Ива Митева?
Тук.
Любомир Каримански?
Тук.
Регистрирани в залата 179 народни представители и 2 онлайн – общо 181. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Николай Дренчев за декларация – заповядайте, имате думата.
Господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Българският кораб „Царевна“, който е собственост на българската фирма „Шипман“ със седалище в град Варна, с 19 български моряци на борда е блокиран от 24 февруари на пристанището в украинския град Мариупол. Руската страна като участник във военния конфликт в Украйна е съгласна да освободи българския кораб, за да могат сънародниците ни да се приберат в родината ни. Украинската страна обаче отказва да освободи българския кораб. ВЪЗРАЖДАНЕ постави въпроса към външната министърка Теодора Генчовска, която е запозната с казуса. Лично Костадин Костадинов е запознал и министър-председателя Кирил Петков. За съжаление, досега българската държава не е поела никакви действия. Искаме българската държава да предприеме действия за освобождаването на кораба. Притесненията на моряците на кораба и на фирмата собственик са, че целта на украинските националисти е да използват българския кораб като средство за евакуация, ако руската армия завземе Мариупол. Ако това се случи, българските моряци ще се превърнат в заложници и в преки участници във военни действия. Днес България подкрепя Украйна и остава въпросът защо българската държава не прави нищо. Защо не преговоря с украинската страна, за да спаси сънародниците ни и да се погрижи за няколко български семейства – майки, съпруги и деца, да спят спокойно, защото техните синове, съпрузи и бащи са си у дома? Управляващите правят всичко, за да помогнат на украинския народ, но правим ли поне също толкова, за да помогнем и на българския народ? Погрижихме ли се първо за своите? Отговорът на този риторичен въпрос е не. Хубаво е да сме солидарни с мъката на близък и братски до нас народ, но ако не сме се погрижили първо за своите, за българите, то тази солидарност прилича повече на лицемерие. В бързоразвиваща се критична ситуация човек първо трябва да се погрижи за себе си, за своето здраве, след което може да взаимодейства и да е от полза за другите. Трябва да прекратим сервилното и угодническо поведение на нашата държава в международен план. Българската външна политика трябва да престане да бъде беззъба, безгръбначна, безрезервна и безвъзмездна. Трябва да преосновем българската държава. Трябва да пренасочим усилията на българската държава към справяне със собствените ни проблеми, към защитата, на първо място, на собствените ни съграждани. Само ако сме държава, която брани своите интереси, живота и здравето на собствените си граждани, само тогава ще бъдем уважавани от нашите партньори и съюзници и ще принудим нашите съперници и опоненти да се съобразяват с нас, с нашия народ и с нашите интереси. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дренчев. Заповядайте, госпожо Атанасова, за процедура.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Господин Председател, вчера нашата парламентарна група поиска изслушване на премиера Кирил Петков по темата за мерките на правителството за борбата с ценовата криза и спекулата. Така или иначе във вчерашното заседание пленарната зала отхвърли тази точка да стане част от Програмата за работата на Народното събрание и ние нямаме представа правителството какви мерки предвижда да вземе по отношение на ценовата криза. Вчера следобед с голяма изненада разбрахме, че вицепремиерът Корнелия Нинова на Комисията по икономическа политика е заявила, че правителството обмисля въвеждане на форсмажор за територията на цялата страна. В тази връзка, господин Председател, моля по силата на правомощията, дадени Ви от Правилника и Конституцията, Вие по своя инициатива да поканите министър-председателя Кирил Петков да отговори на този толкова важен за целия икономически бранш и бизнес въпрос – дали се предвиждат такива мерки. Правителството изготвя ли подобни документи? И ако го прави, ще търси ли съгласие в Народното събрание? В противен случай ще бъдем принудени отново и отново през следващата седмица да поставяме този въпрос и да искаме изслушване както на ресорния вицепремиер госпожа Нинова, така и на министър-председателя Кирил Петков. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Атанасова, за предложението. Ще го обмисля внимателно. [[Смях и шум от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Не се смейте наистина! Господин Чолаков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, по процедурата – някой сякаш се засмя. На мен ми се струва, че много сериозно трябва да чуете това, което каза госпожа Атанасова. Предлагам същото още по-настойчиво. Колеги, преди месец и нещо аз бях човекът, който каза от тази трибуна думата форсмажор. И сега, господин Гюров, се чувствам виновен. Вчера казах, че трябва да внимаваме какви думи използваме и че думите наистина имат опасни свойства да се превръщат в реалности. Исках да кажа, колеги, че начинът, по който се управлява държавата, и начинът, по който се кара държавата, може да ни доведе в един момент дотам, че някой да се изкуши да каже думата форсмажор, с което исках да предупредя управляващото мнозинство да внимава как кара влака, за да не се стигне до ситуацията, в която някой ще се изкуши да каже думата форсмажор. Защото, както тогава спорихме с господин Петров, форсмажор значи спиране на всички договори. Край! Правната система на страната се разпада! Моля Ви наистина, господин Председател, да чуете това, което каза госпожа Атанасова – да поканите министър-председателя, за да ни увери той, че няма да се разпадне правната система на държавата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Аз го приех сериозно наистина. Господин Иванов за процедура.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е наистина настоятелно да обмислите, и то в най спешен порядък, да поканите премиера Кирил Петков в залата на Народното събрание, защото сигналът, който излъчи вчера вицепремиерът Нинова на блицконтрола в Комисията по икономически политики и иновации, е тревожен. Колеги, казвам го като член на Комисията. Трябваше ми време да осъзная какво каза госпожа Нинова, не ми се вярваше, но после и медиите го потвърдиха. Така че повярвах и на слуха си, и на медиите. Но госпожа Нинова каза и друго. Освен че се обмисля форсмажор, този форсмажор да е със задна дата, този форсмажор да е върху целия стопански оборот на държавата – спиране на общини, на държава, бизнес взаимоотношения. Господин Кирил Петков трябва да дойде като премиер да отговори обмислен ли е наистина такъв, защото сигналът, който излъчи госпожа Нинова – вчера на Комисията каза, че вече е на съгласувателна процедура и ще бъде вкаран следващата сряда да се гласува в Министерския съвет. Затова мисля, че в най-кратък порядък, и то в рамките на днешния ден, още веднъж, господин Председател, да Ви помоля да изслушаме господин Кирил Петков за неговото отношение и виждане за предвиждания форсмажор, който е тиражиран от вицепремиера на това управление да бъде приет, да го поканим в залата. Мисля, че ще даде важни отговори на питанията на народните представители. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Госпожа Трифонова за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, също ще се присъединя към искането на парламентарната група на ГЕРБ-СДС министър-председателят Кирил Петков да дойде тук и да обясни ние държава със свободна стопанска инициатива ли сме, или не сме, дали целите да направите инфлацията от двуцифрена в трицифрена. Какво ще се случи с плащанията на държавните институции? Какво ще се случи с инвестициите в страната? Какво налага обявяването на извънредно положение? Защото каквото и да си говорим, форсмажор в този закон, по който госпожа Нинова вчера говореше, няма. Има извънредно положение. Още повече че тя вчера обяви нещо друго в Комисията – че иска да активира чл. 36 от Договора за функционирането на Европейския съюз и да спре износа, като не стана ясно за кои продукти ще е. Затова ще Ви помоля много сериозно да обмислите нашето желание и да поканите министър-председателя да дойде да обясни. Това е много лош знак към международните пазари и означава, че нито един инвеститор няма да стъпи повече в България. Благодаря Ви.
Благодаря. Професоре, ако е по същата процедура, четири човека вече го казаха. Още на първата поех ангажимент да го обмисля. И Жечо Станков също…
Уважаеми господин Председател, вземам думата по същата процедура, защото секторите в нашата държава са изключително много. Вчера, когато беше обявено това нещо от ресорния вицепремиер госпожа Нинова, буквално телефонът ми „се запали“ от директори на лечебни заведения и от организации, които представляват всички отделни видове лечебни заведения в страната. За да бъдем максимално ясни, искам да Ви кажа, че по отношение на предложеното от госпожа Нинова – „форсмажор“, в Основния закон на България „форсмажор“ не съществува. В българската Конституция няма такова понятие. Има „непреодолима сила“, което е чл. 306 от Търговския закон, което освобождава длъжника от отговорност с основание невиновна невъзможност за изпълнение на задължение. Сега ще Ви кажа това какво ще доведе в лечебните заведения. В момента започва да се говори, че отново заради производствени проблеми, съпътстващи икономиката, ще имаме проблем с доставките на кислород. Това означава, че една фирма, която доставя кислород на болницата, може да не го достави. А това знаете ли какво значи, господин Председател? Това значи едно-единствено нещо – да се постави под риск животът на пациентите в това лечебно заведение. Не ми става ясно едно: защо при една нормално функционираща държава с ясно описан законов, конституционен ред българското правителство се опитва [[реплика от народния представител Иван Ченчев]]да се извинява с нещо, което не се е случило, за да промени законовия ред в страната?!
Времето, Професоре.
Именно заради това, без да е обявена война в България [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , заради намерението на нашето правителство да запали такава търговска война в страната Ви моля най-настойчиво да звъннете на министър-председателя Петков…
Благодаря.
…да дойде и да обясни: има ли намерение българското правителство да постави под риск живота на хората в болниците, или няма?! Благодаря Ви.
Благодаря, Професоре. Аз още на първата процедура по темата…
Ами направете го!
…казах, че ще го обмисля. Дали ще са една, пет или петнадесет – все ще го обмисля. Професор Михайлов желае процедура. [[Реплика от народния представител Иван Ченчев.]]
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Вие го казахте вече, но след като и професор Ангелов се произнесе по тези въпроси, аз имам едно предложение – дайте да направим една комисия по лексика към Народното събрание, да видим какво има като понятие „форсмажор“, какво е „намалям“, „преценям“ [[реплики]]и всички други тук силогизми, които се ръсят от трибуната много често. И да влязат всички мажоретки в нея, които непрекъснато с повод и без повод вземат думата. Това не прилича на Народно събрание, господин Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“. Възгласи: „Еее!“ от ГЕРБ-СДС.]] Не прилича на Народно събрание! Пет пъти едно и също нещо се повтаря! Ако някой каже, че ситуацията в държавата в момента е съвсем нормална – при двегодишна пандемична ситуация, при война на границата на България, при тежки смущения в доставките в целия свят, което се цитира непрекъснато в медиите, непрекъснато?! Много добре знаете какво става с автомобилостроенето, много добре знаете какво става с импорта на стомана от едни от най-големите износители! Ако всичко това, казано условно, не са форсмажорни обстоятелства, кои са форсмажорни обстоятелства? Това заиграване с терминологията сега – дали ще бъде шише, или бутилка, какво пише в Конституцията, моля Ви, господин Председател! [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ние сме се заели тук да правим законотворчество, а не да слушаме упражненията по риторика от А до Я! Който е решил, да се упражнява на трибуната! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, Професоре. Надявам се, че изчистихме този въпрос. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] А Вие чакате на момента ли решението по изчистването? Да преминем към точка първа от дневния ред за днес: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПОЩЕНСКИТЕ УСЛУГИ. Постъпил е Доклад от Комисията по транспорт и съобщения. Заповядайте, господин Гуцанов, да ни запознаете с Доклада.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги, № 47-254-01-18, внесен от Андрей Гюров и група народни представители на 15 февруари 2022 г. На заседание на Комисията по транспорт и съобщения, проведено на 10 март 2022 г., бе обсъден Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги, № 47-254-01-18, внесен от Андрей Гюров и група народни представители на 15 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха: госпожа Калина Константинова – заместник министър-председател по ефективно управление, господин Иван Димитров – председател на Комисията за регулиране на съобщенията, господин Деян Дънешки – главен изпълнителен директор на „Български пощи“ ЕАД, и господин Димитър Димитров – директор на дирекция „Съобщения“ в Министерството на транспорта и съобщенията. Народният представител Георги Свиленски представи Законопроекта, като поясни, че той отразява приетата с Решение на Народното събрание от 13 декември 2021 г. структура на Министерския съвет на Република България, както и Споразумението за съвместно управление на Република България за периода от 2021-а до 2025 г., предвиждащо преминаването на „Български пощи“ ЕАД към заместник министър-председателя по ефективно управление. С промените в Закона за пощенските услуги се предлага държавната политика в областта на пощенските услуги и маркоиздаването да се осъществява от определен с постановление на Министерския съвет заместник министър-председател. На следващо място, навсякъде в Закона за пощенските услуги се предлага отразяване на новото наименование на Министерството на транспорта и съобщенията и министъра на транспорта и съобщенията. Господин Свиленски подчерта, че със Законопроекта се цели модернизиране на „Български пощи“ ЕАД и превръщане на пощенските клонове в центрове за комплексно административно обслужване. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Съгласно приложената предварителна оценка на въздействието към Проекта на закона за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги не се предвижда увеличаване на преките разходи, произтичащи от предлаганата законодателна промяна. В подкрепа на Законопроекта в Комисията по транспорт и съобщения са постъпили писмени становища от заместник министър-председателя по ефективно управление, Министерството на транспорта и съобщенията и Комисията за регулиране на съобщенията. В публичното обсъждане взеха участие народните представители Росен Желязков, Настимир Ананиев, Благовест Белев, Георги Свиленски и Златомира Мострова. Дебати предизвика промяната на органа, който ще провежда държавната политика в областта на пощенските услуги, както и структурните промени в тази връзка. След проведеното гласуване Комисията по транспорт и съобщения с 9 гласа „за“, 1 глас „против“ и 7 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги, № 47-254-01-18, внесен от Андрей Гюров и група народни представители на 15 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Откривам дискусия по Законопроекта. Желаещи за изказвания?
Няма ли вносителите да си го представят?
Халил Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Разглежданият законопроект е интересен и ми се ще да кажем няколко неща. Защо всъщност гледаме днес този проектозакон? По една основна причина – за да избегнем конфликт на интереси на министъра на транспорта, ние сменяме принципала на „Български пощи“ и държавната политика в този сектор. Това е единствената причина, поради която намираме във всичките мотиви промяната в статута на „Български пощи“ ЕАД и преместването на провеждането на държавната политика от един министър към вицепремиер, който все още не е упоменат в Законопроекта. На всичките въпроси при дебатите и в Комисията, и в публичното пространство единственият отговор е: ние имаме коалиционно споразумение. Като че ли коалиционното споразумение има статут на Конституцията! Уважаеми колеги, това не е аргумент – коалиционното споразумение си е споразумение между четирите партии, но това, което Вие искате да направите, не отговаря на приоритетите на страната, нито на законите, нито на Конституцията. Цялото упражнение, което правим днес, е всъщност за да избегнем конфликта на интереси на министъра на транспорта. На един наш въпрос с колегата – господин Ахмедов, към Калина Константинова за състоянието на „Български пощи“ и на работещите там ние получихме отговор, в който има известно противоречие – от една страна, ще се подобрява материалната база, беше обещано в този писмен отговор, че ще се подобрява материалната база на всички пощенски станции, в това число и работещите в „Български пощи“; от друга страна обаче, ще оптимизираме неефективните разходи на „Български пощи“. Дотук добре. Как ще стане ние да оптимизираме „Български пощи“, при условие че знаем – голяма част от пощенските станции, ще ги цитирам от отговора: „Общо са 2973, от тях 633 се намират в градове. 2340, забележете, са в малките населени места, като под 150 жители се намират 240 станции. 1304 се намират в населени места под 800 жители.“? Разбирайте, че оптимизацията им вещае смърт на тези пощенски станции, ако държавната политика не е да отговори за запазването. По-надолу в отговора се казва: ние ще направим така, че да работят на едно гише, така щото да не ангажираме хората да ходят в областните центрове, да не харчат гориво, да не замърсяват, което е чудесно, разбира се, и го подкрепяме. Но тази оптимизация си противоречи с онова, което всъщност е заявено. Ние подкрепяме заявеното в писмения отговор, надяваме се това да се случи, ще го подкрепим и в бъдеще, но дотук виждаме един-единствен аргумент – да избегнем конфликта на интереси на министъра на транспорта. Защото остава и следващият въпрос: какъв е административният и експертен капацитет на ресорния вицепремиер, който ще поеме тази държавна политика в областта на „Българските пощи“ и ще може ли да се изпълнява, защото говорим за държавната политика, и не само за „Български пощи“, а за всички оператори като цяло за услугата? Операторите, ако не се лъжа, са около 200. Но тук въпросът е по отношение на пощенската услуга – ние ще ангажираме ли останалите оператори със същата обвързаност, каквато е „Български пощи“, и неефективност, разбирайте там, където има „Български пощи“, да има и друг оператор, примерно „Еконт“, тези 240 пощенски станции в населени места с до 150 жители и тези над 1300 пощенски станции в под 800 жители население? Това са все въпроси, които трябва да получат отговор. Разбира се, в този законопроект ние не го получаваме, но те трябва да получат отговор и ние да отговорим на българските граждани защо всъщност правим тази промяна. Мисля, че дотук от казаното от мен става ясно, че ние няма да подкрепим така предложения законопроект с аргументите, че няма аргументи за този законопроект, изключая, разбира се, коалиционното споразумение, което ние изключително уважаваме. Благодаря.
Благодаря, господин Летифов. Реплики към Халил Летифов има ли? Няма реплики. Никола Димитров – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме против Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги. Нека да погледнем ал. 2, чл. 10: „Държавната политика в областта на пощенските услуги се провежда от заместник министър-председател, определен от Министерския съвет.“ Тук не става ясно кой ще бъде, кой ще е този, който ще носи отговорност за вече толкова години безотговорното отношение към „Български пощи“. Днес това ще бъде Калина Константинова, но утре това може да бъде и Константин Калинов – гаранции няма. Липсва и визия за бъдещето на „Български пощи“. Разбирате ли реално колко абсурдно звучи да махнем „Български пощи“ от Министерството на транспорта и съобщенията. От една страна, разбирам „Промяната“. Все пак техен спонсор е именно господин Събев и най-вероятно инвестирането е било с цел придобиване на именно това министерство. Не разбирам останалите коалиционни партньори. Ако следваме тази логика, можем примерно да премахнем пътищата от МРРБ. Защо не улесним живота и на господин Караджов? А мога да направя едно предложение – защо не премахнем и БДЖ от Министерството на транспорта и съобщенията. Вече премахнахме информационните технологии, сега сме на път да премахнем и пощенските услуги. Отново казвам, че ние няма да подкрепим Законопроекта. Надяваме се и всички останали партии да не го подкрепят. Ако господин Събев не е подходящ за това министерство заради конфликт на интереси, по-добре е да сменим него, а не да премахнем „Български пощи“ от Министерството на транспорта и съобщенията. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. Има ли реплики към Никола Димитров? Няма реплики. Следващият за изказване е Благовест Белев, след това е Росен Желязков и Радомир Чолаков след Росен Желязков.
Уважаеми колеги, може би с моето изказване ще дам някои отговори на въпроси, които зададоха преждеговорившите. „Български пощи“ – искам това да подчертая дебело, са част от критичната инфраструктура на страната, така че „Български пощи“ трябва да бъдат управлявани не между другото, а целево. С преминаването на „Български пощи“ към определено министерство предаването им към ресорен министър е част от административната реформа. Дали ще бъде Калина Константинова, това защо трябва да бъде записано в Законопроекта, аз не мога да разбера, но „Български пощи“ трябва да се управляват на качествено ново ниво. Предвижда се гражданите да бъдат обслужвани на едно гише и тук господин Летифов много правилно отбеляза в неговата кратка статистическа информация, която изнесе, че в някои случаи „Български пощи“ са единственият оператор, който достига до малки населени места. И те, както разбрахте от статистиката, са над 2400. Обикновено частните оператори ползват „Български пощи“, и то там, където за тях не е изгодно да отиват, и там, където не е изгодно да поддържат офиси. С цялата отговорност на значението на „Български пощи“, тяхното място в системата за комуникация, системата за доставки в България, е необходимо да се направи тази реформа. Аз Ви призовавам да подкрепите Законопроекта. Надявам се да направите това със съзнанието, че по този начин ние запазваме „Български пощи“ и даваме шанс за тяхното развитие. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Белев. Реплика от Цончо Ганев.
Присъстваме на нещо, което преди близо два месеца беше в тази зала, а именно когато се обсъждаше намаляване броя на членовете на КЕВР. Тогава управляващата коалиция внесе нещо, което впоследствие, разбира се, си одобри и си го гласува, но нямаше абсолютно никаква аргументация защо се прави. И аз не мога да приема това, което се случва в момента. Имаше едно изказване в момента, изговориха се много думи – не се каза нищо, нищо конкретно, нищо аргументирано – това ще подобрим, това ще направим, тук ще стане това така и да има аргументация, за която да водим диалог, да ни убедите и да Ви подкрепим. Няма нищо лошо ние от ВЪЗРАЖДАНЕ да Ви подкрепим за каквото и да било, стига да е аргументирано и да е в полза на държавните интереси. В случая няма нищо такова. Отново се предлага нещо, което просто за да го направим, за да кажем правим реформа. Къде е реформата? Какво реформираме? Махаме от едно министерство и го даваме на Министерския съвет. Днес дали ще е вицепремиер, който така или иначе нищо не прави по цял ден, или ще е друг, няма нищо общо. В крайна сметка имаме цяло министерство, което винаги пощите са били към него. Пак казвам, и Ви моля, излезте и дайте аргументация защо да Ви подкрепим и защо това е обосновано и до какво ще доведе, стойностно и качествено да се промени, защото в момента няма никакви аргументи за това, което правите. Не знам дали ще е лошо, или ще е добро, само че няма доводи за това нещо. Как да дам каквото и да било становище, освен че съм против, при положение че Вие не давате аргументи защо го променяте? Ако е просто заради това да кажете, че имаме структурна реформа, извинявайте, това не е достатъчен аргумент, както и в КЕВР – махнахте двама човека, защото ще намалим разходите – двама човека! И сега местим нещо от някъде, за да намерим работа на вицепремиер, който нищо не прави по цял ден. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Господин Ганев, да не използваме подобни квалификации към членовете на Министерския съвет все пак. Христо Гаджев за реплика? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Белев, първо, по Законопроекта. Колко държавнически е използвано Вашето изказване – местенето от един министър на друг министър? То и в момента „Български пощи“ се управлява от министър – министъра на транспорта. Колкото защо се спомена името на госпожа Константинова, ами защото така сте го написали в Законопроекта. Да, вицепремиер, определен от Министерския съвет, но надали ще е министърът на финансите, надали ще е министърът на икономиката или на околната среда и водите. Така че по метода на изключването остава един вариант кой ще го управлява. Сега разбираме, че цялата идея на Законопроекта е да се избегне конфликтът на интереси, защото като вече прехвърлил собствеността на една от големите търговски фирми в сферата на спедицията, министърът на транспорта би бил в конфликт на интереси, ако управлява негов пряк конкурент на частния му бизнес. Само че обяснете ми как пък се избягва сега не конфликтът на интереси, а търговията с влияние, защото пак продължават да са заедно в Министерския съвет и възможността за търговията с влияние продължава да седи, с големи букви изписана. И друго нещо, което мен пък лично ме притеснява, е, че като гледам колко ефективно се справя въпросният вицепремиер с бежанската криза, вече се притеснявам изключително много за бъдещето на „Български пощи“.
