Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika,sednici prisustvuje 85narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od jedne trećine narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Marko Đurišić i Aleksandar Vlahović. Nastavljamo rad prema dnevnom redu. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2005. GODINU (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na: a) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih za 2005. godinu, b)Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika za 2005. godinu, v) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje samostalnih delatnosti za 2005. godinu, g) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005. godinu, d) Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2005. godinu, koje je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Veroljub Arsić, Nataša Jovanović, Hranislav Perić, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Aleksandar Vučić, Goran Cvetanović, Paja Momčilov, Dragoljub Stamenković, Ljubomir Kragović, Radiša Ilić, Zoran Antić, Miljko Četrović, Momir Marković, Nikola Todorović, Stevica Deđanski, Vitomir Plužarević, Petar Jojić, Zlatan Jovanović, Branislav Blažić, Zoran Mašić, zajedno Miroslav Markićević, Milorad Belić, Velimir Stanojević, Miodrag Stamenković, Dušan Mrvoš, Zoran Ćirković, Vladan Vučićević, Radič Joković i Dejan Rajčić, Sulejman Spaho, Stefan Zankov, Branislav Rankić, Milorad Krstin, Esad Džudžević, Dragoljub Živković i Jovan Todorović, kao i Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Zakonodavni odbor je, na osnovu člana 144. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, izvršio pravno-tehničku redakciju teksta Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, koja je sadržana u izveštaju tog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 140. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, paje ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite.
Da nastavimo gde smo juče stali. Pošto se u toku jula pravi rebalans, onda on mora da se uradi u skladu sa važećim zakonima. To znači da mora da bude prikazan u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu. Ako je to tako, a drugačije ne bi moglo da bude, onda u članu 1. tabelarni prikaz i raspored ekonomskih klasifikacija sa iznosima sredstava bi morao metodološki da bude urađen na isti način kako je to urađeno u budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, jer ne postoji praktično pravni osnov da se u članu 1 - u tabelarnom prikazu daju kolone poput ovoga što je navedeno pod B) Primanja i izdaci po osnovu prodaje odnosno nabavke finansijske imovine i drugih kredita, pa IV, V, VI, pa onda pod V) Zaduživanje i otplata duga - VII i ovo što ide do kraja. Postavljam pitanje predstavniku Vlade, gde je našao pravni osnov za ovo što je nabrljao u članu 1? Šta je pravni osnov za član 1? U kom zakonu, u kom članu se nalazi osnov da može neko da maltretira Skupštinu i dostavlja ovakav tekst? Niko ne može da da pravni osnov. Da bi javnost shvatila šta se sve tu brlja i mrlja, brže-bolje kada je Vlada videla da smo podneli amandmane, usput nismo se pozvali na pravni osnov, nego smo dali strukturu konomske klasifikacije, nazive ovih pozicija i raspored ovih sredstava, u skladu sa metodologijom iz Zakona o budžetskom sistemu, na isti način, kao što je to prikazano u budžetu za 2005. godinu. Onda je ekspertska grupa Vlade zaključila da je pogrešila i kod A), B), V) u okviru člana 1. pa je podnela amandmane. Mislim da je ovim amandmanima Vlada pokušala da izmeni nešto, popravi, ali opet samo u skladu sa Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, a ne u skladu sa i u ovom trenutku važećim Zakonom o budžetskom sistemu. Mi amandmanom ispravljamo ovu očiglednu nezakonitost. Čak bih rekao - nezakonitost koju ni predlagač ne krije, nezakonitost koju ne spasava ni skupštinska većina. Da ne bi bilo zabune, ako se ide po sada važećoj metodologiji, onda u članu 1. ovaj tabelarni prikaz bi trebalo da ima daleko manje ovih pozicija, pod A) Primanja i izdaci budžeta Republike Srbije I. Ukupna primanja 432 milijarde 999 miliona. Ništa se ne menja u odnosu na ono što je Vlada predložila. Zatim, ukupni izdaci 432.999.000.000 dinara. Tu se sada ne slažemo sa Vladom, jer Vlada tu predlaže da ti rashodi budu samo 400 milijardi, a 32 milijarde žele da prikažu kao virtuelni suficit. To prosto nije moguće da se prikaže. Mi smo našli raspored za sva ova sredstva, našli smo odgovarajuće pozicije, našli smo na rashodnoj strani gde to treba da se nađe, pa smo rekli da tekući rashodi treba da budu 416.990.319.000 dinara, rashodi za zaposlene treba da budu 84 milijarde i nešto još preko toga, korišćenje roba i usluga 19,5 milijardi, otplata kamata skoro 20 milijardi, subvencije 39 milijardi, izdaci za socijalnu zaštitu 43 milijarde, ostali rashodi skoro 5 milijardi, tekući transferi 204 milijarde, kapitalni rashodi skoro 16 milijardi. Tako da smo u rasporedu ukupnih rashoda uklopili sa planiranim iznosom prihoda i to je metodologija koju priznaje postojeći Zakon o budžetskom sistemu. Šta je Vlada u svom Predlogu rebalansa zabrljala? Ona je sve ovo podelila u skladu sa nečim što je još samo u glavama nekih ljudi, pa je ukupne izdatke svela na 400 i nešto milijardi, tekući izdaci 384, pa od toga zaposleni 84, robe i usluge 19, otplata kamata 19, subvencije 30 i nešto, socijalna zaštita 43, ostali rashodi oko pet, tekući transferi 181 milijarda. Naravno, mi smo tekuće transfere povećali zato što postoje osnove za to povećanje, postoje razlozi, jer ova država duguje ne samo korisnicima budžetskih sredstava, ne samo indirektnim korisnicima budžetskih sredstava, nego duguje i građanima, duguje i privredi, i mora da namiri sve te svoje obaveze, a ne da razmišlja o nekom virtuelnom suficitu koga u stvari nema. To je jedna čisto matematička kategorija sa promenom metodologije. Šta dalje Vlada brlja? Uvodi posebnu kolonu B - Primanja i izdaci po osnovu prodaje, odnosno nabavke finansijske imovine i drugih kredita, pa IV - Primanja po osnovu prodaje finansijske imovine i otplate datih kredita. Tu su sada promenili pa su ubacili tih 27 milijardi od privatizacije, inače su u početnoj fazi to zaboravili, to se njih nije ticalo, već su to prikazali na nekoj drugoj poziciji. Izdaci po osnovu datih pozajmica 5,5 milijardi, primanja po osnovu prodaje 21,5 milijardi. To je ta metodologija kako se dolazi do nečega da postoji, a njega nema. Za to ste eksperti i na kraju ste prikazali sa minusom 32,2 milijarde. Minus je samo radi iskazivanja, ali u stvari radi se o vašem viđenju nekog suficita. Naravno, Vlada je dala i tekstualni deo zašto menja član 1 - primanja i izdaci budžeta Republike, ukupni izdaci i tekući rashodi. Promenila je ekonomske klasifikacije, praktično jer su izbrljali neke brojeve i neke cifre, kada su muvali kako da sakriju ovošto smo osujetili na vreme i pokazali o čemu se radi i koja je podvala na delu, podvala tako da se stvori virtuelni suficit da bi se samo jedan čovek u državi hvalio. Svi u Vladi kritikuju ovaj koncept, to da znate vi koji ste skupštinska većina. Svi u Vladi kritikuju ovaj koncept Mlađana Dinkića kako prikazuje nešto što ne postoji i to imajte u vidu kada budete glasali. Pitajte vaše predsednike poslaničkih grupa, predsednike vaših stranaka, šta oni misle o ovome. Kazaće vam možda crnje i gore stvari od ovoga što iznosim već nekoliko dana sa ove govornice, ali vam ukazujem da vi, glasajući za ovakav zakon o rebalansu budžeta, glasate za nešto što je očigledno nezakonito. Vi koji se pozivate na legalizam, da je zakon neka svetinja koju treba poštovati i zbog toga ste kritikovali one prethodnike, ja vam kažem, ukoliko budete glasali za ovakav rebalans vi nemate više etiketu boraca za poštovanje zakona, jer ne postoji očigledni primer kršenja zakona. Molim vas da ovo imate u vidu prilikom glasanja. Amandman je pravno moguć, amandman je poželjan. Usvajanjem ovog amandmana remete se i ostali članovi, ali se remeti jedan pogrešan koncept i jedna bolesna metodologija. Ako se remeti bolesna metodologija, onda činite dobro delo glasajući za amandman narodnog poslanika Veroljuba Arsića, kojim mi ne diramo u prihode Republike, ne diramo u pretežnom delu na predloženi način rasporeda tih sredstava, ali samo dovodimo u normalu u skladu sa važećim propisima i izgled ovog zakona i pojedine njegove odredbe. Znači, glasajući za ovaj amandman potvrđujete da ste za ustavnost i zakonitost. Ukoliko ne usvojite ovaj amandman rekli ste građanima Srbije da vas ništa ne interesuje osim vaše lične volje. Znači da ste protiv Ustava, protiv zakona. Problem je vrlo jednostavan, ko glasa za amandman poštuje Ustav i zakon i radi poslanički posao u skladu sa Ustavom i zakonom. Ko ne prihvati ovaj amandman SRS može slobodno da stavi bedž na kome će da piše - ja sam taj koji gazi Ustav i zakon da bi se Mlađa pohvalio, mada ga svi kritikuju.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Član 2. Predloga zakona glasi da se član 2. Zakona o budžetu menja. I on treba po izvedbi Vlade da glasi: "Budžet za 2005. godinu sastoji se od ukupnih primanja u iznosu od 432.999.000.000 dinara, ukupnih izdataka u iznosu od 400.767.778.000 dinara i budžetskog suficita u iznosu od 32.231.222.000 dinara." Stav 2: "Budžetski suficit iz stava 1. ovog člana koristiće se za 1) pokriće izdataka po osnovu datih pozajmica i nabavke finansijske imovine u iznosu od oko 5,5 milijardi dinara; 2) otplatu glavnica u iznosu od 23,5 milijardi dinara; 3) preostali deo budžetskog suficita u iznosu od 3,2 milijarde dinara, zajedno sa primanjima po osnovu otplate datih kredita i prodaje finansijske imovine, čini stanje na računu budžeta na kraju godine, koji će se koristiti za otplatu javnog duga." Šta se amandmanom SRS predlaže? Predlaže se da se član 2. promeni i da glasi: "Budžet za 2005. godinu sastoji se od: 1) ukupnih primanja u iznosu od 432 milijarde 999 miliona dinara; 2) ukupnih izdataka u iznosu od 432 milijarde 999 miliona dinara." Budžetskog suficita nema, jer on u suštini i ne postoji. To što je zavozio film Mlađan Dinkić, da ima neki plus, da je nešto napravio, to neka rešava na drugom mestu. Postoje druge struke koje su kompetentne da pomognu u takvoj situaciji. Ali, ovde se ovo radi samo promenom jedne metodologije, uvođenjem novog člana 13a koji još nije stupio na snagu, ali se primenjuje. To vam je isto kao kada je Gaša Knežević izbacivao profesore sa fakulteta, pošto nastavno-naučna veća nisu taj prljavi posao htela da urade, onda je Gaša sam preuzeo to da završi svojim rešenjima. Znate li šta je pisao u svojim rešenjima - da je to uradio na bazi nacrta zakona koji još nije pripremljen, ali ga on primenjuje. Profesor prava primenjuje nacrt zakona koji nije ni napisan! To isto radi Mlađan Dinkić. On je osmislio neki suficit i, u skladu sa tim novim članom 13a, odredio namenu budućeg suficita za koji se ne zna ni da li će da bude, ni da li može da postoji. On je kategorija koja se pojavila samo promenom metodologije. To je slično kao sa promenom metodologije utvrđivanja društvenog proizvoda u Republici Srbiji od 2001. godine, kada je Đelić pametovao, promenio je metodologiju da bi pokazao kako je bruto društveni proizvod u konstantnom rastu. Slično je uradio onaj Milosavljević kada je promenio metodologiju izračunavanja potrošačkih korpi, pa je od jedne potrošačke korpe napravio 25 potrošačkih korpi, pa je po potrebi naša statistika, šta mu treba, on izvuče jednu od tih metodoloških kategorija i to svi mediji tamburaju, da bi ubedili građane kako dobro žive, samo što oni ne osećaju taj problem. To vam je isto i sa ovim članom 2. Mi kažemo da ne postoji suficit. Ne može da postoji suficit dokle god postoje obaveze države, pre svega, budžeta Republike Srbije prema direktnim, indirektnim korisnicima i prema građanima. Nas niko nije ubedio da postoji suficit. To su vam plastično objašnjavao prekjuče. Suficit u viđenju samo Mlađana Dinkića i nikoga više na kugli zemaljskoj, postoji tako što, kada imate u džepu 100 dinara, vi promenite metodologiju i kažete da imate 120 dinara, a ništa se nije desilo, ta stotka je i dalje u džepu. Vi ako želite da vam lepše izgleda da u džepu ima 120 dinara, a njih nema, to je vaš problem. Nemam ništa protiv toga, ali građani Republike Srbije ne mogu da prihvate to i ne smeju da se pomire sa tim da ih neko na ovako bezočan način vara. Ajde što im uzima, pa ih još i vara pa kaže - sada morate da uživate u tome što je jedan čovek pustio film da je napravio suficit, prvi u istoriji, Lazar Paču, te ovaj drugi, te onaj treći, istorijska ličnost, postao istorija već. Nema od toga ništa. Znači, amandman na član 2. je dat prema metodološkom pristupu koji postoji dan-danas u Zakonu o budžetskom sistemu. On nije u skladu sa Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, ali moram da vas podsetim da taj Predlog zakona nije stupio na snagu i budžet ne može da se radi po željama nekoga ko je rekao - ajde, promenićemo sad i Zakon o budžetskom sistemu. O tome se radi. S obzirom da ove tačke iz stava 2. člana 2. Vladinog predloga su razrađene i u odredbama koje slede, mi ćemo konkretno objasniti u čemu se ogleda ta virtuelnost i to što je neko zamislio da bi lepo zvučalo da napiše da ima neki suficit. Ali, moram da skrenem pažnju na još jednu stvar. Ovde se vrši svojevrsna zamena teza. Ovde je neko pokušao u načelnoj raspravi od dva sata i 10 minuta da nas ubedi da ne zna šta je bilans stanja, a šta bilans uspeha. Ako država ima neke obaveze koje su dospele i po tom osnovu duguje privredi, građanima, inostranstvu... Moram da vas upozorim da sve što se u toku godine prikupi kao javni prihod koji pripada budžetu Republike Srbije, ide na prihodnu stranu. Sve obaveze koje se ispunjavaju u toku godine, u skladu sa zakonom i zakonima, svaka obaveza mora da ima svoj pravni osnov u propisu, u zakonu, ne u pravilniku Mlađana Dinkića, pa pod izvesnim okolnostima čak ne i u uredbi Vlade Republike Srbije. Prošla vlada je postala svetski rekorder. Ona je, na bazi člana 2. stav 2. Zakona o Vladi Republike Srbije donosila uredbe povodom svih pitanja, bez ijednog poziva na materijalni propis, već samo na propis koji kaže - Vlada donosi uredbe. Da li baš za tu oblast može da se donese uredba, to njima nije bilo bitno. Ovi idu korak dalje. Znači, na rashodnoj strani mora da se obezbede pozicije i da se obezbede sredstva za isplatu onih troškova koje država mora da plati. Ako se radi o obavezama koje se prenose iz godine u godinu ili obavezama koje dospevaju u nekim ratama, u nekim periodima, u dugom nizu godina, to se ima u vidu prilikom izrade pojedinačnih budžeta za svaku narednu godinu, ali se uvek ta obaveza, koja dospeva za tu godinu, prikazuje u budžetu za tu godinu. To što je neko pokušao ovde da nam drži predavanja da je ovo pod B i pod V potrebno da bi se napravila crta, da bi se videlo koliko je država zadužena i kako da skuplja pare da bi nekada otplaćivala kredite itd, to je priča za malu decu, priča za one koji nisu nikada u životu pročitali novine. Svako u ovoj zemlji ko je čitao novine, mogao je elementarne stvari da shvati, da država u toku godine naplaćuje u skladu sa zakonom i da isplaćuje iz budžeta u skladu sa zakonom. To što dospeva sledećih godina, neka država bude racionalna, ako treba, neka investira sredstva u nešto, neka kapitališe ta sredstva, neka ih obezbeđuje, neka vodi računa o ročnosti i dospelosti svojih potraživanja, kako bi servisirala svoje dugove koji joj dolaze. Ali, ovde nije priča o tome. Da je priča o tome kakvo je stanje naših dugova, onda je, prema postojećoj metodologiji, to materija člana 3. i člana 4. Zakona o budžetu, gde se iskazuju obaveze, ukupan dug države, obaveze koje ove godine dospevaju i moraju da se plate i one koje slede. Uostalom, to sve postoji u ovom memorandumu o budžetskoj politici. Sve postoji kao jedna dugoročna projekcija. Memorandum se donosi za ovu godinu i za sledeće dve. Tako piše u zakonu, tako se već skoro dve godine radi. Ali ne, ovde je patološka želja da se prikaže suficit, da se održi priča o tome kako je nešto postignuto natčovečanskim naporima, napravljeno je nešto. Šta je napravljeno? Pozitivna nula ili negativna nula? Prošli put sam vam rekao - dajte mu papir i olovku i neka izračuna taj suficit i deficit, ima da se ubije računajući i neće da ga nađe, jer ne postoji, ne može da postoji. Sada Direkciji za puteve duguju oko 5,5 milijardi dinara. Do kraja godine će dug da poraste na 8 milijardi. Kako neko u privredi može da bude uspešan a ima dugovanja, velika dugovanja? Zašto onda proganjaju ove privrednike koji šteluju svoje finansijske rezultate? Zašto onda postoji krivično delo? Svima dužan, nikome ništa nije platio, on se slika kako je uspešan. Pa, koja je razlika između Mlađana Dinkića i Dafine Milanović? Dafina dugovala, slikala se kao uspešna. Mlađan Dinkić i Ministarstvo finansija duguju, a slikaju se kao uspešni. Kako to može? U čemu je razlika? Ako je razlika samo u iznosu sredstava ko je kome dužan, onda je Mlađan Dinkić neuporedivo dužniji nego oni svi zajedno. Molim vas, vodite računa, samo vas upozoravam, čovek je zamislio onako u glavi, pustio film, znate šta, treba da napravimo suficit i to će lepo da zvuči. Vlada vrišti, ministri skaču i kažu, aman čoveče da li si normalan, daj one pare koje si dužan ministarstvima i indirektnim korisnicima. Ne, kaže, biće vrlo dobro ako pokažemo da je suficit i to će da deluje blagotvorno za narod i za inostranstvo, jer će inostranstvo dobiti pouzdani dokaz da je ova vlada skupila pare, skuplja pare da bi otplaćivala zajmove i kredite koji dospevaju sledeće godine. To nije tačno. Ovamo paralelno pravi svoju privatnu SDK banku preko koje će da kapitališe sa sredstvima, a videćete, preko tog trezora koliko će para po osnovu premošćivanja, a imaće problema sa budžetom i on već sada ima problema sa održavanjem tekuće likvidnosti. U jednom od sledećih članova videćete, ove godine, dospeva za naplatu dug prema domaćim kreditorima, mislim da je oko 22 milijarde dinara. Država se i na domaćem tržištu zaduživala. Kako neko može da bude uspešan ako duguje? Kako neko može da bude uspešan privrednik ako nikome ništa ne plaća, a na računu ima sredstva, pa izvlači i pravi privatne kuće itd. i čeka kada dođe stečaj da kaže da nema šta da se naplati i završen posao. To radi Mlađan Dinkić. On to radi kao neki privrednici. Ti privrednici koji rade, oni su zaštićeni u stečaju, jer je Kljajić u Trgovinskom sudu, a ovde je zaštićen jer mu je tu Vojislav Koštunica predsednik Vlade. Zna on da neće da padne sa vlasti. Zna on da neće niko da ga hapsi za ove stvari što radi. Nema tu principijalne razlike. O tome se radi. Kako bi završio svoj naum, on mora da pregazi sve propise, mora sve da promeni. Vi mu dajete podršku u ovim promenama i u ovom uništavanju, o tome se radi. Zato mi izlazimo da vam ovo objansimo po ko zna koji put.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Hranislav Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mojim amandmanom predlažem da se smanji za jednu milijardu budžetski suficit, odnosno budžetski višak koji bi se preneo u iduću godinu. Pomalo je nelogično da projektujemo višak u budžetu, a na drugoj strani korisnici budžeta ne izvrše sve predvidive zadatke po programu. Verovatno ne bih stavio moj amandman da prilikom rebalansa budžeta niste smanjili poziciju za poljoprivredu od 10 milijardi 433.876 na 9 milijardi 433.875. Gde baš nađoste da uzmete od poljoprivrede, ali možda ste postupili po onoj narodnoj - gde je tanko tu se kida ili onaj ko nema uzmi mu sve. Ali, verujem da ste ovom prilikom i vi postupili, uzmi gde je najslabija karika. Verovatno tamo gde su jači ministri niste smeli da smanjujete, a kod poljoprivrede i nema ministra, niti je interesuje poljoprivreda, niti se ona razume u poljoprivredu. Tu slobodno možete da smanjujete. Zbog toga sam prošli put predložio da se ministarka za poljoprivredu zameni. Nema ministarstva gde ima više problema, a smanjujemo pozicije za poljoprivredu. Želite do kraja da dovedete ovu proizvodnju. Ovo je jedna od najtežih godina za poljoprivrednike. Cene su vrlo male. Bilo je mnogo nepogoda. Na jugu Srbije je voćarska proizvodnja zatajila, tako da i sami poljoprivrednici ne znaju šta će sa sobom. Još dođe ministar Dinkić, pa kaže, mnogo je poljoprivrednicima, daj odavde da skinemo jednu milijardu. Ima mnogo mesta odakle treba da se skine i ima mnogo pozicija odakle je moglo da se uzme pomalo, ali nikako nije smelo da se uzme od poljoprivrede. Ministar otkako je došao na vlast treba da pogleda samo koliko je radnika zaposleno u državnoj upravi, lokalnim upravama. Samo da je u toj poziciji skinuo višak radnika, onda bi bilo para za druge namene i ne bi bilo potrebe da uzima sa pozicije poljoprivrede. Svaka opština je najmanje 30% povećala broj zaposlenih kroz razne direkcije, javna preduzeća u opštinama. I male opštine na jugu Srbije nemaju nikakva sredstva za unapređenje, jer ako mislite da lokalne samouprave mogu da unaprede poljoprivredu, od toga neće biti ništa. Sve što dobiju opštinskim budžetom podele na plate.Mi imamo skup državni aparat i mislim da ono malo radnika što radi u privredi i ono malo poljoprivrednika ne može na svojim leđima da nosi ovako skup državni aparat. Kod otpuštanja radnika u preduzećima, tamo gde se stvara i gde se proizvodi, gde se pravi novac, tu se samo naredi, iz ovog preduzeća treba da se otpusti 500 radnika, 300 radnika, a kada treba da se otpusti na drugoj strani, kada treba državni aparat da se smanji, onda je to vrlo teško. Mislim da tu u prvom redu to povećanje je malo i stranačko. Mojim amandmanom sam hteo da povećamo, tj. da vratimo samo milijardu odakle smo i uzeli, a da je upotrebimo u mnogo korisnije svrhe. Na području Srbije mislim da je oko 29 nerazvijenih opština, posebno te siromašne opštine ove godine pogodile su i nepogode, i bilo je poplava, i bilo je grada u tim opštinama i tako dalje. Ako nije imao ministar mesto da upotrebi tu milijardu u druge svrhe, onda je mogao bar tim opštinama to da podeli da bi i one mogle da se nađu u redu normalnih opština. Ovakvim načinom i ovakvim tretmanom prema poljoprivredi mislim da nećemo mnogo da učinimo. Jedino tamo gde bi država mogla da uložia da se to višestruko isplati, to je poljoprivreda, a mislim da i naš narod i građani Srbije to najbolje znaju i da rade. Ne možemo mi da se takmičimo više ni sa kim i da proizvodimo televizore, da proizvodimo visoku tehniku. Ono što znamo to treba da radimo. Mislim da ćete imati razumevanja da u danu za glasanje obratite pažnju na amandman i da svojim glasom pomognete da povećamo poziciju za poljoprivredu i da bar neke pare iz budžeta usmerimo na pravi način. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.)
