2. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony v souvislosti s paušální daní /sněmovní tisk 922/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Dámy a pánové, dovolte mi představit vám návrh zákona, kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, a další zákony v souvislosti s takzvanou paušální daní.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, prosím o důstojnou atmosféru projednávání tohoto zákona. Ti, co oslavují kompenzační bonus pro dohodáře, prosím, běžte do předsálí.
Návrh představuje naplnění požadavku na rozšíření institutu paušální daně, který je jedním z bodů programového prohlášení této vlády, a zároveň jde o realizaci plánu systémového snížení administrativní zátěže podnikatelů na období let 2019 až 2022, ve kterém vláda schválila projekt paušální daně. Vedle novely zákona o daních z příjmů návrh obsahuje novely zákonů v oblasti pojistného na sociální zabezpečení a na zdravotní pojištění, živnostenského zákona a zákona o rozpočtovém určení daní. [[(9.50 hodin)]] Současný systém stanovení daně paušální částkou není příliš využívaný, bude nahrazen novým koncepčním režimem, který bude k poplatníkům vstřícnější. Návrh směřuje na vybranou skupinu poplatníků daně z příjmů fyzických osob s příjmy ze samostatné činnosti, u nichž je odůvodnitelné významné snížení administrativní náročnosti, to znamená, do paušálního režimu mohou vstoupit pouze poplatníci s příjmy ze samostatné činnosti nepřevyšujícími 800 tis. korun, kteří nejsou tedy plátci daně z přidané hodnoty. Chtěla bych zdůraznit, že toto není původní návrh z dílny Ministerstva financí. Ministerstvo financí navrhovalo s příjmy do 1 mil. korun, to mi dávalo smysl, protože 1 mil. korun je hranice, kdy už vzniká povinné plátcovství DPH, nicméně byli jsme nuceni ustoupit v rámci koaliční dohody našemu koaličnímu partnerovi sociální demokracii, která chtěla snížení částky, takže 800 tis. korun byl nakonec tento kompromis. Paušalizovaná bude nejenom daň z příjmů fyzických osob, ale také veřejná pojistná, a to v jedné měsíční platbě zasílané správci daně. Odpadne tedy povinnost. Takže jedním odvodem pošle živnostník, osoba samostatně výdělečně činná, pro rok 2021 platbu 5 740 korun a v této platbě bude mít platbu 100 korun daň z příjmů, což tvoří 1,7 % toho odvodu, pak tam bude částka 2 514 korun, což je minimální zdravotní pojistné, což je 43,8 % toho odvodu, a nakonec minimální sociální pojistné navýšené o 15 %, protože většina z nich platí minimální sociální pojistné, což tvoří 54,5 % toho odvodu, takže budou mít lepší důchod, kdybych to řekla jednoduše. Výhodou tohoto paušálního odvodu je skutečnost, že pokud je dobrovolnost - osoba samostatně výdělečně činná splňující tyto podmínky, pokud se rozhodne, tak dobrovolně vstoupí do paušálního odvodu, není to žádná povinnost, v takovém případě platí už měsíčně jenom tento odvod, nepodává žádné daňové přiznání, neplatí žádnou účetní, která zpracovává daňovou evidenci, nehrozí jí v budoucnosti žádná daňová kontrola. Myslím si, co je jednoduššího než paušální odvod. Pomozte prosím prosadit a nechat projít tento návrh prvním čtením, ať skutečně dosáhneme toho, že účinnost této významné administrativní změny bude již od 1. ledna 2021. Děkuji vám.
