republike Hrvatske nadležnih za zaštitu tajnih podataka" zamijeni tekstom: "središnjeg tijela državne uprave nadležnog za obranu Republike Hrvatske". Amandman ne možemo prihvatiti budući da provedbu ovog zakona i provode i druga tijela a ne samo tijela zadužena za pitanje obrane, pa prema tome ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Hvala lijepa. Ministre, molim vas ubuduće kod amandmana, o njima će se predlagatelj očitovati kada bude glasovanje, a vi sad to u naprijed kažete, da, da da se ne mora doći, ali će se morati doći, netko. Želi predstavnik Odbora za zakonodavstvo?
Pa, evo, gospodine predsjedniče i sami ste rekli da se o ovim stvarima izjašnjava prilikom odlučivanja o amandmanima, ali ja već sada mogu reći da će Odbor povući ovaj amandman, što ja sada i činim. Povlačim dakle taj amandman u ime Odbora za zakonodavstvo.
Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Ne? Otvaram raspravu. U ime Kluba HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Baš upravo s aspekta članka 3. ovoga zakona Klub HSP-a upozorava na sljedeće stvari. Naime, mi ćemo podržati donošenje ovoga zakona, ali članak 3. govori: Provedba ovoga zakona u djelokrugu je tijela Republike Hrvatske nadležnih za zaštitu tajnih podataka. Znači, ovdje je sve rečeno, a nije ništa rečeno, jer mi ovdje opetovano upozoravamo na situaciju u obavještajnoj zajednici na afere koje se iz dana u dan po tiskovinama protežu a od kojih ni jedna nije do kraja riješena. Klub HSP-a je, znači baš sa stajališta točke 3., pazite, Hrvatska ovdje ima obvezu znači postupati po međunarodnom ugovoru koji su iznad zakona prema hrvatskome Ustavu, i Hrvatska mora, znači obaviti cjelokupnu reviziju dovesti obavještajnu zajednicu u stanje da radi svoj posao, da bude puna koordinacija i suradnja i stoga je nužno napraviti sljedeće. Sve ove afere, a kažem afera, samo ću vas podsjetiti ukratko, bila je afera o prisluškivanju novinara, bila je afera o prezentiranju te afere vezano za slučaj Gotovine, imali smo aferu Končar. Za sve te afere mi smo tražili i od Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i od ovoga Doma da se raspravi, ništa nije raspravljeno, sve je stavljeno pod tepih. Sve je stavljeno pod tepih, i zbog toga, kažem, dolazimo u situaciju da mi na ovakav način kao, ko što radi obavještajna zajednica da se sve ne dovede do kraja, da nećemo moći ispuniti našu obvezu iz članka 3. ovoga zakona. Prema tome, krajnje su mjere i da Odbor za unutarnju politiku održi ono što je trebao jer mi smo i danas imali situaciju da smo mi članovi oporbe koji sjedimo u Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost dovedeni pred svršeni čin. Nama je predloženo imenovanje novog ravnatelja Obavještajne agencije, bez da smo mi ranije dobili materijale, da smo mogli provjeriti sve, vidjeti i obaviti jednu proceduru koja treba.
Kolega Kovačević, ovo je potvrđivanje sporazuma između Vlade…
Je, gospodine Šeks, pročitajte članak 3., ja govorim sa aspekta članka 3.
Dobro, dobro.
Da je provedba ovoga zakona u djelokrugu tijela Republike Hrvatske nadležnih za zaštitu tajnih podataka, a i sami znate kakva je situacija u tome području. Prema tome, apeliramo da bi mogli izvršavati međunarodno preuzete obveze, da napravimo reda u obavještajnoj zajednici i da u ovome dijelu brige oko terorizma i svega ostaloga radimo ono za što jesmo tu. A pogotovo me čudi, jer ovaj način ko što je ministar rekao da on neće prihvatiti taj amandman, to sad znači da opet nitko ništa ne radi. Imamo vojno-obavještajnu zajednicu, imamo obavještajnu zajednicu, imamo protuobavještajnu zajednicu, imamo Ministarstvo obrane, imamo Ministarstvo unutarnjih poslova, pa navedimo tko šta u tome će dijelu raditi. I dajemo kad sklapamo međunarodne ugovore, napravimo stanje u našim stvarima takvo da se ne budemo brukali, jer mene ne bi čudilo da Poljska kad čita u novinama sve što se događa da istupi iz ovog sporazuma s nama. Hvala lijepo.
Da, da. Zaključujem raspravu. Osmo. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka. Amandman koji je predložio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj nije prihvatio i amandman je povućen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen ovaj Konačni prijedlog zakona u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Ima li netko u ime Odbora? Rasprava po klubovima nakon prijavljenih odbora. Konstatiram da u ime odbora nema prijavljenih. Izvješća ste primili na klupe. Idemo prema klubovima. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Klub SDP-a podupire donošenje Zakona o potvrđivanju sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda. Također smatra da je dobro što ovaj Zakon ide po hitnoj proceduri. Naime, i sam predlagatelj ovdje u obrazloženju o ocijeni stanja i cilja koji se želi njime postići govori upravo o pozitivnoj situaciji da je upravo ranom ratifikacijom Rimskog statuta Republika Hrvatska iskazala snažnu, političku i formalno pravnu podršku što skorijem osnivanju i početku rada suda. Naime, normalno je da je ovaj Zakon logična posljedica članka 48. Rimskog statuta i u ovom Zakonu se detaljno uređuju povlastice, imuniteti i druge olakšice koje se odobravaju određenom krugu osoba koje obnašaju službene dužnosti za potrebe Međunarodnog kaznenog suda. Sama potreba, odnosno kada se govori o samom statutu, on je, evo samo da se potsjetimo višestruko interesantan, najprije zato što se radilo o Međunarodnom ugovoru, dakle nije oktroiran, i u njemu je sadržano ono što je nastalo zajedničkim naporima da se formira jedna takva institucija koja će provoditi kaznene postupke na međunarodnoj razini za određena dijela, u prvom redu za ratne zločine, ali i za drugo. Drugo, važan je i zbog toga, jer postavlja jedna nova pravila Međunarodne kaznene institucije, a to je da u načelu postavlja primat, to je ona za nas pogotovo presudna važnost primat nacionalnog pravosuđa u tretiranju takvih zločina čime u značajnoj mjeri odstupa upravo od pravila statuta sadašnjeg ovog ad hoc suda u Haagu jednako koji je instaliran upravo za područja bivše Jugoslavije, koji kao takav ad hoc jedino još egzistira i za Ruandu. I nama je drago zaista i podupiremo svesrdno ovaj prijedlog, tim prije što je vladajući HDZ-e koji sada predlaže ovaj Zakon dok je bio u oporbi iskazivao veliku skepsu glede uopće pristupanja i potvrđivanja, dakle ratificiranja statuta Međunarodnog kaznenog suda. Tada se upravo iz redova HDZ-a i mi pozdravljamo taj napredak iskazivala velika bojazan čemu hitna procedura, pa je tako bilo rečeno, mi stvaramo zaista jednu lošu percepciju u javnosti da olako prihvaćamo sve ono što dolazi iz međunarodne zajednice. Mi pozdravljamo da je ta skepsa prema međunarodnoj zajednici, naročito prema važnim međunarodnim institucijama kojima se treba i priključiti, da bi se onda i određena pravila zajednički stvaralo, taj napredak svakako pozdravljamo. Bilo je isto tako govora da ne treba hitati u to, da eto ni velike svjetske sile Sjedinjene Američke države nisu pristupile statutu da ga ne odobravaju, dapače da mu se protive, i da mi sa svim tim trebamo pričekati. Da je navino očekivati, da jedno brzi pristup tom statutu može uopće značiti za Hrvatsku da i naši pravni stručnjaci kao službenici, odnosno dužnosnici te međunarodne institucije budu uključeni u to. Međutim, ne treba smetnuti s uma da je upravo naš međunarodno priznati stručnjak tog prava doktor Josipović imao vrlo izgledne šanse i da nisu bili principi i spolne ravnopravnosti, zastupljenosti mogao postati upravo jedan od sudbenih dužnosnika tog Međunarodnog suda. Međutim, što se tiče ocijene i izvora potrebnih sredstava za provođenje zakona, mislimo da predlagatelj nije u pravu, jer predlagatelj tvrdi da za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Tomu nije tako, i o tome izrijekom govori odredba članka 32. sporazuma koji govori o riješavanju nesuglasica oko tumačenja ili primjene ovog sporazuma koji u prva dva svoja stavka govori o nužnosti eventualnih sukoba između suda i države stranke, da se ti sukobi riješavaju konzultacijama, pregovorima ili drugim usuglašenim načinom riješavanja, ali za slučaj da takvo usuglavašnje ne uspije, onda o tome, o takvom sukobu između suda i države stranke odlučuje arbitražni sud, dakle sud ad hoc koji dakle gdje članak 32. u svom stavku 3. kad govori o arbitražnom sudu govori upravo da je onda i država članica dužna nadoknaditi troškove tog suda. Ovo govorim stoga, što u ovom trenutku Hrvatska se zastupa pred nekoliko, u nekoliko predmeta pred međunarodnim institucijama i evo sad je već razvidno da će nedostajati sredstava upravo za zastupanje Hrvatske pred međunarodnim institucijama. Naravno da nije lijepa slika da država duguje međunarodnim institucijama sredstva. A da trenira je li strogoću i disciplinu i kod svojih vlastitih građana. Dakle, prva država je dužna ispunjavati svoje obveze. Prema tome, ovako olako jedna staviti ovu ocijenu to je jedna ozbiljna zamjerka, jer na kraju krajeva i ozbiljnost države da li je spremna izvršavati ne samo potpisivati onda se cijeni i kroz takvu jednu činjenicu. Prema tome, evo da zaključim Klub SDP-a podupire donošenje ovog zakona, ali svakako predlagatelj treba razmotriti i osigurati sredstva ako baš ne trenutno, ali vrlo skoro i za potrebe provođenja ovog zakona. Jer vidimo upravo da je nevolja nastupila kod mnogih zakona koje smo već donijeli, a gdje nedostaju sredstva za njihovu efikasnu provedbu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolegice. Idemo dalje. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite, kolega zastupniče!
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege! Mislim da je ovo prigoda da Hrvatska pokaže da ima neku vrstu samopoštovanja. Naime, mi danas raspravljamo o jednom zakonu u času kad Haaški Tribunal drsko odbije priznati hrvatsku Vladu kao vjerodostojnu Vladu. Najmanje što bi mogli u ovom času učiniti je da odgodimo raspravu recimo za dva, tri mjeseca, da i Haaški sud primi na znanje da Hrvatska hoće biti partner u tim odnosima. Inače, ne znam koliko ste dobro proučili taj zakonski prijedlog. Količina povlastica imuniteta koji imaju najrazličitije osobe koje su na ovaj ili onaj način vezane sa radom Haaškog Tribunala čini njih povlaštenim građanima u ovoj zemlji. Oni ne plaćaju poreze, carine, žrtve, odvjetnici, sudski vještaci ne mogu biti ni uhićeni ni kažnjeni za vožnju pod utjecajem alkohola i iznad 0,5. Primjerice, obiteljski nasilnici kao što je Anto Nobilo koji je odvjetnik Haaškoga Tribunala po ovome može govoriti u hrvatskim novinama i u svjetskim novinama šta mu bude palo na pamet i po slovu ovoga zakona također ima ogromne mase privilegija. Sve u svemu, ja bih htio predložiti i oko toga bi trebalo ostvariti konsenzus. Posebice apeliram na saborsku većinu da kao minimalnu gestu samopoštovana hrvatske vlasti Vlade doktora Ive Sanadera ovoga visokoga doma mi ne demonstrativno ali pedagoški odgodimo raspravu ili barem glasovanje o ovom zakonskom prijedlogu recimo do 1.12. ove godine pa da malo i Haaški Tribunal počne razmišljati o nama kao subjektu međunarodnoga prava a na nekakvoj inferiornoj podaničkoj skupini saborskih zastupnika. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, poštovani kolega zastupniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Kolegica zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite!
Hvala, gospođo potpredsjednice. Ispravljam netočni i pozivam se na odredbu članka 209. netočni navod uvaženog kolege Letice koji govori da u potrebi da mi moramo zastati o ovoj raspravi u ime digniteta kada sud u Haagu ne pušta generale Čermaka i Markača. Vjerojatno nije povjerovao hrvatskoj Vladi ali to nema veze sa ovim prijedlogom. To je sasvim drugi sud. Upravo je intencija osnivanja jer da je ovaj sud ranije proradio onda ne bi bilo potrebe za osnivanje tih ad hoc sudova. Prema tome, funkcioniranje ovog suda i ustanovljenje i još jednom ponavljam funkcija ovog suda čini bespredmetnim sudove, međunarodni sud koji sada funkcionira u Haagu.
Hvala lijepo. Morat ćete se javiti za raspravu. Priznajem da je ovdje više bilo objašnjavanja nego samog ispravka. Idemo dalje. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite, kolega zastupniče!
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege! Eto dopustite mi da u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kažem nekoliko rečenica o prijedlogu ovog zakona, naime Zakona o potvrđivanju, Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda. Uvodno treba kazati da je zapravo međunarodno pravni okvir za donošenje predmetnog zakona u prvom redu odredba ili odredbe Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda koji je usvojen na diplomatskoj konferenciji u organizaciji Ujedinjenih naroda još 17. srpnja 1998. godine koji na činjenici da je 12. listopada 1998. godine Republika Hrvatska potpisala Rimski statut. Nadalje, Hrvatski sabor je 28. ožujka 2001. godine donio Zakon o potvrđivanju Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda a Republika Hrvatska je jedna od izvornih stranaka Rimskog statuta za koji je isti na snazi od 1. srpnja 2002. godine. Dakle, ratifikacijom ili potvrđivanjem Rimskog statuta Republika Hrvatska dala je nedvosmisleno snažnu političku ali i formalno-pravnu podršku i osnivanju i efikasnom početku rada i funkcioniranju suda a predmetni sporazum na temelju odluke Vlade Republike Hrvatske, dakle sporazum o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda potpisan je 23. rujna 2003. godine. Shodno izloženom potrebno je istaknuti da Ustav Republike Hrvatske svojim člankom 140. u odnosu na članak 139. nedvosmisleno propisuje da međunarodni ugovori koji su sklopljeni i potvrđeni u skladu s Ustavom i objavljeni a koji su na snazi čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske a po pravnoj su snazi iznad zakona. Njihove se odredbe mogu mijenjati ili ukidati samo uz uvjete i na način koji su njima utvrđeni ili pak suglasno općim pravilima međunarodnog prava. Iako potvrđivanje ovog sporazuma ne podrazumijeva donošenje novih ili izmjenu postojećih zakona obzirom da se radi o međunarodnom ugovoru kojim se pobliže uređuju pitanja a) pravnog statusa, b) preuzimanja obveza za osiguranje povlastica imuniteta, i c) financijska rasterećenja utvrđena predmetnim međunarodnim ugovorom uporište ovog potvrđivanja pronalazimo i u članku 18. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Nadalje, Međunarodni kazneni sud osnovan je odnosno utemeljen kao stalna ustanova kao što je navedeno temeljem odredbi Rimskog statuta, ovlaštena provoditi kazneni postupak odnosno izvršavati sudbenost nad počiniteljima najtežih kaznenih djela značajnih za cijelu međunarodnu zajednicu. Dakle, radi se o kaznenim djelima koji obuhvaćaju zločin genocida, zločine protiv čovječnosti, ratne zločine i zločine agresije. Sam sud ima međunarodno-pravnu osobnost i pravnu sposobnost u smislu ostvarivanja svrhe za koju je osnovan i za uspješno obavljanje njegovih funkcija a na državnom području svake državne stranke Rimskog statuta ima odgovarajuće povlastice i imunitete potrebe za njegovo normalno funkcioniranje. Sud posebno ima sposobnost sklapati ugovore, stjecati i otuđivati nepokretnu i pokretnu imovinu te ima pravo izlaziti pred sud ili pravo stajanja pred sudom. Posebno bih naglasio važnost odredbe članka 24. sporazuma koji određuje način suradnje suda s vlastima država stranaka. Naime, sud je dužan u svakom trenutku surađivati s odgovarajućim vlastima država i stranke kako bi olakšao provođenje njihovih zakona te spriječio pojavljivanje bilo kakve zlouporabe u svezi s povlasticama, imunitetima i olakšicama. Osobito je važno da sve osobe koje uživaju povlastice i imunitete dužne su poštivati zakone i pravne propise države stranke na čijem području obavljaju službu za sud ili kroz čije područje prolazi obavljajući takvu službu. Također imaju dužnost nemiješanja u unutarnje poslove te države. Predmetnim statutom detaljno je određen krug osoba na koje se odnose instituti imuniteta i povlastica kao i njihov sadržaj iako je on prilično široko određen kada govorimo o osobama sudaca, tužitelja, zamjenika tužitelja i tajnika. Te osobe uživaju gotovo identične povlastice i imunitete koje uživaju šefovi diplomatskih misija. Sadržajno dakle i imuniteta nepovredivosti, imuniteta neodgovornosti, kao dvije sadržajno različite komponente istog pojma. Pojednostavljeno rečeno imunitet od uhićenja ili zatočenja i od zapljene osobne prtljage, te imunitet od svake sudbenosti glede izgovorenih ili napisanih riječi, te glede svih čina koji su počinili u službenom svojstvu, a takav, takav im imunitet odobrava se i nakon okončanja njihova mandata na sudu. Zakključno, obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora, a ovdje je upravo o tome riječ, kojem država i formalno izražava i spremnost da bude vezana i da izvršava prava i obveze određene već potpisanim ugovorom kao i obzirom na činjenicu da se u ovoj fazi ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora, ovaj prijedlog zakona dakako treba donijeti sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora po hitnom postupku, a sve u smislu nedvojbene činjenice da Republika Hrvatska u svojoj kandidaturi za ulazak u Europsku uniju istiće pozitivan stav i prema osnivanju stalnog međunarodnog kaznenog suda ali i početku njegova uspješna funkcioniranja. Shodno svemu izloženom, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predlaže da Hrvatski sabor prihvati predloženi zakon o potvrđivanju sporazuma o povlasticama i imunitetima međunarodnog kaznenog suda. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Nemamo više prijavljenih klubova. U pojedinačnoj raspravi prijavljen je poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Konstatiram da ga nema u dvorani, gubi pravo na riječ. Nema više prijavljenih zastupnika i zastupnica niti za završno izlaganje. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo u petak.