Za razliku od mog prethodnika, ja ću da glasam za moj amandman. (Glas iz sale: I on će da glasa za svoj amandman.) Nisam siguran. Nisam siguran, s obzirom da SPS po neki put izađe da kritikuje, a onda sve glasa, ali sam siguran da tvoje iz poslaničke grupe nećeš da ubediš da glasaju. Za svoje ćeš da glasaš verovatno. Sad mog prethodnika i ove njegove iz poslaničke grupe pozivam da obrate pažnju i na amandmana na član 3. To je amandman kojim se predlaže da se poveća iznos transfernih sredstava koji se upućuje državnoj zajednici, da se poveća sa 50 na 60 milijardi, da bi se pomogla naša vojska, jer je suočena sa nekoliko problema. Prvi problem je bio Boris Tadić. Drugi problem je bio Davinić. Treći problem skočio im je Mlađan Dinkić. Četvrti problem, oni ništa ne znaju, oni sada ne znaju ni kakva je struktura naše vojske. Za njega ima mnogo civila, mnogo ima ovakvih, mnogo onakvih, zaboravili su samo na jednu stvar, a to je da ta naša deca koja služe vojsku treba da imaju i neki obrok. Treba ta naša tehnička sredstva što su ostala u vojsci neki put i da se pokrenu, da se obavi i neka vežba i neki trening, da se jednostavno ljudi osposobe za odbranu zemlje. Da bi se to postiglo, pošto postoje sredstva u budžetu, ja ih ne nazivam suficitom, nego kažem prihodi su impozantni, nikakav problem ne postoji da se od tog virtuelnog suficita realno odvoji 10 milijardi i da vojsci. Vojska je naša, nije ova Natovska. Uostalom, evo pretpostavite koju će muku naša vojska da ima, ukoliko ovi koji treba da pređu preko naše teritorije, odu na Kosovo i Metohiju, napadnu ih tamo Šiptari i oni počnu da beže. Šta da radi naša vojska? Koga da brani? Mi treba da čuvamo te pripadnike NATO trupa koji beže od dojučerašnjih prijatelja, ukoliko se posvađaju, a ima nekih nagoveštaja da baš šiptarski teroristi, sada ljudi na vlasti, ne vole prisustvo inostranih trupa, jer poprilično nisu sigurni u to da li će da se prelomi klatno na njihovu stranu ili na neku drugu. Odvojte pare za vojsku. Država koja ne štiti svoju vojsku, država koja ne finansira svoju vojsku, država koja ne zadovoljava potrebe svoje vojske, država koja ne uvažava činjenicu kroz šta je sve prošla naša vojska – vi ste taze poslanici ovde, pa ne znate neke stvari; i 1993, 1994. i 1995. godine bio je poseban zakon o materijalnoj podršci i transformaciji Vojske Srbije i Crne Gore; vojska ima veliki broj nerešenih stambenih pitanja – naša vojska je opterećena i ljudima koji su morali da pređu u Republiku Srbiju, jer su isterani iz svojih domova u Sloveniji, Hrvatskoj i da ne ređam dalje. Imajte humaniji odnos prema našoj vojsci. Oslobodite se tih savetnika koji vam pričaju o transformaciji, a nisu služili vojsku. Savetnik nije služio vojsku i on sada savetuje ministra šta da radi. Ima savetnik koji je kapetan u penziji, invalidski penzioner, onaj Veljko Kadijević. Vodite računa šta radite. Vojska nije igračka. Odvojte sredstva za vojsku, vojska je naša, u tu vojsku na služenje vojnog roka ići će i vaša deca. Raspitajte se vi malo mlađi kod ovih starijih, čija su deca u vojsci, kakav je njihov status, kakvi su obroci, kakvi su uslovi smeštaja. Raspitajte se, a ne da reklamirate civilno služenje vojske, sa zamenom bebi pelena u porodilištu. Vojska je ozbiljna stvar. Neozbiljno gledate vojsku. Sada se Dinkić okomio na imovinu Vojske Srbije i Crne Gore. Vidite kako on pravda to uskraćivanje sredstava vojsci. Kaže - vojska je držalac najvećeg broja nepokretnosti u Srbiji i drugi razlog - nešto nije u redu sa vojnim servisom, odnosno finansijskim delom pri Vojsci državne zajednice, jer oni tamo nešto kao prave neke malverzacije itd. Moguće da je za ovo drugo i ministar u pravu, ali se to ne rešava na način kako je to ministar zamislio. Uskrati sredstva budžetu, smanjuj plate, smanjuj statusna prava oficira i vojnika na redovnom služenju vojnog roka, uskraćuj mogućnost zanavaljanja opreme i oruđa. Čeka se nešto, a šta se čeka, pridruživanje ili ovo ili ono i nova standardizacija oružja i promena kompletne strukture naše vojske, koja bi morala da bude usaglašena, sa čim, sa onim što je Vuk Drašković zamislio. Ko je mogao Vuku Draškoviću dati to ovlašćenje da on potpiše neki sporazum? Nije on sposoban da potpisuje sporazum, on nema mogućnosti da sagleda celinu problema. On je sposoban samo problem da tretira u onom delu koliko je to potrebno da ne bi bio optužen kao osnivač paravojne formacije, kako ne bi bio optužen za ono što je pretio da će svakome ko podigne zeleni barjak da iseče ruku. To je taj Vuk Drašković. I da bi narod zaboravio sve te njegove gluposti, ono što je radio po ovoj zemlji ili onaj sastanak sa Mesićem kada je crtao granice. On prihvata sve. On kad bi se pitao sa Dinkićem naša vojska ne bi dobila nijedan dinar, jer za Dinkića i za Vuka Draškovića vojska je balast, opterećenje. Oni smatraju da to nije potrebno ovoj zemlji. Moram da vas podsetim da u dokumentima Haga, u optužnicama, ta naša vojska se tretira kao učesnik zločinačkog poduhvata, a svi dobro znate da naša vojska nije to. Nikada nije ni bila, niti će ikada biti. Zaštitite tu vojsku, vojska je potrebna. Nemojte na svakom koraku da saplićete vojsku. Danas pričamo o finansijskom aspektu, očigledno želite da je sapletete skroz, da dovedete u pitanje funkcionisanje naše vojske. To ne sme da se radi. I u najtežim godinama vlasti su vodile računa o svojoj vojsci. Zato smo podneli amandman, pošto suficit ne postoji, a postoji prostor na strani prihoda. Mi predlažemo da se 10 milijardi namenski usmeri, promenom člana 3. i usvajanjem našeg amandmana, a to se i kasnije razrađuje u sledećim amandmanima, Vojsci Srbije i Crne Gore. Nama je vojska potrebna. Onaj kome nije potrebna vojska, on i nije državljanin ove države. Onaj ko smatra da nam vojska nije potrebna ne može da vodi državu. Onaj ko smatra da vojsku treba sputavati, uskraćivati joj elementarne stvari, ne može da vodi ovu državu. Vi koji vodite ovu državu, vodite računa šta radite sa vojskom, ako ništa drugo onda zbog činjenice da vaša deca idu tamo da služe vojsku i da vam nije sasvim svejedno kakav će obrok da imaju. Glasajući za vojsku, vi glasate za vašu decu.
Narodni poslanik Hranislav Perić, replika.
Prethodnik me je pomenuo, pa samo želim radi istine da kažem: govorim uvek ono što jeste. Uvek glasam za svoje amandmane, a to zna dobro i drug Krasić. Glasam i za njegove amandmane često, ali one amandmane koje razumem, on često to široko objašnjava, pa mu neke amandmane ne razumem i ne mogu da glasam za njih.
Reč ima narodni poslanik Krasić, po Poslovniku.
Očigledno me moj prethodnik nije razumeo, ne radi se o širini. Radi se o vrlo konkretnim stvarima i nije teško da se shvati, ništa ne boli, ne mora ni da se mućka. Ne mogu da shvatim, poslanik podnosi amandmane, kritikuje Predlog zakona, a kada dođe vreme da se glasa, glasa za zakon u načelu, glasa na kraju za zakon kako dobije nalog da se glasa. To je vrlo prosto da se shvati, tu nema nikakve širine. To je usko, pa nema uže gde da bude. Drugo, zbog ove širine, ne znam kome može biti jasno. SPS je glasala za Vuka Draškovića da bude ministar inostranih poslova. Kada je izabran ministar inostranih poslova i kada su ga pitali kako vam se to čini, pošto ste glasovima SPS-a, obzirom da ste u Republičkoj skupštini vrištali što vaši prihvataju, on kaže, nisam ih terao da glasaju za mene. Nonšalantno, hladno. Sada kritikujemo spoljnu politiku državne zajednice. Neću da nabrajam one stvari koje su javnosti i te kako dobro poznate, a tiču se njegovih izjava. Na Kosovu je prethodni režim činio genocid itd. Samo ću pomenuti dve kobne stvari koje je uradio. Prva stvar, što je nagovorio i prevario Rasima Ljajića da se zaključi sporazum o uzajamnom priznanju prava srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj i Hrvatske u državnoj zajednici Srbiji i Crnoj Gori. I na taj način je zabio nož u leđa svim krajiškim Srbima, jer je na taj način on priznao da 1990. godine nije bilo nekih problema, nego su Srbi iz hira digli glas. Srbi koji su isterani iz Ustava, to je uradio Vuk Drašković, skidajte ga. Ako ste protiv njega, uradite to. Drugo, evo ovo što je pre nekoliko dana potpisao, u tajnosti pregovarao, dogovarao, a vi verujete u Svetozara Marovića? Ko veruje u njega? U njega ne veruju ljudi iz najbližeg okruženja. Ljudi definišite sami. Ako hoćemo da imamo državu, onda moramo da kažemo, Vuk Drašković mora da se ukloni, kako u Skupštini državne zajednice, postupak da se pokrene da se razreši. A zašto? Sasvim osnovano može da se sumnja u njegovu poslovnu sposobnost. On čovek ima probleme sa rasuđivanjem. Pokrenite to, vi koji ste ga izabrali, vi ga menjajte. Nemojte ovde da izlazite i da kritikujete nešto, a kada dođe vreme za glasanje, znate, morali smo da glasamo. Zašto ste morali da glasate? To je drugo pitanje. Ništa nije široko, nego vrlo konkretno i ne treba da se mućka, može da se shvati.
Replika, narodni poslanik Žarko Obradović.
Gospodine predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, mislim da je ovo izlaganje gospodina Krasića na najbolji način potvrdilo reči gospodina Perića, mog kolege, jer on celo vreme priča o Vuku Draškoviću, o Vuku Draškoviću, a mi raspravljamo o rebalansu budžeta Republike Srbije. Kakve veze ima Vuk Drašković sa rebalansom budžeta i sa ovim, to je upravo gospodin Perić i objasnio, i razloge koji su ga motivisali da ima takav stav prema ovim amandmanima. Istine radi, SPS jeste glasala za Vuka Draškovića da bude izabran za ministra spoljnih poslova državne zajednice, jer je on bio deo paketa koji smo mi prihvatili kada smo odlučili da podržimo ovu trojnu Vladu. Alternativa nam je bio Goran Svilanović. Sada znamo, videli ste u međuvremenu kakav je njegov stav oko državnih i nacionalnih pitanja Srbije. Druga stvar, kada smo baš sa kolegama iz SRS podneli inicijativu za smenu Vuka Draškovića, nedostaja su dva ili tri glasa ili poslanika koji tog trenutka nisu bili u Skupštini državne zajednice, pa da Vuk Drašković bude smenjen.
Po Poslovniku, narodni poslanik Perić.
Pogrešno me je protumačio gospodin Krasić. Ja sam rekao samo ono što je istina. Ipak je Krasić moj drug i glasam za njegove amandmane, gde ih dobro obrazloži i gde ima obrazloženje. Ne razumem tamo gde se briše, pa ne znam šta stoji iza toga i kako da se izjasnim za taj amandman. Ali, kada ga on objasni, onda ti ništa nije jasno. Zbog toga to ne glasam za to. Što se tiče glasanja gospodine Krasiću, sve smo od vas naučili ovo što glasamo ovako. I kako se izvode poslanici da se napravi kvorum i šta koliko košta, sve smo to naučili od vas.
Narodni poslanik Krasić, replika.
Mislio sam da može bez mućkanja, ali sada mi je jasno da mora da se promućka. Znači, mora da se promućka pre nego što se izađe. Promućkajte, molim vas. Kako ne vidite vezu između vojske i Vuka Draškovića, kako ne vidite vezu između amandmana kojim tražimo da se poveća za 10 milijardi odvajanje prema državnoj zajednici namenski za vojsku. Ja tebe shvatam da u sledećem mandatu mora ovde jedna tabla, pa da se crta. To nije problem i nije mnogo skupo, ali nije teško da se shvati. A od koga ste šta naučili, možda bi bilo bolje da ste rekli koga ste šta naučili, jer i ta dimenzija kod vas postoji. Znači, nije problem, promućkajte pre nego što izađete, bez obzira šta piše, da li se briše ili se ne briše. Ako vam nije jasno obrazloženje, postoji tu puno ljudi i mogu da vam pomognu, da vam obrazlože. Međutim, vi dobro znate obrazloženje i dobro znate zašto podržavate, i vi dobro znate zašto ste ušli u taj paket. To je vaša sudbina, ne idem u to. Ali, je ipak malo neprijatno kada povodom tuđeg amandmana izađete pa kritikujete Vladu, a onda posle pet minuta prilikom glasanja prihvatite sve što je Mlađan Dinkić predložio. Malo je neprijatno, izađe ovde onaj veseli Albijanić i o nekim bivšim vremenima priča, i to samo sa aspekta grupacije koja sedi sa ove strne. Mi kada ga upozorimo, znaš šta, mi smo tada pretežno bili u opoziciji, a neki doduše i u zatvoru. Vi se onda malo trgnete i probudite, a u međuvremenu, ako Anđelković predsedava, on samo sagne glavu, svestan šta ga je snašlo, koje nevreme, i mora da izgura. Znači, nije to tako teško da se zaključi. Građani su odavno zaključili i nisu mućkali glavom. Vi ako imate potrebu da mućkate, promućkajte dva puta, pa izađite za govornicu.
Reč ima narodni poslanik Ivica Dačić, po kom osnovu? Kao replika, izvolite.
Dame i gospodo poslanici, nisam shvatio da je tema ove rasprave - odnosi SRS i SPS. Možemo i o tome da razgovaramo, ali ne mislim da je to cilj našeg uvaženog kolege, koji je dugo godina bio zajedno sa nama i našeg prijatelja Zorana Krasića. Mislim da je cilj da se što više odugovlači i vodi rasprava o rebalansu budžeta. Nemamo ništa protiv da koristite vaše vreme, samo nemojte to činiti svađajući se sa SPS. Nisam primetio da je vaš programski cilj suprotan onome zašta se zalaže SPS u nacionalnom i državnom interesu. Takođe, odnosi prema vladajućim grupacijama su bili različiti i u vreme kada smo bili na istoj strani i kada nismo bili na istoj strani. Ali nas je i tada rukovodila, čini mi se, želja da dođe od određenog nivoa političkog konsenzusa između veoma važnih političkih činilaca na političkoj sceni Srbije u vreme kada je Srbiji i srpskom narodu bilo teško. Dobro znate da je SRS jedno vreme podržavala našu manjinsku vladu, isto kao što SPS danas podržava manjinsku Vladu Vojislava Koštunice. Ne verujem da su tada vaši motivi za tu podršku bili drugačiji od motiva koje danas ima SPS. Takođe, u vreme kada ste bili u Republičkoj vladi Mirka Marjanovića, Vuk Drašković je bio potpredsednik Savezne vlade. Vi, naravno, znate da smo glasali za smenu Vuka Draškovića. Tačno je da smo glasali za izbor svih onih koje je Koštunica predložio kao svoj paket koji će vršiti vlast i, što se tiče toga, to je naš odnos prema tim ljudima koje je neko drugi predložio, a ne SPS. Mi smo glasali za njegov opoziv kada je ta inicijativa bila na dnevnom redu i glasaćemo ponovo kada bude na dnevnom redu. Ali, što se tiče SPS, ne želimo da se upuštamo u raspravu i svađu sa SRS, jer mislimo da za to nema razloga, naročito zbog toga što je vreme takvo da ne treba izgovarati reči koje sutra mogu biti prepreka za uspostavljanje bilo kakvih odnosa na političkoj sceni Srbije. U tom smislu, pošto vidim da gospodin kaže - šta ćete s nama, onda to recite u više od nekoliko desetina opština, u više od 60 opština u Srbiji ste na vlasti sa SPS. Prema tome, ako je već tako, onda nemojmo jedni o drugima govoriti tako loše. Nisam replicirao mom uvaženom drugi i komšiji Zoranu Krasiću, hoću samo da kažem da mi se čini da SRS i SPS imaju mnogo drugih meta, a ne da se bodu između sebe, osim ukoliko želite da se produži rasprava. Ukoliko to želite, samo izvolite, ali bez naših reakcija sa ove strane. Hvala.
Hvala vam, gospodine Dačiću. Izvolite, po Poslovniku, narodni poslanik Zoran Krasić, pa Sanja Čeković.
Gospodine predsedniče, vi ste naknadno ušli, kao što je i moj prethodnik naknadno ušao, javio se da replicira meni, a na karaju je završio da nema nameru da meni replicira. Verovatno je to neka povreda Poslovnika, jer u jednoj diskusiji povrede i replike između Hranislava, Obradovića i mene upao je gospodin Dačić, verovatno nije svestan o čemu se prethodno razgovaralo. Nisam išao toliko daleko i tolik široko koliko ste vi proširili u ovoj vašoj, nazovireplici. Uopšte nisam pričao o tome o čemu ste vi pričali. Samo sam pričao o tome zašto je SRS predložila da se za 10 milijardi dinara poveća deo sredstava koji se iz budžeta Republike Srbije usmerava prema državnoj zajednici, namenski za Vojsku Srbije i Crne Gore. Izneo sam jednu opasku na račun Hranislava, kako to napada Vladu, a kada dođe vreme - uvek glasa. Zakučio sam da, pre nego što se izađe za ovu govornicu, mora više puta da se promućka. Prvo sam rekao da ne mora da se promućka, pa sam onda rekao mora jedanput da se promućka, pa sam drugi put rekao da mora dva puta da se promućka. Nemojte da me terate da tu treba da radi čitav mikser da radi. Nisam uopšte pričao o koalicijama u lokalnoj vlasti. Nisam pričao o tome ko je patriota, ko je izdajnik, nego sam samo izneo kritički osvrt na jedno ponašanje da se kritikuje ovde, a kad dođe vreme za glasanje, glasa se nešto drugo. A niste bili jutros. Jutros sam temeljno objasnio član 1. i 2. su u suprotnosti sa propisima, promenjena je metodologija, sve je promenjeno. Ako hoćete, hvatajte priključak povodom ovih opaski. Nemojte da hvatate priključak za nešto drugo, jer ako treba da idemo u sistem replika povodom toga, onda kažite da otvorimo tačku dnevnog reda, pa da objasnimo i taj drveni šporet, i te stvari ko je koga proganjao, zašto ga je proganjao itd. To što ste vi nekada bili na vlasti, pa ste u različitom periodu sa drugim strankama bili u vlasti, to je poznato, niko se na to nije pozivao, niko to nije osporavao, od 1992. pa sve do 2000. godine. Niko to nije osporavao. Ali, stičem utisak, čim se ovde pomene SPS, ja ga nisam spomenuo, pomenuo sam konkretnog poslanika, odmah se vrti jedna ista priča. To je otprilike kao ona Vukova priča. Vuk kaže - državni terorizam, progon itd, a SPS samo o tome ko je bio sa nama, kada je bio sa nama, te ovi, te oni. Neće to više građani da slušaju. (Predsednik: Vreme.) Skoncentrišite se na ovih 10 milijardi koje predlažemo da se daju vojsci. To je tema.
Hvala. Izvolite, gospođo Čeković. Gospodine Dačiću, po Poslovniku se javila gospođa Čeković pre vas, pa ćete vi posle.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, izgleda da nemamo isti dnevni red. Da li je jutros na dnevnom redu Skupštine Srbije Vuk Drašković? (Momir Marković, sa mesta: Uvek.) Uvek. To što SRS pominje Vuka Draškovića, to je prosto kompliment SPO-u. Svesna sam da ni jedan politički potez koji radi gospodin Vuk Drašković vi ne možete da shvatite, ni da opravdate. Mi se politički razlikujemo. Te političke razlike se vide u postupcima i SPO, i gospodina Vuka Draškovića. Mislim da bi bilo korektno raspravljati o rebalansu budžeta, ukoliko postoje ljudi koji o tome znaju da govore. Preskočila sam svoj govor o rebalansu budžeta želeći da ova skupština što pre završi rad. No, pošto je u pitanju Vuk Drašković da odgovorim i Socijalističkoj partiji. Degutantno je, gospodo socijalisti, posle Ibarske magistrale, posle presude atentatu na Vuka Draškovića, njega u ovom trenutku pominjati. Želja SPO je da se ta stara vremena zaborave. Ako znamo ko je krivac, ko je naložio ubistvo i pokušaj ubistva Vuka Draškovića u Budvi, i ako je na sudu rečeno da je to Slobodan Milošević, mi uporno pokušavamo da vas ne poistovetimo sa Slobodanom Miloševićem i u tom smislu vas poštujemo kao kolege poslanike i kao stranku, sa kojom nismo programski isti, ali dozvoljavamo sebi da u periodu koji je pred nama, u periodu koji je potreban Srbiji sarađujemo sa vama. Molim vas, vi nemojte o Vuku Draškoviću, vi koji ste ga dva puta ubijali, vi čiji je predsednik Slobodan Milošević to dokazao i na sudu. SPO je prilikom formiranja ove vlade bio stranka koja nije mogla, dakle, bili smo stranka koja nije diktirala uslove koalicionim partnerima. Naša politička želja i volja je bila da u koaliciji bude Demokratska stranka. To smo želeli i to je bio predlog SPO. Prihvatili smo odluku većine i SPS je na korektan način dala podršku vladajućoj koaliciji. Molim vas, zbog svega, zbog četiri ubistva na Ibarskoj magistrali, zbog svega što je SPO proživeo u 10 godina vladavine Slobodana Miloševića, preskočite Vuka Draškovića. Ako želite njegovu smenu u saveznom parlamentu, pokrenite pitanje. Vuk Drašković u Skupštini Srbije i Crne Gore nije ni tražio vaše glasove. Hvala.
Izvolite, gospodine Dačiću, po Poslovniku. Istovremeno upozoravam vas, gospođo Čeković, pretpostavljam da je bio lapsus u pitanju, niko u ovom parlamentu, iz ovog parlamenta, nikoga nije ubijao. Izvolite, gospodine Dačiću.
Svako ko je ubijao, ko je vršio zločine treba da odgovara. Mi smo se oduvek zalagali za to da se istina utvrdi, oduvek smo se zalagali za to da svako ko je počinio bilo koje krivično delo treba da odgovara. Međutim, za to treba da se vode sudski procesi sa dokazima, da se dovedu do kraja, a ne da se donose političke presude na osnovu pretpostavki. Zato smo mi reagovali na odluke nekih sudova, koji na osnovu pretpostavki, u usmenim obrazloženjima, one koji su, ako je to nesporno, izvršioci tih ubistava, povezivali sa tim da su nalogodavci dolazili iz državne vlasti. Još jednom ponavljam, interes Socijalističke partije Srbije pre svega jeste da se utvrdi puna istina o tome i mi na tome insistiramo, ali smo takođe protiv političkih zloupotreba i političkih pritisaka na odluke suda, kakvi su se dešavali u proteklih nekoliko godina. Već sam rekao da su naši odnosi sa političkim strankama u Srbiji takvi da u vladajućoj parlamentarnoj većini postoji velika razlika u shvatanjima između nekih političkih stranaka. Zato SPS ima dogovor sa DSS i ne ulazimo u odnose DSS-a drugim koalicionim partnerima. Prema tome, ovakvi međusobni odnosi nas ne iznenađuju, kao što nas ne iznenađuje stav G17 plus, koji ste juče mogli da čujete, vezan za neke stvari iz te desetogodišnje istorije, jer to je njihovo političko mišljenje. Mi imamo potpuno drugačije mišljenje, mi se nalazimo na drugačijoj političkoj strani, ali kada u Srbiji nije moguće da postoji bilo kakva vlada, bolja je i Vlada između različitih političkih opcija, nego Vlada Zorana Živkovića u to vreme. Što se tiče ostalih stvari oko mućkanja, mislim da ste se obratili na krivu adresu. Što se tiče SPS-a, mi nismo baš veliki stručnjaci za mućkanje. Prema tome, što se tiče mućkanja i mućki, obratite se nekim drugim političkim strankama. Što se tiče intelekta, tu sam spreman da sa svim od vas stanem. Ko god je bio bolji student od mene u istoriji nekog fakulteta skinuću mu kapu.