Já vám děkuji. A teď by se měl ujmout slova zpravodaj pro prvé čtení, kterým byl určen pan poslanec Petr Venhoda, ale já jsem četl jeho omluvu z rodinných důvodů na dnešní jednání. Takže do pléna vyzývám některého jiného člena rozpočtového výboru. Tak paní předsedkyně, ale o změně zpravodaje pro první čtení budeme muset hlasovat. Takže já jsem zavolal kolegy z předsálí a myslím si, že jsme způsobilí k tomu, abychom změnu zpravodaje odhlasovali. Já tedy zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí se změnou zpravodaje, aby se zpravodajem pro prvé čtení stala paní poslankyně Vostrá. Je někdo proti? Hlasování číslo 5, přihlášeno 153, pro 127, proti nikdo. Byla jste ústavní většinou schválena, paní zpravodajko. Prosím, ujměte se slova.
Ano, děkuji. Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, kolegové, dovolte, abych se v zastoupení vyjádřila v krátké zpravodajské zprávě. Nebudu to tady natahovat, protože vše podstatné už řekla paní ministryně. Jenom myslím, to, co bude nutné projednat a co si určitě projednáme na rozpočtovém výboru, a předpokládám, že i vy si necháte projít hlavou, to je ta výše, která vyšla z vlády, tzn. těch 800 tisíc, protože po pravdě řečeno, pokud tady všichni chceme zjednodušovat daňový systém, tak tato částka nemá vazbu v podstatě na nic. Logiku by měl buď ten milion, což je vazba na DPH, anebo 600 tis., což je vazba na elektronické EET, ale zavádíme 800 tis., které se neváže k ničemu. Ale to si myslím, že je spíše na odbornou debatu a na to si to probrat v klidu na odborném výboru. Takže já jako zpravodajka doporučuji propustit tento tisk do druhého čtení a přikázat jako garančnímu výboru rozpočtovému výboru. Děkuji.
Já vám děkuji. Jenom přečtu jednu dodatečnou omluvu. Omlouvá se pan ministr zdravotnictví Adam Vojtěch dnes do 11 hodin z pracovních důvodů. Já otevírám obecnou rozpravu a mám zde dvě přihlášky s přednostním právem. Jako první se hlásil pan místopředseda Okamura, poté pan předseda Kalousek.
Vážené dámy a pánové, máme před sebou návrh zákona na zavedení paušální daně pro malé živnostníky, tedy to, po čem volám a přemlouvám vlády již celých sedm let, co jsem v politice. Cílem je zjednodušení podnikání živnostníků. Na úvod k tomuto tématu mi dovolte odcitovat kousek ankety v médiích z 8. října 2013, tedy před sedmi lety, v níž jsem odpovídal já a zástupce hnutí ANO. Na dotaz novináře "měly by být zavedeny tzv. registrační pokladny?" odpověděl mluvčí ANO - cituji: Ne, nechceme zatěžovat živnostníky a drobné podnikatele. - Jak víme, praxe byla úplně jiná a hnutí ANO tento slib flagrantně porušilo. Moje odpověď byla úplně jiná. Řekl jsem - cituji: Jsme pro jiné, revolučnější řešení, vybrané živnosti a řemesla by měly mít možnost zaplatit nějaký paušál a pak podnikat bez další byrokracie, odvodů, bez účetnictví. Musíme motivovat občany, aby se sebezaměstnali, což je důležitá metoda v boji s nezaměstnaností. - Konec mého sedm let starého citátu Uběhlo tedy sedm let. Navzdory slibům nezvyšovat daně, nezatěžovat živnostníky, nezavádět registrační pokladny se změnily sliby hnutí ANO v pravý opak. Z mé myšlenky zavést plošně paušální daň pro drobné