Благодаря, господин Гаджев. Трета реплика – Николай Ангов.
И трите реплики нямаха нищо общо с изказването – и двете, така че ще стане и третата. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Първо само да поясня, статистиката, която „Стража“ изкараха, не е състезание и не е положителна. Разбирам желанието на колегите да се изказват, и то не твърде смислени неща, и не по темата, но просто това не е състезание с положителен характер. Връщайки се на реформата – в „Български пощи“ предстои да се разшири обхватът на предлаганите административни услуги. Това е причината „Български пощи“ да бъде местена под ръководството на вицепремиер и да бъде изкарана от Министерството. Няма нищо общо с конфликта на интереси, както се опитвате да го лансирате. Благодаря.
Благодаря. Дуплика от Благовест Белев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Радвам се, че с моето изказване успях да възбудя такива пламенни оратори, като господин Ганев и особено господин Гаджев. Благодаря Ви за бележките. Аз не виждам нищо лошо в думата конфликт на интереси и ликвидиране на конфликта на интереси. Къде Вие намирате проблема, не разбирам, но можем кулоарно да го изясним. Бежанската криза и състоянието на „Български пощи“ са несъвместими сравнения. Ако докараме „Български пощи“ до бежанската криза – става тежко. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не, не, няма да стане това, убеден съм. Статистиката показва, че „Български пощи“ до 2020 г. са били на загуба. Едва тогава, когато държавата се намесва с дотации, с ковид мерки, „Български пощи“ се доближават до нулата и леко започват да излизат на плюс. Така че усъвършенстването, добрият мениджмънт са същността на тази реформа. Кой ще я направи – предстои да видим. Моля, давайте оценка за това, което е свършено, а не за това, което предстои да се свърши. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Белев. Следващото изказване е на Росен Желязков, след това Радомир Чолаков и след това Настимир Ананиев, и Костадин Костадинов записвам също.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, нека да върнем разговора там, където му е мястото – обсъждане на Законопроекта. Изненадвам се на факта, че може би голяма част от Вас коментират нещо, което не са чели. Това не е Законопроект за „Български пощи“, този законопроект не коментира „Български пощи“. Темата за упражняване правата на държавата с принципал член на Министерския съвет в „Български пощи“ е вече решен и това става с акт на Министерския съвет. Този акт го има и „Български пощи“ е с принципал вицепремиера Константинова. Този законопроект, уважаеми колеги, коментира темата за преминаване на политиката в пощенския сектор от министъра на съобщенията към вицепремиер. Понятието съобщения, колеги, обхваща мрежите и услугите в телекомуникациите и пощенските услуги – в тази си съвкупност. Информационните технологии вече бяха преразпределени от Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията към министъра на електронното управление. Сега пощенските услуги ги преразпределяме, или те мигрират към вицепремиер. Може би в структурата на Министерския съвет Министерството трябва вече да се преименува на Министерство само на транспорта или Министерство на транспорта и електронните съобщения, защото може би знаете, че електронните съобщения остават в компетенциите на министъра на транспорта. Какво се получава, колеги? В коалиционното споразумение няма нито дума, свързана с този важен сектор в българската икономика, наречен „Съобщения“. Три са секторите, които имат значение за брутния вътрешен продукт – това са: енергетика, транспорт и съобщения. Пак казвам: в съобщенията влизат телекомуникации и пощенски услуги. Ние в момента изваждаме пощенските услуги, в който сектор са ангажирани над 230 предприятия, от които над 78 са активно действащи пощенски оператори. Вие повечето ги знаете, защото в рамките на електронната търговия, която реализирате, използвате тези куриери. Този сектор отива при вицепремиера. Не говорим пак за „Български пощи“, искам да го подчертая още един път. В международно ниво ITU и UPU – това са Всемирният пощенски съюз и Международният съюз по далекосъобщенията, са така наречените туин систърс/twin sisters – те вървят винаги заедно. Това разкъсване на политиката дали се дължи на това, че е нежелана, или на това, че е много желана? Но за първи път една политика в икономически сектор излиза от секторно ведомство, каквото е едно министерство, и отива за реализация от вицепремиер, който осъществява политики по хоризонтал, а не във вертикал, не в дълбочина. Още повече – забележете, колеги, че при разпределението в ресорите, което се прави със заповед на премиера, и министърът на електронното управление, и министърът на транспорта и съобщенията не са в ресора на вицепремиера Константинова. Те са лично под наблюдението на министър-председателя, така че дори тази обвързаност, тази корелация между вицепремиер и политики, свързани с електронното управление и съобщенията, нямат своята нормална логика. Всъщност това е една от поредните мини, които се залагат към ефективното управление. Аз нямам съмнение в качествата и затова не коментирам чисто персонални характеристики. Тук въпросът не е дали политиката в сферата на пощенските услуги ще стане по-ефективна, или се счита, че бидейки там, където е системното място, тя не е ефективна. И въпросът е дали политиката в областта на пощенските услуги е нежелана, твърде желана, или е прокудена? Остава и един друг въпрос: как ще се осъществяват и как ще се съвместяват в рамките на два персонажа в изпълнителната власт – единият с обща компетентност, другият със специална компетентност, участията в международните формати? Това са Европейската конференция по пощи и далекосъобщеиня, това са форумите на Всемирния пощенски съюз, това са форумите на Международния съюз по далекосъобщенията, съвместното представителство в Брюксел, участието в процеса на взимане на решения в работните органи на Европейския съюз. Каква ще е съдбата с административното обезпечаване? В момента има експертиза в Министерството на транспорта и съобщенията, която има нарочна структурна единица, която се нарича „Развитие на пощенските услуги“. Тя, ако механично премине в състава на Министерския съвет, дали ще бъде ефективна следващите година – година и половина. Това са все въпроси, които стоят, и аз затова ги поставям на Вашето внимание, защото тези въпроси не съществуват в коалиционното споразумение, а при липса на програма за управление на правителството коалиционното споразумение е единственият индикатор за това по какъв начин поетите ангажименти ще бъдат реализирани. При липсата на тема, при липсата на предмет в коалиционното споразумение в сферата на съобщенията това преминаване, и то на ниво нормативен акт, какъвто е Законът, всъщност се явяват апендикс към коалиционното споразумение, а законодателството не трябва да служи като апендикс на коалиционни споразумения. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Желязков. Реплики към Росен Желязков има ли? Няма. Радомир Чолаков за изказване.
Господин Председател, уважаеми колеги! Не знам дали и Вие изпитахте чувството, което аз изпитах след изказването на господин Желязков, че е добре тази дискусия веднага да спре, Законопроектът да бъде изтеглен и още веднъж да се премисли цялата политика в сектора, която правителството възнамерява да упражнява или не възнамерява да упражнява. Искаше ми се да кажа нещо, колеги, по въпроса за конфликта на интереси, защото, както каза и господин Летифов и с това започнахме, то за нас по-обикновените хора е очевидно, че понеже господин Събев е пощенски оператор, затова пощите трябва да се махнат от Министерството на пощите, на което той е принципал, и да отидат някъде другаде, за да не може да бъде обвиняван той в конфликт на интереси. Какво ще кажете, колеги, пощите да останат в Министерството на транспорта и господин Събев да остане министър с пълното съзнание, че той е в много тежък конфликт на интереси? Иманентният интерес на всеки частен бизнес е да елиминира конкуренцията, особено пък държавната конкуренция – това е иманентен интерес. Няма хипотеза, в която частен бизнесмен да не желае да намали обема на държавата в собствения си сектор и ако има държавни предприятия, те да бъдат ликвидирани. Това е... Обратното е нонсенс. Значи няма такъв бизнесмен, който да работи в сферата на пощите, който да не иска българските пощи да бъдат ликвидирани, защото не е логично да не го иска. В този смисъл на мен ми се струва, че извеждайки пощите от министерството на господин Събев, който, пак казвам, има интерес те да бъдат ликвидирани – личен, и преместени при вицепремиер, който и да е той, само слага смокинов лист върху идеята или върху възможността, макар че тук, както казва уместно господин Гаджев, влизаме в хипотезата на търговия с влияние, така че пак няма да се постигне ефект, тоест отговорността от правителството няма да бъде свалена – нито от господин Събев, нито от вицепремиера, който ще поеме пощите. Само пак да кажа: слагаме смокинов лист. Предложението ми, между другото, може да изглежда парадоксално, но замислете се, че то в същността си е логично. Господин Събев в крайна сметка, както се оказва, е добър мениджър в сферата на пощенските услуги и ако пощите останат при него, и политиката, разбира се, в сферата на пощите остане при него, ние можем да разчитаме, че той има знанията да управлява сектора, включително „Български пощи“, и ще има същевременно срама да не ликвидира „Български пощи“, което е неговият иманентен икономически интерес. Ако продължи това нещо, което е започнало, колеги, с „Български пощги“, изобщо с политиката в сферата на пощенските услуги, аз съм сигурен, че наистина ще се случи това, което каза господин Росен Желязков. Имаме структурни проблеми, които ще бъдат поредната мина, заложена под правителството и под кабинета, която ще гръмне в някакъв момент, то трябва да внимаваме вече какво говорим, защото изглежда, че нещата, за които предупреждаваме, започнаха да се изпълняват. Обмислете това предложение и във връзка с изказването на Росен Желязков, и във връзка с чисто функционалния въпрос, който аз Ви поставям. Дали не е по-добре да знаем, че господин Събев е в конфликт на интереси, да се запази структурата на пощенската политика, всичко да си остане както е, а да не разбутваме къщата, за да създаваме „Потьомкинови села“ и илюзията, че няма конфликт на интереси, и да залагаме мини, които ще започнат да гърмят. Ако, не дай си боже, нещо се случи с „Български пощи“… Спомняте ли си филма „Пощальонът“ с Кевин Костнър и с това завършвам? Казват, че е най-лошият му филм. [[Реплика.]] Не, не, казват, че е най-лошият му филм. [[Реплика от народния предтавител Настимир Ананиев.]] Да. Не знам, непрекъснато ми е пред очите. Пощите изграждат държавата – това исках да кажа. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Георги Свиленски, Любен Дилов и Благовест Белев. [[Реплика.]] Да разместим групите, господин Иванов. Ако искате, сменете се.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Чолаков! Наистина хубаво е като се изказват тук колеги народни представители, поне да са чели Законопроекта. И аз съм съгласен с господин Желязков, тъй като досега от изказванията само господин Белев и господин Чолаков разбирам, че знаят за какво става въпрос. А относно това, присъщият интерес на някой управляващ да погуби едно предприятие или да не го… Първо, въобще не става въпрос за „Български пощи“, нали разбрахте? Това Ви обясниха, че „Български пощи“ вече са към Министерския съвет. Става въпрос за политиките. А това дали някой има присъщ интерес, бидейки най-голямата спедиторска фирма или нещо друго, аз ще попитам, ще Ви задам следния въпрос: какъв беше присъщият интерес на ГЕРБ 12 години да унищожи „Български пощи“, без да сте куриери, без да сте най-големите спедитори, без да имате опита в това? Дванадесет години! От 60% дял в куриерските услуги го сведохте на 4% – на 4%! „Български пощи“ умират, господин Чолаков, и ако не се направи нещо… Въобще недейте да свързвате господин Събев, „Еконт“, „Спиди“ и така нататък. Да, тези фирми иззеха пазарния дял на „Български пощи“, но те го иззеха не защото са само толкова добри, а защото и Вашето управление 12 години позволи „Български пощи“ да отстъпи тези пазари. Защото, когато „Спиди“ и „Еконт“ работеха до седем, осем, девет часа вечер, „Български пощи“ затваряха в пет часа, за да могат те да работят. Така че, когато говорите за тези неща, върнете се назад във времето, разгледайте съотношението какво е било „Български пощи“, какво е и каква е тенденцията. И наистина правилното нещо в момента е да се обърне особено внимание, а особеното внимание е с особен принципал и особеният принципал е вицепремиерът. Какво по-високо? Да, по-високото е премиерът да се занимава с това нещо. От това „Български пощи“ да бъде на… Политиките да се правят от вицепремиера, отговарящ, определен от Министерския съвет.
Благодаря, господин Свиленски. [[Реплика.]] Чудесно, заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Радвам се, че взимам реплика след моя колега, тъй като аз мога да кажа тук от тази трибуна, че през 2005 – 2009 г. се постави началото на реформиране на пощите. Не знам Вие дали бяхте тогава депутат, тогава първият, доколкото си спомням, Пощите се управляваха от Венци Харманджиев. Просто за информация, понеже изнасяте информация, която е абсолютно невярна. Промените и реформите в Пощите започнаха по времето на Тройната коалиция. Не знам дали Вие сте били участник [[обръща се към народният представител Георги Свиленски]] , но аз съм бил от тази трибуна, когато съм се изказвал против реформата в Пощите. Тогава се стартира така наречената реформа и разграждане, ето, тук искам да кажа – разграждане на подредените пощи, които имаха до най малкото населено място пощенски пункт. Започна разграждането и разпродаването на имуществото на Пощите. Така че ако някой тук, нямам нищо против колегите от „Продължаваме Промяната“, но тези мини са заложени много отдавна и тази реформа, която в момента – преминаването на политиките от Министерството на транспорта и съобщенията към вицепремиер, това нещо е настъпило много, много отдавна. Що се отнася, аз не искам да влизам в темата конфликт на интереси и търговия с влияние – не искам да влизам в тази тема, но смятам, че това е опит да се избегне, и по-точно да се преодолеят всички онези, заложени в миналото, проблеми на пощите, и едва ли един човек, който, не искам предварително да говоря за компетенциите на един човек, който е далеч от темата пощи, далече от тази тема, да може да управлява. Така че, уважаеми колега, това е малко и към господин Свиленски, заобикалям процедурата, абсолютно сте, как да кажа, абсолютно подведохте залата с това, че разграбването на Пощите, знам накъде биете, е било по времето на управлението на ГЕРБ. Така че… [[Реплики.]] Да. Благодаря Ви.
За разграждане Вие говорите.
Благодаря, доцент Иванов. Благовест Белев е с трета реплика. [[Реплика.]] Отстъпвате на Борислав Гуцанов. Заповядайте, господин Гуцанов.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Благодаря на професор Белев. Първо, това, което господин Иванов каза, само да Ви информирам, че 2008 г., господин Иванов, печалбата на „Български пощи“ е 8 млн. лв. Така че когато говорите, имайте повече информация и тогава излизайте пред трибуната на Народното събрание. Оттук нататък това, което се коментираше относно пазарните дялове, искам една лека справка да Ви дам. 2018 г. – 12,3% пазарен дял на „Български пощи“; 2019 г. – 10%; 2020 г. – 7,5%. Някой има ли да каже нещо по темата? Естествено, че трябва да се вземат мерки с „Български пощи“. Аз съм напълно съгласен с тезата на Росен Желязков, и той направи едно изключително смислено изказване. Правилно каза, че трябва да има по-ефективно управление на пощите и се надява, че заради това се правят тези промени. И да, точно заради това се правят тези промени в „Български пощи“ – за да има по ефективно управление, а не пазарният дял да пада с всяка година. И още нещо, което е изключително важно за „Български пощи“. Има 2973 пощенски станции, от тях само 633 са в големите населени места. Всички останали са в малките села, в по-малките градове. Някой друг иска ли да отиде да прави услуга в тези населени места? Не! Така че нека да не гледаме и да не четем както дяволът Евангелието това, което се прави, а да погледнем по реалистично какво се е случвало през годините и защо е необходима намеса в „Български пощи“. Аз не атакувам по време на кое управление как са станали нещата. Прочетох само статистиката и годините. Всеки сам може да си направи изводите, но нека да не е както в началото на заседанието на днешния ден, да се коментират неща, които всички знаем, че трябва да се случват в страната и знаем какво е положението, както и нека в момента да направим така, че „Български пощи“ да се управляват по-ефективно. Това е големият смисъл със Законопроекта. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Гуцанов. Заповядайте, господин Чолаков, за дуплика.
Уважаеми господин Председател, колеги, господин Свиленски, господин Гуцанов, господин Иванов! Пазарният дял на „Български пощи“, господин Свиленски, в началото на около 2009 г. – 2010 г., изобщо пазарът на пощенски услуги е бил 100 млн. лв. В момента е 700 милиона, както ми подсказа господин Желязков. Това значи, че политиката на ГЕРБ в сектора е увеличила пазара седем пъти. А „Български пощи“, както пак той ми подсказа, никога не са били на загуба, защото те са на компенсационно плащане от държавния бюджет и не могат да бъдат на загуба. [[Реплика от народния представител Борислав Гуцанов.]] Чакайте малко. Чакайте, чакайте да си довърша изказването. Недейте да викаме. [[Реплики от „БСП за България“.]] „Български пощи“, пак ми подсказва господин Желязков, са единственото предприятие май в сферата на тези услуги, което има колективен трудов договор и в което 60% от възнагражденията отиват за служители. Както и да е. Господин Свиленски, знаете ли кое много започна да ме ядосва? Идеята, че светът е започнал с ГЕРБ, 12-те години управление на ГЕРБ са единствените години на тази страна и всички реформи са извършени от ГЕРБ. Искате ли оттук нататък да седнем и да започнем, лекичко, да проверяваме коя реформа кога е започнала в България. Здравната реформа кога беше направена, господин Свиленски? [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Не, не, кога беше направена здравната реформа? Кога беше направена пенсионната реформа? Кога беше направена административната реформа? Кога беше направена данъчната реформа? Нито една от тези реформи не е направена от ГЕРБ. Нито една! Проблемът на ГЕРБ е, че не е могъл през тези години да оправя дефектите в тези реформи. Ама Вие много добре знаете колко е трудно да бъде оправен един дефект в реформа, който е създал определени заинтересовани кръгове. Знаете ли колко е дълъг този разговор? Той е много дълъг. И Ви предлагам да не го започваме, защото, ако го започнем, ще започнат да излизат скелетите от гардероба на прехода между 2000-та и 2008 г., когато бяха извършени всички реформи и бяха стартирани всички процеси, на които ние сега берем плодовете. Това, което ГЕРБ е можел да направи и го е направил в рамките на вече реформираните структури: да направи най-доброто за страната, така че тези структури да не рухнат. Но пак казвам, това е много дълъг разговор и аз не искам да го започваме сега. Колкото за „Български пощи“ и за политиката в сферата на съобщенията и на пощенските услуги, наистина потвърждавам това, което казах, колеги, нека да си останат при господин Събев, той е добър мениджър. Аз, между другото, съм сигурен, че ако той управлява „Български пощи“, ще ги управлява добре. И защото знае, че е в конфликт на интереси, няма да си позволи да прави нищо нередно. Иначе в момента, ако се случи нещо с „Български пощи“ и с политиката в сферата на съобщенията, отговорни са господин Събев и госпожа Константинова. И мнозинството, разбира се. [[Народният представител Георги Свиленски иска думата за лично обяснение.]]
Е, не, господин Свиленски. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Чакайте, не Ви е засегнал лично. Моля Ви се, господин Свиленски. Не. [[Реплики.]] Настимир Ананиев. [[Народният представител Георги Свиленски разговаря с председателя Никола Минчев.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! [[Реплика от народния представител Иван Ченчев.]]
Господин Ананиев, слушаме Ви.
Чухме как от Министерството на транспорта се вадят информационните технологии, пощенските услуги. Трябва да си зададем въпроса: защо? Всеки може да каже докъде е стигнало електронното правителство като цяло и има ли такова у нас за последните години. Затова беше извадено, за да може да бъде свършена работа. Същата е целта с изваждането на пощите. Пощите, да, колегите казаха – критична инфраструктура, над 2900 обекта. Във всяка една европейска държава, в която влезете, пощите са лицето на държавата. За съжаление, в момента не можем да кажем това за българските пощи. Да, те са неефективно управлявани и затова трябва да отидат точно при вицепремиера по ефективното управление. Зададоха се въпроси: кой ще бъде вицепремиерът, не е упоменат. И на двете комисии присъстваше вицепремиерът Калина Константинова, която показа при кой вицепремиер ще се отиде. Не мога да разбера защо се тъпче в тази посока?! Но има и друга опорка, която доста се използва и беше казана от няколко човека, относно пряк конкурент, конфликт на интереси, държавна конкуренция. Кажете ми в момента „Български пощи“ на кого е конкурент? Тя е направена неконкурентоспособна като услуга, като абсолютно всичко – като управление. Как може да се конкурираш с някой, след като години нищо не се е случвало?! Даже и заявката от ГЕРБ, която казаха, 2005-а – 2009 г. е започнало разпродаването. Ами от 2009-а до 2021 г. какво се е случило? Как го спряхте?! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не разбрахме. Започнато е тогава, а в тези 12 години какво се е случило? Всички го виждаме, защото някои ползват услуги, други искат да ползват, но няма как да ги ползват, защото пощите не предлагат услугата, която би трябвало да ползват. Сега с това действие ние искаме да имаме едни модерни, европейски пощи, които на всяка една локация, където имаме пощенска станция, да могат да предоставят едни много по-разширени услуги от това, което се случва в момента. Всъщност държавата ще може да използва пощите и това ще стане през ефективно управление. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] И, да, ще трябва да Ви покажем как се управлява. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] И пощите, и електронното управление…
Тишина в залата!