Da li možemo da nastavimo o amandmanima? Ne. Po članu 98. stav 2, pauza od pet minuta da se izvrše konsultacije da li ćemo nastaviti prema dnevnom redu. [[Posle pauze – 11,25]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad. Da li još neko želi reč o amandmanu na član 3? (Ne) Na član 4. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Reč ima narodni posalnik Milovan Radovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao što reče jedna poslanik iz SPS, a juče i šef poslaničke grupe G17 plus, poslanička grupa SRS, u onim slučajevima gde se ne slaže sa konceptom i strategijom određenog predloga zakona u Skupštini, normalno je da tražimo nedonošenje tog predloga zakona. Jedini način, po Poslovniku, jeste da podnosimo amandmane kojima se određeni predlozi članova brišu. Naravno, mi iz poslaničke grupe SRS se za govornicom trudimo da što ubedljivije i što razložnije i vama u sali, a i onima koji gledaju prenos Skupštine Srbije, objasnimo opravdanost takvog jednog našeg zalaganja. U konkretnom slučaju, na član 4. Predloga zakona o rebalansu budžeta, poslanik SRS Milorad Mirčić je podneo amandman da se ovaj član 4. briše. Jedan jedini razlog je, a to je da konačno prestane država da se zadužuje putem ino-kredita. Članom 4. rebalansa budžeta predlaže se sledeće: da će se u 2005. godini izdati garancije i kontragarancije Republike Srbije do iznosa od, tačno je navedena cifra od, recimo, 100.270.602.585,74 dinara. Zaduživanje kod inostranih poverilaca za već potpisane kredite do iznosa do 55 milijardi 113 miliona itd. dinara. Mi u SRS smatramo da je konačno došlo vreme da prestanete sa zaduživanjem, jer otkako ste došli na vlast 2000. godine, računajući 2001, 2002, 2003. i 2004. godinu, donacije koje ste dobijali od određenih međunarodnih organizacija i banaka, MMF, Svetske banke, Pariskog kluba itd, prikazivali ste javnosti kao da su to iznosi sredstava na koje mi nemamo obavezu da plaćamo kamatu. Ustvari, to su bili klasični krediti koje ste krstili kaodonacije. Sad Evropskoj investicionoj banci, između ostalog, treba da vratimo za pet kredita iznos od 46 milijardi 480 miliona dinara, za sanaciju puteva u ukupnom iznosu od 7 milijardi 885 miliona dinara. Slažemo se, siguran sam u to, ne samo mi u ovoj sali, nego svi građani Srbije, da su nam putevi u katastrofalnom stanju, i to i regionalni putevi, i lokalni putevi, i kategorisani, i nekategorisani putevi. To je činjenica. Međutim, s jedne strane se brinemo da nam putevi budu u ispravnom stanju, da budu upotrebljivi, a sa druge strane ne vodimo dovoljno računa da te puteve sačuvamo, bar one koji su u dosta solidnom stanju. U tom smislu, trebalo bi da se zabrinete u vezi dolaska NATO vozila na teritoriju Srbije i Crne Gore. To su teška oklopna vozila, kamioni, transporteri itd. Oni će nam upropastiti ionako loše puteve. Umesto da tražite od severno-atlanske vojne alijanse nadoknadu, donaciju, ne u vidu kredita, nego donaciju za popravku tih puteva za prolazak njihovih vozila, jer ste im ionako sporazumom dozvolili da mogu već da uđu u Srbiju i Crnu Goru, onda ste mogli da tražite od njih novac za popravku tih puteva kojima će oni da prolaze. O onome da će uživati NATO vojnici krivično-pravnu zaštitu, odnosno imunitet od svake vrste odgovornosti prema državi Srbiji i prema pojedincima kojima će, ne daj bože, desiće se i to, imamo iskustvo po primeru Makedonije, da učine i štetu, po cenu gubljenja života tih naših građana, i materijalne štete, onda bi trebalo mnogo to da nas zabrine. Uostalom, ministar za kapitalne investicije ima veliki broj kamiona koji krstare Srbijom i trebalo bi više da povede računa o stanju naših puteva. Dalje, dajete za projekat evropskih puteva, samo za projekat, a jedno je sanacija puteva u određenom iznosu, a drugo je projekat za evropske puteve, iznos od 9.960.000.000. Zar vam se ne čini da je to mnogo sredstava i mnogo para za jedan takav projekat? Dalje, KFW-u kredit u iznosu od pet milijardi za EPS, za određene gubitke kod proizvodnje i distribucije struje. Tu imamo naše zaduženje odranije EPS kod Češke i sada Srbija je u ime EPS otkupila taj dug. Imala je povoljan trenutak da otplati taj dug za 36 miliona evra. To nije učinila, nego je kasnije otkupila taj dug preko određene firme, određenog pravnog lica iz Mađarske, za 48 miliona evra. Razlika je 12 miliona evra, za koliko je država oštećena. Gde je taj novac? Gde su ta sredstva? Da li su ta sredstva otišla nekome u privatne džepove? Ako i nisu, lično verujem, a i mi u SRS verujemo da jesu, a pod pretpostavkom da nisu, očigledno da je država oštećena za 12 miliona evra. To je ogroman iznos sredstava, to su ogromne pare. Evropskoj investicionoj banci po osnovu šest kredita u ovoj godini biće u tekućoj godini potpisan za dug u iznosu od 45 milijardi dinara za rekonstrukciju komunalne infrastrukture u manjim opštinama u iznosu od dve milijarde i nešto dinara. Ko određuje koje su to manje opštine? Ko odluuje i po kojim merilima i po kojim kriterijumima, ko će dobiti taj novac. Dobacuju mi poslanici SRS – Dinkić. Naravno, Miroljub Labus i Dinkić, gospodo poslanici i vi nevernici, a mislim na one koji ne veruju iz poslaničke grupe G17 plus, navešću vam primer, pomaže Ministarstvo finansija i naravno Mlađan Dinkić pojedine opštine i pojedine mesne zajednice. Kome? Onima odakle su ljudi iz G17 plus. Primer je Paraćin, Kruševac i Užice. Jedno selo odakle je Tomica Milosavljevi, vaš ministar zdravlja. Drugo selo odakle je odbornik iz G17 plus, a za treće selo neću da pomenem. Za Kruševac i Užice takođe ista priča, o tome će vam malo detaljnije pričati Radiša Ilić, poslanik SRS iz Paraćina, jer više zna. Ne znam kako se zove selo predsednika Narodne skupštine, ali i o njemu je reč. Dalje, za sanaciju područja ugroženih poplavom u iznosu od 803 miliona dinara, zaduženje kod inostranih poverilaca kredita u tom iznosu. Svi znamo da je priličan područja na teritoriji Srbije ugrožen poplavama u prethodnih nekoliko meseci. Znamo za Vojvodinu, znamo za pojedina sela, Jaša Tomić, Međa, znamo za područje Šumadije i Kragujevca, znamo za jug Srbije. Naravno, elementarna nepogoda treba da se sanira, učinjene su velike štete. S druge strane, poljoprivredni proizvođači plaćaju državi veliki iznos poreza na ime odvodnjavanja za svoje poljoprivredno zemljište. Od toga nemaju nikakvu povratnu korist. Sada svi oni koji su ugroženi bujicama potoka i reka traže pomoć od opština, i opštine su u takvoj bezizlaznoj situaciji, nemaju sredstava iako hoće da pomognu. Ko je obavezan? Republika je obavezna da pomogne, jer ona stoji iza ubiranja sredstava i mora povratno da uredi određena područja, da ne bi ugrožavala u takvim slučajevima stanovništvo po oštinama. Podneti su zahtevi prema Vladi da se nadoknadi određena šteta učinjena na poplavljenim područjima. Šta je Vlada učinila? Poznato mi je, u Aleksincu smo imali štetu, ne samo prema proceni opštinskih službi, nego i prema proceni Vodoprivrednog centra "Morava" iz Niša, zajednička je procena od 34 miliona dinara, a Vlada je dodelila milion dinara. Šta mi tamo da radimo sa tim parama, a velike su štete načinjene od bujice i poplava u aprilu i maju. Takođe, imam podatak da u poplavljenom području u okolini Leskovca. Vlada nije učinila apsolutno ništa po pitanju dodeljivanja sredstava za sanaciju šteta od tih poplava. Zašto? Pitanje je da li Mlađan Dinkić utiče na to kao ministar finansija, gde je novac za to da se radikalske opštine ne pomažu. Kako Aleksinac, tako i Leskovac, a verovatno i još neke opštine. Tako vi određujete po pitanju kriterijuma, vaših kriterijuma, kome treba pomoći i kome treba vratiti sredstva iz budžeta ili inokredita. To su vaša merila i to su vaši kriterijumi u koje mi ne verujemo. Postoje stavke da krediti u ukupnom iznosu od 3.430.000.000 namenjenih opštini Čačak, opštini Bor, Zrenjanin, i to u određenim iznosima, evo Kraso završavam i da imaš vremena, nemam ništa protiv toga da se određenim opštinama pomogne, ali zašto baš određenim opštinama Čačku, Boru itd, za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, a treba pogotovo Boru, ali treba sagledati i druge opštine. Opštini Zrenjanin nije rečeno zašto. Na kraju, samo još da kažem radi javnosti, a svi mi poslanici znamo, jer imamo taj pregled, stanje duga Republike Srbije po osnovu inokredita na dan 31. maj 2005. godine iznosi 808.556.568.000 i tako dalje dinara. Čak 808 milijardi, pa zar vam se ne čini da je to mnogo. Ko će to da vraća? Naši potomci. Mi ne možemo ni da stignemo da vratimo. Naši potomci, unuci, praunuci, čukununuci neće stići da vrate sve ove dugove.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić. Ima tri minuta. Ovo je tačna informacija koju ste rekli za budžet, je li, to govori o velikom uvažavanju Skupštine ako ministri do te mere vode računa da pomažu mesne zajednice gde je rođen predsednik Skupštine pre 50 godina. Zahvaljujem se i molim da se obrati pažnja i na Rakovicu u kojoj sada živim već godinama. Hvala i izvolite gospodine Krasiću.
Problem ovog člana je u tome što mi u ovom predlogu zakona nismo dobili pregled odredaba koje se menjaju. A da smo dobili taj pregled, vi biste videli da u članu 5. sada posle rebalansa ima da stoji da će se u 2005. godini izdati garancije i kontragarancije Republike Srbije do iznosa 120.270.000.000 i tako dalje. Do tog iznosa ova država treba da garantuje. Čime garantuje? Garantuje budžetom za obaveze po osnovu zaduženja. Te obaveze plaćanja dolaze kasnije, ali država preuzima u ovoj godini obavezu i izdaje kontragaranciju, to su oni zakoni koje serijski donosite ovde. Samo da vam kažem kakva je dinamika davanja tih garancija i kontragarancija, odnosno sredstava obezbeđenja po osnovu zaduženja. Zaduživanje kod inostranih poverilaca za već potpisane kredite do iznosa od 55 milijardi, ali kada se usvoji ovaj rebalans, do 31. decembra sledi nam još zaduživanje za 45 milijardi. Razmislite malo, bez obzira što obaveza plaćanja dolazi kasnije, pošto garancije i kontragarancije izdaje Republika Srbija. Onda, ko je korisnik ovih sredstava: javna preduzeća od republičkog značaja i lokalna samouprava. Kada se na to doda stanje našeg duga, a to je strana 4. pod 4) - na dan 31. maj 2005. iznosi, a sada to niko živ ne može da sagleda u potpunosti, ovde je dato u dinarima, taj devizni dug, pa je dat po osnovu potencijalnih obaveza Republike Srbije, sasvim je izvesno da će Republika Srbija dugovati, to je još 30 i nešto milijardi preko ovih 808 milijardi, i stanje duga u domaćoj valuti iznosi 27,5 milijardi. To je to stanje koje se prikazuje u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, zbog čega nije ni bilo potrebe da se menja ovaj propis. To su dokazi da država ide ka nekontrolisanom zaduživanju i sasvim sigurno dužničkom ropstvu. Zato nije potrebno da se mnogo promućka glavom da bi se shvatilo.
Još neka poslanička grupa o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, paje ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Markićević, Milorad Belić, Velimir Stanojević, Miodrag Stamenković, Dušan Mrvoš, Zoran Ćirković, Vladan Vučićević, Radič Joković i Dejan Rajčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Hranislav Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo Dragoljub Stamenković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč?(Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 6. Predloga zakona tako da on glasi: "U članu 7. Razdeo 7. funkcija 180, u Ekonomskoj klasifikaciji 463, iznos od 50.114.115.000 zamenjuje se iznosom od 60.114.115.000, a iznos od 13.800.000.000 zamenjuje se iznosom od 16.545.568.000 dinara. Iznos od 2.745.568.000 briše se, a iznosi u kolonama 6 i 8 - 66.659.683.000 zamenjuju se iznosom 76.659.683.000 dinara". Razlozi za podnošenje ovog amandmana su, kao što se vidi iz predloženog, da se određena sredstva budžetska prenesu državnoj zajednici Srbija i Crna Gora za potrebe Vojske državne zajednice Srbija i Crna Gora. Svi smo upoznati sa jako teškim materijalnim položajem, da naša vojska prosto grca u dugovima i neizmirenim obavezama, kako tekućim tako i onim koje treba da planira za razvoj vojske državne zajednice. Stoga predlažem da se ova sredstva usmere tako, ovde je dato konkretno da nema dodatnih sredstava, na bi se moglo reći da postoji izmena, može samo da se prelije ovde. Postoji jedna stavka koju želim naročito da potenciram, a to je stavka troškova koja ide za Koordinacioni centar i Koordinaciono telo za jug Srbije, u iznosu od 2.745.000.000, a to su sredstva koja niko ne kontroliše i, ako pogledamo rezultate i efekte tih budžetskih sredstava, možemo da konstatujemo da interes i korist ima samo Nebojša Čović i njegovi najbliži saradnici, a da građani na Kosovu i Metohiji nemaju nikakve koristi od tih sredstava. Inače, Predlogom zakona o budžetu, Razdeo 7 - Ministarstvo finansija, ukratko ću da pročitam - funkcija 180, Transakcija opšteg karaktera između različitih nivoa vlasti, i ekonomska klasifikacija 463, Donacije i transferi ostalim nivoima vlasti u iznosu od 2.745.568.000 namenjeni za izvršenje programa Koordinacionog tela Savezne vlade i Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa i Koordinacionog centra Srbije i Crne Gore i Republike Srbije za Kosovo i Metohiju. I to za funkcionisanje i rad Koordinacionog tela Savezne vlade i Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac, Medveđa i Koordinacionog centra Srbije i Crne Gore i Republike Srbije za Kosovo u Metohiju u iznosu od 52 miliona dinara. Plate zaposlenima u jedinicama lokalne samouprave, na teritorije AP Kosovo i Metohija u iznosu od 1.200.000.000 dinara, plate zaposlenih u Javnom preduzeću Radio-televizija Srbije na teritoriji AP Kosovo i Metohija u iznosu od 60.000.000 dinara, korisnicima prava iz oblasti socijalne zaštite u iznosu od 550.098.000 dinara, kao i za realizaciju programa Koordinacionog centra na teritoriji AP Kosova i Metohija u iznosu od 222.968.000 dinara, kao i deo aproprijacije u iznosu od 300.000.000 dinara na osnovu izdavanja doplatne poštanske marke u 2005. godini namenjenih za program otkupa nekretnina i programa zemljotresa, verovatno se misli na Kosovsko Pomoravlje i na sanaciju tih programa. Ovde, kada smo imali Odbor za Kosovo i Metohiju i raspravu o rebalansu budžeta za 2005. godinu, dobili smo informacije samo o Fondu za Kosovo i Metohiju. Napominjem da je u okviru sredstava za rad Vlade Republike Srbije, odlukom o obrazovanju budžetskog fonda za Kosovo i Metohiju, obrazovan na neodređeno vreme budžetski fond za Kosovo i Metohiju. Zadatak fonda je da na principima solidarnosti, uz uvažavanje ekonomskih mogućnosti, učestvuje u stvaranju programskih, razvojnih, infrastrukturnih, socijalnih i drugih delova bezbednosnog života i povratka srpskog i drugog nealbanskog stanovništva na Kosovo i Metohiju. U skladu sa ovom odlukom sredstva za rad fonda obezbeđuju se prvenstveno iz donacija, legata, poklona i drugih izvora, kao i iz budžeta Republike Srbije. Ono što je prikupljeno sredstava od osnivanja fonda, kako smo dobili informaciju od pomoćnika ministra za finansije, jesu sredstva u iznosu od 139.000.000 dinara, a pri tome je napomenuto da su rashodi bili 42.000.000. Kakvi su ti rashodi, to je jedna velika nepoznanica, ako je efekat skupljanja sredstava u Fondu za Kosovo i Metohiju neka cifra od 139 miliona, a pri tome imamo rashode od 42 miliona. Ovde mislim da nema efekta, da ovaj fond za Kosovo i Metohiju nije ispunio svoju svrhu, pa je zato i sada predviđeno da se i iz budžeta finansira Fond za Kosovo i Metohiju u iznosu od 368.726.000 dinara, kako bi se nadomestilo. Znači, nema interesenata, nema onih koji žele da pomognu srpskom narodu na Kosovu i Metohiji i onda se zahvata i iz budžeta. Mislim da sve to treba da stoji preko nadležnih ministarstava, koja treba da vode brigu o radu, razvoju i opstanku Srba na Kosovu i Metohiji. Takođe je na Odboru istaknuto da su velika sredstva koja nedostaju za funkcionisanje života i rada Srba na Kosovu i Metohiji. Pa je tako, između ostalog, iznet podatak da nedostaje 790 miliona za rad lokalnih jedinica lokalnih samouprava, da nedostaje 100 miliona dinara za socijalnu pomoć, da nedostaje 1,2 milijarde dinara za program povratka prognanih i izbeglih sa Kosova i Metohije. Ako sve ove cifre uzmemo u obzir, znači da je ovaj suficit budžeta, koji je gospodin ministar Mlađan Dinkić izneo u svom izlaganju, ostvaren i na zakidanju sredstava Srbima na Kosovu i Metohiji. Ako je to odnos prema onim Srbima koji su, izloženi strahovitom teroru šiptarskih terorista i nebrizi međunarodne zajednice uspeli da prežive šest godina i imaju nameru da i dalje ostanu na prostoru Kosova i Metohije, ovo je maćehinski odnos Vlade Republike Srbije prema Srbima na Kosovu i Metohiji. Ne mogu ovde da osporim gospodina ministra finansija, da je on kriv za ovo, po meni je kriv domaćin kuće, a to je predsednik Vlade Republike Srbije, gospodin Vojislav Koštunica, i on nije smeo da dozvoli da nedostaju sredstva za rad jedinica lokalnih samouprava, da nedostaju sredstva za socijalnu pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji, kao i da ne mogu da se obezbede sredstva za povratak Srba na Kosovo i Metohiju. Ono što svi želimo i što svi pričamo jeste da treba pomoći Srbima na Kosovu i Metohiji, ali to su samo prazne priče, a konkretnih poteza nema. Listajući ovaj predlog rebalansa budžeta od jedne ekonomske klasifikacije do druge naišao sam na Ministarstvo rudarstva i izgradnje, kod ekonomske klasifikacije 511, zgrada i građevinski objekti, da se izdvaja četiri miliona dinara za potrebe na Kosovu i Metohiju. Zatim, Ministarstvo za kapitalne investicije, klasifikacija 511, zgrada i građevinski objekti, 22 miliona i 95 hiljada dinara za program povratka za privremeno raseljena lica sa Kosova i Metohije. To je jedina stavka koja figuriše u ovom budžetu, koja je od Ministarstva za kapitalne investicije predviđena kao jedna cifra koja će se uložiti da bi se pomoglo onim Srbima koji žele da se vrate na prostore Kosova i Metohije. Međutim, ovde bih želeo da podsetim i na obećanje ministra za kapitalne investicije da je građanima severnog Kosova izgraditi vodovod, a tada je bio sa svojim pratiocima iz kompanije Braće Karić, da će on to da finansira, ali ovde ne vidim u ovom predlogu budžeta da postoji takva stavka za finansiranje tog lokalnog vodovoda za severno Kosovo. Zatim, Ministarstvo rada i zapošljavanja, socijalna pomoć ugroženom stanovništvu 330 miliona dinara. Uprava za zaštitu životne sredine 45 miliona 850 hiljada. Ali, ovo ide i za jug Srbije i za Koordinacioni centar KiM. Ministarstvo prosvete i sporta isto 17 miliona za jug Srbije i Koordinacioni centar KiM. To su sve simbolična sredstva sa kojima se ne može ništa uraditi. Znam da nema mnogo sredstava, ali i ono sredstava što se nalaze u budžetu Republike Srbije ne koriste se pravilno, tako da od odluka i od ovih planova verovatno će ta realizaciji biti jako mala i jako niska, i neće imati efekta za boljitak Srba na KiM, pa stoga predlažem da se, ako ništa drugo, onda ovaj moj amandman prihvati, kako bi se barem vojsci državne zajednice Srbija i Crna Gora pomoglo, jer to je jedini garant, ne samo za bezbednost Srbije i države Srbije, nego i garant Srbima na KiM. Ukoliko bude postojala jaka vojska državne zajednice Srbija i Crna Gora, onda postoji i neka naša sigurnost i neka naša bezbednost da ne sme baš svako da udara po nama i da nas maltretira gde god hoće. Međutim, ukoliko nastavimo sa ovom politikom uništavanja vojske Srbije i Crne Gore, onda će i ostali shvatiti da nema ko da nas brani i ko da nas štiti, moći će da maltretira, šikanira i ugnjetava preostalih 110.000 Srba na KiM. Stoga predlažem da prihvatite u danu za glasanje ovaj moj amandman i da se povećaju sredstva vojsci državne zajednice Srbija i Crna Gora, kako bi Srbi imali jedno uporište, da veruju jednom institutu, a to je institut vojske državne zajednice Srbija i Crna Gora.
Reč ima narodni poslanik Momir Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, malo je vremena ostalo za odbranu ovog amandmana i gospodin Kragović je vrlo dobro obrazložio svoj amandman. Međutim, ostalo je nešto što nije dovoljno naglašeno, pa bih u tom delu. Samo lud čovek i veleizdajnik bi bio protiv toga da se ova sredstva koja su predviđena za vojsku Srbije i Crne Gore, koja dole radi u izuzetno teškim uslovima, odobre. Nadam se da ćemo o veleizdaji imati jednu tačku dnevnog reda u ovoj skupštini, pa da razgovaramo o sporazumima koje pojedini izdajnici u ime nas i u ime naše države potpisuju. Međutim, javio sam se zbog ovog drugog dela, dakle, sredstva koja se odvajaju za Koordinacioni centar za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa i za isti centar, za istog šefa Koordinacionog centra, za istog čoveka koji će trošiti sredstva u ime Koordinacionog centra za KiM. Ovde se radi o sredstvima od otprilike pet milijardi dinara. Dakle, dve milijarde 745.568 hiljada dinara iz budžeta i tri milijarde koje se odvajaju od sredstava dobijenih doplatnom markicom. Naravno, nemamo ništa protiv da se ta sredstva izdvoje, ali mora da se vodi računa o svakom utrošenom dinaru, da šef Koordinacionog centra ne pravi svoju stranačku infrastrukturu, pa izuzetno lepe i lepo opremljene kancelarije, doduše, prazne jer nije nikoga uspeo da prevari da uđe u njegovu stranku i ako je uspeo nekoga da potkupi, taj se nalazi u njegovoj stranci. Neracionalno se raspolaže ogromnim sredstvima i očekujem da će bar na jednoj sednici, a očekivao sam da ćemo to do sada dobiti, da se na jednoj sednici raspravlja o utrošku sredstava koja se odvajaju za Koordinacioni centar. Dame i gospodo narodni poslanici, dok su nam Srbi u sve tri opštine ugroženi, maksimalno ugroženi, dok su nam Srbi na KiM maksimalno ugroženi, dok iz tog ili sličnih centara idu i one priče koje treba da zaplaše Srbe, ogromna sredstva država Srbija odvaja. Očekujem da, ako ne bude, onda ću tražiti to kao poslaničko pitanje, da se dostavi obračun i utrošak sredstava za svaki dinar koji se odvaja za Koordinacioni centar.
Reč ima narodni poslanik Jovan Todorović, po ovom amandmanu.
