Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. U ime Hrvatske inicijative za dijalog HRID tražim stranku od 10 minuta u kontekstu jučerašnjeg onemogućavanja novinarima da postave pitanje ministrima prije sjednice Vlade. Hvala lijepo.
Naravno da nema veze sa Saborom, ali s obzirom da se uobičajilo da ovdje se govori o svemu i svačemu što ima i nema veze ja odobravam stanku do 9,45. Gospođa Zgrebec, uvažena kolegice Zgrebec, izvolite.
I klub SDP-a traži stanku po istom problemu.
Po istom problemu. Uvažena zastupnica Pusić u ime HNS-a.
… [[Govornica nije uključena.]]
Špika, uvaženi zastupnik u ime BUH-a, u ime HDZ-a, uvaženi zastupnik Ivan Šuker i to bi bilo to. Hvala vam lijepo. Stanka do 9,45. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmemo mjesta i da krenemo sa radom. Dakle, nakon stanke prvi se bio javio uvaženi zastupnik Drago Prgomet u ime Kluba zastupnika HRID-i pa izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege hvala lijepa na mogućnosti da vam se obratim. Dakle, razlog mojeg traženja stanke je jučerašnji događaj ispred zgrade Vlade u kojima je onemogućen pristup novinarima, onemogućen pristup ministrima i postavljanje pitanja što je do sad bila uobičajena demokratska praksa. Na žalost ništa novo, time se samo nastavlja dalje, nastavlja jedan pokušaj izbjegavanja medija koji su vrlo vješto pokušavale činiti i prošle Vlade. No, prije no što kažem nekoliko rečenica o tome htio bih odgovoriti kolegi Šukeru. Ova tema ima veze sa Saborom zato što sam čuo vašu primjedbu. Nemojte mi, dakle [[Upadica predsjednik: Hajmo malo dati da govori.]] Osjećam se prozvanim odgovoriti uvaženom kolegi Šukeru. Svaka tema u Hrvatskoj može biti tema u Hrvatskom saboru, vi to bolje znate od mene jer ste duže u Saboru. Mi smo izabrani po volji građana i odgovaramo tim istim građanima. Sve ono što građani traže od nas očekujem da to postavimo kao problem u Saboru, u Vladi, tako da ne vidim zašto bi bilo koja tema koju netko od nas želi ovdje problematizirati ne bi bila saborska tema. Dakle, nisam oduševljen slikom u kojem novinari pokušavaju zaskočiti bilo kojeg dužnosnika, političara, pa naravno i ministra prije sjednice Vlade pogotovo kad to čine na suncu, na snijegu, na kiši, ali tako je to kad nema pravila. A pravila određuje politika, oni koji imaju moć. Pravila ne određuju novinari. Oni samo moraju zaraditi svoju plaću, a kako će ako ne mogu pitati ministre. Možemo to i drugačije postaviti. Tko to onemogućuje stručnim ministrima iz reformske Vlade da izvješćuju javnost o tome što čine i odgovaraju na pitanja novinara? Hoće li kao što je jučer policijski koridor i dalje policija voditi red u odnosima između ministara i hrvatskih novinara? Hoće li ministri i dalje ulaziti na stražnji ulaz na Vladu i time izbjegavati medije? Navodno da postoji jedan tunel od Dubravkinog puta do zgrade Vlade koji su napravili još za vrijeme bivše Jugoslavije komunisti pa hoće li možda tim putem tzv. putem mrske revolucije ponovno dolaziti netko od ministara? Nekoliko puta s ove govornice pozivao sam predsjednika Hrvatske vlade, našeg premijera, da čovjek koji dolazi iz zemalja visokih demokratskih standarda te demokratske standarde i navike pokuša primijeniti u Hrvatskoj, u zemlji u kojoj pošteno govoreći moramo to priznati ti demokratski standardi još uvijek nisu zaživjeli. Pa imam pravo pitati tko to njemu podmeće da upravo on ograničava svoju komunikaciju odnosno ograničava komunikaciju svojim članovima Vlade s medijima? Doista duboko vjerujem da to nije njegova ideja pa molim kada mu njegovi suradnici koji očigledno ne baštine demokraciju kao sustav vlastitih vrijednosti sugeriraju na jedan takav neuobičajen način demokratske prakse pa bih ga isto pitao kako bi na to reagirao njegov nizozemski kolega gdje je naš premijer radio ili kako bi reagirao njegov sugrađanin i predsjednik kanadske Vlade Justin Trudeau? Gospodine predsjedniče Vlade doista nemate nitijedan jedini razlog skrivati svoje članove od medija, dapače, želimo dobru informaciju u kontekstu naše izražene volje da podupremo sve ono što je dobro za Hrvatsku vladu, za hrvatske građane, za ovu zemlju. Time, takvim postupcima nažalost nastavlja se samo tradicija bivših Vlada koje su također u znatnoj mjeri ograničavale mogućnost da građani dobiju pravovremenu i čestitu informaciju s jedne strane, a s druge strane da novinari rade svoj kao što i sami znate ne baš zahvalan posao. Hoće li ovo biti nastavak pritiska na medijske slobode koji je bio i u prošlim izmjenama Kaznenog zakona koji je omogućavao da se vrši pritisak i represija na novinare koji iznose u svojim medijima citate pod imenom i prezimenom osobe koja je taj citat dala odnosno tu informaciju dala? Dakle, imamo slučajeve
Hvala lijepa, vrijeme je isteklo.
Ispričavam se, samo jednu rečenicu još. Može? Hvala. Jer mi je gospodin Šuker odgovarao. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa odgovarali ste mi.
Ajdemo, idemo nastaviti.
Dopustite da završim, hvala. Dakle, nažalost premalo je odluka dosada bilo doneseno od strane Vlade. Jedna od tih odluka je bila da se uvede policijska zaštita dvama potpredsjednicima Vlade. Zasada su nam dva potpredsjednika Vlade pod policijskom zaštitom u potpunosti
Sad bih ja stvarno vas molio da prekinemo jer to nije bilo ni najavljeno u najavi stanke. Ne, završili ste rečenicu to nije bilo najavljeno kao tema govora s jedne strane. S druge strane ste prešli za minutu čak.
Ali, ja se ispričavam doista. Nije bila namjera. Ok, hvala.
Ja molim niti da se ne dobacuje iz klupa isto tako.