Deveto. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog kaznenog suda. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim državnog tajnika, Ministarstvo vanjskih poslova, gospodina Gordana Bakotu da se očituje o amandmanima. Članak 1. amandman.
Dame i gospodo saborski zastupnici prihvaćamo amandmane.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman na članak 4.?
Prihvaćam. Prihvaćaju se amandmani.
Postaje sastavni dio zakona. I na članak 5., treći amandman također prihvaća koji postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 110 glasova za i 3 suzdržana donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sljedeća točka dnevnog reda je broj 11. - Prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 149 Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na klupe na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospodin državni tajnik, izvolite. Gospodin Vladimir Vranković.
Cijenjeni zastupnici, dobar vam dan. Ja ću pokušati u par riječi samo prezentirati Konačni prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom. Sama reforma energetskog sektora Republici Hrvatskoj započela je još u srpnju 2000. godine kada je Hrvatski sabor na prijedlog Vlade prihvatio dokument kojim je utvrđena koncepcija cijelih reformi. Normalno, pravni okvir sadrži propise iz nadležnosti Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i usklađeni sa tada važećim europskim direktivama. Donesen je u srpnju 2001. godine. To su Zakon o energiji, Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištu plina, Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata te Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Zakonom o energiji je predviđeno donošenje Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom čime se sustavno i cjelovito uređuju sva pitanja iz područja obavljanja energetskih djelatnosti i proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom. Što se tiče ocjene trenutnog stanja u Hrvatskoj opskrbi toplinskom energijom, većih dijelova grada obično je putem centraliziranog toplinskog sustava ili iz elektrana toplana kao što je to primjerice u Zagrebu, Osijeku i Sisku. Dok je centralizirani toplinski sustav iz lokalnih mini toplana ili do kotlovnika koje opskrbljuju pojedina gradska naselja u gotovo svim većim hrvatskim gradovima, kao što su Rijeka, Varaždin, Koprivnica, Karlovac, Slavonski Brod, Vukovar i slično. U tim gradovima toplinska djelatnost posluje sa gubitkom i u tehnološkim je poteškoćama. Programi koji se planiraju u području racionalnog korištenja energije u toplinarstvu uključuju i zamjenu magistarnih cjelovoda te modernizaciju postrojenja. Normalno i zbog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu, Zakon o toplinskoj energiji je izbačen iz ovog Zakona i prebaćen je znači u Zakona o energiji i to je jedan od razloga zašto se mora pristupiti cjelovitom rješavanju ove problematike predmetnim zakonom. Koji je cilj uvođenja zakona i koji su očekivani učinci ovoga Zakona? Prijedlog zakonskog okvira toplinarstva ima za cilj poticanja razvoja mnogih centraliziranih toplinskih sustava kao i poboljšanje efikasnosti postojećih sustava. Što je izvedivo u većim naseljima i gradovima gdje postoji dovoljno velika gustoća toplinskog konzuma. Ili istovremeno potreba za toplinskom i električnom energijom. Prijedloga zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, prijedlog zakona je usaglašen sa odredbama odgovarajućih smjernica Europske unije. Samo ću ih taksativno navesti, to je direktiva 2004/8 Europske zajednice, Europskog parlamenta i Vijeća o promociji kogeneracije bazirane na upotrebljivosti toplinskoj energiji u sklopu tržišta električne energije i koja je dopunjena direktivnom 92/42 Europske zajednice. Druga direktiva je 2003./54 isto Europskog parlamenta i Vijeća o općim pravilima tržišta električne energije. I treća direktiva je 2002./91 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj izvedbi zgrada. Ovdje je potrebno naglasiti da su navedene europske direktive donesene nakon naših zakona. Prije spomenutih te ovaj Zakon ujedno predstavlja početak druge faze reforme prema novim direktivama iz 2003. godine i 2004. godine Ovo ministarstvo je već započelo sa procesom pripreme izmjena i dopuna navedenih zakona te se nadam da će najkasnije početkom iduće godine biti u mogućnosti predložiti Vladi Republike Hrvatske izmjene i dopune prije navedenih zakona iz 2001. godine. Kakav utjecaj zakon ima u gospodarskom i socijalnom smislu? Donošenjem zakona stvoriti će se preduvjeti za donošenje tarifnog sustava za usluge energetske djelatnosti i proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom u Republici Hrvatskoj. Tarifnim sustavom za toplinsku energiju provesti će se se individualizacija potrošnje, ugradnjom mjerila potrošnje energije što znači provedbu načela potrošać plaća onoliko topline koliko je potroši. Prijedlog zakona međuostalima predviđa uvođenje automatizma, prodaje prodajnih cijena topline sa promjenom cijena goriva što je od ključne važnosti za normalno obavljanje toplinarske djelatnosti. Donešenih samo u Zakonu o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom članak 39. Zakona o energiji, te pratećih provedbenih propisa koji su opći uvjeti za opskrbu toplinskom energijom, tarifni sustav, pravilnik o distribuciji i opskrbi toplinskom energijom rezultirat će nužnim, pozitivnim promjenama u poslovanju toplinarskog sektora. U Hrvatskoj je danas na snazi zakonska obveza da se u svakom novo izgrađenom stanu mora ugraditi mjerilo topline a u postojećim stanovima preporučuje se mjerenje potrošnje toplinske energije nekom od metoda koje su tehnološki pokrivene normama Europske unije. Time se jača povjerenje između isporučitelja i kupca toplinske energije jer se potrošaće potiće učinkovitom raspolaganju energije. Za drugo čitanje ćemo uskladiti već primjedbe koje imamo i normalno koje ćemo dobiti kroz ovu raspravu. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepo državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za gospodarstvo, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obonovu Hrvatskog sabora na 15. sjednici održanoj 14. rujna 2004. razmotrio je Prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom sa Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom od 4. kolovoza 2004. uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskog sabora o navedenom Prijedlogu zakona raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika predlagatelja predstavnica Hrvatske gospodarske komore kazala je da bi trebalo izbjeći hitni postupak te u redovitoj proceduri donošenja zakona s njegovim odredbama upoznati potrošače i dobavljače. Radi se o bitnoj promjeni postojećeg sustava koji može utjecati i na promjenu cijene toplinske energije i na promjenu dobavljača pa bi javna rasprava trebala pojasniti potrošaćima nove uvjete. U daljnjem tijeku rasprave ukazano je na to da treba uvesti učinkovite mehanizme kontrole formiranja cijena u koje treba svakako uključiti i socijalne partnere. Zbog višeg stupnja transparentnosti predloženo je uvođenje posebnog tarifnog sustava za proizvodnju, distribuciju i opskrbu energijom. Dana je i primjedba na odredbu zakona koja regulira povlaštene potrošaće i to u smislu da iz navedene odredbe nije zapravo jasno tko je povlašteni potrošač. Predstavnica sindikata predložila je da socijalni partner sudjeluje u radu Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti zbog transparentnosti rada Vijeća kao i zbog dosadašnje prakse po kojoj Vijeće izvješćuje o krajnjoj varijabli za određivanje cijene energenata, a da pri tom komponente za utvrđivanje te cijene nisu dostupne socijalnom partneru. Novi zakon predviđa i individualizaciju mjerenja potrošnje što je pozitivna novina. Pri tome treba imati u vidu činjenicu da je ovakav pristup vrlo teško operacionalizirati u praksi kada se radi o zgradama starije gradnje. Važno pitanje kod donošenja ovog zakona kao i zakona koji reguliraju rad pravnih subjekata monopolskog karaktera, je usklađivanje našeg zakonodavstva sa direktivama Europske unije. I ovaj Zakon se donosi u skladu s tim direktivama pri čemu treba stvoriti što bolje preduvjete za prijelaz iz monopolske djelatnosti u tržišnu. Naime zbog što bolje provedbe ovog Zakona treba pripremiti sve subjekte na njegovo donošenje te donijeti podzakonske akte koji su nužni za njegovu provedbu. Nakon provedene rasprave Odbor je sa 6 glasova za i 2 glasa uzdržana odlučio Hrvatskom saboru predložiti sljedeći zaključak: podržava se donošenje Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom.
Hvala lijepo. Javlja li se još netko u ime Odbora? Konstatiram ne. Možemo krenuti na raspravu po klubovima. Prvi je u ime Kluba HSP-a poštovani kolega Kovačević. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice! Mi u Klubu HSP-a kad smo dobili prijedlog ovog Zakona s Konačnim prijedlogom zakona nismo mogli vjerovati da je Vlada opet odlučila preko noge prelomiti takvu jednu važnu stvar uputiti u hitnu proceduru bez mogućnosti jedne široke rasprave iako je ovaj Zakon kako znamo izrađen prije dvije godine. Problem je takve naravi bio da smo mi na Odboru zakonodavstvo imali niz primjedbi i ovaj put smo se jednoglasno suglasili da ovaj Zakon ne može ići po hitnom postupku i ovdje također molim da se ubuduće u ime Kluba obrati pozornost da se ne stavlja za sve stvari P.Z.E. jer ovdje je slučaj da je riječ o lošem prepisivanju direktiva. Direktive su loše prevedene, direktive nisu pravno obrađene i sreća je jer da je ovaj Zakon smo donijeli ovaj tjedan na Hrvatskome saboru to bi opet išlo na štetu koga, kupca, potrošača. Jer preko noći se sa područja komunalnih poslova ovaj sustav predlaže, prelazi na tržišne osnove. I sve ovo što je kazano išlo bi na čiju štetu? Na štetu krajnjeg kupca, a ako se pogledaju odredbe zakona ako kupac hoće promijeniti distributera ili prijenosnika, ako hoće ugraditi mjerni uređaj da ima svoj, bilo što da hoće napraviti uvijek se kaže potrebna je suglasnost energetskog subjekta, a što je i tko je energetski subjekt to zakon ne daje odgovor. Prema tome u jednoj uređenoj državi ovaj Zakon ide na tome da je i hrvatski čovjek obespravljen, da je hrvatski kupac obezvrijeđen i omogućava monopol, znači ovim Zakonom da je prošao u ovom obliku omogućava se monopol onima, znači distributerima i sve na teret kupca. Što mislite da je zakon donesen da bi postavljanje ovih mjernih uređaja išlo iz troška tvrtki koje se bave distribucijom? Ne bi išlo. Pa znamo da će to biti sadržano na ovaj način ili onaj način na tarifi. Kako je predviđeno određivanje koncesije, jedno se kaže što treba, u natječaju nema onoga što je bitno za odabir. Prema tome mislim da je situacija takva da se zakon mora totalno preraditi, da se mora osigurati jedna cjelovita rasprava i mi budimo svjesni jedne činjenice. Mi se točno moramo odrediti što su komunalni poslovi i moramo biti svjesni ukoliko su komunalni poslovi padaju na teret općina i gradova, komunalne firme ili na teret države, tu se ne može onda tražiti ako smo mi socijalna država profit, zarada u svemu tome jer kako komunalna ili javna, javne tvrtke, javna društva ili gradska ili bilo koja druga mogu ostvarivati profit, mogu samo na način da se povećava cijena. Samo na način da se povećava cijena, a to znači da će krajnji kupac, znači potrošač plaćati veće iznose. Kaže bitna je novina ta da se cijena toplinska usklađuje sa porastom, znači na naftnom tržištu znamo i sami kakva je situacija, mi, mislim da Državnom proračunu paše da ide cijena naftnih derivata gore jer normalno veći prihod se uzima od trošarina, a imamo i primjere drugih država koje su smanjile trošarine. Prema tome žalosna je činjenica da Vlada upućuje ovakav prijedlog kojima se ni u jednom pogledu ne propisuje kakav postupak, da li je to upravni postupak ako netko od kupaca traži priključivanje uređaja? Bilo što da traži uvijek se kaže da treba dobiti suglasnost, energetskog subjekta kad, u kojem roku, kome se može žaliti, na koji način to nije rečeno. Prema tome mi ne možemo podržati ovakva rješenja koja su unutra sadržana jer bi to opet išlo znači na krajnji, na onu najgoru varijantu da bi povećali životne troškove hrvatskih građana, a ako hrvatski građanin potrošać nema mogućnosti kontrole, nadzora i svih drugih situacija riječ je o jednome čistome monopolu, a svi se mi zalažemo kad je o ovom ili onome rasprava da smo protiv stvaranja monopola, a ovim Zakonom stvaramo monopol i stvaramo to da će opet platiti hrvatski čovjek. Prema tome predlažemo da se u drugome čitanju sve ove primjedbe, pazite Odbor je imao na svaki članak primjedbu, na svaki članak primjedbu. Ne da su to bile primjedbe nomotehničke, to su bile suštinske naravi primjedbe. Prema tome uključimo hrvatske građane, uključimo Udrugu potrošača i sve ostale da sudjeluju u ovom odgovarajućem postupku jer i dalje se događa ono što se događalo. Recimo mi i sami znamo jednu stvar da su već donošenjem ovih energetskih propisa više ne može plaćati općine i gradove ljudima priključak za plin. Jer to nisu više komunalni poslovi u tome dijelu, ali i dalje imam općina i gradova koje to plaćaju. Iako je to protupravna situacija. Ako dobije u odgovarajućem postupku povrat novaca, samo onaj hrvatski građanin koji zna da se javi Državnom inspektoratu i nekoj drugoj, Državnom inspektoratu da on naredi povratak novaca. Ali nažalost znamo kako su nam građani slabo informirani sa svojima pravima i kako to sve završava. Prema tome štitimo hrvatskoga potrošača i nemojmo sve prevaljivati na hrvatskog građanina, na kupca i nemojmo stvarati monopole nego dajmo, vodimo brige da ljudi žive, u kakvoj situaciji su ljudi. Iz dana u dane je standard sve gori, a cijene rastu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa poštovani kolega zastupniče. Sljedeći je zastupnik Ljubo Jurčić u ime kluba SDPa izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, gospodine pomočniće ministra gospodarstva. Prije svega Želim reći da klub SDPa podržava donošenje ovoga zakona. O proizvodnji, distribuciji, opskrbi toplinskom energijom. ali je bio protiv hitnoga postupka i kao što znamo na početku današnje sjednice on ide u redovnu proceduru u prvo čitanje. Isto tako kao što je rekao državni tajnik prethodna Vlada je pripremila prijedlog reforme energetsko sektora 2000. i suglasnost na tu reformu dao je ovaj Hrvatski sabor. Provođenje reformi značil oje izrada zakonskih propisa koji definiraju način i funkcioniranje energetskog tržišta sa jedne strane, zadatke i ponašenje pojedinih subjekata te usklađivanje pravila koja se primjenjuju u Hrvatskoj. S pravnom stečevinom europske unije. Odnosno Europske zajednice. Već u srpnju 2001. godine donešeni su zakoni koji su malo prije nabrojeni Zakon o energiji, Zakon o regulaciji energetske djelatnosti, Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištut plina io Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata. Tim je zakonima definiran temeljna organizacija i način funkcioniranja energetskih tržišta u Hrvatskoj. Pored ovoga temeljnog zakonskog okvira protekih godina donesen je veći broj podzakonskih propisa. Za cjelovito uređenje odnosa na energetskih tržištima osnovano je i vijeće za regulaciju energetske djelatnosti kasnije fond za zaštitu okoliša i enegetsku učinkovitost 2003. godine, Restrukturirano je poduzeće Ina i HEP i tako dalje. Člankom 39. Zakona o energiji predviđeno je da se posebnom zakonom uredi djelatnost proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom. I sada je pred nama taj zakon, čiji je prvi nacrt izrađen 2002. godine u Ministarstvu gospodarstva, i koliko se ja sjećam nije doživio neke značajne promjene. I taj nacrt je tada upućen svim zaintersiranim subjektima prije svega onima koji obavljaju toplinsku djelatnost. Zakon je usklađen sa odgovarajućim europskim smjernicama, i to je vjerovatno najlakši dio posla kod izrade zakona. To je možemo reći, minimalni i nužni uvjet koji moraju zadovoljavati svi zakoni koje Hrvatski sabor donosi. Glavno je pitanje kakva će primjena zakona utjecati na ekonomsku položaj hrvatskih građana. Hrvatskih gospodarskih subjekata, kako u kratkom tako i dugom roku. Naime, ovim Zakonom se uređuju odnoson liberaliziraju se odnosi u jednoj vrlo značajnoj djelatnosti, kako