…са едно от нещата, от които може да започнем. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Ананиев. Росен Желязков за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, мисля, че от ранно детство знаем, че повторението е майка на знанието, но очевидно трябва пак да повторя: разглежданият законопроект не е Законопроект, който третира или касае „Български пощи“ по никакъв начин. „Български пощи“, както казах, са с принципал Калина Константинова и това е от компетенциите на Министерския съвет, има такова решение, така че ние не коментираме „Български пощи“. Дали трябва да има дебат или не, е хубаво да има, защото, колеги, продължаваме с нашата абстрактна политическа живопис. Модернизмът е следният: Вие винаги казвате: ние сме бяла точка, Вие сте черен фон. Но никога фонът не е толкова черен и никога точката не е толкова бяла, а всяка точка си има точка, колкото и бяла да е тя. Колеги, говорим за пощенски политики, пощенски сектор. Това че непрекъснато споменавате „Български пощи“ в един либерализиран пазар, където има свободна конкуренция, е поставяне на преференции и неравнопоставеност на останалите участници, за които вицепремиерът трябва да има равна отдалеченост и да се грижи по един и същи начин. Вие поставяте в момента единия от субектите в привилегировано положение, говорейки само за него. По същия начин освен за „Български пощи“ може дебатът днес да бъде как държавата ще развива Еконт, Speedy, DHL, TNT, EasyPay, който искате друг куриер, защото говорим за политиката в пощенския сектор, за тази политика, която увеличи икономиката на сектора от 100 милиона на 700 милиона в момента. И това ще е грижата на вицепремиера, и затова казваме, че грижата трябва да е в сектора – там, където имаме централен едноличен орган със специални компетенции, какъвто е един министър. Там е политиката. Тя не може да е хоризонтална политика в сектор. Този сектор трябва да се развива с всичките си участници, и те трябва да се насърчават, да се конкурират. Всъщност ролята не е да се толерира единият от участниците, а да се насърчават всички, за да има полза за икономиката. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря, господин Желязков. Любен Дилов за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Ананиев, много е важно да отговорите на един въпрос като мандатоносител. Мисля, че стана ясно, че не говорим за съдбата на „Български пощи“, говорим за политиките в областта на пощите и на електронните съобщения. Давате ли си сметка, че над 98% от свободата на медиите в България зависи от пощите и електронните съобщения? Вие сте мандатоносител, ние не чухме каква точно политика – нова, се предлага. Разбрахме, че в пощенските клонове ще има нови административни услуги от името на държавата. Това чух до този момент, без да знам каква е тази услуга. Но би трябвало и медиите в залата доста да наострят уши от този дебат, защото никой не споменава този факт. Политиката в електронните съобщения и политиката в пощите са, хайде да не кажа 100%, защото може би някой носи на ръка някъде нещо, но над 98% е разпространението на българските медии. Това е доста важен въпрос според мен, който някак си елегантно подминаваме. Може би Вие ще ни осветлите какви намерения имате в областта на свободата на медиите, разпространението и така нататък? Благодаря.
Благодаря. И третата реплика е от Благовест Белев.
Господин Ананиев, Вашето изказване беше точно и Вие засегнахте частично само темата защо е необходимо „Български пощи“ да имат друг тип управление, друг тип менажиране, а ключовата дума е „критична инфраструктура“. Вие не споменахте, че „Български пощи“ имат и социална роля, защото те доставят съобщения, доставят печат, доставят средства, пенсии в най отдалечените места. И това не може да стане в рамките на едно ведомство, където приоритетите вече са други. Приоритетите за развитието на транспорта, приоритетите за железопътния транспорт, морска политика, въздухоплаване изискват изключително голям ресурс. Аз мисля, че господин Желязков като експерт в темата би бил изключително полезен в тази трансформация и изключително полезен със съвети и очертаване на политики. Благодаря.
Благодаря, господин Белев. Настимир Ананиев – за дуплика.
Колеги репликиращи! Господин Белев, съгласен съм с Вас. Ние сме единомишленици. Господин Желязков, от Вашето изказване – Вие и на Комисия се изказахте, може би 50 – 60% аз го подкрепям, със сигурност имате експертиза по темата. Въпросът е, че едно е да имаш идеи, друго е да си бил министър и да си могъл да ги направиш тези идеи, да ги свършиш. Когато си имал такива идеи и си бил министър, някак си да даваш съвети – хубаво, но имал си възможност да ги направиш. Господин Дилов, разбирам, че може би Ви се иска да получавате български медии в Джибути – докато се гмуркате, а ние гласуваме бюджет, и да отворим пощенски клон там, но няма да стане, просто трябва да Ви разочаровам. Съжалявам, няма да може да получите български медии там. Благодаря. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Ананиев. Процедура. [[Реплика от народния представител Любен Дилов.]] За какво е Вашето лично обяснение, кажете сега? [[Реплика от народния представител Любен Дилов.]] Искате да получавате медии в Джибути – не е обидно, не е обидно. [[Смях. Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Александър Ненков е за процедура, да чуем. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Колеги, недейте! Заповядайте, господин Ненков, за процедура.
Уважаеми господин Председател, моята процедура е следната. Преди повече от час Вие поехте ангажимент за това да помислите как и по какъв начин ще може да поканите министър-председателя, за да даде обяснение за това, което вчера стана водеща новина, а именно въвеждането на извънредни обстоятелства в държавата. Виждам, че Министерският съвет също поради някакви явно форсмажорни обстоятелства не заседава днес, което означава, че най-вероятно буди съмнение, че министър-председателят и цялото правителство се крие, тъй като, естествено, на Министерски съвет ще бъде поставен въпросът с тези извънредни обстоятелства, или форсмажорни обстоятелства, които госпожа Корнелия Нинова като вицепремиер вчера анонсира. Искам да Ви посъветвам, тъй като вече повече от час мина, да знаете, че това не е просто някаква шега – някой вчера казал нещо, а е много сериозно обстоятелство, което обръща с хастара наобратно целия икономически и стопански живот в страната. Много Ви моля, господин Председател, предполагам, надявам се вече да сте се свързали с министър-председателя, ако сте го открили, тъй като Министерският съвет не заседава, и ще ни дадете Вашето мнение кога ще може да чуем лично от министър-председателя какви са били обстоятелствата единствената държава в Европейския съюз, която се позовава и иска да се позове на форсмажорни обстоятелства, е България. Час по-скоро трябва министър-председателят, а и вицепремиерът да дойдат тук и да дадат своите обяснения. Благодаря Ви.
Разбрах. Благодаря, господин Ненков. Аз през целия този час бях тук. Заповядайте да Ви чуем – имате думата, господин Митев. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Абстрахирайте се от коментарите, които идват от дясната част на залата.
Да, разбира се. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Ще Ви помоля, когато излизат представители на ГЕРБ, да внимавате за това, което казват, дали си проверяват данните. Защото единственият човек, който се крие в тази държава, преди два дни беше управителят на КЗК, който не дойде, когато го извикахме на Комисията по икономика. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“. Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Не съм запознат с този казус. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Каква КЗК?! Наистина настояваме – нашата парламентарна група, да повикате министър-председателя, защото форсмажор означава непреодолима сила. Непреодолимата сила в този кабинет се нарича Българската социалистическа партия... [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Възгласи: „Браво!“ Реплики от „БСП за България“.]]
Господин Биков…
…която, и ще Ви го кажа от опит, защото ние тук сме стояли повече – при тях всичко започва с форсмажор и свършва с форсминор [[смях, ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] , с фалит, с контролиране на цени.
Господин Биков…
И ние сме изключително притеснени. Тук трябва да дойде Кирил Петков. Ние не искаме дори и Корнелия Нинова да идва вече…
Разбрах, да. Благодаря Ви.
…за да се знае какво се случва. Отменили са заседание на Министерския съвет днес. Разбирате ли, че когато обвинявате нас, че всяваме паника, Вие го правите всеки ден с такива неща. Да дойдат тук и да обяснят!
Разбрах. Благодаря Ви, господин Биков. Не знам, смятате, че като го повторите десет пъти, се увеличава шансът да дойде ли? [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не се, между другото. Дори бих казал, че е обратното. Господин Гуцанов – и Вие сте за процедура. Заповядайте за процедура. Жечо Станков също е за процедура, добре.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! Наистина е хубаво, уважаеми колеги от ГЕРБ, да има една идея смирение, един път. Втори път, много е добре, когато осъзнавате какво е реалното положение в света, в Европа, в нашия регион, да сте малко по-внимателни, когато правите подобни изказвания от трибуната на Народното събрание, ако настина мислите за държавата, а не мислите за Вашите партийни интереси. Повторихте го десет пъти днес. Смятате ли, че председателят не е разбрал и смятате ли, че с Вашите изказвания не правите допълнителни внушения в публичното пространство? Нарочно ли го правите?! [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Според мен, за жалост, да! А що се отнася до Българската социалистическа партия, една от малкото партии в Европа и света, която е на повече от 130 години. Когато Вие станете на тези години, елате и говорете за БСП. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Жечо Станков – за процедура. Колеги, няма смисъл да продължаваме до безкрай този... [[Реплика от народния представител Александър Ненков.]] Извинявайте, господин Ненков, какво означава „обадихте ли му се“? Аз съм тук в продължение на един час, да ме видяхте да говоря по телефона?! [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] Спокойно! Вие си дадохте предложението, разбрах Ви, това е. Заповядайте, господин Станков.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз излизам смирен и пред Вас, и пред колегите със следната молба. Да, действително Вие сте през цялото време ръководещ заседанието, затова по-скоро молбата ми е да се обърнете към Вашите заместници – да се свържат с началника на кабинета на премиера в такъв случай и да го поканят чрез началника му на кабинета, тъй като действително темата е изключително важна. Аз ще кажа защо темата е важна. Темата е важна, защото представете си какво се случва в сектор „Енергетика“ в момента, в който действително този форсмажор бъде обявен – тази непреодолима сила, какво ще се случи с прости думи?! Тези дългосрочни договори, които имат за доставка на електрическа енергия, веднага могат да бъдат прекратени, дългосрочните договори за природен газ също могат да бъдат прекратени. И още по-лошото е, че един проект, който Вие пропагандирате колко бързо ще го завършите, а именно българо-гръцката газова връзка, ще бъде изцяло спряна, защото, честно казано, не виждам причина изпълнителят ѝ веднага да не се позове на тази непреодолима сила и да спре така или иначе забавянето по време на служебните правителства, и на Вашето правителство, изграждането на тази газова връзка. Присъствието на премиера в тази зала е изключително наложително.
Разбрахме, добре.
Още по-притеснителна е отмяната на Министерския съвет. Ние искаме да чуем: ще има ли форсмажор, няма ли да има? Аз вече се чудя какво още може да се счупи в тази държава по време на управлението на това правителство, че да разберете какъв е правилният подход? И действително – колегата Чолаков, който преди време спомена думата „форсмажор“ – съм сигурен, че ако го приемете форсмажора, после ще кажете, че това е динена кора, която ГЕРБ Ви е подложил, защото е било споменато преди х седмици от тази трибуна. Така че моля Ви от сърце, ако не Вие, Ваши заместници, да се обърнете към кабинета на премиера или към него лично, да дойде тук в залата и в рамките на определеното време да можем да говорим с него. Благодаря.
Благодаря. Костадин Костадинов – за изказване.
Може ли за процедура?
След изказването Ви давам за процедура.
Господин Председател, аз ще върна малко разговора в темата за Пощите, като спомена два безспорни факта. Единият факт е, че „Български пощи“ от години насам са в състояние, което е, меко казано, плачевно, и грижите, които се полагат за тях както от страна на държавата, така и от страна на хората в ръководството и в управлението на тази компания, очевидно не са добри. Това е безспорен факт. Втори безспорен факт е, че настоящият министър на транспорта е един от добрите експерти в този бранш, защото това е бранш и той е важен, и е един от основните за функционирането на държавната система. След като от два гаража е успял да направи една транспортна и куриерска империя, очевидно е, че разполага с необходимите качества и професионални познания. Големият въпрос е в този случай, след като имаме една много болна компания, каквато е „Български пощи“, която, от друга страна, е стратегическа за държавата – беше казано тук от някого от преждеговорившите, няма смисъл да го повтарям. На много места в България всъщност, ако трябва да съм точен – на 800 места, в момента „Български пощи“ са единственият останал символ на българската държавност, защото там вече отдавна няма училища, няма детски градини, няма социални служби, няма и кметове даже. На повечето от местата има само кметски наместничества, в които кметският наместник отива един път, два пъти в седмицата, в най-добрия случай. Единствената връзка на хората в тези малки населени места с българската държава и остатъчната ни държавност е пощата. От гледна точка на тези два безспорни факта буди голямо недоумение сегашното тук обсъждане на прехвърлянето на Пощите от ръцете на човек, който – ние сме критици на правителството, но не можем да си изкривим душата, че става въпрос за очевиден професионалист, човек, който би могъл да оправи тази компания. Преди малко имаше намеци за това, че може би се прави заради това, че има конфликт на интереси. От управляващото мнозинство отрекоха това, казаха: „Не, не става въпрос за конфликт на интереси, напротив, ще има по-добро управление.“ Аз мисля, че това беше жестока и тежка обида към Събев. Излиза, че министърът на транспорта, на който това му е целият бизнес, професионален път и житие и битие през годините назад, не може да се оправи с нещо, което всъщност го е направило един от най-успешните предприемачи в този сектор. Очевидно има други проблеми, които не излязоха на бял свят и тук не можахме да намерим, и продължаваме да не виждаме обяснение. Проблемите в Пощите не са от вчера. През 2009 г. тогавашният министър на финансите – Симеон Дянков, беше на път да нанесе много тежък и почти смъртоносен удар на тази българска институция, искайки да се закрият близо половината от пощенските клонове, наричайки ги нефункционални. Тогава заради голямата обществена реакция управляващите дадоха на заден ход. Две години по-късно Дянков се пробва отново. Тогава той каза, че трябва само малките клонове да се затворят през 2011 г. Тогава всъщност стана въпрос за това, че ако затворим и тези малки клонове, 800 от 5000 села в България на практика ще бъдат изтрити от картата на държавата, защото това са села с под 100 души население. И това не мина. Но може би в крайна сметка решиха така малко по добрия начин да заметем проблема под килима, както досега се е случвало, не обръщайки внимание на проблемите на Пощите, оттук насетне да ги оставим да умрат сами от старост. И те са в такава ситуация в момента. Смятам, че ако има някой, който може да се справи с изключително плачевното и тежко състояние на „Българските пощи“, това е настоящият министър на транспорта. Няма въобще някой друг, който да каже обратен аргумент в тази посока. Точно поради тази причина ние от ВЪЗРАЖДАНЕ няма да подкрепим това предложение, защото е абсолютно неиздържано. Очевидно има някакви други мотиви, определено задкулисни, подкилимни. Един господ знае какви точно, но не знам дали не става въпрос за някакво деление на сфери на влияние вътре в управлението. Това си знае само управляващото мнозинство, но в този конкретен случай трябва да се мисли преди всичко за националния интерес. Националният интерес изисква Пощите ни да бъдат оздравени и превърнати в една добре функционираща обществена услуга – такава, каквато има във всяка една друга европейска държава. Защото преди малко тук се говореше за форсмажор, форсминор. Ами тя България от години прилича на държава, в която са се водили военни действия. Ако се разходите малко из дълбоките села, ще видите, че нашата страна в момента изглежда така, както ни показват по телевизията репортажите от Украйна, без да има бомбардировки. И това е от последните 30 години. Така че апелирам за малко повече внимание към проблем, който е много сериозен. Изкарването на Пощите от системата на Министерството на транспорта ще доубие „Български пощи“. Ако това е целта, нека да се каже поне, но ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме категорично против и няма да го подкрепим.
Благодаря, господин Костадинов. Реплики към Костадин Костадинов има ли? Няма. За процедура Десислава Атанасова.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата ми е по начина на водене и е свързана с изказване на народния представител Митев, на което Вие не реагирахте и не го прекъснахте, не му напомнихте, че се отдалечава от предмета на разискванията. Преди малко колегата Митев злоупотреби с възможността си да говори от парламентарната трибуна, като свърза темата с отсъствието на министър-председателя Петков с отсъствието на Председателя на Комисията за защита на конкуренцията на заседание на Комисията по икономическа политика. Господин Митев,
Към мен, госпожо Атанасова. Аз ще му направя забележка.
Господин Председател, да – моля да направите бележка на господин Митев, защото е ужасно грозно, дори отвратително, без да знаете причината, поради която госпожа Юлия Ненкова не се е явила на заседание на Комисията – да злоупотребявате с информацията от тази трибуна. Нещо повече. Не за първи път злоупотребявате с Вашите права. И в този случай, освен Председателят да Ви накаже, и да Ви напомни за някои етични норми на поведение – чисто човешки – аз моля Вие да вземете отношение в лично обяснение и да се извините за това, което направихте. Госпожа Юлия Ненкова е в месечен отпуск по болест, по болест, и днес ѝ предстои тежка операция. Това е гнусно, което правите, господин Митев. Господин Председател, моля да вземете мерки. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Моля да се върнем в дебата най-вече, независимо дали в процедури, независимо в каквото и да е – отнася се и за хората, които се изказват, и за хората по процедури. Заповядайте, господин Митев, за процедура.
Разбира се, госпожо Атанасова, ако причината, поради която госпожа Ненкова не се е явила на Комисията, е основателна и тя наистина е болна, се извинявам, и разбира се, че това е достатъчно уважителна причина. Начинът, по който взех процедурата, беше, защото казаха: „страх го е да дойде“, че се крие. Не, не се крие и това използвах. Но наистина, ако е болна, разбира се, че човек, когато каже нещо, което не е правилно, трябва да се извини. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев. Друга процедура?
Благодаря, господин Председател. Тъй като многократно нашата парламентарна група поиска министър-председателят Кирил Петков и вицепремиерът Корнелия Нинова да присъстват в пленарна зала, за да зададем към тях своите въпроси, а Вие като аргумент за противното казвате, че нямате възможност да ги уведомите, защото водите заседание, искам 30 минути почивка, в което време се надявам, господин Председател, да успеете да уведомите министър-председателя Кирил Петков за това, че една от парламентарните групи желае да зададе своите въпроси: дали скоро правителството обсъжда и ще обяви форсмажор за територията на цялата страна.
15 минути почивка – до 10,50 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Има ли още желаещи за изказване по Законопроекта. Няма желаещи за изказване. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги, с входящ номер 47-254-01-18, внесен от Андрей Гюров, Христо Иванов, Виктория Василева и Георги Свиленски. Колегите онлайн. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 208 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 210: за 120 в залата плюс 2 онлайн – общо 122, против 88, въздържали се няма. Предложението е прието. Прегласуване. Колегите онлайн: Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 209 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 211: за 119 в залата плюс 2 онлайн – общо 121, против 90, въздържали се няма. Предложението е прието. С това изчерпахме точка 1 от дневния ред за днес. Преминаваме към втора точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПАЗАРИТЕ НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ. Има постъпил Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Симеонов, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника да гласувате в залата да бъдат допуснати следните лица: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите; госпожа Елена Петрова – началник на отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“; госпожа Надя Даскалова – държавен експерт в дирекция „Регулация на финансовите пазари“; госпожа Мария Филипова – заместник-председател, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност“ на Комисията за финансов надзор; господин Владимир Савов – заместник-председател, ръководещ управление „Застрахователен надзор“ на КФН; Кирил Пангелов – директор на дирекция „Регулаторни режими на застрахователния надзор“ в КФН; господин Милен Милев – началник-отдел в дирекция „Правна“ в Комисията за финансов надзор.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Колеги, гласуваме процедурното предложение на Кирил Симеонов за допуск на посочените лица до залата. Колегите онлайн: Ива Митева? Любомир Каримански?
За.
Гласували 140 народни представители в зала плюс 1 онлайн, общо – 141: за 139 в залата плюс 1 онлайн – общо 140 , против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят седемте гости в залата. Господин Симеонов, заповядайте по Доклада на Комисията по бюджет и финанси.