Hvala lijepo. Ja se samo nadam da ovakvih situacija neće biti, da ćete mi dopustiti završiti kao što se nadam da naši ministri neće biti zaštićeni od javnosti odnosno od medija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dakle, ja kao prvo molim dvije stvari. Jedno, da se držimo vremena jer ovo je bilo izvan bilo kakvih granica. A drugo molim da se ne dobacuje iz klupa. Sljedeći se javio u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo i kolega prije mene je spomenuo da je bilo ovdje komentara kako ovo nije rasprava za Sabor. Javnost rada državnih tijela uključujući tu i Vladu RH jest tema za Hrvatski sabor jer kolegice i kolege podsjetit ću vas a mnogi su ovdje o tome polemizirali prilikom rasprave o novoj Vladi Sabor nadzire Vladu Republike Hrvatske budući da je i bira. A ako ne nadziremo njezin rad onda koja je poanta ovog Sabora? Javnost ima pravo znati. Ovo doživljavamo kao ograničavanje javnosti pristupu informacija. Imali smo jučer kordon policajaca na Markovom trgu ispred zgrade Vlade RH. Da li ćemo ih uskoro imati na ulazu na Markov trg? Da li ćemo uskoro imati Zakon o zabrani okupljanja na Markovom trgu kao što smo ga imali? Da li je to sljedeći korak? Hoćemo li štititi Vladu od javnosti? Vlada mora biti otvorena javnosti. Jedan ministar je rekao obratite se na pravu adresu i dobit ćete sve odgovore. Pa ja se pitam koja je to prava adresa ako to nisu ministri u Vladi RH, ako to nije predsjednik Vlade? Ja sam se obratio tom predsjedniku Vlade sa jednim pitanjem, a odgovor koji sam dobio glasi, citiram: "Vlada Republike Hrvatske smatra da više ne postoji potreba za dodatnim objašnjenjem." Da li je to odgovor od reformske transparentne Vlade? Ja mislim da nije. Puno smo slušali od kolega iz HDZ-a dok su bili u oporbi o tome kako se ovaj Dom ne poštiva od strane Vlade, kako se ne poštuje dostojanstvo zastupnika, izabranih zastupnika. Ja vas pitam da li su ovakvi odgovori iz Vlade poštivanje tog dostojanstva? Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vi ste ovdje u potpisu, vi ste moje pitanje uputili, ja apeliram na vas kao prvog među jednakima da i zastupnicima i hrvatskoj javnosti omogućite pristup informacijama za koje zastupnici smatraju da su bitne. Molim vas omogućite da građani čuju što njihova Vlada radi. Da li Vlada nije željela odgovoriti na ovo pitanje zato što bi morala reći da prvi potpredsjednik Vlade ne govori istinu? Da li je to razlog? Na kraju, ova Vlada se do sada nije iskazala u zakonskim prijedlozima. Imamo i sada dopunu dnevnog reda, imati ćemo je i danas, nema niti jednog zakonskog prijedloga osim onih koje je predložio već klub SDP-a. A ako već ništa ne rade, ne žele ni odgovarati na pitanja, pa koja je onda poanta ovakve reformske Vlade? Onda ovo nije reformska Vlada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća će u ime kluba HNS-a govoriti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa mislim da treba ponoviti ovdje neke načelne stvari da ih treba često ponavljati jer očito da još nisu sjele na pravi način u naše društvo. Sloboda izražavanja, sloboda govora, pravo na informaciju jedna je od temeljnih ljudskih prava, odnosno jedna su od temeljnih ljudskih prava. Ne možemo govoriti o demokratskom društvu, niti o demokratskoj Vladi koja na bilo koji način ograničava ta prava. Novinari, mediji su oni koji između ostalih osiguravaju javnost rada jedne vlasti. Politika je ozbiljan i odgovoran posao za ozbiljne i odgovorne ljude koji moraju biti spremni komunicirati sa javnosti, komunicirati sa građanima, odnosno komunicirati sa medijima koji onda te informacije i tu komunikaciju prenose. To nekada naravno zna biti i neugodno i ne lagano i zna biti ono čega se najviše boje političari a to je da se sve vidi i da se teško može tu voziti slalom na način da se pred kamerama i pred medijima može dugoročno zamagljivati, dugoročno lagati, izmišljati, govoriti, poricati, obećavati, poricati itd.. Mi u ime kluba HNS-a, ja bih rekla možemo pitati gospodina potpredsjednika Vlade koji je bivšu Vladu prozivao nenarodnom Vladom, ne jedanput, dali s ovim svojim potezom se ova Vlada prikazuje kao narodna ili kao nenarodna. Jer nemojte zaboraviti da je upravo bivša Vlada u prvih mjesec dana svog rada izmijenila zakon po kojem je zabranjeno bilo okupljanje građana na Markovom trgu. Ta po gospodinu Karamarku nenarodna Vlada a ova vjerovatno po njemu narodna Vlada će ograničiti medijima, novinarima da rade svoj posao. U ime kluba HNS-a oštro se protivimo takvim odlukama. Smatramo da je možda ili nadamo se da je to možda samo jedna u nizu ishitrenih i loših odluka u ovih proteklih mjesec dana. I da će kao što su mnoge bile povučene, što su mnoge bile stornirane isto tako biti i ova i da će novinari moći raditi svoj posao, da će ostvarivati pravo na rad što je isto tako jedna od temeljnih prava na onom mjestu na kojem su zaduženi da rade svoj posao. Oni su na Markovom trgu, na javnom prostoru i imaju pravo svakoga na tom javnom prostoru a pogotovo ispred institucija koje su na tom javnom prostoru pitati ono i tražiti informaciju koja ih zanima. Mislim da je to minimum koji jedna narodna Vlada mora zadovoljiti. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba HSLS, BUZ govoriti, podijeliti vrijeme uvaženi kolega Špika i uvaženi kolega Hrebak.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolege i kolegice. Svaki dan po neka zanimljiva tema i još jedna. Medije imamo onakve kakve imamo, dakle mi njih nismo birali ali političare mi kao građani i narod jesmo birali, dakle imamo to što smo izabrali. Ja se sjećam još medijske pozornosti kao teenager obzirom da sam bio vrhunski sportaš i znam pouzdano da sada već skoro 40-ak godina se nije dogodilo da me neki novinar nazvao a da mu nisam dao odgovor na pitanje. Ali isto tako je zanimljivo vidjeti niz novih lica pa i onih koji se već niz godina pojavljuju u politici koji se u jedno vrijeme, neka godišnja doba ili možda svake 4 godine bacaju pred objektive, gutaju one mikrofone, iskaču iz pašteta, svugdje su a onda kada dođemo na neku poziciju, kada treba dati konkretan odgovor u ime onih koje predstavljaju onda bude nekih mali skrivanja i ignoriranja novinara ili nekih glumljena veličina. Ne treba to nikome, ne kažem ja ni da su svi novinari korektni, ima tu i pitanja, ima tu i provokacija ali politika je takva stvar, to je javna stvar i svi oni koji koriste javna sredstva su obvezni u svakom trenutku dati odgovor na svaka pitanja. Svako ostalo glumatanje, zaštita, izbjegavanje odgovora na pitanje u sebi krije onda i niz pitanja drugi na koje se očito neće moći dobiti odgovor. A na koncu konca, radi se o vjerodostojnosti, radi se o iskrenosti, radi se o korektnosti, radi se na koncu konca i o moralu. Ako smo ovdje plaćeni sredstvima naših građana a jesmo, svi nam plaćaju onda smo u svakom trenutku spremni ili bi morali biti spremni na bilo koji njihov upit dati jasan i nedvosmislen odgovor. Svako odstupanje ili odmicanje od toga vuči će za sobom i određenu sumnju jer nitko ne zna zašto netko neće dati odgovor. Dakle, Blok umirovljenici zajedno kao do sada neće ni od sada bježati od medijskog prostora i neće biti pitanja na kojega neće biti odgovora a to što se možda nekima neće svidjeti to je već sad druga stvar. Dakle, gospodo draga ako radimo javnu stvar onda javnosti dopustimo i da oni znaju što mi radimo. Kolega Hrebak izvoli.