za građane tako i za gospodarstvo, lokalnu samoupravu i razvitak energetskog tržišta u Hrvatskoj i konačno cijeloga hrvatskog gospodarstva. Zbog toga je potrebno pomno analizirati koliko je got to moguće, koji su to pozitivni, a koji mogući negativni efekti ovoga zakona i kako promjenpom drugih zakona i podzakonskih akata koji se mogu donjeti na temelju ovoga Zakona, kako se mogu umanjiti negativne a povećati pozitivne efekti za hrvatske građane, za hrvatskoj gospodarstvo. Naime, ovaj Zakon je osjetljiv i zbog toga što se njime slično kao i ostalim energetskim zakonima, nastoji pretvoriti djelatnost, proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinom koja po svojim tehničkim uvjetima posloavnja spada u prirodne monopole kako je pretvoriti u tržišne djelatnosti, tržišne subjekte. Gdje se da tako kažem jednim administrativnim putem definira ili organizira tržišna utakmica u ovim djelatnostima, a u suštini većina subjekata u ovoj djelatnosti u ostvaruje ipak neku vrstu monoploskog položaja Monopolski položaj uvjek rezultira monopolskim profitima a monoploski profiti uvijek većim cijenama, a veće cijene uvijek znače smanjenje standarda građana i pogoršavanja uvjeta poslovanja za poduzetnike. Ovaj Zakon između ostaloga predviđa uvođenje automatizma, usklađivanja prodajnih cijena topline, s promjenom cijena goriva. Pored toga u cijenu treba biti uključena i realna amoetizacija postojećih postrojenja, kao i potrebna ulaganja za izgradnju novih. Sve će to zasigurno rezultirati povećanjem cijena topline. Ako se ima u vidu da su cijene toplinske energije do sada određivale administrativno a da je veći dio energetskih subjekata ostvario gubitak u poslovanju to znači da se iz cijene nije pokrivala amortizacija postojećih objakta i nije bilo sredstava za nove. Prelazak na novi sustav obračuna cijene proizvodnje, prijenosa i opskrbe topline, rezultirati će zasigurno značjanim povećanjem njene cijene. Pored toga treba uvažavati činjenicu da je potrebno određeno vrijeme da se otvori tržište ovih usluga, i stvori konkurencija koja bi korisnicima dala kakve takve mogučnosti izbora. kao i dovoljno vremena da se omogući potrošaču ugradnja uređena koji bi mu omogućili regulaciju i kontrolu vlastite potrošnje. Našim zalganjem za da se ovo pretvori u prvo čitanje a da ne bude hitni postupak, u stvari želim iskoristiti donošenje zakona, ne samo za njegovo usklađivanje sa direktivama europske unije, odnosno usklađivanja sa europskom pravnom stečevinom, nego da se uz to a imajući u vidu sve specifičnosti Hrvatske i postoječće situcacije na njenom energetskom tržištu. Provedemo liberalizaciju na ovom tržištu na što ugodniji način za potrošače, ili barem uz što manje šokove. Trebamo ugraditi odredbe koje će omogućiti da potrošači dobiju dovoljno vremena za prilagodbu novom sustavu. Da se dugoročno osigura sigurna i stabilan opskrba kupaca po realnim a u nekim slučajevima i po minimalnim cijenama. Da svi dobavljači topline dobiju jednaku priliku bez diskriminacije za opskrbu kupaca uz transparetne uvjete. Da se definiraju sadržaji i mehanizmi nadzora i regulacije koji će omogućiti postizanje takvo postavljenih ciljeva. To su bili razlozi za skidanje hitnoga postupka, kako bi se stvorili vrijeme i dodatne mogućnosti za ostvarivanje ciljeva iz ovoga zakona koje bi najviše odgovarali hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba zastupnika HSLSa, DCa gospođa zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić izvolite.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče, a i u ovom zakonu kao i svakom drugom možemo izreći pokoju pohvalu ali i poneku prigovor. Svakako je za pohvalu što je Ministarstvo gospodarstva pripremilo prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji, opskrbi toplinskom energijom. Ali nije za pohvalu što se radi o konačnom prijedlogu zakona. Mi bismo tu doista mogli poduprijeti sve one koji upozoravaju da je ostalo premalo vremena za javnu raspravu. U javnoj raspravi se mogu brojni nedostatci otkloniti, i ono što mi se čini jednako bbitno je prilika da se javnost u ovom slučaju građani upoznaju sa novostima koji takav zakon donose. Naravno postoje i neki drugi nedostaci za koje se nadam da će biti popravljivi amandmanima. u Ocjeni stanja za donošenje ovoga Zakona na par mjesta stoji kako je osnovni problem poslovanja toplinske djelatnolsti to što se cijena energije formira tržišno a cijene grijanja se utvrđuju administrativno. Dakle, činjenica da nema automatizma u porastu cijene topline uzrokovane porastom cijene goriva za proizvodnju te topline. Te se dakle predviđa uvođenje automatizma, u određivanju cijene. Međutim način formiranja cijene će se definirati tarifnim sustavom, koji će donjeti ministar. Bilo bi dobro da smo tom tarifnom sustavu koliko got nam to izgledalo jednostavno ili banalno, ipak imali prilike nešto više čutu u uvodnom izlaganju. U krajnjem slučaju zbog naših građana. Ovaj zakon koji će biti vjerojatno od jedan od naših najvažnijih zakona vjerojatno se mnogi sa mnom u tom neće složiti zato što će ga građani osjetiti vrlo brzo na svom standardu, zato što će cijena grijanja odrediti količinu novca koja će zimi ostati za hranu i upravo zbog toga, zbog pitanja standarda građana trebalo je zakonu pristupiti možda ozbiljnije i u dva čitanja. Naime, visina tarifnih stavki, kaže, ovisi o troškovima proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom distribucijskog područja. Doista je teško izmisliti neke općenitije kriterije od ovih koji su izrečeni u toj rečenici. Dakle, ovisiti o troškovima proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom distribucijskog područja. Mora postojati neka formula da građani mogu sami izračunati. Mislim da smo dužni kao zastupnici podsjetiti na još jedan zakon, to je Zakon o zaštiti potrošača koji kaže: "Prodaja potrošačima javnih usluga kada to priroda javne usluge dopušta mora biti obračunata prema potrošnji u obračunskom razdoblju primjenom tarifnog sustava na osnovi posebnih propisa". Međutim, mi i dalje imamo npr. naplatu prema kvadraturi koja se protivi svim odredbama za upravljanje potrošnjom i štednjom energije. Tako da se stanovi hlade, to znamo, možemo to i pogledati kad idemo na posao, tako da se griju i kad su stanari na poslu, vikendu, odmoru, ali se zato otvaraju prozori, zato što je cijena stalna, umjesto da se snaga smanjuje. Kad bi nas gledao netko npr. iz Njemačke ili Švicarske, onda bi mislio da smo vjerojatno jako bogati kad si to možemo dopustiti. Način naplate toplinske energije građanima na ovakav način, ja mislim, dakle prema kvadraturi stana, mislim da bi se mogao usporediti kad bismo struju plaćali prema broju žarulja ili gorivo na pumpama sukladno kubikaži automobilskog motora. Mora postojati nekakav bolji i precizniji način. Potrebno je propisima obvezati sve energetske subjekte za prodaju toplinske energije da omoguće građanima ugradnju mjerila za toplinsku energiju pa kaže - u prijedlogu Zakona navodi se kako je u pripremi nacrt odgovarajućeg tarifnog sustava čije su osnovne karakteristike poticanje postojećih potrošača, dakle postojećih potrošača na uvođenje individualnog mjerenja potrošnje toplinske energije čime se ostvaruje racionalnije korištenje energije. Dakle, uvođenje invdividualnog mjerenja na razini pojedinačnog stana, a gdje to nije moguće, pojedinačnog ulaza. Nije problem bio do sada u potrošačima, već u proizvođačima i distributerima. Ja mislim da je to potpuno dokaziva tvrdnja, jer postoje informacije koje kažu da su građani tražili uvođenje mjerenja energije, ali im to opskrbljivač na ovaj ili onaj način nije dopuštao različitim prigovorima i mislim da možemo govoriti baš kod vode, jer bi se na taj način dosta teško naplatili gubici u vodovodima i to je vjerojatno bio jedan od razloga za takve postupke. Za novoizgrađene objekte obveza ugradnje kalolimetara se izričito propisuje i to je za pozdraviti, međutim za postojeće, postojeće prostore bojim se da će se naći različiti administrativni, administrativne zapreke. Mislim da bismo dakle, trebali jasno obvezati opskrbljivače da postojećim potrošačima omoguće ugradnju pojedinačnih mjerila, naravno, ukoliko ih potrošači žele ugraditi i platiti. Trebalo bi naravno vidjeti što ako opskrbljivač ne da suglasnost za ugradnju tih uređaja. Koji je rok za davanje suglasnosti? Što ako je ne izda u primjerenom roku? Jasno je da se to može propisati i podzakonskim aktima, ali bi bilo dobro bar naznake tih odgovora vidjeti i u zakonu. Dakle, zbog tih elemenata držimo da bi bilo dobro da zakon ide u dva čitanja, da se provede rasprava i mislim da Sabor još uvijek može donijeti takvu odluku pa pozivam kolegice i kolege da zakon prođe dva čitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi potpredsjednici. Obavještavam zastupnike da će večerašnja sjednica Sabora biti završena točno u 19,00 sati, a da će sutra započeti u 9,30, pa što završimo večeras. Sada u ime Kluba zastupnika HDZ-a, gospodin Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Evo nekoliko riječi o ovom izuzetno važnom zakonu. Svi su se složili, pa i Klub HDZ-a podupire da se ovaj zakon raspravlja i da sve primjedbe i sugestije glede njegove dorade i dopune budu omogućene i da se dobije zakon koji će biti daleko kvalitetniji i učinkovitiji zakon koji će omogućiti da se struktuira tržište distribucije, proizvodnje i opskrbe toplinskom energijom. To nažalost do sada nije bio slučaj i zbog toga itekako je važno da se ovaj zakon pojavi u saborskoj proceduri u prvom čitanju i vjerujemo da će do usvajanja ovog zakona proći relativno kratko vrijeme, a onda dolazi ono najvažnije, da taj zakon zaista profunkcionira i da proizvodnja, distribucija i opskrba toplinskom energijom budu dio jednog uređenog tržišta, tržišta na kojem će kvalitetno moći funkcionirati i štititi svoje interese svi oni koji proizvode toplinsku energiju. Nažalost, to do sada nije bio slučaj. "HEP", "Toplinarstvo" i mnogi drugi poslovali su sa ne malim gubicima, kao što je rečeno, zbog činjenica da cijena toplinske energije nije bila, nije bilo moguće usklađivati sa cijenom energije mazuta, plina itd. Svakako da je funkcioniranje tržišta distribucije, proizvodnje i opskrbe toplinskom energijom itekako važno i za potrošače, no vrlo vjerojatno je da će potrošači biti iznenađeni sa posljedicima implementacije tog zakona. Jednostavno zbog činjenice da taj sustav proizvodnje, distribucije i opskrbe u tehničkom i tehnološkom smislu zbog navedenih razloga neekonomičnog poslovanja nije se mogao u tehničkom i tehnološkom smislu kvalitetno razvijati. Prema tome, taj sustav, u taj sustav će se morati investirati i svakako dijelove tih troškova koji su vezani uz investiranje snositi će i sami potrošači. No, međutim potrošači će imati jednu važnu privilegiju. Oni će moći kontrolirati količinu potrošene toplinske energije, što nažalost to do sada nije bio slučaj i ta bespomoćnost potrošača koji su morali plaćati i ono što nisu bili spremni potrošiti, je neprihvatljivo za jedno uređeno tržište. Do sada je proizvodnja, distribucija i opskrba toplinskom energijom kao što znamo, bila regulirana Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Temeljem tog zakona, djelatnost distribucije, proizvodnje i opskrbe toplinskom energijom smatrala se komunalnom djelatnosti i o cijeni su odlučivale jedinice lokalne samouprave i to nije bilo dobro. Posljedice svega toga, kao što je rečeno, ističem i ponovno naglašavam, dovele su do zapostavljanja ove djelatnosti u tehničkom i tehnološkom smislu, poslovanju s gubicima, zbog niskih cijena toplinske energije, visokih cijena goriva, tj. mazuta plina te do pravne nesigurnosti zbog nedovoljno pravno uređenog sektora toplinarstvo u Republici Hrvatskoj te poslovanju bez transparentnosti prema krajnjim potrošačima toplinske energije, jer djelatnost nije bila uređena odgovarajućim provedbenim propisima. Dalje, 2001. godine kao što je naglašeno, Sabor Republike Hrvatske odnio je Zakon o energiji kojim je propisano da se djelatnost proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom ima urediti posebnim zakonom. Evo još nekoliko riječi o najvažnijim odrednicama ovoga zakona. Najvažnije je spomenuti da je to uopće prvi zakon koji se na ovom području na cjelovit način regulira obavljanje djelatnosti od proizvodnje toplinske energije preko distribucije do opskrbe potrošača. S ovim zakonom ustvari uspostavljamo jedno novo tržište koje će biti veliki izazov kao što sam rekao i za potrošače i za one koji proizvode toplinsku energiju, a i za mnoge druge posebno bih rekao srednja i mala poduzeća koja će na tom tržištu u tehnološkom sektoru kada su u pitanju proizvodnja jedinica za mjerenje topline različitih vrsta kalori-metara, posebno je važan sustav automatskog bilinga, tj. automatskog naplaćivanja potrošene ili utrošene toplinske energije. Na žalost Republika Hrvatska još nema u funkciji ni automatski biling, tj. automatsko očitavanje i naplaćivanje ni električne energije tako da postoji tu velika kašnjenja ne samo zbog očitavanja pa nego i zbog naplate itd. i svakako da je to jedan poremećaj i rizik na svakom tržištu. Dalje, ovim zakonom definirat će se i opisat će se svaka od djelatnosti te će joj se dati pravni okvir za njeno funkcioniranje. Urediti će se i propisati financiranje i izgradnja, izgradnja proizvedenih i distribucijskih objekata s posebnim aspektom na kogeneracijske objekte. Propisat će se osnovna prava i obveze energetskih subjekata koje obavljaju te djelatnosti te njihovi međusobni odnosi. Propisat će se prava i obveze energetskih subjekata prema kupcima toplinske energije. Definirati će se osnovne postavke tarifnog sustava i svakako to je onda tema o kojoj je ovdje nešto rečeno i o kojoj će se dugo govoriti i raspravljati. Određuje se da se po donošenju ovoga zakona moraju ugraditi mjerila toplinske energije. To je lako reći, ali nije lako provesti. To je svakako jedan dugotrajni i dugoročni proces koji će zahtijevati standardizaciju opreme, kalibraciju, testiranje, formiranje odgovarajućih laboratorija itd. Samo se sjetite koliko mnogo problema je bilo u Republici Hrvatskoj što se tiče brojila električne energije, a u tehničkom i tehnološkom smislu mjerenje pouzdano točno i transmisija tih podataka svakako je jedan ne mali izazov i prilika za hrvatsko poduzetništvo. Nećemo valjda opet dozvoliti da sve, ama baš sve se uvozi od "Simensa", iz Slovenije od "Iskre" ili nekog drugog. Dalje, na jedinstven način će se ovim zakonom uvesti obveza transparentnog poslovanja između energetskih subjekata i prema potrošačima te stvoriti pravne pretpostavke za reformu, odnosno ja bih rekao strukturiranje toplinskog i energetskog sektora u Republici Hrvatskoj te postizanja dugoročne konkurentnosti toplinske djelatnosti u Republici Hrvatskoj. U strukturi proračuna Hrvatske elektroprivrede toplinarstvo, odnosno HEP-toplinarstvo do sada iz svih ovih razloga bio je jedan od, bilo je jedno od poduzeća sa ne malim gubicima. Nadalje, ovim zakonom se stimulira mjerenje i racionalno korištenje energije, potiče se kogeneracije i otvorenost prema tržištu energije, a posebno se naglašava briga o zaštiti okoliša. Treba reći da sličan zakon već imaju mnoge druge države. Preko 20-tak godina gotovo sve skandinavske zemlje, Danci preko 20-tak godina, Česi od 97. godine i ono najbitnije zakon prvi puta donosi odredbe o odnosima prema potrošačima o sigurnosti opskrbe do prestanka svojstva potrošača čime se djelatnost u svemu ima smatrati po prvi puta sveobuhvatno reguliranom. Svakako postoje određene primjedbe i dopune koje će omogućiti da ovaj zakon u svojoj konačnoj formi bude kvalitetniji i učinkovitiji. Ja bih rekao taj novi sektor tržišni je itekako važan, taj novi kao što se to popularno kaže jutiliti, porez struje, vode, toplina postaje dio jednog novog nadamo se uređenog dobro strukturiranog tržišta. Neću ponavljati, ali naglašavam važnost svega onoga što je rečeno. Instrumenti, uređaji, kalorimetri, očitanje, izrada automatskog bilinka, izrada odgovarajuće softvera, omogućavanje potrošačima da imaju kontrolu i uvid u sve ono što se zbiva na razini njihovih stanova, kuća i svega ostaloga. Evo to je ono najkraće što treba istaknuti. Klub HDZ-a podupire ovaj zakon kao dobru osnovu i temelj da se strukturira i uredi tržište proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika HSS-a, gospodin zastupni Željko Pecek.