„Доклад относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. По § 2 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 3 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 2: „ (2) Комисията за финансов надзор упражнява правомощията на компетентен орган по Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници и за изменение на регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 575/2013, (ЕС) № 600/2014 и (ЕС) № 806/2014 (OB, L 314/1 от 5 декември 2019 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2019/2033“, по отношение на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 или субектите, които подлежат на надзор съгласно глава двадесет и втора, с изключение на правомощията по чл. 50, буква „б“ от Регламент (ЕС) 2019/2033, които се упражняват от заместник-председателя по отношение на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1.“ 2. Досегашната ал. 2 става ал. 3 и в нея думите „и инвестиционните посредници“ се заличават, а думите „или субектите, които подлежат на надзор съгласно глава двадесет и втора“ се заменят с „по чл. 9а, ал. 2 или субектите, които подлежат на надзор съгласно глава двадесет и втора „а“. 3. Досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея накрая се добавя „по чл. 9а, ал. 2“. 4. Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея думите „на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (OB, L 173/84 от 12 юни 2014 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 600/2014“ се заличават. 5. Досегашната ал. 5 става ал. 6. 6. Досегашната ал. 6 става ал. 7 и в нея след думата „Уведомяванията“ се добавя „и докладванията по Регламент (ЕС) 2019/2033 и“. 7. Досегашната ал. 7 става ал. 8.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4. По § 5 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В чл. 8 се правят следните изменения и допълнения: 1. Досегашният текст става ал. 1. 2. Създават се ал. 2 – 4: „ (2) Инвестиционен посредник, който отговаря на определението за „кредитна институция“ по чл. 4, параграф 1, т. 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и е подал заявление за издаване на лиценз за извършване на дейност като банка по чл. 2, ал. 1, т. 2 от Закона за кредитните институции до Българската народна банка, може да продължи да извършва дейността си като инвестиционен посредник до получаване на лиценза или отказа за издаване на лиценз за извършване на дейност като банка по чл. 2, ал. 1, т. 2 от Закона за кредитните институции. (3) От датата на постановяване на решението за издаване на лиценза по ал. 2 се обезсилва лицензът за извършване на дейност като инвестиционен посредник, издаден от комисията. (4) При отказ за издаване на лиценз по ал. 2 комисията отнема издадения от нея лиценз на инвестиционния посредник за извършване на дейност като инвестиционен посредник в 14-дневен срок от уведомяването по чл. 13а, ал. 4 от Закона за кредитните институции.“ По § 6 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: „§ 6. В глава втора, раздел I се създават чл. 9а и 9б: „Приложими изисквания относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници Чл. 9а. (1) За инвестиционните посредници се прилагат изискванията на този закон, Регламент (ЕС) 2019/2033 и актовете по прилагането им с изключение на случаите по ал. 2. (2) За инвестиционните посредници се прилагат изискванията на този закон, Регламент (ЕС) № 575/2013 и актовете по прилагането им в следните случаи: 1. инвестиционните посредници отговарят на условията по чл. 1, параграф 2, буква „а“ или „б“ от Регламент (ЕС) 2019/2033; 2. комисията е взела решение съгласно чл. 1, параграф 2, буква „в“ от Регламент (ЕС) 2019/2033 по реда на чл. 9б; 3. комисията на основание чл. 1, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2019/2033 е позволила с решение прилагането им. Решение за прилагане на Регламент (ЕС) № 575/2013 Чл. 9б. (1) Комисията за финансов надзор може съгласно чл. 1, параграф 2, буква „в“ от Регламент (ЕС) 2019/2033 да вземе решение да прилага изискванията на Регламент (ЕС) № 575/2013 към инвестиционен посредник, който извършва някоя от инвестиционните услуги и дейности по чл. 6, ал. 2, т. 3 и 6, когато общата стойност на консолидираните активи на инвестиционния посредник е равна или надхвърля левовата равностойност на 5 милиарда евро, изчислени като средна стойност за предходните 12 месеца, и е налице едно или повече от следните условия: 1. инвестиционният посредник извършва инвестиционните услуги и дейности по чл. 6, ал. 2, т. 3 и 6 в такъв мащаб, че изпитването на съществени затруднения или неизпълнението на съществени задължения от инвестиционния посредник могат да доведат до системен риск; 2. инвестиционният посредник е клирингов член; 3. комисията счита, че това е оправдано с оглед на размера, естеството, мащаба и сложността на дейността на инвестиционния посредник, като взема предвид принципа на пропорционалност и един или повече от следните фактори: а) значимостта на инвестиционния посредник за икономиката на Европейския съюз или на Република България; б) значимостта на трансграничните дейности на инвестиционния посредник; в) взаимносвързаността на инвестиционния посредник с финансовата система. (2) Алинея 1 не се прилага за дилър на стоки или квоти за емисии, предприятия за колективно инвестиране, застрахователи и презастрахователи. (3) Комисията за финансов надзор отменя решението по ал. 1, когато инвестиционният посредник престане да отговаря на изискването за прага, посочен в ал. 1, изчислен за период от 12 последователни месеца. Комисията за финансов надзор информира незабавно инвестиционния посредник при отмяна на решението по ал. 1. (4) Комисията за финансов надзор информира незабавно ЕБО за решенията по ал. 1 и 3.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, като т. 1 се изменя така: „1. В ал. 1 думите „ал. 2, 3, 5 и 6“ се заменят с „ал. 2, 3 и 6“, а думите „1 500 000 лв.“ се заменят с „левовата равностойност на 750 000 евро“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11. По § 12 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12: „§ 12. Създава се чл. 19а: „Повторно издаване на лиценз за извършване на дейност като инвестиционен посредник на банка по чл. 2, ал. 1, т. 2 от Закона за кредитните институции Чл. 19а. (1) Банка по чл. 2, ал. 1, т. 2 от Закона за кредитните институции, която извършва само инвестиционните услуги и дейности по чл. 6, ал. 2, т. 3 и 6 и на която за период от 5 последователни години средната стойност на общите активи е под праговете по чл. 4, параграф 1, т. 1, буква „б“ от Регламент (ЕС) 575/2013, подава заявление по чл. 17, ал. 2 за повторно издаване на лиценз по чл. 19. Заявлението се подава в 14-дневен срок от получаване на уведомлението от Българската народна банка по чл. 36, ал. 6 от Закона за кредитните институции. (2) Комисията за финансов надзор взема предвид оценката за спазването на надзорните изисквания от страна на банката по ал. 1, както и всяка друга информация, която е от значение за издаването на лиценза, които се представят от Българската народна банка в срок до 10 работни дни от писменото искане на комисията. (3) Заместник-председателят се произнася по пълнотата на заявлението в срок до 10 работни дни от получаването му, като чл. 18, ал. 2 – 5 се прилагат съответно. (4) Комисията за финансов надзор по предложение на заместник-председателя разглежда и се произнася по същество в срок до три месеца от подаване на пълното заявление. Когато представените данни и документи са непълни, неточни, несъобразени с нормативните изисквания или е нужна допълнителна информация или доказателства за верността им, комисията изпраща съобщение на заявителя за констатираните непълноти и несъответствия или за искане на допълнителни данни, информация и документи в срок до 20 работни дни от потвърждението на пълнотата на заявлението. Заявителят представя в комисията допълнителните данни, информация и документи в определен от комисията срок, който не може да е по-кратък от един месец и по-дълъг от два месеца, като този срок не може да се удължава допълнително. (5) В случаите по чл. 262, ал. 1 и 2 комисията изисква мнението на съответния компетентен орган. В този случай комисията се произнася след получаването на мнението на съответния компетентен орган, но не по-късно от 30 работни дни от подаването на пълното заявление. (6) Комисията за финансов надзор се произнася по заявлението, като взема решение дали ще издаде лиценз за извършване на дейност като инвестиционен посредник в срок до 30 работни дни: 1. от потвърждението за пълнотата на подаденото заявление, когато не са поискани допълнителни данни, информация и документи по реда на ал. 4; 2. от представянето на допълнителните данни, информация и документи по ал. 4 в определения срок, съответно от изтичането на срока за представянето им. (7) За издаването на лиценза се прилагат съответно чл. 18, ал. 7, 10 и 11 и чл. 19. (8) Комисията за финансов надзор уведомява незабавно Българската народна банка за решението си по подаденото заявление. (9) Издаденият от комисията лиценз за извършване на дейност като инвестиционен посредник има действие от датата на решението за отнемане на лиценза за банка по чл. 2, ал. 1, т. 2 от Закона за кредитните институции от Българската народна банка.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 14: „§ 14. В чл. 27, ал. 1 се правят следните допълнения: 1. В т. 7 след думите „закона, на“ се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033 или“. 2. В т. 9 след думите „Регламент (ЕС) № 600/2014“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033“.“ По § 15 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 15: „§ 15. В чл. 28 се правят следните изменения: 1. Алинея 2 се изменя така: „ (2) Заедно с искането по ал. 1 инвестиционният посредник представя: 1. план за уреждане на отношенията му с клиентите, който включва прехвърляне на клиентските финансови инструменти, пари и други активи при посочен от клиентите инвестиционен посредник, който е дал съгласие; 2. доказателства за надлежно предвидени изисквания и необходими ресурси, които да са реалистични от гледна точка на времето и поддържането на собствен капитал и ликвидни ресурси до момента на окончателното уреждане на отношенията с клиентите, като отчита своите жизнеспособност, устойчивост на бизнес модела и стратегии на стопанска дейност.“ 2. В ал. 3 думите „Когато условието по ал. 2, изречение второ не е налице“ се заменят е „Когато планът не включва прехвърляне на клиентските финансови инструменти, пари и други активи при посочен от клиентите инвестиционен посредник, който е дал съгласие“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 16. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 17. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19. По § 20 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 20: „§ 20. В чл. 49 се създават ал. 8 – 12: „ (8) Клонът на инвестиционен посредник, получил лиценз по ал. 1, предоставя ежегодно на комисията: 1. информация за мащаба и обхвата на услугите и дейностите, които клонът извършва в Република България; 2. информация за инвестиционния посредник от трета държава, който извършва дейност по чл. 6, ал. 2, т. 3 – неговата месечна минимална, средна и максимална експозиция към контрагенти от Европейския съюз; 3. за инвестиционния посредник от трета държава, който предоставя едната или двете услуги, посочени в чл. 6, ал. 2, т. 6 – общата стойност на финансовите инструменти с произход от контрагенти от Европейския съюз, чиито емисии са поети или които се предлагат при условията на безусловно и неотменимо задължение през предходните 12 месеца; 4. информация за оборота и общата стойност на активите, съответстващи на услугите и дейностите, посочени в т. 1; 5. подробно описание на механизмите за защита на инвеститорите, от които могат да се ползват клиентите на клона, в т.ч. правата на тези клиенти, произтичащи от посочената в ал. 2, т. 6 схема за компенсиране на инвеститорите; 6. политиката на управление на риска и договореностите, които използва за услугите и дейностите, посочени в т. 1; 7. правилата за управление, включително имената на лицата, които изпълняват основните функции във връзка с дейностите на клона; 8. друга информация, която комисията счита за необходима за осъществяване на надзор на дейностите на клона. (9) Когато за клон на инвестиционен посредник, получил лиценз по ал. 1, се прилага чл. 9а, ал. 2, клонът предоставя на комисията най-малко веднъж годишно: 1. информация за общия размер на активите, които съответстват на дейностите на клона, включени в лиценза; 2. информация за ликвидните активи, с които клонът разполага, по-специално наличността на ликвидните активи в левове, евро и други валути на държавите членки; 3. информация за размера на собствения капитал, който е на разположение на клона; 4. правилата за управление на риска; 5. правилата за управление, включително имената на лицата, които изпълняват основните функции във връзка с дейностите на клона; 6. плановете за възстановяване, обхващащи клона; 7. друга информация, която комисията счита за необходима за извършването на цялостно наблюдение на дейността на клона.“ (10) При поискване комисията предоставя на ЕОЦКП следната информация за: 1. решенията за издаване на лиценз на клонове на инвестиционен посредник от трета държава и за промени в тези лицензи; 2. мащаба и обхвата на услугите и дейностите, които лицензираният клон извършва в Република България; 3. оборота и общата стойност на активите, съответстваща на услугите и дейностите, посочени в т. 2; 4. наименованието на групата от трета държава, към която принадлежи лицензираният клон. (11) Комисията за финансов надзор и заместник-председателят си сътрудничат тясно с компетентните органи на субектите, които са част от същата група, към която принадлежат клоновете на инвестиционни посредници, получили лиценз по ал. 1, съответно компетентните органи на други държави членки, лицензирали клон на инвестиционен посредник от групата, и с ЕОЦКП и ЕБО, за да гарантира, че всички дейности на групата в Европейския съюз подлежат на обстоен, съгласуван и ефективен надзор в съответствие с този закон, съответно Директива (ЕС) 2019/2034, както и с Регламент (ЕС) 2019/2033, Регламент (ЕС) № 575/2013, Регламент (ЕС) № 600/2014 и Директива 2013/36/ЕС. (12) Комисията за финансов надзор ежегодно уведомява ЕОЦКП за списъка на клоновете на инвестиционни посредници от трети държави, които извършват дейност на територията на Република България.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 23. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24: „§ 24. В чл. 62, ал. 2 след думата „съгласно“ се добавя „чл. 48, буква „б“ от Регламент (ЕС) 2019/2033 или“.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 25: „§ 25. В чл. 63, ал. 3 след думите „в съответствие с“ се добавя „чл. 48, буква „б“ от Регламент (ЕС) 2019/2033 или“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 27: „§ 27. В чл. 65 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в текста преди т. 1 думата „закона“ се заменя с „този закон и актовете по прилагането му“, а думите „извършваната от него дейност и“ се заменят с „дейността на посредника, както и с рисковете, присъщи за бизнес модела и дейността на посредника, и“; б) в т. 9 след думите „Регламент (ЕС) № 596/2014, на“ се добавя „Регламент (ЕС) № 2019/2033 или“; в) в т. 12 накрая се поставя запетая и се добавя „както и рисковете, които той поражда или би могъл да породи“; г) точка 14 се изменя така: „14. прилагането на неутрални по отношение на пола политики и практики за възнагражденията на лицата, които работят за инвестиционния посредник, които са съобразени с разумното и ефективно управление на риска и го насърчават, като изискванията към възнагражденията, политиката за възнагражденията и нейното прилагане и оповестяване се определят с наредба;“; д) в т. 15 в текста преди буква „а“ след думите „служителите на инвестиционния посредник“ се добавя „по специален независим канал“. 2. В ал. 3 след думите „Инвестиционният посредник“ се добавя „по чл. 9а, ал. 2“. 3. В ал. 4 след думите „Регламент (ЕС) № 596/2014, на“ се добавя „Регламент (ЕС) № 2019/2033 или“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 28. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, като навсякъде думите „по отношение“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 31, като думите „чл. 128“ се заменят с „чл. 128, ал. 1“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 32: „§ 32. В чл. 129, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. В текста преди т. 1 думите „пазар или доставчик на услуги за докладване на данни“ се заменят с „пазар, одобрен механизъм за докладване или одобрен механизъм за публикуване по чл. 1, т. 3“, а думата „представлява“ се заличава. 2. В т. 1 в началото се добавя „представлява“. 3. Точка 2 се изменя така: „2. засяга непрекъснатото функциониране на инвестиционния посредник, регулирания пазар, одобрения механизъм за докладване или одобрения механизъм за публикуване по чл. 1, т. 3;“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 33. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 34. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 35. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 36, като в т. 2, буква „а“ думата „поставянето“ се заменя с „поставяне“.
Може би дотук да спрем, господин Симеонов, тъкмо в края на Дял IV. Уважаеми колеги, откривам дискусия по текстовете, изчетени от Кирил Симеонов, а именно от наименованието на Законопроекта до § 36 включително. Желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Колеги, ще гласуваме анблок следните текстове: наименованието на Законопроекта, както е по вносител, подкрепено от Комисията по бюджет и финанси; § 1 е по вносител; § 2 е в редакция на Комисията; параграфи 3 и 4 са по вносител; параграфи 5, 6 и 7 са в редакция на Комисията по бюджет и финанси; параграфи 8, 9, 10 и 11 са по вносител; § 12 е в редакция на Комисията; § 13 е по вносител; параграфи 14 и 15 са в редакция на Комисията по бюджет и финанси; параграфи 16, 17, 18 и 19 са по вносител, подкрепени от Комисията; § 20 е в редакция на Комисията; параграфи 21, 22, 23 са по вносител; параграфи 24 и 25 са в редакция на Комисията; § 26 е по вносител; § 27 е в редакция на Комисията; параграфи 28 и 29 са по вносител; параграфи 30, 31, 32 са в редакция на Комисията по бюджет и финанси; параграфи 33, 34 и 35 са по вносител; и § 36 е в редакция на Комисията. Моля, режим на гласуване. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Гласували 141 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 143: за 128 в залата плюс 2 онлайн – общо 130, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието. Заповядайте, господин Симеонов.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 37, като думите „Дял четвърти се изменя така:“ се заменят със „Създава се нов дял четвърти с нови чл. 205 –209:“. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 38: „§ 38. Досегашният дял четвърти с глави от шестнадесета до двадесет и първа с чл. 205 – 227 се отменят.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 38, който става § 39: „§ 39. Наименованието на глава двадесет и втора се изменя така: „Надзор на консолидирана основа на групи инвестиционни посредници по чл. 9а, ал. 1 и надзорни правомощия по отношение на инвестиционните холдинги, смесените финансови холдинги и холдингите със смесена дейност, в които участват тези посредници“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 39, който става § 40, като заглавието на чл. 228 и текстът преди т. 1 на ал. 1 се изменят така: „Определяне на компетентен орган за осъществяване на надзор на консолидирана основа на групи инвестиционни посредници и надзор за спазване на капиталов тест за групата Чл. 228. (1) Комисията за финансов надзор осъществява надзор на консолидирана основа по чл. 7 от Регламент (ЕС) 2019/2033 или надзор за спазване на капиталов тест за групата в случаите, когато:“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 40, който става § 41, като: „1. Думите „В глава двадесет и втора се създават“ се заменят със „Създават се“. 2. В чл. 228б след думите „Регламент (ЕС) № 1093/2010“ се добавя „на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган) , за изменение на Решение № 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/78/ЕО на Комисията (OB, L 331/12 от 15 декември 2010 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 1093/2010“. 3. В чл. 228в ал. 5 и 6 се изменят така: „ (5) Надзорните колегии по ал. 1 и 2 създават необходимите условия и ред, при които надзорният орган на групата инвестиционни посредници, ЕБО и останалите компетентни органи изпълняват следните задачи: 1. по чл. 228б; 2. за обмен на информация между компетентните органи и ЕБО в съответствие с чл. 21 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, както и с ЕОЦКП в съответствие с чл. 21 от Регламент (ЕС) № 1095/2010; 3. за координиране на исканията за информация, когато това е необходимо за улесняване на надзора на консолидирана основа, в съответствие с чл. 7 от Регламент (ЕС) 2019/2033; 4. за координиране на исканията за информация в случаите, когато няколко компетентни органа на инвестиционните посредници, които са част от една и съща група инвестиционни посредници, имат нужда да поискат от компетентния орган на държавата членка по произход на клиринговия член или от компетентния орган на квалифицирания централен контрагент информация за маржин модела и параметрите, използвани за изчисляване на изискването за маржин на съответния инвестиционен посредник; 5. повишаване ефективността на надзора чрез премахване на излишното дублиране на надзорни изисквания; 6. постигане на съгласие за доброволно разпределяне на задачи и отговорности между компетентните органи при необходимост. (6) Членове на надзорните колегии по ал. 1 и 2 са: 1. компетентните органи, които отговарят за надзора на дъщерни предприятия на група инвестиционни посредници с предприятие майка – инвестиционен посредник от Съюза, инвестиционен холдинг майка от Съюза или смесен финансов холдинг майка от Съюза; 2. надзорните органи на трета държава, когато са спазени изисквания за поверителност, които по мнението на всички компетентни органи се считат за еквивалентни на изискванията за поверителност на държавите членки съгласно техните национални законодателства.“ 4. В чл. 228д след думата „групата“ се добавя „инвестиционни посредници“. 5. В чл. 228е, ал. 1 т. 4 се изменя така: „4. всички съществени административни наказания и надзорни мерки, наложени от комисията или заместник-председателя по реда на този закон, включително налагането на допълнителни капиталови изисквания.“ 6. Член 228ж се изменя така: „Консултации с други компетентни органи Чл. 228ж. (1) Преди да вземе решение, което е от значение за дейността на друг компетентен орган, комисията се консултира с него, когато решението се отнася до: 1. промени в акционерната, организационната или управленската структура на инвестиционните посредници от дадената група инвестиционни посредници, за които се изисква одобрение или разрешение на комисията; 2. съществени административни наказания и надзорни мерки, наложени от комисията или заместник-председателя; 3. допълнителни капиталови изисквания, наложени от комисията. (2) В случаите по ал. 1, т. 2 комисията се консултира и с консолидиращия надзорен орган. (3) Изискванията по ал. 1 и 2 не се прилагат, когато е необходимо комисията незабавно да вземе решение, както и когато консултациите могат да затруднят или да осуетят ефективността на съответно решение. В този случай комисията уведомява компетентните органи при първа възможност за решението си да не се консултира.“ 7. В чл. 228и, ал. 2, в текста преди т. 1 думата „следното:“ се заменя с „някое от следните действия:“. 8. Член 228к се изменя така: „Други изисквания Чл. 228к. Комисията за финансов надзор осъществява надзор върху инвестиционния холдинг и смесения финансов холдинг, когато се прилага капиталовият тест на групата.“ 9. В чл. 228н, ал. 2, изречение първо след думите „орган на групата“ се добавя „инвестиционни посредници“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 41, който става § 42, като предлага следната редакция: „§ 42. Създава се глава двадесет и втора „а“ – „Надзор на консолидирана основа на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 2 и надзорни правомощия по отношение на финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност, в които участват тези посредници“.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 42, който става § 43, като: „1. В ал. 1 думата „дефинициите“ се заменя с „понятията“. 2. Алинея 3 се изменя така: „ (3) По смисъла на тази глава: 1. „Група“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 138 от Регламент (ЕС) № 575/2013. 2. „Група от трета държава“ е група, чието предприятие майка е със седалище в трета държава.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 43, който става § 44, като: „1. Думите „В глава двадесет и втора „а“ се създават“ се заменят със „Създават се“. 