Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa pred nama je redovito izvješće o korištenju pretpristupnih programa Europske unije, i u ovom se izvješću obrađuje razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. godine. U samom izvješću osvrt je dat na provedbu prve generacije pretpristupnih programa pomoći, od kojih su CARDS i PHARE u potpunosti završeni, a neki od projekata iz programa ISPA i SAPARD su još u samom korištenju. Zatim se u izvješću opisuju rezultati u korištenju pretpristupnog programa IPA, što je pretpristupni program u okviru postojeće financijske perspektive, a također u posljednjem dijelu izvješća opisane su pripreme za korištenje europskih fondova, isto kao i opis uočenih nepravilnosti tijekom korištenja pretpristupnih sredstava, isto kao i mjera koje su poduzete na njihovom otklanjanju. Prilozi koji su dati u obliku tablica važan su dio izvješća jer daju detaljnu informaciju o svakom pojedinom ugovorenom projektu. Od prve generacije pretpristupnih programa, dakle već spomenutog CARDS-a, PHARE, ISPA i SAPARD ugovaranje je završeno za projekte CARDS, PHARE i SAPARD, a u završnoj je fazi program ISPA. Dodijeljena sredstva iz ove prve generacije ugovorena su u postotku koji premašuje 90%. Važno je također istaknuti da su u ovim programima CARDS, PHARE, ISPA i SAPARD ugovoreni svi predviđeni projekti, te su u potpunosti ispunjeni svi ciljevi programa. Od ukupnih 297 milijuna eura prve generacije pretpristupnih programa ugovoreno je 262, odnosno 88,42%. Trenutno je u postupku ugovaranja i provedbe pretpristupni program IPA, koji se sastoji od 5 komponenti, međutim ono što je bitno istaknuti da je, da su alokacije i dodjele sredstava Hrvatskoj za pretpristupni program IPA činjene dva puta. Tako je Hrvatska prvo iz IPA-e dobila alokaciju za razdoblje 2007.-2009. u iznosu od 417 milijuna, dok je alokacija za godine 2010. i 2011. učinjena početkom ove godine u iznosu od 331 milijun. Stoga se u ovom izvješću i najviše i detaljno ustvari govori o alokaciji 2007.-2009., jer alokacija 2010. i 2011. u razdoblju na koje se odnosi ovo izvješće nije bila još Hrvatskoj dodijeljena. Sveukupno iz IPA-e Hrvatska koristi i moći će koristiti za razdoblje 2007.-2011. 749,8 milijuna eura. Pa dozvolite mi da sa nekoliko rečenica predstavim rezultate po komponentama IPA programa iz alokacije 2007.-2009., odnosno ovih 417 milijuna eura. Što se prve komponente tiče, rok za ugovaranje prve komponente je istekao i iskorištenost sredstava iz prve komponente dosegla je 92,22%, odnosno od 39,9 milijuna eura za prvu komponentu ugovoreno je 36,8. Za ostale komponente, od komponente 2 do komponente 5 ugovaranje je u tijeku, i stupanj korištenja se kontinuirano mijenja, tako da već danas u odnosu na informacije koje su sadržane u ovome izvješću, stupanj ugovaranja iskorištenosti sredstava je već porastao. U komponenti promet, ugovoreni su prvi infrastrukturni projekti, to je signalni sustav na zagrebačkom glavnom kolodvoru, te je na datum ovog izvješća iskorištenost komponente promet iznosila 17,7%. U međuvremenu pripremljen je za raspisivanje natječaj za prugu Okučani-Novska, u vrijednosti od 40,1 milijun eura, tako da će ugovaranjem ovoga projekta, što očekujemo u narednih nekoliko mjeseci, u komponenti prometa iskorištenost sredstava biti 81,4%. U programu zaštita okoliša, do kraja prošle godine bili su ugovoreni projekti Slavonski Brod, projekt Drniš, a u procesu ugovaranja bio je projekt Knin, tako da je postotak ugovaranja na 31.12. iznosio 16%, u međuvremenu je projekt Knin ugovoren, tako da je danas stupanj iskorištenosti 29,29%, a u tijeku jest ugovaranje za projekt upravljanja otpadom Kaštijun, i projekt upravljanja otpadom Marišćina. Ugovaranjem ova dva projekta alokacija za zaštitu okoliša bit će u potpunosti iskorištena tijekom ove godine. U programu regionalna konkurentnost ugovaraju se manji projekti, projekti po pozivnim natječajima, koji su namijenjeni za jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, i projekt regionalna, ustvari komponenta IPA-e 3C regionalna konkurentnost jest i segment pretpristupnih sredstava koja mogu koristiti kroz ove projekte po pozivnim natječajima i sami gospodarstvenici. Stopa iskorištenosti komponentne 3C na dan 31.12. iznosila je 44,7%, a do danas je povećana na 48,5%. U četvrtoj komponenti – Razvoj ljudskih resursa iskorištenost je na 31.12. iznosila 66,3%, a do danas je povećana na 71,17%. Sve prethodno navedene komponente Programa IPA izvršavaju se u tzv. "sudecentraliziranom" sustavu provedbe što znači da dodatnu kontrolu sviju projekata, sve projektne dokumentacije, sviju natječajnih postupaka, sviju rezultata izbora na natječajnim postupcima da tu dodatnu kontrolu još jednom obavlja Delegacija Europske komisije što naravno utječe i na vrijeme potrebno da se projekti ugovore i stave u fazu implementacije. Posljednja komponenta IPA-e IPARD program, međutim provodi se u tzv. "proširenom" sustavu upravljanja što znači da u projektu IPARD nema naknadne kontrole delegacije, niti naknadne niti prethodne kontrole Delegacije Europske komisije. IPARD-om Hrvatska u potpunosti upravlja samostalno, međutim to je isto tako značilo da su pripreme za dobivanje dozvole za ovakvu vrstu upravljanja trajale relativno dugo. I Ministarstvo poljoprivrede koje provodi petu komponentu IPARD programa tek je sa krajem prvog kvartala prošle godine moglo početi koristiti ova sredstva. Upravo način upravljanja sa projektom IPARD, odnosno vrijeme koje je bilo potrebno da Ministarstvo poljoprivrede dobije dozvolu za samostalno upravljanje ovim sredstvima i udovolji svim administrativnim zahtjevima potrebnim za to objašnjavaju zbog čega je trenutno postotak iskorištenja u IPARD-u niži nego u ostalim komponentama. Ono što je bitno naglasiti Ministarstvo poljoprivrede jest upravo u fazi intenzivnog objavljivanja natječaja po različitim mjerama za IPARD. Jedan dodatni će biti objavljen u mjesecu svibnju, zatim u mjesecu lipnju i tako redom što će zasigurno tijekom ove godine postotak iskorištenosti povećati. I konačno, pripreme za korištenje strukturnih i kohezijskih fondova provode se u svim ministarstvima koja su određena za buduće korištenje tih sredstava. U području prometa, zaštite okoliša, voda, pripremaju se projektne aplikacije koje će biti poslane na odobrenje Europskoj komisiji tijekom 2011. kako bi bile spremne za ugovaranje odmah nakon pristupanja RH u EU. Prva aplikacija i prvi projekt u području željeznica – Željeznička pruga Dugo Selo-Križevci u vrijednosti od 198 milijuna eura već je dostavljena u Europsku komisiju tako da možemo reći da je prvi projekt za korištenje iz europskih i strukturnih fondova spreman. Poslana je također i aplikacija za izgradnju cestovne infrastrukture – spojna cesta čvor Vučevica-Kaštel Kambelovac u vrijednosti od 148 milijuna eura. Hvala vam lijepo.
Hvala ministrici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice, državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Pa evo koliko je složena materija korištenja europskih fondova pokazuje i zapravo da svako novo izvješće koje dobivamo u Sabor 6 mjeseci postaje sve kompleksnije i sve veće i mislim da je ono što se može iščitati osobito u dijelu koji su privici, dakle konkretne informacije o konkretnim projektima koji se vode ili koji su vođeni dosada najbolji demantij za one koji ponekad malo sumnjaju da se u Hrvatskoj malo radi, da je malo iskorišteno ili da nismo dovoljno pripremljeni. Dakle, iznimno kompleksno područje u kome se puno radi, u kome svake godine imamo sve veći broj ljudi, a zapravo kao što je gospođa ministrica na kraju svoje rasprave rekla tek pravi izazovi u smislu i osoba koje će raditi na ovom velikom poslu, ali i broja projekata koji će doći nas tek čekaju u strukturnim i kohezijskom fondu. Ovo najnovije Izvješće o korištenju predpristupnih fondova daje zaista vrlo detaljan i pregledan uvid u najrelevantnije informacije o dosadašnjem tijeku korištenja programa te o pripremama za korištenje strukturnih i kohezijskog fonda EU. Iz ovog se izvješća dade iščitati kako se vodi vrlo stroga evidencija o stanju provedbe svakog pojedinog programa i projekta sukladno kriterijima za praćenje kako je to uobičajeno u metodologiji praćenja korištenja EU fondova u Europskoj komisiji. Odnosno, prate se odnosi između ukupno dodijeljenih sredstava i njihov odnos prema ugovorenim sredstvima kao i odnos ugovorenih sredstava u odnosu na ukupno plaćeno. I to kako za prvu generaciju EU fondova CARDS, PHARE, ISPA i SAPARD kako smo čuli još se neka plaćanja događaju i neki radovi na programima ISPA i SAPARD, a tako i za drugu generaciju, odnosno za IPA-u koju Hrvatska koristi do pristupanja u članstvo EU. Međutim, prigodom ocjene koliko smo uspješni u korištenju sredstava iznimno je bitno uzeti u obzir složenost ove materije izvješćivanja te činjenicu kako se konačnim ocjenama može meritorno davati sud tek u dugoročnom razdoblju. Naime, od vremena kada se odobri pojedini godišnji program za svaku komponentu do vremena kada se izvedu radovi i usluge, naplate te eventualno utvrde nepravilnosti u provedbi može proći i 8 pa i više godina. Tako na primjer u ovom izvješću koje imamo pred sobom za CARDS 2003. godine, za koji su sva plaćanja već davno završena u ovom sadašnjem Izvješću imamo nešto izmijenjeni iznos ukupno plaćenih sredstava. Naime, umanjen je za iznos utvrđenih nepravilnosti u 6 projekata u kojima se tražio povrat sredstava. Iako se radi o relativno malom postotku odnosno iznosima koji trebaju biti vraćeni bitno je naglasiti upravo ulogu kontrole u korištenju fondova koja postaje sve značajnija i na kojoj se u zadnjem razdoblju osobito intenzivno radilo. O ovome moraju brinuti svi koji su uključeni od pripreme, do izvedbe, pa do nadzora i krajnjih korisnika jer moram napomenuti kako revizorski sud Europske unije ima pravo kontrolirati projekte i još pet godina nakon što sva plaćanja po projektu završe. Što se tiče meritornih mjerljivih rezultata kojima se u punom smislu može ocjenjivati, iskorištenost prve generacije EU fondova je vrlo dobra s izuzetkom SAPARDA koja je iskorištenost niža a što se dade objasniti znatno oštrijom procedurom nego što je to slučaj u drugim programima iste generacije, SAPARD jedini a kasnije i IPARD u ovoj generaciji funkcionira kao da smo već članice Europske unije, različita je struktura i broj korisnika ali postoje i drugi razlozi za manju uspješnost koji su na vrlo sličan način umanjivali uspješnost i u svim drugim zemljama koje su koristile u ovoj fazi SAPARD program. Postoji jedna nespremnost i strah kod potencijalnih korisnika što se tiče ispunjavanja kriterija, radi se o manjim korisnicima, slab je kapacitet za samostalno pisanje projekata, i s tim u vezi još uvijek nerazvijeno konzultantsko tržište. Kod ovog moram reći da smo kada smo raspravljali na Odboru obzirom na neke poznate slučajeve prijevara od konzultantskih kuća u javnosti ako ste gledali izvješće sa jednog od odbora dali smo zaključak da bi bilo dobro, možda na neki način ne može se kodificirati konzultantsko tržište jer je to privatna naravno profesija, ali se može nešto napraviti što je praksa u nekim zemljama, da se jednostavno utvrde dakle oni koji loše rade ili nečasno rade taj posao, da se napravi jedna crna lista takvih konzultantskih kuća i da se ona javno objavi kako ne bi te brojne korisnike koji žele pisati projekte, a to ne mogu samostalno, ne bi varali. Je li nešto drugo moguće da se zaštite ti mali i srednji korisnici ne znam ali sigurno da je potrebna jedna vrsta zaštite jer smo se suočili sa tom situacijom da neki nemaju apsolutno nikakva znanja i vještine u ovom poslu, ali koristeći se i neznanjem koje postoji s druge strane, jednostavno se prezentiraju uzmu novce unaprijed i poslije toga nestanu. To je jedno područje u kojem mi se čini da s obzirom na količinu novaca koju ćemo koristiti kada postanemo članicom Europske unije ali i na broj korisnika koji će onda postati višestruko veći treba osobito na to obratiti pozornost kako ne bi došlo do problema na ovom planu. Dakle, postoje osim nerazvijenog tog konzultantskog tržišta naravno obzirom na situaciju koja je u gospodarstvu i loš investicijski potencijal, postoje neki drugi problemi ali dakle na njima se radi Ministarstvo je kod IPARD-a napravilo jedan akcijski plan kako bi jedan po jedan problem rješavalo i vjerujem da će se do kraja ove godine neki rezultati vidjeti, problemi nisu mali ali kažem nisu rezultat izravno vezan uz fondove nego su rezultat nekih drugih problema koje imamo već dugi niz godina. Kada se govori o iskorištenosti IPA programa nije moguće u ovom trenutku na isti način mjeriti podatke jer kao što smo čuli iz izvješća ministrice rokovi za dobar dio ugovaranja a time za još veći dio plaćanja još uvijek traju. Stoga je u ovom dijelu bolje govoriti dinamično odnosno ocjenjivati ono za što su rokovi završeni ili su vrlo blizu kraju te procijeniti ostale u kontekstu dinamike koja je predviđena za provedbu istih. I kod ovoga smo čuli od ministrice da od vremena za koje smo dobili ovo Izvješće u međuvremenu su se neke izmjene dogodile i u nekim slučajevima bitno izmijenile brojke koje mi imamo u ovom Izvješću. Ovdje moram naglasiti da je u IPA komponenti 1. pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2007. godinu ugovoreno sve, ugovoreno je visokih 92,22% to je naime najbolji rezultat u tzv. decentraliziranoj provedbi do sada. DA samo pojasnim decentralizirana provedba znači da je potpuna odgovornost na našim institucijama, radi se samo još neko vrijeme o ex ante kontroli Europske komisije ali praktički naše institucije rade cjelokupni posao. Naime, ugovoreni je 73 pojedinačna ugovora a ostvarene su uštede od više od 7% i sada se naime pregovara sa Europskom komisijom o tome da ovaj dio ušteda do 100% usmjerimo u druge projekte. Mislim da je ovo dobar primjer kako su institucije zaista spremne, kako dobro rade, kako znaju i uštedjeti. Naime, kada se pišu projekti uvijek imate procijenjene vrijednosti i te uštede se dogode kada imate javne tendere pojave se dakle, oni koji ponude najbolje cijene i onda postoji prostor da se nešto uštedi odnosno da se to iskoristi u drugim projektima. Za projekte u IPA-i u prvoj komponenti za 2008./9. su ugovaranja u tijeku i prema sadašnjem stanju ne očekuju se problemi. Što se tiče IPA druge komponente, prekogranična suradnja, općenito mislim da je bitno naglasiti da se u ovom dijelu radi vrlo često o velikom broju projekata, manje vrijednosti ali da je za ukupnu iskorištenost važna sposobnost s obje strane granice, dakle ne koristi imati samo sposobnost Hrvatske strane, nego i kod partnera s kojima radimo s druge strane, jer kao što ime kaže prekogranični projekti obuhvaćaju uvijek jednu i drugu stranu. U tom smislu može se vidjeti da imamo zemalja s kojima imamo jako dobru suradnju gdje je iskorištenost praktički na samom vrhu, a kod nekih drugih to malo zastaje ali mislim da se i tu budući da traju rokovi za ugovaranja očekuje iskorištenost na dobroj razini. Što se tiče treće komponente IPA-e regionalni razvoj, ovo je možda financijski ali ja bih rekla i u svakom