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Ja uvodno želim reći kako ćemo mi u HSS-u poduprijeti donašanje ovakvog zakona, međutim uvodno također želim reći na jedan drugačiji način. Blago rečeno i začuđeni smo kako olako prijedlog zakona dobije pečat Ministarstva europskih integracija koji zapravo kaže da smo uskladili to sa svim direktivama i preporukama Europske unije, međutim o tome kako smo uspjeli najbolje nam govori postupak gdje idemo u drugo čitanje i najbolje nam govori očitovanje Odbora za zakonodavstvo koji zapravo kaže da niti jedan članak ne može proći kroz hitni postupak, odnosno da mora proći ja procjenjujem dva čitanja, a možda čak i više. Trebati će poprilično vremena, a ovdje i energije da figurativno kažem u parlamentu kako bi svladali. Naime mi ovdje govorimo o nekoliko kategorija i to povlaštenom proizvođaču, mi govorimo o povlaštenom korisniku, a ono jedino što je nepovlašteno to je krajnji kupac. To je onaj mali potrošač koji će očito jedini biti nepovlašten u ovom čitavom sistemu koji će platiti trošak izgradnje novog sustava, koji će platiti trošak ugradnje mjerila i svih onih tehničkih pretpostavki kako bi zakon bio u funkciji. Naravno platiti će još indirektno i krajnji potrošač na drugi način. Platiti će kroz proračun, jer ovdje u prijedlogu zakona je također definirano da Vlada može dodatno izdvojiti povlaštenom proizvođaču neki proračunski novac. Mene to također čudi kod hitnog čitanja kako može proći ta odredba kada sam predlagatelj tvrdi da treba dodatni novac, a svi znademo kako izvor u državnom proračunu za to ne postoji. Tako da samo ovih nekoliko pobrojenih elemenata potpuno sigurno utvrđuju da ovaj zakon nije bio spreman za hitnu proceduru. Interesantne su i tvrdnje ovdje predlagatelja uvodno, koji kaže kako je jedan od razloga za izmjenu zakona administrativno utvrđivanje promjena cijena i da bi to trebalo sada raditi na osnovu promjena cijena plina i mazuta, vjerojatno i drugih energenata koji se koriste u proizvodnji toplinske energije. Međutim, mogućnost usklađenja su postojale i sada kod proizvođača i upravo taj elemenat je zapostavljan kako bi se djelomično i štitilo ono što se zove standard građana, a vjerojatno će to tako morati biti i ubuduće. Znači, jedan balans između ulaznih cijena i naravno i krajnje cijene. Ovdje stavljamo jedan oblik monopola na tržište, ovdje u svakom slučaju možemo govoriti automatizmom o većoj cijeni. Jer u cijenu ćemo ukalkulirati sanaciju postojećeg, u cijenu ćemo ukalkulirati potrebu izgradnje distributivnog sustava. Ali jednako tako će u cijenu biti i ona oprema koja će biti potrebita kako bi se mjerila potrošnja u kućanstvima. Znači, jedno široko područje je obuhvaćeno, ali na krivi način. Ja nemam osjećaj da je to previše usklađeno sa direktivama Europske unije i vjerojatno do drugog čitanja bi to trebali i popraviti, a jednako tako kod svakog drugog zakona kada se daje pečat, onda bi se barem trebalo ograditi od nekih zakonskih odredbi ili barem nekih stavaka u pojedinim članovima. Interesantna je ova odredba stavka 7. u članku 7. koja kaže: "Parametre iz stavka ovog članka iznosi izvore financijske potpore za energetske objekte povlaštenog proizvođaču toplinske energije, utvrđuje Vlada Republike Hrvatske." Upravo to omogućava ovaj transfer iz državnog proračuna za koji, opet naglašavam, u državnom proračunu za to nema novaca. Interesantno je poglavlje članka 26., čini mi se da to nije posebno naglašeno, gdje govorimo o povlaštenom kupcu i ovdje je također definirano što je to povlašteni kupac, koju mora imati potrošnju ali i jednako tako govorimo na koji način može i zadržati tu kategoriju povlaštenog kupca. Međutim, u stavku 3. opet kažemo da Vlada Republike Hrvatske može promijeniti kategorije kupaca i propisati snižavanje parametara iz stavka 2. ovog članka. Znači, Vlada može napraviti nešto mimo zakona, ja vjerujem da je to potpuno neobično rješenje. Ne bi se htio vezati na Europu nego na prizemnije stvari ovdje, barem da mi u Parlamentu to ne bih dozvoliti, niti našoj Vladi, niti bilo kome da vrši intervencije u zakon koje su potpuno nepotrebne. I također, prilično je to područje članka 26. nedefinirano kada se govori da povlašteni kupac može izgubiti položaj ukoliko ne utroši onu količinu energije zbog koje je i dobio tu kategoriju. Mi svi znademo da postoje poremećaji u poslovanju pojedinog gospodarskog subjekta, postoje poremećaji u neposrednom okruženju, postoje i globalni poremećaji. Pa vjerojatno bi trebalo tu neku rezervu imati kako bi se zaštitilo i one koji su došli u taj loš položaj trenutačno, da ne izgube svoj status i da ne moraju ići opet u novu proceduru. Ovdje je poruka zapravo i za još neke druge sektore jer mi govorimo danas o toplinskoj energiji, ali jednako to vrijedi kod isporuke naftnih derivata, gdje veliki potrošači nemaju potrebne rabate. Jednako tako možemo reći i za toplinsku energiju gdje veliki potrošači koji čak troše puno više od lokalnih distributera, ne mogu dobiti nikakvi rabat, pa čak ni odgodu plaćanja. Evo, to su poruke koje bi vjerojatno se dobro odrazile na gospodarstvu i ja se nadam da ćemo u drugom čitanju sve te dileme otkloniti i napraviti jednu kvalitetniju verziju zakona koju će HSS u tom slučaju i podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodinu zastupniku. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavniče Vlade, kolegice i kolege. Vlada je pokušala Prijedlogom ovog zakona o proizvodnji distribucije i opskrbi toplinskom energijom, dakle, krenuti sa Konačnim prijedlogom zakona bez da se uopće povela u javnosti rasprava o ovom tako važnom i prevažnom zakonu koji na kraju krajeva odlučuje o standardu i građana koju utječe pa i na čitavo gospodarstvo, a koji postavlja i temeljno pitanje koliko se u biti njegove dobre odredbe mogu uopće i provesti zbog nedjelotvornosti. Odnosno praktički i nepostojanja razvijenog tržišta. U kojem, dakle, da su ispunjeni ova zadnja stvar o čemu govorim, ne bi toliko bilo, ne bi mnoge rješidbe, odnosno prijedlozi u ovom zakonu bili upitni. Eto tako, Vlada ipak u toj nakani nije uspjela pa će javnost o ovome imati i saznanja, a i nešto reći. Vlada je još dok su djelovali kao pozicija, pred izbore, ali i nakon toga je nastavljeno stalno sa obećanjima da će se građanima omogućiti bolji život, rast standarda. Danas vam u to vjeruje po anketama svega 11% građana. Stalni rast cijena kako i naftnih prerađevina, lančano izaziva cjenovni udar. 40% građana u jednoj anketi koja je objavljena u jednim medijima jeste u ozbiljnom strahu da ove jeseni više neće moći podmirivati niti osnovne potrebe. Vlada svakako je mogla utjecati na cijene jer još ima vlasnički dio u monopolističkim poduzećima, kako u INA-i ili možda na način baš konkretno u INA-i da odredi jednu profitnu marginu, da spriječi HEP da diže cijene, da djeluje kroz porezno-proračunsku politiku. Ali ona to ne čini nego nudi ovakav Prijedlog zakona koji svom srećom zaista, evo, i mislim da je pohvaliti i sve saborske zastupnike, bez obzira koje političke opcije, da nisu dozvolili da ovakva stvar ide u konačni prijedlog. Dobro je da djeluje tržište i u takvoj situaciji onda sigurno da niti proizvođači, niti distributeri ne bi mogli imati monopolistički položaj. I onda logično je da u takvoj situaciji, da to sve funkcionira, onda je logična i odredba članka 4. gdje se i takve onda cijene uređuju po tržišnim odnosima. Ali upravo zato što sve to nije ispunjeno, imat ćemo situaciju zaista takvu situaciju, ovdje su neki zastupnici o tome i govorili, da će faktički njihov položaj ostati monopolistički, a da će to značiti upravo udar na standard građana jer će im omogućiti po zakonu cijene, slobodne cijene na tržištu. I u tome je najveći problem. I danas su te cijene visoke, možemo zamisliti ovako po zamisli Vlade kakav bi to bio udar na standard građana, što bi to značilo za poslovne subjekte, u biti čitavo gospodarstvo. Međutim, eto, Vlada se ovdje s ovim Prijedlogom iscrpljuje u čini mi se 16 punih stranica o usklađenosti sa mnogim sporazumima međunarodnim, itd., o usklađenosti sa standardima Europske unije, što ne da nije točno nego taj, ovaj zakon nije usklađen niti sa samim sobom, a niti sa drugim našim zakonima na koje se čak i poziva i koji još niti doneseni niti podzakonski akti. Ima također dosta i nelogičnosti, vidi se da je ustvari zaista napisan na brzinu. U ocjeni stanja i u ocjenu i izvori potrebnih sredstava za provedbu Zakona, na to su ukazali već kolege zastupnici, na to ukazuje Odbor za zakonodavstvo, gdje predlagač kaže da je potrebno osigurati određena sredstva, pa se ne zna kolika su ta sredstva za jedno razdoblje od godine dana da bi to bilo milijun i 250 tisuća kuna, da je čak potrebno naglastiti, ovo je jedan kuriozum, da dio troškova za provedbu Zakona će biti pokriven uz stručnu pomoć koji za područje toplinarstva daju Svjetska banka i Europska unija ali svakako da će biti potrebno osigurati sredstva za donošenje podzakonskih akata. Zašto ovo kažem, zato što Vlada često kaže da će stati na kraj netransparentnom prikazu i trošenja državnog novca i samog proračuna, međutim, vidite u samom predlaganju Zakona to je dosta konfuzno a sigurno je da određena sredstva su potrebna, onda je potrebno reći istina, postoje situacije da to nije moguće suviše egzaktno utvrditi, ali svakako stati iza jednog iznosa i vidjeti gdje su ti izvori. To bi onda značilo i o ozbiljnosti i o provedivosti onih dobrih normi kojih nesumnjivo ima u ovom Zakonu ali najveća opasnost od ovoga Prijedloga zakona ukoliko predlagač sada ima vremena ne razmotri a to je taj udar na standard građana. Također, evo iako je sada opća rasprava, ali možda da olakšamo posao i samom predlagatelju na nelogičnosti i na nekonzistentnost zakona nužno je možda već u ovom trenutku upozoriti. Odredba članka 13. i 14. gdje se govori upravo o koncesiji, da se koncesija daje nakon provedenog javnog natječaja koji sadrži onda je to striktno i u 16. točaka navedeno što ta koncesija, mora kakve uvjete sadržavati. Međutim, u sljedećem već članku kaže se da će se odlukom o davanju koncesiju određuje se koncesionar čija je ponuda temeljem njegovog poslovnog ugleda, ocjene sposobnosti itd, ponovno jedna kaučuk norma dok se ne navodi ono što je najbitnije a to su uvjeti zadovoljenja, uvjeta u koncesiji. Dakle, oni se djelomično i spominju u stavku 2. ali kao nešto uzgredno a ne kao nešto primarno koje bi moglo onda biti temelj donošenja Odluke o davanju koncesije, dakle tko je u najvećoj i najboljom mjeri ostvario, ponudio ove uvjete koje se navode u članku 13. stavku 2. Jednako tako i u članku 26. gdje se točno govori tko može steći status povlaštenog kupca da bi se već u sljedećem stavku govorilo da Vlada onda može izmijniti parametre koji bi onda odredili tog povlaštenog kupca, pa se onda postavlja i pitanje čemu onda zakonom to nešto, takve parametre regulirati ako Vlada svakodobno može te parametre i promijeniti. Dakle, nepotrebno je onda opterećivati i zakonodavca i predlagača odnosno Vladu sa istim poslovima. Na kraju krajeva uvijek kada imamo takvu jednu situaciju onda dolazi počesto i do netransparentnosti, odnosno ne, u svakom slučaju ne radi se o jednoj dobroj regulaciji. Dakle, eto, ipak sreća u nesreći je da ovaj Prijedlog zakona ne ide po hitnom postupku, da predlagač mora dobro razmisliti o ovome na što ukazujem ja, i na što su prije mene u svojoj raspravi ukazali mnogi saborski zastupnici, jer već iz mnogih poteza a ovo bi bilo pogubno, jasno je da nećete moći ispuniti izborna obećanja o povećanju životnog standarda, dapače ovo je jedan zakonski prijedlog i pokušaj na snižavanje životnog standarda građana, to je ono što nije dobro i to je ono što je žalosno.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Očito da se unatoč tako dugačkom i pomalo naivnom nazivu radi o Zakonu koji će imati izravnog utjecaja na veliki broj građana Republike HRvatske, na njihov kućni budžet i nemojmo se zavaravati, prelaskom jedne komunalne djelatnosti u sferu kvazi tržišta, jer se ne radi o tržištu radi se o očitim monopolistima, barem u ovom trenutku, tržište se možda i pojavi, za ponešto vremena, ovog trenutka ga nema, radi se o kvazi tržištu. cijena grijanja u gradovima, cijena koju će plaćati ona populacija koja nema druge mogućnosti, nema mogućnosti otići u šumu, narezati ... drva dopeljati ih doma i zagrijati si stan. Cijena grijanja tim građanima porast će tako da će im kućni budžeti biti nedostatni za svakodnevno preživljavanje. Naime, situacija sa toplanama u gradovima gdje se pojedini kvartovi griju iz središnjeg izvora znam situaciju u Karlovcu, pretpostavljam da drugačija nije ni u Slavonskom brodu ni drugim gradovima gdje takvo grijanje postoji, jeste s jedne strane toplane su u velikim gubitcima, koji se podmiruju iz općinskih budžeta, gradskih budžeta i drugih izvora, s druge strane mreža i kompletna tehnološka infrastruktura su u takvom stanju da se mogu svaki čas raspasti i direktor toplane u Gradskom vijeću Grada Karlovca na svakoj sjednici žali se i plaće povodom te teme. Onog časa kada ta toplana postane poduzeće koje funkcionira isključivo na tržišnim principima u cijenu grijanja koji će plaćati građani tih grada uključit će se i rekonstrukcija mreže, i kupovina novih kotlova koji su neophodni i što ja znam koji sve poslovi sve će to rezultirati višestrukom cijenom u odnosu na sadašnju. Trebalo bi, odnosno trebalo je prije nego što je ovakav pomalo nemoćni tekst došao u raspravu ovdje, razmotriti situaciju da u velikom broju gradova postoji priličan postotak 20, pa čak i 30 i više od toga posto neplatiša, ljudi koji jednostavno ne plaćaju grijanje. Toplane to utužuju, ne utužuju, stvari zastarijevaju i to se onda kompenzira iz očito drugih izvora, iz cijene onih koji plaćaju, iz izvora budžeta lokalne uprave i samouprave. Kako će se distributer postaviti u situaciju kada postavi mjerni uređaj u jednoj zgradi od stotinjak stanara koja troši određenu količinu energije a u kojoj 20 stanara ne plaćaju tu energiju. Naplatit će svima ostalima. Pitam se neće li se ako ovakav Zakona kakav je predložen bez nekakvih socijalnih kočnica izglasamo u ovom Domu neće li se grijanje već ove zime se pretvoriti u privilegiju. Neće li poneki kvartovi, poneke kuće jednostavno biti u situaciji da si to ne mogu priuštiti. U Zakonu je isto tako na čudan način regulirana situacija kada neki od korisnika želi raskinuti ugovor. DA bi raskinuo ugovor mora dobiti pismeno dozvolu od energetskog subjekta, tj. Toplane pretpostavljam, distributera koji mu isporučuje, koji mu isporučuje toplinsku energiju. Jasno mi je da to ne može napraviti jedan stan u kući, to je iz tehničkih razloga sasvim jasno. Al’ šta ako se cijela kuća želi preseliti drugom distributeru, drugom isporučitelju toplinske energije? Mora li od ovog prvog dobiti dozvolu? Kakvo je to onda tržište? Mislim da je, da je zastupnik Kovačević već rekao, postoji obveza u zakonu da se u sve jedinice koje koriste, stambene jedinice koje koriste toplinsku energiju ugrade grijači u roku dvije godine na račun isporučitelja, dakle toplana. Kako će to biti napravljeno na račun isporučitelja? Pa jasno tako da povećaju cijenu i ugrade mjerne uređaje u cijenu grijanja. To će se dogoditi ne samo sa mjernim uređajima, nego i sa svim drugim što to poduzeće treba napraviti. Konačno od kuda će poduzeće koje djeluje na tržišnim principima, otkud će povući novac za svoje tekuće održavanje, a da ne govorimo o investicijskom održavanju, ako ne od krajnjeg korisnika. Zakon govori o privilegiranim potrošačima, privilegiranim potrošačima za očekivati je po dobrim principima tržišnog poslovanja da će privilegirani potrošači biti veliki potrošači, oni koji troše veliku količinu, dobivati će jedinicu energije po manjoj cijeni. Dakle, punu i pravu cijenu će plaćati krajnji korisnici, građani Republike Hrvatske oni koji žive u gradovima, oni koji drugog izbora nemaju. U globali čini mi se da je ovaj zakon nepripremljen u smislu sagledavanja svih posljedica koje donosi. Nisam spreman dignuti ruku za njega, dok se u njega ili oko njega ne ugrade socijalni mehanizmi koji će spriječiti ovo o čemu sam govorio. Hvala.