živnostníky se ale časem stalo téma přijatelné pro stále více partají a máme tady nakonec po mé několikaleté snaze vládní návrh. Jsem rád, že ministryně financí Alena Schillerová konečně změnila názor, jelikož ještě letos na jaře tento můj návrh na zavedení paušální daně odmítala. Dnes tedy paušální daň pro malé živnostníky snad až na ČSSD neodmítá téměř nikdo. A i ta sociální demokracie neříká úplné ne, ale jen hledá důvody, jak realizaci zákona zablokovat prostřednictvím Ministerstva práce a sociálních věcí, které údajně nezvládne implementaci zákona do svých systémů. Smutné je, že jakkoli jde o výmluvu, protože sociální demokraté, tedy ČSSD, nemiluje živnostníky, tak současně mají zřejmě i pravdu, jelikož neschopnost Ministerstva práce a sociálních věcí vedeného právě ČSSD je příslovečná a jejich informační systém sice pohlcuje stamiliony korun na nejrůznější inovace, ale je stále prakticky nefunkční. Zákon o paušální dani má platit od 1. ledna 2021. To by byla skutečně skvělá revoluce, revoluce antibyrokratická, a my bychom to považovali za velký úspěch SPD, protože je celkem jedno, zda program SPD prosadíme my sami, nebo ve spolupráci s vládou. Vzhledem k nevoli sociální demokracie ovšem doufejme, že obstrukce realizaci v praxi neznemožní. Navrhovaná podoba zákona je samozřejmě kompromis, jelikož, jak už řekla i paní ministryně financí, ČSSD bojovala o co nejnižší počet živnostníků, kterých by se paušál týkal, ČSSD tedy to chtěla co největšímu množství živnostníků znemožnit, aby měli méně byrokracie, aby mohli lépe podnikat. [[(10.00 hodin)]] Jako kompromisní bereme i současnou velmi plošnou podobu zákona, tedy že tu máme jednotnou měsíční částku 5 740 korun měsíčně pro všechny žadatele, ten paušál. Pro ty nejmenší živnostníky, živnostníky s vysokými náklady a nízkou přidanou hodnotou nebo třeba nádeníky pracující jako OSVČ, co s bídou vydělají na zdravotní a sociální pojištění, to je samozřejmě dražší model, a naopak pro živnostníka třeba v oboru IT, který má při obratu 800 tis. ročně jen minimální náklady, to je naopak lukrativní výdělek. Proto říkáme, že to bereme jako kompromisní návrh, a je to určitě celkově vzato, ta paušální daň, říkal jsem, prosazuji to tady už sedm let, tak je to krok správným směrem principiálně. Do budoucna bychom proto navrhovali nějaké rozvrstvení, tak jako tomu bylo např. u paušálních výdajů na plátce, kteří mají dejme tomu vysoké náklady na režii, na materiál atd., a naopak na živnostníky, kteří je mají jen minimální. U malých firem s vysokou fixní režií, s vysokými náklady a nízkým ziskem, jako jsou malé rodinné venkovské stavební firmičky a podobně, bychom rádi umožnili vstup do paušálního režimu i při vyšším obratu. A u drobných nádeníků bychom zase rádi, aby stát snížil vybíraný paušál na minimum. Cílem by totiž nemělo být jen vybrat peníze, ale umožnit třeba nezaměstnaným, aby se bez velkých nákladů a bez byrokracie ihned mohli zaměstnat sami, třeba příležitostnými pracemi pro své sousedy a tak podobně, což určitě nyní v krizi a s přicházející vyšší nezaměstnaností bude také důležitá věc. Děkuji za pozornost a doufejme, že ten návrh bez problému projde.