drugom pogledu vjerojatno najznačajnija komponenta. U njoj su promet i zaštita okoliša i posebno jedna relativno nova komponenta regionalna konkurentnost u kojoj se nalazi puno dakle u ova prava dva dijela puno velikih infrastrukturnih projekata. Mislim da u njihovom značenju za naše gospodarstvo i za razvoj sredina u kojima se oni ostvaruju ne treba posebno govoriti. A kod ove regionalne konkurentnosti radi se o nečemu što smo dugo čekali da dobijemo u programima EU koji su dakle te komponente grad shema koje su postojale, djelomično itd. međutim u pravoj mjeri je upravo ova regionalna konkurentnost odgovorila na te potrebe i kao što ćete vidjeti iskorištenost te komponente je već sada na jako visokoj razini. Naime, radi se o bespovratnim sredstvima koje dobivaju uglavnom privatne firme. Dakle, što se tiče prometa i zaštite okoliša, kada pogledate brojke možete u prvi mah pomisliti kako nije dobar rezultat tu, međutim tu se radi od u svakom slučaju po nekoliko infrastrukturnih projekata u kojima su ugovaranja odnosno tenderske procedure u tijeku i kada praktički ugovorite jedan ili dva takva projekta a to se evo kao što smo čuli od državne tajnice dogodilo u međuvremenu za jedan projekt, odmah se podigne taj postotak na vrlo visoku razinu. Stoga gledajući tako ocjenjujući trenutno stanje i kako ide taj proces ocjenjujemo da je taj proces jako dobar. Što se tiče IPA 4. komponente razvoj ljudskih potencijala, to je isto jedna sada naglašena komponenta. Specifičnost je da 60% sredstava se odnosi na bespovratnu pomoć da ne nabrajam za koje sve dijelove i prioritete ide iznimno važno u današnjem trenutku kada se treba raditi na podizanju sposobnosti i ponovne mogućnosti zapošljavanja. I IPA 5 dakle IPARD o kome je nešto detaljnije govorila ministrica. Ja sam nešto spomenula kod SHAPARD-a. dakle, u ovom dijelu ako ocjenjujemo IPA-u sigurno da je IPA 5 opet najsloženiji i najkompleksniji dio u smislu provedbe, ali kažem obzirom da se radi na provedbi akcijskog plana, mislim da ćemo i mi neke zakone ovdje donijeti koji imaju veze s time. Očekujemo da se do kraja godine i taj rezultat popravi. Što se tiče priprema za strukturne i kohezijski fond isto tako je već rečeno pripreme su u tijeku. Mislim da su nam iskustva koja smo do sada stekli i mi ali i koje dobivamo od drugih članica EU izvrstan temelj za izgradnju dobrog i učinkovitog sistema. I na kraju evo još bih željela istaknuti značaj informiranja i obrazovanja o ovim temama koje su svakako sine qua non dobre iskoristivosti sredstava kako za sredstva koja su nam do sada na raspolaganju tako i onih puno značajnijih koje ćemo imati kao članica EU. Evo i za sam kraj jedna poruka, dakle mi ovdje govorimo kako se javne institucije bave ovim poslom. Mislim da ocjena u cjelini može biti dobra, ali ponekad imam dojam u javnosti da se malo naglašava ovaj dio, dakle ovim poslom se ne bavi samo država i lokalne i regionalne vlasti, bavi se praktički veliki dio hrvatske javnosti. Ovdje bih naglasila potrebu da se prva tri sektor jače banke, komore, udruženja dakle da se svi malo više pozabave više aktiviraju jer ono što su nam mogućnosti trebaju postati i realnosti. I to je ono što želim reći. Postoje mogućnosti da dobijemo dakle imamo velike novce na raspolaganju ali te velike novce trebamo moći iskoristiti i mislim da tu kažem još jednom osim javnih institucija postoji odgovornost i na drugoj strani kod onih koji trebaju sudjelovati u sufinanciranju ali i kod onih koji ih trebaju koristiti. I evo zbog svega ovoga klub HDZ-a podržava ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Republike Hrvatska ne možemo više reći da je u visokoj fazi pregovora sa EU mi smo malte ne gotovi sa procesom pregovora, znači nalazimo se na samom kraju pregovora sa EU. Zašto to radimo? Radimo radi članstva naše države koje pak ne radimo radi Hrvatskog sabora, ne radimo to radi hrvatske politike, ne radimo to radi hrvatskih stranaka, to se radi zbog hrvatskih građana, znači građana Republike Hrvatske jer svi ovdje vjerujemo da je članstvo i da će sa članstvom u EU moći se našim građanima osigurati i kvalitetniji život. Svjesni smo u potpunosti da kao članica ćemo funkcionirati onoliko dobro koliko funkcionira vlast i koliko dobro funkcioniraju institucije države. Jednako tako to može ići u suprotnom smjeru. Fondovi EU jedna su od mnogobrojnih prednosti članstva. I kao što je kolegica prije mene rekla o njima se treba još više pričati kao što se treba pričati o svim aspektima EU. Zato ću ja s obzirom da su oni nama bitni za budućnost kao i veliki izazov kada se pogledaju strukturni fondovi i kohezijski fond svoju kratku raspravu održati na temu IPA-e, kapaciteta i određenih potrebnih promjena. Što se tiče same IPA-e mi osobno u klubu SDP-a posebno volimo isticati pogotovo u ovom razdoblju završetka pregovora sa EU drugu komponentu. Smatramo da prekogranična suradnja koja otvara mogućnost da općine i gradovi povuku značajna sredstva za projekte na svojim područjima, također dodatno dobro komuniciraju Europu građanima. Dapače, za razliku od toga da li možemo održati tribine ili možda javne nastupe, sami projekti najbolje komuniciraju Europu građanima, jer građani mogu u jednoj maloj općini ili malom gradu kao što sam već jedanput rekao, na svojim leđima u pozitivnom smislu osjetiti prednosti EU. Mi smo znači zaista zadovoljni kada se priča o prekograničnoj suradnji. Ona jedino što nažalost pokazuje, pokazuje nam određene slabosti kod jedinica lokalne samouprave. Tu se prvenstveno misli na financijske slabosti, naprosto na nemogućnost mnogih jedinica lokalne samouprave da samostalno isfinanciraju jedan EU projekt i potrebe za zaduženjem. Također, pokazuje nam i određene diskrepancije gdje imamo jedinice lokalne samouprave koje u kadrovskom smislu, znači u kapacitetima, taj posao izvrsno odrađuju i one koje se tog posla još uvijek boje. Slična takva stvar se dogodila upravo u IPARD-u o kojem je ovdje već bilo riječi. Nažalost, sa IPARD-om nismo zadovoljni. Mi smo imali prije toga SAPARD, SAPARD je imao problema, SAPARD je trebao biti određena škola. Opet smo se našli u poziciji kada govorimo o mjeri 3 da nešto ne štima. Nažalost, u mojim razgovorima sa mnoštvom gradonačelnika i načelnika pokazalo se da mnogi naprosto ne razumiju mjeru, da su bila prevelika očekivanja. Kada se raspisivao natječaj za pitanje cesta većina je očekivala da se tu radi o asfaltiranju glavne ulice unutar jednog mjesta, da naprosto nisu u tom trenutku dobili potrebnu informaciju ili sami našli o tome šta se to konkretno financira. S druge strane, kod IPARD-a u poljoprivrednim mjerama pokazalo se da će Republika Hrvatska morati mijenjati određena pravila i da će Ministarstvo poljoprivrede morati prionuti u mijenjanje određenih pravilnika. Također IPARD je pokazao, jednako kao i kod prekogranične suradnje, ovdje se radi o projektima dakle može biti milijun eura, da se radi o golemim financijskim opterećenjima i da bez kreditnog zaduženja ili pomoći države posao se ne može odraditi. Ovo govorim radi toga što smo otkad pričamo o IPA-i čuli da IPA nas priprema na ono što dolazi. E sad, ako ono što dolazi je deset puta veće vjerojatno je očekivat da će biti nešto kompliciranije. Sad je vrijeme u sljedećih godinu, godinu i pol, dvije godine da napravimo određene promjene u sustavu po tom pitanju, pogotovo što se tiče edukacija, kapaciteta i financijske potpore, znači financijska potpora prema jedinicama lokalne samouprave. Ja imam jedno pitanje sada za državnu tajnicu. Vezano je uz IPA-u 2008, 2009, 2010 i EDIS, znači produžen sustav decentralizacije, prošireni sustav. IPA 2008 koliko je do sada ugovoreno i hoćemo li dobiti nekakvo produženje roka, extended deadline, s obzirom da nam se bliži, a postotak je u ovom trenutku negdje vjerojatno oko, s obzirom na izvješće za prošlu godinu vjerojatno smo negdje na 50% sada. Znači hoćemo li dobit produženje. Druga stvar je s obzirom na ozbiljnost IPA-e 2010 i njezin utjecaj na dobivanje EDIS-a, da li može doći s obzirom na posao koji ćemo morat napravit iako imamo još dvije godine za IPA-u 2010, dal može doći do bilo kakvog ugrožavanja sredstava za 2008 i 2009. Znači to je drugo pitanje i to je to što se pitanja tiče. Znači zanima nas da li će sredstva ostati i biti dalje na raspolaganju. Kod komponente 1 nema se puno pričati. Ponekad naprosto kada čitate iz godine u godinu ponekad pronađete možda neke nemaštovite projekte pa vam … [[Ne razumije se.]] postane … [[Ne razumije se.]] npr. ili da vam pojedina agencija ide u drugi ili treći put u jačanje kapaciteta. I pitanje koje me zanima, da li se razmišlja nakon što smo već sad odradili i CARDS i PHARE i IPA-u, da li se razmišlja o nekakvoj vanjskoj evaluaciji određenih učinaka. To je drugo pitanje. Slažem se sa kolegicom Pejčinović Burić oko konzultanata. Ja bih čak djelomično dodao tu i lobiste, postoje pravi lobisti, postoje samoprozvani lobisti. Mi jesmo za stvaranje crne liste kako bi se spriječile prevare. Ja sam nedavno imao razgovor sa jednim načelnikom koji je dobio ponudu od konzultantske kuće za nešto što je de facto besplatno na internetu za 35000 kuna. Dakle naši načelnici, gradonačelnici koji brinu o svojim jedinicama lokalne samouprave naprosto možda nisu u ovome i ni ne trebaju biti ako mogu naći nekog tko može pomoći da se posao odradi, ali onda treba osigurat da ih se, znači sustav da ih se ne može samo tako prevariti i oteti im novce. Dakle, mi jesmo podupiratelji ideje da se napravi crna lista, znači da se ide sa listama crnima ako se pokaže da je netko varao ili lagao i jesmo da se napravi kao što postoji u Bruxellesu na kraju krajeva određena vrsta registra lobista koji će pojavit se u Hrvatskoj, što strani, što naši, što smo bliže članstvu i sa početkom samog članstva u Europskoj uniji. Što se tiče kapaciteta oni su uz financijska sredstva, znači uz novce koji se moraju naći za ispomoć našim jedinicama lokalne samouprave i dobru edukaciju jer i ova priča sa IPA-om, sa IPARD-om pogotovo pokazala da nam još uvijek fali edukacija. Kapaciteti su treći možda ključni ne problem nego pitanje. Ja u ovom trenutku mogu reći da oni, kada pogledamo ono što nam slijedi, još nisu dovoljni. Dakle, možda mi funkcioniramo u ovom trenutku sa 150 milijuna eura godišnje iz IPA-e, nama ide 10 puta više sredstava i mi možemo otvoreno reći da nam treba još kapaciteta. Da bi Hrvatska uspješno, pod navodnicima ću sad reći, konzumirala, apsorbirala europska sredstva, pričam samo o budućim fondovima poput strukturnih i kohezijskog, čak i ne programe zajednice, oni samo još nadodaju više na veću potrebu recimo kod akademske zajednice, kod … [[Ne razumije se.]] sektora itd., nama je potrebno više kadrova i Republika Hrvatska ako hoće uspješno posao napravili mora još ljudi zaposlit na poslovima vezanim uz fondove Europske unije. Mi u ovom trenutku imamo sada u državi već vidljive diskrepancije između kadrova po pojedinim ministarstvima i agencijama. Ja ću to otvoreno reći da imamo jednu središnju agenciju za financiranje i ugovaranje gdje ljudi često pucaju od posla, gdje naprosto posla ima previše, pogotovo u sektoru tenderiranja gdje dolazi do ogromnih pritisaka na ljude koji tamo rade, dok s druge strane imamo u sektoru, ja ću iskreno reći, regionalnog razvoja, kada pogledamo Ministarstvo regionalnog razvoja i Agenciju za regionalni razvoj s jedne strane, a s druge strane fondovi koji dolaze možemo slobodno reći to neće dobro biti. To neće dobro funkcionirati i tu treba nešto pod hitno napraviti i oko kapaciteta. Pitanje da kapaciteti budu bolji je naravno pitanje motiviranja zaposlenika i povećanja samog kapaciteta. Mi smo čuli na Odboru za europske integracije od državne tajnice da Republika Hrvatska ima plan postepenog zapošljavanja ljudi kako bi se ti kapaciteti u hodu gradili i to podržavamo. Drugo pitanje je pitanje motiviranja zaposlenika, znači ovdje mi konkretno pričamo o plaćama. U više navrata smo pričali u ovom Saboru da osoba koja radi posao za 4, 5, 6 tisuća kuna isti taj posao u privatnom sektoru će dobiti 2, 3 hiljade eura. I nama ljudi ulaze u državne agencije, uče svoj posao i onda odlaze u privatni sektor. Nedavno je bila ako se ne varam inicijativa da se ljudi koji rade u jedinicama za provedbu projekta unutar JPP-a da im se da nešto više. Iza toga koliko sam ja shvatio od mojih kolega koji tamo rade na što se hrvatski kaže kuršlus s obzirom da se znači jedan segment ljudi koji radi taj posel trebao dobiti nešto veću plaću. Odjedanputa puno ljudi se htjelo naći u jedinicama za provedbu projekta bez obzira koliko znaju ili ne, s time da ljudima upravo u tim jedinicama za provedbu projekta možda čak i najteže. Oni su ti koji primaju plaću od recimo 5000 kuna, a na svojim leđima najčešće iznose puno više nego što je njima u opisu radnog zadatka uključujući i poslove pojedinih konzultanata koji za taj posao primaju i nekoliko stotina eura dnevno. Dakle, neki modalitet mora naći da ljude dodatno motiviramo da ostanu u sustavu. Također u kadrovskim pitanjima mislim da ozbiljno zaostaju neke državne tvrtke. Mislim da primjer može biti recimo HŽ u kojem su ljudi koji su puno duže de facto unutar HŽ-a u sustavu za EU programe tek nedavno došli na određene edukacije koje su se održale u SDURF-u i SAF-u. Pa meni se postavilo pitanje šta su do sada radili? Dakle, državne tvrtke moraju ozbiljnije shvatiti ovaj posao kako bi što uspješnije se povukla sredstva pogotovo kada pričamo o infrastrukturi, a još najviše kad pričamo o željezničkoj infrastrukturi. I na kraju tu su jedinice lokalne samouprave. O njezinim kapacitetima, njihovim pardon smo nešto već pričali. Tu također su već kao što sam rekao ogromne diskrepancije iz onih koje pokazuju nevjerojatno umijeće već sada i oni koji se toliko još uvijek boje tih fondova da je pitanje da li će zapravo za tek godinu, dvije, tri ili ne znam kada se prvi projekt konkretno prijaviti. Mislim da tu treba još više edukacije i dodatnih kadrova. I na kraju samo ću spomenuti da uz jačanje kapaciteta, edukaciju i financijska sredstva nama su za uspješno povlačenje sredstava potrebne i određene reforme. Ja ovdje pričam o poljoprivredi. Ja ću vam reći nešto što sam već jedanput rekao. Poljoprivrednici, mladi poduzetnici, akademska zajednica to su ljudi koji mogu najviše profitirati od članstva Hrvatske u Europskoj uniji. Ali ako svoj posao kroz reforme ne odradimo dobro oni mogu i najviše izgubiti. Zato su nama potrebne konkretne strukturne reforme u poljoprivredi. Nama je potrebna prava decentralizacija koja će jedinicama lokalne samouprave ostaviti nešto više njihovih novaca na raspolaganju. I nama su potrebne još uvijek određene tehnološke pripreme. Ja neću pošto mi ističe vrijeme previše o tome govoriti, ali mogu reći da projekti koje sam gledao u Sloveniji poput e-Slovenija, e-općina, e-grad, e-regija su čuda učinili za uspješnost, to jest uspješnije povlačenje sredstava unutar Slovenije. I na kraju trebat će počet razmišljati i na regionalnoj razini s obzirom na buduća sredstva i na činjenicu da će regije imati ključnu ulogu povlačenja sredstava. Vrijeme je da pokrenemo raspravu i u tom pravcu. Hvala vam puno.