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Dolazim iz jedne liberalne stranke i vjerujte mi sigurno liberalna stranka nikad neće dopustiti da se ugrožava sloboda medija. Međutim, smatram da smo danas ipak malo otišli u jedne pretenciozne vode. Uvaženi kolega zastupniče, gospodine Prgomet imam osjećaj nekoliko ste puta u svojoj raspravi spomenuli potpredsjednika Vlade, samo je još nedostajalo da kažete prvi potpredsjednik Vlade. Ako imamo određene probleme osobne mislim da bi bilo dobro da ih rješavamo privatno. Ne mogu se oteti tom dojmu. Ako imamo, smatramo da je nešto loše počnimo koristiti ono što se zove konferencija za medije, počnimo to raditi na neki drugi način. Danas imamo dnevni red koji smo ponovno u biti odgodili zbog toga što se bavimo nekim temama koje možemo svoje zadovoljstvo izreći i putem konferencije za medije. Jučer je izišla jedna anketa, dolazim iz jednog malog mjesta meni ponosnog i dragog Bjelovara. Često sam u kontaktu sa ljudima. Kažu katastrofalno smo počeli svoj mandat, govorimo o nebitnim stvarima. S druge strane, jučer su nam građani dali ocjenu 2,5 od svih institucija u RH upravo ovaj Dom ima najlošiju ocjenu vrlo vjerojatno u svojoj povijesti. Draga gospodo, počnimo se baviti ozbiljnim temama. Uskoro će nam doći na ove klupe proračun, proračun od kojeg mnogi očekuju puno, od kojeg građani očekuju podizanje standarda, od kojeg građani očekuju da se konačno gospodarstvo počne funkcionirati. Počnimo se baviti normalnim temama. Prestanimo sa podizanjem tenzija i uvođenjem onog što već mnogi kritičari govore verbalnim građanskim ratom. Postanimo odgovorni u ovom visokom Domu, postanimo odgovorni da znamo, da shvatimo da svaka izgovorena riječ, da svaki zarez, da svaki visoki ton možda negdje može značiti šamar, možda šaku ili ne daj bože neko drugo nasilje. Prestanimo zlorabiti ovaj visoki Dom za vlastitu političku promociju, okrenimo se temama koje građani zanimaju, počnimo raditi na boljitku ovog Sabora i na poboljšanju percepcije Sabora u hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala lijepa. Ja bih vas molio da pustimo kolege da govore, da ne dobacujemo iz klupa kad se netko javi za govor. Sada će riječ uzeti u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Prije po prilici jedno 8, 9 mjeseci u ovom Visokom domu kad su zastupnici tražili stanku u vezi aktualne teme to je izuzetno dizalo tlak kolegama s druge strane i onda je predsjednik Sabora donio odluku da u 9 sati ujutro uvede tzv. vrijeme za javno obraćanje i tako nešto. I onaj tko je tražio stanku je morao doći u 9 sati, zatražit stanku i govorit, toliko o demokratičnosti i o nečem drugom. Dakle, to je istina, a sad možemo pričati što god hoćemo. Dakle, kad sam govorio kolegi Prgometu da ovo možda nije tema za Sabor, nisam tim htio reći da mediji nemaju pravo na informaciju, ali želio sam nešto drugo reći. Mislim da bi bilo bolje da smo zatražili od Službe za odnose sa javnošću hrvatske Vlade informaciju što se to jučer događalo. Da li je bio brifing u Vladi, da li je dogovoreno sa urednicima medija da se kolegama novinarima, nazivam ih kolegama jer svakodnevno radimo zajednički posao omogući pristojni uvjeti za rad da se ne stoji na kiši, da zatraže prisutnost bilo kojega ministra ukoliko ih interesira pojedina tema. Ako je to tako, onda je to stvar dogovora. Ako to nije tako, onda zašto se to jučer dogodilo treba dati odgovor Služba za odnose sa javnošću hrvatske Vlade. Međutim kolegice i kolege, do prošlog saziva svi hrvatski premijeri, dakle od tamo Mesića devedesetih pa preko pokojnog Račana, Sanadera, gospođe Kosor su dolazili na glavni ulaz Vlade i tamo su ih sačekivali novinari i postavljali pitanja. Jedini koji je prekinuo tu praksu je bivši premijer Milanović koji je … [[Govornik se ne razumije.]] s autom u onaj centralni dio Vlade. Međutim, mi nikad nismo tražili stanku zbog toga tu. To je njegova odluka, procjena njega i njegovih službi i na kraju krajeva to je stvar njega i medija. I zašto bi mi tu polemizirali taj odnos bivšeg premijera sa medijima. Oni su vjerojatno imali načina kako da dođu do informacije. Ali ponavljam, dakle nakon 22 godine postojanja Hrvatske države prvi puta se dogodilo da predsjednik hrvatske Vlade ne dolazi na glavni ulaz, ne iziđe tamo iz auta i ulazi u zgradu Vlade. Po prvi put se dogodilo da predsjednika hrvatske Vlade uvoze u onaj centralni dio. Ja mislim da se to nije događalo ni dok je pokojni predsjednik Tuđman stolovao kao predsjednik države do onoga poznatog miniranja, zapravo raketiranja Banskih dvora, nije ulazio na takav način u tu zgradu. I gledajte, nitko to od nas nije polemizirao. To je stvar medija da oni ocijene i procjene je li to u redu što se to događa. To je stvar bivšeg predsjednika Vlade da ocijeni ili procjeni da li on postupa sukladno nekakvim demokratskim standardima. Ali kažem, vrlo je interesantno da se danas žele skupiti jeftini politički poenčići. I onda kad zovete stanku za nešto i onda vršite osobne obračune sa ljudima koji su vam, pa mogu reći antipatični, a nisu vam u mogućnosti odgovoriti. I zato je bila moja reakcija iz klupe, ne zbog toga da na kraju krajeva kao ministar sam sedam godina sačekivan da tako kažem pod navodnicima ispred Vlade i davao odgovore i to je funkcija svih nas kao što i sad nas kolege novinari mogu sačekati ispred dvorane i postavljat pitanja. Prema tome, to je naš posao i mi naprosto moramo se tako ponašati. Jer to smo prihvatili i na takav način se i ponašajmo. Ali kažem, tražiti stanku za jedno a onda napadati prvog potpredsjednika Vlade zbog nekakvog osobnog antagonizma naprosto nije dobro. Druga stvar, štićene osobe, pa idemo vidjeti tko iz prošle Vlade je zadržao zaštitu i koliko? Pa vjerojatno netko tko od nas tu, izuzev par kolega koji se bave s tim poslom, daleko bolje poznaje tko, kako i kada treba dobiti zaštitu da ljudi ne dožive neugodnost. Pa to je elementarno civilizacijsko pravo. Ako službe imaju određenu spoznaju da … [[Govornik se ne razumije.]] naprosto treba dobiti zaštitu. Recimo ja sam bio prvi potpredsjednik Vlade i nikada nisam tražio nikakvu zaštitu. Pa ja vam samo kažem, ali gledajte ovdje koristiti govornicu da bi se obračunavali sa nekim tko je vaš politički protivnik zbog toga sam rekao da naprosto nije tema. Hvala.
Hvala lijepa. Ja se nadam da smo sad završili ovu temu. Usput budi rečeno kad govorimo o informacijama ne smijemo zaboraviti da nažalost prošla Vlada nije odgovorila na 100-njak pitanja zastupnika ovoga Doma. Ja se nadam da buduća Vlada to neće učiniti. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas molim prvo da ne dobacujete iz klupa, a drugo da ne kršite Poslovnik jel'. Prema tome, ja se nadam i uvjeren sam da ova Vlada to neće učiniti. No, krenimo ipak na onaj današnji dnevni posao. No, krenimo ipak na onaj današnji dnevni posao, a to je točka - Prijedlog Plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom EU za 2016. godinu; Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Na donošenje plana primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona temeljem članka 214. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za europske poslove, Odbor za pravosuđe, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo, socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar vanjskih i europskih poslova dr. Miro Kovač, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici dopustite mi da vam predstavim Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom EU za 2016. godinu. Sukladno dosadašnjoj dinamici procesa usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom EU treću godinu zaredom u uvjetima punopravnog članstva u EU izrađen je Program Vlade Republike Hrvatske za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za ovu godinu čiji je sastavni dio plan usklađivanja zakonodavstva. Ovaj plan predstavlja potpunu i pravovremenu informaciju vama saborskim zastupnicima o svim zakonodavnim aktivnostima koje Vlada Republike Hrvatske planira tijekom ove godine, a koji proizlaze iz punopravnog članstva u EU te naše obveze daljnjeg preuzimanja pravne stečevine EU u nacionalno zakonodavstvo. Tijekom pretpristupnog razdoblja Hrvatska je uložila značajne napore u preuzimanju pravne stečevine EU u čemu je Hrvatski sabor imao jasne zasluge i nezamjenjivu ulogu. Ta uloga je vidljiva i iz činjenice kako je od početka procesa pristupanja do ulaska u EU Hrvatski sabor donio 718 zakona usklađenih s pravnom stečevinom. Danas u uvjetima članstva u EU Hrvatska mijenja svoje zakonodavstvo paralelno s drugim državama članicama EU. No isto tako kao ravnopravni partner za stolom sa ostalim državama članicama Hrvatska kroz svoje predstavnike aktivno sudjeluje u pripremi i samoj izradi zakonodavstva EU. Pri tome je važno istaknuti ključnu ulogu Hrvatskog sabora u tom procesu koja se očituje kroz tri oblika djelovanja. Prije svega ta se uloga Hrvatskog sabora očituje kroz njegovo pravo da neposredno zajedno s nacionalnim parlamentima drugih država članica provodi postupak provjere poštovanja načela supsidijarnosti u prijedlozima zakonodavnih akata EU. To znači da je Sabor od samog početka uključen u postupak donošenja propisa i odluka EU čiji nacrti se izravno dostavljaju Saboru. Hrvatski sabor ima pravo provjere prijedloga akata EU kako bi utvrdio je li u onim područjima u kojima i Unija i države članice dijele nadležnost je li zaista potrebno donositi akt na europskoj razini ili se ti ciljevi mogu bolje ostvariti samo nacionalnim zakonodavnim mjerama. To je taj princip supsidijarnosti. Osim ovog neposrednog sudjelovanja Hrvatski sabor svoj utjecaj na razvoj zakonodavstva na razini EU ostvaruje i posredno provođenjem nadzora nad djelovanjem Vlade Republike Hrvatske u institucijama EU. Prvenstveno u Vijeću EU putem razmatranja stajališta Republike Hrvatske o dokumentima EU u cilju što boljeg ostvarivanja i zaštite nacionalnih interesa Republike Hrvatske. U konačnici uloga Hrvatskog sabora očituje se u donošenju nacionalnih zakona kojima se preuzima i osigurava provedba novo donesene pravne stečevine EU. Pravna stečevina je živi organizam koji se kontinuirano mijenja i razvija. Stoga je Vlada Republike Hrvatske i ove godine izradila i 11. veljače usvojila program Vlade za preuzimanje i provedbu pravne stečevine Europske unije za ovu godinu. Riječ je o jednogodišnjem programskom dokumentu koji predstavlja učinkovit instrument za planiranje i praćenje preuzimanja pravne stečevine Europske unije. Sličan program transpozicije prenošenja nove pravne stečevine kojom se provodi redovito godišnje usklađivanje s novom pravnom stečevinom Europske imaju i druge države članice Europske unije. Plan usklađivanja zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije za ovu godinu sadrži ukupno 75 zakona kojima se preuzima nova pravna stečevina Europske unije gdje Hrvatska slijedom aktivnog praćenja razvoja pravne stečevine od strane nadležnih tijela državne uprave mijenja svoje zakonodavstvo. I ove godine ovaj plan zakonodavnih aktivnosti orijentacijski je podijeljen prema kvartalima. Tako u prvom kvartalu Vlada planira uputiti Saboru 29, u drugom 28, u trećem 12. i u četvrtom 6 zakonskih prijedloga koji se usklađuju sa pravnom stečevinom Europske unije. Plan usklađivanja zakonodavstva predstavlja učinkovit instrument koji ujedno ima i preventivni učinak u odnosu na postupke koje Europska komisija može pokrenuti protiv Hrvatske zbog povrede prava Europske unije. Naime, potrebno je istaknuti važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine Europske unije jer u slučaju ne preuzimanja pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo protiv Republike Hrvatske pred sudom Europske unije može biti pokrenut postupak zbog povrede prava Europske unije. A konačni ishod postupka pred sudom može dovesti do utvrđivanja novčane kazne zbog povrede prava Europske unije. Napominjem kako u trogodišnjem razdoblju članstva u Europskoj uniji u području unutarnjeg tržišta Hrvatska ima do sada najbolje rezultate u preuzimanju pravne stečevine u odnosu na ostale države članice na što je i ukazala i Europska komisija u pregledu stanja jedinstvenog tržišta. Ti dobri rezultati svakako su i dio nasljeđa uspješnog procesa usklađivanja zakonodavstva tijekom predpristupnog razdoblja no pokazatelj su daljnje predanosti Hrvatske punoj primjeni i provedbi europskih propisa i standarda. Dame i gospodo zastupnici, predstavivši plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa novom stečevinom Europske unije u tekućoj godini ocjenjujem kako donošenjem ovog dokumenta Hrvatska potvrđuje učinkovito funkcioniranje u uvjetima punopravnog članstva u Europskoj uniji kao i promicanje nacionalnih interesa kroz sudjelovanje u kreiranju zajedničkih politika Europske unije. Važno je također istaknuti kako se kontinuiranjem usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije osigurava pravovremena i pravilna primjena preuzetog zakonodavstva što ima veliki utjecaj na svakodnevni život hrvatskih građana u cjelini. S obzirom na ključnu i nezamjenjivu ulogu Hrvatskog sabora u raspravi i donošenju zakonskih prijedloga predlaže se Hrvatskom saboru usvajanje ovog plana usklađivanja zakonodavstva Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije za tekuću 2016. godinu. Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospodo i dame zastupnici.
Hvala lijepo gospodine ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za europske poslove, uvaženi zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, uvažene zastupnice i zastupnici. Odbor za europske poslove Hrvatskoga sabora je na drugoj sjednici održanoj 18. veljače 2016. raspravljao o prijedlogu plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu kojeg je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 11. veljače 2016. godine. Odbor za europske poslove je na temelju nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravljao o prijedlogu plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije za 2016. kao matično radno tijelo. Predstavnica predlagatelja iznijela je da radi pravilne provedbe pravne stečevine Europske unije u Republici Hrvatskoj prijedlog plana usklađivanja za 2016. godinu predviđa donošenje 75 zakona orijentacijski podijeljenih po kvartalima ovisno o rokovima za preuzimanje pravne stečevine Europske unije. Naglašeno je da planiranje usklađivanja zakonodavstva kroz donošenje plana usklađivanja doprinosi pravovremenoj i pravilnoj provedbi prava Europske unije što potvrđuje podatak da se svi prigovori Europske komisije upućeni Hrvatskoj rješavaju u predsudskoj fazi. U odnosu na provedbu prošlogodišnjeg plana usklađivanja u raspravi je ukazano da je u 2015. godini od predviđenih 64 zakona donesen 41 zakon, uglavnom zbog prenošenja dijela zakonodavnih mjera u plan za 2016. godinu. Nadalje, istaknuto je da pravilna provedba prava Europske unije slijedi odgovarajuću zaštitu nacionalnih interesa u pojedinim zakonodavnim prijedlozima već u samom postupku njihovog donošenja u Europskom parlamentu i Vijeću Europske unije. Također u odnosu na postupke zbog povrede povreda prava koji se vode na sudu Europske unije naglašena je provedba praćenja svih postupaka i odgovarajuće intervencije Republike Hrvatske u istima. Nakon provedene rasprave Odbor za europske poslove je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj kojeg drugog odbora uzeti riječ? Ne. Čini se da ne, prema tome otvaram raspravu. I prvi se javio klub SDP-a. Govorit će uvaženi zastupnik Joško Klisović, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sa pravnom stečevinom EU. To je jedan važan dokument i ja zahvaljujem i ministru što je došao ovdje predstaviti taj dokument, a on je važan zato što pokazuje dinamiku preuzimanja pravne stečevine u hrvatski pravni poredak. Njega možemo smatrati jednim