Hezké dopoledne, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Děkuji panu kolegovi Okamurovi. Nyní s přednostním právem vystoupí pan předseda Miroslav Kalousek, poté pan kolega Skopeček s přednostním právem, ostatní eviduji. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Paní ministryně mě nabádala, abych byl stručný, tak já skutečně stručný budu. Jenom chci deklarovat podporu tomuto návrhu. Kdyby tam nebyl princip dobrovolnosti, měl bych s tím problém, protože by se jednalo o povinnou minimální daň. To jsme měli v právním řádu v letech 2003 až 2006 a já jsem to vždycky pokládal z velkou nespravedlnost někoho nutit platit daň z příjmů, i když příjmy nemá. Ale pokud je to na bázi dobrovolnosti, je to v naprostém pořádku. Každý se rozhodne, jestli ten komfort v administrativě mu stojí za to, že se zaváže platit minimálních 100 korun daně z příjmu. Apelovat chci na sociální demokraty, zda by přece jenom ještě nezvážili ten limit, budeme ho určitě ve druhém čtení navrhovat. Nedává to žádný smysl, těch 800 tis. Na otázku, proč milion, existuje jednoduchá odpověď. Milion je hranice pro povinnou platbu DPH, tzn. nad milion stejně musím účtovat. Do milionu účtovat nemusím, nejsem plátce DPH. Proč 800 tis. nedává na otázku, proč 800 tis., existuje jenom jediná odpověď: protože milion se nám zdá moc. A to mně přijde opravdu jako nepříliš logická úvaha. Tak vás moc poprosím, abyste si to ještě zvážili. My ve druhém čtení určitě navrhneme vrátit ten milion. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Miroslavu Kalouskovi. Ještě než dám slovo s přednostním právem kolegovi Skopečkovi, s faktickou poznámkou se hlásí pan poslanec Ondřej Veselý. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo, pane předsedající, já budu velmi stručný. Jak říkala paní ministryně správně, byl to nějaký koaliční kompromis. My jsme měli ten návrh, o kterém mluvila tady paní poslankyně nebo předsedkyně výboru paní Vostrá. My jsme měli návrh na 600 tis. a kompromisně jsme ustoupili na 800. Takže to je ten důvod, my jsme hledali logiku v tom, co říkala paní předsedkyně výboru, tzn., aby limit byl někde, kde to už má současnou zákonnou logiku. Tolik stručná odpověď.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Nyní s přednostním právem pan kolega Skopeček. Máte slovo, připraví se poslanec Munzar.
Děkuji za slovo, také budu velmi krátký, je tady ambice stihnout tento materiál do 10.30. Určitě nemám ambici to zdržovat, protože je to návrh, který považuji za správný. Chci upozornit na to, že to byla ODS, která vůbec téma paušální daně do veřejného prostoru, do politického prostoru dostala, takže my určitě tento princip podporujeme. Chceme podpořit zejména malé podnikatele, střední také, ale tato věc se týká především těch menších. Samozřejmě avizujeme, že budeme chtít měnit parametry. Nás velmi mrzí, že z toho původního plánu, kdy se počítalo, že se to bude týkat živnostníků s obratem do milionu korun, přichází vláda s částkou 800 tis. Stejně jako kolega Kalousek to nepovažuji za racionální. Logické je to nechat na hranici nutné k registraci DPH, čili milionu korun. I tato částka je podle nás po těch letech, kdy se neměnila, myslím tím milionovou částku pro nutnou registraci k DPH, překonaná a vlivem inflace si myslíme, že by měla být vyšší. Čili my budeme podávat pozměňovací návrhy nejenom na to, aby se navýšil limit z 800 tis. na milion, ale bezesporu budeme navrhovat v rámci pozměňovacích návrhů i posun hranice pro registraci k DPH tak, aby ten limit mohl být i pro tu paušální daň vyšší. Je také potřeba zmínit minusy toho návrhu. Když si spočtete, pro jaké skupiny živnostníků se paušální daň, tak jak ji navrhuje vláda, vyplácí, tak bohužel se vyplácí spíše pro výšepříjmové živnostníky než pro ty nejmenší. Jakkoliv si myslím, že právě logika tohoto institutu by měla směřovat k tomu, že to bude nejzajímavější právě pro ty nejmenší živnostníky. Rovněž musím připomenout, že ti, kteří mají děti a dneska si uplatňují slevy, tak rovněž v tomto schématu si tuto věc uplatnit nebudou a bude je to diskvalifikovat a demotivovat od toho, aby paušální daň jako výrazné zjednodušení svých administrativních povinností vůbec využili. Ale to jsou témata, která budeme bezesporu diskutovat v rámci dalších čtení. Já avizuji celou řadu pozměňovacích návrhů ze strany ODS právě v tom směru, aby se to vyplatilo i těm méně příjmovým živnostníkům a aby nebyli diskriminováni třeba i ti, co mají děti. Děkuji pěkně.