2. В чл. 229а ал. 2, 4 и 5 се изменят така: „ (2) Алинея 1 се прилага и за финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност, различни от посочените в ал. 1, спрямо които комисията упражнява надзор на консолидирана основа. (4) Данните и документите по ал. 3 се предоставят на комисията и когато финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност е със седалище в Република България, спрямо които комисията не е консолидиращ надзорен орган. (5) Когато одобрението по ал. 1 на финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност се извършва едновременно с оценката по чл. 57 и финансовият холдинг или финансовият холдинг със смесена дейност е установен в друга държава членка, комисията се координира с компетентния орган в държавата членка, в която е учреден финансовият холдинг или финансовият холдинг със смесена дейност. В този случай срокът по чл. 56, ал. 1 спира да тече за срок до 30 работни дни, докато приключи производството за одобрение.“ 3. В чл. 229в, ал. 2 думите „не е изключен“ се заменят с „не се изключва“. 4. Член 229г се изменя така: „Други изисквания Чл. 229г. За финансовия холдинг или финансовия холдинг със смесена дейност по чл. 229а, ал. 2 се прилагат съответно чл. 229а – 229в на подконсолидирана основа.“ По § 44 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 44, който става § 45: „§ 45. В чл. 230 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност или на холдингите със смесена дейност“ се заменят с „финансовите холдинги или финансовите холдинги със смесена дейност“. 2. Алинея 2 се отменя. 3. В ал. 4, изречение първо думите „Инвестиционните посредници, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност или холдингите със смесена дейност“ се заменят с „Финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност“, в изречение второ накрая се поставя запетая и се добавя „включително когато са установени в юрисдикции и с преференциален режим“ и се създава изречение трето: „Дъщерните дружества, които не попадат в обхвата на закона, спазват специфичните за своя сектор изисквания на индивидуална основа.“ 4. Създава се ал. 7: „ (7) Когато комисията е консолидиращ надзорен орган по отношение на финансов холдинг майка със смесена дейност, но не е координатор по чл. 14 от Закона за допълнителния надзор върху финансовите конгломерати, комисията си сътрудничи с координатора за целите на прилагането на този закон и на Регламент (EC) № 575/2013. С цел осъществяване на ефективно сътрудничество комисията сключва с координатора писмено споразумение.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 45, който става § 46, като в ал. 1, буква „а“ думите „основния текст“ се заменят с „текста преди т. 1“, а т. 2 се изменя така: „2. В ал. 2 думите „и 4“ се заличават, а думите „посредник, лицензирани“ се заменят с „посредник, лицензиран“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 46, който става § 47. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 48: „§ 48. В чл. 238, ал. 1 думите „ал. 10“ се заменят с „ал. 11“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 47, който става § 49. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 48, който става § 50, като в ал. 7 думите „създава също“ се заменят със „създава и“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 49, който става § 51: „§ 51. В чл. 245, т. 1 думите „съществена информация по смисъла на чл. 243, ал. 2“ се заменят със „своевременно необходимата информация съгласно чл. 243, ал. 1“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 50, който става § 52, като думите „В глава двадесет и втора „а“ се създава“ се заменят със „Създава се“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 51, който става § 53. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя, като предлага следната редакция на § 52, който става § 54: „§ 54. В чл. 248 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите „на консолидирана основа“ се заличават. 2. В ал. 4 думите „чл. 226“ се заменят с „чл. 246“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 53, който става § 55, като в ал. 2, изречение първо думите „на консолидирана основа“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 54, който става § 56. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 55, който става § 57, като думите „В наименованието на дял втори от част трета“ се заменят с „В част трета, в наименованието на дял втори“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 56, който става § 58. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 57, който става § 59, като думите „В наименованието на раздел I на глава двадесет и трета“ се заменят с „В глава двадесет и трета в наименованието на раздел I“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 58, който става § 60, като думата „капиталова“ се заменя с „капиталовата“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 59, който става § 61. Комисията предлага да се създаде нов § 62: „§ 62. В чл. 261, ал. 1, в текста преди т. 1 думите „чл. 257 – 259“ се заменят с „чл. 257 и 258“.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя, като предлага § 60 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място в нов § 63. По § 61 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 61, който става § 63: „§ 63. След чл. 267 се създава нов раздел III „Обмен на информация с други компетентни органи и с Европейския банков орган при упражняване на пруденциалния надзор на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1“ с чл. 267а: „Раздел III Обмен на информация с други компетентни органи и с Европейския банков орган при упражняване на пруденциалния надзор на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 Сътрудничество Чл. 267а. (1) Комисията за финансов надзор при осъществяване на надзорните си правомощия относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници по този закон и по Регламент (ЕС) 2019/2033 си сътрудничи тясно със съответните компетентни органи на държавите членки, като незабавно обменя информация, включително за: 1. управленската структура и структурата на дяловото участие на инвестиционния посредник; 2. спазването на капиталовите изисквания от страна на инвестиционния посредник; 3. спазването на изискванията, свързани с риска от концентрация и с ликвидността на инвестиционния посредник; 4. административните и счетоводните процедури и механизмите за вътрешен контрол на инвестиционния посредник; 5. всички други имащи отношение фактори, които могат да окажат влияние върху риска, който поражда инвестиционният посредник. (2) Комисията за финансов надзор незабавно предоставя на компетентните органи на приемащата държава членка всяка информация и констатации за потенциалните проблеми и рискове, които инвестиционният посредник поражда за защитата на клиентите или стабилността на финансовата система в приемащата държава членка и които са били установени от комисията и от заместник-председателя при надзора на дейността на инвестиционния посредник. (3) Комисията за финансов надзор действа въз основа на информацията, предоставена от компетентните органи на приемащата държава членка, като предприема всички необходими мерки за предотвратяване или отстраняване на потенциалните проблеми и рискове, посочени в ал. 2. При искане комисията разяснява подробно на компетентните органи на приемащата държава членка как е взела предвид предоставените ѝ от тях информация и констатации. (4) Когато Република България е приемаща държава членка, комисията, след като получи информацията и констатациите по ал. 2, прецени, че компетентните органи на държавата членка по произход не са предприели необходимите мерки по ал. 3, може, след като информира компетентните органи на държавата членка по произход, ЕБО и ЕОЦКП, да вземе подходящи мерки, за да защити клиентите, на които се предоставят услуги, или стабилността на финансовата система. (5) Комисията за финансов надзор може да отнесе до ЕБО случаите, при които искане за сътрудничество, по-специално искане за обмен на информация, е било отхвърлено или по него не са били предприети действия в разумен срок. (6) Когато не е съгласна с мерките на компетентните органи на приемащата държава членка, комисията може да отнесе въпроса до ЕБО за вземане на решение по чл. 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. (7) За целите на оценката на условието в чл. 23, параграф 1, ал. 1, буква „в“ от Регламент (ЕС) 2019/2033 комисията може да поиска от компетентния орган на държавата членка по произход на клиринговия член да предостави информация относно маржин модела и параметрите, използвани за изчисляване на изискването за маржин на съответния инвестиционен посредник, лицензиран от комисията.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 62, който става § 64: „§ 64. Досегашният раздел II става раздел IIIа, като в наименованието думите „надзор за спазване на изискванията за капиталова адекватност и ликвидност“ се заменят с „упражняване на пруденциалния надзор на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 2“.“ По § 63 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 63, който става § 65: „§ 65. В чл. 268, ал. 1 думите „за спазване на изискванията за капиталова адекватност и ликвидност“ се заменят с „относно пруденциалния надзор на инвестиционни посредници по чл. 9а, ал. 2“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 64, който става § 66. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 65, който става § 67. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 66, който става § 68, като в т. 1, буква „а“ думите „основния текст“ се заменят с „текста преди т. 1“, а в т. 5 – ал. 18 думите „ал. 1 – 13“ се заменят с „ал. 1 – 6 и ал. 8 – 13“.
Нека дотук да спрем. Благодаря. Откривам дискусията. Има процедура от Томислав Дончев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Преди един час поискахме почивка, давайки Ви възможност да се свържете с Министерския съвет и да повикате господин Петков – министър-председателя, тук. Пояснявам, че ние нямаме нужда да извикаме господин Петков тук да му се зарадваме. Поводите той да говори, да информира, да внесе яснота пред народните представители вече са повече от един – кризата с цените на основни продукти, така наречения форсмажор, участие във важни срещи. И нещо много важно, господин Председател, не става дума за треторазреден политически сюжет: да извикаме министър-председателя да го чуят с цел да се породи политическа интрига. От сутринта трима или четирима предприемачи, познати или непознати, ми звъняха и ме питаха: „Какво означава този режим форсмажор?“ Означава ли, че ако те имат договори с различни контрагенти, те имат право да не им плащат? Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, в политиката, но не само в политиката, в стопанския живот, доверието е ключово. Ако ние дори само на база новината, само на мълвата, че се готви някакъв екзотичен режим, постигнем недоверие по отношение на стопанските субекти, които работят в България, ефектът ще бъде пагубен. Затова моля да информирате колегите народни представители какъв е резултатът от разговорите Ви с Министерския съвет. Ако имате комуникационен проблем, мога да Ви дам моя телефон да осъществим връзката. Благодаря много.
Благодаря. Не намирам за необходимо министър-председателят да идва и да дава обяснения в момента по този въпрос. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Абсолютно сериозно! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Изказвания по Законопроекта? Текстовете, които изчете Кирил Симеонов, са от § 37 до § 68 включително. Има ли желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Текстовете, които ще подложа на гласуване, отново в цялост, са следните: § 37 – в редакция на Комисията; § 38 – предложение на Комисията за създаване на нов § 38 в редакция на Комисията; параграфи 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45 и 46 са в редакция на Комисията; § 47 е по текст на вносител; § 48 е нов в редакция на Комисията; § 49 е по текст на вносител; параграфи 50, 51, 52, 53, 54, 55 са в редакция на Комисията; § 56 е по текст на вносител; § 57 е в редакция на Комисията; § 58 е по текст на вносител; параграфи 59 и 60 са в редакция на Комисията; § 61 е по текст на вносител; § 62 е нов по предложение на Комисията, в редакция на Комисията; предложението на Комисията е съществуващият текст на § 60 да се отхвърли, тъй като е отразен на систематичното му място в § 63; параграфи 63, 64 и 65 са в редакция на Комисията; параграфи 66 и 67 са по вносител; и § 68 е в редакция на Комисията. Това са текстовете, които подлагам на гласуване. Ива Митева?
Да.
Благодаря. Любомир Каримански?
Да.
Благодаря. Гласували 142 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 144: за 129 в залата и 2 онлайн – 131, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието. Колеги, обявявам почивка от половин час, след което ще продължим с изчитането от страна на господин Симеонов. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновяваме заседанието. Заповядайте, господин Симеонов.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 67, който става § 69, като: „1. В чл. 276а, ал. 3 думите „капитал по ал. 2“ се заменят с „капитал“. 2. В чл. 276б ал. 3 се изменя така: „ (3) При необходимост заместник-председателят извършва преглед в съответствие с ал. 1 и 2 на размера на собствения капитал, определен от всеки инвестиционен посредник, и по негово предложение комисията взема решение да изиска корекции на размера на собствения капитал, като определя датата, до която да се направят корекциите.“ 3. В чл. 276в: а) в ал. 1, т. 6 думите „притеснения от гледна точка на надзора“ се заменят с „надзорни притеснения“; б) в ал. 5 думите „Алинея 4, т. 2 не включва“ се заменят със „За целите на ал. 4, т. 2 не се включват“. 4. В чл. 276г: а) алинея 3 се изменя така: „ (3) Препоръката за допълнителен собствен капитал представлява собственият капитал, който надхвърля размера на собствения капитал, изискван по част трета, четвърта и седма от Регламент (ЕС) № 575/2013, глава 2 от Регламент (ЕС) 2017/2402, чл. 276, ал. 1, т. 11, буква „б“ или комбинираното изискване за буфер по чл. 92, параграф 1а от Регламент (ЕС) № 575/2013, и който е необходим, за да се достигне общото ниво на собствения капитал, което комисията счита за подходящо съгласно ал. 1.“; б) в ал. 7 думите „изисквания, заложени в“ се заменят с „изисквания по“, а думите „ливъридж, посочено в член 92“ се заменят е „ливъридж по чл. 92“. 5. Членове 276д и 276е се изменят така: „Изисквания при прилагане на принудителна административна мярка по чл. 276, ал. 1, т. 20, буква „а“ Чл. 276д. (1) Комисията за финансов надзор може на основание чл. 276, ал. 1, т. 20, буква „а“ да наложи на инвестиционен посредник по чл. 9а, ал. 1 изисквания за допълнително или по-често предоставяне на информация, когато тази информация не се повтаря и е изпълнено някое от следните условия: 1. налице е един от случаите на чл. 276, ал. 6; 2. комисията счита за необходимо да събере доказателствата по чл. 276, ал. 6, т. 2, и че е вероятно инвестиционният посредник в следващите 12 месеца да наруши разпоредби на този закон, на Регламент (ЕС) 2019/2033 или на актовете по прилагането им; 3. допълнителната информация е необходима за целите на процеса на надзорен преглед и оценка. (2) За целите на ал. 1 информацията се повтаря, когато същата или по същество същата информация вече е предоставена на комисията и комисията може да изготви същата или по същество същата информация като допълнителната информация, която би получила. (3) Комисията за финансов надзор не изисква допълнителна информация, когато такава информация вече е предоставена на комисията в различна форма или на различно ниво на детайлност, със същото качество и надеждност и комисията може да изготви информация със същото ниво на детайлност, качество и надеждност като информацията, която би била получена като допълнителна. Изисквания при прилагане на принудителна административна мярка по чл. 276, ал. 1, т. 20, буква „б“ Чл. 276е. Комисията за финансов надзор може на основание чл. 276, ал. 1, т. 20, буква „б“ да наложи на инвестиционен посредник по чл. 9а, ал. 2 изисквания за допълнителна или по-честа отчетност, когато съответното изискване е целесъобразно и пропорционално по отношение на целта, с която се изисква допълнителна информация, и исканата информация не се повтаря. За допълнителната информация се прилагат съответно чл. 276д, ал. 2 и 3.“ 6. В чл. 276ж, ал. 1 текстът преди т. 1 се изменя така: „Комисията за финансов надзор, когато при осъществявания надзорен преглед и оценка и текущ преглед за използване на вътрешни модели установи, че инвестиционен посредник не отговаря на условията, определени в чл. 12, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, или че отговаря на тези условия, но не е освободен от изискването за ликвидност в съответствие с чл. 43, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, може на основание чл. 276, ал. 1, т. 21, буква „а“ да наложи на инвестиционен посредник по чл. 9а, ал. 2 специални изисквания за ликвидност в някой от следните случаи:“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 68, който става § 70. По § 69 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 69, който става § 71: „§ 71. В чл. 290 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 2 след думите „чл. 190, ал. 1“ се поставя запетая и се добавя „чл. 229а, чл. 229в, ал. 2 и 3, чл. 229г“; б) в т. 4 след думата „член“ се добавя „5, ал. 7, чл.“, а думите „чл. 207, ал. 1 – 4, чл. 208, ал. 1, чл. 209, ал. 1 и 2, чл. 218, 219, 221 – 223, 225, 226, 227“ се заменят с „чл. 207, ал. 1, чл.“; в) в т. 5 след думите „чл. 27, параграф 1“ се поставя запетая и се добавя „чл. 27е, параграфи 1 – 3, чл. 27ж, параграфи 1 – 5, чл. 27 и параграфи 1 – 4“; г) в т. 6 след думите „чл. 61, ал. 2“ се поставя запетая и се добавя „чл. 61а“; д) точка 15 се отменя. 2. В ал. 3 думите „на инвестиционни услуги по занятие“ се заменят с „по занятие на инвестиционни услуги или услуги като одобрен механизъм за докладване или одобрен механизъм за публикуване по чл. 1, т. 3“. 3. В ал. 7, т. 2 числото „24“ се заменя с „26“, а след думите „чл. 276“ се поставя запетая и се добавя „ал. 1“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 70, който става § 72, като в ал. 8 думите „5%“ се заменят с „5 на сто“, а думите „10%“ се заменят с „10 на сто“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 71, който става § 73, като в т. 2 думите „основния текст“ се заменят с „текста преди т. 1“. По § 72 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 72, който става § 74: „§ 74. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 1: а) досегашният текст става ал. 1 и в нея: аа) в т. 28 след думите „пазарен оператор или доставчик на услуги за докладване на данни“ се добавя „по смисъла на чл. 2, параграф 1, т. 36а от Регламент (ЕС) № 600/2014“; бб) точка 41 се изменя така: „41. „Одобрен механизъм за публикуване“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, т. 34 от Регламент (ЕС) № 600/2014.“; вв) точка 42 се отменя; гг) точка 43 се изменя така: „43. „Одобрен механизъм за докладване“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, т. 36 от Регламент (ЕС) № 600/2014.“; дд) в т. 44 буква „в“ се отменя; ее) точка 68 се изменя така: „68. „Холдинг със смесена дейност“ е предприятие майка, което не е финансов холдинг, нито инвестиционен холдинг, нито кредитна институция, нито инвестиционен посредник, нито смесен финансов холдинг по смисъла на Директива 2002/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г. относно допълнителния надзор на кредитните институции, застрахователните предприятия и на инвестиционните посредници към един финансов конгломерат и за изменение на Директиви 73/239/ЕИО, 79/267/ЕИО, 92/49/ЕИО, 92/96/ЕИО, 93/6/ЕИО и 93/22/ЕИО на Съвета и Директиви 98/78/ЕО и 2000/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, наричана по-нататък „Директива 2002/87/ЕО“, и поне едно от дъщерните предприятия, на което е инвестиционен посредник.“; жж) точка 70 се изменя така: „70. „Дружество за спомагателни услуги“ е предприятие, чиято основна дейност е притежаване или управление на собственост, управление на услуги за обработка на данни или подобна дейност, която е спомагателна за основната дейност на един или повече инвестиционни посредници.“; зз) в т. 72 думите „т. 26 от Регламент (ЕС) № 575/2013“ се заменят с „т. 14 от Регламент (ЕС) № 2019/2033“; ии) в т. 81, буква „г“ думите „а – г“ се заменят с „а – в“; кк) създават се т. 83 – 94: „83. „Дилър на стоки и квоти за емисии“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 150 от Регламент (ЕС) № 575/2013. 84. „Контрол“ е връзката между предприятие майка и дъщерно предприятие по смисъла на чл. 22 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (OB, L 182/19 от 29 юни 2013 г.) , или счетоводните стандарти, които инвестиционният посредник е задължен да спазва съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти, или подобна връзка между физическо или юридическо лице и предприятие. 85. „Спазване на капиталовия тест за групата“ е спазване от предприятие майка в група инвестиционни посредници на изискванията на чл. 8 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 86. „Неутрална по отношение на пола политика за възнагражденията“ е политика за възнагражденията, основана на равно заплащане на мъжете и жените за равен труд или за труд с равна стойност. 87. „Консолидирано състояние“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 11 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 88. „Група инвестиционни посредници“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 25 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 89. „Инвестиционен холдинг“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 23 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 90. „Смесен финансов холдинг“ е понятие по смисъла на чл. 2, т. 15 от Директива 2002/87/ЕО. 91. „Инвестиционен посредник майка от Съюза“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 56 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 92. „Инвестиционен холдинг майка от Съюза“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 57 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 93. „Смесен финансов холдинг майка от Съюза“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 58 от Регламент (ЕС) 2019/2033. 94. „Орган за преструктуриране“ е понятие по смисъла на § 1, т. 42 от допълнителните разпоредби на Закона за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници.“; б) създава се ал. 2: „ (2) По отношение на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 2, освен понятията в ал. 1, т. 1 – 25, 27 – 67, 69, 71, 73 – 82, 86, 94, чл. 229 се прилагат и следните понятия: 1. „Холдинг със смесена дейност“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 22 от Регламент (ЕС) № 575/2013. 2. „Дружество за спомагателни услуги“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 18 от Регламент (ЕС) № 575/2013. 3. „Финансова институция“ е понятие по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 26 от Регламент (ЕС) № 575/2013.“ 2. В § 2: а) в ал. 1: аа) създава се нова т. 6 и т. 7 и 8: „6. Директива (ЕС) 2019/2177 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2019 г. за изменение на Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) , Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (OB, L 334/155 от 27 декември 2019 г.) . 7. Директива (ЕС) 2019/878 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 година за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на освободените субекти, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност, възнагражденията, надзорните мерки и правомощия и мерките за запазване на капитала (OB, L 150/253 от 7 юни 2019) . 8. Директива (ЕС) 2019/2034 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници и за изменение на директиви 2002/87/ЕО, 2009/65/ЕО, 2011/61/ЕС, 2013/36/ЕС, 2014/59/ЕС и 2014/65/ЕС (OB, L 314/64 от 5 декември 2019 г.) .“; бб) досегашната т. 6 става т. 9; б) в ал. 2 се създава т. 9: „9. Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници и за изменение на регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 575/2013, (ЕС) № 600/2014 и (ЕС) № 806/2014 (OB, L 314/1 от 5 декември 2019 г.) .“ 3. В § 3, ал. 2, изречение първо в началото се добавя „По отношение на инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 2“, а в изречение второ след думата „посредници“ се добавя „по чл. 9а, ал. 2“. 4. В § 5: а) в ал. 1 след думите „при спазване на“ се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033 или“, а след думите „Регламент (ЕС) № 600/2014“ се добавя „Директива (ЕС) 2019/2034 или“; б) в ал. 2 след думите „разрешения и одобрения“ се добавя „по Регламент (ЕС) 2019/2033“. 5. В приложението към § 1, т. 10, в раздел I, т. 1, буква „з“ думата „дружества“ се заменя с „предприятия“. „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС: Да се създаде нов § 73: „§ 73. Издадените от Комисията за финансов надзор до влизането в сила на този закон лицензи за извършване на дейност като доставчик на услуги за докладване на данни запазват своето действие.“ Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 75: „§ 75. Издадените от Комисията за финансов надзор до влизането в сила на този закон лицензи за извършване на дейност като доставчик на услуги за докладване на данни запазват своето действие.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 73, който става § 76, като думите „от Закона за пазарите на Финансови инструменти“ и „левовата равностойност на“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 74, който става § 77, като в ал. 1 и 2 думите „от Закона за пазарите на Финансови инструменти“ се заличават. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 75, който става § 78: „§ 78. Инвестиционните посредници привеждат дейността си в съответствие с изискванията на този закон в срок до три месеца от влизането му в сила.“ Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 76, който става § 79, като т. 5 – 10 стават т. 5 – 9 и се изменят така: „5. В чл. 252: а) алинея 2 се изменя така: „ (2) Когато комисията е орган за надзор на група и получи искане по ал. 1, тя уведомява надзорните органи, които участват в надзорния колегиум, и Европейския орган, и своевременно им изпраща искането заедно с всички приложени документи. Комисията в качеството си на член на надзорния колегиум може да отправи искане до Европейския орган да предостави техническа помощ съгласно чл. 8, параграф 1, буква „б“ от Регламент (ЕС) № 1094/2010 по отношение на решението по искането.“; б) в ал. 7 изречение първо се изменя така: „В случай че Европейският орган не вземе решение съгласно ал. 6 в съответствие с чл. 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, окончателното решение се взема от комисията, когато същата е орган за надзор на група.“ 6. В чл. 258, ал. 6 изречение първо се изменя така: „В случай че Европейският орган не вземе решение съгласно ал. 5 в съответствие с чл. 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) 1094/2010, окончателното решение се взема от комисията, когато същата е орган за надзор на група. 7. В чл. 294, ал. 2 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават. 8. В чл. 493а: а) алинея 2 се изменя така: „ (2) Комисията приема наредба за утвърждаване на методика за определяне размера на обезщетенията за имуществени и неимуществени вреди вследствие на телесно увреждане на пострадало лице и за определяне размера на обезщетенията за имуществени и неимуществени вреди на увредено лице вследствие смъртта на пострадало лице, въз основа на методиката по чл. 535, т. 11.“; б) алинея 5 се отменя. 9. В допълнителните разпоредби: а) в § 1, т. 31, буква „в“ думите „6 200 000 евро“ се заменят с „6 600 000 евро“, а думите „12 800 000 евро“ се заменят с „13 600 000 евро“; б) в § 7, ал. 1 се създава т. 12: „12. Член 12 от Директива (ЕС) 2019/2177 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2019 г. за изменение на Директива 2009/138/ЕО относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) , Директива 2014/65/ЕС относно пазарите на финансови инструменти и Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (OB, L 334/155 от 27 декември 2019 г.) .“ Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 77, който става § 80: § 80. В Закона за Комисията за финансов надзор (обн., ДВ, бр…) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 1, ал. 2: а) в т. 1 думите „доставчиците на услуги за докладване на данни“ се заменят с „одобрените механизми за публикуване, одобрените механизми за докладване“; б) в т. 5 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават, а след думите „наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2015/2365“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници и за изменение на регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 575/2013, (ЕС) № 600/2014 и (ЕС) № 806/2014 (OB, L 314/1 от 5 декември 2019 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2019/2033“. 2. В чл. 12, ал. 1: а) в т. 8 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се добавя „и чл. 4, параграф 1, т. 7 от Регламент (ЕС) 2019/2033“; б) в т. 15 накрая се поставя запетая и се добавя „и по отношение на одобрените механизми за докладване и одобрените механизми за публикуване“. 3. В чл. 13, ал. 1: а) в т. 7 думата „регистъра“ се заменя със „съответния регистър“; б) в т. 23 след думите „Българската народна банка“ се поставя запетая и се добавя „министъра на финансите“, а след думите „обмен на информация“ се поставя запетая и се добавя „включително участие в платформи за сътрудничество“; в) в т. 26 след думите „Европейския банков орган“ се поставя запетая и се добавя „както и на предупреждения и препоръки на Европейския съвет за системен риск“; г) създават се т. 38 и 39: „38. по предложение на ресорния заместник-председател упражнява правомощията по Регламент (ЕС) 2019/2033 и предприема мерки във връзка с неговото прилагане; 39. по предложение на ресорния заместник-председател упражнява правомощията на компетентен орган по Регламент (ЕС) № 600/2014 и предприема мерки във връзка с неговото прилагане.“ 4. В чл. 15, ал. 1: а) в т. 1 думите „36 и 37“ се заменят с „36 – 39“; б) в т. 6, 7 и 16 след думите „Регламент (ЕС) 2017/2402“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033“. 5. В чл. 17а, ал. 1 накрая се добавя „и по Закона за пазарите на финансови инструменти“. 6. В чл. 18, ал. 1, т. 1 и 6 и в ал. 3 след думите „Регламент (ЕС) 2015/760“ думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се заличават, а след думите „Регламент (ЕС) 2019/2088“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033“. 7. В чл. 19, ал. 2, т. 1 след думите „Регламент (ЕС) 2019/2088“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033“. 8. В чл. 25: а) в ал. 1: аа) в т. 4 след думите „Европейската централна банка“ се поставя запетая и се добавя „Европейската система на централните банки“; бб) в т. 6 думите „на Европейския орган“ се заменят с „на Европейската комисия, Европейския орган“; вв) създават се нови т. 11 и 12: „11. пред Международния валутен фонд и Световната банка за целите на оценките за Програмата за оценка на финансовия сектор; 12. пред Банката за международни разплащания за целите на проучванията на количественото въздействие;“ гг) създава се т. 13: „13. пред Съвета за финансова стабилност за целите на надзорните му функции;“ дд) досегашните т. 11 и 12 стават съответно т. 14 и 15; б) създава се нова ал. 7: „ (7) При условията на ал. 6 информация може да се предоставя и на други органи от трети държави, осъществяващи следните задачи: 1. надзор върху финансовите институции и финансовите пазари, включително надзор върху финансовите субекти, лицензирани да извършват дейност като централни контрагенти, където централните контрагенти са признати съгласно чл. 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012; 2. ликвидация и несъстоятелност на инвестиционни посредници или еквивалентни процедури; 3. надзор върху органи, участващи в ликвидацията и несъстоятелността на инвестиционни посредници или еквивалентни процедури; 4. извършване на задължителни одити на финансови институции или на институции, които управляват компенсаторни механизми; 5. надзор върху лица, на които е възложено да извършват задължителни одити на счетоводните отчети на финансови институции; 6. надзор върху лица, търгуващи на пазарите за търговия с квоти за емисии, с цел да се осигури консолидиран преглед на финансовите пазари и спот пазарите; 7. надзор върху лица, търгуващи на пазарите за селскостопански стокови деривати, с цел да се осигури консолидиран преглед на финансовите пазари и спот пазарите.“; в) досегашните ал. 7 и 8 стават съответно ал. 8 и 9; г) досегашната ал. 9 става ал. 10 и в нея думите „ал. 3 и 7“ се заменят с „ал. 3 и 8“; д) досегашната ал. 10 става ал. 11; е) досегашната ал. 11 става ал. 12 и в нея думите „ал. 7“ се заменят с „ал. 8“; ж) създават се ал. 13 и 14: „ (13) Информация, представляваща професионална тайна, може да се предоставя на органите по ал. 1, т. 11 – 13 след изрично искане на съответния орган и когато са спазени най-малко следните условия: 1. искането е надлежно мотивирано с оглед на специфичните дейности, изпълнявани от искащия орган в съответствие с неговите правомощия; 2. в искането достатъчно точно са указани естеството, обхватът и формата на исканата информация, както и начинът за нейното оповестяване или предаване; 3. исканата информация е строго необходима за изпълнението на специфичните задачи на искащия орган и не надхвърля нормативно установените правомощия, които са му възложени; 4. информацията се предава или оповестява единствено на лицата, които са пряко ангажирани с изпълнението на конкретната задача; 5. за лицата, които имат достъп до информацията, се прилагат изисквания за опазване на професионална тайна, които са най-малко равностойни на изискванията по чл. 53, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (OB, L 176/338 от 27 юни 2013 г.) . (14) В случаите на ал. 13 комисията може да разкрие само обобщена или анонимизирана информация, а друга информация – единствено в служебните си помещения.“ 9. В чл. 27: а) създава се нова ал. 2: „ (2) Таксите, както и начислените лихви за забава върху тях са публични държавни вземания.“; б) алинея 5 се изменя така: „ (5) При неплащане в установения срок на таксата за осъществяване на общ финансов надзор комисията и нейните органи могат да откажат предоставянето на административна услуга на под- надзорното лице до изпълнение на задължението му за заплащане на таксата заедно с начислените лихви за забава и разноските по образуваното изпълнително производство по реда на ал. 7. В случаите по изречение първо срокът за предоставянето на услугата започва да тече от деня, следващ датата, на която таксата е платена изцяло.“; в) в ал. 6 след думата „възстановяване“ се поставя запетая и се добавя „освен в определените в закона случаи“; г) в ал. 7 думите „по ал. 1“ се заличават; д) в ал. 8 накрая се добавя „без лихва“. 10. В чл. 27а: а) създава се нова ал. 1: „ (1) Глобите и имуществените санкции, както и дължимите лихви върху имуществените санкции са публични държавни вземания.“; б) досегашната ал. 1 става ал. 2 и в нея думите „Глобите и имуществените санкции“ се заменят с „Глобите, имуществените санкции и лихвите върху имуществени санкции“; в) досегашната ал. 2 става ал. 3 и се изменя така: „ (3) При неплащане на дължимите глоби, имуществени санкции и лихви върху имуществени санкции комисията и нейните органи могат да откажат предоставянето на административна услуга на поднадзорното лице до изпълнение на задълженията му за заплащане на дължимите глоби, имуществени санкции и лихви върху имуществени санкции, включително по образуваното изпълнително производство по реда на ал. 2. В случаите по изречение първо срокът за предоставянето на услугата започва да тече от деня, следващ датата, на която дължимите глоби, имуществени санкции и лихви върху имуществени санкции са платени изцяло.“; г) създава се ал. 4: „ (4) Надвнесените и погрешно внесените суми за глоби и имуществени санкции подлежат на връщане без лихва.“ 11. В чл. 30, ал. 1 т. 18 се изменя така: „18. одобрени механизми за докладване и одобрени механизми за публикуване по чл. 1, т. 3 от Закона за пазарите на финансови инструменти;“. 12. В глава единадесета се създава чл. 33: „Лихва Чл. 33. Лице, което в едномесечен срок от влизането в сила на наказателно постановление не плати наложената му имуществена санкция, дължи лихва в размер на законната лихва за периода от датата, следваща датата на изтичането на едномесечния срок, до датата на плащането.“ 13. В § 1 от допълнителната разпоредба се създава т. 11: „11. „Дата на плащането“ е денят, в който преведената сума е постъпила по сметката на Комисията за финансов надзор.“ 14. В приложението към чл. 27, ал. 1: а) в раздел I: аа) в т. II: ааа) в текста преди ред 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033“; ббб) ред 19 се отменя; ввв) създава се ред 24а: „24а. за одобрение на финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност по чл. 229а, ал. 1 и 2 от ЗПФИ 5000 лв.“; ггг) на ред 25 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се добавя „или по Регламент (ЕС) 2019/2033“; ддд) на ред 26 накрая се добавя „или по Регламент (ЕС) 2019/2033“; еее) на ред 29 думите „доставчик на услуги за докладване на данни“ се заменят с „одобрен механизъм за докладване или одобрен механизъм за публикуване по чл. 1, т. 3 от ЗПФИ“; жжж) на ред 30 думите „доставчик на услуги за докладване на данни“ се заменят с „инвестиционен посредник и на пазарен оператор по чл. 208, ал. 2 от ЗПФИ“; бб) в т. V: ааа) на ред 13 думите „100 лв.“ се заменят с „200 лв.“; ббб) на ред 15 думите „2000 лв.“ се заменят с „5000 лв.“; ввв) на ред 30 думите „100 лв.“ се заменят с „200 лв.“; ггг) на ред 34 думите „2000 лв.“ се заменят с „5000 лв.“; ддд) на ред 36 след думата „фондове“ се поставя запетая и се добавя „различно от управляващо дружество,“, а думите „200 лв.“ се заменят с „1500 лв.“; еее) на ред 38 думите „100 лв.“ се заменят с „200 лв.“; б) в раздел II, т. I: аа) на ред 7, 8 и 9 накрая се добавя „във връзка е прилагането на Регламент (ЕС) №575/2013“; бб) създава се ред 10а: „10а. от инвестиционните посредници майки от Съюза, инвестиционните холдинги майки от Съюза или смесените финансови холдинги майки от Съюза 5000 лв.“; в) в раздел IV: аа) в т. V изречение първо се изменя така: „В случаите на оттегляне на заявлението, а за производствата по т. II – и при постановяване на отказ от компетентния орган или прекратяване на производството, заявителят дължи 80 на сто от размера на съответната такса, като остатъкът се възстановява на заявителя без лихва.“; бб) точка IX се изменя така: „IX. Дължимите такси се заплащат в брой или безкасово по сметката на Комисията за финансов надзор в Българската народна банка – Централно управление. Заплащането на съответната такса се удостоверява с документ за платена такса, освен ако е извършено по електронен път.“; вв) точка X се изменя така: „X. При неплащане в установения срок на остатък от такса по раздел I във връзка с т. III или такса по раздел II върху дължимата сума се начислява и се дължи лихва в размер на законната лихва за периода от датата, следваща датата на изтичането на срока за плащане, до датата на плащането.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 78, който става § 81. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 79, който става § 82, като в т. 1, букви „а“ и „б“ и в т. 3, букви „а“ и „б“ думите „точка „i“ се заменят с „подточка „i“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 80, който става § 83, като: 1. В т. 2: а) в буква „а“, в ал. 1, буква „в“ думата „предприятия“ се заменя с „дружества“; б) буква „б“ се изменя така: „б) в ал. 2, в текста преди т. 1 след думата „Банката“ се добавя „по ал. 1, т. 1“. 2. Точка 3 се изменя така: „3. В чл. 3: а) в ал. 1: аа) в текста преди т. 1 думите „кредитна институция и инвестиционен посредник“ се заменят с „институция и индустриален холдинг“; бб) точки 1 и 2 се изменят така: „1. по чл. 2, ал. 2, т. 1, 2, 6 – 8,10 – 13; 2. придобиване на дялови участия;“ б) в ал. 2 изречение първо се изменя така: „Финансова институция е и инвестиционен посредник, финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност, инвестиционен холдинг, платежна институция, дружество за електронни пари и управляващо дружество.“ 3. В т. 5, в чл. 13а, ал. 2 думите „изречение първо, и т. 8, чл. 14, ал. 3, т. 6 и т. 10 – 12“ се заменят с „изречение първо, чл. 14, ал. 3, т. 6, 10 – 12“. 4. В т. 7, чл. 36, ал. 1 т. 8 се изменя така: „8. установи, че банка извършва само услуги и дейности по чл. 6, ал. 2, т. 3 и 6 от Закона за пазарите на финансови инструменти и за период от 5 последователни години средната стойност на нейните общи активи е под праговете по чл. 2, ал. 1, т. 2;“. 5. Точка 10 се изменя така: „10. В чл. 101а се създава ал. 7: „ (7) За целите на този член понятието „институция“ включва и инвестиционен посредник.“ 6. Точка 16 се изменя така: „16. В § 4 от допълнителните разпоредби в ал. 1 думите „и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО“ се заменят със „за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО, на Директива (ЕС) 2019/2034 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници и за изменение на директиви 2002/87/ЕО, 2009/65/ЕО, 2011/61/ЕС, 2013/36/ЕС, 2014/59/ЕС и 2014/65/ЕС (OB, L 314/64 от 5 декември 2019 г.) “.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 81, който става § 84. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 82, който става § 85: „§ 85. В Закона за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 1, ал. 1, т. 3 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават. 2. В чл. 286, ал. 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници и за изменение на регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 575/2013, (ЕС) № 600/2014 и (ЕС) № 806/2014 (OB, L 314/1 от 5 декември 2019 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2019/2033“, за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“ и се поставя запетая. 3. В чл. 29: а) в ал. 4, т. 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“ и се поставя запетая; б) в ал. 6, т. 12 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти – изразени като процентен дял от приложимото изискване по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, умножено по 12,5“. 4. В чл. 30, ал. 6 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти — изразени като процентен дял от приложимото изискване по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, умножено по 12,5“. 5. В чл. 38, т. 8 думите „съответно от Комисията“ и запетаята пред тях се заличават. 6. В чл. 44, ал. 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „на Регламент (ЕС) 2019/2033“. 7. В чл. 55а думите „органа по чл. 2 за целите на чл. 55 и чл. 106 се определят с наредба на БНБ“ се заменят със „за целите на чл. 55 и 106 от органа по чл. 2, съответно по чл. 3, се определят с наредба на БНБ, съответно на Комисията“. 8. В чл. 62, ал. 2, т. 6 накрая се добавя „или Регламент (ЕС) 2019/2033“. 9. В чл. 69, ал. 2, т. 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се добавя „съответно за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти – изчислена в съответствие с приложимото изискване по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, умножено по 12,5, и“. 10. В чл. 69а, ал. 17, т. 3 думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“. 11. В чл. 69б: а) в ал. 1, т. 2 след думите „Директива 2013/36/ЕС“ се добавя „на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (OB, L 176/338 от 27 юни 2013 г.) , наричана по-нататък „Директива 2013/36/ЕС“; б) в ал. 5 думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“. 12. В чл. 69в: а) в ал. 1, т. 1: аа) в буква „а“ след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно на изискванията по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“, а думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; бб) в буква „б“ след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно в чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“ , а думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; б) в ал. 5, т. 2 думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; в) в ал. 6 след думите „Закона за пазарите на финансови инструменти“ се добавя „за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 2 от същия закон“; г) в ал. 9 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно Регламент (ЕС) 2019/2033“. 13. В чл. 69д: а) в ал. 1, т. 1: аа) в буква „а“ след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно посочени в чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“, а думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; бб) в буква „б“ след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно посочено в чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033 за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти“, а думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; б) в ал. 5 думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“; в) в ал. 6 думите „чл. 11, ал. 5“ се заменят с „чл. 11, ал. 7“; г) в ал. 9 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се добавя „или Регламент (ЕС) 2019/2033“. 14. В чл. 69е, ал. 5 думите „чл. 276, ал. 3“ се заменят с „чл. 276, ал. 1, т. 11“. 15. В чл. 71, ал. 11, т. 1 след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013“ се поставя запетая и се добавя „съответно за инвестиционните посредници по чл. 9а, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти – от приложимото изискване по чл. 11, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/2033, умножено по 12,5“. 16. В § 1 от допълнителните разпоредби т. 15 се изменя така: „15. „Инвестиционен посредник“ е инвестиционен посредник, който съгласно чл. 4, параграф 1, т. 22 от Регламент (ЕС) 2019/2033 е: 1. получил лиценз при условията и по реда на Закона за пазарите на финансови инструменти и към който се прилага изискването за начален капитал, предвидено в чл. 10, ал. 1 от същия закон; 2. от друга държава членка, получил лиценз за предоставяне на инвестиционни услуги и за извършване на инвестиционни дейности съгласно националното си законодателство, въвеждащо Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (OB, L 173/349 от 12 юни 2014 г.) , и към който се прилага изискването за начален капитал, предвидено в чл. 9, параграф 1 от Директива (ЕС) 2019/2034 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници и за изменение на директиви 2002/87/ЕО, 2009/65/ЕО, 2011/61/ЕС, 2013/36/ЕС, 2014/59/ЕС и 2014/65/ЕС (OB, L 314/64 от 5 декември 2019 г.) .“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 83, който става § 86: „§ 86. В Кодекса на труда (обн., ДВ, бр…) в чл. 187, ал. 2 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават, а след думите „Директива 2003/71/ЕО (OB, L 168/12 от 30 юни 2017 г.) “ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници и за изменение на регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 575/2013, (ЕС) № 600/2014 и (ЕС) № 806/2014 (OB, L 314/1 от 5 декември 2019 г.) “. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 84, който става § 87. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 85, който става § 88: „§ 88. В Закона за публичното предлагане на ценни книжа (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения: 1. В чл. 145, ал. 6, в текста преди т. 1 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават. 2. В § 1 от допълнителните разпоредби, в т. 54, буква „б“, подбуква „бб“ думите „и инвестиционните посредници“ се заличават.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 86, който става § 89. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 87, който става § 90. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 88, който става § 91. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 89, който става § 92. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 90, който става § 93: „§ 93. В Закона за допълнителния надзор върху финансовите конгломерати (обн., ДВ, бр. ...) в § 1 от допълнителните разпоредби в т. 19 се правят следните изменения: 1. В буква „а“ думите „и инвестиционните посредници“ се заличават. 2. В буква „в“ думите „чл. 10, ал. 7 от Закона за пазарите на финансови инструменти, съответно на“ се заличават.“ По § 91 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 91, който става § 94: „§ 94. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“, с изключение на § 79, т. 1, 4 и т. 9, буква „а“, които влизат в сила от 19 октомври 2022 г.“
Благодаря Ви много, господин Симеонов. Поздравления, наистина! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, ИТН, ДБ. Реплики.]] Откривам дискусията. Владислав Панев – за изказване.
Господин Председател, колеги, поздравления и от мен за господин Симеонов за изразителното четене. Бих искал да направя едно предложение за отмяна в § 76, който става § 79, т. 8, буква „б“, „ал. 5 се отменя“. Бих искал да гласуваме отделно буква „б“, „ал. 5 се отменя“. Алинея 5 – става въпрос за методика, по която се смятат обезщетенията за неимуществени вреди при застрахователни събития. В момента методиката все още не е приета. Тя трябва да бъде приета от Комисията за финансов надзор може би всеки момент – понякога един месец примерно. Ако тя бъде приета и ние отменим ал. 5, тогава ще създадем сериозен риск за застрахователния пазар и за хората, които се застраховат по „Гражданска отговорност“, а именно много вероятно е пострадалите най-вече при пътнотранспортни произшествия да започнат да съдят не застрахователя и да искат обезщетение от него, а директно от физическите лица, причинители на вредите. Това създава определен риск от намаляването на влиянието на „Гражданска отговорност“ от тази застраховка, което би предизвикало и проблеми на целия застрахователен пазар. Така че бих искал да ме подкрепите в това § 76, който става § 79, т. 8, буква „б“, „ал. 5 се отменя“, да бъде отменен, тоест да направим една отмяна на отмяната. Благодаря.