reformskim dokumentom jer on sadrži reforme i praktična rješenja o kojima smo se dogovorili, koje smo ispregovarali sa ostalih 27 članica EU uz stručnu pomoć i asistenciju Europske komisije. Sabor je uključen u sve ove procese, ministar je to u uvodnom izlaganju objasnio. Dakle, bilo kad nam dolaze dokumenti iz Bruxellesa, bilo kad usvajamo i potvrđujemo pregovaračka stajališta naše Vlade, naših pregovarača u Bruxellesu, bilo kad odobravamo i usvajamo, potvrđujemo ovaj Plan usklađivanja sa pravnom stečevinom koji je pred nama. No, ovo je jedini dokument koji najavljuje reforme koje smo dobili od nove hrvatske Vlade i to one reforme koje smo obvezni primjenjivati i s kojima smo se već suglasili u europskom kontekstu. Dakle, one reforme i praktična rješenja koje smo obvezni primjenjivati zbog našeg članstva u EU. Dakle, to nisu reforme koje smo očekivali, reforme koje su plod politike nove Vlade. Od nove Vlade takav dokument nismo još dobili niti o meritumu reformi, a još manje o dinamici usvajanja takvih reformskih zakona. Dakle, gdje su reformski zakoni? Vidim da … [[Govornik se ne razumije.]] u dnevni red uvrštavaju zakoni koje predlaže oporba. Gdje je vizija reformi? Gdje su ministri koji su nositelji takvih reformi? Iz jutrašnje rasprave može se zaključiti da su uhvaćeni u igru skrivanja od novinara. Dakle, pitam se ima li nova Vlada uopće plan, nacionalni plan reformi? Čini se da nema. Kažu da je najbolje reforme predložiti u prvih šest mjeseci mandata. Sabor zasjeda već gotovo 2 mjeseca, niti jedan reformski zakon nije došao na stol. Plan pred nama predviđa jednogodišnje mjere vezane uz kontinuirano preuzimanje pravne stečevine. Preuzimat ćemo direktive i to na način kako mi sami mislimo da je najbolje i u obliku u kojem mislimo da je najbolje osiguravajući cilj i svrhu same direktive. Preuzimat ćemo odluke i uredbe i to na način da osiguramo uvjete za njihovu provedbu, jer od dana kad smo postali članica EU one su neposredno primjenjive u RH. Do sada smo poprilično učinkovito preuzimali pravnu stečevinu i ja pohvaljujem prije svega Ministarstvo vanjskih i europskih poslova koje je glavni koordinator ovog posla, koji na dnevnoj razini udara dinamiku i sva resorna ministarstva jednostavno pokušava dovesti do toga da se u skladu sa zacrtanim planom on i realizira i diže svijest o potrebi usklađivanja sa europskom pravnom stečevinom. Dakle, taj posao je hvale vrijedan i treba ga odrađivati na isti način kao i do sada. Kontrola provedbe plana je uvijek u rukama Vlade i vlada je kontinuirano imala na svom dnevnom redu jednu točku koja se odnosila na provjeru dinamike, realizacije dinamike ovog plana i mislim da bi to trebalo i ostati tako. Jer ako već nemamo Plan nacionalnih reformi idemo bar učinkovito provoditi ovaj Plan europskih reformi. A pravna stečevina je samo odraz pravnih poredaka i vrijednosti pravnih poredaka europskih država. U načelu ona se zasniva na načelima pravne države i vladavine prava. Ja se nadam jedanput kada naša Vlada bude imala Plan nacionalnih reformi, da će on poštivati ta načela, da neće odstupati i da Hrvatska neće u Bruxellesu biti razmatrana kao država koja donosi zakone kršeći ova načela kao što smo imali prilike u zadnje vrijeme vidjeti da dvije države na transverzali od Baltika prema Jadranu jesu predmet takvih diskusija u Bruxellesu. Dakle, posebice u kontekstu slobode javnih medija, posebice u kontekstu osiguravanja nezavisnog i učinkovitog funkcioniranja državnih službi kao što su Narodna banka, sudovi ili obavještajne službe. Kolegice i kolege oko ovog dokumenta uvijek smo u Hrvatskom saboru barem između proeuropski orijentiranih stranaka imali konsenzus bilo kad se on usvajao u doba pregovora, kad se malo drugačije zvao, bilo nakon toga u uvjetima članstva. Ja se nadam da ćemo taj konsenzus imati i sada. Klub SDP-a će podržati ovaj dokument i pratiti njegovu realizaciju jer smatramo da je ona u interesu ove zemlje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo repliku uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Klisović, kažete da ovaj Plan aktivnosti je obveza hrvatske Vlade kako bi se dio hrvatskog zakonodavstva uskladio sa pravnom stečevinom, da to nije nikakav reformski paket, da Vlada nije najavila nikakve reforme i da praktično mi u Hrvatskom saboru jedino što imamo su prijedlozi zakona koje je na tom reformskom pragu kažete predložio SDP. Ja vjerujem da se slažete sa mnom da prijedlozi koje smo danas dobili kao dopuna dnevnog reda, ne samo da nisu reformski zakoni. Za mene je to jedan politikanski pristup, da Vlada bivša Vlada koja je imala četiri godine vremena predložiti Hrvatskom saboru primjerice Zakon o roditeljskim potporama, da to predlaže danas nakon što je Vlada najavila svoj zakon kojim će riješiti roditeljske potpore za mene je upravo takav pristup koji sam vam spomenuo. S druge strane također zakon o izmjenama Zakona o kaznenom postupku kojega predlaže SDP odnosno bivši ministar pravosuđa a koji se odnosi na jamčevine za pritvor se tek sada predlaže. A 4 godine biti ministar pravosuđa i takav isti prijedlog zakona ne dostaviti u Hrvatski sabor ja drugačije ne mogu tumačiti. Prema tome, kada već govorite o tom reformskom paketu zakona koje bi mi danas trebali uvrstiti u dnevni red trebali biste imati bar na umu i činjenicu da ste za taj paket imali vremena 4 godine i niste ga predložili nego ga sada kada ste u oporbi predlažete nešto za što niste imali snage to isto predložiti i za to osigurati sredstva u državnom proračunu što je vrlo važno dok ste bili vladajući u RH.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo. Gospodine Bačić evo ja vidim nekoliko netočnosti koje ste iznijeli. Prije svega nije obveza Vlade RH uskladiti hrvatsko nacionalno zakonodavstvo sa europskom stečevinom nego Republike Hrvatske, dakle svih nas, i objasnili smo da Sabor vrlo aktivno učestvuje u takvom jednom procesu. Ja svaki dan dolazim na svoje radno mjesto ovdje i čitam svaki dan papire koji mi se dostave, uključujući i dnevni red. Ja moram priznati da nisam vidio bilo kakav reformski zakon koji je došao od Vlade, da ne kažem bilo kakav zakon koji je došao od Vlade, a koji bi mi ovdje raspravili. Ovi zakoni koji su predloženi došli su od strane kluba SDP-a i za njih također možemo smatrati da su reformski. Mi smo ih najavljivali i u našoj predizbornoj kampanji. Tiču se populacijske politike i svakako moraju biti razmatrani prije donošenja proračuna jer imaju određenu financijsku težinu. Prema tome, ne stoji to da nismo predložili ništa kao ni to da je Vlada nešto predložila. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći se javio za repliku uvaženi zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani predsjedniče mi tu raspravljamo o pravnoj stečevini EU, imamo u Hrvatskoj netko mi je rekao efikasni pravni sustav. Što ja znam u Hrvatskoj su svi sudovi pretrpani predmetima, nema zakona koji nema bar jednu protuustavnost. Ja mislim da ima 1, 2 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] zakona prije nekoliko godina je to … [[Govornik se ne razumije.]] ja ne znam. Drugo, u Hrvatskoj su ugrožena sva temeljna ljudska prava što dokazuje da mi nismo izašli iz komunizma. Prvenstveno imamo medijski monopol. Drugo, netko nam nameće ideologiju non stop. Imamo korupciju kao prije '90. godine, kleptokraciju na svim razinama. Treće, kako možemo govoriti o stečevini ljudskih prava itd. europske stečevine prava, pravnih ustava kad imamo još na snazi Zakon o zaštiti lika i djela maršala Tita i kad sjede u Upravnom sudu ljudi koji su osuđivali ljude i drugim sudovima do 14 godina zatvora što su čitali novine ili za verbalni delikt? Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Joško Klisović.