Pravo na ovo javljanje iskoristiću da obrazložim amandman SPS-a koji sam u ime naše poslaničke grupe podneo. Za trenutak sam bio odsutan iz sale, pa nisam bio u prilici da ga obrazložim. Naime, o čemu se ovde radi? Ja sam predložio da se u članu 6. ukupni izdaci budžeta povećaju za tri milijarde dinara, i to sa 429.764.926.000 na 432.764.926.000 dinara, dakle, reč je o tri milijarde dinara koje sam preselio iz onog preostalog budžetskog suficita i time povećao izdatke i pokušao da te tri milijarde rasporedim na način koji bi Skupština mogla da prihvati, zato što je po meni ovaj predlog razuman. Kako smo predložili da se rasporede ove tri milijarde dinara? Ovde da kažem još samo jednu napomenu, mislim da nije dovoljno opravdano da imamo tu kategoriju preostalog budžetskog suficita i da taj iznos sredstava od 3.234.000.000 ostane na računu budžeta na kraju godine, odnosno 31.12. i da se prenese u 2006. godinu, pa da se onda sa drugim prihodima po osnovu prodaje nefinansijske imovine i povraćaja kredita koristi za otplatu javnog duga, pogotovu što je iz ovog suficita oko 29,5 milijardi dinara već pokriveno obaveza po osnovu vraćanja glavnice i vraćanja kredita, odnosno pozajmica od 5,5 milijardi dinara. Šta smo predložili. Prvo, da se u okviru Ministarstva za finansije povećaju dotacije Fondu za penziono osiguranje zemljoradnika i to za 525 miliona, što odgovara jednoj polovini neisplaćene penzije za poljoprivrednike. Vi znate da imamo 20,5 penzija neisplaćenih i da to ukupno iznosi oko 21 milijardu dinara. Ovim smo hteli da penzionerima, zemljoradnicima pokažemo jedan gest dobre volje, da sekrene u izmirivanje obaveza prema zemljoradnicima po osnovu neisplaćenih penzija, a pogotovu imajući na umu trenutno stanje u poljoprivredi i nepogode koje su nam se desile početkom proleća, poplave, ovih dana smo imali velike oluje, oštećenja na objektima seljaka itd. Mislim da to nije veliki izdatak za budžet, ali jeste velika korist za seljake penzionere. Drugo, predložili smo da se u okviru Ministarstva za privredu povećaju subvencije za privredu sa pet milijardi na pet milijardi i petsto miliona. Dakle, petsto miliona više nego što je to predloženo u rebalansu budžeta. Zašto? Zato što realno imamo usporen proces restrukturiranja velikih preduzeća. Ta velika preduzeća zapošljavaju izuzetno veliki broj radnika, a očigledno je da se proces restrukturiranja, a zatim i privatizacije u tim preduzećima odvija usporeno i sasvim je izvesno da se neće završiti do kraja 2005. godine. Kako je u izlaganju ministra gospodina Dinkića najavljeno da ćemo u 2006. godini imati smanjene subvencije za privredu, sa pet milijardi na otprilike tri milijarde i 700 miliona, smatrali smo da je potrebno dati dodatni vazduh tim velikim preduzećima sa ovih 500 miliona dinara, popraviti njihov ekonomski položaj, a pre svega socijalno-ekonomski položaj radnika i, na taj način, uštedeti vreme, odnosno kupiti vreme za njihovo restrukturiranje i privatizaciju. Dakle, da izdrže do kraja godine. Neka od njih će se verovatno i restrukturirati do kraja 2005. godine i to će biti dodatni razlog ili opravdanje, ili prosto mogućnost da se subvencije u 2006. godini smanje. Mislimo da je ovih 500 miliona neophodno potrebno da bi se ti postupci doveli do kraja i da bismo imali nešto čistiju situaciju, i ekonomsku i socijalnu, u velikim sistemima i velikim preduzećima. Treće, videli smo da je ova vlada i donošenjem Zakona o Agenciji za kreditiranje i osiguranje izvoza odlučila da ozbiljnije podrži tu izvoznu aktivnost naše privrede. Između ostalog, imamo jednu budžetsku stavku, koja iznosi oko 200 miliona dinara, za odobravanje kredita za finansiranje proizvodnje za izvoz. Mislimo da je 200 miliona u ovom trenutku nedovoljno da ozbiljnije podstakne privredu na izvozne aktivnosti, te smo smatrali da taj iznos treba povećati za 300 miliona, odnosno da u rebalansu budžeta na toj poziciji imamo 500 miliona dinara planirano za odobravanje kredita za izvoz. Nema nikakve sumnje da je spoljnotrgovinski deficit nešto čime će se ova zemlja baviti i u narednim godinama. Svaki podsticaj izvoznoj privredi zapravo znači smanjivanje spoljnotrgovinskog deficita, povećavanje konkurentnosti naše privrede na evropskom tržištu, mogućnost razmene rada, roba, usluga i kapitala biće povećana, tako da iz ovoga, u svakom slučaju, ne može da usledi ni jedan negativan efekat, već naprotiv samo se mogu očekivati pozitivne okolnosti po ovom osnovu. Gospodin Hranislav Perić i ja smo, takođe, opredelili da u okviru Ministarstva za poljoprivredu povećamo iznos sa devet milijardi 433 miliona na 10 milijardi i 433 miliona i da se, dakle,povećaju za milijardu dinara iznosi za subvencije. Mi smo predlogom amandmana opredelili da se taj iznos od milijardu dinara upotrebi za sledeće namene: otkup i skladištenje pšenice. Imate tu priču - 5.000dinara po jednom hektaru pšenice, 750 dinara po jednoj toni uskladištene pšenice u skladištima. Ali, u svakom slučaju neophodno je finansijski pomoći one koji će otkupljivati pšenicu i skladištiti otkupljenu pšenicu od seljaka, ne smemo biti nekorektni prema seljacima kojima nismo jesenas rekli - nemojte da sejete pšenicu, jer neće biti otkupa, biće tržišna konkurencija itd. tržište će odlučivati o količinama otkupljene pšenice, već prosto moramo da izdržimo teret tog tzv. strateškog poljoprivrednog proizvoda, da im pomognemo da prevaziđu ovu situaciju, pogotovo što ni žetva ne ide onako kako su planirali, odnosno kako se očekivalo, pre svega zbog vremenskih prilika itd. Pšenica je strateški proizvod i ukoliko ovo ne učinimo, onda ćemo doći do toga da mnogi seljaci na jesen neće posejati pšenicu, pa ćemo u 2006. godini imati ozbiljnije probleme, nego što je to sada slučaj. Dalje, taj iznos bi trebalo da bude raspoređen u jednoj meri i za naknadu štete proizvođačima maline i višnje, po osnovu nepreuzetih proizvoda i niskih otkupnih cena. Tu su, dakle, dva problema - niska otkupna cena, a čuli smo u raspravi da mnoge količine maline i višnje, čak ni po tim niskim otkupnim cenama nisu prodate, odnosno nije bilo onih koji su bili spremni da i tako nisku cenu isplate. Tako da je dobar rod maline ostao u malinjacima, dobar deo roda višnje je ostao u voćnjacima zasađenim višnjom. To je jedna šteta koju su seljaci pretrpeli, a nisu uspeli da se, u proteklom vremenu, tržišno prilagode i na taj način organizuju da izvuku neke koristi iz te njihove proizvodnje. Dakle, bilo bi razumno od strane države, da se ne bi uništila proizvodnja višnje i maline, bar delimično da nadoknadi štetu seljacima koji su je pretrpeli u ovoj kampanji. Zatim, naknadu štete na usevima i objektima usled elementarnih nepogoda: poplava, oluja, grada i sl. Imate područje Kragujevca i širom Srbije, poplave na području Vojvodine, mnogi poljoprivredni objekti su oštećeni, mnogi zasadi su faktički uništeni. Morali bi tim seljacima da pomognemo da prevaziđu ovu krizu, da se spreme za jesenju setvu, a naročito za 2006. godinu. Ne verujem da terba dalje obrazlagati potrebu da se poljoprivredi pomogne, pogotovo što i tu imamo jednu najavu da ćemo u narednim godinama sve više smanjivati subvencije poljoprivredi, te ćemo sve više seljake izlagati jednom tržišnom mehanizmu i jednoj tržišnoj utakmici, za koju oni, mislim, nisu u potpunosti spremni. Dalje, pod tačkom 5. odnosno u okviru Ministarstva za kapitalne investicije predložili smo da se, takođe, za 500 miliona dinara uvećaju sredstva i da se ovaj iznos upotrebi za revitalizaciju putne mreže u zapadnoj Srbiji. Analogija jeopredeljenjeVlade u budžetu da se jedan deo sredstava izdvoji za revitalizaciju putne mreže na jugu Srbije, a zapadna Srbija je jedan od najznačajnijihturističkih potencijala kojima Srbija raspolaže. Oni koji su, bar nekada, bili u Loznici, Ljuboviji, Malom Zvorniku, Užicu, Novoj Varoši i svim tim opštinama, videli su bogatstvo turističke ponude, ali su videli i katastrofalno loše puteve i takvo stanje da je prosto nemoguće doći do tih turističkih destinacija. Znači, iskoristiti taj turistički potencijal koji je objektivno prisutan u Srbiji. Zato smo predložili da se za putnu mrežu - magistralne i regionalne puteve ovde povećaju sredstva za 500 miliona dinara, kako bi se osposobila ta mreža, kako bi se i turistička privreda i svaka druga aktivnost u zapadnoj Srbiji, na tom značajnom području, dovela u normalu. Većina opština iz tog područja pripada tzv. devastiranim opštinama, koje su u jako teškom stanju. Siguran sam da će Vlada ubrzo morati da donese sličan program za to područje, kao što je to učinila za područje Bora, Kragujevca, Vranja itd. Konačno, pod tačkom 6. u okviru Ministarstva za turizam, trgovinu i ugostiteljstvo, predložili smo da se subvencije turističkoj privredi sa sadašnjih 280 miliona dinara povećaju na 455 miliona dinara, odnosno za 175 miliona. Zašto? Zato što je turizam razvojna šansa Srbije. Mi smo nedavno usvojili Zakon o turizmu. U okviru tog zakona imamo definisan Fond za razvoj turizma. Ukoliko nećemo u ovoj godini dati značajne signale turističkim privrednicima da će država iz sredstava budžeta, putem Fonda za razvoj turizma i putem subvencija turističkoj privredi, pomagati razvoj turizma, onda ćemo mi obeshrabriti te turističke radnike da u 2006. godinu uđu sa ozbiljnijim projektima i ozbiljnijim ambicijama, sa onim projektima koji će biti finansirani i od strane komercijalnih, odnosno poslovnih banaka, u saradnji sa Evropskom investicionombankom, ali i sa budžetom. Mi smo do sada imali izuzetno niska sredstva na toj poziciji turizma, odnosno podsticaja turizma. Skoro da ih nije ni bilo. Priznajem da je ovo jedan dobar korak Vlade koja je krenula u to da povećava sredstva na toj stavci, pa je došla do 280 miliona, ali objektivno sa 280 miliona dinara nije moguće ozbiljnije podstaći razvoj turističke privrede, te smo stoga predložili da se u okviru te stavke – subvencije turističkim preduzećima – umesto 280 miliona u rebalans budžeta uključi iznos od 455 miliona. Kada sve ovo saberete to je te tri milijarde dinara koje smo predložili, da se za taj iznos uvećaju izdaci budžeta iz tog tzv. dela preostalog suficita, a da preostali suficit bude u nekom iznosu od 234 miliona dinara i da se koristi onako kako je to predloženo u članu 2. Predloga rebalansa budžeta za otplatu javnog duga, zajedno sa drugim primanjima koja će doći i biti na računu budžeta krajem 2005. godine. Stoga vas molim da, kada budemo glasali o amandmanima i ukupno o zakonu o rebalansu budžeta, imate na umu ova obrazloženja koja sam dao u ime Socijalističke partije Srbije i podržite ovaj amandman.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Goran Cvetanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu. Odnosi se na finansiranje Ministarstva kulture. Zbog lakšeg praćenja strana 30. Razdeo 19, Funkcija 820. Radi se o ekonomskoj klasifikaciji broj 451, gde su subvencije javnim nefinansijskim preduzećima i organizacijama i radi se o iznosu od 2.134.000.000 dinara. Amandmanom je dato da se poveća na 2.585.000.000 dinara. Ova aproprijacija u iznosu od 15 miliona dinara namenjena je Novinsko-izdavačkoj ustanovi "Bratstvo" Niš u skladu sa Zakonom o osnivanju novinsko-izdavačkih kuća, "Službeni glasnik Republike Srbije", broj 53/95, i iznos od 35 miliona dinara koji je namenjen Republičkoj difuznoj agenciji, kao i iznos od dve milijarde i 49 miliona za RTS, koji će koristiti po posebnom programu Vlade. Radi se o tome da smanjivanjem davanja državnoj televiziji ova vlada vrši pritisak na uređivačku politiku, pre svega ove kuće, koja bi po predloženom rešenju morala da smanji broj radnika i na taj način pokušala da, po njihovim kriterijumima, malo bolje i kvalitetnije funkcioniše. Očigledno da je mnogo bolje RTS-u obezbediti bolji način finansiranja, jer očigledno je da RTS i ljudi koji vode RTS nemaju kvalitetan plan i socijalni program zbrinjavanja otpuštenih radnika. Ono što se pouzdano zna to je da se od 1. avgusta tekuće godine planira da preko 1.070 radnika dobije otkaz na RTS-u, da ostanu bez posla. Ljudi koji tamo rade, recimo u tehnici sa noćnim radom imaju između 12 i 13 hiljada dinara platu, ali zbog toga direktor RTS-a, gospodin Tijanić, omogućio je sam sebi da ima diskreciono pravo da na osnovu varijabila odlučuje ko će koliku platu da ima, tako da pojedini urednici, odnosno pojedini novinari imaju i do 300.000 dinara platu, pre svega mislim na novinare koje je doveo sa BK, Natašu Miljković, Branku Nevistić i neke druge koje i te kako imaju značajno mesto na RTS-u. Da li je to u interesu svih nas da preko 1.000 radnika ostane bez posla, procenite sami, ali podsetiću vas da je pre godinu dana 800 radnika ostalo bez posla i ne bi nas to toliko čudilo da ljudi koji već rade na RTS-u svakog dana primećuju neke nove face, neke nove radnike, tako da mnogi radnici ostaju bez posla, a za to vreme gospodin Tijanić prima nove radnike da rade. Dan-danas ne zna se i nema pouzdane informacije koliko je uposlenih na RTS-u, zbog toga što ili daju informaciju da je oko 5.000 radnika zapošljeno, ali uvek izuzimaju da li je u pitanju RTS Novi Sad i RTS Priština ili bez toga i na taj način manipulišu javnošću koliko je uposlenih na RTS-u. Pre 5. oktobra opozicija je kritikovala tzv. Šešeljevu taksu, to je bila pretplata. Svi su obećavali da te pretplate više neće biti, da jednostavno na taj način ugrožavamo standard radnika, a podsetiću vas da je to bilo vreme ekonomskih sankcija i vreme rata, gde je zaista bilo teško finansirati sve one obaveze i obnoviti zemlju posle rata. Onda su sve stranke obećavale da te takse neće biti. Posle 5. oktobra odmah su tu taksu sklonili. Sada postoje dve varijante, da bude preko računa PTT ili preko računa za korišćenje električne energije, da bi evo sada taksu ponovo vratili na mala vrata. Podsetiću vas da je pre nekoliko godina u ovoj skupštini usvojen zakon po kojem se uvodi obavezna pretplata. Setite se da su obećavali da te pretplate više neće biti, onda su pre nekoliko godina zakonom regulisali tu obavezu pretplate, a onda taj isti zakon je ova skupština usvojila, ali ga opet ne poštuju i pretplate nema. Sada je ponovo najavljuju. Očigledno su dezorijentisani, ne znaju ukom pravcu deluju, kakvu viziju imaju i šta treba dalje da rade. Na ovaj način, amandmanom SRS želimo da povećamo umesto 2.134.000.000 da iznos bude 2.585.000.000 dinara. Ne želimo da toliki broj radnika ostane bez posla, da Tijanić vodi neku posebnu uređivačku politiku i da na taj način omogućava rad samo onim ljudima koje podržava politički, mada je njegova politika vrlo čudna, ranije je podržavao JUL, a sada podržava DSS. Da li tu postoji jednačina procenite sami. Čak evo i predsedniku Srbije Borisu Tadiću je omogućio da pre nekoliko dana bude na RTS-u za vreme kada su svi gledali festivale muzičke, zabavnog karaktera. Tada je emisija gledana sa dva posto populacije. Da li to ljudi iz Demokratske stranke znaju? Verovatno njihov tim to prati, tako da kada i omogući predsedniku Srbije da bude gost na RTS-u, očigledno u nekom terminu koji uopšte nije praćen, gledan, ali da je u pitanju neko ko je iz G17 ili iz DSS-a verovatno bi termin bio mnogo gledaniji i mnogo povoljniji.
Da li još neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić.
Dame i gospodo, suština amandmana koji podnosi SRS, odnosno poslanici SRS, da se što racionalnije utroše ova sredstva koja su ostvarena nekim nazovisuficitom. U članu 6. vrši se raspored viška sredstava na nešto što očito Vlada, imajući u vidu da ne može dugoročnije da rešava probleme sa kojima se suočava, Srbija pokušava da gasi trenutne požare koji izbijaju, tako da recimo u tom pokušaju Vlade da dodatnim sredstvima smiri ili smanji probleme u RTS-u, faktički Vlada na ovaj način potvrđuje, kao i ona prethodna, da je nesposobna da reši problem kada je u pitanju ova nacionalna kuća. Kada bi bili dovoljno naivni onda bi mogli da poverujemo da je to kontinuitet nesposobnosti. Međutim, naivnosti u politici nema, pogotovo u vlasti. Očito da i ova vlada ima tendenciju, kao i prethodna, da finansijski drži u zavisnosti informativnu kuću koja se zove Radio-televizija Srbije. Kada neko finansijski zavisi od nekoga, onda mora da prihvata i njegove uslove. Očito da smo svedoci jedne nove faze medijske kampanje koju sprovodi ova vlada, uz uslovljavanje finansijskim sredstvima. Najava je da će finansijski problemi, kada je u pitanju pretplata i pretplatnički odnos, biti uskoro rešeni, tako što se procenjuje da će pretplata po televizoru, po komadu, biti približno 300 dinara. Međutim, od onoga što se donese kao odluka, do realizacije, uvek znamo da je veliki raskorak. Kada je u pitanju realizacija tog projekta, moramo biti svesni da procenat naplate i nekih drugih usluga nije na zavidnom nivou. Ovaj deo koji iz suficita sada Vlada opredeljuje za RTS je pokazatelj kako će se ubuduće voditi politika u oblasti informisanja. Vodiće se onako kako ministar finansija to bude hteo. Ako ministra finansija direktor RTS prikaže kao supermena, kao čudotvorca, odavno je prepoznatljiv kao ekspert, onda će RTS imati od toga koristi. Ako neuspe da ga prikaže tako, a i sam svojim delima dokazuje da ne može ni približno da bude takvoj nekoj viziji, onda će RTS imati smanjena sredstva. Isto kao što je u prethodnom obraćanju kolega Kragović govorio o racionalnom trošenju sredstava kada su u pitanju dodatna sredstva za funkconisanje Vojske SCG, mi srpski radikali imamo u vidu da će tu biti potrebna i dodatna sredstva zbog troškova koji se pojavljuju, jer posle ove potpisane kapitulacije, Vojska SCG dobila je novu ulogu. Ta ualoga će se ogledati u tome da obezbedi sigurnost i bezbednost konvojima NATO pakta prilikom okupacije teritorije Srbije. Jasno u ugovoru stoji, od onih 17 tačaka, jedna tačka ugovora kaže da bezbednost konvoja prilikom kretanja kroz teritoriju Srbije i Crne Gore, Momire Markoviću ovo bi mogli i vi da čujete, mora da uradi Vojska SCG, kao i policija. Pogledajte apsurd. Ministar je ovde pričao kakve sve probleme imamo oko finansiranja Vojske SCG i samo se jednom rečenicom osvrnuo na jedan ogroman deo sredstava koji je van kontrole Republičke vlade, a samim tim i republičkog parlamenta, a odnosi se na prodaju imovine Vojske SCG. Prosto čovek ne može da poveruje. Ogromna sredstva, milionski iznosi su se u proteklom periodu sakupljala na računu jedne komericijalne banke, koju je kontrolisao i sa tim novcem upravljao tzv. Fond za reformu Vojske SCG, koji je protivno i suprotno Ustavnoj povelji formiran i funkcionisan, a samim tim i protivzakonito upravljao i raspolagao novčanim sredstvima, ostvarenim od prodaje dela imovine Vojske SCG. Mi ovde razmišljamo kako da u narednom periodu poboljšamo finansijske uslove za funkcionisanje ne samo vojske, nego i policije, pogotovo na prostoru juga Srbije i u zaštitnoj zoni, a sa druge strane imamo nešto što je enklatantan primer bezakona i protivustavnog delovanja organa koji se zove Fond za reforme. Na čelu tog fonda su po ključu određeni ljudi, na osnovu volje, mišljenja ili opredeljenja tzv. Ministarskog saveta. I umesto ministar da kaže - da, mi od postojećeg suficita koji smo ostvarili na jedan volšeban način, od dodatnog poreza, dodatnog nameta, mi izdvajamo određena sredstva za poboljšanje uslova rada i funkcionisanje Vojske SCG, ali tražimo, insistiramo da se sredstva koja se nalaze na računima komercijalnih banaka, kojima raspolaže Fond za reformu vojske, stave pod potpunu kontrolu Republičke vlade, može i Ministarstva finansija. Zašto? Zato što je to logika stvari. Logika stvari govori da iz budžetskih sredstava koja koristi Vojska SCG, 90% troškova finansira Republika Srbija, a da u tom istom fondu 99% kontroliše druga članica državne zajednice. Kako? Pa, preko svojih emisara, preko svojih ljudi. Pri tom, ne smemo da zaboravimo i odgovornost onih koji su postavljeni i predloženi od strane Ministarstva za finansije, jer ne ublažava njihovu odgovornost činjenica što oni nama saopštavaju da se ta sredstva nalaze, i to saopštavaju nakon perioda od godinu dana. Logika stvari nameće razmišljanje zašto suficitom gasiti trenutne požare, zašto ovim suficitom i određenim sredstvima ne rešavati dugoročno određene probleme sa kojima se suočava ova država. Očito da u čitavoj ovoj preraspodeli sredstava ima i o naj element marketinga. Očito da Vlada marketinški želi da prikaže raspoređivanje ovih sredstava, kako bi sebi pripremila teren za naredne izbore. Gospodo, nemojte da gubite iz vida - svaka vlada, pa i ova, u proteklom periodu pravila je istu ili sličnu grešku, tako što je pred izbore, dodvoravajući se penzionerima, socijalno ugroženoj kategoriji, izdvajala ogromna sredstva. Niti su imali koristi penzioneri, ni socijalno ugrožena kategorija stanovništva, a stranke koje su učestvovale u takvim vladama redovno su i po pravilima doživljavale poraze na izborima. Gospodo, ne možete sa ovakvim marketinškim postupcima, sa ovakvom medijskom kampanjom da postignete efekat koji je i te kako potreban Srbiji. Srbiji je potrebno da u ovom trenutku ima stabilnu odbranu, to znači da su stabilni izvori finansiranja i omogućena stabilna sredstva za funkcionisanje Vojske SCG. Srbiji je potrebna objektivna medijska kuća koja se zove RTS, a ne da bude privatna prćija, pa da po stranačkom ključu, dok vi određujete ko će biti direktor a ko će biti glavni urednik, virtuelno se prikazuje na toj televiziji Srbija koja živi u bogatstvu, Srbija po kojoj teče med i mleko, a Srbija sve više i više tone u bedu i propast. Srbiji preti realna opasnost, zbog nedostatka sredstava, da bude ugrožena njena bezbednost. (Predsedavajući: Vreme.) A da vam na kraju kažem ono što stevećinom vi - koalicioni partneri zainteresovani, ako ne obezbedite dovoljna sredstva za funkcionisanje Vojske SCG, onda će vaši saveznici - NATO okupatori biti ugroženi. Bar o tome vodite računa, pa da vas to opredeli da izdvojite veća sredstva za Vojsku SCG, a samim tim i za MUP.
Narodni poslanik Boško Ristić, po amandmanu.
Dame i gospodo narodni poslanici, DS će glasati protiv rebalansa budžeta, jer smatramo da budžet koncipiran na ovakav način, u stvari, uskraćuje mnoga prava korisnicima budžeta, pre svega, građanima Srbije, preko institucija koje su direktni ili indirektni korisnici. Ovaj budžet nije izbalansiran, ne postoji balans između prihoda i rashoda. Sa druge strane, suficit u budžetu je stvoren na jedan veštački način, tako što su sredstva za pojedine institucije umanjena, onemogućeno je njihovo normalno funkcionisanje, a s druge strane se veštački stvara suficit koji neće doneti ništa dobro građanima Srbije. Takav je primer, recimo, sa pravosuđem. Pravosuđu je ove godine, ovom izmenom budžeta, uzeto oko 80 miliona dinara, iako ono ima sve veće obaveze i u svojoj organizacijii prema građanima Srbije. Primer za to je recimo i odluka ministra pravde da se u Opštinski sud Preševo i Bujanovac i tužilaštva uvede dvojezičnost, da se postupci u Preševu i Bujanovcu vode na albanskom i na srpskom jeziku. To znači da sudija Albanac može da zahteva i da insistira da se postupak vodi na jeziku nacionalne manjine, a isto tako kada je u situaciji građanin srpske nacionalnosti da se prema njemu vodi postupak. Ministar pravde je doneo ovakvu odluku 5. jula ove godine. Za ovo su potrebna neka sredstva, a objasniću vam da je to tema vezano za rebalans budžeta. Dakle, ministar je tajnom odlukom, koju nije obznanio, uveo dvojezičnost u sudove u Preševu i Bujanovcu, odredio način kako će se to sprovoditi, a u zadnjem stavu kaže, "sredstva za materijalne troškove izazvane sprovođenjem ovih obaveza obezbediće ovo ministarstvo na vaš konkretan zahtev." Ta sredstva koja se tiču ove odluke i verovatno će doći iz nekog tajnog budžeta, pošto sredstva nisu predviđena u rebalansu budžeta. Pogledajte stavku koja se odnosi na pravosuđe u Srbiji i videćete da za ovo sredstva nisu predviđena. Postavljam drugo pitanje, suštinsko: od koga ministar krije ovu odluku. Od DS ne treba da krije. Mi se zalažemo za prava nacionalnih manjina. S druge strane, ili on nije iskreno prihvatio ovu odluku, ili želi da prikrije izvor sredstava za finansiranje ove svoje odluke, ili to krije od svojih birača, simpatizera ili koalicionih partnera, ili od svih onih koji podržavaju ovu vladu. Tražim od ministra finansija objašnjenje, iz kojih sredstava će se finansirati ova odluka ministra pravde i da li je on za ovu odluku znao, da li Vlada zna za ovu odluku ili postoji neka drugačija namera ministra pravde. Hvala.