Hvala lijepa. Deset minuta rasprave, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da nitko ovdje ne dvoji da ovaj zakon treba donijeti. Treba ga donijeti iz cijelog niza razloga, jedan je, ili jedan od razloga je usklađivanje sa Europskom unijom, drugi je zato što smo izmijenili Zakon o komunalnom gospodarstvu, gdje smo isporuku toplinske energije izvukli iz komunalnih poslova, dakle oni više nisu komunalni poslovi. I sasvim sigurno postoji cijeli niz drugih razloga. Međutim, postavlja se pitanje kada dakle nešto morate činiti kako to učiniti a da bude u interesu onih koje ovdje reprezentiramo, dakle u interesu građana. Pa kad to tako sagledavamo i kada onda čitamo ovaj zakon onda se meni stvara jedan dojam da ovaj zakon je pisan za nove energetske subjekte i da je zakon pisan za nove zgrade, dakle za ono što će se tek u budućnosti graditi ili što je sagrađeno na način da su već svi ovi standardi koje ovaj zakon propisuje unutra ugrađeni. Mi na žalost, ili oni koji su pisali zakon, nisu sagledali situaciju u Hrvatskoj, a posebno nisu sagledali situaciju tamo gdje je ona najteža, dakle gdje su energetski sustavi i toplinski sustavi u najlošijem stanju, gdje su dakle toplane u lošem stanju, gdje su toplovodi u lošem stanju, gdje su stare zgrade, gdje je nemoguće gdje su zajednički vodovi, gdje nema mogućnosti ugradnje mjernih instrumenata, gdje po stanu jednom imate dvije vertikale. Dakle, cijeli niz prepreka koji se stvara pri realizaciji ovog zakona. To nije sagledano, a sasvim je izvjesno da će ti upravo građani morati platiti najveću cijenu, najveću cijenu kada ovaj zakon stupi na snagu. Jer treba iskreno i otvoreno reći, ovaj zakon će direktno utjecati na to da se podigne i to značajno cijena toplinske energije u građanima, u svim gradovima gdje se isporučuje toplinska energija. I ne treba imati nikakvu nedoumicu tko će platiti sve ono o čemu se govorilo da se nije izdvajala amortizacija, da se nije modernizirala se postrojenja, da se nisu održavala ta postrojenja i toplovodi. Sve će platiti krajnji potrošači u trenutku kada budu kupovali u budućnosti toplinsku energiju. Nitko drugi neće to činiti u njihovo ime. Ne bi se složio sa kolegom Ćosićem koji je u svojoj raspravi rekao da nije bilo dobro što su jedinice lokalne samouprave određivale cijenu toplinske energije, jer ispada da eto, građani su jako htjeli plaćati veću cijenu toplinske energije iz čega bi se modernizirala postrojenja, ali zločesti gradski oci im to naprosto nisu dali, jer nisu htjeli podići cijenu te toplinske energije. Ne, lokalna samouprava je socijalno osjetljiva i vidjela je da građani ne mogu plaćati ekonomsku cijenu toplinske energije na način da imamo takva postrojenja i takve toplovode koji bi bili uvijek novi, uvijek zanavljani i gdje bi se izdvajala, izdvajala amortizacija i zanavljali, zanavljala ta postrojenja. Jest da je tomu posljedica da sada imamo takvo stanje tih postrojenja, ali ja vas pitam što je sa školama, pa u školama se ne izdvaja amortizacija, pa se ne izdvaja amortizacija niti za kotlovnice u školama. A mi se ovdje sada kažemo, e, ovi iz lokalne samouprave nisu dali da se izdvaja za, u toplinsku energiju. Pa ne izdvaja se amortizacija niti u zdravstvu. Zato nam i jesu bolnice u ovakvom stanju. Nigdje se u javnom sektoru amortizacija nije izdvajala, a kamo li da se investirala ili reinvestirala u održavanje tih objekata ili da se iz toga onda u konačnici mogao, mogle nove investicije, nove investicije raditi. Dakle, ovaj zakon će imati direktnih negativnih posljedica na građane Hrvatske i poskupjeti će im cijenu toplinske energije. Zbog toga bi bilo razumno, i dobro je da je Sabor skinuo oznaku hitnosti, dakle, da ide u dva čitanja, da do drugog čitanja Vlada razradi cijeli niz socijalnih mjera, barem u prijelaznom razdoblju, koje ne može biti kraće od 5 godina, kako da građani dođu do toga da prihvate takvu cijenu koja će biti definirana ovim zakonom, odnosno kada isporuka toplinske energije postane tržišna djelatnost. Osim, dakle tog, te načelne primjedbe i te bojazni, ja konkretno znam jer smo mi u gradu raspisali dva puta koncesiju, natječaj za koncesiju. Na prvu koncesiju nam se nitko nije javio, pa se postavlja pitanje što će se dogoditi ako se nitko ne javi. To je jedno od pitanja. A na drugu koncesiju nam se javio koncesionar koji nam nudi da se cijena toplinske energije podigne između 16 i 120%, da bi se zanovio, dakle da bi se zamijenio toplovod, da bi se zamijenile krovne kotlovnice da bi se napravile regulacione stanice itd., itd. Prosječno dakle trebalo bi dići cijenu topline u Koprivnici za nekih 50% da bi došli, i to naravno ne bi investicija bila trenutna, dakle građani ne bi osjetili to odmah, ali bi odmah počeli plaćati, nego bi investicijski ciklus bio u narednih 5 godina. Dakle, to su pitanja o kojima treba razgovarati. Ja mislim da Vlada mora razraditi socijalne mjere kako da građani Hrvatske se prilagode ovom zakonu, odnosno kako da ovaj zakon doista im ne bude, kao što je kolega rekao, ne postane luksuz, da grijanje ne postane luksuz, jer građani neće biti u situaciji kao što su sa strujom, sa benzinom, sa plinom, da kažu ja to neću koristiti. Oni će morati plaćati toplinu zato jer naprosto će koncesionar mu toplinu isporučivati, neće imati mogućnost zatvoriti ventil i reći u moj stan toplina ne ide, bar ne prve dvije godine dok se takvi mjerni uređaji ne ugrade. Dakle, to je nešto gdje Vlada ima odgovornost osmisliti cijeli niz socijalnih mjera. Još samo dvije možda konkretne primjedbe. Prvo, primjedba sa privilegiranim potrošačima gdje se kaže da oni mogu odabrati energetski subjekt koji će mu isporučivati. Mislim da je to nelogično, jer netko u Sisku može odabrati da mu isporučuje netko iz Koprivnice, to je tehnički neizvedivo, čak je neizvedivo tehnički i na područje jedne jedinice lokalne samouprave, jer naprosto toplina mora ići po toplovodu, a toplovod se mora sagraditi, postoje nekakve racionalne udaljenosti na kojima se isplati to prenositi. Ali i s druge strane bi bilo dobro da ovaj zakon rezultirati time da gradovi ponovno budu raskopani zato što će se graditi novi kilometri toplovoda. Dakle, ovdje stvaramo jednu situaciju da Vlada odlučuje o davanju suglasnosti za energetske subjekte, a lokalna samouprava ima druge odgovornosti, lokalna samouprava ima odgovornost da osigura da građani imaju isporuku toplinske energije. A uredi i državne uprave izdaju građevinske dozvole. Ponovno smo doveli lokalnu samoupravu u jednu nezgodnu situaciju, a ova odredba doista o tome da privilegirani potrošači mogu birati od koga će kupovati, mislim da ne stoji, zato jer se ne radi o nečemu gdje infrastruktura u potpunosti napravljena. Na kraju želim samo upozoriti na timeing. Da je kojim slučaj ovaj zakon danas raspravljamo u konačnoj verziji i da je objavljen dakle i stupa na snagu 1. 10. u roku od 6 mjeseci jedinice lokalne samouprave bi trebale donijeti uskladiti svoje propise s ovim zakonom, to bi bio 1.3. Očekuje se negdje u to vrijeme da budu predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave raspuštena zato što idu izbori, pa će onda ići predizborna kampanja, pa će ići konstituiranje vijeća, pa će oni biti tamo krajem 6. mjeseca konstituirani, da bi dakle, de facto ispalo da prvi posao koji moraju napraviti je nova predstavnička tijela biti raspisivanje natječaja za koncesiju. Koncesionar u tom slučaju može dobiti koncesiju 1.10. i onda se postavlja pitanje, kako će pripremiti sezonu grijanja ako dobije koncesiju 1.10.? Dakle, ja molim predlagatelja da ozbiljno razmisli o timeingu u kojem to treba raditi. i predlažem da se utvrdi da je timeing za stupanje, dakle za donošenje i davanje koncesija 31.12. 2005. godine, da bi to bilo dovoljno vremena, dakle da se neke stvari naprave. U protivnom naći ćemo se u tome da u izbornoj godini za lokalnu samoupravu naprosto jedinice lokalne samouprave neće biti u stanju uskladiti akte, neće biti u stanju provesti natječaj. A vraćam se na iskustvo koje konkretno imam, potencijalnom koncesionaru trebalo je više od 3 mjeseca da snimi postojeće stanje u gradu, kako bi mogao dati kvalitetnu ponudu. Dakle, apeliram da se produži ovo barem za još jednu godinu stupanje na snagu ovog zakona uz donošenje cijelog niza socijalnih mjera. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mato Arlović. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin zastupnik Josip Leko. Također. I gospodin zastupnik Slavko Linić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Također dajem potporu ovom Prijedlogu zakona u prvom čitanju. i slažem se da je toplinska energija ta koja treba imati elemente tržišne utakmice i da je to nešto što je neophodno u Hrvatskoj provesti u nekoliko narednih godina usklađenja sa europskim direktivama. Ocijenjujem da za današnju raspravu nedostaje nam ocijena stanja u Hrvatskoj. Jer temeljem ocijene o stanju u Hrvatskoj u ovoj djelatnosti mislim da bimo tada kao zastupnici daleko više se bavili prijelaznim razdobljima i aktivnostima koje bi trebalo kroz prijelazno razdoblje osigurati. Iz razloga što je nedovoljno o ovom prijedlogu zakona to prijelazno razdoblje uopće dotaknuto i ja bih rekao definirano da bi se izbjele određene negativne efekte ili učinke koje će imati ovaj zakon. Moramo znati da je u Hrvatskoj vrlo različito riješeno pitanje i proizvodnje toplinske energije i distribucije toplinske energije. i isto tako moramo znati da je ta djelatnost izložena i značajnoj konkurenciji, ako razmišljamo o grijanju na struju, grijanju na drva, grijanju etažno na plin. Prema tome, djelatnost koju bismo prepustili tržištu, a već sada ima sasvim, ja bih rekao prihvatljivu konkurenciju tržišnu kroz druge vidove energije, znači problem ne samo za cijenu i za stanovništvo, znači problem i za zaposlene u toj djelatnosti. Evidentno je da primjenom ovog zakona građani će najvećim dijelom odustati od korištenja ovakvog vida topline. Najvećim dijelom. To je ono što mi im moramo dati pravo da odaberu neki drugi vid topline koji mogu dobiti iz izvora drugih energija. A iz razloga što proizvodnja toplinske energije u Hrvatskoj je daleko skuplja, nego što se ona naplaćuje od potrošača. Ta razlika u cijeni je također različita od grada do grada. I nije usporediva. I zato smatram da bi morali imati tu analizu da bi mogli ocijeniti koliko će tržna utakmica u proizvodnji distribuciji toplinske energije značiti podizanje troškova života pojedinim građanima u pojedinim gradovima. I isto tako da bi im dali pravo da se preorijentiraju na drugi izvor energije. Posebni problemi koji će primjenom ovog zakona izazvati je zastarjela i tehnologija proizvodnje, ali i distribucija toplinske energije. Nedovoljno ulaganje sredstava u niza godina unatrag iz razloga što se nije cijenama osiguravalo n i potrebe za armotizacijom, niti … same proizvodnje, znači da će biti potrebna itekoliko značajna dodatna sredstva u ulaganju u obnovu postrojenja i u obnovu distribucijske mreže. Ali isto tako evidentno da će to značiti povećanje cijena za isporuku toplinske energije. Da bi mi kao saborski zastupnici mogli ocijeniti postojeće stanje, mogli biti svjesni koliko će ovo usklađenje zakona sa europskim direktivama donijeti teškoća i radnicima i zaposlenim u tim djelatnostima, koliko će oni donijeti problema građanima onda je itekako važno u drugom čitanju zakona definirati prijelazna razdoblja i definirati sve moguće postupke koji će riješiti problem i građana i zaposlenih. Zato predlažem da predlagač sačini analizu stanja u Hrvatskoj i proizvođača toplinske energije ali i stanja distributivnih mreža i da analizirajući to stanje pokuša u javnoj raspravi pogotovo sa jedinicama lokalne samouprave i tim sada da li komunalnim društvima ili trgovačkim društvima pokušati definirati prijelazna razdoblja. Prijelazna razdoblja da ne propadne djelatnost, prijelazna razdoblja da bi osigurali i radna mjesta ali i podnošljivu cijenu za građane Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovanje će biti kad se steknu uvjeti u petak.
10. Prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom. To je prešlo u prvo čitanje. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvača se Prijedlog zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputiti će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Tko je za ovaj Prijedlog zaključka? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 97 glasova za i 16 protiv donesen predloženi zaključak.
Prelazimo na 12. točku dnevnog reda. 12. Prijedlog zakona o izmjeni Obiteljskog zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 143 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo hitnost postupka. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mladež i šport i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Želi. Državni tajnik Tomislav Ivić. Izvolite!
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici! Obiteljskim zakonom od 14. srpnja 2003. godine i njegovim člankom 377. određeno je da odredbe članka 44. do 50., članak 99., 101., 102., 103., 104., 105., 106., 112., 113., 116. i 117. ostaju na snazi još šest mjeseci zbog priprema sudova za postupanje po obiteljskim pitanjima koja su iz nadležnosti centara za socijalnu skrb prenijeta na sudove i početak primjene je trebao biti 22. siječnja 2004. godine. No, kako sudovi nisu izvršili neophodne pripremne radnje za preuzimanje ovih poslova izmjenom zakona iz siječnja 2004. godine odgođena je primjena navedenih odredbi do 30. rujna 2004. godine. U međuvremenu Ministarstvo pravosuđa je 17. lipnja 2004. godine po drugi puta zatražilo odgodu primjene spomenutih odredbi Obiteljskog zakona jer zbog preopterećenosti velikim brojem predmeta nije izvršena priprema sudova za pravodobno preuzimanje i postupanje u obiteljskim stvarima iz dosadašnje nadležnosti centara za socijalnu skrb a koji predmet zbog svoje osjetljivosti zahtijevaju puni angažman suca i poštivanje strogih vrlo kratkih rokova. Ministarstvo pravosuđa kao razloge odgode također navodi nedovoljan broj specijaliziranih sudaca te stoga i potrebu provođenja postupka imenovanja novih sudaca a koji postupak sukladno Zakonu o sudovima i Zakonu o Državnom sudbenom vijeću traje nekoliko mjeseci. Nadalje, navode i potrebu zapošljavanja određenog broja sudskih savjetnika, stručnih suradnika i drugih službenika koji su uključeni u rješavanje ovih predmeta. Zbog nepripremljenosti sudova za očekivati je da bi primjena sadašnjeg člana zakona 367. dovela do velikih poteškoća u učinkovitoj zaštiti prava građana posebice djece o čijim se pravima odlučuje. Iz ovih razloga predlaže se izmjena zakona sa produljenjem roka do 31. prosinca 2005. godine a za to vrijeme sudovi bi poduzeli sve radnje neophodne za preuzimanje ovih poslova. Za provođenje ovog zakona nisu potrebna dodatna financijska sredstva a razumljivo je da bi datum preuzimanja trebao biti 30. rujna ove godine. Hitnost postupka jer danas je 14. i ukoliko se ne usvoje izmjene ovog zakona moglo bi doći do jedne vrlo neželjene situacije pogotovo jer se radi o najčešće pravima djece.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Žele. U ime Odbora za obitelj, mladež i šport gospođa zastupnica Marija Bajt.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo! Odbor za obitelj, mladež i šport Hrvatskoga sabora Prijedlog zakona o izmjeni Obiteljskog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 143 raspravljao je kao matično radno tijelo sukladno odredbi članka 77. Poslovnika Hrvatskoga sabora na 11. sjednici održanoj 14. rujna 2004. godine. Uvodno izlaganje dali su predstavnici predlagatelja koji su istaknuli nužnost donošenja predloženog zakona uvažavajući položaj Hrvatske u Europskoj uniji, praksu Europske komisije i Europskog suda te članka 6. Konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda i članka 5. protokola broj 7. uz konvenciju kao i odluku Ustavnog suda Republike Hrvatske temeljem kojih je donijet Obiteljski zakon 14. srpnja 2003. godine objavljen 22. srpnja 2003. godine i stupio na snagu danom objave u Narodnim novinama br. 116/03. Člankom 367. ovog zakona određeno je da odredbe članka 44. do 50., članka 99., 100., 101., 102., 103., 104., 105., 106., 112., 113., 116. i 117. ostaju na snazi još šest mjeseci. Odgoda prije navedenih odredbi izvršena je s ciljem pripreme sudova za postupanje u obiteljskim stvarima koji su iz nadležnosti centara za socijalnu skrb prenijete na sudove s početkom primjene 22. siječnja 2004. godine. No, kako sudovi nisu izvršili potrebne radnje za preuzimanje ovih poslova donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona koji je objavljen 9. veljače 2004. godine a koji je stupuio na snagu danom objave u Narodnim novinama br. 17/04. te kojim je odgođena primjena navedenih odredbi do 30. rujna 2004. godine. S obzirom na nepripremljenost sudova o preuzimanju poslova iz odredbi navedenog zakona u navedenom roku kao i činjenice da bi primjena sadašnjeg članka 367. Obiteljskog zakona dovelo do velikih poteškoća u učinkovitoj zaštiti prava građana, posebno djece o čijim se pravima odlučuje predloženim izmjenama zakona omogućuje se sudovima da izvrše sve pripreme i projekte za kvalitetno postupanje u obiteljskim stvarima s rokom do 31. prosinca 2005. godine a do tog vremena i dalje zadržava nadležnost centara za socijalnu skrb radi osiguranja kontinuiteta u zaštiti prava građana. Nakon izlaganja predstavnika predlagatelja u raspravu su se uključili svi članovi odbora ističući činjenicu da je Hrvatskoj kao kandidatu za ulazak u Europsku uniju nužnost usklađivanje svih zakona, propisa kao i sudske prakse sa Europskom unijom. Te zadužujući Vladu da pruži svu potrebnu pomoć kako materijalnu tako i glede stručnog osoblja kako bi sudovi u zadanom roku bili osposobljeni za preuzimanje obveze iz navedenih odredbi predmetnog zakona. Temeljem provedene rasprave Odbor je jednoglasno podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabor predloženi zakon donese po hitnom postupku te Hrvatskom saboru predlaže donošenje Zakona o izmjeni Obiteljskog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. U ime Odbora za ravnopravnost spolova gospođa Gordana Sobol, predsjednica Obora.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora na svojojoj 10. sjednici održanoj 14. rujna raspravio Prijedlog zakona o izmjeni Obiteljskog zakona sa Konačnim prijedlogom zakona kao zainteresirano radno tijelo. Pri tome je prihvaćen prijedlog da se provede objedinjena rasprava o ovom zakonskom prijedlogu i Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave. U uvodnom izlaganju predstavnika predlagatelja istaknuto je da se Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni ovoga Zakona predlaže produženje rokova, odnosno odgoda primjene odredbi Obiteljskog zakona do 31. prosinca 2005. godine. Jer sudovi nisu spremni za preuzimanje i postupanje u obiteljsko pravnim predmetima koji su do sada bili u nadležnosti centara za socijalnu skrb. U raspravi je podržana potreba za prolongiranjem roka primjedbi odredbi članka 44. do 55. i članka 99. i dalje kako je navedeno u prijedlogu Izmjena obiteljskog zakona za razdoblje do 31. prosinca 2005. godine kako bi se Ministarstvu pravosuđa ostavilo dovoljno vremena za pripremu sudova i edukaciju specijaliziranih sudaca koji će rješavati obiteljsko pravne predmete. Predsjednica Odbora Gordana Sobol je sukladno članku 51. Poslovnika Hrvatskoga sabora iznjela izdvojeno mišljenje prema kojem će se prolongiranje roka do 31. prosinca 2005. godine negativno odraziti na položaj i prava djeteta. Pri tome je napomenuo da je praksa zemalja Europske unije u rješavanju obiteljsko pravnih predmeta u nadležnosti sudova a ne upravnih tijela pa bi početak primjene trebalo ubrzati. Pored toga ukazano je da je Odbor za ravnopravnost spolova 25. svibnja ove godine održao tematsku sjednicu o unapređenju socijalno pravne zaštite djece. Na sjednici je bilo prisutno niz stručnjaka koji su istaknuli nužnost osnivanja obiteljskih sudova i proaktivne uloge centara za socijalnu skrb. Istaknuto je da je sadašnji sustav neučinkovit premda postoje zakonski okviri za postupanje nadležnih tijela. Vezano uz sadašnje nedovoljne korištenje zakonske mogućnosti iz Obiteljskog zakona od strane centara i kroničnu sporost i nepripremljenost sudova za preuzimanje i promptno postupanje u obiteljsko pravnim predmetima, dio članova odbora smatra da će predložene izmjene ovoga Zakona dovesti do štetnih posljedica u zaštiti svih onih prava koja su djeci zajamčena Ustavom Republike Hrvatske i Konvencijom o pravima djeteta. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova 6 za i 4 protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjeni Obiteljskog zakonika.