Na ovu repliku nema ni potrebe u meritumu i sadržaju odgovarati jer neki ljudi bi ipak morali se probuditi i shvatiti da smo u 21. stoljeću i da živimo u jednom standardu novom demokratskom i da smo svi dio toga standarda. Hrvatska nikad nije bila međunarodno optuživana za ove stvari koje smo trenutno čuli, a ponajmanje u Bruxellesu. Ono što sam ja u raspravi naveo nadam se da se neće ove tendencije koje se počinju javljati u Hrvatskoj nakon izbora pretočiti u određene zakone i da nećemo doći na dnevni red Bruxellesa da se upravo govori o kršenju pravne države i načela pravne države u radu nove hrvatske administracije. O tome sam pričao, a ove stare povijesne teme mislim da konačno je vrijeme da se tamo i odlože gdje pripadaju, dakle u povijest. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa vrlo mi je drago da je danas ova tema na dnevnom redu i da raspravljamo o prijedlogu Plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom EU za 2016. godinu. I da je ustvari jedna od prvih inicijativa nove Vlade ova koja se tiče problematike EU. Ovo je treći puta da o tome raspravljamo od pristupanja Hrvatske u EU ali isto tako i 14. puta općenito. Dakle, već 14 godina teče taj proces usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa europskom pravnom stečevinom i zaista je prošlo već dosta vremena i puno se toga promijenilo. I upravo ta promjena koja se događa po mojem mišljenju trebala bi biti više u fokusu i našeg razmišljanja i djelovanja kao političara u Hrvatskoj jer stvari više nisu iste kao što su bile. Ako se vratimo 14 godina unazad pa čak i samo 3 godine kada smo postali punopravna članica teme koje su dominirale prostorom EU bile su potpuno drugačije od ovih koje imamo danas. U ono vrijeme kada smo se pripremali za ulazak u EU ona je nama izgledala kao jedno skladno mjesto, mjesto idealno za život međutim to danas više nažalost nije tako, danas EU dominiraju druge teme. Od gospodarske krize, od pitanja migranata, pitanja koja dovode u pitanje i samo funkcioniranje i budućnost EU. No, danas je ipak ono što je nama bitno pitanje usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU i ukratko bih se osvrnuo, iako nisam želio polemizirati i htio sam govoriti o nečemu drugom, ali na ono što je kazao kolega Klisović. U prošlom planu koji smo imali, trebalo je biti doneseno 64 zakona a donesen je 41. Pa budite oprezni onda kada kritizirate reformski paket ove Vlade jer ste već samo na toj razini usklađivanja hrvatskog zakonodavstva značajno podbacili i 23 zakona niste donijeli nego su oni prebačeni u 2016. godinu. Nadalje, što se tiče reformskog paketa. Prvi dokument po kojem ćemo moći suditi da li je ova Vlada kapacitirana za reforme ili nije jest prijedlog proračuna koji će doći za 2 tjedna. Pa tijekom te rasprave moći ćemo vidjeti da li Vlada ima reformski paket, reformski kapacitet ili ga nema. A što se tiče vašeg upozorenja da Hrvatska nije bila tijekom vaše Vlade predmet rasprava u Briselu kada je u pitanju kršenje zakonodavstva, bila je, ja ću vas podsjetiti na slučaj lex Perković kada smo itekako bili predmet rasprava i zbog čega je bačena jedna ružna sjena na ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Dakle imate iskustva sa kršenjem europskog zakonodavstva, sa odustajanjem od onih zakona koje smo bili najavili tijekom ulaska i obvezali se na njih tijekom pregovora i ulaska u Europsku uniju pa onda nemojte optuživati nekoga za ono što će se možda dogoditi jer vi u svojoj povijesti imate nešto što ste već i sami učinili. No, vratiti ću se na plan usklađivanja zakonodavstva. On je ambiciozan i samo u prvom kvartalu Vlada je najavila da će Hrvatskom saboru predložiti 29 zakona. Dakle vrijeme prolazi i nema baš dovoljnoga da bi ga gubili. Tako da očekujem da ćemo zaista u prvom kvartalu imati ovdje na raspravi tih 29 zakona jer učinkovita primjena prava Europske unije jest od ključne važnosti za uspješno ostvarivanje ciljeva Europske unije a države članice odgovorne su za provedbu prava u svojim nacionalnim zakonodavstvima. Još jednom želim naglasiti da je usvajanje i usklađivanje zakonodavstva naša obaveza. To je na neki način ispunjavanje forme. I ta forma je sama po sebi vrlo zahtjevna i kompleksna. Plan usklađivanja dakle jest dobra i nužna stvar jer je to učinkovito usklađivanje u uvjetima punopravnog članstva. I bez da zadovoljimo formu teško ćemo onda zadovoljiti i sadržaj. Onaj tko ne može ispuniti formu najčešće nije sposoban ispunjavati ni sadržaj. No, Republika Hrvatska je sada članica treću godinu i mi se moramo početi navikavati da ispunjavanje forme nije dovoljno. Puni smisao članstva jest upravo u sadržaju odnosno promicanju nacionalnih interesa kroz djelovanje u kreiranju zajedničkih politika Europske unije pa tako i kroz aktivno sudjelovanje u zakonodavnom procesu. Znamo da je taj proces zahtjevan i složen no u tome i jest bit iskoristiti prilike koje članstvo u Europskoj uniji samo po sebi nosi. Dakle mi moramo kao politika i Vlada i Sabor i ustvari cijela kompletna politička struktura definirati što želimo, koji su naši ciljevi i aktivno djelovati u njihovoj realizaciji. To je glavna zadaća Vlade Republike Hrvatske i naravno resornog ministarstva. No i Hrvatski sabor koji je u predpristupnom razdoblju samo usklađivao hrvatsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom Europske unije sada prestaje biti pasivni preuzimatelj prava Europske unije i postaje aktivni sudionik u europskom zakonodavnom procesu. Takva pozicija Hrvatskog sabora omogućuje nama zastupnicima da već u ranoj fazi europskog zakonodavnog procesa utječemo na krajnji ishod i sadržaj zakona. Dakle možda javnost to i ne zna ali kada neka inicijativa zakonodavna krene iz Europske unije ona kreće iz Europske komisije. Dakle već u toj ranoj fazi stvari se kuhaju i već u toj ranoj fazi s obzirom na mogućnost dobivanja informacija o onome kako će izgledati buduća direktiva i uredba Hrvatska preko svojih predstavnika u Briselu treba početi utjecati na to kako će izgledati europski zakonski akti. U tom dijelu mislim da nismo učinili mnogo, nije ni čudo, nisu ni druge države tako rano naučile kako aktivno djelovati unutar same Europske unije. Ali smatram da je ovaj četverogodišnji mandat prilika ali ustvari i obaveza za nas koji ovdje sjedimo da pokušamo što kvalitetnije utjecati na izgled i sadržaj europskih zakonskih akata. Dakle ne samo da se uključimo u onoj formi koju smo činili do sada, dakle da nakon što Europska komisija iziđe sa prijedlogom i uputi ga prema Europskom vijeću i Europskom parlamentu već čak i onoj ranijoj fazi pokušamo utjecati na te zakonske akte ali to onda od nas traži puno aktivniji pristup, stalnu komunikciju sa zainteresiranom javnošću i u prvome redu sa poslovnim subjektima, predstavnicima poslovne zajednice u Republici Hrvatskoj. Dakle ključna poruka koju bih želio danas reći jest ta da je zadovoljavanje forme nužna ali da ono više ne može biti dovoljno. Danas i u iduće 4 godine Hrvatska mora aktivno, proaktivno djelovati na sadržaju zakona koji nam dolaze iz Europske unije. Dakle osim što Europska unija pridonosi našoj sigurnosti i boljoj vanjskopolitičkoj poziciji sve više moramo biti koncentrirani na financijske mogućnosti koje Europska unija pruža i utjecati na zakone koji se donose na razini Europske unije. I na kraju želio bih kazati i ministru vanjskih poslova da je opća ocjena da je vrlo dobro započeo svoj mandat. Imao je dosta stvari koje su nažalost ostale u zraku, Hrvatska je narušila svoje odnose sa susjednim zemljama. Mislim da ste vrlo dobro pogodili svoje prve posjete, da se osjeća jedan novi duh i jedna nova klima u odnosima sa susjednim zemljama i pozivam vas da nastavite djelovati u istome duhu. Ali isto tako još jednom želim naglasiti da i ova europska dimenzija vašeg ministarstva jest jako bitna da se ona izravno tiče života i životnog standarda hrvatskih građana. I volio bih i molim vas da u suradnji sa ostalim resornim ministarstvima zaista što više utječemo na kvalitetu i sadržaj zakona koje dobivamo iz same EU. Naravno Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će navedeni prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom EU za 2016. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovani gospodine Jandroković, obiteljska politika nije u ingerenciji EU već isključivo u ingerenciji država članica, pa s obzirom na to samo jedno pitanje, odnosno vaš komentar. A rado bih u konačnom obraćanju od gospodina ministra čuo u vezi ove četrnaeste točke Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji, dakle kako se onda to može usklađivati, obzirom da kažem ne postoji nekakvo zakonodavstvo EU u vezi te teme. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Pa ja ću samo kratko budući da je pitanje više upućeno ministru vanjskih i europskih poslova. Da, određene teme jesu dio nacionalnog zakonodavstva i ne tiču se zakonodavstva EU. No, upravo je o tome govorio i kolega Kovač u svom uvodnom izlaganju. Postoji načelo supsidijarnosti koje omogućuje državi članici da u slučaju da EU pokušava definirati neku temu, neku obavezu države, a ona je u stvari dio nacionalnog zakonodavstva dakle da u fazi donošenja tog zakonskog akta država članica može djelovati. Tako da u ovome zakonu ima nešto što je problematično treba razgovarati sa resornim ministarstvom i vidjeti da se to onda u procesu donošenja tog zakonskog akta unutar EU promijeni.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo nekoliko pogrešnih, nekorektnih navoda koje je kolega Jandroković iznio, pa bih se želio referirati. Kada sam govorio o reformama i njihovom nepostojanju govorio sam o Planu nacionalnih reformi koje Vlada nije sačinila. Ja bih volio jedan ovakav dokument kao što smo dobili za europske reforme dobiti o nacionalnim reformama, dakle dinamiku provedbe i slanja u Sabor zakona koji se tiču onih tema koje je Domoljubna koalicija najavljivala u svojoj predizbornoj kampanji. To još nisam vidio. Ja mislim da niti jedna rečenica koju sam čuo ovdje nije opovrgla moje argumente, te kritiku smatram neutemeljenom. Što se tiče dinamike usvajanja zakona od bivše Vlade i slanja u Sabor nemojmo zaboraviti da je Sabor raspušten u rujnu prošle godine. Prema tome, cijeli četvrti kvartal Vlada nije mogla slati u Sabor zakone bilo reformske, bilo europske ili bilo koje druge, nije bila u mogućnosti i zato je nastao ovaj zaostatak. Dakle, objektivni razlozi. No, podsjetio bih da smo sada već prema kraju idemo prvog kvartala, a tek smo danas dobili Plan reformi u smislu europskog zakonodavstva, usklađivanja sa europskom pravnom stečevinom. Pitam se da li će Vlada biti on time kako se kaže, dakle prema rasporedu kako je iskazala u ovom planu kad ima još samo jedan mjesec da uputi u Sabor ove zakone koje je navela. Što se tiče lex Perkovića tu bih želio kazati da je potpuno jasno bilo iz ponašanja bivše Vlade da neće dopustiti da niti jedan hrvatski državljanin bude izručen bilo kome, bilo da je to sud u Munchenu ili bilo da je to Sud za ratne zločine počinjene na prostoru bivše Jugoslavije u Haagu ili bilo koje treće tijelo bez da su točno branjena i utvrđena prava svakog hrvatskog državljanina. Dakle, u skladu sa procedurom, u skladu sa pravnim poretkom nema ishitrenih odluka koje se tiču hrvatskih državljana bez obzira koje je pravosudno ili treće tijelo posrijedi. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa tri stvari na koje se osvrnuo kolega Klisović. Ja ću mu pokušati odgovorit. Dakle, prvo je kazao da sam nekorektno nešto učinio. Nisam bio nekorektan, ja sam iznio svoje mišljenje, pa bih se klonio teških riječi jer smatram da govoriti drugome i ukazivati na njegov propust, a imali ste ga sami kada su u pitanju nacionalne reforme niste bili uspješni. To nam je jučer potvrdio i predstavnik Europske komisije, a vidjet ćete danas u izvješću Europske komisije, da se vaše reforme ne ocjenjuju dovoljno dobrima i da nije učinjen onaj napredak koji se od Hrvatske očekivao. Dakle, toliko o europskim reformama, o hrvatskim reformama, nacionalnim reformama. A što se europskog zakonodavstva tiče vi ste zaista od 65 usvojili 41 zakon. I vi ste znali na početku godine ili krajem 2014. godine da će biti izbori u četvrtom kvartalu 2015. godine pa ste krivo procijenili. Trebali ste te zakone onda staviti ranije ili ih ne stavljati u plan. Dakle, znali ste kada ste donosili plan da će izbori biti krajem 2015. godine i znali ste da Hrvatski sabor u tom razdoblju neće raditi. Dakle, krivo ste procijenili. Ali dobro, što je tu je, ništa zbog toga se strašno dogoditi neće. I treća stvar o kojoj ste govorili jest famozni lex Perković. Nije točno to što ste kazali. Sve je učinjeno smišljeno i na štetu Republike Hrvatske. Izazvali ste reakcije koje ne želim ih se ni sjećati. I Hrvatska je tada zaista došla na naslovnice zapadnih medija, ali i u samim institucijama EU kao država koja zbog prikrivanja istine o ljudima koji su bili povezani sa udbaškim likvidacijama jest dovela u pitanje status i ugled RH u samom trenutku ulaska Hrvatske u EU. Dakle, to povijest pamti. Možete vi to danas mijenjati, pokušavati prikazati na drugi način, ali lex Perković je velika sramota Vlade Zorana Milanovića.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Najprije gospodine Jandrokoviću kad ste govorili o uspjehu bivše Vlade u Planu usklađivanja ja ću vam pročitati objavu sa weba Vlade RH od 11.02.2016. godine, to je Vlada gospodina Oreškovića, a ona glasi: "Ministar vanjskih i europskih poslova Miro Kovač na sjednici Vlade o usklađivanju zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom EU rekao je u ove tri godine Hrvatska ima najbolje rezultate u odnosu na ostale članice na što je ukazala Europska komisija.", završen citat. Prema tome, kad ste pohvalili ministra vanjskih poslova da je dobro započeo mandat to je isto jedan od segmenata kojem bih se ja pridružio u pohvalama. Što se tiče dinamike ajmo malo analizirati, to se hrvatski kaže timeline. Sabor je raspušten u 9. mjesecu 2015. godine. Izbori su bili u studenome početkom 2015. godine. Nakon toga se 9 tjedana sastavljala parlamentarna većina pa se još 4 tjedna sastavljala Vlada pa se sad još 5 tjedana Vlada traži da bi predložila zakone. Do kraja prvog kvartala trebamo donijeti 29 zakona, a u prvom kvartalu dakle skoro 3 i nešto mjeseca od izbora Vlada je predložila i Sabor je usvojio 1 zakon. Po toj dinamici do kraja ovog prvog kvartala ima 7 tjedana, a po dinamici 1 zakon u kvartalu za 29 zakona trebat će vam 7 godina. Dakle, ako nastavite tim tempom umjesto da obaveze ispunite u 7 tjedana trebat će vam 7 godina. A što se tiče prava hrvatskih državljana koji su izručeni drugim zemljama pa pamtimo mi onaj mandat 2000.-2003. kada su bili prosvjedi zbog neizručivanja, a onda su nakon što se promijenila vlast 2004. počela izručivanja. Tako da možemo mi i o tome raspravljati ali da ne kontaminiramo ovu raspravu povijesnim temama ja ću se suzdržati od daljnjih elaboracija. Prema tome, samo malo brže da se predlažu zakoni i da nam ne treba po dinamici 7 godina umjesto 7 tjedana. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa kolega Bauk vješti ste u manipuliranju sa podacima i brojkama, na tome vam čestitam. Međutim, što se tiče ove ocjene o usvajanju zakona i usklađivanju zakona sa europskom pravnom stečevinom ja nisam govorio o svim kvartalima nego sam govorio o zadnjem kvartalu kada je došlo do ozbiljnog podbačaja. I to ne možemo osporiti. A ova ocjena … [[Upadica se ne razumije.]] Što ste nervozni? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ja vas molim da dopustite kolegi da govori.