Děkuji kolegovi Skopečkovi. Nyní, než dám slovo panu poslanci Vojtěchu Munzarovi, konstatuji omluvu došlou předsedovi PS. Na celý jednací den se omlouvá z pracovních důvodů pan poslanec Jan Richter. Nyní pan poslanec Vojtěch Munzar, řádně přihlášený do rozpravy. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající, dobrý den, kolegyně, kolegové, vážená paní ministryně. Já jsem byl také paní ministryní požádán o stručnost, abychom to dnes stihli. Já té prosbě vyhovím, protože je to dobrovolný nástroj, je to zase nějaká možnost, kterou mohou využít podnikatelé a živnostníci pro snížení administrativní zátěže, ale třeba také i pro snížení svých daňových povinností pro některé zejména s tím menším výdajovým paušálem při porovnání s menším výdajovým paušálem. V určitých [[nesrozumitelné]]se to pro některé vyplatí. Pro některé se to tedy nevyplatí, např. když uplatňují další slevy, např. na děti, na vyživované osoby, na manželku apod. Ale to si určitě budeme říkat na výborech a ve druhém čtení. Takže tady pan kolega Skopeček řekl, že my to vítáme. Ano, vítáme tento princip, nicméně samozřejmě máme určitý problém, budeme předkládat pozměňovací návrhy s parametry tohoto principu, a to zejména proto, že se nám také nelíbí snížení z milionu na 800 tis. Ony různé limity dneska začínají připomínat pomalu bojovku. Máme dva miliony, a to je dobře, na tom jsme se shodli, na daňový výdajový paušál. Máme milion na povinnou registraci k DPH.
Já vám rozumím, pane poslanče. Pokusím se požádat kolegy, kteří diskutují jiné otázky, než je paušální daň, aby to přesunuli do předsálí!
Já bych to rád stihl, takže děkuji, kolegyně a kolegové, za pozornost. [[Hluk v sále trvá.]] To znamená, já to zopakuji, máme dneska vlastně, nebo když to takto přijmeme, jak to navrhuje vláda, budeme mít tři limity. Námi vítaný, prosazovaný a společně pak prosazený limit na daňový výdajový paušál ve výši dva miliony korun, máme dlouhé roky neměnný limit na povinnou registraci k DPH, kde já vidím skutečně skok v administrativní zátěži podnikatelů. Takže když tady paní ministryně mluvila o snížení administrativní zátěže, já budu rád, když se budeme skutečně vážně bavit -
Ještě jednou vás přeruším. Kolegové a kolegyně, ten, kdo chce hovořit k paušální dani, se může řádně přihlásit. Ten, kdo diskutuje něco jiného, prosím v předsálí. Děkuji. Pokračujte.