Hvala lijepa. Ima li još netko od odbora? Nema. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime Kluba SDP-a, gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Poštovane kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče, u siječnju 2003. godine tadašnji predlagatelj je ministar rada i socijalne skrbi, u ime Vlade a povodom donošenja novog Obiteljskog zakona rekao citiram: "Novina zakona jeste da se mjere za zaštitu prava i dobrobiti djeteta iz nadležnosti centara za socijalnu skrb prenose na nadležnost sudova. Odluka o tome s kojim će roditeljem djete živjeti uvijek donosi sud. To je novina s kojom se ovaj Zakon potpuno usklađuje sa Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda prema kojem se dovode u pitanje svi postupci kojima se odlučuje o građanskim pravima u upravnom postupku. Dakle, obiteljskim stvarima koje su bile u nadležnosti centara za socijalnu skrb.". Završen citat. I Ustavni sud Republike Hrvatske donio je odluku još 8. studenog 2000. godine kojim je potvrđeno da upravna tijela u pravilu ne udovoljavaju zahtjevu neovisnosti tijela koje odlučuju o građanskom pravu odnosno obvezi prema ustaljenoj praksi Europske komisije i Europskog suda. Prilikom drugog čitanja i usvajanja Obiteljskog zakona u srpnju, mjesecu prošle godine ponovno je naglašeno da je značajna novina novog Obiteljskog zakona utvrđivanje rokova od 60 dana u kojima je sud dužan provesti postupak u slučajevima u kojima se nadležnost sa centara za socijalnu skrb prenosi na sud. Predloženi rokovi odgovaraju rokovima upravnog postupka u kojem postupa Centar za socijalnu skrb. Pa će se na taj način osigurati da se rješavanje u predmetu ne odugovlaći a time će se postići bolja, brža, kvalitetnija, socijalno pravna zaštita prvenstveno djece. Već tada je prilikom donošenja novog Obiteljskog zakona odlučeno da se dio odredbi a koje su i danas predmet naše rasprave odgodi do siječnja mjeseca ove godine jer je tada procjenjeno da je to jedan razuman rok za pripremu sudova odnosno za prenošenje nadležnosti sa centara za socijalnu skrb na sudove. Međutim, u siječnju ove godine susrećemo se sa novim, hitnim izmjenama zakona kojom prigodom je dozvolite mi da citira, potpredsjednica Vlade gospođa Kosor, obrazlažući tada Izmjene i dopune Obiteljskog zakona u ovom obliku u kojem i mi danas raspravljamo, citiram rekla: "U dogovoru sa Ministarstvom pravosuđa vjerujem da će se sve te potrebne pripreme i radnje biti obavljene. Vlada misli da bi bilo loše kada bi se ovaj rok koji sada produžujemo produžavao još koji puta.". Podsjećam to je bilo 30. siječnja ove godine, mi smo tada Izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona prolongirali ponovno taj rok do 30. rujna ove godine s time da navodim da smo i kao klub i tada ukazivali na štetnost prolongiranja ali tada se ukazivalo ustvari prstom na prošlu Vladu jer je prošla Vlada bila kriva što eto, nije bilo sve pripremljeno u skladu sa odredbama Zakona i da u siječnju mjesecu sudovi to preuzmu. Danas je 15. rujna 2004. godine ponovno smo pred hitnim izmjenama i dopunama istih odredbi Obiteljskog zakona. I postavljam pitanje na koga da danas uperimo prst kolegice i kolege. Mi na ovaj način ponovno ignoriramo i prolongiramo provođenje odluke Ustavnog suda. Mi smo u Hrvatskoj, mi u Hrvatskoj naravno sviđalo se to nekome ili ne dužni smo ovaj dio građansko pravnih postupaka prebaciti na sudove i djelatno pokazati da kada je u pitanju zaštita djece i dječjih prava da nismo jaki samo na riječima. U ime Kluba odgovorno tvrdim da smo danas ponovno pred prolongiranjem ovih odredbi samo zato što netko u ovoj Državi i proteklih 8 mjeseci nije radio posao za koji je plaćen novcima poreznih obveznika, odnosno svih građana. Nadalje, ne prihvaćamo kao Klub obrazloženje koje je navedeno u prijedlogu Izmjena obiteljskog zakona kojim Ministarstvo pravosuđa kao razloge odgode navodi kao što je u ostalom danas sada rekao i malo prije predstavnik predlagatelja, nedovoljan broj specijaliziranih sudaca, potrebu provođenja postupka imenovanja novih sudaca, to potraje po nekoliko mjeseci, i potreba zapošljavanjem određenog broja sudskih savjetnika, stručnih suradnika i drugih suradnika koji su uključeni u rješavanje ovih predmeta. Pa da jeste tako, dijelom vjerojatno i jeste, sada je ipak već prošlo godinu i toliko dana od donošenja Obiteljskog zakona i po procjeni Kluba SDP-a moglo se sve to skupa odraditi. A kada govorimo o stručnjacima, savjetnicima, kadrovima koji su se i do sada bavili tom problematikom, ukazujemo ponovno na to da pri centrima za socijalnu skrb svi oni rade i djeluju i naravno da smo i mi više puta isticali da su upravo oni onaj značajan nezaobilazan dio u svim postupcima. Ali je netko ovoj državi trebao sve to skupa povezati u jednu cjelinu i započeti sa radom. Pokazuje se sada nakon 8 mjeseci da ipak postoji određena zbrka, da se loptica o odgovornosti za nešto što nije učinjeno u roku prebacuje sa ministarstva na ministarstvo pa smo onda i svjedoci toga da na jednoj od sjednica odbora predstavnik predlagatelja, u ovom slučaju Ministarstvo obitelji se ustvari čudi zašto sve to baš oni tu prisutni kao predlagatelji kada je ovo ustvari stvar Ministarstva pravosuđa. Ja govorim, radi se o Obiteljskom zakonu, radi se o zakonu koji je u domeni Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i radi se o zakonu koji je direktno u domeni ministrice tog Ministarstva odnosno potpredsjednice Vlade koja je zadužena za koordinaciju svih tih resora. Još jedanput u ime Kluba sada upiremo prstom u ovu Vladu koja u zadnjih 8 mjeseci nije učinila ništa da bi primjena Obiteljskog zakona išla u potpunosti i kao klub izražavamo svoje nezadovoljstvo i naravno glasat ćemo protiv izmjena i dopuna Obiteljskog zakona.
Hvala lijepo kolegice. Idemo dalje. Miroslav Rožić, Klub HSP-a. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođe i gospodo zastupnici! Doista ovim prijedlogom zakona koji djeluje prilično naivno sa samo, sa samo šturim obrazloženjem i jednim člankom rekao bi čovjek da je to pitanje gotovo procedure. Međutim doista ovaj prijedlog zakona se zapravo po drugi put odgađa odredba članka 367. Obiteljskog zakona, a primjenom te odredbe željelo se i trebalo se osigurati kvalitetnije postupanje u obiteljskim stvarima te učinkovitija zaštita građana, osobito djece. Naime Obiteljski zakon je kao što je to već rečeno stupio na snagu u srpnju 2003. godine. Primjena je trebala prema prijelaznim i završnim odredbama započeti u siječnju ove godine, ali je u siječnju ove godine smo već jednom odgodili odnosno zatražena je odgoda i već smo jednom odgodili njegovu primjenu. Sada se po drugi put traži odgoda te primjene. Obveza o kojima zapravo govorimo je proizašla iz Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, a Ustavni sud je u studenom 2000. godine potvrdio da upravna tijela ne zadovoljavaju odnosno ne udovoljavaju zahtjevima o neovisnosti tijela koja odlučuju o Građanskom pravu. Dakle već gotovo pune 4 godine postoji odluka ili konstatacija Ustavnog suda da ove institucije koje obavljaju te poslove zapravo ne udovoljavaju, ne udovoljavaju zahtjevima o neovisnosti i ne bi trebale obavljati taj posao. Potrebu za promjenom nadležnosti u postupanju u nekim obiteljskim predmetima bila je poznata stručnjacima već i prije 2000. godine dakle prije odluke Ustavnog suda i oni su obično često isticali potrebu osnivanja prije svega posebnih obiteljskih sudova ili posebnih odjela za obiteljskih predmeta na sudovima. Dakle više od 5 godina bez obzira na to koja je Vlada vladala i u kakvom sastavu, više od 5 godina je poznato da treba poduzeti normativne, materijalne i kadrovske mjere radi promjene nadležnosti i isto tako više od 5 godina se nije učinilo ništa. Iz obrazloženja ovog prijedloga zakona odnosno ove odgode nesporno je da se traži novo produženje do 31. prosinca 2005. godine, dakle za daljnjih više od godinu dana, skoro godinu i po dana. A ono što je interesantno u ocjeni stanja prijedloga ovog zakona navode se razlozi zapravo ove odgode, a to su razlozi ne ovog ministarstva koje predlaže ovu izmjenu nego su to razlozi odgode Ministarstva pravosuđa. Naime Ministarstvo pravosuđa naravno toga nema uopće u obrazloženju. U obrazloženju ovog Ministarstva i zahtjeva za ovom odgodu piše, citiram: “Sudovi nisu spremni za provedbu odredbi članaka” i nabrajaju se sad članci. To je obrazloženje. Sudovi nisu spremni za provedbu. I tako već gotovo dvije godine. Ili za još godinu dana. A u ocjeni stanja navode se razlozi Ministarstva pravosuđa. Preopterećenost sudova velikim brojem predmeta, nedovoljan broj specijaliziranih sudaca, dugotrajan postupak imenovanja sudaca koje su posljedica odredbi Zakona o sudovima i Zakona o državnom sudbenom vijeću, potreba zapošljavanja novih popratnih službi kao što su sudski savjetnici, stručni suradnici, drugi službenici i tako dalje i tako dalje. Dakle sve to nije učinjeno. Razlog je dakle nespremnost sudova i Ministarstva pravosuđa da osiguraju primjenu ovog članka zakona. Odnosno nespretnost kako bivše tako i sadašnje vlasti da izvrši svoje imperativne obveze usmjerene na stvarne poslove zaštite obitelji i djece. Ono što je interesantno gospođe i gospodo je to da sa druge strane nikakvih problema nisu imali pri hiperinflaciji osnivanja tijela, zapošljavanju, imenovanju dužnosnika, službenika, namještenika kao ni osiguravanju sredstava za nekoliko tijela koje se samo nominalno bave zaštitom obitelji i djece. Prvenstveno se to odnosi na upravu za obitelj pri Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, a to je bivši Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži koji nije učinio ništa nego je samo pripojen navedenom Ministarstvu i to bez ikakvih stručnih pomaka. Onda se to odnosi, kad je Ministarstvo pravosuđa u pitanju prije svega na imenovanje pravobranitelja za djecu i njegovih zamjenika, dakle svih dužnosnika, svih popratnih stručnih službi tog pravobranitelja i tako dalje. Pravobranitelja za ravnopravnost spolova i njegovih zamjenika koji su “nota bene” isto ušli u Zakon o državnim dužnosnicima, dakle to su dužnosnici i svih popratnih stručnih službi te na desetke ureda, vijeća, povjerenstava i sličnih “ad hoc” vladinih tijela. Ja ću vam samo reći ovdje kada je riječ o tome da su to Ured za ljudska prava, Vijeće za djecu, Povjerenstvo za djecu s poremećajima u ponašanju i tako dalje, i tako dalje i tako dalje. Postojanje takvih tijela nema svog uporišta niti u postojećem konceptualnom sustavu državne uprave i državne vlasti jer sve poslove, one konkretne naravi već obavljaju neka druga tijela. Nemaju niti opravdanje u bilo kakvim stvarnim ili formalnim razlozima kao što su naprimjer međunarodne obveze, kao što se to navodilo za razlog za postojanje pravobranitelja za djecu. Ta tijela ne provode nikakav konkretni upravni ili stručni postupak nego obavljaju poslove, pod navodnim znacima, koje u stvarnosti zapravo obavljaju sva druga tijela, postojeća već tijela državne uprave, a to su ministarstva nadležna za zdravstvo, za socijalnu skrb, za prosvjetu, javne ustanove, HZZO, centri za socijalnu skrb, agencije, udruge i slično. Između brojnih apsurdnosti zanimljiv je podatak da pravobraniteljica za djecu i njezini zamjenici imaju daleko veću plaću od sudaca općinskih sudova, iako su im poslovi simboličine naravi i stručno minorni u odnosu na poslove sudaca općinskih sudova. Naime, da skratim postoji pravobraniteljstvo i dužnosnici za djecu i za ravnopravnost spolova, ali suda nema. Nema suda. Ali imamo pravobraniteljstvo, imamo dužnosnike, imamo službenike imamo sve ostalo. Iz državnog proračuna za rad ovih tjela godišnje se izdvaja više od 20 miliona kuna preciznije 22 milijona i 313 tisuća 390 kuna dakle za, za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži tzv. državni zavod. Bivši državni zavod. Odnosno za pravobraniteljcu za ravnopravnost spolova i pravobranitelja za djecu. To su uglavnom sredstva za njihove plaće. Tih 20 milijona kuna koji se izdvajaju bili bi sasvim dovoljni za provedbu svih aktivnosit koje zaista moramo izvršit i to ne samo zbog međunarodnih obveza već i zbog stvarnog poboljšanja sustava zaštitne obiteljni i njenih članova. Nedovoljno poznavanje ovih tijela o kojima govorim dakako osjetljivosti javnosti na njihov humani naziv te dnevno politički, propagandni odjek ne smiju biti osnova za postojanje besporebnih tijela ia nepostojanje potrebnih tijela. Naravno onih koji se bave zaštitom obitelji i njenih članova. Bavljenje poslovima analitičke naravi organiziranje stručnih savjetovanje, izdavanje publikacija, medijske aktivnostit za zaštitu obitelji i djece, dakako jesu potrebni poslovi. Ali nikako da bi trebala postojatit posebna tijela za obavljanje tih djelatnosti, dok istovremeno nemamo ustrojena tijela koja konkretno i neposredno rješavaju o pravima članova obitelji i njenih članova. Ta postojanje bespotrebnih i nedostatak potrebnih tijela pomalo postaje zajednički nazivnik državne vlasti. Naravno nije kriva samo ova Vlada ali čini malo ili ništa da topromjeni. U konkretnom slučaju traži odgodu. Odgađa problem koji je evidentan. Postoje ta dakle to postojanje bespotrebnih i nedostatak potrebnih tijela postoji naime i na drugim područjima. Te će se Republika Hrvatska vrlo brzo morati suočiti sa ozbiljnim problemima ukoliko se ne poduzmu stvarne i sustavne mjere na reformi državne vlasti, a koje bi bile usmjerene na kompatibilnost sustava sa Europskim i svjetskim civilizacijskim standarima. Ja još jednom napominjem da obveze iz ovoga članka kojio se odgađa su zapravo proizišle iz Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. Apsurdnost naših sustava državne vlasti je ogroman. Ova odgoda znači između ostaloga i sljedeće. Obiteljske postupke vode i o njima rješavaju djelatnici centra za socijalnu skrb, koji uglavnom nisu diplomirani pranici sa položenim pravnim ispitom. Znači ili oni rade poslove kojima nisu dorasli, ili su potplaćeni za svoj posao. Česte velike riječi o preuzetim međunarodnim i europskim obvezama Republike Hrvatske, uglavnom su vezane i odnose se na izgradnju sustava koji ommogućuje oplodnju stranoga kapitala i nameatnje obveza građanima. Ali te preuzete međunarodne i europske obveze od Republike Hrvatske ne zahtjevaju samo to nego zahtjevaju i osiguranje određenih socijalnih i pravnih standarda. Ova Vlada bi morala dokazati, da nije spremna štiti samo svoje interese, ili interese stranoga kapitala, već bi na ovakvom prvom slučaju koji dolazi trebala pokazati da postoji i pozitivni apsketi europskih standrda. Vladajuća koalicija međutim pokazuje da nije u stanju izvršiti poslove kada su u pitanju prava građana koja izviru iz međunarodnih i europskih obveza preuzetih obveza. Ali su za razliku od toga u stanju uvjek promtno reagirati kada su u pitanju obveza i ograničenja neka koja su često i besmislena, primjerice ovih 0 promila. Koja građanima nameću. Tada je ovaj sustav državne vlasti i brz i učinkovit. Odmah formira sva ona tijela koja su potrebna za provodnju takvih odluka. Zaključno klub Hrvatske stranke prava neće podržati još jedno odgađanje primjene članka 367 obiteljskog zakona, jer se ne želi uključiti u to da para tijela u ovoj državi, ili ona koja za to nisu nadležna a odlukom ustavnog suda ne osiguravaju osnovne uvjete da rade poslove koje rade, još godinu i pol dana to i dalje čine. Morala su se naći sredstva da se osiguraju sudovi, ako su se našla sredstva da se formiraju pravobraniteljstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, kolega Tomljanović izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, evo ja bih ispravio krivi navod uvaženog kolege Rožića koji je kazato da djelatnici u centrima za socijalnu skrb rade poslove kojima nisu dorasli misleći na poslove upravo i o problematici koja je tretirana i obiteljskim zakonom. to nije točno. Po sistematizaciji centara za socijalnu skrb tamo su zaposleni pravnici i sa položenim pravosudnim ispitom koji stručno i kompetetno vode ove poslove koji su im u nadležnosti. Problem je ovdje sasvim jedne druge prirode, u masu rečenoga ja bih se naravno složio, i ja bih samo kazato a što će se dogoditi ako ovaj zakon mi danas ne donesemo. Odnosno što će b iti nakon roka 1. l istopada 2004. godine u odnosu na ovu populaciju o kojoj govorimo. Koju bismo trebali štititi.