Hvala. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Radiša Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 6. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu. Dobro znamo kako je stvoren budžetski suficit i o čemu je ministar finansija pre neki dan govorio skoro dva sata. Danas Mlađan Dinkić ima na raspolaganju punu kasu, deli šakom i kapom, kako mu se ko svidi. Ali, ono što je naša stvarnost i za šta je odgovoran upravo ministar finansija, to je velika nemaština i siromaštvo građana Srbije. Ovim amandmanom na član 6. predloga rebalansa traži se povećanje iznosa namenjenog Republičkom fondu za PIO. Poreski nameti rezultirali su prelivanje novca iz džepova građana u budžet kojim jedino ministar finansija potpuno raspolaže i više niko. Neka se ne poziva Dinkić na čuvenog radikalskog ministra Lazu Pačua. On je vodio računa o državnoj kasi, ali nije smišljao ekonomske represivne metode kojim bi pljačkao sopstveni narod. Doprineo je jačanju ondašnje srpske vojske kupovinom naoružanja i opreme, za razliku od današnjih eksperata iz G17 plus, koji su našu vojsku skoro sasvim pretvorili u civilnu zaštitu. Načelo, prodajte tenk pa kupite konzerve za mesec dana da vojska jede, upropastiće sasvim naš sistem odbrane. Ovim amandmanom na član 6. predlažemo da se iznos od 73.032.500.000 zameni iznosom od 83.032.500.000, dakle, da se poveća za 10 milijardi, a koji bi bio upotrebljen za isplatu penzija i invalidnina. Ako je Ministarstvo finansije sprovođenjem svoje poreske politike već uzelo mnogo novca od radnika, preduzetnika, seljaka, od pacijenata, studenata, a onda je red da to kroz ovaj fond to i vrati. Ovom sumom bi se donekle izmirile obaveze države prema penzionerima iz radnog odnosa, invalidima i penzionerima koji primaju zemljoradničku penziju. Od ovih ukupno opredeljenih sredstava, ogroman procenat odlazi na izmirenje obaveza PIO, dok otprilike 5% otpada na materijalne troškove, u koje spadaju plate zaposlenih, održavanje infrastrukture, potrošnja radnog materijala, službeni automobili itd. Kada smo već kod zaposlenih po filijalama u unutrašnjosti Srbije, kada ste im poslednji put povećali platu. To je pitanje koje su vam uputili ljudi koji tamo rade, a radi se o periodu od unazad dve godine. Što se tiče samih penzija o kojima govori član 7. razdeo 7, a na koji sam podneo amandman, ministar finansija i ministar Lalović, poznat kao pola ministar pola poslanik, sa izborne liste G17 plus, zajedno kreiraju status budućih penzijsko-invalidskih osiguranika. Tako će armiju nezaposlenih posle sprovedene privatizacije u Srbiji, od kojih je većina u godinama i koji su se nadali odlasku u penziju sa 63 godine, ovaj uigrani par ministara obmanuti i ostaviti na belom hlebu još dve godine. Ono što je takođe očigledno, a ne znam da li o tome imaju ikakva saznanja i predstavnici Ministarstva finansija, odnosno sam ministar, s obzirom da se dosta "kreće" po narodu, veliki broj porodica u Srbiji živi upravo od penzija od svojih najstarijih ukućana, jer su mlađi redom ostali bez posla. Nekom je preduzeće otišlo u stečaj, nekom je banka likvidirana, neko je postao tehnološki višak, neko je uzeo mizerni socijalni program od par hiljada evra i danas nemaju ništa. Jedini posao im je da čekaju dedinu penziju. Setimo se samo slučaja iz sela Glogovac kod Jagodine, kada je snaja držala sakrivenu mrtvu svekrvu skoro pola godine da bi mogli da žive od staričine penzije. Ovakvih morbidnih slučajeva sigurno još ima u Srbiji i samo su odraz stanja u kome se Srbija sa budžetskim "suficitom" nalazi. Prihvatanjem ovog amandmana verovatno bi ministar, bar donekle, stišao socijalnu buru koja se nadvila nad Vladom Republike Srbije. Statistika je jedno, o kojoj nam je naširoko pričao Mlađan Dinkić, ali stvarnost je sasvim drugačija. Priča o caru Trojanu trebalo bi da bude poučna i za sve one koji sami sebi ovde čitaju hvalospeve. Mi iz opozicije javno iznosimo ono što mislimo o Mlađanu Dinkiću kao ministru finansija i o njegovoj poreskoj politici. Nevolja je za poslanike vladajuće koalicije, koji dobro znaju da im zbog Dinkićević poteza svakodnevnog pata rejting kod građana Srbije. Oni svi u Vladi Srbije moraju da ćute. Jedino ako idu tajno na neko brdo, iskopaju neku rupu i tu sve lepo ispričaju ono što misle o ministru finansija. Na kraju, kada nas je ministar malo vratio u istoriju, pa nam objasnio da je Knjaz Miloš u vreme Miletine bune imao finansijsko knjigovodstvo, završni račun, a to je u stvari bila kesa dukata pod njegovim krevetom, onda neka krene kao i sam Knez Miloš, neka se lepo preruši, pa neka krene od sela do sela, po vašarima i pijacama, i neka uđe u najgoru birtiju, neka pita zantlije, trgovce i seljake kako se živi i šta misle o nekom Dinkiću, ali da vode računa da ga ne prepoznaju. Dakle, povećanje sredstava za PIO poboljšaćedonekle veoma težak položaj veoma velike populacije u našem društvu. Ako novca nema, uzmite ga od mnogobrojnih agencija koje uzaludno troše novac poreskih obveznika ne radeći ništa. Takođe, poslanicima Narodne skupštine želeo bih da se obratim, a u vezi slučaja sa radnicima filijale Poreske uprave u Paraćinu. Što se tiče konkretnih radnika, ovaj slučaj je izašao u javnost pre tri nedelje, o tome je pisala štampa, "Blic", "Glas javnosti" sa naslovom - Dinkić podelio otkaze po Paraćinu. O čemu se radi? Grupa od osam radnika, ovom prilikom neću čitati imena ni novoprimljenih radnika, ni radnika koji su dobili otkaz 30. juna, odnosno dobili status neraspoređenih, a to su lica sa 16 do 30 godina staža u poreskoj upravi. Svi imaju položen stručni ispit za rad u organima državne uprave. Konkretno, radi se o dva lica sa visokom stručnom spremom, dva lica sa višom stručnom spremom i četiri lica sa srednjom stručnom spremom ekonomskog smera. Na njihova mesta primljeno je petoro novih radnika, od kojih su svi članovi G17 plus, odnosno kako u pismu kažu bivši radnici Poreske uprave - niko nema položen stručni ispit za rad u organima državne uprave, u stalni radni odnos primljeni su isti dan, kada su gore navedeni otpušteni. Sve radnice su članovi G17 plus ili su im muževi visoki funkcioneri u stranci. Sada se mi pitamo, da li neko kada bi trebalo da dobije posao u organima poreske uprave treba da postane član G17 plus i da li je ovo preporuka za ulazak u EU. Da li je ovako nešto moguće tamo da se radi? To verovatno znaju eksperti, a moja obaveza je bila da javnosti iznesem ovaj slučaj. Samo da napomenem da su se radnici Poreske uprave obratili pre tri nedelje ministru finansija Mlađanu Dinkiću, zatim direktoru poreske uprave Vladimiru Iliću i do dana današnjeg nisu dobili nikakav odgovor. U rešenju koje je potpisao Vladimir Ilić konkretno se navodi razlog zašto su ta lica neraspoređena, pa se kaže - navedenim pravilnikom izvršene su promene u organizaciji i metodu rada Ministarstva i ukidanje nekih poslova, zbog čega je došlo do smanjenja broja zaposlenih potrebnih za obavljanje određenih poslova. Kaže se, po sprovedenom postupku utvrđeno je da zaposleni nije mogao da se rasporedi na poslove koji odgovaraju njegovoj stručnoj spremi i radnoj sposobnosti u istom organu, kao ni drugim organima državne uprave, pa se odlučuje kao u dispozitivu. Znači, tog istog dana kada se utvrdilo da ne postoje radna mesta gde bi se ovaj višak radnika zaposlio, zapošljavaju se nova lica i to lica iz G17 plus političke stranke. Ovo je izgleda postala praksa u Srbiji, s obzirom da smo ovakve slučajeve imali i u Poreskoj upravi, odnosno filijali u Užicu, pa smo čuli pre neki dan i u Kruševcu, Paraćin je još jedan grad u nizu, a tako će verovatno biti i u mnogim drugim gradovima Srbije. Govorio je o tome Milovan Radovanović, poslanik SRS, reč je opet o Paraćinu i o poseti ministra finansija Mlađana Dinkića lokalnoj samoupravi i Opštinskom odboru G17 plus. Pa je Mlađan Dinkić prosledio jedan određen iznos donacija lokalnoj samoupravi, ali mesne zajednice koje su postale korisnici tih donacija su upravo mesne zajednice odakle su rodom funkcioneri G17 plus. Već je pomenuto, mesna zajednica Drenovac, odatle je ministar zdravlja Tomica Milosavljević, mesna zajednica Čepure, odatle je aktuelni predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, gospodin Predrag Marković, mada ne verujem da je on lično imao uticaja da se ta sredstva opredele. Možda je dodvoravanje lokalne samouprave, ali nije bitno. Treća mesna zajednica je mesna zajednica odakle je odbornik G17 plus u SO Paraćin. Zahvaljujem
Još neko o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Antić.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman na član 6, odeljak 5, odnosi se na kancelariju za saradnju sa medijima. To je kancelarija koja se naknadno otvara, do sada je nije bilo i izražavam principijelan stav SRS da sa kancelarijama, fondovima i agencijama, kojima se samo opterećuje budžet svih građana Srbije i uvećava izdvajanje za rad državnih organa, uvećava se javna potrošnja i direktno utiče na privredna kretanja u Srbiji, mora da se prestane. Želeo bih da kažem da je suficit koji je promovisan od strane ministra ipak samo jedan medijski trik. Činjenica je da je spoljni dug države toliki da nema govora o suficitu. Činjenica je da imamo pad proizvodnje i da sa ovakvom proizvodnjom nećemo moći da servisiramo ni ove dugove koje trenutno imamo, a očigledno je namera Vlade da se i dalje zadužuje. Mi smo iz SRS očekivali, pošto smo svesni da uvođenjem poreza na dodatu vrednost imamo višak sredstava u budžetu, očekivali smo da će ovim rebalansom budžeta taj suficit koji je ostvaren biti vraćen privredi kroz smanjenje poreza, eventualno i kroz neke investicije, što se u nekoj skorijoj prošlosti nije pokazalo kao dobar put, ali smanjenje poreza je trebalo da usledi. Očigledno je da su poreski nameti preveliki za privredu i za same građane. Očigledno je da je nelikvidnost privrede sve veća, da ovakve poreske namete ne može da prati privreda Srbije, da je situacija jako loša. Imamo i dalje pad privredne aktivnosti i sve je to moralo da rezultira smanjenjem poreza, i to je ono za šta se SRS zalagala i što je očekivala od ovog rebalansa budžeta. Što se ovog amandmana na član 6. tiče, nije bilo potrebno da se ide dalje na uvećavanje državne administracije osnivanjem ove kancelarije. Sasvim je dovoljno bilo da te poslove obavlja generalni sekretarijat. Ne radi se o malim sredstvima. Radi se o 36 miliona dinara i zalaganje SRS je u svakom slučaju zalaganje za smanjenje potrošnje. Ono čime se ministar hvali, to je smanjenje broja zaposlenih za nekih 10 posto u toku ove godine, očigledno pada u vodu, o tome je govorio moj prethodnik. Očigledno je da se otpuštaju oni koji nisu po volji ministra ili aktuelne Vlade, a da se primaju njihovi partijski istomišljenici. Nema govora niti o profesionalizaciji državne uprave, niti o modernizaciji, a ni govora o onome u šta su se zaklinjali i u šta se zaklinju već godinu i po dana o depolitizaciji državne uprave. Predlaže se i zakon o depolitizaciji. Očigledno je da ponašanje vlade nije u tom smislu, nije usmereno u tom pravcu. Smatram da bi bilo sasvim normalno i sasvim logično da se ovaj amandman koji sam podneo, a koji znači smanjenje izdvajanja i opterećenja građana Srbije, usvoji i da se najzad okrenete obećanjima da ćete da smanjujete javnu potrošnju, da to ne bude samo medijska propaganda, već da to pokažete i na delu.
Još neko o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Miljko Četrović Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Miljko Četrović.
Poštovani narodni poslanici, evo kao što je moglo da se pretpostavi, ministar Dinkić nije danas ovde prisutan, niko iz Vlade Republike Srbije. Radi se o amandmanima podnetim na Predlog zakona o rebalansu budžeta za 2005. godinu i u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman - u članu 7.razdeo 5, da se briše glava 5.2 Funkcija 110. Ovde se ova funkcija 110 i glava 5.2 odnose na Kancelariju za pridruživanje EU. Imajući u vidu što većina građana iz Srbije je shvatila da Srbija, odnosno zajednica ako opstane Srbija i Crna Gora neće ući u EU, ako ona uopšte bude postojala 2012. godine, sigurno do 2012. godine, a pitanje je i te godine. Osnivanje kancelarije ili postojanje kancelarije za pridruživanje EU, a kao narodni poslanik ne znam uopšte šta se radi, šta radi kancelarija, koliko je zaposlenih, ko podnosi izveštaj o svom radu, po kom programu to rade, samo vidim ovde u Predlogu rebalansa budžeta da se radi o iznosu od 38.246.000.000 dinara. Ovaj suficit koji je ministar finansija predložio, a Vlada Srbije podržala i predložila Narodnoj skupštini Republike Srbije da usvoji, jeste jedna fikcija i liči mi na nekadašnju priču kada je neko od srpskih mladića bio, odnosno otišao u vojsku pa napisao, još tri nedelje, pa mesec dana kako sam u vojsci, pa i ovaj suficit je utvrđen polovinom jula, a imamo još pet i po meseci, i pored svega ovoga što je izneto od strane poslanika SRS na kršenje Ustava i Zakona o budžetskom sistemu i predlaganje na ovaj način rebalansa budžeta. Srbija od 5. oktobra pa do današnjeg dana, a nadam se kao poslanik SRS, a i većina građana Srbije, da nećete dugo tako raditi, bez želje da uvredim bilo koju od udovica u Srbiji, liči sada na udovičko imanje ili udovičku kuću. Ne zna se ni šta ko radi, ni ko kome odgovara, ko koga predstavlja. Kakva je funkcija predsednika Republike, kakva je funkcija Vlade Republike Srbije, predsednika Vlade. Kakva je funkcija ovoga što je pominjan pre mene ili pre sat i po vremena, Vuka Draškovića, ko je koga ovlastio da potpisuje ovo što je potpisao, kako može to da se dogodi u državi Srbiji. Kako može da se predlaže rebalans budžeta, kako može da se ima suficit, kada postoje tolika dugovanja prema penzionerima, prema seljacima koji primaju penzije. Kako može da ministar Dinkić i Vlada Republike Srbije da prelaze preko toga da na desetine hiljada radnika ne mogu da ostvare svoja osnovna prava za neke godine koje su proveli radeći i uplaćujući doprinose za socijalno i penziono osiguranje, a da se nije našlo rešenje da im se reguliše taj staž penzioni koji nije uplaćen i da ostvare sada svoja prava za 35 godina provedenog staža. Nasuprot tome, kroz privatizaciju, kroz pljačku otima se ta imovina koju su ti radnici stvarali, i odricali se i, nažalost, tu ni država ni Vlada, a ni nadležni drugi organi, nemaju ni snage, ni želje, ni volje da bilo šta preduzmu i da te stvari ne idu kako idu. Kancelarija ova, kao i ona prethodna o kojoj je poslanik Antić govorio, uz mnoge ove agencije koje su formirane, sa mnogo zaposlenih, sa ovim navodnim programom Vlade o smanjenju broja zaposlenih za 10% u državnoj administraciji, pa to preneto na lokalnu administraciju, ali sa mnogo većim brojem primljenih, ili svakim danom koji se primaju u agencije, kancelarije, u ministarstva, postavljam pitanje, gde oni mogu da više sede u zgradama ministarstava. Ali, našlo se i tu rešenje. Sticajem okolnosti, bio sam u prostorijama ili delu prostorija Agencije za privatizaciju na Terazijama. Tamo dva ili tri sprata one ogromne zgrade koristi Agencija za privatizaciju. I pored portirske službe na ulazu te zgrade, na svakom spratu postoje portiri, ne znam koja im je funkcija, tu su sekretari, sekretarice, da ne govorim o obezbeđenju koje obezbeđuje prostor. I kada se sve to sagleda i kada se vidi na drugoj strani u kom položaju su radnici u Srbiji i seljaci, zaposleni u zdravstvu, u prosveti, onda je jasno da niko ne vodi računa i ne interesuje ga, a pogotovu ovi koji su dužni da vrše državne funkcije, da brinu o većini građana Srbije. Oni ne brinu o građanima Srbije, već brinu o svojima iz svojih stranaka, brinu o svojim rođacima, prijateljima i interesnim grupama koje stoje iza njih. Kako jedna ozbiljna država posmatra i nevladine organizacije, to smo bili u situaciji da čujemo kako je predsednik Rusije Putin juče ili jutros, a jutros sam čuo tu izjavu, da nema mesta u Rusiji nevladinim organizacijama koje se finansiraju iz inostranstva. Nažalost, u Srbiji te nevladine organizacije su pandan državnim institucijama, državi Srbiji i one su dobile mnogo više mesta da se pitaju o svemu što je bitno za građane Srbije. Ne osuđujem sve nevladine organizacije, nego deo koji radi već godinama, a pogotovu zadnje dve-tri godine, protiv države i naroda i snose odgovornost za to. A to nisu nikakve organizacije, to je skup pojedinaca koji sebe predstavljaju kao nevladine organizacije, imaju neograničeno mesto i na medijima, i elektronskim i pisanim, i pokušavaju da budu pamet i usmerenje i države i naroda. Nadam se i ubeđen sam u to da prvi vanredni parlamentarni izbori, i narodnih poslanika i vlade koja će proisteći iz te većine u ovoj Narodnoj skupštini, neće se ovo nastaviti kako je sada.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Momir Marković.
Podneo sam amandman na član 6. i tražim da se u članu 7. sredstva iz budžeta u iznosu 429.764.926.000 zameni cifrom 432.999.000.000. Razlog je vrlo jednostavan i prost. Ministar finansija, Mlađan Dinkić, pored izmišljenog suficita, pored svih mogućnosti za malverzacije o kojima smo govorili i o kojima ćemo govoriti do kraja razmatranja ovog predloga zakona, ostavlja i u budžetsku rezervu tri milijarde dinara. Tražio sam amandmanom da se te tri milijarde dinara usmere i raspodele u ovim razdelima dalje. Nedozvoljivo je da u trenutku kada pola nacije gladuje, kada dve trećine nacije ne radi, kada je stanje u državi katastrofalno, da se ovoliko sredstava pored izdvojenih sredstava u budžetsku rezervu izdvoji i stavlja direktno na raspolaganje ministru finansija Mlađanu Dinkiću. To tako ne može. U svim zemljama koje znaju da vode računa o svojoj ekonomiji, koje znaju da vode računa o svojoj privredi, o građanima te države, strogo se vodi računa da se balans između budžeta, s jedne strane, i punjenje i pražnjenje budžet uravnoteži, da to ide dnevno, da ekonomija ne oseća. Došli smo u situaciju da smo pre nekoliko meseci razgovarali o deficitu od 20 milijardi. Danas razgovaramo o suficitu od 32 milijarde. To znači 52 milijarde. Gospodin Krasić, narodni poslanik SRS, građanima Srbije pre svega, koliko sam video poslaničku većinu to nije mnogo zanimalo, objasnio je koja je gimnastika i igra da se od ničega napravi nekih fantomskih 32 milijarde. Izdvajajući tri milijarde u budžetsku rezervu, Mlađan Dinkić neće izdvojiti od tih fantomskih 32 milijarde, neće to biti fiktivan, nego će biti stvaran novac, bukvalno stavljen na raspolaganje jednom čoveku. Smatram da Mlađan Dinkić, ukoliko ne dođe brzo do izbora, pa da ga zaustavimo, bukvalno će uništiti ekonomiju ove zemlje i dovešće nas na nivo Argentine, sa ogromnim zaduženjima, fiktivnim računima, fiktivnim parama i doći ćemo u situaciju da će zemlja biti više zadužena nego koliko košta ukupno njeno materijalno bogatstvo. Zbog toga apelujem na poštene i časne ljude u vladajućoj koaliciji da glasaju za ovaj amandman, da bar ove tri milijarde izvučemo ispod šapa Mlađana Dinkića i da se rasporede prema razdelima u ovom budžetu.
Hvala, gospodine Markoviću. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Hvala. Na član 6. amandman je podneo poslanik Nikola Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Reč ima narodni poslanik Nikola Todorović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom želimo da kažemo da SRS smatra da ne treba trošiti pare iz budžeta na finansiranje troškova raznoraznih agencija. Ja bih moje izlaganje mogao da završim sa ovom jednom rečenicom, kada je u pitanju ovaj amandman, ali ću iskoristiti priliku da kažem nekoliko rečenica o problemima kojima je gospodin Dinkić, ministar finansija, u svom obrazlaganju ovih predloga izmena i dopuna zakona malo posvetio pažnje, ili nije bio dovoljno jasan. Nisam dobio odgovorni na jedno pitanje o privatizaciji, odnosno restrukturiranju i pripremama za privatizaciju društvenih preduzeća, velikih sistema, kao što je to "Zastava" Kragujevac, RTB Bor, "Goša", "Prvi partizan", veliki sistemi koji su nekada u Srbiji značili za privredni i društveni razvoj cele države. Gospodin Dinkić pominje kao dobro rešenje stečaj nad ovim velikim sistemima, po ugledu kako je to urađen stečaj u "Sartidu" u Smederevu. Kada slušamo njegovo obrazloženje, imam utisakda gospodin Dinkić ne zna da je RTB Bor jedan veliki sistem, gde je Vlada vlasnik tog sistema. Nema ko da donese odluku sem Vlade kada su u pitanju planovi rada tog preduzeća. Voleo bih, umesto da se šalju subvencije, daVlada donese poslovnu politiku u RTB Bor, koje je kao društvo kapitala, matično preduzeće, koje u svom preduzeću ima nekoliko zavisnih preduzeća, kao što su rudnici bakra u Majdanpeku, rudnici bakra u Boru, Bor-jama, Bor-kop, Krivelj, da ne nabrajam ostale. Umesto subvencija, gde se jedva pokriva deo dohotka za zaposlene radnike, gde se ne uplaćuju doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, da se obezbede obrtna sredstva, da Vlada utvrdi kapacitete, da Vlada donese fizički obim proizvodnje za tekuću godinu, plan nabavke rezervnih delova i opreme, da utvrdi efektivno vreme rada opreme, odnosno nekakav plan. Konačno, da stvori uslove da ta preduzeća stvaraju novu vrednost, da obezbeđuju zarade zaposlenima i da na taj način ispunjavaju obaveze prema dobavljačima, prema poveriocima i, na kraju, prema samoj državi, odnosno gazdi koji brine da to preduzeće, koje postoji, pravi dohodak, a ne da pravi gubitke. Imam utisak da svi ministri u Vladi nemaju isti stav kada je u pitanju šta treba uraditi sa tim velikim sistemima, a postupak privatizacije je veoma spor. Čuli smo od ministra da će to biti možda do kraja naredne godine. Nedopustivo je da ovi veliki sistemi propadnu. Zamislite radnike koji su doskora bili subjekti u odlučivanju, pravili planove, donosili odluke, bili su u starom sistemu samoupravljači, gde su vodili računa o razvoju preduzeća, proizvodnji, raspodeli dohotka, a onda su kroz izmene Zakona o preduzećima postali upravljači kroz upravne odbore, kroz skupštinu, nadzorni odbor, da bi na kraju država ukinula organe upravljanja, uvela prinudnu upravu, odnosno odredila svoje ljude koji će da upravljaju tim preduzećima i na kraju ostavila ta preduzeća da bukvalno čekaju neka vremena, ne znam koja i koliko teška, a vreme ne ide u prilog zaposlenima, jer oprema propada, dugovi se gomilaju, kamate rastu. Ta preduzeća dolaze u sve veće teškoće, u sve veće probleme. Ova država mora jednoga dana brže da odlučuje. Ne treba da podsećam ministra na novousvojene zakone, kada je u pitanju Zakon o privrednim društvima, ili one odredbe koje su ranije važile u Zakonu o preduzećima, koje su ostale i dalje da važe, kada direktor tog preduzeća ne može ništa da uradi bez saglasnosti Vlade, odnosno Agencije za privatizaciju. Nema ko drugi da donese bilo kakvu poslovnu odluku, niti poslovni plan, ako to Vlada sama ne uradi. Ili, ako svi ministri u Vladi ne znaju kakvu je odluku to Vlada donela, pa jedan ministar priča jednu priču, drugi ministar priča drugu priču, ili ne znaju za dogovor u Vladi kada je u pitanju sam RTB Bor ili ova preduzeća koja su nekada bila nosioci razvoja privrednog, ekonomskog i društvenog razvoja cele države. Drugi deo priče, koji sam hteo da pomenem, vezanoza izlaganje ministra, to je nemogućnost isplate starog, velikog duga i isplata penzija za poljoprivrednike. Znam, kada nema dovoljno sredstva, štedi se tamo gde može, a penzioneri su jako nezadovoljni, jer imaju utisak da se štedi samo kod njih. Zamislite rudara koji je, radeći 40 godina, odvajao iz svog dohotka za penziju, odnosno po onom obaveznom Zakonu o socijalnom osiguranju, kada je stekao uslov i ostvario pravo iz penzijsko-invalidskog osiguranja, sada dolazi u situaciju da zavisi od generacije koja danas radi, da li će njegova penzija biti isplaćena, u kom iznosu i da li će biti redovna ili ne. Ti penzioneri, morate gledati u tom kontekstu, smatraju da su tu penziju zaslužili. Godinama su izdvajali, radili, ti fondovi su punjeni, sada onaj ko je upravljao onim fondovima, tim sredstvima, morao je da vodi računa da se ta sredstva ne upropaste, da se oplode, ulože u neki dobar biznis, uvećaju i kada se stekne uslov - posle 40 godina, da se ostvaruje pravo po osnovu penzijsko-invalidskog osiguranja, da se to ne dovodi u pitanje. Zamislite vas sada, odnosno nas koji smo u radnom odnosu, da li ćemo mi sutra zavisiti po istoj logici od generacija da li će raditi, hoće li biti fabrika, ko će proizvoditi, ko će stvarati novu vrednost i da li će biti dovoljno sredstava da nam se isplaćuju penzije ili ne. Ima te logike i pravde da mi, koji radimo, moramo stvoriti uslove da zapošljavamo nove generacije, da otvaramo kapacitete da bi nam se bolje vratilo. Ali, gledano kroz logiku da ste odvojili deo sredstava za penzijsko-invalidsko osiguranje, zašto se ta sredstva ne ulože pametno u neki posao, gde će ta sredstva biti uvećana, pa onda kada budete vi došli u situaciju da koristite tu penziju, ima odakle da je koristite. Ovo je besmisleno. Praktično se potroše pare, često nenamenski, bilo da je to radila ona generacija koja je upravljala Fondom za penzijsko i invalidsko osiguranje ili današnji rukovodioci koji upravljaju Fondom penzijskog i invalidskog osiguranja, odnosno Vlada. Nije u redu ako se grade fabrike iz tog fonda, razvija nekakva proizvodnja, a da se taj novac, uvećan za iznos kamata, kredita i ono što je dato, ne vrati u taj fond i da se ta sredstva ne sačuvaju, da se praktično unište sredstva. Ne mogu da prenesem nezadovoljstvo rudara koji su posle 35, 40 ili 43 godine staža, radeći u rudniku, proizvodili bakar i gradili ovu zemlju, sada da neko njima kaže da nema sredstava da se penzije na vreme isplaćuju. Koliko gorčine, koliko psovki. Ne mogu da ih citiram, ali mogu njihovo nezadovoljstvo da prenesem gospodinu ministru, ako ga vidite i to mu kažete, pošto nije tu da sluša, da su strašno nezadovoljni i ne vide razloge zašto oni koji su godinama odvajali značajna sredstva sada ne mogu da koriste pravo koje su dobili. Kada uzmete statistiku, čovek koji 40 godina radi u proseku, ni 10 godina ne koristi sredstva iz penzijskog i invalidskog. Neki umru, a ne naplate nijednu penziju. Ostaju oni koji po osnovu porodičnih penzija koriste deo sredstava, ali je nedopustivo da se ide do te mere. Samo u jednom drugom kontekstu kao dobar primer kako je to urađeno u Sartidu. Ministar se time hvali, ali reče jednom prilikom istinu da je Sartid u to vreme kada je pravljen i građen koristio dve trećine ukupne akumulacije Srbije, što je u suštini tačno. Znači, mi radnici iz RTB Bor, radeći u tri smene, proizvodeći 60.000 tona bakra u koncentratu, odvajali smo deo sredstava u taj Sartid, pokrivali te troškove, kao i svi radnici koji su imali akumulaciju. Taj Sartid je prodat. Kakve smo imali koristi od toga što je taj Sartid prodat, bilo sa aspekta radnika koji sada stiču uslov za penziju, a nema te penzije i ta fabrika prodata nekome. Zašto taj deo sredstava nije vraćen u penzijski i invalidski fond, da se od tog dela sredstava izmire obaveze prema penzionerima. Ovako ispada da niko nije odgovoran. Ako gospodin ministar kaže - ne možemo sada to uraditi jer smo u teškoj situaciji, jer generacije koje su radile pre nas, koje su upravljale državom i fondovima, nisu dobro radile. Zašto se prihvata te odgovorne funkcije da bude ministar ako ne može da radi? Onaj koji šutira samo levom nogom često ne može dati gol. Mora da šutira i jednom i drugom nogom da bi bio uspešan golgeter, a ovako možda će u ekipi koju predstavlja naći nekoga ko može da rešava ove probleme, neka zatraži pomoć. Ali je bitna namera, bitna je koncepcija i postupak kako razmišljati, kako se društveni problemi rešavaju, a ne na ovaj način da se štedi kod onih koji su zaslužili da dobiju ono što su zaslužili, a ne da se štedi na njima. To je neoprostivo i to je najteže što se dešava posle već stečenih uslova da se neka prava koriste, posle mnogo godina radnog staža, u teškim uslovima rada u privredi koja je radila, a danas ne radi.