Благодаря, господин Панев. Значи на страница 58 от Доклада, където е текстът, предложен от Комисията – в т. 8, в чл. 493а, точка „б“, чийто текст е „ал. 5 се отменя“, да отпадне.
Точно така.
Добре, ще гласуваме това редакционно предложение. Реплики към Владислав Панев има професор Румен Гечев – заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние обсъждахме този въпрос в Бюджетната комисия и подкрепихме текста така, както е влязъл, като отчетохме, че народните представители винаги трябва да работят за баланса на интересите между всички заинтересовани страни. И тъй като тук в случая става дума за човешки съдби и за различни интереси, ние трябва да сме особено внимателни. Тъй като имаше допълнително обсъждане с Комисията за финансов надзор и с Министерството на финансите, ние нямаме нищо против да се отмени отменянето в буква „б“, ал. 5, но и от името на колегите категорично настояваме тогава, ако се приеме такова решение в тази алинея, която остава в Закона пета, да се запише следното: „Методиката да бъде приета до 31 май 2022 г.“ Защо? Защото тази методика съгласно Закона от 2018 г. е трябвало да бъде приета, но тя не е приета. И за да не оставим такива възможности за дискусии между страните, които носят отговорност по реализацията на Закона, предлагам още веднъж като остане, да се запише: „Методиката да бъде приета до 31 май 2022 г.“ И тогава вече няма да имаме съмнения, че този въпрос ще бъде разтакаван във времето заради едни или други интереси. Благодаря Ви.
Добре. Благодаря Ви, господин Гечев, само ще погледна в съществуващия текст на Закона. Такъв срок систематичното му място по принцип е в Преходните и заключителните разпоредби на Закона. [[Уточнения между народния представител Румен Гечев и председателя.]] Да, разбрах. Добре, ще го погледна. Благодаря Ви. Други реплики към Владислав Панев? Не виждам. Заповядайте за дуплика.
Благодаря. Ние обсъждахме това с господин Гечев. Наистина текстът за Методиката е приет още през 2018 г., но така или иначе четири години методика не е била приемана. Записването на такъв текст с краен срок 31 май 2022 г. е едно добро подбутване към Комисията за финансов надзор да си свърши работата. Така че подкрепям предложението на господин Гечев. Благодаря.
Благодаря. Само секунда. Други изказвания има ли, колеги? Няма. Добре, професор Гечев, не Ви виждам само, да, Вашето предложение предлагам да го оформим по следния начин: то е поставено в зависимост от това дали предложението на Владислав Панев ще се приеме – така разбирам. Но предложението ми тогава е така. [[Уточнения между народния представител Румен Гечев и председателя.]] Добре, предложението на професор Гечев се разбрахме да го оформим по следния начин: в § 76 по номерацията на вносител, който става § 79, който урежда промените в Кодекса за застраховането, създаваме нова точка – 11 ще се пада, със следния текст: „Методиката по чл. 493а се приема в срок до 31 май 2022 г.“ Като го поставям като т. 11, защото виждам, че текстовете по вносител са до 10. Нали правилно се получи? Благодаря Ви. Добре, и пак казвам, това предложение е поставено в зависимост от приемането на предложението на Владислав Панев, така че ако не се приеме предложението на Владислав Панев – няма да поставяме на гласуване предложението на професор Гечев. Преминаваме към гласуване, колеги. Първо, редакционните предложения. На първо място поставям на гласуване редакционното предложение на народния представител Владислав Панев в § 79 по номерацията на Комисията по бюджет и финанси в предложението за изменение на т. 8, гласяща: „В чл. 493а цялата буква „б“ да отпадне. Текстът на буква „б“, ал. 5 се отменя.“ Предложението на Владислав Панев е да отпадне цялата буква „б“. Ива Митева? Любомир Каримански?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
Благодаря. Гласували в залата 138 народни представители плюс 1 онлайн – 139: за 54, против 16 плюс 1 онлайн – 17, въздържали се – 68. Предложението не е прието.
Прегласуване.
Прегласуване, колеги. Любомир Каримански?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
Благодаря. Гласували в залата 138 народни представители плюс 1 онлайн – 139: за 54, против 17 плюс 1 онлайн – 18, въздържали се 67. Предложението не е прието. Няма да подлагаме на гласуване редакционното предложение на Румен Гечев, тъй като то препраща към ал. 5, която предложението е да бъде отменена. Подлагам на гласуване основните текстове, както следва: § 69 в редакция на Комисията, § 70 е по вносител; параграфи 71, 72, 73 и 74 са в редакция на Комисията; наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ е в редакция на вносител; нов § 75 по предложение на Комисията, параграфи 76, 77, 78, 79 и 80 са в редакция на Комисията; § 81 е по текст на вносител; параграфи 82 и 83 са в редакция на Комисията; § 84 е по текст на вносител; параграфи 85 и 86 са в редакция на Комисията; § 87 е по вносител; § 88 е в редакция на Комисията; параграфи 89, 90, 91, 92 са по вносител, подкрепени от Комисията, и параграфи 93 и 94 са в редакция на Комисията по бюджет и финанси. Любомир Каримански?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря. Гласували в залата 128 народни представители плюс 1 онлайн – 129: за 114 плюс 1 онлайн – 115, против няма, въздържали се 14. Предложението е прието, а с това и Законопроектът на второ гласуване. Така изчерпахме и точка втора от дневния ред за деня. Преминаваме към трета точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА НАКАЗАНИЯТА И ЗАДЪРЖАНЕТО ПОД СТРАЖА. Постъпил е Доклад на Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Доклад за първо гласуване: „На свое редовно заседание, проведено на 9 март 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража, № 47 202-01-10, внесен от Министерския съвет на 22 февруари 2022 г. На заседанието присъства господин Емил Дечев – заместник министър на Министерството на правосъдието. Законопроектът беше представен от господин Дечев, който посочи, че с предложените нормативни промени се създава правна възможност за конвоиране на лица с постановена мярка за неотклонение задържане под стража в случаи на изключителни причини от личен и семеен характер. Той уточни, че действащата правна уредба позволява прекъсване на изтърпяването на наказание или отпуск единствено на лишени от свобода, а конвоирането на лица с мярка за неотклонение е възможно само до органите на съдебната власт или местата за задържане. С Проекта на закон в изпълнение на решението на Европейския съд по правата на човека по делото „Вецев срещу България“ се създава механизъм за индивидуална преценка на органите на съдебната власт относно наличието на легитимен интерес на обвиняемите и подсъдимите с постановена мярка за неотклонение задържане под стража да бъдат конвоирани по причини от личен и семеен характер. Предлага се при наличие на конкретна причина от изключителен характер да се извършва конвоиране от Главна дирекция „Охрана“, а при необходимост – от Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Бранимир Балачев и Крум Зарков. Господин Балачев изрази необходимостта от приемане на предложените разпоредби, с които се отстранява празнота в законодателството, и посочи, че ще подкрепи предложения проект на закон. Господин Зарков отбеляза, че ще подкрепи законодателната инициатива, за да се приведат в съответствие последиците от решението на Европейския съд по правата на човека. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 15 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража, № 47-202-01-10, внесен от Министерския съвет на 22 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Госпожо Министър, за становище на вносител? Заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! В днешното заседание Вие ще разгледате на първо четене Законопроекта за изменение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража, който е ограничен по своя обхват и на пръв поглед може да регламентира не особено съществен проблем, доколкото не засяга твърде голям кръг хора, а именно правото на лишените от свобода да напускат затворите по важни причини, особено от семеен характер. Този законопроект е изключително важен обаче и Ви призовавам да му обърнете внимание и да го подкрепите, защото е една от първите стъпки, които се надявам този парламент да предприеме, за да реши проблема, който имаме в България за твърде високия брой неизпълнени решения на Европейския съд по правата на човека. През годините България, за съжаление, е на едни от челните места по неизпълнени решения. И предходни пъти съм имала възможността да Ви обърна внимание и да Ви призова да не изпускате от фокуса на своето внимание правата на човека и да положим всички заедно максимално усилие, за да подобрим нашето законодателство и да гарантираме в по висока степен правата и основните свободи на нашите граждани. Затова пак още веднъж Ви предлагам да одобрите предложения проект за изменение и допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Откривам дискусия по внесения законопроект. Заповядайте, господин Петров, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! На първо място, само да поправя една лека грешка от страна на министъра. Законът касае не лишените от свобода, а задържаните под стража в рамките на досъдебното производство и възможността за тяхното конвоиране на територията на страната. С този законопроект се създават едни законови гаранции по отношение на лицата, които са с най-тежката мярка за неотклонение в рамките на досъдебното производство, а именно задържането под стража, тогава, когато са налице изключителни причини от личен и семеен характер, същите да могат да бъдат конвоирани в рамките на територията на страната. Дотук създаването на гаранциите е добре, аз лично ще го подкрепя, но считам, че с това законово предложение се създава една вътрешна неравнопоставеност между мерките за неотклонение. И ще Ви дам един пример. Този законопроект, както правилно посочи министърът, се създава именно за да се промени нашата уредба и да отговорим на едно решение от 2019 г. на Европейския съд по правата на човека по делото „Вецев срещу България“, и искам да Ви дам един пример. Представете си, че споменатият господин Вецев на един по-късен етап по стечение на обстоятелствата отново бива привлечен като обвиняем. Да не се случва, но... И привлечен е като обвиняем, взета му е мярка за неотклонение, но съдът е преценил, че искането за мярка за неотклонение задържане под стража не следва да бъде удовлетворено и е преценил, че една по-лека мярка, а именно домашният арест, следва да бъде взета по отношение на този господин. Тази мярка също представлява ограничение на придвижването на обвиняемото лице. И какво се случва? Изпълнява той мярката, стои си вкъщи. Всеки ден посреща колегите от, да кажем, V РПУ, които го проверяват, черпи ги с кафе на входа и мярката тече в рамките на срока, за който е постановена от съда. Обаче в един момент се случва същата човешка трагедия, а именно много близък негов роднина си отива от този свят на другия край на страната. И този човек, съобразно Вашето законодателно предложение, което правите, има няколко опции. Първата опция е да върви по реда да иска разрешение от органа, който му е постановил мярката по чл. 62 от НПК, а именно съдът. Там трябва да Ви кажа, че има една много широка възможност за индивидуална, самостоятелна и субективна преценка на основанията, поради които да се допусне разрешение за напускането на жилището – и съответно ако не бъде уважено това негово искане, да извърви този път по национална защита, съответно и да стигне отново до Европейския съд по правата на човека, защото същият господин вече има успешна предходна процедура, и да се надява, че след това ще бъде променено законодателството така щото, дори когато е поставен под домашен арест, да може при същите тези изключителни причини от личен и семеен характер да му бъде разрешено да бъде на друго място за, не дай си боже, лична трагедия. Миналия път му е отнело само седем години, видно от мотивите към Законопроекта. Втората опция, която ще създадете с тези законови гаранции, които му се дават, е утре не да посрещне колегите на входа на жилището, а да ги пресрещне на ъгъла на улицата ето така с ръце [[показва]] , при което те веднага да го арестуват, защото е нарушил така определената му мярка за неотклонение. Прокурорът веднага да поиска по-тежката – задържане под стража, съдът, разбира се, веднага ще я уважи в рамките на няколко дни и тогава вече, след като е задържан под стража, той попада в кръга на тези законодателни промени, които се предлагат от Министерския съвет, и може спокойно да се ползва от гаранциите, които Вие му създавате, и да бъде конвоиран до другия край на държавата, където евентуално да смогне да участва в това погребение. Считам, колеги, че след като бъде прието това законодателно предложение, ще се създаде такава неравнопоставеност, така щото Вие създавате законови гаранции при по-тежката мярка за неотклонение да има възможност човекът да бъде конвоиран, когато има изключителни причини от личен и семеен характер, а при по леката мярка домашен арест той да бъде оставен на, повтарям, самостоятелната, субективна и индивидуална преценка на решаващия орган в рамките на досъдебното производство, което не е същото. Считам, че не би следвало за по тежката мярка да има един по облекчен режим, съответно ерго законови гаранции, а при по-леката мярка да не съществува такава законово гарантирана възможност, която в момента се опитваме да направим. Обаче тъй като в момента ние променяме Закона за изпълняване на наказанията и задържането под стража, а от друга страна, мярката домашен арест е уредена в чл. 62 от НПК, няма как да се направи предложение между първо и второ четене. Така че ние поне от ВЪЗРАЖДАНЕ ще направим съответните предложения, реципрочни и огледални, но в НПК, които да позволят на господина, ако попадне отново в същата житейска ситуация, в която е попаднал по това решение от 2019 г., да не му се налага да престъпва режима на по-лека мярка нарочно, за да може да бъде задържан и тогава да се ползва от тези законови гаранции. И апелът ми е, когато се правят предложения, особено в рамките на наказателното съдопроизводство, да не се подхожда с едно лекомислие, защото тук решаваме все пак житейски съдби, решаваме конкретни случаи. За съжаление, шегите и закачките бяха вчера, когато в Правната комисия прокуратурата ни обясняваше как успешно борели престъпността при 50% оправдани за осем години в Специализирания съд. Днес вече обсъждаме конкретни, практически случаи, затова много Ви моля, колеги, да разсъждаваме върху тях. И моля вносителите, когато се предлагат такива законодателни промени, на първо място, да се осведомят по отношение на приложимостта на техните законодателни промени, и на второ място, да ги направят така, че ние сега да не се чудим как може между първо и второ четене да направим промени, които не можем. Освен ако не приравним лицата, поставени под домашен арест, например със съдиите по вписванията. Останалото го знаете как може да се случи, вече е правено тук в това Народно събрание. Ще подкрепим Законопроекта, но за съжаление, ще се наложи да направим и съответните предложения за промени. Пак казвам, те са огледални. Надяваме се, когато бъдат внесени, да ги подкрепите, така че режимът на задържаните с различните мерки за неотклонение в рамките на досъдебните производства да бъде еднакъв и да създава еднакви законови гаранции, да не казвам привилегии. Благодаря Ви, колеги.
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли реплики? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Колега Петров, не мога да се съглася с Вас, че двете мерки имат еднаква регулация, тъй като, доколкото ми е известно, и Вие сте пеналист и сте наясно, че при мярката за неотклонение имаме лишаване от свобода и в настоящия случай става въпрос за разрешаването на конвоиране. При лицата, които търпят мярка за неотклонение домашен арест, това се контролира и излизането от дома се разрешава с една обикновена молба до наблюдаващия прокурор. Мога да Ви дам поне стотици случаи, в които има свободно придвижване на лицата, които са с мярка за неотклонение домашен арест. Докато при лицата, които са с мярка за неотклонение „задържане под стража“, това не е възможно и в нито един момент не съществува възможността за свободно придвижване на тези лица. Именно това са промените, които всъщност се предлагат от страна на Министерството на правосъдието и които се иска да бъдат подкрепени в настоящия случай, и ние ще подкрепим. Аз взех думата, тъй като има малко манипулация от Ваша страна, тъй като малко от хората са пеналисти тука. Не е едно и също „домашен арест“ и „задържане под стража“. Начинът на придвижване и всъщност излизане от дома и посещаването на съответни обекти и така нататък става по един изключително облекчен начин, което го правят абсолютно всички прокурори. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. Има ли други реплики, колеги? Заповядайте, господин Дренчев.
Господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Петров, не съм съгласен с Вас, че между първо и второ четене не могат да се направят тези промени. Нашето Народно събрание е доказало, че може всичко. Имаше Закон за водите, в резултат на което от почистване на коритата докарахме преместване на НИМХ от Министерството на образованието в Министерството на околната среда и водите. Така че всичко е напълно възможно да се случи тук. Разбира се, случвали са се много глупости. Считам, че в този случай може да се случи нещо разумно, като се направи така, че да се избегне следващо осъждане в Европейския съд по правата на човека в почти сходен случай.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Трета реплика има ли, колеги? Не виждам. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Уважаеми господин Димитров, не беше нужно разяснението, тъй като съм много добре наясно с целта на Законопроекта. Затова казах, че ще го подкрепя. Да, наистина няма подобен законов режим. Да, наистина е необходим съобразно решението на Европейския съд по правата на човека. Да, необходимо е да се направи и подобна законодателна промяна. Отново държа да отбележа и се радвам, че посочихте, че се прави едно искане с молба до прокурора. Пак ще се наложи да повторя, че за съжаление, разрешаването и уважаването на тази молба е поставено на индивидуалната, субективна и самостоятелна преценка, която е доста широка. В тази, за съжаление, самостоятелна индивидуална и субективна преценка нямате тези гаранции, че когато са налице изключителни причини от личен и семеен характер, на лицето ще му бъде разрешено от този орган той да пътува до другия край на държавата. При което той, ако не бъде уважена тази молба, знаете много добре, предполагам, ще се наложи да се обърне към съда за промяна на тази мярка евентуално към по-лека, тоест да извърви националния път на защита и да стигне отново до Европейския съд по правата на човека. Пак казвам, миналия път му е отнело около седем години, за да дойде настоящият момент, когато ние да променяме Закона заради това. Ето това се опитваме да избегнем, колега Димитров, като казваме, че за съжаление, е необходимо да се унифицира и благоприятната възможност, която в момента създаваме за едната мярка, да бъде възможна със съответни, за съжаление, последващи, отделни законодателни промени в Процесуалния закон и за другата мярка. Защото, макар и да твърдите, че тя е много по-лека, тя е достатъчно тежка по своето същество, защото разликата между двете мерки е само и единствено това, че при задържането под стража, а не при лишаването от свобода, държавата Ви изхранва в ареста, докато при домашния арест Вие сте си в къщи, но и при двете мерки Вие сте ограничен – не може да напускате мястото, в което сте. На всичкото отгоре при домашния арест Вие сте проверяван един или два пъти дневно от органите на МВР и разбира се, може да отидете някъде само с разрешението на споменатия орган, който ръководи досъдебното производство. Именно за да се избегне необходимостта хора с по-леката мярка да прибягват до по-тежката, за да попаднат в този благоприятен режим, който им създаваме с това законодателно предложение, считаме, че е необходимо унифициране на тези благоприятни законови възможности. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Андрей Михайлов – за изказване, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Съвсем накратко бих искал да поясня нещо. Разликата между двете мерки за процесуална принуда – задържането под стража и домашния арест, не е само изхранването, не е само това принизяване на вида на мерките, различни са по своя характер. Това, което се предлага в настоящия законопроект, е свързано с конвоиране на задържаното лице под стража при извънредни обстоятелства. Да, действително мотивацията е осъдително решение срещу България, но когато такава хипотеза се случи на задържано лице, тогава няма друг избор освен или да нарушим правата му, или да конвоираме при такъв извънреден случай. Случаят – починал е братът на задържаното лице – ние, България, не е позволила да присъства на погребението и затова сме осъдени. Това правим в момента, поправяме резултата от осъдителното решение. По отношение на задържането под стража е това. По отношение на домашния арест. При домашния арест разликата, както казах, не е само това иронично, пренебрежително отношение – изхранването. Не, колеги. Разликата е в това, че лицето, което е под домашен арест, може с молба да поиска да отиде на такова тъжно събитие, каквото се е случило, ако разглеждаме конкретния казус, и тази молба ще бъде уважена, тоест разликата е и в контрола. Едно лице, което е под домашен арест, може да се контролира и с технически средства. Така че разликата между двете мерки за процесуална принуда е съществена. Тук проблемът е само по отношение на задържането под стража, не по отношение на домашния арест. Предвид това предлагам да подкрепим текста, както е предложен от вносителя и както е гласувано в Комисията по правни въпроси. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Михайлов. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Други желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията по Законопроекта. Колеги, ще поставя на първо гласуване Законопроекта за допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража, вносител – Министерският съвет, от 22 февруари 2022 г. Моля, режим на гласуване. Господин Каримански?
За.
Благодаря Ви. Гласували в залата 136 народни представители и онлайн 1 – общо 137: за 124 и 1 онлайн – общо 125, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието. Благодаря Ви, госпожо Министър. За процедура – заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника, тъй като не са постъпили по време на дебата предложения за изменения и допълнения, предлагам да бъде разгледан на второ гласуване предложения законопроект в днешното пленарно заседание.
Благодаря Ви, господин Матеев. Подлагам на гласуване направеното предложение от господин Матеев. Господин Каримански?
За.
Благодаря. Гласували в залата 132 народни представители и онлайн 1 – общо 133: за 114 и 1 онлайн – общо 115, против няма, въздържали се 18. Предложението е прието. Господин Матеев, заповядайте да изчетете Законопроекта.
Благодаря, господин Председател. „ЗАКОН за допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража § 1. В чл. 250 се създават ал. 7 и 8: „ (7) Обвиняемите и подсъдимите с мярка за неотклонение задържане под стража се конвоират на територията на страната, когато при изключителни причини от личен и семеен характер това е постановено от орган на съдебната власт. (8) В случаите на ал. 7 конвоирането се извършва от служители на Главна дирекция „Охрана“, като при необходимост може да се поиска съдействие от Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“.“ Заключителни разпоредби § 2. В Закона за съдебната власт (обн., ДВ, бр. …) в чл. 391 се правят следните допълнения: 1. В ал. 3, т. 6 след думите „до органите на съдебната власт“ се добавя „и на територията на страната, когато това е предвидено в закон“. 2. Създава се ал. 8: „ (8) Организацията и редът за осъществяване на конвойната дейност се определят с инструкция на министъра на правосъдието.“ § 3. В четиримесечен срок от влизането на закона в сила министърът на правосъдието: 1. Привежда в съответствие с него подзаконовите нормативни актове за осъществяване на конвойната дейност. 2. Издава инструкцията по чл. 391, ал. 8 от Закона за съдебната власт.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Откривам дискусия по наименованието на Законопроекта, § 1, наименованието на подразделението, § 2 и § 3. Има ли желаещи за изказване, колеги? Не виждам. Прекратявам дискусията и преминаваме към гласуване на така изчетените от господин Матеев текстове, наименование на Закона и подразделението. Моля, режим на гласуване. Господин Каримански?