Skutečně ten stávající jeden milion korun pro povinnou registraci k DPH tím, že se mnohá léta nezměnil, tak tento obrat přesahuje daleko více živnostníků a podnikatelů než v minulosti. A díky tomu stačí třeba u stavebních firem jedna malá zakázka pro drobného živnostníka a překoná tento limit. A překonáním tohoto limitu a povinnou registrací k DPH, tam začíná ta skutečná administrativní zátěž pro podnikatelský sektor, která se sama několik let zvyšuje. Zvýšila se například administrativní zátěž zavedením kontrolního hlášení apod. A to jsou všechno časové i finanční náklady, které ti živnostníci a podnikatelé musí vynakládat. Takže já budu mít prosbu a přijdu s tím ve druhém čtení, abychom zvedli po letech limit pro povinnou registraci k DPH na dva miliony korun. A zároveň bychom se mohli bavit - pan Kalousek tady říkal, že by navrhl srovnání s jedním milionem korun, ale pokud bychom se ujednotili na zvýšení limitu na dva miliony korun, tak bychom se mohli bavit o paušální dani například v trochu jiných parametrech, tak aby se všechno sjednotilo na dva miliony korun. Myslím, že by to bylo logické, myslím si, že by to bylo správné, myslím si, že by to živnostníkům a podnikatelům pomohlo. A právě díky tomu, že by se posunula hranice pro DPH na dva miliony korun, to by znamenalo skutečné snížení administrativní zátěže. A já mám jenom jednu otázku na paní ministryni. Já mám jenom jednu otázku na paní ministryni, která tady říkala, že to bude znamenat, že ti podnikatelé, co se do toho zapojí, nebudou muset vést žádnou daňovou evidenci, nebudou se jich týkat žádné kontroly. A já se chci zeptat na aplikační praxi, protože mnohdy tady spousta věcí takhle vypadá krásně, ale v aplikační praxi pak vypadá jinak. Chci se zeptat, jak tedy finanční úřady v takovém případě budou rozlišovat, zda ten podnikatel překračuje, nebo nepřekračuje těch zrovna 800 tisíc, tak kdyžtak v závěrečném slově, jestli mi paní ministryně odpoví, protože já bych byl nerad, aby tady se řeklo "nebudete muset papírovat nic", a pak přišel finanční úřad a pak chtěl k tomu nějaké papíry a začal to kontrolovat a tady ten podnikatel to nebude mít, tak aby se nedostali ti podnikatelé do nějakých zbytečných problémů, že pak aplikační praxe bude jiná. To bych potřeboval vysvětlit a možná rozptýlit nějaké obavy. Ale jinak tento návrh jako dobrovolný nástroj vítám. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Vojtěchu Munzarovi. Nemám žádnou další přihlášku do rozpravy. Ptám se, kdo se hlásí z místa. Nikoho nevidím, rozpravu končím. Ptám se na závěrečná slova. Ano, paní ministryně.
Já jenom jednu větu v odpovědi na pana poslance Munzara. Jednoduše díky EET. EET prostě bude jakýmsi signálem toho, že sice jsou tam jenom hotovostní platby, to je pravda, to mně můžete namítnout, řekneme si to podrobně, víte, že chodím na všechny rozpočtové výbory, tak já to tam budu debatovat v detailu i se svými kolegy. Ale kdyby to překročil už v těch hotovostních platbách, tak je jasné, že prostě už tam ta hranice je, takže jiná kontrola nebude. Děkuji.
Děkuji paní ministryni za její závěrečné slovo. Ptám se paní zpravodajky, jestli má zájem o závěrečné slovo. Není tomu tak. V rozpravě nepadl žádný návrh na vrácení ani zamítnutí, můžeme se tedy zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo jiný výbor jako garanční výbor? Není tomu tak. Přistoupíme k hlasování. Já tedy zagonguji, aby kolegové, které jsem požádal, aby diskuse vedli v předsálí, se mohli vrátit. O návrhu, že garančním výborem bude výbor rozpočtový, rozhodneme v hlasování číslo 6, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 6. Z přítomných 154 pro 135, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání výboru rozpočtovému jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalším výborům Poslanecké sněmovny, a proto se ptám, jestli má někdo návrh na přikázání dalším výborům Poslanecké sněmovny. Nikoho nevidím, nemusíme tedy hlasovat o přikázání jiným výborům. Nebyl ani podán návrh na zkrácení nebo prodloužení lhůty k projednání. Mohu tedy konstatovat, že jsme projednali prvé čtení tisku 922. Děkuji paní místopředsedkyni vlády a ministryni financí Aleně Schillerové, děkuji zpravodajce a konstatuji, že tento tisk byl přikázán garančnímu výboru, výboru rozpočtovému, a lhůta k projednání je ze zákona šedesát dnů. Končím bod číslo 2 této schůze. Tím jsme vyčerpali program mimořádné schůze a podle rozhodnutí ze včerejška budeme pokračovat v 10.30 hodin 56. schůzí, takže vyhlašuji přestávku do 10.30 hodin.