Hvala. U ime kluba HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije koja je tema rasprave sada i čak se mogu i složiti s kolegicom Burić da je svako novo izvješće sve veće i kompleksnije. To je točno uz jedan mali detalj da onaj prvi dio je u pravilu copy paste. Jedino malo se brojke mijenjaju, a povećava se ovaj zadnji dio gdje su navedeni svi projekti i programi što je dobro. Znači da se povećavaju. Pri tome želim samo podsjetiti da smo svojevremeno prije nekoliko godina u ime kluba Hrvatske narodne stranke i kolege iz kluba SDP-a čak interpelaciju tražili da Vlada izvrši svoju obvezu, a to je da u Hrvatski sabor dostave izvješće i dobro je da se konačno ta praksa ustrojila i da taj sustav funkcionira. To je dobro definitivno i korisno i potrebno, jer ovo nije tema za politizaciju, nego je ovo od interesa svih nas i svakog od nas da sustav koji je omogućen kroz fondove, pretpristupne fondove Europske unije izgradimo sve ono što je nužno i potrebno, a da bismo bili libring partner kad uđemo u Europsku uniju i da bismo mogli koristiti sve one benefite i potencijale koje nam daje članstvo u Europskoj uniji. Pri tome ne mislim samo na fondove nego i na sve ono ostalo što je pozitivno, što smo već na niz primjera naveli i na koncu konca što nam je svima nama poznato i svakom dobronamjerno. I odgovorom i dobronamjernim odgovorom je poznato. Normalno da ovisno o stupnju iskorištenosti kad se radi o jednoj općenitoj formi, ovisno o stupnju iskorištenosti pretpristupnih fondova Europske unije, da taj stupanj iskorištenosti daje i ocjenu naše osposobljenosti, našeg znanja, naše spremnosti, naše spretnosti i u konačnosti i organiziranosti i po vertikali i po horizontali ukupno kao društva kao i države kao cjeline u smislu moguće apsorpcije nečega što nas čega kad uđemo u Europsku uniju. Ministrica je u uvodu rekla, spomenula prvu generaciju koja je predpristupnih programa koja ima odličnu iskorištenost i to je definitivno treba pohvaliti i treba naglasiti. Međutim, pri tome treba imati na umu i sljedeće, da vođenje u korištenju, da su pretpristupni programi bili isključivo u funkciji jačanja naših institucija s jedne strane i s druge strane da su čitav taj sustav vodili strani konzultanti. I logično je i normalno je i za očekivati je da će svatko osigurati sebi mogućnost i zarade i mogućnost da svoje znanje pretoči u konkretne iznose i da svoju podršku ili pomoć onome kome treba. Nama je trebalo u tom trenutku. I sasvim sigurno da je dobro da je iskorištenost tolika, ali želim naglasiti da je velikom mjerom i za to su zasluženi strani konzultanti kojima je bilo direktno interes da je iskorištenost sve veća. Na žalost nije nam se to desilo sa SAPARD-om. Na SAPARD-u smo manje iskoristili 10 milijuna eura. Činjenica je, poštivajući i sve one objektivne razloge, ali istovremeno je i činjenica da smo mi istovremeno za vrijeme otvorenih natječaja za pretpristupni program SAPARD imali i paralelno financiranje iz naših nacionalnih sredstava. Na to smo upozoravali, to je poznata stvar, na žalost nismo bili dovoljno mudri i pametni da iskoristimo potencijal kojega nam je nuđao SAPARD, ne samo u smislu manje iskorištenih 10 milijuna eura, jer kroz SAPARD smo trebali biti, smo trebali se uigrati i pripremiti se za korištenje IPARD-a. Ključni ili najznačajniji pretpristupni program je IPA, tu želim posebno naglasiti da IPA1 je isključivo u funkciji jačanja institucija, pa analogijom i na prvu generaciju pretpristupnih programa za očekivati da taj segment bude dobro iskorišten i dobro je iskorišten, i uopće ne sumnjam da neće biti iskorišten, to gotovo vjerujem, jer je i stranim konzultantima u interesu da sredstava koja su rezervirana u IPA-i 1 se i iskoriste. Sigurno da je, da kroz prekograničnu suradnju IPA2 relativno dobro iskorištenost, i tu stoji potpuno i primjedba kolegice Burić da i druga strana mora biti spremna za korištenje te mogućnosti. Prema ovom pregledu očito je da partner s druge strane, kad shvati ili vidi benefite i dobre strane tog pretpristupnog programa da su na tim područjima i dobre iskorištenosti, nadamo se da će se i ostalim, tamo gdje je iskorištenost relativno mala da će se povećati iskorištenost, međutim tu želim posebno naglasiti i spretnost i spremnost i sposobnost jedinica lokalne i regionalne uprave, jer upravo oni su direktno, oni se javljaju na natječaj, oni su pokretači projektnih ideja, oni su pokretači komunikacija što dokazuje da u našim općinama, gradovima i županijama ima potencijala, ima ljudi koji razumiju, shvaćaju taj potencijal i imaju znanja i kompetencije kako iskoristiti taj potencijal. Međutim sad dolazimo na IPA-u3 koja ima 3 podkomponente a), b) i c) promet, zaštitu okoliša i regionalnu … [[Govornik se ne razumije.]] , e tu je priča nešto malo drugačija. Činjenica je da smo u operativnom programu promet gledajući sredstva za period 2007.-2009. na, po ugovorenome na 17,7%, kad se stavi ukupni kontekst 2007.-2011. koji nosi 96 milijuna onda smo na 10%, i slažem se da nekoliko snažnih projekata mogu povećati ili povećavaju iskorištenost sredstava rezerviranih u operativnom programu promet, međutim činjenica je da smo prema mjerilima do 30.9. trebali imati ugovoreno 30%. Prema tome kasnimo. U operativnom programu zaštite okoliša, stupanj ugovorenosti za 2007.-2009. je 16,6%, kad se stavi u kontekst 2007.-2011. onda je to svega 9%. Za vjerovati je, s obzirom na ove pripreme, odnosno ovih projekata nekoliko velikih projekata zaštite okoliša da će ta iskorištenost biti znatno veća, ali želim podsjetiti da prema mjerilima je trebala biti iskorištenost po kategoriji ugovoreno 50%. Regionalna konkurentnost je otprilike u relacijama i koje su definirane i mjerilima 44,7, 50% prema mjerilima u odnosu na ukupna sredstva 2007.-2011. svega 25% ili jedna četvrtina. Ono što je, što ne piše, i to nije dobro da ne piše u ovom izvješću, ja slučajno imam jedno izvješće koje od 18. travnja koje je bilo na komisiji pretpostavljam za praćenje iskorištenosti pretpristupnih programa, otprilike iskorištenost ovih sredstava je ista kao i u ovom izvješću, ali ima nešto što ovdje piše, a ne piše u izvješću, a to je uočeni problemi. Pa konkretno u prometu upitna je dinamika apsorpcije 2011., odnosno sposobnost ispunjavanja … [[Govornik se ne razumije.]] pravila IPA-e. Poznato je da pravila … [[Govornik se ne razumije.]] , znači u godini kad se ta sredstva odobrena u narednih 3 godine ti moraš to iskoristiti. Mi smo neka sredstva dobili za 2007., dobili smo za 2008., dobili smo za 2009. po godinama, i to je nešto o čemu treba progovoriti. Ne iz zločestih namjera, jer sve kaj nismo dobili, sve kaj nismo iskoristili, mi smo to izgubili, i to je prije svega usmjereno na ona upravljačka tijela koja vode pojedine operativne programe. Potrebno je povećati broj djelatnika i ojačati stručni profil, nešto o čemu stalno govorimo, u svakoj raspravi kad govorimo o pretpristupnim fondovima, iskorištenosti pretpristupnih fondova, nešto što je općepoznata stvar. Ja se divim ljudima koji vode, i u Središnjoj državnoj agenciji, i svim ostalim tijelima, s obzirom na suradnju koju, na otpor u suradnji kojega ti ljudi imaju sa pojedinim ministarstvima, pojedinim državnim tajnicima po pojedinim ministarstvima. I zato nam je upitan N plus tri, gotovo sigurno. I problemi kod nalaženja i zapošljavanja dodatnih kadrova, mislim da to je nešto što je uočeni problem, ali nešto što je jednostavno šteta trošiti riječi. Ako Vlada Republike Hrvatske ne shvaća, a mi u HNS-u već duži niz vremena govorimo ajmo naći, kolokvijalno rečeno ajmo naći 100 ljudi za 100 projekata. Pa normalno je da je teško pronaći i zaposliti dodatne kadrove ako ih ne stimuliramo, i to je doslovno suludo da nailazimo na takav problem sa već ajmo reći sedmogodišnjim iskustvom u korištenju pretpristupnih programa i pripremi dokumentacije za pretpristupne programe. Ista priča je i u operativnom programu zaštite okoliša N plus tri, gotovo sigurno će nam dio sredstava biti neiskorišten zbog toga, potrebno ubrzati pripremu projekata ugovaranje i provedbu, potrebno povećati broj djelatnika i ojačati stručne kapacitete. Problemi kod nalaženja i zapošljavanja dodatnih kadrova. Ista priča je i kod regionalne konkurentnosti IPA 3C, upitna dinamika, potrebno ubrzati pripremu projekata. Prema tome, nešto što je opće poznata stvar, ja jednostavno ne vidim razloga zašto skrivamo istinu, zašto? Sve što nećemo iskoristiti to je šteta svih nas. Nije to minus samo vladajućih, to je minus svih nas. I na kraju, vidim da mi svijetli lampica, malo sam se i zanio oko ovih stvari, problem IPARD-a Komponenta 5C. Iskorištenost svega negdje između 6, po jednoj informaciji 6%, po jednoj informaciji 7%. Nešto što nosi 102 milijuna, nešto što je u direktnoj funkciji pripreme poljoprivrednih proizvođača, u direktnoj funkciji. Nešto što jednostavno daje šansu i mogućnost poljoprivrednim proizvođačima da naprave potrebno restrukturiranje svojih poljoprivrednih gospodarstva jer činjenica da su oni jedna od ključnih točaka i oslonca hrvatskog gospodarstva i naše konkurentnosti pa i našeg identiteta tu smo u iskorištenosti svega 7%. Gotovo sigurno, ja opet tvrdim, makar me prošli put državni tajnik u završnoj riječi ispravio, ali opet tvrdim i stvarno spreman sam i ponuditi okladu, mi ćemo s obzirom na 2007. s obzirom na N+3 pravilo izgubiti cca 20 milijuna eura, nećemo ih iskoristiti. Ako SAPARD nismo iskoristili do kraja, a imali smo 3 godine vremena, nema šanse jer je rok konac godine, konac 2011. godine. Ova mjera 301 to je smiješno, to je smiješno što se desilo prema općinama i gradovima, 67 općina i gradova prijavili projekte, skoro nitko nije prošao. Agencija za plaćanje uzima si slobodu navesti razlog, jedan od razloga zašto nije prihvaćen program nije prihvaćen zato jer će se od podnositelja tražiti da donese pisanu potvrdu o OIB-u. Pa dal' tu ima mozga i razuma? Dal' tu ima odgovornosti tih ljudi? Dal' ima odgovornosti prema općinama i gradovima koji su inače u izuzetno teškoj financijskoj situaciji? Otprilike za svaki projekat treba 100, 150, 200 tisuća kuna. Ljudi su izdvojili ta sredstva i zbog pisane potvrde o OIB-u ili kao što piše u jednom gradu od podnositelja će se tražiti da donese ovjerenu fotokopiju troškovnika od strane javnog bilježnika. Pa dal' tu ima mozga i pameti? Ti ljudi koji su uspjeli, koji su potpisali takvo rješenje igraju se sa sudbinom, igraju se sa pozicijom tih ljudi u općinama i gradovima i u konačnosti igraju se sa iskorištenosti tih sredstava. Nitko ne reagira. Pored niza ostalih primjedbi kojih smo svi svjesni i koje su svima nama poznate. S obzirom da mi ističe vrijeme mi u klubu HNS-HSU-a podržat ćemo ovo izvješće, a ovo što nisam uspio sad reći u ime kluba to ću reći u pojedinačnoj i završnoj. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođe i gospodo prije nego pređemo na pojedinačnu raspravu htio bih pozvati klubove, odnosno vodstva klubova da osiguraju nazočnost svojih članova u 12 sati kad imamo glasovanje o zaključenim točkama dnevnog reda i dopunit ćemo ovaj dnevni red također sa novim točkama i to ima ih dosta novih točaka dnevnog reda pa molim da u 12 sati ćemo to napraviti. Molim klubove da se angažiraju oko toga. Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Tanja Vrbat, izvolite. Nema je. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo ja ću na početku samo budući da sam evo čuli i od klubova HNS-a o iskorištenosti ovakvoj i onakvoj, lošoj, slaboj, nikakvoj itd., samo na početku na uvodnom dijelu reći što je to iskorištenost sredstava i kako se ona ustvari mjeri da bi bilo jasnije u daljnjem tijeku rasprave. Iskorištenost sredstava se mjeri postotkom ugovorenih projekata, njihovom provedbom, obavljenim plaćanjima, ali u zato predviđenim rokovima. Sve ostala nagađanja o iskorištenosti ako ne govorimo da je to u točno definiranim rokovima nije dobro, dovodi do negativnih, do drukčijih zaključaka. Evo ja ću poštovati, ja ću podržati ovo izvješće na početku i pohvaliti ga jer ono sadrži zaista detaljan prikaz kako Hrvatska upravlja sredstvima iz predpristupnih programa, kako teku pripreme za korištenje strukturnih instrumenata, ali i ukazuje, sadrži i nepravilnosti u provedbi strukturnih instrumenata. Tako iz izvješća vidimo da je EU znači kroz različite programe pomoći u proteklih 15 godina Hrvatskoj dodijelila 1,3 milijarde eura za financiranje mnogih projekata. Da je od 1. srpnja do 31. prosinca znači razdoblje koje je i predmet ovog današnjeg izvješća na račun Nacionalnog fonda doznačeno 47,8 milijuna eura i to za PHARE, ISPA i IPA, a krajnjim korisnicima doznačeno je 52,56 milijuna eura. U svim komponentama IPA-e, a ugovaranje je u tijeku, za Komponentu 1 ugovoreno je 92,22% dodijeljenih sredstava. Znači svi projekti, ovdje naglašavam, predviđeni programom ugovoreni su, a ova razlika od 8% je u biti razlika postignuta u nabavi. IPA komponenta 3A – Promet ugovoreno je nešto manje, znači ugovoreno je 17,4%. O tom je govorila i ministrica Dalić, ali su napravljeni značajniji pomaci i od pravljenja ovog izvješća su ugovoreni i pripremljeni dodatni projekti. Što se tiče Programa IPA 3B – Zaštita okoliša ugovoreni projekti vodoopskrbe i odvodnje i to za Slavonski Brod, Drniš i Knin su negdje do 20-ak% ugovaranja. Projekti upravljanja otpadom, znači regionalni centri kasne i to dosta, tu još uvijek ima prostora, međutim mnoge aktivnosti se moraju ubrzati ako zaista da bi se izbjegao gubitak sredstava, ali držim da još uvijek se mogu napraviti značajniji pomaci. Što se tiče 3C komponente regionalne konkurentnosti ugovaraju se projekti po pozivnim natječajima znači to su grand sheme manji projekti, a stopa ugovaranja je oko 45%. Komponenta 4. razvoj ljudskih potencijala ugovoren je za 66,3% odobrenih sredstava, radi se naime negdje oko 25 milijuna eura. Komponenta 5. Ruralni razvoj ugovorena je 28 projekata vrijednosti 6 milijuna eura. Značajnije je išlo u mljekarstvo, znači 8 ugovora, meso 6, voće i povrće 6, ribarstvo 3, žitarice i vinarstvo po jedan projekt, držim da je to malo da se i tu moglo puno više. Međutim, ovdje u ovom dijelu je bilo dosta administrativnih prepreka koje je postavljala Europska unija ali i dijelom naša administracija ugrađivanjem dodatnih, posebnih, specifičnih uvjeta koje su potencijalni korisnici morali zadovoljiti ali da se čije posljedice uvođenja nisu dovoljno proučene bile tijekom same priprema ovog projekta. Ovdje ima prostora svakako za poboljšanje jer ne treba gledati samo projekt već njegovu usklađenost sa strateškim dokumentima i usklađenosti istih na svim razinama i ovdje ima prostor da kada se definiraju neke stvari da se može dosta napraviti u kreiranju samih pravila međutim, problem je kada ta pravila donesemo moramo ih se zaista pridržavati, znači propusti su napravljeni negdje prije. Ovdje se javlja problem ne samo djelatnika agencije nego i konzultanata koji su bili u ovom projektu, tako da ne opravdavam ni djelatnike agencije ali trebalo bi malo više voditi računa o kvaliteti i kompetenciji konzultanata koji se javljaju u ovim projektima. Istaknut ću ovdje značajnije projekte sa područja Zadarske županije. Znači osim CARDS-a za koji smo povukli negdje 7 milijuna eura uz SAPARD gdje smo povukli gotovo trećinu raspoloživih sredstava u okviru pretpristupnog programa IPA 3C u proteklom ovom promatranom razdoblju. IPA 3C regionalni razvoj i regionalna konkurentnost provodio se program bespovratne pomoći iz fonda za ulaganja u znanost i inovacije i na natječaju iz rujna 2009. godine odobreno je od pristiglih 19 projekata, 5 projekata ukupne vrijednosti 2,6 milijuna eura među kojima je jedan projekt iz Zadarske županije koji je dodijeljen prehrambeno-biološkom fakultetu znači centru za prehrambenu tehnologiju i biotehnologiju u Zadru za projekt "Višnja maraska kao sastojak funkcionalne hrane". Za taj projekt je dodijeljen iznos od gotovo pola milijuna eura, a cilj je proizvodnja dvaju novih funkcionalnih proizvoda na bazi višnje maraske a znamo da je kolijevka i najbolji rezultati zaista se što se tiče Maraske postižu na području Ravnih kotara konkretnije u Škabrnji. Cilj ovog projekta je još opremanje laboratorija sa sofisticiranim uređajima na području tehnologije sušenja i analitike biološki aktivnih spojeva. Uz pomoć grada Zadra i zadarske županije koji su osigurali prostor ovom centru, ovaj će projekt potaknuti razvoj znanstvenih i tehnoloških istraživanja za potrebe industrijskog sektora što bi svakako trebalo pridonijeti i regionalnoj konkurentnosti čitave regije. Sljedeći projekt kojim želim istaknuti s ovog područja je rekonstrukcija Maškovića Hana i gospodarska revitalizacija naselja Vrana u općini Pakoštane iz IPA komponente, znači nacionalni program 2009. ukupne vrijednosti 2,4 milijuna eura. Sljedeći projekt je iz IPA prekogranične Republika Hrvatske ..., čiji je nositelj također Zadarska županija sa brojnim partnerima sa toga područja, provedba je počela i evo ovdje bih htjela još ukazati da su natječaji za ugovaranje u tijeku i bilo bi dobro da se pojedini subjekti na te natječaje odazivaju i da stječu određeno iskustvo da prate samu provedbu i da se aktivnije uključe u to. Sljedeći projekt je IPARD, mjera 3. natječaj 2. gdje imamo jednog proizvođača mesa, znači Faleku iz Zadra, iz Zemunika iznos ulaganja je 864 tisuće eura od čega EU potpora iznosi 324 tisuće eura i još jedan projekt iz IPARD-a je financiran na području Zadarske županije znači jedan projekt s područja ribarstva. Što se tiče pripreme za korištenje EU fondova Republika Hrvatska će moći koristiti sredstva iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i kohezijskog, a podsjetit ću da je Vlada Republike Hrvatske krajem 2010. donijela odluku o strateškim dokumentima i institucionalnom okviru za korištenje strukturnih instrumenata kojim su definirani i instrumenti i strateški dokumenti i tijela za koordinaciju ovjeravanje plaćanje, vanjsku reviziju, tijela također za pripremu upravljanje i provedbu. Budući da je u tijeku izrada drugog nacrta operativnih programa u kojima se definiraju prioriteti ulaganja evo želim sugerirati da je nama Europska unija partner, znači da moramo definirati točno što hoćemo našim strateškim programima, znači pojedinih segmenata i pojedinih regija, to predstaviti i oni će nam pomoći a ne često se događa da mi slijepo slušamo, a ne mi moramo kreirati svoje programe i kreirati samu tu provedbu. Znači aktivnije malo sudjelovanje u samom kreiranju svega toga. Europska unija je, Europskoj uniji je također u cilju da ti projekti budu malo bolji jer su to zajednički programi tako da ima prostora za još bolju organizaciju i državnu upravu ali i za pripremu za novo funkcioniranje jer ulaskom u Europsku uniju Hrvatska će na dnevnoj osnovi sudjelovati u kreiranju zajedničke Europske politike. Ali zato moramo biti spremni zaista svi, ne samo državna uprava nego mora biti spremna i znanstvena zajednica ali i privatni sektor, odnosno Hrvatske tvrtke koje su i kroz ove dosadašnje programe trebale steći određena znanja kako bi bile što konkurentnije na Europskom tržištu a upravo zato nam je Europska unija stavila na raspolaganje ovih 1,3 nešto više od toga milijuna eura da budemo spremni. Značajan dio svega toga je izuzetno dobro upotrebljen ali evo uvijek prostora za poboljšanje ima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice vi kada ste govorili o ovom Izvješću onda ste spomenuli i objektivan problem koji postoji a to je ustvari nedostatno povlačenje sredstava za županijske centre za gospodarenje otpadom i ja se tu s vama slažem. Htjela bih ovdje navesti koji su stvarni razlozi jer se počesto uvijek krivnja prebacuje na nekog drugog. Naime, da bi se ta sredstva mogla povući potrebno je prije svega imati kvalitetnu adekvatnu projektnu dokumentaciju, a da bi se uopće moglo prionuti izradi projektne dokumentacije potrebno je utvrditi lokaciju koja će biti ucrtana na prostornom planu. Na sreću vi se nalazite u gradu i županiji koji su došli do samog kraja u toj proceduri i vjerujem da su i ove zadnje prepreke su otklonjene i moći ćete kandidirati i za sredstva Fonda za zaštitu okoliša koji svakoj županiji odobrava 10 milijuna kuna za pomoć u izradi projektne dokumentacije, a što je naravno onda preduvjet da se možete kandidirati za pretpristupne fondove. Nažalost, primjer Sisačko-moslavačke županije je negativan primjer gdje još uvijek nije utvrđena lokacija za gradnju takvog županijskog centra za gospodarenje otpadom i moram reći da sam kao zastupnica zabrinut jer mi evo treću godinu za redom nismo uspjeli povući sredstva koja su osigurana u fondu za razliku od većine županija, a to znači da obzirom da nema ni lokacije u prostornom planu za što je odgovorna županijska vlast nema niti projektne dokumentacije nema niti mogućnosti kandidature za pretpristupne fondove, a mi sami to možemo iz vlastitih sredstava isfinancirati. Ja se bojim da s jedne strane svi skupa zagovaramo i zaštitu prirode i zaštitu okoliša, proglašavamo zaštićena područja što ja pozdravljam i zalažem se za to. Hvalimo se kada nam dođu strane delegacije kako smo lijepa zemlja kako svoj gospodarski razvoj želimo bazirati na tim aspektima zaštite okoliša, a s druge strane u principu se ponašamo kao da želimo biti Napulj i da nas baš briga gdje će se otpad koji sami proizvodimo zbrinjavati. To nije dobro i to treba otvoreno i jasno reći.
Odgovor gospođa Nevenka Marinović. Izvolite.
Kolegice Petir svakako je na jedinicama regionalne samouprave i jedinicama lokalne da svojim planovima točno odrede mjesta na kojima će, to je osnovni to je najosnovniji preduvjet da se uopće može krenuti dalje. Mi smo u Zadarskoj županiji to zaista napravili na dosta dobar način. Imali smo i mi određenih problema vezano uz dobivanje uvjeta, međutim sada držim da je to sada zaista riješeno. I nisam mislila u svojoj raspravi kada sam govorila da je država u prvom redu kriva, nego upravo je taj dio na jedinicama ili lokalne ili regionalne. Imamo veliki broj jedinica koji bi da se zbrinjava njihov otpad ali ne kod njih, ne čak niti u susjednoj općini, ne blizu, ne niti u svojoj županiji nego negdje dalje. I to je zaista veliki problem. Problem je slažem se i u lokaciji i u neću reći velikoj mogućnosti jedinica da one odlučuju o samom početku, znači u startu odlučuju one. Sada da li je to velika data mogućnost ili je ali problem zaista postoji jer problem se radi upravo na tim razinama, a država onda ili ministarstva ne mogu ići korak dalje bez kvalitetno utvrđene lokacije. Hvala.
Hvala. U 10,46 je prošlo vrijeme za prijavu od 10 minuta. Na redu je gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na samom početku svoje rasprave ja moram i želim reći da ova izvješća koja se ovako polugodišnje redovno nađu pred nama jesu uvijek zanatski dobro napravljena, vrlo su pregledna, sistematična, a ono što po mom mišljenju jest njihova najveća kvaliteta i najveća vrijednost, to je to što su ona jedan izvrstan pokazatelj kako napredujemo u tom vlastitom osposobljavanju za korištenje pretpristupnih fondova EU, odnosno koliko smo uspjeli kroz cijelo ovo razdoblje ojačati svoj apsorpcijski kapacitet za povlačenje europskih sredstava. Pretpristupni proces zapravo i jest priprema za korištenje znatno većih financijskih sredstava koja će nam biti na raspolaganju nakon potpisivanja ugovora o ulasku u EU i nakon što steknemo status članice EU. Završena je ili je pri samom kraju provedba prve generacije pretpristupnih programa CARDS, PHARE, ISPA, SHAPARD-a a posebno korisno iskustvo za buduće korištenje kohezijskih i strukturnih fondova predstavlja IPA program zbog toga što je njegova provedba zahtijevala uspostavljanje do sada najsloženijeg sustava upravljanja i kontrole. Iz ovog izvješća jasno se dade razabrati da u Hrvatskoj postoje lokalne i regionalne sredine koje su u ovom vremenu u proteklom razdoblju već prilično dobro ovladale instrumentarijem uhodale se, izvježbale u povlačenju novca iz europskih fondova. Jedna od takvih sredina i to uvijek sa zadovoljstvom i posebnim ponosom ističem je i Međimurska županija. Naime, temeljem podataka iz ovoga izvješća vidimo da su 4 međimurske tvrtke bespovratna sredstva iz Nacionalnog programa PHARE 2006 a u 8 slučajeva su korištena bespovratna sredstva iz Programa PHARE 2006. prekogranična suradnja između Hrvatske, Mađarske i Slovenije. Isto tako Međimurska županija i Područni ured hrvatskog zavoda za zapošljavanje korisnici su bespovratnih sredstava IPA komponenta 4 vezano za razvoj ljudskih potencijala, a dvije čakovečke srednje škole korisnici su bespovratnih sredstava IPA komponenta 4 koja su u nadležnosti Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. I na kraju imamo i to je izuzetno vrijedno i dva korisnika IPARD programa u sektoru voća i povrća te u sektoru mljekarstva. Ono što dalje želim reći je jasno i to se i ovim izvješćima redovno potvrđuje da su glavna pretpostavka za povlačenje europskih sredstava kvalitetni projekti. Ali s druge strane i to posebno želim naglasiti nekorumpirani sustav distribuiranja novca. Dakle, takva javna administracija koja će uvjeriti EU da se sredstva neće zlorabiti. I zato je istinska i učinkovita, a ne samo deklarativna borba protiv korupcije i organiziranog kriminala zapravo ona najvažnija poluga u korištenju europskog novca i to uvijek treba iznova isticati. Da su pravila za korištenje europskog novca vrlo stroga iz ovog izvješća to vidimo i svaka se zloupotreba koju utvrdi bilo Delegacija EU bilo Središnja agencija za financiranje i ugovaranje strogo kažnjava i to na način da se raskidaju ugovori i da se traži povrat sredstava. Iz poglavlja o nepravilnostima ovoga izvješća vidi se da su u izvještajnom razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. godine prijavljena 4 nova slučaja utvrđenih nepravilnosti u konkretno PHARE programu. Meni je zapravo nevjerojatno da korisnici sredstava fondova EU ne dostavljaju čak ni izvješća ona obavezna izvješća koja su propisana ugovorima, a jedna od vrlo čestih nepravilnosti je i neprovođenje edukacije koja proizlazi iz ugovora, dakle edukacije s kojom se osigurava osposobljenost za korištenje opreme kupljene sredstvima europskih fondova. To je zaista nešto što po meni nema nikakvog opravdanja i što je neprihvatljivo i neracionalno ponašanje. I na kraju ću reći da je najslabija karika u pripremanju projekata svakako još uvijek lokalna razina i to ne samo zbog nedostatka educiranih kadrova zbog čega jedan broj općina i gradova uopće nema kapaciteta za pripremu projekata koji bi konkurirali za europski novac već, a naročito je u posljednje vrijeme to aktualno, zbog još jednog problema a to je što nema dovoljno osiguranih financijskih sredstava, a nažalost europskog novca neće biti i nema ga ako nema osiguranih vlastitih sredstava, ako nema osiguranog vlastitog učešća. Naime, većina projekata realizira se na način da se u određenom postotku ili pak u cijelosti, kao što je to slučaj kod IPARD-a, isfinancira vlastitim sredstvima a po okončanju projekta sredstva se u odgovarajućem postotku refundiraju investitoru iz pretpristupnog fonda. Nakon promjena u oporezivanju dohotka koje su nastupile prošle godine prihodi općinskih, gradskih i županijskih proračuna drastično su reducirani i to stvara svojevrsnu pat poziciju. Da bi se eto povukla europska sredstva treba uložiti i vlastita, a njih nema. Dakle, u ovom trenutku nemamo novca ni za one male projekte. Kako ćemo onda u bliskoj budućnosti osigurati sredstva za one velike projekte. Dakle takvim jedinicama lokalne samouprave svakako treba pomoći i osiguranjem stručnog suporta i osiguranjem financijskih sredstava u proračunu. Dakle moj je zaključak, treba još kadrova, treba još puno edukacije, ali prije svega i racionalnog usmjeravanja ovoga trenutka vrlo skromne akumulacije upravo u one projekte koji će najviše doprinijeti razvoju. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Evo kolegice rekli ste da se upravo iz izvještaja, što i znamo, da se vidi kako napredujemo odnosno koliko smo uspjeli. Naravno da pomaci jesu svake godine kad dobijemo izvješća na klupe vidimo da pomaci jesu i kako ste sama rekli, netko se uhodao više, netko manje. Prema tome mogućnosti velike jesu, ali upravo proces prijava odnosno složenost bilo u administrativnom, bilo u tehničkom smislu je veliko i vrlo često demotivirajuće pa imamo podatke da su nekakva sredstva već vraćena upravo zbog toga što nema kapaciteta za provedbu. Zapravo iz samog izvješća se i vidi da postoji zapravo slabost jedinica lokalne samouprave, odnosno potrebe za zaduživanje i naravno za kadrovskim kapacitetima. Prema tome, držim kolegice da stvarno treba doći do promjena u sustavu, da li je to u edukaciji ili bilo čemu. Jer ako imamo probleme koji su sada, što će zapravo biti sutra kad budemo tražili još veće projekte, odnosno projektnu dokumentaciju odnosno studije utjecaja na okoliš, cost benefit odnosno građevinski odnosi, sve ove dozvole gdje ćemo morati participirati sa 5 do 10% u tim projektima, odnosno gdje ćemo morati imati velike financije, pitam se otkud i kako. Znači ako se sada suočavamo sa ovakvim problemima, što sutra? Držim da stvarno treba ići sa promjenama u sustavu odnosno u pristupu priprema za sve to. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Franjo Lucić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Evo obzirom da je već dosta rečeno oko samog izvješća i potpore dakle Europske unije lokalnim jedinicama i regionalne samouprave, ja ću reći nekoliko riječi o samom ovom izvješću, a više ću se osvrnut na ostvarenje programa u mojoj lokalnoj samoupravi, istina jedna mala lokalna samouprava u Požeško-slavonskoj županiji, grad Pleternica, ali u svakom slučaju može biti primjer za ostvarenje i korištenje pretpristupnih europskih fondova. Obzirom da smo u jednom visokom stupnju pregovaranja sa Europskom unijom i gdje se bliži kraj samih pregovora i ulazak Hrvatske u Europsku uniju, svakako da je bitno ovo izvješće koje doista pokazuje da je Republika Hrvatska, a toću kroz prikaz određenih programa reći, da je iskoristila doista dobar, ne dobar dio nego ima izuzetno dobre rezultate u iskorištenju ovih projekata bez obzira što smo u pojedinim raspravama upravo ovdje u parlamentu imali prigovore pojedinih zastupnika kako određeni projekti odnosno programi nisu ostvareni, no istovremeno znamo da nije ni moguće ostvarit pojedine programe u 100%-tnom iznosu pa sam siguran da svi ti koji su u biti tako i govorili sada vide da nisu u pravu. Ovdje posebno želim reći da je ovo bila prigoda upravo da male jedinice lokalne samouprave, isto tako i gradovi, iskoriste ovu prigodu, ali istovremeno kada govorimo o Požeško-slavonskoj županiji onda moram jedino pohvalit grad Pakrac i Grad Pleternicu koji su doista mogu reći od 100% iskoristili 90% onoga što se nudilo, a da bi istovremeno mogli provesti kroz naše projekte. Zašto ostali gradovi nisu uspjeli, pogotovo grad koji je za nas jako bitan, u Požegi, u Požeško-slavonskoj županiji, neću o tome govoriti, neka netko drugi o tome govori. Ali sigurno ću reći da su upravo ovi projekti bili prilika da pojedini mali gradovi se izdignu kroz projekte što su oni sigurno evo u Požeško-slavonskoj županiji, grad Pakrac i Pleternica to i učinili. Nadalje, kada govorimo o projektima koji su već izia nas, a to su i PHARE i SAPARD i ISPA, IPA koja nam sada dolazi, upravo pokazuje da su to projekti koji su u CARDS-u iskorišteni u 95%-tnom iznosu, u 2004. godini 94%, u 2005. PHARE 91% itd. Naravno, ovdje je bilo govora, a to je kolegica Marija također govorila da projekti u IPA-i su u tijeku i naravno da ni ne mogu imat svoju poziciju iskorištenosti dok u potpunosti i ne budu ostvareni. Nadalje, ono što želim također reći jest da ovi projekti su dali doista rezultate, a kada i govorimo recimo o prekograničnoj suradnji ovdje je također već rečeno i u potpunosti se slažem da pojedini projekti nisu dovoljni samo sa jedne strane, nego istovremeno kada govorimo o prekograničnoj suradnji mora biti doista i projekat s druge strane kako bi taj projekat bio izvediv. Mi smo također u Pleternici imali jedan projekat prekogranične suradnje u protekloj godini gdje jednostavno sa partnerom koji je ispao slobodno mogu reći malo neozbiljan smo u konačnici priveli projekat do kraja, a u konačnici ga nismo iskoristili jer su oni napravili određene pogreške. Također, kada govorim o svojoj sredini i o svojoj županiji, a siguran sam da će i kolega Huška nešto više govoriti o iskoristivosti svojih projekata na području Pakraca što je izuzetno bitno za to područje, jer je to ratom porušeno područje. Ali za grad Pleternicu također moram spomenuti da smo u protekloj godini iskoristili i dobili projekte od 6 kandidiranih projekata dobili smo 5. Ovo je samo još jedan pokazatelj bez obzira što se radi o malim sredinama uz potporu Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva financija i ovoga projekta kojega su pojedine lokalne samouprave shvatile ozbiljno pokazuju da upravo ovi projekti su dobrobit za razvoj jedinica lokalne samouprave. Jer da nije bilo tih projekata garantiram da ostvarenje naših ciljeva u razvoju i gospodarstva, a koje će se manifestirati u narednom vremenskom periodu ne bi bilo, odnosno ne bi dalo ovakve rezultate kakve će sigurno dati. Jer ako vam kažem da ćemo u našoj industrijskoj zoni koju smo opet moram ovdje naglasit uz potporu vlade Republike Hrvatske kupili 30, 40 ha zemljišta danas gradimo jedan inkubator ili bolje rečeno tehnološko inovacijski centar gdje ćemo kroz takvu jednu kapitalnu investiciju omogućiti da malim poduzetnicima koji započinju svoju djelatnost dademo punu potporu i podršku u pogledu njihovog razvoja, u pogledu ostvarivanja njihovih saznanja. Jer znamo da mnogi poduzetnici danas koji počimaju sa određenim aktivnostima nemaju saznanja kako i na koji način započeti svoju djelatnost. Stoga ćemo kroz centar koji će biti ukupno 1000 kvadratnih metara omogućiti upravo tim početnicima da im dademo određene instrukcije. To je projekat Europske unije koji vrijedi ukupno 830000 eura i što je 75% nepovratnih sredstava. Naravno, ostala sredstva su sredstva lokalne samouprave. Također smo participirali i ostvarili program cvjetne budućnosti gdje smo također dobili vrijednost projekta 108000 eura i isto tako 85% nepovratnih sredstava. Prema tome, to je također jedan projekat gdje ćemo kroz uređenje našeg grada koji je danas već na visokoj razini samog uređenja kroz cvjetnu budućnost omogućiti da zaposlimo određeni broj osoba, da pokrenemo jednu proizvodnju koja će biti za potrebe grada, a preostali dio proizvodnje ćemo komercijalizirati i na sam način pokrit one troškove koje imamo u ovome projektu. Dakle, troškove zaposlenih ljudi. Također, imamo i jedan projekat jer nam je cilj da upravo uz razvoj gospodarstva pratimo i sa određenim potrebama srednje škole obzirom da su nam srednje škole u Požegi mi želimo u Pleternici također uz osnovnu školu koja je među najvećima u Hrvatskoj imati i svoju srednju školu i educirati, odnosno osposobljavat ljude za ovo gospodarstvo o kojem sam malo prije govorio. To je projekat od 84000 eura. Također imamo i jedan projekat koji se zovu "Marljive pčelice" u iznosu od cirka 100000 eura. I naravno evo s ovim ću i završiti obzirom da mi vrijeme ističe. Ovo su pokazatelji koji nam upravo daju garanciju da dobivanjem sredstava iz Europske unije mali gradovi imaju mogućnosti razvijat se, zapošljavat, a ovo je najbolji mogući način da zadržavamo sve one mlade ljude koji žive na tome području. Jer bez razvoja i ulaganja u gospodarstvo u one koji su sigurno i kojima je predodređeno da ostanu u svojim sredinama naš je zadatak upravo da kroz ovakve projekte, a kroz ministarstva naša resorna potporu Vlade Republike Hrvatske i upravo potporu jer nam je ovo i prilika da iskoristimo Europske fondove kao što su to koristile i druge zemlje upravo dademo garanciju da će oni najmlađi konkretno u gradu Pleternici, u Požeško-slavonskoj županiji imat budućnost. I ovo su rezultati koji ne mogu dati za godinu dana svoje rezultate, ali u narednom vremenskom periodu će upravo to bit pokazatelj da je to bilo pravo ulaganje i naravno da su oni koji su iskoristili te fondove napravili i dobru stvar. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Pa evo iz ovog izlaganja kolega Lucić je očito da je vrlo bitan angažman čelnika lokalne uprave i samouprave što je kod vas slučaj. Malo prije smo čuli da je, nije to toliko važno, da je potreban angažman svih naravno. Ali bez vaše kreativnosti, bez vašeg proaktivnog stava ne bi bilo moguće doći do ovih sredstava. Znači, vrlo je bitno da se lokalna uprava i samouprava angažira, a vidjeli smo iz ovog izvješća iz jutrošnjeg izlaganja da je vrlo heterogena slika Hrvatske kad se radi o lokalnoj upravi i samoupravi. Ja bih se usudila reći da isključivo ovisi o angažmanu čelnih ljudi i da je potrebno naravno na tome poraditi. Sigurno da nedostaju sredstva u lokalnim proračunima koja trebaju biti uložena u to. Međutim, ukoliko se ostvare dobri kontakti sa ministarstvima ja vjerujem i ukoliko se dugoročno planira kao što ste vi rekli neće se ti projekti možda odmah vidjeti. A vidjeli smo da idete od gospodarstva do edukacije. Znači, od srednje škole koju želite napraviti do gospodarske zone. Smatram da je neophodan dugoročni plan razvitka općina i gradova i da se na taj način mogu privući sredstva. U županijama je također ista slika. Ja mogu reći za Dubrovačko-neretvansku županiju gdje imamo vrlo aktivnu agenciju DUNEA koja privlači projekte i koja vrlo intenzivno posebno u posljednje dvije godine radi na tome. Čuli smo nešto i od naše predstavnice kluba, gospođe Pejčinović, govoriti o vjerodostojnosti lobista. Sigurno da pomoć lobista je potrebna, odnosno pomoć konzultanata, ali i na odboru smo zaključili da reference nisu dovoljne, da je potrebno certificirati te konzultantske, odnosno lobističke usluge, odnosno kuće, jer je došlo do prevara i nepravilnosti o kojima se više puta čulo u javnosti u posljednje vrijeme, a opet zbog neznanja čelnika lokalne uprave i samouprave.
Digao sam.
Što ste dignuli?
Repliku.
Gdje ste … [[Govornik se ne razumije.]]
Taman ste bili spustili glavu potpredsjedniče, pa niste vidjeli.
Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo kolegice Šuica upravo, obzirom da vi dolazite iz jednog velikog grada Dubrovnika, koji daleko ima veće prihode nego recimo ovakve male jedinice lokalne samouprave, mi smo upravo primorani u malim sredinama raditi ovakve projekte, i zahvaljujem danas i svim svojim suradnicima, dakle koji su radili na ovim projektima, jer da nije bilo njih sigurno ne bi bilo ni ovih projekata. Nije dovoljno samo jedan čovjek nego doista se mora imati tim ljudi koji daje ovakve rezultate. No istovremeno i zakon koji će doći koji, a pojedinci su govorili da opstojnost i funkcioniranje jedinica, ovako malih jedinica samouprava nije dobar, ja i ovaj puta govorim da nije točno, i upravo govorim da nije bilo ovakvog programa i projekta Vlade Republike Hrvatske da mnoge jedinice lokalne samouprave, a pogotovo one male ne bi imale ovakav razvoj i intenzitet razvoja gospodarstva, jer nikada se ne bi dogodilo da smo bili pod patronatom nekoga velikog grada, istovremeno imali i ovakav razvoj. Stoga još jednom potvrđujem da su ovi projekti Europske unije, Vlade Republike Hrvatske, resornih ministarstava dali doista ili će dati prave rezultate, a oni će biti vidljivi u kratkom vremenskom periodu.
Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Naravno da ovo Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje 1.7. do 31.12.2010. godine nailazi na različite ocjene kod nas u poziciji, naravno kod kolega koji su u opoziciji, ali stvarno sam ugodno iznenađen istupima predstavnika kluba SDP-a i predstavnika kluba HNS-a, HSU-a koji su dali odlične ocjene s obzirom na korištenje dosad prve generacije pretpristupnih programa. Naučili smo, kad su protekla izvješća bila na dnevnom redu, da te ocjene budu daleko, daleko gore, da njihove prognoze o konačnoj iskorištenosti pojedinih programa budu daleko crnje i daleko lošije, a evo danas kad smo dobili ovaj financijski pregled pretpristupnih programa, pa vidimo da je CARDS 2003. iskorišten sa više od 95%, da je CARDS 2004 iskorišten sa više od 94%, da je PHARE 2005 iskorišten sa gotovo 92%, da je PHARE 2006 iskorišten sa 86%, da se uspješno koristi ISPA i SAPARD, naravno da su i kolege iz oporbe na temelju ovih činjenica, podataka promijenili svoje mišljenje, i na tome im čestitam, evo što nisu ostali dosljedni onim crnim prognozama, jer ovo su podaci koji stvarno govore o dobroj iskorištenosti prve runde fondova prije same IPA-e. Danas nam se nudi IPA, znači pretpristupni program koji kroz 5 novih komponenti nastavlja financiranje projekata u područjima koji su pokrivali pretpristupni program prve generacije, ali istovremeno otvara i nova područja kao što je upravljanje ljudskim potencijalima, regionalna konkurentnost, s ciljem jačanja kapaciteta za buduće korištenje strukturnih fondova. Naravno nekoliko riječi kao uvijek kad raspravljamo o ovoj problematici i kao čelnik jedinice lokalne samouprave se pridružujem ocjenama kolege Lucića, također gradonačelnika sa područja Požeško-slavonske županije, gdje je vidljivo na primjeru naše županije da na žalost samo dvije jedinice lokalne samouprave, i to Pakrac i Pleternica aktivno sudjeluju u korištenju pretpristupnih programa. Naravno onaj tko aktivno sudjeluje, tko se priprema, tko radi, tko priprema projekte, taj ostvaruje i rezultate. Evo nekoliko informacija o trenutnim projektima i netom završenih na području grada Pakraca, neki su vidljivi i u ovom izvješću. Pa je tako jasno da iz, da smo iz PHARE 2005 razvoj kroz znanje za poslovnu infrastrukturu povukli 642 tisuće eura, znači gotovo 5 milijuna kuna ili 80% tog programa bespovratnih sredstava za naš grad, za uređenje pristupne ceste, zoni male privrede, da je nakon toga zona male privrede popunjena sa više od 90%, da danas u njoj radi 350 zaposlenih, da se grade dva nova pogona, i to je dobar pokazatelj na koji način se mogu iskoristiti sredstva pretpristupnog fonda. Paralelno s tim, odnosno nešto ranije iz CARDS-a 2003 više od 100 tisuća eura za dovršetak radova na izgradnji novog poduzetničkog centra inkubatora, upravo u zoni male privrede, koji ima više od 2 tisuće 400 kvadrata, koji je danas u cijelosti popunjen, i gdje smo uz sredstva Ministarstva gospodarstva, Fonda za regionalni razvoj i sredstava Europske unije uspjeli završiti ovaj program, uspjeli ostvariti jedan značajan projekt za naš grad, i to je doslovce jedna crkva poduzetništva u gospodarskoj zoni gdje se odvija kompletan gospodarski život našeg grada. To su programi koje je pratila i Europska unija, i danas kad dođe u kontrolu korištenja sredstava dobivamo punu potporu naravno i za iskorištena sredstva, i za naravno projekte koji su u najavi. Danas iz programa IPA-e aktivno sudjelujemo u četiri projekta, poduzetnički centar Pakrac sa eko centrom Mavrović u korištenju 75 tisuća eura, poduzetnički centar Pakrac sa Zavodom za zapošljavanje kroz program razvoj ljudskih potencijala lokalno partnerstvo za zapošljavanje 72 tisuće eura. Govorim o sredstvima koja su bespovratna za korisnike, naravno tu je uvijek određeni postotak sufinanciranja. Poduzetnički centar sa Županijom požeško-slavonskom, koja evo nakon oživljavanja županijske razvojne agencije aktivno se uključuje u korištenje sredstava Europske unije, provodi program žene na tržištu rada, gdje smo dobili 122 tisuće eura ili 84% bespovratnih sredstava, grad Pakrac sa srednjom školom Pakrac program regionalna mreža lokalnih obrazovnih ustanova 80% bespovratnih sredstava ili 101 tisuća eura. I na kraju grad Pakrac sa poduzetničkim centrom program mladi na tržištu rada 75 tisuća eura, 81% bespovratnih sredstava. Evo to je rezultat rada i to je rezultat ulaganja u ljude. Jer bez ljudi, bez edukacije ljudi i u Gradskoj upravi i u Poduzetničkom centru, edukacija koja nije jeftina i koja nekima možda prije 5, 6, 10 godina kad smo kretali u te projekte, u pripremu organiziranja Poduzetničkog centra, ulaganja u visoko obrazovane kadrove izgledala skupa i besmislena, danas upravo ta edukacija pokazuje da smo uložili u ljude, da smo stvorili kapacitete koji znaju napisati projekt, koji znaju provest projekt i koji donose značajna bespovratna sredstva našoj jedinici lokalne samouprave. Dalje treba raditi naravno na jačanju kapaciteta i okrenuli smo se jednom novom modelu gdje od naših gradova prijatelja i općina iz Slovačke, Italije i Češke koristimo njihova iskustva i u korištenju predpristupnih programa i u korištenju strukturnih programa gdje dobivamo besplatno njihovo znanje, iskustva i sve ono što su oni doživjeli u korištenju strukturnih programa EU gdje nam pomažu u pripremi određenih projekata. I vjerujem da ćemo i ta iskustva zemalja koje su danas članice EU kvalitetno iskoristiti. Na kraju, htio sam reći da kolegica Jelaš kaže da su jedinice lokalne samouprave najslabija karika u realizaciji projekata EU. Ovo je jedan primjer i ovo i Pleternica i cijeli niz gradova i općina koji rade na ovakav način da to nije točno. Postoje jedinice lokalne samouprave koje nisu spremne, što je činjenica. Znači, gdje imaju male kapacitete, gdje imaju mali broj zaposlenih, gdje nemaju stručnih ljudi i gdje nemaju ni novaca da krenu u pripremu projekata i mislim da je tu značajna uloga i resornih ministarstava i županija i razvojnih županijskih agencija da takvim malim jedinicama koje su nesposobne pomognu. Tu se u potpunosti slažem s vama i vjerujem da poznavajući rad naše županije danas i razvojne agencije županijske upravo se to na terenu događa. No, postoje i jedinice lokalne samouprave koje ne žele koristiti sredstva EU, koje imaju dovoljno velike svoje proračune da financiraju različite potrebe, da se bave različitim političkim aktivnostima sa tim sredstvima i nemaju nijedan jedini pripremljen niti kandidiran u proteklim godinama projekt za sredstva predpristupnih fondova. Ima takvih čelnika i ovdje danas među nama i nadam se da će i oni se angažirat u budućem vremenu. Spremni su kritikovat Vladu RH da ne pomaže dovoljno, a kad se ponude sredstva ovakve naravi gdje možemo povući značajna sredstva bespovratna za naše gradove i općine onda se jednostavno na takve natječaje ne javljaju. I možda je prilika evo da nakon ovog izvješća, nakon ovih pozitivnih ocjena iz redova oporbe i redova pozicije svi zajedno sugeriramo i takvim jedinicama lokalne samouprave da se angažiraju jer zadnji trenutak je da uskoče u zadnji vagon. Strukturni fondovi su pred nama. Ovo je bio jedan dobar trening i mi koji smo ga prošli zasigurno je da smo korak ispred ostalih, ali spremni smo pomoći i u Pleternici i u Pakracu i u ostalim gradovima i općinama. I imamo bogato iskustvo u korištenju ovih sredstava, svim ostalima koji žele nešto naučiti, naravno besplatno, sa ciljem da povučemo što više sredstava i u našoj Požeško-slavonskoj županiji i u cijeloj RH. Evo, nadam se da će ovakvo izvješće biti i ubuduće pred nama, da će ovakvi visoki postoci iskorištenosti predpristupnih i u konačnici strukturnih fondova biti i dalje pred nama. I čestitam svima djelatnicima i Središnje agencije za financiranje, ugovaranje i Ministarstvu financija koji rade na ovim projektima. Zahvaljujem.
Hvala. Četiri replike. Prva, gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Pa evo kolega Huška na početku ste rekli da ste pozitivno iznenađeni izlaganjima ostalih klubova, a kako i ne bi kad je ovo, brojke govore sve i ovo izvješće je stvarno za svaku pohvalu jer je vrlo pregledno, transparentno i jednostavno se brojke ne mogu opovrgnuti iz izvješća. Što se tiče edukacije o kojoj ste govorili – na kraju ovog izvješća imamo pregled svih aktivnosti u smislu obuke i ja sam tu iznenađena koliko je provedeno tih postupaka i zapravo je problem jedinica lokalne uprave i samouprave koje se ne uključuju i ne žele se uključiti jer ovo je jedan vrlo težak posao i puno je lakše živjeti na proračunu. Na proračunu je vrlo jednostavno živjeti i ništa se ne treba previše angažirati pa ne možete doći ni u opasnost da napravite neku nepravilnost, jer smo vidjeli da ima i nepravilnosti, ali to su porođajne muke svakog posla pa tako i ovog. Ali, vezano za gradove prijatelje koje ste spomenuli smatram da je tu jedan veliki potencijal. Konkretno mi u Dubrovniku smo imali i još uvijek imamo gradove prijatelje pa nekoliko gradova iz Italije i Njemačke gdje smo maksimalno koristili njihova ne samo iskustva nego smo čak sudjelovali u nekim projektima s njima gdje smo mi samo imali 10%, a oni 90% međutim i to je bio … [[Govornica se ne razumije.]] I slažem se s vama i isto kao i sa gospodinom Lucićem da je neophodan angažman u samim jedinicama lokalne uprave i samouprave, naravno ne samo čelnika nego i svih njihovih pročelnika i cijelih timova.
Odgovor na repliku.
Da kolegice dobro ste prepoznali ono najbitnije što sam govorio i jednostavno koncepciju svog uvodnog izlaganja zbog pozitivnog jednog stava ostalih klubova morao sam promijeniti jer očigledno da svi dajemo jednu pozitivnu ocjenu ovom izvješću, a ta pozitivna ocjena proizlazi iz činjenica, iz brojki, iz postotaka o korištenju dosadašnjih sredstava i fondova koji su nam bili ponuđeni. Ovaj model korištenja iskustava zapadne Europe, zemalja koje su članice EU, zasigurno je jedan od najkvalitetnijih jer tu učimo od ljudi koji su radili i predpristupne fondove i strukturne fondove. To su gradovi, općine prijatelji naše zemlje, naših gradova i tu možemo stvarno besplatno doći do izuzetno kvalitetnih informacija. Oni su spremni primiti naše ljude, naravno koji rade na pripremi fondova, tamo na edukaciju da nam pomognu da što kvalitetnije dočekamo strukturne fondove. A ono za što su oni koristili strukturne fondove jednostavno se bojim o tome javno i govoriti, ali to su takve mogućnosti,to su takva ogromna sredstva koja će stajati gradovima, općinama, regijama na raspolaganju i stvarno se moramo dobro pripremiti da nam to svima skupa ne promakne.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa. Kolega Huška ja bih vam isto kao i kolegica Šuica željela čestitati vama i kolegi Luciću što ste kao čelnici jedinica lokalne samouprave na području Brodsko-posavske županije i u ovim svojim izlaganjima, ali i u materijalima koje smo u ovome izvješću dobili vidimo koliko ste napravili za unapređenje kvalitete života na području svoga grada, svojih gradova, a jasno koristeći sva raspoloživa sredstva koji pristupni fondovi Europske unije, koje nam je država stavila na raspolaganje. Voljela bih i slažem se s vama da je takva situacija i u drugim jedinicama lokalne samouprave, na području drugih županija i složit ću se sa onima koji su rekli da problem nastaje kod onih jedinica lokalne samouprave koje ne žele, pa i regionalne samouprave koji ne žele koristiti ova sredstva. Jer ovi fondovi nisu od jučer, to je već duži niz godina, u kojem su se i čelnici kako jedinica lokalne samouprave, tako i razvojnih agencija bilo gradova i županija mogli do sada obučiti i mogli promicati vrijednost i značaj ovih sredstava i programa koji mogu unaprijediti život građana, svojih županija, svojih općina, svojih gradova. I zbog toga hoću još nešto reći a to je da ovakva izvješća i ovakve rasprave na plenarnim sjednicama su također poruka onima koji nas gledaju i slušaju, a odgovornost i obveza svim čelnicima jedinica lokalne i područne samouprave na postupanje odnosno na daljnju aktivnost. Čestitajući vama u Požeško-slavonskoj županiji moram istaknuti određeno zadovoljstvo svim onim projektima i programima koji se iz pretpristupnih fondova Europske unije realiziraju na području Brodsko-posavske županije od kojih sam posebno ponosna na one programe koji kod nas provode obrazovne institucije. To su strukovne škole koje već niz godina povlače sredstva bilo iz CARDS-a bilo iz IPA-e Veleučilište u Slavonskom brodu, Tehnička škola u Slavonskom brodu i da ne zaboravim onaj najveći projekt a to je projekt vodoopskrbe ili odvodnje grada Slavonskoga broda. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Da kolegice, blizu smo i zajedno smo u Slavoniji i vidimo da ne radi i ne razmišljaju svi jednako ima dobrih primjera i treba ih iskoristiti i spremni smo pomoći ostalima. NO, za pripremu tih projekata uz ulaganje u ljude u znači ljudske potencijale bila su potrebna određena sredstva za pripremu projekte dokumentacije, do građevinskih dozvola i tu je značajan iznos troškova koje pa ni moj grad, pa ni od kolege LUcića ne bi mogli podnijeti sami da nismo imali podršku resornih ministarstava, od Ministarstva gospodarstva, Ministarstva regionalnog razvoja pa do Ministarstva kulture gdje smo zajedno financirali projektnu dokumentaciju, imali pripremljene građevinske dozvole, imali ekipu koja zna napisati projekt, javiti se na natječaj i onda je manji problem bio doći do sredstava iz ponuđenog pretpristupnog fonda. Iskustva u potrošnji, utrošnji tih sredstava i danas u kontroli sveg toga su isto jedna vrijednost i to smo spremni podijeliti sa svim ostalima koji danas rade, poduzetnički centar u Pakracu je proglašen najboljim centrom prije dvije godine u Hrvatskoj i najboljim poduzetničkim inkubatorom prije tri godine u Hrvatskoj. Imamo iskustvo imamo ekipu koja zna tamo raditi i spremni smo to podijeliti sa svima koji žele iz Lijepe naše.
Gospodin zastupnik Željko Turk.
Hvala gospodine predsjedavajući. Tema je vrlo interesantno i često kada o njoj govorimo općenitim riječima želimo dati do znanja što je sve potrebno napraviti da određeni projekti bi uspjeli ili programi, a posebice kada govorimo o ovoj temi a to su Europski fondovi. Činjenica je da su male sredine često sa malim kapacitetima, ali sa više volje, htijenja, sa više emocija ušle u takve programe i bile upornije što zapravo bi možda bilo teško zaključiti, ali rezultati sami govore da je tome tako, pa zaista na tome i čestitam. Kada govorimo o obrazovanju i pripremi to je bitna stvar. Kada smo kretali u te poslove gotovo da nismo ... ljudi koji su znali terminologiju, način, obradu dakle prošla su vremena tko je bio brži, tko je imao kvalitetnije ljude, taj je krenuo kvalitetnije u te poslove. Ta edukacija je standardan posao koji nije završio niti danas, niti će sve vrijeme dok zapravo radimo, i što valja ovdje dodatno reći da se zaista pomalo trebamo pripremati za strukturne fondove, neosporne za ulazak u Europsku uniju ovdje, a upravo takva sredstva su sada na raspolaganju. A jasno je da je preduvjet toga upravo ono što je bitno za svekoliki razvoj a to je projektiranje od prostornih planova preko urbanističkih planova, idejnih i glavnih projekata, određenih, da li u komunalnoj ili ino infrastrukturi što je bolje, kvalitetnije, planirano i projektirano to su veće šanse da se ostvare bolji rezultati i možda u prilog upravo toj temi svakodnevne edukacije i formiranosti i upoznavanje kako jedinica lokalne samouprave ili potencijalnih ulagača i investitora i danas kod mene u 14 sati u Zaprešiću u okviru Europskog tjedna piše tribina "Jačanje konkurentnosti putem fondova EU, a u sklopu obilježavanja Europskog tjedna" nosilac Uprava za ... program za regionalnu konkurentnost. Dakle, kada govorimo o edukaciji kada govorimo o predavanjima, o obrazovanju i znanju, nikada toga previše i time posebno pohvaljujem nadležno Ministarstvo koji su tome dali posebni doprinos.
Odgovor na repliku.
Da kolega, prepoznali ste još jednu bitnu stvar, mali gradovi, male općine, ja bih dodao tome gradovi ratom stradale općine mi smo bili ne u istom položaju, nego na -100 u usporedbi s ostalima jednostavno bili smo prisiljeni na jedan drugačiji način razmišljati, ne samo o svojim novcima, ne samo o pomoći iz državnog proračuna nego o iznalaženju nekih drugih sredstava za financiranje obnove, za financiranje ratom stradalog gospodarstva, kompletno uništene komunalne infrastrukture, uništenih vrtića, škola, bolnice i ta muka u kojoj smo se našli i ta želja i volja da ostanemo živjeti na području na kojem smo bili, u našim kućama, u našim domovima, ta želja da stvorimo našoj djeci, svim ostalima, bolje uvjete za život jednostavno rezultira možda malo većim angažmanom nego u nekim drugim dijelovima Hrvatske gdje Hvala Bogu nije bilo Domovinskog rata gdje nije bilo ratnih stradanja, ali evo pokazalo se da je taj rad u konačnici da smo ga dobro iskoristili da smo obnovili grad, da samo izgradili neke nove sadržaje, da smo izgradili nove kilometre vodovoda, kanalizacije, ceste i nogostupa jednostavno u tom pravcu sada idemo i dalje.
Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Nisam se mislio javljati uopće u raspravi upravo iz razloga što izgleda ne vrijedi govoriti baš istinu jer od toga nema koristi. No, obzirom da je prozvana Požega kako do zastupnika Huške, tako i od zastupnika LUcića, treba reći kratko. Požega ima negdje oko 70-tak projekata, svi su blokirani od Vlade na razini ministarstava, a ono što se nije moglo blokirati to je bačeno u stranu ili nam je ukradeno slovom i brojkom. No, javio sam se prosto iz razloga da se i ja pridružim ovim čestitkama obmane moje dvojice prethodnika iz moje županije, koji su tako lijepo napričali i obmanjuju javnost, a to je tolika hrpa neistina da jednostavno nisam mogao izdržati i upravo sam se zbog toga javio. Evo npr. Pakrac koji ima mali proračun, godišnje vuče po tri milijuna duga. Neki dan je dignuo pozajmicu od milijun kuna da ga ne tuže, 27% skinuo plaće zaposlenicima. I recimo evo danas na računu ima 2 tisuće 800 kuna. A s čime će on odraditi ovo sve što je napričao? Najobičnije laži koje je mogao izreći.
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Meni je žao da moramo ovdje slušati ovakve neistine od gospodina Ronka kojega je vjerojatno zabolila istina. A gdje je povreda Poslovnika? U članku 209. jer čovjek doista govori neistinu, a istovremeno želi sebe rehabilitirati kroz ovaj govor, mene kao zastupnika koji dolazim iz POžeško-slavonske županije i kolege Huške jer doista je ovo nemoć da 70 projekta. Pa ja vas molim tko još na strani oporbe prije svega SDP-a ima 70 projekta a da mu nisu prošli u EU. No istovremeno, ne prolaze svi projekti u EU ako nisu dobro napravljeni, ako nisu imali dobru podlogu ljudi koji upravo rade te projekte. I nemojte kolege ovdje obmanjivati i sebe pravdati pred javnosti Požeško-slavonske županije jer vi ste u svojoj nemoći upravo dokazali kroz vaš rad kao zastupnika, a istovremeno sve godine kao gradonačelnika u Požegi da doista ništa niste napravili.
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Zdravko Ronko.
Da, ovo je povreda POslovnika ... [[Govornik nije uključen.]] sa zastupnikom Huškom. I još nešto kada se je već javio, svi projekti grada Požege su morali proći kroz ministarstvo, a da bi svjetlo zeleno dao Franjo Lucić. Mi ćemo još malo Franjo sačekati do izbora a onda ćemo to riješiti.
Gospodo, osnovno uz izlaganje je imao zastupnik Huška. Kolega Ronko, vi ste se u replici na izlaganje zastupnika Huške osvrnuli protuposlovnički i na izlaganje zastupnika Lucića, pa malo ste ga očešali. Vi niste u skladu s POslovnikom postupali, jer ako se replicira onda se replicira na ono osnovno izlaganje, prema tome nije se radilo o povredi POslovnika. Gospodin zastupnik Davor Huška, replika.
Da, čudno je da Pakrac sa svojim malim proračunom može biti ovdje u svakom izvješću o korištenju fondova, a Požega sa svojim velikim proračunom još nije došla u nijedno izvješće od kada ja sjedim ovdje u SAboru i to je jedna enigma, ali o tome dosta se zna na terenu kao i o pripremljenim projektima. Kada se govore riječi ukradeno, obmana, hrpa neistina, pa ovdje piše lijepo sve u ovim izvješćima tko radi, tko ostvaruje sredstva, a tko ne radi i tko ne ostvaruje nikakve projekte i nikakva sredstva. Svi ovi programi koji idu preko mog grada prolaze i proceduru na gradskom vijeću. Naravno da te programe podržavaju i svi gradski vijećnici koji žele dobro razvoj grada, da to podržava i predsjednik gradskog vijeća koji dolazi iz redova SDP-a i gdje svi zajedno želimo dobro našem gradu, zajedno pripremamo projekte i zajedno se veselimo kada ti projekti uspješno budu i realizirani. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana. Ovo izvješće jest ovakvo kakvo je, realno, daje realnu sliku stanja iskoristivosti pretpristupnih fondova. Ono što ohrabruje jest da ipak ima nekakav trend poboljšanja, da smo iz godine u godinu, iz kruga u krug sve bolji, međutim još se mnogo toga mora načiniti kako bi se poboljšala kapacitiranost, znanje, sposobnosti a onda posljedično i prolaznost projekata. Ovo je jedna svojevrsna škola za članstvo u EU kada ćemo morati biti daleko učinkovitiji u povlačenju sredstava iz raznih područja koja se u Uniji nude. Pisati projekte nije niti malo lagano. To je težak i zahtjevan posao i treba tu dosta znanja i iskustva. Žalosno je da na visokim učilištima, sveučilištima, fakultetima u biti čak nema ili su vrlo rijetki kolegiji i na onoj najvišoj poslijediplomskoj razini koji se bave problematikom pisanja projekata bilo znanstvenih, bilo gospodarskih ili nekih drugih. Oni koji su ikada pisali projekte znadu da je EU izuzetno formalna bilo da se radi o ovim predpristupnim projektima ili znanstvenim projektima. Ako nemaš formalno besprijekorno napisan projekt ide na prvoj trijaži direktno u koš. Ne smije imati čak niti pravopisnih grešaka budući da i one signaliziraju jedno nepoštivanje institucije ili osobe kojima se projekt predaje, jer to znači da ga niti sam nisi pročitao a kamoli primjerice propustio kroz speller secher. Dakle, tamo gdje se zahtjeva viša razina kompetencije, edukacije ili upoznatošću sa procedurama EU je prolaznost projekata bila puno, puno manja. Paradigma tome jesu IPHARD projekti jer je do sada iskorištenost bila ispod 10%, 9,97 a sada trenutno u ovom najnovijem krugu za mjeru 301 nije prošao niti jedan projekt iako su još neki na nekakvom ocjenjivanju, repasažu ili kako da to nazovemo. Kažu ovako, da iz resora financija slabu iskorištenost tog programa objašnjavaju činjenicom da je regulativa za IPARD najzahtjevnija pa Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju nije uspjela formalno sve zadovoljiti ili skupiti dovoljne resurse, iskustva itd. Pa šta je tražila cijelu 2009., 2010., evo nas u polici '11. godine. Ovo je stvarno zabrinjavajuće da niti jedan projekt za mjeru 301 nije prošao. Također se kao jedan od razloga slabe prolaznosti navodi i činjenica da se javna nabava za te projekte trebala organizirati u skladu sa principima javne nabave u Europskoj uniji za što mi u Hrvatskoj nismo bili spremni. Pa postavljam pitanje zašto se nije unaprijed o tome razmišljamo, zašto se nisu organizirale edukacije vezano uz javnu nabavu i unaprijed anticipiralo probleme koji su se pojavljivali. Također, možemo se zapitati je li i naša javna nabava koja je trenutno na snazi, odnosno postupci javne nabave u Republici Hrvatskoj jesu li oni uopće usklađeni sa Europskom unijom kad se eto pojavljuju takvi problemi i da i ministarstvo iz resora Ministarstva financija ukazuju na problematiku javne nabave. Pa što se onda učinilo da se sve to preduhitri i da se principi javne nabave usklade sa Europskom unijom. Na koncu konca, javna nabava u Hrvatskoj je jedna od rak rana bila poglavlja 23-Pravosuđe. Nadalje, za slabu prolaznost određenih projekata se spominju i administrativne prepreke jer kada trebaš hrpu potvrda itd. obično to bilo u katastru, kaže dođi za tjedan dana, donesi ovu ovjerenu potvrdu, ovu itd. Ovo sa OIB-om je paradoksalno da u trenutku kada se bilo koji OIB može provjeriti i putem weba Ministarstva financija da se traži ovjerena fotokopija o valjanosti OIB-a. Pa onda bi bilo logično da ministarstvo ili ne znam koje drugo upravno tijelo, ako je već to tako potrebno, da uz one potvrde koje smo svi dobili na kućne adrese, onda nek se izdaju nekakve kartice tipa osobnih iskaznica da nosimo sa sobom OIB-e i da to bude dovoljna identifikacija ili dovoljna potvrda o OIB-u. Da i mi ovdje u Saboru nismo ništa bolji jer kaže ono da glava miriši ili smrdi zavisno da li govori optimist ili pesimist, riba smrdi od glave, mi isto u našim dokumentima evo sad smo jučer, prekjučer potpisivali neke dokumente mi kao zastupnici, traži se i OIB i JMBG. Pa šta će svi ti podaci, mislim ili jedno ili drugo. Ali ne može niti administracija biti puno bolja na terenu ako mi ovdje u Saboru namećemo takve postupke i prepreke. Dakle kao što rekoh, još uvijek treba mnogo, mnogo poraditi na edukaciji i dizanju kapaciteta apsorpcije pretpristupnih europskih fondova i ne smijemo se uljuljkati u ove blage, povoljne trendove veće prolaznosti naših projekata jer u usporedbi sa drugim zemljama koje su postale članice Europske unije prije nas, iskoristivost pretpristupnih fondova u Republici Hrvatskoj nije niti malo ružičasta niti zadovoljavajuća. Možemo puno bolje. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Posebno mi je drago nakon niza ovih današnjih pojedinačnih rasprava da govorim iza kolege Franića jer ovo što je rekao kolega Franić to je ta suština i sadržajno bi trebala biti rasprava na ovu temu. Naime, mi o ovoj temi možemo raspravljati na dva načina: prvi je čisti onaj PR-ovski, populistički, veličajući lik i djelo pojedinca u određenoj sredini i razračunavati se sa protivnikom. Međutim drugi, a ja podržavam drugi i moja namjera u raspravi je upravo u tom pravcu, a to je sadržajni. Svatko od nas je uvijek spreman pohvaliti dobre stvari, ali istovremeno i obveza nam je ukazat na probleme, a problema ima. Pomoći onima koji su naišli na probleme, naišli su, 67 općina i gradova kandidirali su se na mjeru 301, nemaju odgovora. Dapače, ti odgovori vrijeđaju zdravu pamet, potpisano od ravnateljice Agencije za plaćanje u Ministarstvu poljoprivrede. Koga će pitati? Jedan od velikih problema u čitavom ovom sustavu je edukacija. Osuđeni su, danas je bilo spominjao, na konzultantske kuće. Sigurno da u konzultantskim kućama ima svega i svačega, ima vrlo vrijednih i marljivih, odgovornih ljudi ali ima i onih drugih. I normalno svatko ko je išel na one druge da je u problemima, potrošil novce, nije uspel napraviti poso i dalje ostaje u svom problemu. Prema tome, smatramo da konkretno da odgovorimo IPARD-u a koji nije mali. To je komponenta IPA-e pet 102 milijuna eura. Iskoristivost je svega 6%, a direktna je podrška upravo onom segmentu ili sektoru koji treba najviše pomoći, a to je poljoprivredna proizvodnja. Kroz ove mjere tim ljudima se omogućava da se prilagode na nove uvjete. Kroz ove mjere tim ljudima se omogućava da se pokrene i poduzetništvo na selu kao ekonomska djelatnost, a ne tradicijski način života. Kroz ove mjere omogućava se mladim ljudima koji su jedini mogući nositelj drugačijeg pristupa u poljoprivredi, u razvoju sela omogućava se ... [[Govornik se ne razumije.]] I ja imam jedan primjer mladih ljudi, obiteljsko gospodarstvo. Kandidirali svoj projekat na jedinici i prošli su. Što je najvažnije prošli su. Projekt im je prošao na IPARD-u. Odobrena im sredstva, međutim pali su na predfinanciranju. Jer mu je banka rekla poduzetnik nema iskustva u toj proizvodnji. Potrošili novce, potrošili vrijeme, imali odličnu namjeru čitavu obitelj, brat i sestra su bili spremni krenuti u tu proizvodnju koja je posebno interesantna. Prošli na komisiji što je za ne vjerovati, ali evo i to se dešava. Znači, vrhunski su odradili projekat. Konzultantska kuća ih je vrhunski pratila. Došli na banku za predfinanciranje. Nema, jer poduzetnik nema iskustva u toj proizvodnji, a ima poslovnu suradnju sa stranim konzultantom upravo u takvom tipu proizvodnje. Ili primjer broj dva. Obiteljsko gospodarstvo. Kandidirali su sredstva za sredstvima jedinici, imaju iskustva u toj proizvodnji, prošli su na IPARD-u i opet su pali na predfinanciranju jer banka smatra da je projekt prerizičan. Prema tome, to su elementi o kojima bi trebali danas raspravljati ovdje u Hrvatskom saboru, a ne veličajući lik i djelo pojedinaca u određenoj sredini i politički se šamarati sa drugim protivnikom. Kad govorimo o županijama, ja znam jednu županiju koja je izuzetno uspješna u tom korištenju. O njoj najmanje govorimo, a kad govorimo o poduzetništvu i poslovnoj zoni mislim da ne trebam spominjat. Dovoljno je reći samo jednu poslovnu zonu u Republici Hrvatskoj i svatko će pomisliti upravo na tu u tom gradu. Županija koja ima najveću proizvodnju, najveći izvoz u ovoj državi kao županija. Prema tome, kolegice i kolege, mislim kad raspravljamo o ovom izvješću koje ima dobre stvari, ali pitanje je iskorištenosti ovih fondova je u interesu svakog građanina ove države. Prema tome, divno i krasno je ponavljam veličati lik i djela ali o sadržajnim problemima koji koče provedbu čitavog sustava o tome govorimo najmanje. I završno, mislim da kad govorimo o IPARD-u, komponenti IPA-e pet da je tu jednostavno prošla priča. Jednostavno vrijeme koje je pred nama nam ne dozvoljava da iskoristimo ono što smo mogli davno prije iskoristiti, a posebno imajući u vidu da ljudi koji su radili na pripremi čitavog tog sustava, ljudi koji na konzultacijama sa konzultantima tvrde da grožđe nije voće, da tu jednostavno nemamo o čemu se razgovarati. Prema tome, to je sustav kojega treba promijeniti. Vi ste svi dobili odgovor na moje zastupničko pitanje, a to je tražio sam podatke koliko je utrošeno novaca za povrat kapitalnih ulaganja. Svi ste to dobili. Ja ovaj trenutak, sad tvrdim da taj odgovor na moje zastupničko pitanje nije, ne odgovara istini. On ne odgovara istini, a to ste vrlo vjerojatno i sami mogli i shvatiti i zaključiti. Prema tome, tko koga vara? Zašto? Zbog čega? Da li saborski zastupnik ima pravo? Da li građani Republike Hrvatske imaju pravo saznati kako i na koji način se troši novac poreznih obveznika. Konkretno kroz ovaj povrat kapitalnih ulaganja. Vrlo korektno postavim pitanje resornom ministarstvu. Dobivam odgovor koji ne odgovara istini. I očekivati od takvog jednog provedbenog tijela da će biti konstruktivno u stvaranju uvjeta za korištenje IPARD-A ma zaboravimo to. Nema šanse. Divno je čitati brojke koje imaju relativno veliki postotak izvršenja. Svakog od nas to raduje i nitko nije zavidan. Međutim, kolegice i kolege, želim ponovno upozoriti da su to pretpristupni programi koji su bili u funkciji jačanja naših institucija, pretpristupni programi gdje su strani konzultanti uglavnom zarađivali. Nešto što nama konkretno otvara mogućnost i šansu to je IPA tri, to je IPARD, IPA pet. Tu baš nismo sjajni i mislim da tu Vlada Republike Hrvatske mora povući daleko konkretnije i snažnije poteze uz uvažavanje svih onih objektivnih problema koji su definitivno i na strani Europske komisije u smislu pripreme naše gdje smo također imali priličan niz kukavičjih jaja u smislu procedura, definiranja procedura. Međutim, činjenica da od tim stvarima ne govorimo, o tim stvarima ne raspravljamo ali istovremeno smo spremni ušminkati jednu lijepu priču koja u konačnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] Kao što sam rekao u ime kluba ja ću podržati ovo izvješće, ali mislim da mnoge stvari trebamo tu i mijenjati.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvo je gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani kolega, vi ste u vašoj izjavi nekoliko stvarno horor priča iznijeli pogotovo u ovoj situaciji da projekt prođe i onda padne na našoj domaćoj komponenti, na predfinanciranju. Dakle, mi smo papskiji od Pape, jer onda revidiramo i studiju izvodljivosti i zapravo cijeli projekt na koji kolege iz Europske unije nisu imali primjedbi. S druge strane dotaknuli ste se i ovog problema konzultanata. Činjenica jest da uglavnom konzultantni koji dolaze iz Europske unije poberu lavovski dio posla. Međutim, što smo mi učinili da školujemo domaće konzultante, da imamo projekte učenje učitelja, ... [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] kako bi odgojili konzultante koji su kompetentni, školovani, učinkoviti za svoj posao s obzirom da uvijek zastupam više pristup mrkve, nego batine, smatram da bi i sama država kroz svoje mehanizme se trebala pozabaviti tim aspektom. I netko je danas u raspravi predložio i crnu listu loših konzultanata, zašto se ne bi objavila i bijela lista konzultanata čiji su projekti bili dobro ocijenjeni, koji su prošli, i koji su dostojanstveno odradili svoj posao.