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Stevica Deđanski. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Vitomir Plužarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Reč ima narodni poslanik Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 6. Razdeo 37, funkcija 510, a odnosi se na Agenciju za reciklažu. Moj amandman predlaže da se ovaj član briše. Ovaj suficit koji je veštački ovde došao do nas, a ko zna možda i na neki drugi način, neko reče da su to sve mašine uradile, odnosno obradile, da ministar ne zna baš da li je taj suficit stvarno takav. Rebalans mora da bude u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu. Metodološki to mora biti na zakonit način, a on je očigledno nezakonit. Gde je pravni osnov za sve ove članove? Oni su nabacani s jednog na drugi kraj i tako je to verovatno misao da ne bude to sve onako transparentno kako ste vi to govorili. Juče smo govorili o Upravi za trezor i sve smo vam do detalja objasnili, da smo mi SRS protiv agencija, uprava i svih takvih institucija koje nisu u skladu sa racionalnim trošenjem budžetskih sredstava. Suficit je rezultat promene metodologije. On nije realan i kao takav mi ga ne podržavamo. Zamena teza je izvršena da se ne zna šta je bilans stanja, šta je prihodna strana, šta je to rashodna strana, tako da ovaj suficit nije realan ni za prihod ni za rashod. Zadužili smo se mnogo. Kako ćemo to vratiti, to aktuelna vlast ne zna. Ona zna da može od ovako veštačkog suficita da troši novac, pa trošenje i ovom agencijom za reciklažu odnosno upravljanje otpadom oni predviđaju 32 miliona. Ta agencija nije u stanju da sa 32 miliona počne da prati sve ove probleme koji su kod nas u Srbiji evidentni. Otpadi, đubrišta su nam rasuta duž naših puteva, reka, planina. Gradovi su nam na niskom stupnju čistoće i kao takvi šire se prema naseljenim mestima ka provinciji. Kada vetar dune najlon kese i teški dimovi se šire i lete kao perje po ravnici. Taj problem se neće i ne može rešavati ovom agencijom. Ovaj problem se rešava na poznat način, zapošljavanjem, otvaranjem novih radnih mesta, podizanjem standarda građana, podizanjem kulture života na viši nivo, školstvo, zdravstvo, kultura, poljoprivreda, industrija. Kad to sve obradimo i postavimo na prava mesta, tada otpad sam otpada od nas i on se više ne lepi, ne taloži i ne lageruje tamo gde mu nije mesto. Agencija je nemoćna da to sve realizuje. Budžet nije aktuelan sa ovim tzv. suficitom, već će biti ružna priča već za par meseci. Neće moći ta vaša agencija da prati NATO trupe koje će nam zagađivati puteve, reke, planine, vazdušni prostor. Znate li vi, gospodo, šta znači taj sporazum? To je čista kapitulacija na savremeni način, odnosno demokratski način viđen očima tih svih koji su nas bombardovali. Vuk je izdajnik srpskog roda i poroda. On to nije smeo da učini, ali vi koji podržavate ovakve sporazume ništa niste bolji od tog izdajnika. Verovatno ćete mu posle staviti neku anatemu i proglasiti ga neuračunljivim, i tako on neće biti odgovoran, a uživaće na nekom njemu odabranom ostrvu i smejati se šta je on to sve uradio na štetu srpskog naroda. Što se tiče ovih 32 miliona koje ste predvideli za ovu agenciju, bilo bi bolje da ste to usmerili ka poljoprivredi ili konkretno što niste napravili, izgradili jednu deponiju u nekoj varošici u Srbiji, a ne da se ove pare potroše za administriranje nekih vaših kadrova. Juče ste videli u sredstvima informisanja, ali nažalost ne svim, samo pojedinim, kako mi kao Srpska radikalna stranka obećano ispunjavamo. Kuće su izgrađene, a vi ostali ćutite i branite tog izdajnika Vuka. Što niste ta 32 miliona usmerili ka penzijama naših seljaka? Dokle ćete njima uzimati i uvek njima uskraćivati? Verovatno ćete do kraja godine zadužiti još 100 milijardi dinara, i vi lepite dug na dug i time krećemo ka dužničkom ropstvu.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, saslušali smo ministra dok je bio u sali kada je obrazlagao Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije. Napričao nam je kako je budžet tako napravljen da je isključivo u interesu građana, da treba da uvažavamo razne objektivne okolnosti, da niko nema dovoljno novca, pa eto ni u budžetu ga nema dovoljno da bi sve moglo da se podmiri. Ali, kada se pažljivije pogleda rashodna strana budžeta dolazi se do zaključka da se predlagač izmena i dopuna Zakona o budžetu ponaša više nego rasipnički. Više nego rasipnički, pogotovo kada se vidi da se prave paralelni organi da bi obavljali posao koji treba da obavljaju ministarstva. Tako sad ovde imamo i Agenciju za reciklažu, za koju treba da se odvoji, ni manje ni više, iz budžeta Republike Srbije, dakle od građana, 32 miliona dinara. Sada se postavlja pitanje, ako imamo nadležno ministarstvo, a to je Ministarstvo za zaštitu životne sredine, pa imamo Upravu za zaštitu životne sredine, pa sad imamo i Agenciju za reciklažu, da li mi stvarno nemamo dovoljno novca ili se neko rasipnički ponaša, a građanima obrazlaže da nije u mogućnosti da plati dovoljno poljoprivrednim proizvođačima za pšenicu, da moraju da se registruju kao poljoprivredna domaćinstva da bi imali pravo na razne subvencije, kao što je povraćaj više uplaćenog PDV-a ili regresirana nafta, premije za mleko itd. Stalno se tvrdi da nemamo dovoljno novca za to. Kada se pogleda Zakon o budžetu, kada se pogleda na šta se novac troši, postavlja se pitanje da li je to stvarno tako i da li je moguće da nemamo novca za nešto gde nam je preko potreban, a imamo za razne agencije? Konkretno, kada je u pitanju Agencija za reciklažu, voleo bih da vidim otkad ona postoji, da li se više potencijalnih sirovina može dobiti iz reciklaže ili ne, da li je došlo do povećanja ili nije? Prema svim pokazateljima koje imamo, dolazi se do toga da jedini rezultat koji ta agencija može da napravi jeste 32 miliona dinara troškova. Nikakvog poboljšanja nema u vezi reciklaže, niti vidimo rezultat rada te agencije, osim kada je novac potrošen. Kada se opredeljujemo i donosimo razne zakone kojima osnivamo agencije, pre nego što dame i gospoda poslanici iz vladajuće većine pritisnu dugme za osnivanje neke agencije, neka razmisle da li nam je to preko potrebno i neka razmisle ko to treba da plati. Građani Srbije svakako ovakve agencije plaćaju, a nisu za vas i zato glasali zbog tih agencija. Glasali su za vas zato što ste im obećavali da će pod vašom vlašću da bude bolje. Kad trošite novac, razmislite da li tim trošenjemnovca postižete da građanima bude bolje.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne) Na član 6. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Reč ima narodni posalnik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gospodine Zankov, SRS je u želji da pomogne građanima Srbije, jer očigledno je da Dinkiću nema pomoći, podnela amandmane na Predlog rebalansa budžeta, pre svega da se demistifikuje navodni suficit koji uopšte ne postoji, već je fiktivno prikazan. Mi smo krenuli u najoštriju kritiku ovakvog predloženog rebalansa, a možete da vidite iz dnevne i nedeljne štampe koja se pojavila juče i danas i otkako je Dinkić izašao sa ovim predlogom, ekonomisti u celoj Srbiji smeju se na sve ono što je on izrekao. Neki su čak, ne u šaljivom tonu, već je to zaista istina, rekli i "magistar početnik", pošto i sami znate da je on dugo godina u istom statusu kada je nauka u pitanju, a neki su se čak pozivali i na ugledne profesore sa Ekonomskog fakulteta iz Beograda i drugih gradova Srbije, mislim na izvore u tim novinama, i došli do istog zaključka kao i mi - predstavnici naroda, srpski radikali, da je to potpuna besmislica što je Dinkić plasirao i o čemu je govorio više od dva sata, upoređujući sebe sa velikanima srpske istorije, kao što su Lazar Paču i Milan Stojadinović. Kada bi ovo bila uređena država, kao što nije, kada bi se državni organi i institucije bavili jednom od najvećih boljki naroda i građana Srbije, a u pitanju su kriminal i korupcija, onda verovatno nikome ne bi palo na pamet ni da osniva ni da izdvaja sredstva za nekakav Savet za borbu protiv korupcije. Predlagaču ovog teksta rebalansa Mlađanu Dinkiću i Vladi Republike Srbije je to palo na pamet, baš kao i prethodnicima, zato što je to jedan dobar metod, manevarski prostor da se obmanjuje javnost. Kao, postoji neka komisija koja ima svoje članstvo, koja će da istražuje nešto, da izađe sa podacima. Oni se sastaju u zgradi Vlade, Medija centru, čak u Vladi Republike Srbije, jer se finansiraju iz budžeta, izdaju saopštenja, došli su do nekih nepobitnih saznanja itd. U stvari, to je jedna velika obmana, zato što su najveći kriminalci, kako se to popularno kaže "srpski tajkuni", u direktnoj sprezi sa srpskom vlašću i sa ministrom Dinkićem, i Vuk Hamović, i Vojin Lazarević, i bankari, i zaštićeni i nezaštićeni svedoci, razne kriminogene strukture koje su u metodu Dinkićeve vladavine i načinu na koji on upravlja javnim finansijama pronašli prostor za sebe, da se i dalje bogate na narodnoj muci. Zato je moj amandman, koji sam podnela u ime poslaničke grupe SRS, sasvim opravdan, kako to Zakonodavni odbor kaže u svom čuvenom maniru "pravno moguć", ali suštinski i logički celishodan u svakom pogledu, zato što je neverovatno da se neko tako razbacuje novcem, rekla sam pre nekoliko dana u Skupštini grada Kragujevca, kada sam govorila o obmani i lažima koje Dinkić upućuje radnicima u našem gradu, da se on ponaša u maniru pijanog milijardera. Da li je on zaista u situaciji da se tako rasipa narodnim parama? Nije. Ako bi taj savet trebao da radi, a mi ne mislim da je potrebno da se osniva neki specijalan savet, već da to treba da rade nadležni državni organi. U MUP-u Repbulike Srbije postoji poseban sektor koji se time bavi – UBPOK, a da ovaj savet ima pet plus pet, pa plus jedan i po milion dinara, pa 300, pa 500 hiljada, pa 160 i sve ukupno 12 miliona 460 hiljada za nagrade, bonuse i ostale posebne rashode. Hoće li između sebe da se nagrađuje ako dođu do fantastičnog saznanja da je neko zloupotrebio dobijene preferencijale i prevario zemlje EU oko šećera i da je Labus bio umešan u to kao potpredsednik Vlade? Hoće li da se nagrađuju između sebe ako nam kažu nešto do čega je došao u svom nepobitnom radu i odlučivanju Anketni odbor Skupštine Srbije, koji je predvodio gospodin Aleksandar Vučić, da su ova dvojica srpskih tajkuna, kumovi i bliski prijatelji Mlađana Dinkića, zloupotrebili ono što im je vlast dala i kroz krađu struje, i kroz poslove koje dobijaju, pljačkaju građane Srbije. Mislim na Hamovića i Lazarevića. Da li će neko iz tog saveta da nam saopšti neverovatnu i fantastičnu istinu ako nam otkrije ono što srpski radikali znaju i zbog čega se protive svakoj hajdučiji, kao što je ona pokušana pre 15 dana u opštini Surčin, zbog toga što "Krmivoje" i njemu slični treba da kupe za budzašto komplekse zemlje u opštini Surčin. Naravno da neće. Zato je bespotrebno i besmisleno da postoji takav jedan organ ili savet, komisija, kako god hoćete, kada nadležni državni organi, ministar unutrašnjih poslova, premijer treba da se potrude, a pre svega pravosuđe koje mora, a biće jednog dana kada radikali budu preuzeli vlast u svoje ruke, neopterećeno, depolitizovano i profesionalno, da radi svoj posao. Takvi ljudi moraju da se nađu u zatvoru i iza rešetaka, lepo po Krivičnom zakoniku svako da dobije onoliko koliko je zaslužio zbog toga što pljačka, što otima od građana i što se bavi kriminalom najgore moguće vrste. Sam budžet i ova projekcija ovog rebalansa, osim što je besmislena u smislu terminološkog prikazivanja da je to suficit, a u stvari u pravom, realnom smislu i u praktičnom ga nema, jer se duguje 22 penzije poljoprivrednicima, duguju se dve i po penzije penzionerima koji su u ovom redovnom penzijskom fondu. Duguje se ogroman iznos radnicima koji je neisplaćen. Dinkić duguje Kragujevčanima, i to je ovaj njegov dil sa Veroljubom Stevanovićem koji mu slepo veruje, a koji nimalo nije različit od Dinkića, jer kada veruje takvom, znači da je apsolutno isti, koji je poverovao i on u ime Dinkića, a mislim na Stevanovića, obmanuo građane Kragujevca, odnosno radnike da ćedobiti obećanu tranšu pomoći. Koji je danas datum – 21. jul, a inače pravoslavni praznik, i vi dobro znate i znaju i građani Srbije. Koji je obećani datum da se celokupna pomoć isplati siromašnim Kragujevčanima, i to po spisku koji je Stevanović sa tamo nekom grupom pravio, u čemu nije htela da učestvuje SRS, jer su obmanuti i radnici PKB Transporta i oni u Fabrici "Crvena Zvezda" i mnogi drugi koji nisu obuhvaćeni takvom jednom vrstom pomoći. Nema, kaže, ne može on sada da poštuje taj rok, zato što je grad postradao zbog nevremena, pa se kao upućuje neka interventa pomoć. A onda Velja to vadi kao da mu je dedovina ili njegova privatna prćija i kaže, evo vam 10 miliona, sanirajte to tamo. Ne može u državi tako neko da se ponaša i tako da upravlja parama svih građana Srbije, koji to sa teškom mukom izdvajaju, jer nemaju odakle da plate to. Onda se neko hvali i kaže, znate, došao sam, a to je Dinkić pokušao, samo što se naravno svi građani smeju, a ekonomisti posebno, da kroz poresku represiju i uspelo mu je, i kroz primenu takvog zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je oporezovao osnovne životne namirnice, da popuni budžetsku kasu. Onda sve ove dugove ima sa jedne strane, a kaže da ima budžetski suficit, koji samo fiktivno postoji i zavisi kako to ko knjiži i prikazuje. Onda se hvali i kaže, dobro, iz tih para ću da osnujem, odnosno da pokrenem određene projekte koji su opet laž i obmana, i stanovi za mlade, o tome smo govorili pre nekoliko dana, i bačeni novac od 5,5 milijardi za neku Agenciju za promociju izvoza. I svi projekti redom nesumnjivog karaktera zaista su, pod njegovom upravljačkom palicom, jedan metod za pranje novca i za novu otimačinu. Mi mislimo da je taj trougao Dinkić, Labus, Jelašić, danas u političkom smislu oni kao neki politički faktor ništa ne predstavljaju i vi to svi vrlo dobro znate, ali u finansijskom smislu jedno veliko zlo za građane Srbije i da je potrebno da se ljudima to stalno govori, do momenta dok se ne steknu uslovi da se tog balasta svi ljudi oslobode. Penzioneri koji su sada, pored one Lalovićeve najave reforme penzijskog sistema, suočeni sa Dinkićevim izumom da se od 2006. godine putem obveznica isplaćuju dugovi penzionerima, odnosno onima koji su stekli zemljoradničke penzije, preko svih ostalih građana, preko povećanog unutrašnjeg duga među stanovništvom, zato što su ljudi prinuđeni da se zadužuju kod razno-raznih poslovnih banaka sa veoma skupim kreditima. Nisu to neki veliki iznosi i kreću se od 1.000 do 10.000 evra, ali građani moraju da ih uzimaju pod efektivnom kamatom od 16, 17 ili više procenata, kako gde, da bi preživeli. I uz sve to da finansiraju onda savet koji će da se bavi korupcijom, a savet će da se finansira na osnovu predloga budžeta koji im daje ministar, a koji je jedan od najvećih korupcionaša u zemlji. Gde to ima i gde ćete veće licemerje. Zbog toga je potrebno da poslanici razmisle o ovome, ne samo poslanici koji su u opoziciji nego i poslanici koji čine vladajuću strukturu, i da prihvate ovaj i sve amandmane SRS, zato što je način na koji smo mi vršili prekomponovanje budžeta, ne lažno prikazujući suficit, već je to u članu 2. amandmanom koji sam takođe podnela u ime poslanike grupe SRS izbalansirano, odnosno uravnoteženo. Način na koji je raspoređen svaki dinar u svakoj stavki jasno govori da je naša namera časna i da smo mi odgovorni ljudi koji znamo zašto su danas pare najpotrebnije, gde treba da se usmere i da pod ovom vlašću i pod takvim ponašanjem Dinkića, koga nema evo ni kada govorimo o amandmanima, građani iz svih struktura ne mogu da očekuju nikakav boljitak.
Hvala, gospođice Jovanović. Još neko o ovom amandmanu?(Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo poslanici, SRS uložila je veći broj amandmana ukazujući na lažnu statistiku ministra finansija, sa kojom je izašao pred narodne poslanike i sa kojom je izašao u javnost. Postavlja se pitanje kako je ministru finansija dato ovlašćenje da sredstva iz budžeta plasira na inostrano tržište kapitala. Postavlja se pitanje, kakva je danas struktura deviznih rezervi, koji procenat deviznih rezervi pripada od izvoza privrede, a koji procenat iz izvora stanovništva. Ovim se dolazi do zaključka da Narodna skupština Srbije iz menjačnica otkupljuje devize od građana, a sama banka pri kupovini deviza od građana utvrđuje kurs, što je nespojivo sa monetarnom vlašću. Poznato je da kod nas postoje poslovne banke koje su ovlašćene za menjačke poslove i na to banke plaćaju regularno porez, a NBS na te poslove je utajila porez. Ta utaja poreza prelazi na stotine miliona. Postavlja se pitanje Ministarstvu finansija, zašto od 2000. godine do danas nije podnet nijedan završni račun budžeta i zašto budžet nije imao reviziju, već ministar finansija sam sebe ovlašćuje i sam sebe kontroliše. Dame i gospodo, kada je u pitanju amandman koji sam podneo na član 6, u razdelu 31, pozicija 410, srpski radikali smatraju da je broj agencija veliki i da one mnogo koštaju poreske obveznike, pa da sa agencijama treba prekinuti. Potrebno je ta sredstva koja se ulažu agencijama, koje nisu delotvorne za Srbiju, usmeravati tamo u privredu. Što se tiče suficita, treba reći da nijedna zemlja u tranziciji nije imala budžetski suficit. Kako to i po čemu ispade da Srbija ima budžetski suficit? Mi smatramo da ova sredstva, koja se planiraju za agencije, treba ukinuti i sredstva usmeravati u delotvornije poslove. Pre svega privredu, proizvodnju, isplatu penzija penzionerima, isplatu policiji i vojsci određenih sredstava, da bi se poboljšao materijalni položaj i ovih ljudi koji tamo rade.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Zlatan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Dame i gospodo, gospodine predsedniče, prvo moram da ukažem po meni na povredu Poslovnika od strane Zakonodavnog odbora. Ja sam i prošli put u raspravi o zakonu, odnosno o Predlogu zakona o poreskoj upravi, o poreskoj administraciji, poreskom postupku ukazao na to da Zakonodavni odbor nama dostavlja izveštaj koji nije u skladu sa Poslovnikom. Naime, opet smo dobili izveštaj Zakonodavnog odbora, gde stoji da su određeni amandmani pravno mogući, pa onda drugi deo kaže - Odbor predlaže Narodnoj skupštini da odbije amandmane. Zakonodavni odbor po poslovniku našem ne može da odbija amandmane, može samo da ukaže da li su neki amandmani u skladu sa zakonom, da li su pravno mogući ili nisu pravno mogući. To stoji lepo u članu 45. ovog našeg Poslovnika, koje su nadležnosti ovog odbora i molim vas da ubuduće odbor radi u skladu sa Poslovnikom. Što se tiče samog zakona o rebalansu budžeta koji je pred nama, neću ponavljati ono što je već rečeno ovde. Znači, poslanici SRS su kroz amandmane, a i u načelnoj raspravi ukazali na sve nedostatke ovog predloga. Malo je neukusno, deplasirano pričati o suficitu, o nekom višku novca koji budžet srpski ima, a ako na drugoj strani imamo velike dugove države Srbije prema svim budžetskim korisnicima. Neću ovde sada, zbog vremena koje je preostalo, a vidim da je želja da se ovo što pre završi, neću govoriti ni o penzionerima, kako zaposlenim, tako i poljoprivrednicima, govoriti ni o otkupu poljoprivrednih proizvoda, neću govoriti o vojsci itd, sve je to već rečeno. Želim samo da iskoristim nekoliko minuta i da ponovo postavim pitanje, koje sam već u tri navrata do sada postavio ovde. Nažalost, ni tada, a ni sada ministra nema. Nisam dobio nikakav odgovor. Očekivao sam reakciju bilo koga iz Ministarstva finansija ili iz ove skupštine, međutim, te reakcije nema. Problem se odnosi na Poresku upravu u Užicu. Ovo je četvrti moj nastup, odnosno izlaganje vezano za tu poresku upravu. Danas smo videli da to nije usamljeni slučaj, da ima više takvih primera u Srbiji, odnosno bojim se da je to nešto što je postalo redovna pojava u Srbiji, otkako je ova vlada došla na čelo Srbije, odnosno od kako G17 plus drži ovaj resor finansija. Naime, kako stoje stvari, u većini poreskih uprava u Srbiji sprovodi se stranačka politika stranke G17 plus. Ja sam govorio u prethodna tri navrata o problemima u Poreskoj upravi Užice i sada ću vrlo kratko da se osvrnem na te probleme i da zatražim i zvanično odgovor, odnosno da ovo postavim kao poslaničko pitanje, jer to po Poslovniku može da se uradi i usmenim putem na sednici Skupštine. (Predsednik: Prihvata se da se zabeleži prema stenogramu.) Naime, u Poreskoj upravi u Užicu, već sam to pričao, dešavaju se čudne stvari. Prvo, direktor poreske uprave nema položen stručni ispit i to je neko od pomoćnika ministra finansija prošli put prokomentarisao da nije ni potreban za direktora. Međutim, u Pravilniku o sistematizaciji radnih mesta u Poreskoj upravi stoji da je neophodan stručni ispit za direktora poreske uprave, pored ostalih uslova, kao što su visoka stručna sprema pravne ili ekonomske struke, pet godina radnog iskustva, poznavanje rada na računaru. Znači, stoji da mora da ima položen stručni ispit. Ukoliko se prima lice koje nije iz organa poreske uprave, ono mora u roku od jedne godine, ako dobro to poznajem, po nekom internom pravilniku da položi stručni ispit. Direktor poreske uprave u Užicu, opet po informacijama koje posedujem, zamolio sam u tri navrata do sada da se provere te informacije, nema još uvek položen stručni ispit, odnosno polagao je negde u junu, nije uspeo da položi, a prošlo je više od godinu dana od kako je na mestu direktora poreske uprave. Druga stvar, direktor Poreske uprave u Užicu postavio je na mesto načelnika prinudne naplate i založnog prava čoveka koji je osuđen za krivično delo zloupotrebe službenog položaja u preduzeću u kojem je ranije radio na kaznu od godinu dana zatvora, uslovno tri godine. Kao takav on je na tom mestu čak je i unapređen i zamenjuje direktora kada je odsutan. Jasno stoji u članu 6. Zakonu o radu u državnim organima da jedan od uslova koje mora da ima lice koje se prima u radni odnos, odnosno državni organ u tački 5, da nije osuđivano za krivično delo na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje šest meseci ili za kažnjivo delo koje ga čini nesposobnim za obavljanje poslova u državnom organu. Ovde je to jasno. Postoji pravosnažna presuda, međutim, lice i pored toga obavlja posao načelnika prinudne naplate i založnog prava i zamenjuje direktora Poreske uprave kada je direktor odsutan. Znači, ima i tu funkciju zamenika direktora. Interesuje me da se ovo proveri zbog čega je to. Jasno je meni zbog čega, ali da se to ovde javno kaže. Radi se o ljudima, odnosno članovima stranke G17 plus. Oni su samo po toj liniji, po toj funkciji došli na ta mesta, jednostavno kao politički podobni kadrovi stranke G17 plus. Takođe mi nije jasno, pri prijemu u radni odnos neophodno je izvršiti proveru kod nadležnog okružnog suda da li se vodi krivični postupak, da li je lice pod istragom. U momentu prijema ovog lica ono je bilo pod istragom, interesuje me da li je izvršena provera kod nadležnog suda i kakvi su podaci dobijeni. Neko je krivotvorio podatke. Da li neko u sudu ili neko od nadležnih rukovodilaca u Poreskoj upravi. Takođe, isto lice je unapređeno u zvanje savetnika, a prethodno je imalo zvanje poreskog inspektora. Preskočilo je zvanja stručnog saradnika, samostalnog stručnog saradnika, preskaču se zvanja, iako je pravilnik jasan da se ne može zvanje preskočiti bez određenih uslova. Član 15. pravilnika kaže - neposredno više zvanje zaposleni stiče ako ispunjava uslove utvrđene zakonom i ako dve godine uzastopno bude ocenjen ocenama, naročito se ističe ili ističe se. Znači, dve godine uzastopno mora da se oceni tim ocenama da bi dobio sledeće zvanje. Ovde se radi o licu koje je preskočilo dva zvanja, bez ovih uslova. Da ovo rezimiram, znači, postavljam pitanja da se proveri, da mi se odgovori, a naravno i svim poslanicima, da li direktor Poreske uprave u Užicu ima položen stručni ispit i da li ima obavezu da taj stručni ispit položi? Drugo pitanje, da li direktor poreske uprave u Užicu može da bude istovremeno i direktor nevladine organizacije Centar za razvoj lokalnih inicijativa, ako se to tako zove, a mislim da je to tako. Treće pitanje, da li je načelnik za prinudnu naplatu i založno pravo krivično osuđivan, i ako jeste, kako može biti zaposlen u državnom organu, a posebno na rukovodećem radnom mestu u poreskoj upravi? Četvrto, da li su pri prijemu u radni odnos navedenog lica traženi podaci od okružnog suda, da li se protiv njega vodi krivični postupak i da li su ti podaci krivotvoreni i od čije strane?