За.
Благодаря Ви. Гласували в залата 124 народни представители и онлайн 1 – общо 125: за 121 и 1 онлайн – общо 122, против няма, въздържали се 3. С това Законопроектът е приет и на второ гласуване. Благодаря Ви, госпожо Министър, още веднъж за участието днес. Обявявам само, че днес заседанието ще продължи до 14,15 ч. с оглед направеното искане за почивка от парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Преминаваме към четвърта точка, която е: ИЗСЛУШВАНЕ НА УПРАВИТЕЛЯ НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ПЕТКО САЛЧЕВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 110 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО РЕФОРМИТЕ ЗА ОТПУСКАНЕ, ИЗПЛАЩАНЕ, РЕМОНТ И КОНТРОЛА ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА ПОМОЩНИ СРЕДСТВА И ПРИСПОСОБЛЕНИЯ ЗА НУЖДИТЕ НА ХОРАТА С УВРЕЖДАНИЯ В ЗАКОНА ЗА ХОРАТА С УВРЕЖДАНИЯ. ВНОСИТЕЛИ: ЕЛИСАВЕТА БЕЛОБРАДОВА И АЛЕКСАНДЪР СИМИДЧИЕВ Заповядайте, госпожо Белобрадова, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги. Във връзка с изслушването на управителя на Националната здравноосигурителна каса предлагам допуск на господин Салчев.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Колеги, моля режим на гласуване за допуска на господин Петко Салчев. Режим на гласуване. Колегите онлайн: Ива Митева? Любомир Каримански? Гласували 128 народни представители в залата: за 128, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят господин Салчев в залата. Колеги, преди да започнем със самото изслушване, ще Ви изчета съобщението за парламентарен контрол за утре – 18 март, 9,00 ч. На въпроси ще отговарят: 1. Заместник министър-председателят по икономиката и индустрията и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова ще отговори на 2 въпроса от народните представители Младен Шишков и Иво Русчев и Николай Дренчев. 2. Министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев ще отговори на 1 въпрос от народния представител Бранимир Балачев. 3. Министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на 1 въпрос от народния представител Десислава Атанасова и на 1 питане от народния представител Елена Гунчева. 4. Министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на 5 въпроса от народните представители Петър Петров; Бойко Клечков; Елхан Кълков; Зорница Стратиева; Александър Дунчев и Мирослава Петрова и Владимир Маринов и на 1 питане от народния представител Младен Шишков. 5. Министърът на електронното управление Божидар Божанов ще отговори на 4 въпроса от народния представител Благовест Кирилов. 6. Министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на 101 въпроса от народните представители Хайри Садъков – 4 въпроса; Елхан Кълков – 2 въпроса; Павлин Кръстев – 3 въпроса; Адлен Шевкед – 4 въпроса; Байрам Байрам – 4 въпроса; Джевдет Чакъров – 3 въпроса; Халил Летифов – 4 въпроса; Севим Али – 4 въпроса; Ешереф Ешереф – 4 въпроса; Станислав Анастасов – 4 въпроса; Петър Чобанов – 4 въпроса; Сезгин Мехмед – 4 въпроса; Димитър Аврамов – 4 въпроса; Рамадан Аталай – 4 въпроса; Гюнер Ахмед – 3 въпроса; Цветан Енчев – 4 въпроса; Фатме Рамадан – 4 въпроса; Ерджан Ебатин – 4 въпроса; Йордан Цонев – 4 въпроса; Ахмед Ахмедов – 3 въпроса; Небие Кабак – 4 въпроса; Мюмюн Мюмюн – 4 въпроса; Юсеин Вейселов – 3 въпроса; Александър Несторов – 2 въпроса; Мукаддес Налбант; Мустафа Карадайъ – 2 въпроса; Джейхан Ибрямов – 2 въпроса; Ихсан Хаккъ – 2 въпроса; Марио Рангелов – 2 въпроса; Имрен Мехмедова – 2 въпроса; Ализан Яхова – 2 въпроса; и Андрей Чорбанов. 7. Министърът на образованието и науката Николай Денков ще отговори на 1 въпрос от народните представители Зорница Стратиева и Юлия Иванова. 8. Министърът на културата Атанас Атанасов ще отговори на 2 въпроса от народните представители Явор Божанков и Веска Ненчева и на 1 питане от народния представител Ивелин Иванов. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 97, ал. 2 от ПОДНС поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов; - министърът на енергетиката Александър Николов; - министърът на здравеопазването Асена Сербезова; - министърът на туризма Христо Проданов. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов; - министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков. Госпожо Белобрадова, заповядайте да представите темата на изслушването. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Салчев, благодаря Ви, че уважихте Народното събрание, за да обсъдим един проблем, който тревожи огромна част от обществото ни, уви най-уязвимата – хората с увреждания. В последните месеци наблюдаваме едно постоянно отлагане на преминаването на помощните средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия по Закона за хората с увреждания от Министерството на труда и социалната политика и подопечната ѝ Агенция за социално подпомагане към Националната здравноосигурителна каса. Всички запознати знаят, че това преминаване от МТСП към НЗОК вече четвърта година се бави и след безкрайни заседания на множество работни групи имаме дата и тя е 1 юли. И макар че четвърта година ние се опитваме да го изработим това преминаване, се оказва, че има много неясноти. Това истински притеснява хората, които са ползватели на помощните средства и медицинските изделия, а ние не можем да си позволим да бъдем безотговорни към този процес. Както в Комисия, така и в Народното събрание е важно да покажем, че Националната здравноосигурителна каса ще бъде готова към датата, която е заявила. Притесненията на хората са свързани с процедурата, по която ще се получават помощните средства и медицинските изделия – надявам се тук управителят на Касата да внесе в изложението си максимална яснота. После – колко и къде ще бъдат точките за получаване на медицинските изделия – надяваме се да получим отговор. И също така да говорим за обновяване на един списък, който от 14 години не е пипан и е източник не само на безброй остарели, некачествени спецификации, а и на дългогодишни спекулации за корупционни механизми, според които определени вносители на медицински изделия внасят безкрайно некачествени медицински изделия и ги препродават на други цени. Това е време да бъде изяснено. В тази връзка се запознах с една дама, която е превърнала в своя задача да намира инвалидни столове втора употреба от Европа и да ги подрежда в гаража си, за да подпомага тези, които просто не могат да ползват предоставените от държавата, защото са толкова некачествени, че довеждат до допълнителни увреждания. Днешната тема е изключително дълбока и поражда много въпроси, които тепърва ще разглеждаме в отделните комисии, но сега чакаме от управителя да ни обясни подробно процеса, по който ще тръгне от 1 юли, както и да ни информира за плановете си за обновяване на списъка с помощни средства и медицински изделия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Господин Салчев, имате 10 минути за отговор на поставените въпроси. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаема госпожо Белобрадова, уважаеми доктор Симидчиев, уважаеми дами и господа народни представители. Наистина това е един дългогодишен проблем. Бих искал да ви запозная накратко с развитието на процесите, свързани с подготовката на механизъм за предоставяне и заплащане на помощни средства от НЗОК, започнал преди 12 години. През 2010 г. е направен опит за подготовка на механизъм за заплащане на помощни средства от НЗОК. Със заповед на министъра на труда и социалната политика по това време – господин Тотю Младенов, е създадена междуведомствена работна група с участието на Националната каса, Министерството на здравеопазването, Изпълнителната агенция по лекарствата, Агенцията за хората с увреждания и Агенцията за социално подпомагане със задача да изготвят предложения за промени в законодателството за реализиране на механизъм, чрез който НЗОК да заплаща помощните средства. В резултат е изготвен доклад от директора на НЗОК до ръководителите на институциите, участвали в работната група, за липса на нормативна база и с предложения за изготвянето на пакет от законодателни промени. И всъщност тогава нищо не се случило. През 2012 г. е направен втори опит за заплащане на помощните средства от НЗОК, като със заповед на министъра на труда и социалната политика е създадена отново междуведомствена работна група за изготвяне на окончателен вариант на План за действие по прилагане на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. В цитирания план НЗОК е посочена като водеща институция във връзка с предоставянето и заплащането на помощни средства. В резултат е изразено несъгласие от страна на НЗОК с управител доктор Пламен Цеков по окончателния вариант на Плана, поради това че здравноосигурителният модел в Република България не позволява публичните средства, предназначени за оказване на медицинска помощ, да се разходват за социални услуги. През 2017 г. започват отново действия за създаване на нов механизъм за предоставянето и заплащането на помощни средства от НЗОК първоначално в изпълнение на Мярка 136: „Промяна на механизма на изплащането на целевите помощи за изработване, покупка и ремонт на помощни средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия“ от „Програмата за управление на правителството на Република България за периода 2017 – 2021 г.“ За целта е сформирана междуведомствена работна група със заповед на министъра на труда и социалната политика, която има за задача да представи доклад с предложение за промяна на механизма за изплащане на помощните средства. От МТСП е представен доклад в три направления: 1. Предложение за преминаване на помощните средства към Министерството на здравеопазването и НЗОК. Мотивите са, че в по-голямата си част помощните средства представляват медицински изделия и назначената с тях терапия, подчертавам „с тях терапия“, е вид медицинска дейност, която трябва да се заплаща от здравната система. Посочва се европейският опит, където медицинските изделия и приспособления се заплащат с публични средства напълно или частично от националните фондове или други институции със сходни функции. 2. Възстановяване на стария ред от 2007 г. за предоставяне на помощните средства и осъществяване на изплащането им от Агенцията за хората с увреждания, като до месец октомври 2007 г. изплащането се е осъществявало от Агенцията за хората с увреждания по следния ред: на правоимащите лица с увреждания въз основа на подадена в дирекция „Социално подпомагане“ молба-декларация, придружена с експертно решение на ЛКК, ТЕЛК или НЕЛК, им се е разрешавало със заповед да ползват правото си на помощни средства. С този документ помощните средства са се получавали от свободно избрана от лицата с увреждания оторизирана фирма доставчик. 3. Предоставянето на помощните средства да продължава да се осъществява от Агенцията за социално подпомагане и да отпаднат отчетните документи за разходваните финансови средства от хората с увреждания. Дейността на работната група приключва без резултат по отношение на промяна в законодателството. През 2019 г. е издадена нова заповед на министъра на здравеопазването за създаване до 30 август 2019 г. на механизъм и стандарти за качество на помощните средства, чрез които да се регламентира финансирането и предоставянето им на нуждаещите се лица. Приети са нормативните изменения в Закона за хората с увреждания и в Закона за здравното осигуряване. Видно от разпоредбата на чл. 45, ал. 1, т. 15 от ЗЗО, считано от 1 януари 2020 г. на НЗОК се възлага да заплаща помощни средства извън обхвата на задължителното здравно осигуряване. От страна на НЗОК е посочено, че в действащата нормативна уредба на законово и подзаконово нормативно ниво е налице разминаване по отношение на основната регламентация на дейностите по финансирането и предоставянето на помощните средства по отношение на следните нормативни актове: 1. Правилника за прилагане на Закона за хората с увреждания; 2. Наредба № 10 за условията, реда, механизма и критериите за заплащане от НЗОК на лекарствени продукти, медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, договаряне на отстъпки и възстановяване на превишените средства при прилагане на механизъм, гарантиращ предвидимост и устойчивост на бюджета на НЗОК; 3. Наредбата за условията и реда за съставяне на списък за медицинските изделия по чл. 30а от Закона за медицинските изделия и за определяне на стойността, до която те се заплащат; 4. Наредбата от 24 юли 2019 г. за условията и реда за осъществяване и контрол на дейностите по предоставяне и ремонт на помощните средства; 5. Устройствените правилници на Изпълнителната агенция по лекарствата и Агенцията за хората с увреждания. Основният извод от работата на работната група е, че предназначението на заплащаните от държавата помощни средства е да повишават качеството на живот на хората с увреждания и да послужат за осигуряване на тяхната социална адаптация. Видно от изброените нормативни документи, които е трябвало да бъдат приети, и предвид краткия срок за създаване на механизма до 30 септември 2019 г. съгласно § 9 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за хората с увреждания НЗОК е счела, че без да е осигурен административен капацитет, би могло да се застрашат правата на пациентите с увреждания, ако не е осигурена добра организация при провеждането му. Към настоящия момент съгласно Закона за бюджета на НЗОК за 2022 г. процесите по отпускане, отчитане, контрол и заплащане на помощни средства и ремонти за хората с увреждания извън обхвата на задължителното здравно осигуряване ще бъдат осъществявани от НЗОК считано от 1 юли 2022 г. Преминаването на дейността по предоставяне на помощни средства е регламентирано с изменение на Закона за хората с увреждания. Съгласно текста на разпоредбата на чл. 73, ал. 1 от ЗХУ „Хората с увреждания имат право на помощни средства извън обхвата на задължителното здравно осигуряване, определени индивидуално с медицински документ, издаден от лекарските консултативни комисии, ТЕЛК или НЕЛК, въз основа на конкретните им нужди и съгласно спецификация, утвърдена от Националната здравноосигурителна каса.“ Съгласно текста на същата разпоредба – на чл. 73, ал. 2 от Закона за хората с увреждания, финансирането и предоставянето на помощните средства за хората с увреждания следва да се осъществява от НЗОК въз основа на механизъм и стандарти за качество, като средствата за това се предоставят от държавния бюджет с трансфер чрез бюджета на Министерството на здравеопазването. Съгласно текстовете на разпоредбата: „Механизмът за финансиране и стандартите по ал. 2 се определят с наредбата по чл. 45, ал. 9 от Закона за здравното осигуряване и с наредбата по чл. 30а, ал. 4 от Закона за медицинските изделия, а механизмът за предоставяне и ползване – в правилника за прилагане на закона“. На основание чл. 73 от Закона за хората с увреждания министърът на труда и социалната политика издаде Заповед от 29 юни 2021 г. за създаване на междуведомствена работна група с участието на НЗОК, Министерството на здравеопазването, Изпълнителната агенция по лекарствата, АХУ и АСП. Задачата на междуведомствената група беше да се изготви План за действие за техническо изпълнение по предаване на информацията и база данни, свързани с дейностите по водене на регистър по чл. 88, както и предложение за работещ механизъм по отношение предоставяне и ползване на помощните средства за хора с увреждания. В резултат на работата на работната група управителят на Националната здравноосигурителна каса утвърди бизнес процеси по отпускане, отчитане и заплащане на помощни средства от НЗОК, както и необходимата информация за съставяне на спецификация с помощни средства и ремонтни дейности за провеждане на процедурата по реда на Наредба № 7. В изпълнение на посочените законови разпоредби и съгласно Наредба № 7 Надзорният съвет утвърди с решение спецификацията с помощните средства и стартира процедурата по договаряне на стойността на помощните средства. Вследствие на промяна на Наредба № 7 от 12 декември 2021 г. бяха направени следните изменения: в чл. 57, ал. 3, т. 2 след думите „сертификат по стандарт БДС EN ISO 9001“ се добавя „или вътрешно внедрена система за качество“, а в чл. 57, ал. 3, т. 5 се създаде изречение второ: „Когато заявителят не е предоставял/произвеждал съответните помощни средства/приспособления, съоръжения/медицински изделия през посочения период, същият подписва декларация по образец, утвърден от управителя на НЗОК.“ Цитираните нормативни изменения, както и възможността за допускане на новорегистрирани в Изпълнителната агенция по лекарствата търговци с помощни средства създаде основание за промяна на решението на Надзорния съвет да бъде стартирана нова процедура по определяне на стойността на заплащането на помощните средства съгласно утвърдената спецификация от 16 ноември 2021 г. Впоследствие от НЗОК бяха утвърдени електронизирани бизнес процеси по отпускане, заплащане и контрол на помощните средства. Възложена е заявка и в момента се работи за създаване на програмен продукт за електронно предписване, отпускане и заплащане на помощни средства и ремонти към „Информационно обслужване“. Програмният продукт ще бъде тестван в следния период – от 1 май 2022 г. до 31 май 2022 г. В периода от 1 юни 2022 г. до 30 юни 2022 г. ще се извърши тестване от търговците с помощни средства и ремонти и от 1 юли същият продукт трябва да бъде в експлоатация. Електронизираните процеси по предписване, отпускане и заплащане на помощни средства са следните: При издаден протокол ЛКК/ТЕЛК – документи, които са създадени извън системата на НЗОК, подчертавам, за предписване на помощно средство към протокола е попълнено заявление от пациента за съгласие с предписаните помощни средства и необходимост от предоставянето им и предписването ще се извършва по спецификация на НЗОК без посочване на търговските имена. Чрез автоматичен електронен интерфейс ЛКК/ТЕЛК изпраща към информационната система на Касата данни за издадените протоколи и заявления към тях за отпускане на помощни средства. Информацията за издаден Протокол на ЛКК/ТЕЛК за отпускане на помощни средства на стойност до 1000 лв. става видима за районната здравноосигурителна каса. Информацията за издаден Протокол на ЛКК/ТЕЛК за отпускане на помощните средства на стойност над 1000 лв. става видима само за Националната здравноосигурителна каса, Централно управление. В случаите на заявяване за ремонтни дейности на помощните средства заявлението ще се подава от лицето или упълномощеното лице или на място в РЗОК на хартиен носител или по електронен път, в зависимост от възможността на потребителя. НЗОК, респективно РЗОК, ще разглеждат електронните протоколи в обособен модул. Чрез този модул ще се генерират електронни, а при нужда – разпечатват решенията и одобренията на комисиите. В одобрението ще се включват и данните за упълномощеното лице. Всяка заповед получава регистрационен номер и дата на издаване. В заповедта са включени помощните средства с техните номера, които са генерирани от системата, съгласно изготвените номенклатури. Издадената и подписана заповед е видима за всички търговци на дребно на територията на страната, сключили договор с Касата. Всяко лице следва да се идентифицира пред търговеца чрез посочване на идентификатора си – ЕГН, ЛНЧ или друг идентификатор, име и номер на одобрението. По зададените критерии търговецът отбелязва в системата отпуснатото средство. Лицата могат да получат от всеки един търговец, сключил договор с РЗОК, без териториално ограничение. След изтичане на календарен месец системата ще извършва контрол и одобрение за заплащането. НЗОК изплаща заплаща заявените средства от търговеца съгласно постъпилите в счетоводната система финансови документи или това е бизнес процесът. В момента са подготвени необходимите нормативни промени от междуведомствената работна група, която е създадена. Много активно беше участието на министъра по социалната политика и на нашия министър – на здравеопазването, където с участието на Националната здравноосигурителна каса и Министерството на здравеопазването като водещи институции и МТСП са подготвени следните нормативни актове.
Господин Салчев, извинявайте, че Ви прекъсвам – понеже и времето Ви изтече, съвсем финално и синтезирано.
Още 30 секунди.
Да, заповядайте.
Проект на Наредба № 10 – Няма да изчитам цялото име. С изменението на Наредбата ще се регламентират условията и редът за заплащане. Проект на наредба по чл. 89 от Закона за хората с увреждания за условията и реда за осъществяването и контрола на дейностите по предоставяне, ползване и ремонт на помощни средства. Проект на постановление за изменение на Правилника за приложение на Закона за хората с увреждания, Проект за изменение и допълнение на Правилника за устройството и дейността на НЗОК, Проект за изменение на Устройствения правилник на Изпълнителната агенция по лекарствата; Проект за изменение на Устройствения правилник на Агенцията за хората с увреждания. Срокът за финализиране на тези документи е 24 март 2022 г. Планира се промените в нормативната уредба да бъдат приети до края на месец април 2022 г. Планира се процедурата по договаряне да приключи до края на месец май 2022 г. и на 30 юни 2022 г. да приключат всички срокове, за да може от 1 юли Националната здравноосигурителна каса да администрира този процес. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Салчев. Колеги, понеже остават две минути – мисля, че с въпросите от парламентарните групи следва да… Заповядайте, професор Михайлов, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз не зная дали по случайност, или някакво стечение на обстоятелствата този въпрос, който е изключително невралгичен, който безобразно е отлаган – чухте вече от професор Салчев, 12 години! Точно така – 12 години е отлаган! [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „11 години! 14 години! 15 години!“]] Да.
Колеги, ако обичате!
От които ясно е кой носи отговорност за по-големия период от време. Но въпросът е много сериозен. Не следва да се разглежда в 14,15 ч., когато ще прекъсне и работното време. Няма да има възможност да се срещнат вижданията на колегите, които са специалисти в тази област, от Здравната комисия, да се уведоми народното представителство за проблемите и най-вече българските граждани да разберат, че парламентът се интересува от техните проблеми. Защото това са много хора с много тежки проблеми. Затова моето предложение към Вас, по Ваше решение – Вие сте водили заседанието, тази дискусия да се пренасочи в решено от Вас време, което да се гласува от залата в момента, а не по този начин да се отнасяме към един проблем, който е изключително – повтарям, изключително важен – за огромна част български семейства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Предполагам, че изслушването ще може да бъде продължено следващата седмица. В момента така или иначе не виждам достатъчно народни представители в залата. Няма и направено искане за удължаване на времето, евентуално да продължим изслушването днес. Колеги, поради изтичане на времето – вече е 14,15 ч., закривам заседанието. Следващото заседание на Народното събрание е утре, 18 март 2022 г., от 9,00 ч. с Парламентарен контрол. [[Звъни.]]