Odgovor, gospodin Koračević. Izvolite.
Pa evo, hvala lijepo kolega Franiću, mislim da je, su stvari jasne, i svakom od nas su jasne, međutim da li želimo to shvatiti, da li želimo tu poruku usmjeriti u stvaranje jedne konstruktivne atmosfere, atmosfere od koje će svi građani u ovoj državi imati koristi. Meni je drago da pojedine sredine imaju koristi, i to je dobro da imaju koristi. Drugo je pitanje po kojim kriterijima su oni upravo dobili pravo da se u njihovom županiji, u njihovom mjestu gradi vodovod ili odlagalište otpada, to je drugo pitanje, pitanje kriterija. Ali dobro je da se svi ti projekti realiziraju, međutim činjenica je da mi nemamo sustav … [[Govornik se ne razumije.]] financiranja, evo … [[Govornik se ne razumije.]] za dva projekta, pali su zato jer nemamo definiran sustav. I u tom smislu mi u Hrvatskoj narodnoj stranci smo već dali čitav niz kvalitetnih prijedloga kako i na koji način to riješiti. Drugo konzultanti, pa zašto ne napravimo licenciranje konzultanata? To je najjednostavniji postupak, zašto to ne napravimo? Međutim treba očito ima znanje i saznanje da bi uopće nekoga i mogao licencirati, mislim da je tu temeljni i ključni problem. A druga je priča, što je opće poznat stvar da su mnoge stvari vezane na fondove Europske unije za ono tijelo koje vodi određeni operativni program, da su državna tajnica, da se ne prenose dalje, da i konzultanti jedva dolaze do informacija, a poznata je priča konkretno i baš na IPARD-u, znam jedan karakterističan slučaj, da je bila i prisutna insajderska informacija da bi konzultantska kuća mogla proći sa svojim projektom u onom vrlo kratkom roku za koliko je bila raspisana natječaj.
Hvala. Još jedna replika, gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Pa kolega govorite o sustavu. Na žalost mi u Hrvatskoj skloni smo izmišljanju tople vode, umjesto da učimo na tuđim iskustvima. Republika Poljska, premijer je jel u posjeti našoj zemlji, ima najefikasniji sustav privlačenja sredstava iz pretpristupnih fondova i sada kao članica. A znate zašto? Jer ima jedno ministarstvo koje je jedino nadležno i kojem su sva ostala ministarstva podređena, u izvršavanju obaveza oko animacije i realizacije programa. I drugi bitan primjer kojeg ste vi pripomenuli o kriterijima, Republika Slovenija. Vlada slovenska financira programe, Vlada slovenska osigurava vlastito financiranje ili predfinanciranje. Kod nas to na žalost nije slučaj, odnosno kod nekih je slučaj. Ostali smo dobili odgovor, da smo prebogati pa da nismo ušli u kriterije, da su drugi dobili prioritet, ali dobili smo i odgovor, s obzirom da nemate financijskog kapaciteta za svoje predfinanciranje, na žalost otpadate, a drugi su iz raznih državnih i javnih institucija dobili sredstva kroz koja su mogli realizirati početno ulaganje u te projekte.
Hvala. Odgovor gospodin Koračević.
Evo hvala lijepo kolega. Činjenica je da je Poljska bila mudra i pametna pa je sve skoncentrirala u jedno ministarstvo, u jedan centar, i konačno za prošlu godinu iskorišteno njihovih, njihovog povlačenja sredstava iz strukturnih … [[Govornik se ne razumije.]] fondova je bila 130%, ne 50%, ne 60, ne 80, ne 100%, nego 130%. Drugim riječima 30% su uzeli od država koje su nesposobne. Mi smo na dobrom putu da budemo jedna od tih koja će omogućiti da pametni iskoriste dio i našega kolača. Ja se osobno nadam da se to neće desiti i na tome pada odgovornost svih nas u ovom Hrvatskom saboru. A što se tiče kriterija, to je poznato, ako smo u ičem dosljedni u ovoj državi a to je da smo dosljedni u provođenju političkih kriterija, i temeljem političkih kriterija omogućavanju pojedinih sredina da dođu do mogućnosti do koje neke druge sredine nisu bile u mogućnosti doći, nisu bile u mogućnosti realizirati svoje projekte, i ispadaju u konačnosti nesposobne, što nije točno.
Hvala. I u 5 minuta zaključno u ime kluba gospodin Koračević.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja razumijem da je 12 sati i petak, međutim ja ću ponovo u ime kluba Hrvatske narodne stranke, i Hrvatske stranke umirovljenika naglasiti da rasprava o izvješću o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje, za određeno razdoblje je izuzetno važna zbog potencijala koje nam pružaju fondovi s jedne strane, i s druge strane s obzirom na ukupni gospodarski trenutak u kojega smo dovedeni, prije svega svojom krivicom, nešto što definitivno daje šansu da uspijemo preživjeti, a što je posebno važno uspijemo strukturirati i stvoriti mogućnost da kad uđemo u Europsku uniju da efikasno koristimo fondove Europske unije, kao što je maloprije rečeno tipa Poljska preko 100%, a ne tipa IPARD-a gdje je iskorištenost do sada svega 6%. U ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika u ovom završnom obraćanju želim prije svega i dati podršku i čestitati djelatnicima u Središnjem državnom uredu za razvojnu strategiju i koordinaciju fondova Europske unije, jer posao kojega rade je izuzetno težak i naporan, s jedne strane ima Europsku Komisiju s kojima pregovaraju, ljude iz Europske Komisije, a s druge strane imaju pojedina provedbena tijela, vrlo neodgovorna, gdje su oni u poziciji da se moraju crvenjeti zbog nesposobnosti nekoga u nekom ministarstvu koji dokazuje svoju veličinu na jedan potpuno krivi način kao što je to primjer u korištenju sredstava IPARD-a. Drugo, želim upozoriti Vladu Republike Hrvatske da konačno u provođenje ovih projekata, u provođenju sustava za korištenje i pretpristupnih kasnije i pristupnih fondova, da osigura potrebne kadrove, to je nešto što se stalno ponavlja i što se čak ponavlja i u Vladinom izvješću, koje doduše mi ne dobivamo u Saboru, i o tome ništa ne piše u ovom izvješću. Međutim na nekoliko zadnjih Vladinih izvješća koja su išla na Vladu, upravo to piše. Da osigura svu potrebnu podršku i normalno Vlada Republike Hrvatske, svu potrebnu podršku da sustav i komunikaciju između SDURF-a i ostalih ministarstava, prije svega državnih tajnika, upravljačkih dijelova koji su nominirani za pojedine operativne programe da osigura učinkovit sustav da bi nam kompletan sustav bio korisniji i svima nama koristan. I završno, s obzirom da će gotovo sigurno dio sredstava biti neiskorišten predlažemo Vladi RH da zajedno s Europskom komisijom putem tehničke pomoći ta sredstava usmjeri prema općinama, prema gradovima, prema županijama i to temeljem indeksa razvijenosti, a ne neke političke podobnosti da se ti ljudi pripreme, pripreme potrebnu dokumentaciju, a da bi svoje projekte mogli realizirati u trenutku kad nam se sredstva ili kad se mogućnost otvori. Jer je to jedina šansa da kad uđemo u EU da ne budemo neto platitelj nego da budemo neto primatelj. Još jedanput čestitke svima u Središnjem državnom uredu na ogromno odrađenom poslu. Hvala.
Hvala. I zaključno, državna tajnica gospođa Ivana Maletić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo zastupnici hvala lijepo. Evo ja ću biti vrlo kratka zato što moram odgovoriti na nekoliko pitanja koja su ovdje izravno postavljena, ali prije nego što odgovorim na sama pitanja moram vam reći jednu činjenicu, a to je da je 19.04. na međuvladinoj konferenciji privremeno zatvoreno Poglavlje 22., a upravo u ovom Poglavlju 22. bila su zadana izravna mjerila vezana uz provedbu IPA-e, mjerila se ustvari uspješnost provođenja predpristupnog programa IPA-e i mjerila vezana uz naše pripreme za korištenje strukturnih i kohezijskih fondova, odnosno za sudjelovanje u jednoj od zajedničkih europskih politika, a to je kohezijska politika. I u tom poglavlju ustvari je Europska komisija ocijenila da je RH zajedno sa svim ljudima koji rade na tim poslovima i Vladom na čelu dobro odradila svoj posao. Ja vam zahvaljujem što ste isto tako u svojim raspravama pojedinačnim i vi prepoznali trud svih ljudi i veliki rad koji je uložen i ja moram stvarno podcrtati da nije riječ o jednoj instituciji nego o svim ministarstvima i provedbenim tijelima u tom sustavu, da ljudi zaista rade dane i noći, ulažu jako puno truda da bi ovaj posao imao svoj rezultat. Što se tiče pitanja, jedno od pitanja bilo je vezano uz pravilo N+3 o kojem ja neću puno govoriti, ali vas želim informirati da je bio nedavno u posjeti RH povjerenik Johannes Hahn, on je povjerenik za regionalnu i kohezijsku politiku EU i on je ustvari na sastanku s ministrima sam rekao da je za zemlje kandidatkinje ovo pravilo vrlo teško za ispoštovati i da ga oni namjeravaju u budućnosti za sljedeće zemlje kandidatkinje revidirati. Jer mi, za razliku od zemalja članica, a davali ste usporedbe s Poljskom, a nemoguće je to uspoređivati jer je zaista riječ o kruškama i jabukama, dakle mi nismo mogli u vremenu kada smo se pripremali za dobivanje dozvole za rad provoditi projekte i onda naknadno tražiti povrat sredstava za provođenje tih projekata. Zemlje članice to mogu napraviti. A nama je istovremeno zadano to pravilo da moramo recimo 3 godine po isteku prve godine, dakle u 2010. i 2011., imati potrošene alokacije 2007. i 2008. A te alokacije smo mogli početi koristiti tek u 2009. jer smo tad dobili dozvolu za rad. Zemlje članice su ih mogle početi koristiti od 1. siječnja 2007. I to je ona jedna velika razlika znači u dinamici koju je prepoznao i sam povjerenik i rekao da ustvari misle u tom dijelu revidirati svoja pravila. Pitali ste još vezano uz prvu komponentu za IPA-u 2008. hoće li se pomaknuti rok jer je rok za ugovaranje 5.06.2011. Dakle, mi ćemo taj rok, pomicanje roka je već dogovoreno sa komisijom zato što postoji jedan dio sredstava koji je već ostvaren, odnosno ušteđen tijekom procedura javne nabave. Tako da je trenutno stanje, trenutna ugovorenost je 50%, do 5. lipnja će biti 65%, međutim nekih između 15 do 20% je ušteđeno tijekom procedura javne nabave tako da će ustvari krenuti novi projekti kojima se pokušavaju iskoristiti ta ušteđena sredstva plus postoje 3 projekta koja su atipična inače za ovu Komponentu 1. Jedan je cijepljenje lisica, to je ustvari više korisnički, više projekt nego nacionalni projekt jer se mora istovremeno provesti u više zemalja i onda dok se to sve međusobno ne uskladi ne možemo ni mi projekt provesti. Tako da je to tražilo prolongaciju. Komisija je ustvari uzela ozbiljno te argumente, sagledala ih i zaključila da je važno prolongirati taj rok ugovaranja. Komponenta IPA 2009. – Komponenta 1. i 10. neće biti ugrožene i mi smo već sad u 9. sve projekte poslali na odobrenje. Veliki dio je u ugovaranju. Desetka se već počela slati, tako da i delegacija EU u Zagrebu je ustvari zatrpana našim predmetima. I njima nije tako lako već sve to skupa obrađivati što stiže iz svih institucija. Uglavnom to ide jednim dobrim tempom i hvatamo dinamiku i nije ugroženo. Pitali ste isto tako za evaluaciju projekata po isteku programa. Dakle, ta evaluacija se svakako radi i namjerava napraviti. A ono što smo dodatno napravili su ex-post kontrole po projektima. Znači, nakon što se završavaju projekti ljudi odlaze na teren vidjeti je li sve u redu i tu, to je onaj problem koji se javlja na razini lokalnih jedinica i drugih korisnika da ustvari nisu naviknuli na takve kontrole i da ne koriste projekt dugoročno pa zbog toga se može dogoditi da vraćaju novce. Ali, to će se s vremenom znači riješiti. Jedno pitanje je bilo vezano, i to moram reći, u obranu HŽ-a, vezano uz edukaciju ljudi. Dakle, oni su sad u zadnjih par godina zaposlili jako puno ljudi. Rastu sa ne znam broja 10, 15 na 40, 50 i zbog toga su krenuli u te intenzivnije edukacije po tijelima. Tako da te edukacije jednostavno su neophodne zbog takvog velikog rasta broja ljudi baš za ove EU poslove. Evo, to je otprilike to. I samo još što se IPARD-a tiče zadnja rečenica. U mjeri 301. svi projekti koji su odbijeni, niti jedan nije odbijen zbog nedostatka OIB-a ili bilo kakve druge administrativne potvrde. Jedini razlog odbijanja su bili kompleksnost i prihvatljivost ulaganja i to činjenica da nije sva dokumentacija bila kompletna ali tehnička a ne OIB je dovela do odbijanja projekata. Hvala vam.
Hvala imamo jedan ispravak, gospodin Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Ova zadnja rečenica gospođe državne tajnice po meni je potpuno suvišna i zato... [[Govornik se isključio, ne čuje se]] Netočno da dokumentacija nije bila kompletna budući da su ljudi dostavljali naknadno dokumentaciju, a za ne vjerovati je da preko 50 zahtjeva, preko 50 zahtjeva nema kompletnu, negdje oko 15 razno raznih konzultantskih kuća, a gotovo svima u odgovoru piše isto. Prema tome, namjera i stav agencije vrlo jasan i u tom smislu ispravljam vaš netočni navod i nema razloga skrivati ono što je prava istina jer je šteta svima zajednička.
Hvala. Zaključujem raspravu, odlučivati ćemo nešto kasnije. Prelazimo na izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. godine. Podnositelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: prihvaća se izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo o zaključku. Rezultat? Ovo izvješće i zaključak je prihvaćen većinom glasova, 96 glasova za, jedan suzdržan i ništa protiv. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavak sjednice je u srijedu 11. svibnja u 9 i 30 sati s točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o referendumu, hitni je postupak, P.Z. broj 784. Dakle s ovom točkom u srijedu počinjemo i nastavljamo ovu sjednicu. Hvala vam lijepa i želim ugodan odmor, ako ga bude.