Kolega zastupniče, pitanje nije ispravak netočnog navoda. Povreda Poslovnika zastupnik Rožić izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolega je ispravio nešto što ja nisam rekao. Ja uopće nisam to rekao. Ja mogu točno mu reći ili citirati ponovno što sam rekao. REkao sam ili, ili. Ili oni rade posao za koji nisu osposobljeni ili su potplaćeni za taj posao. I to ponavljam još jednom.
Hvala lijepa. Kolega Tomljanović jeli to ispravak netočnog navoda, ili povreda Poslovnika. Odlučite ili jedno ili drugo.
Povreda Poslovnika u smislu da nije naveden članak Poslovnika koji je kolega trebao navesti. Ali pustimo to sada, možemo ja mislim da sam korektno citirao što je uvaženi kolega kazao. Kazao je ponavljam.
Oprostite niste li i vi rekli.
Hvala.
Bilo bi dobro da ste onda i vi za početak rekla članak na koji sepozivate, kada ste već kolegu Rožića na to isto upozorili. Ali izgleda da smo umorni i da se uhodavamo nakon duže stanke pa će biti bolje. Možemo li sada dalje sa raspravom. MOžemo. Hvala lijepa. Kolegica Ivanka Roksandić u ime kluba HDZa, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Na početku moram istaknuti da će klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovoga Zakona iz razloga koji se navodi u obrazloženju Vlade REpublike Hrvateke. Donošenjem izmjena i dopuna obiteljskog zakona koji je objavljen još 9. veljače 2004. godine i po kojem je postupanje pod obiteljskim stvarima koji su u nadležnosti centara za socijalnu skrb, prenjeti na sudove s odgodom primjene do 30. rujna 2004. bila je prva odgoda. Pa smo onda u srpnju odgađali ponovno, a sada evo imamo drugu odgodu ovoga prijedloga odgode zaprimjenu obiteljskog zakona no nakon primitka prijedloga za odgodu primjene Obiteljskog zakona koji je potpredsjednici Vlade i ministrici Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor uputila sama ministrica pravosuđa, gđa. Vesna Škare-Ožbolt u kojem se navodi da se skreće pozornost da su u općinskim sudovima nema dovoljan broj specijaliziranih sudaca koji će rješavati ove predmete i poduzeti sve druge mjere kako bi se predmeti pravodobno preuzeli iz nadležnosti centara za socijalnu skrb. Kako će biti potreban i veći broj sudaca i određeni broj stručnih suradnika i savjetnika u sudovima koji su uključeni u rješavanje ove problematike, nije moguće zaista u kratkom roku provesti i postupak prijema ovih ljudi i spomenutih djelatnika u službu. U spomenutom prijedlogu navodi se i sljedeće, citiram: "Stoga smatram da su sudovi do 30. rujna, a to je ovaj sporni rok, da sudovi neće biti u mogućnosti izvršiti sve pripremne radnje kako bi se izvršila primopredaja predmeta do tada u nadležnosti centara za socijalnu skrb i predani u nadležnost općinskih, odnosno županijskih sudova i Ministarstvo pravosuđa predlaže da se prije nego što se obave sve potrebne pripreme i dok se ne izmijene prateće nužne odluke o broju sudaca u sudovima i ne provede postupak imenovanja novih sudaca, da se primjena članka 367. Obiteljskog zakona odgodi i da se po hitnoj proceduri predloži donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona kojim će se izmijeniti članak spomenuti 376. i odgoditi primjena tog članka do 31. prosinca 2005. godine, o čemu danas i raspravljamo". Drugi takav sličan prijedlog stigao je od gospodina predsjednika Vrhovnog suda, Ivice Crnića, koji navodi čiste razloge, navodim iz njegovog teksta kaže: "Sudovi uz sadašnju složenost i obujam problematike kojom se bave nemaju mogućnost preuzimanja ovih poslova, ako im se za to ne stvore odgovarajući kadrovski i materijalni uvjeti". Kako se zaista radi o ozbiljnoj problematici koju bi sudovi preuzeli u rješavanju od centara za socijalnu skrb, a da samo neke od njih navedem, odnose se na prava i sudbinu djece, kao što je oduzimanje skrbništva roditelju nad djetetom, kao što je donošenje odluke s kojim će roditeljom dijete živjeti, o skrbi za dijete ako roditelj s kojim dijete živi umre, o pravu druženja djeteta s braćom, sestrama, bakom, djedom, o oduzimanju roditeljskog prava onim roditeljima koji zanemaruju djecu, donošenje odluke o zabrani približavanja djetetu ili pak povjeravanja djeteta ustanovi socijalne skrbi zbog poremećenog ponašanja. Smatram da su to sve prevažna događanja u životu jednog čovjeka, da bi se, a pogotovu djeteta, da bi se o njima rješavalo na neprimjeren način. Sve su to za obitelj i dijete vrlo osjetljive situacije i zbog toga svako prepuštanje rješavanja ovih pitanja onima koji sami mole i predlažu da nisu spremni prihvatiti, zaista mislim da bi bilo više pogubno nego dobro. Dakle, prepustiti rješavanje obiteljskih stvari institucijama koje to u ovom trenutku nisu spremne, mislim da ne trebamo činiti. I zbog svega narečenog, Klub HDZ-a podržat će ovaj Prijedlog Zakona o izmjeni Obiteljskog zakona, jer bolje je i odgoditi neke rokove i dobro se pripremiti za preuzimanje ovih poslova, nego učiniti nešto što bi prije svega štetilo pravima građana, a naročito djece.
Hvala lijepo, kolegice. Sljedeća, u ime Kluba HNS-a PGS-a, kolegica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite kolegice.
Poštovana gospođo predsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji. Dopustite mi da u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Primorsko-goranskog saveza dodam skroman doprinos ovoj raspravi. Naime, primjedbe su uglavnom načelne naravi. Respektirajući praksu Europske komisije i Europskog suda, Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Obiteljski zakon koji je donešen prošle godine u srpnju mjesecu i stupio na snagu, imao je odgodu primjene do kraja siječnja ove godine upravo sa namjerom i tendencijom da se izvrše sve potrebne tehničke prilagodbe kako bi se ta provedba zakona mogla učinkovito izvršiti. Međutim, eto bila je situacija takva da smo morali u veljači donijeti odluku da se još uvijek nismo spremni za provođenje ovog zakona i donijeli smo jednu odluku, više tada ne odlažući to za 6 mjeseci, nego eto odlažući za 9 mjeseci s namjerom da ćemo se u tih novih 9 mjeseci konačno uspjeti prilagoditi u sudstvu i svih tehničkim parametrima i počet konačno primjenjivati ovaj zakon. Međutim, dogodilo se eto to da sada ponovno smo se našli ovdje, u ovoj sabornici i kako bismo donijeli novu odluku da ponovno prolongiramo ovaj rok. Sada više ne niti za 6 mjeseci, ne niti za 9 mjeseci, nego ni manje ni više godinu i pol. Načelna primjedba sastoji se uglavnom u tome da je neodgovorno donositi zakone, a i rokove koje nismo u mogućnosti provoditi ili ih nepripremljeno donositi i unaprijed znajući da nemamo mogućnosti da te zakone provodimo. To je neodgovorno vis a vis nas, to je neodgovorno vis a vis građana i to je nešto što nam svakako ne ide u prilog. Nepoštivanje rokova i dalje prolongiranje rokova sa 6 mjeseci na 9 mjeseci, sada na 15 mjeseci, negativno će se svakako odraziti na kvalitetno postupanje u obiteljskim kazuistikama je zaštita socijalnih prva djeteta u Europskoj uniji, u nadležnosti je sudova. Kad bi kvaliteta bila identična u upravnim postupcima, dakako to ne bi ni donosili takvu odluku. Prema tome, očito smatramo da nije dovoljno kvalitetno u svim institucijama socijalnih centara i zbog toga smo i donijeli taj zakon i tu promjenu. Prema tome, ovakvom odgodom u stvari radimo o šteti upravo svih onih koji ostvaruju svoja socijalna prava putem tog zakona. I sad se pitamo napokon nešto. Ono što bih ja, vjerujem i vi ćete dijeliti moje mišljenje ovdje dragi zastupnici, to je da bismo mi rado vidjeli na svojim klupama nešto što se zove recimo program ili plan reorganizacije u Ministarstvu pravosuđa s naročitim pogledom na sudstvo, sa detaljnim obrazloženjem o broju sudaca, o mogućnostima, postavljanje i imenovanja novih sudaca, o mogućnostima odnosno normativi rješavanja predmeta, o tome kako riješiti zaostale predmete, kako uskladiti sa dinamikom novoprispjelih predmeta. Rado bismo vidjeli kako ćemo to financirati, rado bismo vidjeli kako će se rješavati možda alternativno neki predmeti, kako bismo rasteretili te sudove, rado bismo vidjeli konačno jedan plan ove Vlade o tome kako ona vidi reorganizaciju pravosudnog sustava. To je nešto što ja vjerujem biste svi rado vidjeli na svojim klupama i o čemu bi bilo i valjalo razgovarati. Međutim, ono što bih vas u ovom trenutku pitala je da li je ova Vlada koja je donijela upravo odgodu primjene ovog zakona, da li se ona smatra odgovornim za to, da li se ona smatra toliko odgovornim da bi eventualno netko mogao reći da će dati ostavku zbog toga. Zaključno, Hrvatska narodna stranka neće podržati ovaj prijedlog zakona, jer ne smatra da je to oportuno za rad niti sudstva, niti da je to u prilogu djece i onih koji ostvaruju svoja prava kroz Obiteljski zakon.