Hvala vam. Da li još neko želi o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Branislav Blažić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman odbije. Reč ima narodni poslanik Zoran Mašić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, SRS je uvek imala odgovoran odnos prema poljoprivredi i uvek je uvažavala teškoće te privredne delatnosti, a pogotovu poslednjih godina kada je naša poljoprivreda došla u jedno teško stanje i pogotovu ove godina kada su elementarne nepogode, pogotovu velike kiše izazvale poplave, a poslednjih nedelja i gradonosni oblaci, velike štete, i iz tih razloga je predložen ovaj amandman koji ima cilj, a u skladu sa rebalansom budžeta i iskazanim suficitom, da se uvećaju sredstva Agrarnog budžeta, i to pre svega sredstva predviđena za subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje. Znači, to je razdeo 10, funkcija 420, ekonomska klasifikacija 451. Predlažemo da ukupna sredstva za subvencioniranje umesto 9.433.000.000, da iznose 13.689.000.000 dinara. Ta sredstva da bi se primarno koristila do kraja ove poslovne godine za subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje, a i pokrivanje upravo velikih šteta u oblasti poljoprivrede. Pokušaću najkraće moguće da objasnim koje pozicije značajnije predlažemo da se uvećaju, pre svega pozicija za subvencioniranje mleka, industrijskog bilja. Agrarnim budžetom je u ovoj godini predviđeno za subvencije u proizvodnji ovčijeg i kravljeg mleka oko 3,1 milijardu, i to tako da u ravničarskim predelima se premiranje mleka vrši sa 3,8 dinara po litri, a u planinskim 4,5 dinara, i po proceni Ministarstva poljoprivrede 3,1 milijarda bi pokrila to, a što se tiče subvencije i industrijskog bilja, ona je planirana u iznosu od 1,4 milijarde dinara, i to pre svega za subvencioniranje suncokreta, soje, duvana i uljonosnih tikvi ili bundevskog semena. Mi predlažemo da se ova stavka uveća za nekih milijardu i 400 miliona dinara, jer smatramo da bi to značajnije pomoglo i povećalo, pre svega, proizvodnju mleka kao jedne značajne namirnice u ishrani ljudi. Indirektno, pomoglo bi uvećanju stočnog fonda, broja goveda i ovaca, a isto tako smatramo da uvećanjem premija za industrijsko bilje će se stimulisati i ovogodišnja, a pogotovu proizvodnja naredne godine, jer svakako opredeljenje poljoprivrednih proizvođača i naše poljoprivrede je upravo veći obim proizvodnje industrijskog bilja, naročito soje i suncokreta. Dalje, ono što želim da prokomentarišem kao stavku koju tražimo da se značajnije uveća, upravo je premija za pšenicu, kupovina i premiranje ovogodišnjeg roda pšenice. Znamo da je u budžetu predviđeno za ovu godinu negde oko milijardu dinara, a mi predlažemo da se taj iznos uveća za nepune dve milijarde dinara, na ukupan iznos od dve milijarde i 900 miliona. Smatramo da sa ovim iznosom apsolutno bi bio omogućen otkup minimum 250 hiljada tona pšenice, po ceni koju proizvođači pšenice i predlažu za ovu godinu, a to je negde između devet i 10 dinara, a u isto vreme bi se omogućilo sa ovim sredstvima da i planirana sredstava za premiranje ili subvencioniranje, a opredeljena uredbama koje su donete sredinom jula, znači, sa tim sredstvima bi se mogla pokriti i ta sredstva koja je Vlada opredelila tim uredbama za subvencioniranje, dakle, pet hiljada dinara po hektaru, i to samo se odnosi na one koji imaju registrovana poljoprivredna gazdinstva i ako su poljoprivredni proizvođači prijavili tu proizvodnju. Znači, ipak se radi o malim sredstvima, o malom broju korisnika tih sredstava i zato smo mišljenja da, obzirom na ovogodišnji rod, obzirom na probleme koje imaju proizvođači pšenice i realnu pretnju da sledeće godine nećemo imati dovoljno pšenice za naše stanovništvo, da bi se izdvajanjem ovih sredstava i učešćem države u otkupu pšenice pomoglo da se obezbedi redovna prehrana našeg stanovništva i da ne izdvajamo u idućoj godini devizna sredstva za uvoz pšenice. Dalje, ono što predlažemo ovim amandmanom jeste da se značajnije uveća regresiranje veštačkog đubriva i goriva. Svi poljoprivredni proizvođači znaju da za proteklih godinu i po dana je udvostručena cena nafte koju koriste poljoprivredni proizvođači, a isto tako je udvostručena cena veštačkih đubriva, iako je fakat Ministarstva za poljoprivredu predvidelo da se subvencionira nafta i veštačko đubrivo iznosom od 400 hiljada. Mi predlažemo da se utrostruči ovaj iznos, jer će on omogućiti redovnu proizvodnju u našim fabrikama veštačkog đubriva, a isto tako omogućiti redovno snabdevanje naftnim derivatima, odnosno blagovremeno obezbeđenje potrebnih količina naftnih derivata za sledeće kampanje u oblasti poljoprivrede, jer smo imali situaciju da je pred samu žetvu bila nestašica dizel goriva na tržištu. Svakako u okviru ovih predloženih pozicija mi se zalažemo da ostane iznos koji je planiran kao mera za povećanje kvaliteta mleka, znači, da se iznos od 800 miliona dinara, koji je i prošle i ove godine u budžetu planiran, pa rebalansom povučen, da ostane. Jer sve analize koje se vrše u smislu pregleda i kontrole mleka i mlečnih proizvoda, kao namirnica na našim trpezama, govore da u značajnom obimu je uvećana kontaminiranost, pre svega saprofitskim mikroorganizama, a to je posledica neadekvatne muže i prihvata mleka posle muže. A upravo merom povećanja kvaliteta mleka planirano je bilo da se obezbedi veći broj rashladnih uređaja na otkupnim mestima. Znači, da se time podigne kvalitet mleka i mlečnih proizvoda i smatramo da, pre svega, u cilju zaštite zdravlja našeg stanovništva, bilo bi dobro da ova stavka i ova pozicija ostanu u budžetu. Na kraju, iako je mali broj poslanika prisutan u sali iz vladajuće koalicije, predlažem i molim da glasanjem za ovaj amandman ćete dobiti vi, predstavnici vladajuće koalicije, jer ćete indirektno učiniti dobro delo za naše poljoprivredne proizvođače, da se polako navikavaju na veća sredstva za subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje od strane države, jer je to nešto što je pravilo u zemljama Evropske ekonomske zajednice. Zalažemo se za što brži ulazak tamo, pa da navikavamo naše poljoprivredne proizvođače da dobijaju više para, upravo za tu proizvodnju, od države. Svakako mi predstavnici opozicije, pre svega, predstavnici SRS, glasaćemo za ovaj amandman i zato smo ga predložili. Hvala vam.
Hvala vama, gospodine Mašiću. Da li još neko želi reč povodom ovog amandmana? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Aleksandar Vučić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč?(Ne.) Hvala. Na član 6. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Dragoljub Živković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 7. amandman jepodneo poslanik Esad Džudžević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 7. amandman jepodneo poslanik Sulejman Spaho. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 7. amandman jepodneo poslanik Stefan Zankov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 7. amandman jepodneo poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 7. amandman jepodneo poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Momir Marković.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Vrlo kratko, nekoliko reči, ovim amandmanom tražim da se deo sredstava, koji je inače predviđen u iznosu od pet milijardi koji se nalazi u ovom suficitu, usmeri, transferišu sredstva Srbiji i Crnoj Gori iz budžeta Republike Srbije, i to isključivo namena za vojsku.
Hvala, gospodine Markoviću. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 8. amandman jepodneo poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 8. amandman jepodneo poslanik Milorad Krstin. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 9. amandman jepodnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio amandman a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, paje ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, pošto predstavnik predlagača mr Mlađan Dinkić ne želi završnu reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. S obzirom da je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 85. stav 3. Poslovnika narodne skupštine, određujem četvrtak, 21. jul 2005. godine, dakle danas, u 15,05 časova, kao dan za glasanje. Hvala. Dajem pauzu do 15,05 časova. [[Posle pauze – 15,20]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, počinjemo sa glasanjem. Molim vas da na početku utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum za glasanje. Upotrebom elektronskog sistema utvrđeno je da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BUDžETSKOM SISTEMU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, u načelu. Za 127, protiv 71, nisu glasala 23, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali: amandmani na članove 2. i 28. koje su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Suzana Grubješić i Vlada Republike Srbije, amandman na član 7. koji je podneo narodni poslanik Jovan Todorović i amandman na član 7. koji su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Bogdanović i Dušan Petrović. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 70, protiv 122, nije glasalo 29, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 121, nisu glasala 32, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Bogdanović i Dušan Petrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 124, nije glasalo 7, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici Nenad Bogdanović i Dušan Petrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 122, nije glasalo 10, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 70, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 29, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 122, nije glasalo 7, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Goran Cvetanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 120, uzdržan jedan, nije glasalo 27, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo Dragoljub Stamenković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 118, nije glasalo 11, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Vojislav Milajić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 120, nije glasalo 8, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo poslanik Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 97, protiv 112, nije glasalo 13, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 107, nisu glasala 22, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 105, nisu glasala 22, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 73, protiv 106, uzdržan jedan, nisu glasala 43, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 106, nisu glasala 24, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo Branislav Stevanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 106, nije glasalo 23, od ukupno 223 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo Milovan Radovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 106, nije glasao 21, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo poslanik Božidar Koprivica. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 106, nisu glasala 23, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo Aleksandar Đorđević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasalo 40, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 105, nisu glasala 24, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo poslanik Mita Avramov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 103, nisu glasala 24, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 104, nisu glasala 42, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 106, nije glasalo 23, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo poslanik Vojislav Milajić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvtili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 106, nisu glasala 22, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo poslanik Dragan Čolić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 104, nisu glasala 43, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 106, nisu glasala 24, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 105, nisu glasala 42, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 106, nisu glasala 23, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 103, nije glasalo 47, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 103, nije glasalo 27, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 89, protiv 105, nije glasalo 30, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 92, protiv 103, nije glasalo 29, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 106, nije glasalo 24, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 106, nije glasalo 22, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 106, nije glasalo 22, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 105, nije glasalo 23, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Krasić i Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se ovaj amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 105, nije glasalo 23, od 146 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, u celini. Za 127, protiv dva, uzdržan jedan, nije glasalo 20, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, u celini. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2005. GODINU (sa pratećim predlozima odluka o davanju saglasnosti) Daje se saglasnost na: a) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih za 2005. godinu, b) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika za 2005. godinu, v) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje samostalnih delatnosti za 2005. godinu, g) Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005. godinu, d) Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2005. godinu, koje je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, u načelu. Za 128, protiv 18, nisu glasala četiri, od 150 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, potrebno je da se Narodna skupština izjasni o pravno-tehničkoj redakciji teksta Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, koju je izvršio Zakonodavni odbor. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora u kome je sadržana pravno-tehnička redakcija teksta Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu. Stavljam na glasanje pravno-tehničku redakciju koju je izvršio Zakonodavni odbor. Za 128, nisu glasala 22, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila pravno-tehničku redakciju koju je izvrši Zakonodavni odbor. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani Vlade Republike Srbije na članove 1, 6. i 9. Na član 1. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 106, nisu glasala 42, od 149 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 107, nisu glasala 42, ukupno 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Hranislav Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 106, nije glasalo 25, od 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo poslanik Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 106, nisu glasala 24, od 149 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 107, nije glasalo 43, ukupno 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 43, ukupno 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Markićević, Milorad Belić, Velimir Stanojević, Miodrag Stamenković, Dušan Mrvoš, Zoran Ćirković, Vladan Vučićević, Radič Joković i Dejan Rajčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 18, protiv 87, nisu glasala 42, od 147 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Hranislav Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 21, protiv 104, nije glasalo 20, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Jovan Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 101, nije glasalo 45, ukupno 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nisu glasala 42, ukupno 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo Dragoljub Stamenković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 103, nisu glasala 42, ukupno 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 38, ukupno 143 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nije glasalo 39, ukupno 143 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nisu glasala 24, od 128 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 106, nisu glasala 24, od 130 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nije glasalo 35, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Nikola Todorović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nije glasalo 36, od 140 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Stevica Deđanski. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 106, nisu glasala 33, od 139 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Vitomir Plužarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 36, od 141 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nije glasao 41, od 145 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nisu glasala 44, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Zlatan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nisu glasala 43, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Branislav Blažić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 99, nije glasalo 47, od 146 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 102, nije glasalo 48, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Aleksandar Vučić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 45, od 150 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Goran Cvetanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 105, nisu glasala 43, od 149 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Dragoljub Živković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 103, nije glasalo 27, od 148 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Esad Džudžević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 102, nije glasalo 46, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 102, nije glasalo 45, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Stefan Zankov. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 101, uzdržan jedan, nije glasalo 45, od 147 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, uzdržan jedan, nije glasalo 42, od 148 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 104, nije glasalo 44, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 43, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 105, nije glasalo 43, od 148 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu u celini. Za 128, protiv 19, nije glasao jedan, od 148 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu. Pošto smo usvojili Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka kojima Narodna skupština Republike Srbije daje saglasnost na finansijske planove organizacija obaveznog socijalnog osiguranja. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih za 2005. godinu. Za 130, protiv 17, nije glasao jedan, od 148 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih za 2005. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika za 2005. godinu. Za 131, protiv 16, nisu glasala dva, od 149 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika za 2005. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje samostalnih delatnosti za 2005. godinu. Za 129, protiv 18, nisu glasala dva, od 149 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje samostalnih delatnosti za 2005. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005. godinu. Za 131, protiv 17, nije glasao jedan, od 149 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2005. godinu. Za 130, protiv 17, nije glasao jedan, od 148 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2005. godinu. Zahvaljujem. Zahvaljujem i gospođama iz Ministarstva, koje su bile prisutne svih ovih dana, sada ste slobodne. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PRESTANAK DUŽNOSTI, RAZREŠENjE I IZBOR NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres o predlozima odluka, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti sudijama sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, broj 118-1492/05. Za 148, nije glasalo 73, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti sudijama sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, broj 118-1492/05. Stavljam na glasanje Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Batočini, broj 118-1494/05. Za 148, nije glasao 71, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Batočini, broj 118-1494/05. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku dužnosti zamenika opštinskog javnog tužioca, broj 118-1493/05. Za 148, nisu glasala 73, ukupno 221 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku dužnosti zamenika opštinskog javnog tužioca, broj 118-1493/05. Prelazimo na odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1104/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1104/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Okružnog suda u Kragujevcu izabere Grozda Arnaut, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Vjerica Radeta, Zoran Krasić i Petar Jojić. Za 146, protiv 73, nije glasalo pet, od 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Grozdu Arnaut za sudiju Okružnog suda u Kragujevcu. Pošto smo se izjasnili o osporenom predlogu iz ovog predloga odluke, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1104/05, bez predloga za izbor Jasmine Simović za sudiju Okružnog suda u Kragujevcu i Zorana Markovića za sudiju Okružnog suda u Zaječaru, čiju je kandidaturu povukao Visoki savet pravosuđa, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 146, nije glasalo 79, ukupno 225 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1104/05, bez predloga za izbor Jasmine Simović za sudiju Okružnog suda u Kragujevcu i Zorana Markovića za sudiju Okružnog suda u Zaječaru, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Prelazimo na odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izoru sudija, broj 119-1254/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1254/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštinskog suda u Boru izabere Dragana Aničić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 128, protiv 22, uzdržanih 68, nije glasalo 8, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Draganu Aničić za sudiju Opštinskog suda u Boru. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštinskog suda u Knjaževcu izabere Ljiljana Panić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 124, protiv 22, uzdržan jedan, nije glasalo 80, ukupno 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Ljiljanu Panić za sudiju Opštinskog suda u Knjaževcu. S obzirom da se o oba kandidata iz ovog predloga odluke Narodna skupština izjasnila pojedinačno, a pošto su to bili jedini kandidati u Predlogu odluke, ne postoje uslovi iz člana 179. stav 4. Poslovnika da se o Predlogu odluke glasa u celini, jer u njemu nema neosporenih kandidata. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija, broj 119-1394/05. Za 147, nije glasalo 80, ukupno 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru sudija, broj 119-1394/05. Prelazimo na odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izoru sudija, sa ispravkom, broj 119-1477/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1477/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštinskog suda u Novom Sadu izabere Nela Vujkov-Prentović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 72, protiv 75, uzdržana 72, nije glasalo 7, ukupno 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Nelu Vujkov-Prentović za sudiju Opštinskog suda u Novom Sadu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštinskog suda u Novom Sadu izabere Vladimir Nastić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 149, protiv 74, nisu glasala četiri, od 227 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Vladimira Nastića za sudiju Opštinskog suda u Novom Sadu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu izabere Jelena Vildović-Živković, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 148, protiv 75, nisu glasala četiri, od 227 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Jelenu Vildović-Živković za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu izabere Ljiljana Lekić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 148, protiv 73, nije glasalo 5, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Ljiljanu Lekić za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu izabere Tatjanu Matković-Stefanović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 148, protiv 75, nisu glasala četiri, od 227 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Tatjanu Matković-Stefanović za sudiju Višeg trgovinskog suda u Beogradu. Pošto smo se izjasnili o osporenim predlozima, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1477/05, bez predloga za izbor Katarine Božović za sudiju Trgovinskog suda u Užicu, čiju je kandidaturu povukao Visoki savet pravosuđa, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 150, protiv jedan, nije glasalo 76, od 227 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru sudija, sa ispravkom, broj 119-1477/05, bez predloga za izbor Katarine Božović za sudiju Trgovinskog suda u Užicu, čiju je kandidaturu povukao Visoki savet pravosuđa, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Prelazimo na odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru sudija, broj 119-1690/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru sudija broj 119-1690/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Vrhovnog suda Srbije izabere Mihajlo Rulić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Slobodan Vučković. Za 126, protiv 22, nije glasalo 78, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Mihajla Rulića za sudiju Vrhovnog suda Srbije. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštinskog suda u Temerinu izabere Nataša Rašeta, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 109, protiv 22, uzdržanih 83, nije glasalo 11, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Natašu Rašetu za sudiju Opštinskog suda u Temerinu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za sudiju Opštisnkog suda u Subotici izabere Nikola Gvozdenović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 144, protiv 75, uzdržan jedan, nije glasalo 6, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Nikolu Gvozdenovića za sudiju Opštinskog suda u Subotici. Pošto smo se izjasnili o osporenim predlozima, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija, broj 119-1690/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 149, nije glasalo 78, od 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru sudija, broj 119-1690/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Stavljam na glasanje predlog o izboru sudija, broj 119-1610/05. Za 150, nije glasalo 77, od 227 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru sudija, broj 119-1610/05. Pošto smo se izjasnili o predlozima odluka o izboru sudija, broj 119-1104/05, 119-1254/05, 119-1394/05, 119-1477/05, 119-1690/05 i 119-1610/05, pitam da li ste saglasni da se svi usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Republike Srbije", kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izboru sudija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 147, nije glasalo 77, od 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Prelazimo na odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1040/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1040/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Prvog opštinskog suda u Beogradu izabere Vojkan Simić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Boško Ristić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 19, protiv 88, uzdržanih 110, nije glasalo 9, od 226 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Vojkana Simića za predsednika Prvog opštinskog suda u Beogradu.
Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Drugog opštinskog suda u Beogradu izabere Gordana Mihailović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Boško Ristić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić i Žarko Obradović. Za 7, protiv 101, uzdržanih 88, nije glasalo 27, od 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Gordanu Mihailović za predsednika Drugog opštinskog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Trećeg opštinskog suda u Beogradu izabere Nada Mihailović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 125, nije glasalo 99, od 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Nadu Mihailović za predsednika Trećeg opštinskog suda u Beogradu. Pošto su ovo bili jedini kandidati u Predlogu odluke o izboru predsednika suda, ne postoje uslovi za glasanje o Predlogu odluke u celini, jer su svi kandidata iz Predloga odluke bili osporeni, pa se o njima glasalo pojedinačno. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1253/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1253/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o Predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okružnog suda u Valjevu izabere Dragan Obradović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 187, protiv 26, nije glasalo 11, od 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Dragana Obradovića za predsednika Okružnog suda u Valjevu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okružnog suda u Vranju izabere Slobodan Ljubić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 33, protiv 73, uzdržanih 103, nije glasalo 15, od 224 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Slobodana Ljubića za predsednika Okružnog suda u Vranju. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okružnog suda u Prokuplju izabere Dragan Tacić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 142, protiv 68, nije glasalo 15, od 225 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Dragana Tacića za predsednika Okružnog suda u Prokuplju. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okružnog suda u Somboru izabere Ljiljana Vejnović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 145, protiv 72, nije glasalo 9, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Ljiljanu Vejnović za predsednika Okružnog suda u Somboru. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Obrenovcu izabere Zdravka Đurđević, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 58, protiv 19, uzdržanih 50, nije glasalo 98, od 225 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Zdravku Đurđević za predsednika Opštinskog suda u Obrenovcu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Trgovinskog suda u Novom Sadu izabere Velimir Vlajković, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Slobodan Vučković, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 140, protiv 76, nije glasalo 9, od 225 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Velimir Vlajkovića za predsednika Trgovinskog suda u Novom Sadu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1253/05, bez osporenihi predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 148, nije glasalo 78, od 226 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1253/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1322/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1322/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Višeg trgovinskog suda u Beogradu izabere Goran Savić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Boško Ristić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za pet, protiv 94, uzdržanih 108, nije glasalo 16, ukupno 223 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Gorana Savića za predsednika Višeg trgovinskog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Boljevcu izabere Zoran Glišić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 142, protiv 73, uzdržan jedan, nije glasalo 7, ukupno 223 narodna poslanika. Narodna je skupština izabrala Zorana Glišića za predsednika Opštinskog suda u Boljevcu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Boru izabere Zorica Jovanović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić i Boško Ristić. Za 60, protiv 90, uzdržan 61, nije glasalo 11, ukupno 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Zoricu Jovanović za predsednika Opštinskog suda u Boru. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Zrenjaninu izabere Aleksandra Odavić-Mak, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Žarko Obradović i Zoran Krasić. Za 62, protiv 91, uzdržanih 58, nije glasalo 11, ukupno 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Aleksandru Odavić-Mak za predsednika Opštinskog suda u Zrenjaninu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Despotovcu izabere Vesna Milojković, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić . Za 37, protiv 93, uzdržanih 77, nije glasalo 14, ukupno 221 narodni poslanika. Narodna skupština nije izabrala Vesnu Milojković za predsednika Opštinskog suda u Despotovcu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Brusu izabere Danica Mihajlović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić.. Za 121, protiv 20, uzdržan jedan, nije glasalo 78, ukupno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Danicu Mihajlović za predsednika Opštinskog suda u Brusu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Trsteniku izabere Gordana Andrejić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 141, protiv 69, nije glasalo 9, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Gordanu Andrejić za predsednika Opštinskog suda u Trsteniku. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Tutinu izabere Redžep Ademović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Vjerica Radeta, Zoran Krasić i Petar Jojić. Za 29, protiv 68, uzdržanih 104, nije glasalo 18, ukupno 219 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Redžepa Ademovića za predsednika Opštinskog suda u Tutinu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Bačkoj Palanci izabere Zora Jamušakov, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 59, protiv 69, uzdržanih 77, nije glasalo 15, ukupno 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Zoru Jamušakov za predsednika Opštinskog suda u Bačkoj Palanci. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Novom Sadu izabere Petar Mohan, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 193, protiv 21, nije glasalo šest, od 220 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Petra Mohana za predsednika Opštinskog suda u Novom Sadu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Kovinu izabere Slavica Maksić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Petar Jojić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Žarko Obradović. Za 31, protiv 93, uzdržanih 84, nije glasalo 12, ukupno 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Slavicu Maksić za predsednika Opštinskog suda u Kovinu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okruženog suda u Požarevcu izabere Svetlana Gaco, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 148, protiv 62, uzdržana dva, nije glasalo devet, ukupno 221 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Svetlanu Gaco za predsednika Okružnog suda u Požarevcu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Velikom Gradištu izabere Miroslav Lukić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 120, protiv 21, nije glasalo 79, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Miroslava Lukića za predsednika Opštinskog suda u Velikom Gradištu. Stavljam na glasanje Predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Kuršumliji izabere Slavoljub Miletić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 54, protiv 21, uzdržanih 60, nije glasalo 84, ukupno 219 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Slavoljuba Miletića za predsednika Opštinskog suda u Kuršumliji. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Rumi izabere Nikola Mudrenić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 84, protiv 70, uzdržanih 56, nije glasalo 11, od ukupno 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije izabrala Nikolu Mudrenića za predsednika Opštinskog suda u Rumi. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Sremskoj Mitrovici izabere Borislav Pupavac, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Boško Ristić, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 122, protiv 90, uzdržan jedan, nije glasalo osam, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Borislava Pupavca za predsednika Opštinskog suda u Sremskoj Mitrovici. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Priboju izabere Bosiljka Palibrk čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Petar Jojić, Slobodan Vučković i Boiško Ristić. Za 74, protiv 111, uzdržanih 25, nije glasalo 11, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije izabrala Bosiljku Palibrk za predsednika Opštinskog suda u Priboju. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Čačku izabere Aco Vučićević, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 187, protiv 21, nije glasalo 13, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Aca Vučićevića za predsednika Opštinskog suda u Čačku. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Šapcu izabere Dragan Mašić, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 66, protiv 68, uzdržanih 79, nije glasalo osam, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije izabrala Dragana Mašića za predsednika Opštinskog suda u Šapcu. Pošto smo se izjasnili o osporenim predlozima, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1322/05 bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 149, nisu glasala 72, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1322/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1476/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1476/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Zaječaru izabere Zoran Marković, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 143, protiv 69, nije glasalo 11, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Zorana Markovića za predsednika Opštinskog suda u Zaječaru. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Opštinskog suda u Jagodini izabere Dragan Janićijević, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 60, protiv 68, uzdržana 72, nisu glasala 22, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije izabrala Dragana Janićijevića za predsednika Opštinskog suda u Jagodini. Pošto smo se izjasnili o osporenim predlozima, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1476/05 bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 124, nije glasalo 98, od ukupno 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1476/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1691/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1691/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni odlučuje u celini, javnim glasanjem. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za predsednika Okružnog suda u Užicu izabere Ljubiša Radulović, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Slobodan Vučković, Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Petar Jojić. Za 40, protiv 95, uzdržan 51, nisu glasala 34, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Ljubišu Radulovića za predsednika Okružnog suda u Užicu. Pošto smo se izjasnili o osporenom predlogu, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika suda, broj 119-1691/05, bez osporenog predloga o kojem se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 148, protiv 69, nisu glasala tri, od 220 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika sudova, broj 119-1691/05, bez osporenog predloga o kojem se Narodna skupština prethodno izjasnila. Pošto smo se izjasnili o predlozima odluke o izboru predsednika sudova broj 119-1040/05, 119-1253/05, 119-1322/05, 119-1476/05 i 119-1691/05, pitam da li ste saglasni da se svi usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Republike Srbije", kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izboru predsednika sudova? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 147, nisu glasala 73, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru Republičkog javnog tužioca broj 119-1396/05. Za 148, nije glasalo 70, od ukupno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru Republičkog javnog tužioca broj 119-1396/05. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu, broj 119-1718/05. Napominjem da su narodni poslanici Boško Ristić i Slobodan Vučković osporili kandidaturu Milovana Božovića za okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu, ali s obzirom da je to jedini kandidat u Predlogu odluke, Narodna skupština, u skladu sa članom 179. stav 4. Poslovnika, u tom slučaju odlučuje samo o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu, broj 119-1718/05. Za 183, protiv 28, nije glasalo 10, od 221 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu, broj 119-1718/05. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru javnih tužilaca, broj 119-1395/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru javnih tužilaca, broj 119-1395/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o svakom osporenom predlogu odmah odlučuje, a zatim odlučuje o svim ostalim neosporenim predlozima u celini, javnim glasanjem. Takođe vas podsećam da je 20. jula 2005. godine Miroslav Vojinović pisanim putem povukao kandidaturu za okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Požarevcu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Bačkoj Palanci izabere Pavle Kolar, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 177, protiv 21, nije glasalo 20, od 218 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Pavla Kolara za opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Bačkoj Palanci. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Šapcu izabere Zoran Gavrilović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Žarko Obradović. Za 41, protiv 21, uzdržanih 80, nije glasalo 74, od 216 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Zorana Gavrilovića za opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Šapcu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru javnih tužilaca broj 119-1395/05, bez predloga za izbor Miroslava Vojinovića za okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Požarevcu, koji je povukao kandidaturu, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 149, nije glasalo 70, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru javnih tužilaca broj 119-1395/05, bez predloga za izbor Miroslava Vojinovića za okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Požarevcu, koji je povukao kandidaturu, i bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Pošto smo se izjasnili o predlozima odluka o izboru javnih tužilaca, broj 119-1718/05 i 119-1395/05, pitam da li ste saglasni da se oba usvojena predloga objave u "Službenom glasniku Republike Srbije", kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izboru javnih tužilaca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 145, nije glasalo 74, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Odlučivanje o osporenim predlozima iz Predloga odluke o izboru zamenika javnih tužilaca, broj 119-1395/05. Pošto su narodni poslanici osporili jedan broj predloga Visokog saveta pravosuđa iz Predloga odluke o izboru zamenika javnih tužilaca, broj 119-1395/05, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 179. stav 4. Poslovnika, o svakom osporenom predlogu odmah odlučuje, a zatim odlučuje o svim ostalim neosporenim predlozima u celini, javnim glasanjem. Saglasno navedenom, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika javnog tužioca u Republičkom javnom tužilaštvu izabere Marija Šušnjević, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Boško Ristić. Za 124, protiv 22, nije glasalo 72, od 218 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Mariju Šušnjević za zamenika javnog tužioca u Republičkom javnom tužilaštvu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika opštinskog javnog tužioca u Drugom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu izabere Dragana Stojanović, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 64, protiv 53, uzdržanih 78, nije glasalo 23, od 218 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Draganu Stojanović za zamenika opštinskog javnog tužioca u Drugom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Negotinu izabere Nenad Srzentić, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 146, protiv 60, nije glasalo 14, od 220 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Nenada Srzentića za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Negotinu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Pirotu izabere Miljana Ranđelović, čiju je kandidaturu osporila narodni poslanik Milica Gavrilović. Za 139, protiv jedan, nije glasalo 80, od 220 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Miljanu Ranđelović za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Pirotu. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Kuršumliji izabere Ratko Zečević, čiju su kandidaturu osporili narodni poslanici Vojkan Tomić i Boško Ristić. Za 27, protiv 133, uzdržan jedan, nije glasalo 60, ukupno 221 narodni poslanik. Narodna skupština nije izabrala Ratka Zečevića za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Kuršumliji. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Subotici izabere Valentina Brdar, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Ištvan Išpanović. Za 135, protiv jedan, uzdržana dva, nisu glasala 83, ukupno 221 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Valentinu Brdar za zamenika okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Subotici. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Subotici izabere Tamara Čegar, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Ištvan Išpanović. Za 108, protiv 6, uzdržanih 77, nije glasalo 28, ukupno 219 narodnih poslanika. Narodna skupština nije izabrala Tamaru Čegar za zamenika okružnog javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Subotici. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta pravosuđa da se za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Požegi izabere Aleksandar Đorđević, čiju je kandidaturu osporio narodni poslanik Zoran Krasić. Za 126, protiv 77, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Aleksandra Đorđevića za zamenika opštinskog javnog tužioca u Opštinskom javnom tužilaštvu u Požegi. Pošto smo se izjasnili o osporenim predlozima, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke, u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru zamenika javnih tužilaca, broj 119-1395/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. Za 146, nije glasalo 76, ukupno 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru zamenika javnih tužilaca, broj 119-1395/05, bez osporenih predloga o kojima se Narodna skupština prethodno izjasnila. S obzirom da smo se izjasnili o svim predlozima, dozvolite mi da, u vaše i svoje ime, čestitam nosiocima pravosudnih funkcija na izboru i poželim uspeh u radu. Podsećam vas da je članom 63. Zakona o javnom tužilaštvu predviđeno da Republički javni tužilac polaže zakletvu pred Narodnom skupštinom. Molim gospodina Slobodana Jankovića, Republičkog javnog tužioca, da položi zakletvu.
Zaklinjem se svojom čašću da ću ustavnost i zakonitost štititi predano, savesno i nepristrasno.
Molim Republičkog javnog tužioca da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi da, u vaše i svoje ime, čestitam gospodinu Slobodanu Jankoviću i poželim puno uspeha u radu. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOZI ODLUKA O IZMENI ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Predloge su podneli narodni poslanici Tomislav Nikolić, predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, Miloš Aligrudić, predsednik poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije i Miloljub Albijanić, predsednik poslaničke grupe G17 plus Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o predlozima odluka, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić, predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Za 187, protiv jedan, nisu glasala 24, od 212 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, sa dopunom Predloga odluke i ispravkom te dopune, koju je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić, predsednik poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije. Za 200, nije glasalo 14, ukupno 214 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog odluke, sa dopunom i ispravkom dopune tog predloga. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo narodni poslanik Miloljub Albijanić, predsednik poslaničke grupe G17 plus. Za 177, nije glasalo 37, ukupno 214 narodnih poslanika. Narodna skupština je usvojila ovaj predlog odluke. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima odluka o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, pitam da li ste saglasni da se usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Republike Srbije", kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 141, nisu glasala 73, ukupno 214 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o povredama Poslovnika na koje su u toku sednice ukazali narodni poslanici. Pošto je u toku sednice ukazano na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 100. stav 4. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučiti o tom pitanju u danu za glasanje. Narodni poslanik Zoran Krasić, na sednici 20. jula 2005. godine, u 20,15 časova, ukazao je da je predsedavajući Zoran Anđelković, potpredsednik Narodne skupštine, povredio Poslovnik Narodne skupštine na taj način što je bez osnova davao pravo na repliku narodnom poslaniku Snežani Stojanović-Plavšić. Molim da Narodna skupština odluči da li je predsedavajući Zoran Anđelković, potpredsednik Narodne skupštine, povredio Poslovnik Narodne skupštine. Za 65, protiv 122, nije glasalo 26, od 213 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da predsedavajući Zoran Anđelković, potpredsednik Narodne skupštine, nije povredio Poslovnik Narodne skupštine. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda i odlučivanje o njima, saglasno članu 99. Poslovnika, zaključujem sednicu Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini. (Sednica je završena u 17,30 časova.)
DEVETO VANREDNO ZASEDANjE 21. jul 2005. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 17,30 časova. Predsedava Vojislav Mihailović, potpredsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram sednicu Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 188 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 126 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno više od jedne trećine narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Marko Đurišić i Aleksandar Vlahović. Saglasno članu 84 stav. 2. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 84. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz dnevnog reda, koji su u svom zahtevu za održavanje Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije utvrdila 84 narodna poslanika. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, uz saziv Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini, koje je sazvano na zahtev 84 narodna poslanika, saglasno članu 79. stav 3. Ustava Republike Srbije i članu 166. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, dostavljen vam je zahtev za održavanje Devetog vanrednog zasedanja, sa utvrđenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Podsećam vas da je predstavnik predlagača, mr Mlađan Dinkić, ministar finansija, na sednici Narodne skupštine 20. jula 2005. godine, obavestio da Vlada povlači iz procedure Predlog zaključka o izboru najpovoljnijeg ponuđača za obavljanje eksterne revizije završnih računa budžeta Republike Srbije, koji je utvrđen kao druga tačka dnevnog reda sednice Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini. Na taj način, za Deveto vanredno zasedanje utvrđen je dnevni red sa samo jednom tačkom, i to: 1. Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju javnog preduzeća za istraživanje, proizvodnju, preradu i promet nafte i prirodnog gasa, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O PRESTANKU VAŽENjA ZAKONA O OSNIVANjU JAVNOG PREDUZEĆA ZA ISTRAŽIVANjE, PROIZVODNjU, PRERADU I PROMET NAFTE I PRIRODNOG GASA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom i Zakonodavnog odbora. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe, srazmerno broju narodnih poslanika, članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 140. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača Radomir Naumov, ministar rudarstva i energetike, želi reč? (Da.)
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, Vlada je podnela parlamentu Predlog zakona kojim treba da se ukine postojeći Zakon o NIS-u. Prilikom ove odluke, vodili smo se sledećim razlozima: Vlada Srbije je, sledeći svoj program reformi u energetskom sektoru, saglasno Zakonu o energetici, kojim se uređuje delatnost u tom sektoru, svojom odlukom formirala tri nova preduzeća – jedno akcionarsko društvo i dva javna preduzeća u oblasti naftne i gasne privrede. Kao što znate, početkom 1. oktobra ove godine, počeće da funkcionišu ova tri preduzeća. Pošto je NIS do sada poslovala, funkcionisala i bila organizovana na osnovu Zakona o NIS-u, da bi od 1. oktobra ove godine, u skladu sa ovim što sam rekao, počela da funkcionišu tri nova preduzeća, potrebno je ukinuti Zakon o NIS-u. To je sada pred nama. Koristim ovu priliku da, bez obzira na ovaj žamor i žagor i više zbog javnosti, istaknem da se naša zemlja u oblasti energetike zaista povratila, što bi rekli, postala je ponovo dominantna sila i faktor na tlu zapadnog Balkana i Jugoistočne Evrope. To nam svet priznaje. Ovo je sada jedan korak ka tome. Naravno, nedavnom posetom u EU, komesaru za energetiku, to nam je direktno i kazano i mi smo bili prva zemlja sa ovih geografskih širina koja je primljena kod evropskog komesara. Mogu reći da ćemo ubrzo krenuti sa velikim zahvatima na polju gasne privrede, kao i naftne privrede. Prema tome, molim vas da ovaj predloženi zakon usvojite. Hvala.
Hvala. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Obaveštavam vas da su, saglasno članu 93. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja pretresa, prijave za reč u pisanom obliku, sa redosledom narodnih poslanika, podnele poslaničke grupe SRS, DS-Boris Tadić, SPS i ovo je van poslaničkih grupa – SDP. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Nestorović. Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, na veoma čudan način počinjemo raspravu o jednoj od najvažnijih odluka koje je Vlada u ovom svom mandatu treba da donese, a to je odluka o sudbini jednog javnog preduzeća, po svom značaju nemerljivom po ovu državu, prosto, po jednu strategiju države. Dakle, odmah moram kao poslanik da izrazim svoje neslaganje, pre svega činjenicom da nismo imali ovde ni atmosferu ni priliku da ministra uopšte čujemo. U obrazloženju pisanom za ovaj zakon takođe nismo dobili dovoljno argumenata da bismo mogli na valjan način da diskutujemo o ovako, kao što sam navela, važnoj tački. Iako ovaj predlog zakona proističe iz Zakona o energetici, gde se Vladi daje mogućnost da u okviru javnih preduzeća vrši različitu organizaciju od dosadašnje, želim da o ovoj temi govorim u kontekstu celokupne sudbine ovog možda najvažnijeg javnog preduzeća, koje je od strateškog i državnog značaja. Dakle, Vlada je donela odluku da pristupi reorganizaciji NIS-a. Međutim, ostaje utisak da je ta odluka doneta velikom brzinom i bez prethodne detaljne i ozbiljne ekonomske analize, i što je posebno neobično, bez deobnog bilansa, čime su posebno oštećeni, ili se stvara pretpostavka da budu oštećeni, zaposleni u NIS-u po svim svojim osnovama. Dakle, da budem preciznija, mislim na interese zaposlenih u smislu njihovog radnog odnosa, kao i prava kroz obezbeđivanje akcija. SDP svakako jeste za privatizaciju i jeste za restrukturiranje javnih preduzeća. Smatramo da se to mora raditi kao veoma transparentan, strogo kontrolisani proces u isključivom i maksimalnom interesu čitave države i samih zaposlenih. Procena SDP jeste da način na koji je Vlada krenula da radi ovaj najodgovorniji zadatak nije dobar, u stvari nismo jasno mogli da čujemo precizne odrednice kako se misli rešiti taj problem, i idejno i strateški, s obzirom da je reč o jednoj od najozbiljnijih ekonomskih odluka, koja je, kao što sam već rekla, treći put ću ponoviti, i od državnog i od strateškog značaja za ovu zemlju. Dakle, smatramo da je ovo, iako formalno nema veze i nije tako navedeno, u suštini uvod u privatizaciju NIS, da je to rasparčavanje, a nama ponekad liči na naručeno rasparčavanje NIS-a. Smatramo da je bilo veoma važno proceniti da li u ovom trenutku i na koji način treba pristupiti privatizaciji NIS-a, da li je možda bilo pametnije da se kroz obezbeđivanje strateškog partnera taj proces prolongira, da se za to vreme u NIS-u izvrše promene koje će tom preduzeću da dignu cenu. Mislim da bi poslanici trebalo da slušaju, iako je kraj radnog vremena, o čemu se ovde govori ili nikoga nije briga za NIS. Izgleda da nije. Bez obzira na to, smatram, u ime SDP, da je mnogo mudrije videti da li postoji mogućnost koncesija u naftnoj industriji Srbije ili pronalaska strateškog partnera i dobro odlučiti da li obavljati privatizaciju u ovom trenutku ili sačekati pet godina da se, kao što sam rekla, podigne cena samog preduzeća i tada videti šta sa NIS-om. Uostalom, vi znate da će naftovod od Konstance prolaziti preko ovih prostora. Da li je odgovornije prepustiti da neki privatnik uzima novac od tog naftovoda, jer se plaća svaki litar koji proteče kroz njega na našoj teritoriji ili videti koliki je interes države od toga i na koji način ga zaštititi. Zbog toga SDP ne može da podrži ovako predloženi zakon dok ne budemo dobili precizne odgovore o strategiji i načinu na koji Vlada misli da privatizuje i rekonstruira ovo javno preduzeće. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Nikola Novaković. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, ovakav kratak zakon o prestanku važenja Zakona o NIS-u je svakako korak ka privatizaciji i tu nema nikakve dileme. Ne vidim zašto je moju prethodnicu to zbunjivalo, pa naravno da tek nakon toga ulazimo u ozbiljan proces restrukturiranja kao posledicu već, čini mi se, tri ili četiri godine rada upravo na restrukturiranju najvećeg i najvažnijeg sistema u formi javnih preduzeća. Privatizacija NIS-a je neophodna u kontekstu svih javnih preduzeća i naravno da će se tako i odviti. Sve je vrlo transparentno, sve se radi isključivo i jedino pred očima javnosti u dogovoru, u saradnji i uz upliv svih zaposlenih i svih struktura u NIS-u. Ništa se do sada nije desilo, a da zaposleni i poslovodstvo i upravni mehanizmi NIS-a to ne znaju i nisu dali svoju saglasnost. Kao predsednik Odbora za privatizaciju u ovom sazivu Narodne skupštine, ne vidim ništa loše i čini mi se da bi što pre trebalo usvojiti ovaj zakon, upravo da bi nas od jeseni pa nadalje svi ostali značajni i bitni koraci na restrukturiranju, dočekali spremni i da bi ih što pre i završili. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ljiljana Nestorović, replika.
Naravno da je Vlada po zakonu koji smo ovde usvojili vlasna da donosi odluke ovakve vrste i da ta vlada snosi i najveću odgovornost. Kao poslanik, moram da kažem da nisam zadovoljna atmosferom koja vlada u ovoj skupštini kada se razgovara o jednoj od najvažnijih strateških stvari u ovoj zemlji. Ne znam čega je posledica ova atmosfera, da li činjenice da nam je ostalo još 10 minuta do kraja današnjeg dana ili činjenice da je to još jedna stavka u ubrzavanju ove priče, jer kako drugačije tumačiti činjenicu da se sam zakon donosi po hitnom postupku. Dakle, ako već očekujete da poslanici za nešto glasaju, onda to treba da rade uz sasvim razložnu i vrlo preciznu argumentaciju. Činjenica da je ministar ovde govorio nepuna tri, četiri minuta i činjenica da niko ispred Vlade drugi nije nama poslanicima objašnjavao širi značaj i razloge za ovakvu brzinu kada je reč o reorganizaciji NIS idu u prilog onome što sam govorila. Naravno, ukazala sam da je SDP za privatizaciju i za restrukturiranje preduzeća, ali sam isto tako rekla i naglasila da se to ne može raditi na štetu pre svega zaposlenih, jer nema deobnog bilansa, jer se stvar nije dobro pripremila, jer se ne zna kako će sutra ići privatizacija, a složili smo se ovde da je očigledno reč o pripremi procesa privatizacije. Pošto nije tajna i uopšte to ne mistifikujem, tražim da mi kao poslanici i da građani i zaposleni u NIS imaju priliku da znaju tačno po fazama kako će taj proces da ide. Ko nama garantuje da će način na koji je sada predložena stvar da bude funkcionalan i da će NIS da radi bolje nego što sada radi? Ko nama garantuje da nije bolje da uzmemo strateškog partnera koji će da reši stvari u NIS-u u dogovoru sa ljudima iz NIS-a i da se tako digne cena? Ko nama garantuje da nije bolje da se uzme koncesija, da se da na koncesiju, pa da prolongiramo ovaj proces više godina? Zašto moramo sve danas da prodamo? Može li neko u ovoj Srbiji da ima priliku da nešto proda i za pet godina? Da li je interes države da se u ovom trenutku to prodaje? Samo sam, kao poslanik, tražila jasne argumente koji su proistekli iz prethodno dobro i precizno urađene ekonomske analize čitavog postupka. Ono što je prevashodno, moja ideja jeste da u ovom trenutku zaista zastupam interese zaposlenih u Naftagasu, jer ne mislim da je na bilo koji način u NIS-u vođeno računa o interesima tih građana. U mojoj komunikaciji sa zaposlenima čula sam sasvim drugačije argumente.
Reč ima ministar rudarstva i energetike Naumov. Izvolite.
Poštovani poslanici, čini mi se da smo krenuli nekim malo pogrešnim putem. Čuli smo ovde više konstatacija koje u stvari oslikavaju našu nedovoljnu informisanost, iako je sve transparentno rađeno. Ovde se radi o jednom zakonu kojim se ukida zakon da bi se omogućilo funkcionisanje novosnovanih firmi, dva javna preduzeća i jednog akcionarskog društva. To uopšte nije preko noći urađeno, ni bez znanja javnosti, ni bez znanja sindikata, već je to upravo plod više od godinu dana rada, i ranijih međuresorskih, i sa NIS-om i rukovodstvom, i sa sindikatom formiranih grupa i komisija, gde je svima bilo jasno predočeno kako je potrebno u današnjim uslovima da izgleda struktura jedne oblasti naftnog sektora. O tome je potpuno bila postignuta saglasnost i vlada se sa tim složila. Svi znamo da je naftna industrija zaista jedan od najvažnijih delova našeg privrednog sistema, kao što je elektroprivreda i naftna industrija. Oni su generatori razvoja cele naše privrede, oni su naše najveće bogatstvo. Naravno da to niko ne bi mogao da dovede u pitanje. Sve se radi veoma postupno i, rekao bih čak, kao školski primer. Ovde se uopšte ne govori o privatizaciji. Mi govorimo o organizaciji, o reorganizaciji, a o privatizaciji i o svim drugim elementima o tom-potom. Prema tome, molim vas da se usredsredimo na zakon. On se sastoji od samo dva člana, kojima se kaže da se ukida postojeći zakon, jer je Vlada već donela odluku o formiranju novih preduzeća. Molim vas, Akcionarsko društvo koje je formirala vlada svojim osnivačkim aktom, koje će zaživeti od 1. oktobra, obuhvata delatnost istraživanja i prerade nafte i gasa. To je današnji "Naftagas". Obuhvata preradu i prometnu fazu, obuhvata dve rafinerije – "Jugopetrol" i "Naftu" i jedno zavisno preduzeće i obuhvata neophodne delatnosti koje su potrebne da bi ta preduzeća funkcionisala. Druga su dva javna preduzeća. Jedno koje se bavi transportom gasa, upravljanjem tim transportom, skladištenjem. To je ono što je pred nama zaista veliki zamah i mogućnost da se u toj oblasti dokažemo. Konačno, treći je transport nafte. Javno preduzeće, to je deo koji obuhvata deo naftovoda od granice sa Hrvatskom do Pančeva, upravljanje tim transportom i budući naftovodi koji se budu formirali. To je sve usklađeno i urađeno u skladu sa Zakonom o energetici, Zakonom o javnim preduzećima, Zakonom o privrednim društvima i imalo je potpuni konsenzus prilikom donošenja. Zato kažem, niti treba imati sumnju da država, odnosno Vlada i Ministarstvo išta rade što će biti na uštrb i zaposlenih, već naprotiv, i sa sindikatima je to zajedno usaglašeno.
Pošto smo blizu 18 časova, prekidamo sa današnjim radom. Nastavak sednice sutra u 10.