Hvala lijepo, kolegice. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prva se prijavila kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovdje danas nema ministrice, ali sasvim je u redu, ja nemam nikakve primjedbe kada se naš Poslovnik poštuje, uvijek umjesto ministrice može doći državni tajnik i to nije nikakav problem. Međutim već znamo navadu Vlade, odnosno članova Vlade kako to čine. Dakle Vlada kad je sama uvjerena da je nešto dobro, onda ne propušta, onda nema važnijih državnih interesa nego da se ipak sa nekom eventualnom dobrom viješću dođe prezentirati javnosti kako je to dobro. U ovom konkretnom slučaju nije tomu slučaj. Dakle, ne samo da ministrica nego čitava Vlada očito smatra da se ne radi baš o dobrom zakonu, odnosno zakonu koji nosi nešto dobro. Sama dakle činjenica da o ovome raspravljamo obnoć, daleko od javnosti, govori tomu u prilog. Znamo mi kada su bili doneseni, najave, odnosno prijedlozi zakona o smanjenju PDV-a, došlo je skoro pola Vlade. Kada se odustalo od toga, kada je prijedlog zakona odgađa se, onda to obično biva u ovako kasnim večernjim satima daleko od javnosti. Dakle važna nam je slika koju stvara u javnosti, nije bitan uopće sadržaj. Dakle eto Vlada koja je obećala i koja je kritizirala prijašnju Vladu da je spora, da je troma, da sve to nešto traljavo radi, vrlo kratko i jednostavno rečeno da je nesposobna, da su oni ti koji će pokrenuti Hrvatsku. Međutim ovo tko zna koji je zakon koji glasi ovako: odgađa se, odgađa se. Ima jedan do dva članka, odgađa se. Dakle ne samo da ne pokrećete Hrvatsku jer je Hrvatska 2000. pokrenuta nego je zaustavljate i u tome je jedan veliki problem pogotovo u ovom konkretnom slučaju to je jedan ozbiljan problem jer se perpetuira jedno protuustavno stanje i to je jedna najveća opasnost da se predlaže protuustavni zakon. Dakle svi oni, to građani trebaju znati, to ne smijemo kriti od njih, koji sada nemaju mogućnost, dakle u svim ovim slučajevima u kojima odlučuje centar, svaka takva stranka može tražiti, odnosno tužiti Republiku Hrvatsku međunarodnoj instituciji, dakle Europskom sudu za ljudska prava i Europski sud za ljudska prava dosuđuje naknade tim strankama na teret države. Dakle to je već bio razlog da se upravo omogući apsolutna sudska jurisdikcija nad ovim stvarima. O tome je rekao Ustavni sud, zato što je suvišno ovdje raspravljati o tome jesu li možda centri u ovom trenutku bolje ekipirani i educirani od eventualnog postojećeg stanja u sudstvu i raspoloživih sudaca. O tome uopće se ne raspravlja. Odluka je Ustavnog suda da to ima rješavati sud, a upravni sud koji rješava po žalbama centra za socijalnu skrb nije sud pune jurisdikcije i u tome je bio najveći problem. Dakle pod hitno treba ovu materiju, ovu problematiku staviti pod sudbenu vlast. Sada upravo zbog toga, zbog apsolutne nesposobnosti vlasti i namjere da išta o tome učini, zgodno dođe pismo predsjednika Ivice Crnića. Zgodno dođe, koji kaže da sudovi nisu ekipirani, da nisu materijalno sređeni da bi mogli nove zadaće preuzeti i sigurno da dobrim dijelom je to i točno. Međutim gospodo iz Vlade, da li ste vi pitali te iste sudove kada ste donosili militantni Zakon o sigurnosti prometa na cestama, što to znači i kakvu opterećenost za prekršajne sudove. Jeste li ih pitali? Niste niti vam je palo na pamet nego ste očekivali euforiju građana da vam plješću, a dobili ste gnjev i bijes za uzvrat, a sudove u tom slučaju ma tko uopće pita pravosuđe. Isto tako Zakon o kamatama stat ćemo na kraj lihvarenju kao što su naši građani bili uglavnom dužnici. Manji broj naših građana bio je dužnik pa im je povoljan taj novi Zakon o kamatama. U većem i najvećem broju slučajeva preko 80% građani su naspram države bili vjerovnici pa im je onda nakon 14 godina zbog u pravilu nezakonitog otpuštanja dobili su visoke visoke naknade jer je to upravo, te kamate su im to omogućile. Jeste li rekli tim građanima da će to sada morati vratiti? Niste im rekli. Jeste li pitali tada sudove što to znači? Sudovi, pa javno su se oglašavali u novinama da to za njih znači blizu milijun novih predmeta koji će označiti slom sustava, jer ovdje gospodin predsjednik Ivica Crnić već alarmira situaciju kod, da bi ovo značilo oko tisuću novih, nekoliko tisuća novih predmeta a gotovo na stotine i stotine tisuća predmeta oglušujete se, na to niste rekli ništa. A sada zgodno dođe mahati upravo tome, jer u tom pogledu nije napravljeno ništa. Naravno da nije lako sanirati situaciju koja datira od 90-tih godina. 97. godine mi imamo svega 50% popunjenog kadra. Za vrijeme bivše vlasti nastupilo je ubrzano popunjavanje pravosudnih kadrova. Isto tako omogućavanje ovih teških njihovih materijalnih prilika, bolje rečeno neprilika zgrada iako osigurate sredstva što je za vrijeme bivše vlasti bilo osigurano, potrebna sredstva za popunu kadrova. Našli smo se u situaciji da i ako to učinite nemate jednostavno sudskih zgrada. Pa najveći problem je u Zagrebu, za vrijeme bivše vlasti osiguran je čitav kompleks Selske i Ilice. U ovom proračunu gotovo nema nikakvih izdataka, ništa se ne radi. Da je to bilo osigurano mi bi pred kraj ove godine imali kompletnu tamo renovirane zgrade gdje bi mogli zaposliti onda i potreban broj sudaca, a onda eventualno razmišljati i o zapošljavanju novih. Ništa u tom pogledu nije napravljeno. Mene zanima što je u ovih osam mjeseci napravljeno pa ćemo možda i pričekati. Iako kažem i još jednom govorim da je nedopustiva ova protuustavna situacija. Što se u konkretnoj situaciji radi. Kada je još za vrijeme bivše vlasti bio raspisan, ministarstvo raspisalo oglas za popunu državnih, zamjenika državnih odvjetnika i sada je nedavno ministarstvo reklo da se taj, kada je Državno-sudbeno vijeće imalo raspravljati o kandidatima kaže izvolite povući taj oglas zato što nisu osigurana sredstva ove godine. Dakle idemo unazad. Ne samo da se ubrzava i ona situacija koju je trebalo također još ubrzati i kvalitetnijim, dakle materijalnim sređenjem, a pogotovo popunom kadrova o ovim pitanjima koja se vidite u pravosuđu, sve se jedno na drugo nadovezuje. Prema tome veći je problem što mi drugim zakonima stavljamo pravosuđu na teret. Na kraju krajeva evo ja bih volila da to nije točno, u medijima je nedavno objavljeno, da se neće primijeniti novi Ovršni zakon, a novi Ovršni zakon znači rasterećenje pravosuđa, dakle odnose se predmeti sa sudova. Dakle sudove i dalje opterećujemo predmetima i to mimo zakona postojećeg, umjesto da osiguramo promjenu tog zakona koji je već donesen, da se sudovi rasterete, a da se zaista onda bave ovom pravom problematikom a i po Ustavu nužnom problematikom. Međutim izgleda da u tom pogledu se ništa ne radi. Dakle nema govora o pojačanoj popuni kadrova, materijalna situacija je takva. Pa to je najbolje, razvidno je iz samog proračuna i sada iz Izvješća o izvršenju državnog proračuna. Govorimo o edukaciji. Za vrijeme bivše vlasti je tek profunkcionirao centar za edukaciju pravosudnih dužnosnika, a bio je još formalno eto da udovoljimo međunarodnoj zajednici i Europi 97. ustanovljen. Mrtvo slovo je tri godine bio. Počeo je raditi. Pitanje je sada da li se vrši sada i edukacija. Međutim ja mogu evo već po malo i zaključivati svoju raspravu. Dakle sudovi se inače i bave tom problematikom. ... Oni u svakom razvodu braka odlučuju o povjeravanju djece. Naravno da je edukacija i dalje potrebna i da bi se ona usavršavala pogotovo o onim pitanjima o kojima sud nikada nije raspravljao, o posvojenju. O svim ovim drugim pitanjima sud ima iskustva, više nego u nekim drugim stvarima koje smo u novim zakonima dali na teret, odnosno u svoj djelokrug, a nismo osigurali prethodno edukaciju. Prema tome, ova situacija koju predlažete, sami znate da nije dobra. Ništa niste obrazložili što, koje su mjere, koja ministarstva. Oba su odgovorna i Vlada u cjelini, što se poduzima, Vlada posebno u cjelini jer je pozvana osigurati ova sredstva. Jer ministarstvo isto ne može ništa učiniti ukoliko mu Vlada nije osigurala sredstva i treba imati podršku čitave Vlade. Često ističemo kad govorimo o pravosuđu da je prioritet, ali onda to mora biti razvidno već u proračunu jer drugo sve, sve je drugo pusta klapnja. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Kolega zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. U nizu netočnih navoda koje je kolegice iznijela, ispravila bih onaj da se zaustavlja ovim Prijedlogom zakona Hrvatska. To je netočno, upravo suprotno. Ovim Prijedlogom zakona omogućava se funkcioniranje sustava jer sudovi nisu spremni za provedbu ovog zakona, a kako je kolegica rekla, da zgodno dođe pismo gospodina Ivice Crnića gdje on navodi da sudovi, također u tom dijelu, da sudovi ne mogu preuzeti te poslove. Pa mislim da dio odgovornosti snosi i bivša ministrica, sada kolegica, a da nije oslobođena te odgovornosti. Hvala.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika. Kolegica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Gospođa zastupnica povrijedila je članak 209. pod parolom ispravka netočnog navoda ona ustvari iskrivljuje moj točni navod. A gospođo zastupnice, 5 stotina novih državnih dužnosnika, pravosudnih dužnosnika zaposleno, 7 novih pravosudnih tijela osnovano. Započeo Centar za edukaciju i čitav niz zgrada koje su se obnovile, vi to govorite da je nedovoljno, da je ništa. I ja se slažem da je možda malo ukoliko ste napravili, odnosno pokušali napraviti više.
Hvala lijepo, kolegice. Ja se nadam da nećete polemizirati. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice Antičević, molim vas. Povreda Poslovnika, Marija Bajt. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas lijepo, kolegice, ovo je sabornica.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Kolegica je povrijedila članak 209. Nije se radilo i povrijedi Poslovnika nego o ispravku netočnog navoda, a to što kolegica pokušava nama ostalim zastupnicima držat lekcije, mislim da je povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Nadam se da možemo dalje s raspravom. Sljedeći na redu je kolega zastupnik Slaven Letica. Nema ga u dvorani, gubi pravo na riječ. Sljedeći je zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Puno je toga ovdje rečeno i doista mislim da se … [[Govornik se ne razumije.]] , provuć se kroz labirint svega rečenoga, a kazat nešto novo teško je. Međutim, mislim da je bitno naglasiti, odnosno ja ću izgovoriti svoj stav u svezi sa ovim svim diskusijama koje su vođene od strane kolega zastupnika SDP-a, HNS-a pa i HSP-a. Dakle, vi ste svi kazali kako je krajnje neodgovorno od strane Vlade da odgodi primjenu ovoga Zakona, a znate da on, odnosno ove točke koje se odnose na ova pitanja roditeljske skrbi su vrlo osjetljiva i ja bih kazao takva da zapravo nakon ovoga pisma gospodina Crnjića koje mi zapravo moramo uvažiti, ne prihvaćanje te odgode je krajnje neodgovorno. Dakle, ja stvarno mislim da je krajnje neodgovorno smatrati kako mi možemo ići u primjenu ovog Zakona, ako predsjednik Vrhovnog suda navodi i jasno argumentira i za mene su to vrlo bitne argumentacije, odnosno dokazi da mi ne možemo sa centara socijalne skrbi prebaciti ovo vrlo osjetljivo pitanje na sudove, na kojima predsjednik Vrhovnog suda kaže da ta pitanja neće biti rješavana. To znači sljedeće, odgoda primjene ovog Zakona ne znači i odgodu rješavanja problema. Istina Bog, oni neće biti rješavani u skladu sa svim onim konvencijama pa čak možda i sa pravom djeteta kao takvim, ali će biti rješavano. Ako ih prebacimo na sudove, onda znamo 100% da neće biti riješena i krajnje je neodgovorno tvrditi da je odgoda ovog Zakona neodgovorna. Dakle, iz pisma gospodina Crnjića kojeg ja držim ovdje čak temelj, bez obzira šta ko o tome mislio, on navodi da će sudovi biti zatrpani novim tisućama predmeta, da ovog časa u Hrvatskoj koliko mi je poznato ima milijun i po, ne znam, neriješenih predmeta. Da nam je potrebno za to vrijeme naći i nove ljude i educirati ih neke, i preeducirati, doeducirati, itd., opremiti. Zatim, naći prostor i sve ovo je zapravo nešto što zapravo daje Vladi, odnosno ovom Saboru jedno jedino pravo i rješenje, to je da uvaži ovo stanje i da zapravo donese odluku o odgodi primjene ovog Zakona. Kad se spominje datum onaj koji je to, koja je to zapravo "dead line" za primjenu ovog zakona onda mi se osobno sviđa ova preporuka, ponavljam ponovno, gospodina Crnića koji je procijenio da mi prije nećemo uspostaviti sustav koji će biti učinkovit. Pa je kazao ne onako kako bi netko želio nego kako čovjek procjenuje da će biti jer to je konac iduće godine. Zato ja osobno vrlo iskreno pristupam ovome problemu i podržavam, dakle, donošenje takvoga Zakona i to u roku do konca iduće godine, zato što vjerojatno netko tko raspolaže podacima puno bolje zna od nas koji manje znamo o tim podacima. Da neće biti sudovi osposobljeni do tog vremena. Prema tome, dajemo prigodu sudovima da naprave sve ono što je potrebno, odnosno cijelom sustavu da preuzme brigu o ovako osjetljivim stvarima. U protivnom tjeranje, kako bi kazao, maka na konac, odnosno traženje da mi sada ne izglasujemo ovaj zakon, po meni je isto jednako kao da ne znam, nekoga vrsnoga ili bilo kakvoga sportaša upućujete na odlučujuću utakmicu, a on ima recimo imobiliziranu nogu. Prema tome, dočekajmo, sačekajmo da ta noga prizdravi. Ja bih zaključio ovo svoje govorenje, dakle, sa, što je očigledno, sa jednom izričitom podrškom i razumijevanjem odgode ovoga zakona. Zaključio bi ga zapravo sa jednom vrlo, držim, vrlo važnom činjenicom. Nije dovoljno samo odgoditi, a odgoditi je potrebno. Nego je potrebno onda i izvršiti monitoring, odnosno pratiti razvoj situacije na terenu i zato ovaj Visoki dom bi trebao zadužiti ministarstvo da ako to nije puno, u roku od 3 mjeseca ili svakih 3 mjeseca izvijesti nas o prilagodbi i o problemima prilagodbe. Prema tome, pokušajmo ući u suštinu, u bit problema i pokušajmo ga riješiti, a ne govorimo da bismo samo govorili. Nemojmo kritizirati, a da zapravo nemamo nikakvog rezultata. Prema tome, predlažem, dakle, odgodu ovoga Zakona, a da ministarstvo nadležno izvješćuje ovo tijelo kroz 3 mjeseca ili kroz 6 mjeseci o dinamici postizanja uvjeta osposobljavanja, da preuzme ovu vrlo važnu materiju kako bi zapravo mi svi skupa postigli cilj, a cilj ćemo postići ako postignemo, uspostavimo sustav koji je sposoban nosit se sa ovako osjetljivim problemima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Za repliku se javio kolega Vuljanić izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Mislim da kolega nije dobro shvatio karakter ovih kritika koje su se ovdje čule, nitko razuman neće reći da se to moglo napraviti u ovom roku, ali svatko razuman će reći da se moglo gospodina Crnića i stručnjake pitati prije nego što se donio Zakon sa ovako nebuloznim rokovima. Na to je vladajuća stranka bila upozoravana, o tom se radi, zašto forsirate rokove koji su potpuno nebulozni da bi ih onda 2, 3 puta provuživali i objašnjavali kako se stvari moraju napraviti. Naravno da se moraju napraviti. A to da će sada doći do pravnog vakuuma ako se ovaj Zakon ne prihvati, vjerojatno je istina, međutim, sada postoji ustavni vakuum. Ovo što se sada događa je suprotno Ustavu i suprotno Europskim konvencijama, to izgleda ne zabrinjava nikog posebno. Hvala.
Hvala lijepa kolega, kolega Bagarić ima pravo na odgovor na repliku. Izvolite.
Dopustite mi da odgovorim ali na način i u skladu sa onim kako sam govorio na početku, i u tijeku moje diskusije, nisam govorio da bih branio Vladu ili da bih napadao vladu prethodnu koja je također mogla napraviti puno više a nije napravila. Prema tome, govorio sam s ciljem da se postigne rezultat. Vi kažete nebulozni rokovi, a ja kažem kako su to nebulozni rokovi ako ova Vlada postoji i egzistira 8 mjeseci, prema tome, o čemu govorimo, ako je to 8 mjeseci onaj veliki problem, evo Bože daj da za 8 mjeseci ovaj problem bude riješen, prema tome nemojmo postaviti tako stvar, postavimo stvar na način da zapravo postignemo cilj.
Hvala lijepo. Sljedeći je za raspravu i posljednji prijavljen poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, nije u dvorani, gubi pravo na riječ. Više nemamo prijavljenih zastupnika. Želi li državni tajnik reći nešto na završetku rasprave, nemojmo sugerirati. Želite li reći nešto na kraju rasprave? Ne. Dobro, mislim da razumijem razloge. Zaključujem raspravu. Samo jedna informacija, nastavljamo sutra u 9 i 30 sa točkom broj 13. Laku noć.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni Obiteljskog zakona. Amandmane je podnio Klub zastupnika HSP-a. Međutim u pogledu prvoga amandmana, o njemu ne možemo ni glasovati ni raspravljati jer se prema odredbi članka 163. stavak 3. Poslovnika, citiram: “Ako se Konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjuje zakon, amandmani se mogu podnositi samo na članke obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama.” Stoga iz ovih poslovničkih razloga se o ovom amandmanu ne može raspravljati ni glasovati. Gospodin Kovačević izvolite.
Gospodine predsjedniče vi ste pročitali članak 163. ali ste zaboravili na stavak 4. koji kaže: “Iznimno od stavka 3. ovog članka amandmani se mogu podnositi na članke zakona koji nisu obuhvaćeni predloženim izmjenama i dopunama zakona koje je potrebno zbog usklađivanja s Ustavom Republike Hrvatske. U Ustavu Republike Hrvatske lijepo stoji da je u Hrvatskoj u službenoj upotrebi hrvatski jezik i hrvatsko pismo, a prema gramatici to je to. Prema tome.
A to nažalost nije to. Isto se, ne više [[Upadica: Piše, piše.]] Ne više. I usto se odnosi na ... ... [[Upadica se ne razumije]] amandman 2. vašeg prijedloga koji glasi da se obvezuje Odbor za zakonodavstvo da u roku od 30 dana utvrdi i izda pročišćeni tekst Obiteljskog zakona. To je stvar zaključka i to može biti zaključak da Odbor za zakonodavstvo utvrdi pročišćeni tekst a ne da to bude u zakonu. Odbor za zakonodavstvo treba na temelju zaključka Sabora donijeti pročišćeni tekst. Izvolite.
Za ovo drugo sam suglasan, to je u redu. Ali za prvo tražim mišljenje Odbora za Ustav i Poslovnik. Je li točno stoji stavak 4. i zna se prema Ustavu što je u Hrvatskoj u službenoj upotrebi. Hrvatski jezik ... [[Govornik se ne razumije]]
Da, da. U Hrvatskoj je u službenoj uporabi hrvatski jezik i latinično pismo [[Upadica: Tako je.]] Ima još jedna odredba, a [[Upadica: Ukoliko vi drugačije ne kažete.]] Odbor za Ustav ne može arbitrirati da li je u pravnom nazivlju hrvatskoga jezika koji je sadržaj pojma rastava i razvod [[Upadica: Gospodine predsjedniče]] Hvala lijepa. Dajem na glasovanje [[Upadica: Možete samo malo, oprostite.]] Ne mogu više, ne.
Može. Odbor može arbitrirati da li vi ispravno tumačite Poslovnik.
Ne može.
E može. Kako neće moći.
Ne može.
Pa niste vi iznad Sabora, Poslovnika.
Ne može.
Kako neće moći?
Ne može. Da.
Kako neće moći? Sad vi imate svoje tumačenje.
Ali ne može. U ovom slučaju,
Kako ne može?
U ovom slučaju nije moguće.
Kako ne?
Nije moguće. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za ovaj Konačni prijedlog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 15 glasova suzdržanih, 20 protiv i 77 za donesen Zakon o izmjeni Obiteljskog zakona u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. 22 protiv. Nisam to pročitao? ... [[Upadica se ne razumije]] 22 protiv. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Na redu je - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela Državne uprave, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 153. Predlagatelj Zakona je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda utvrdili smo primjenu hitnog postupka. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća koji ste primili na sjednici. Molim državnog tajnika Središnjeg državnog ureda za upravu Antuna Palarića da dodatno obrazloži prijedlog.