Dakle, a ova ocjena sasvim sigurno se odnosi na razdoblje prije ovog četvrtog kvartala jer ne možete nas nikako uvjeriti da ako ste umjesto 64 donijeli 41 da je to dobro. Ali budući da vi stalno uvjeravate hrvatske građane da je i vaš mandat bio mandat uspjeha, da ste vi osigurali izvanredne rezultate za Republiku Hrvatsku tako je vjerojatno i ovdje kad ne donesete 64 nego 41 to je onda fenomenalan uspjeh. Tako vi zbrajate i zato vam se svi i smiju. Što se tiče dinamike donošenja zakona ja sam upozorio u svom izlaganju i predstavnika Vlade ministra vanjskih poslova da je plan vrlo ambiciozan i da će trebati zaista uložiti veliki napor da bi se u prvom kvartalu pred Hrvatski sabor došlo sa 29 zakona. Međutim, prerano je govoriti o tome da li će se nešto ispuniti ili neće, dajmo priliku Vladi, dajmo priliku svima onima koji su za to nadležni da pokažu znaju li to i mogu li to. I na kraju neću se ni ja više vraćati u povijest ali drago mi je da vas grize savjest zbog lex Perković, vidim da vas žulja. Stalno bi vi htjeli da i to izmijenite i da je to bilo nekako drugačije ali nije. Bacili ste ružnu sjenu na ulazak Hrvatske u EU i to je nažalost po vas činjenica.
Hvala. Sljedeća replika je … [[Upadica se ne razumije.]] Povreda Poslovnika? Izvolite.
Gospodine predsjedniče mislim da je kolega Jandroković povrijedio članak 238. Poslovnika kada je najprije me pohvalio da sam vješt a onda me malo više iskritizirao da manipuliram. Dakle, manipuliranje brojevima nije nešto što je pohvalno. Dakle, ja se suzdržavam od bilo kakve manipulacije brojevima ja sam samo iznio ono što je gospodin Kovač rekao i dinamiku koju ste i vi
Kolega Bauk u čemu je povrijedio Poslovnik?
Pa ne može mi reći da vješto manipuliram brojevima, to nije baš uobičajeno.
Ma molim vas! Nemojte, kolega Bauk. I vas i sve ostale upozoravam da ne zlorabite instituciju koja se zove povreda Poslovnika. A vi ste je sad zlorabili. Prema tome, molim vas prestanimo o tome. Dobro?
Gospodine predsjedniče ako sam ja nešto zlorabio ispričavam se, ali gospodin Mlakar je jučer isto tako zlorabio i njega ste malo blaže upozorili.
A ja vas molim da se sjednete i da prestanete zlorabiti povredu Poslovnika.
Samo da kažem gospodinu Jandrokoviću da
Ja vas još jedanput upozoravam, oduzimam vam riječ! Prelazimo na sljedeću repliku a ta je uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Jandroković kada ste vi, a i ministar vanjskih poslova, iznijeli podatak da je Hrvatska među svim članicama ima najusklađenije zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU onda to nije samo ili zasluga bivšoj Vladi nego činjenica da smo mi kao najmlađa članica EU bili dužni u pretpristupnim pregovorima uskladiti u cijelosti naše zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU pa je bivša Vlada ustvari naslijedila već u velikoj mjeri usklađeno zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU. To je u ovom dijelu u kojem je bila i ranija replika. A posebno ste u svom govoru istaknuli ulogu Sabora u sudjelovanju u donošenju europskog zakonodavstva što mislim da je ne manja uloga Hrvatskoga sabora u odnosu na našu obvezu da usklađujemo zakone sa već donesenim zakonima na razini EU. U tom smislu bih ja istaknuo da je Odbor za zaštitu okoliša prvi u prošlom mandatu utvrdio da je Direktivom o kružnom gospodarstvu narušeno načelo supsidijarnosti kada su u pitanju ovlasti ne samo Republike Hrvatske nego i pojedinih jedinica lokalne odnosno područne samouprave. U tom smislu je, po toj našoj preporuci i Odbor za europske poslove, vi se toga dobro sjećate, proslijedio predsjedniku Hrvatskoga sabora, ovom predsjedniku Vlade i predsjedniku Europskog parlamenta i komisije da se Republika Hrvatska s time ne slaže. I na tome je moram reći i stalo. No nije stalo iz razloga što je tada poslušao se stav Republike Hrvatske nego došlo je do promjene Vlade odnosno komisije, na čelu je došao gospodin Juncker i na tragu onoga što smo mi u Hrvatskom saboru rekli izmijenjena je Direktiva o kružnom gospodarstvu na način da od jedne direktive su nastale 4 i tim se direktivama kudikamo onda više drži do položaja i ingerencija Republike Hrvatske odnosno svake države članice Europske unije. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se. Kolega Bačić, dobro ste detektirali što je ustvari ključna stvar. Dakle usklađivati zakonodavstvo i biti u tome najuspješniji a donositi i prihvaćati zakone koji nisu u skladu sa nacionalnim interesima je potpuno promašeno. Dakle moramo zadovoljavati formu ali to nema smisla ako ne vodimo računa o sadržaju. A ono što sada kao punopravna članice Europske unije imamo a što prije nismo imali, mi možemo i moramo utjecati na sadržaje. I ovaj primjer koji ste naveli je ustvari model po kojem bi Hrvatska dana i Hrvatski sabor trebao funkcionirati, otkriti što u pojedinom zakonskom prijedlogu koji nam dolazi iz Europske komisije nije u nacionalnom interesu Republike Hrvatske i pokušati kroz institucije Europske unije to osporiti, onemogućiti, izmijeniti. To je zadaća o kojoj mi moramo razmišljati, to je smisao našeg članstva u Europskoj uniji, dakle s jedne strane fondovi, financijska sredstva, izdašna financijska sredstva koja zaista mogu pripomoći sveukupnom razvoju Republike Hrvatske ali i utjecanje na zakonske akte koji će biti u korist naših građana, u korist naših poslovnih ljudi, u korist ustvari Hrvatske kao države. To je to i odlično ste naveli ovaj primjer i nadam se da će takvih primjera biti sve više i više i da ćemo uspješno utjecati na sadržaj zakonskih akata koji nam dolaze iz Europske unije.
Hvala lijepa. I sada će u ime Kluba zastupnika HNS-a riječ uzeti uvažena zastupnica Anka mrak-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, drage kolegice i kolege. Pred nama je plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu. Ovdje je već bilo rečeno i spominjale su i nacionalne reforme. Ja se ne bih referirala na nacionalne reforme iz jednostavnog razloga kada pred ovaj uvaženi Dom dođe proračun onda ćemo iz proračuna moći iščitati koje su to nacionalne reforme i u kojem smislu to ide ali bi par riječi trebalo reći o ovom planu usklađivanja. Dakle Hrvatska svojim članstvom u Europskoj uniji i svim onim što je činila ima i prava i obveze. Obveze da uskladimo svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije ali puno jače je ono pravo. A pravo je da sudjelujemo u donošenju svih propisa koji se donose na razini Europske unije ali kada, odmah u ranoj fazi, u fazi rasprave, u fazi dogovora jer tada možemo utjecati. I ono što u narednom razdoblju treba biti interes nas i što treba biti fokus, fokus je sudjelovanja. Dakle apsolutno se zna kako se pripremaju propisi, zna se kako idu javne rasprave i kada tu sudjelujete i kada tu imate mogućnost djelovanja onda kada dođe forma a to je plan onda točno znate što i kako treba napraviti. U smislu toga ja bih voljela i savjetujem resornom ministarstvu koji odlično radi taj posao da kada pred ovaj uvaženi Dom dođe a to je bilo rasprave i na odborima da imamo još jednu kolonu gdje bi se vidjele koje su to direktive s kojim se pojedini zakoni usklađuju jer bi onda bilo jednostavnije raditi nekakve stvari, to nije problem, to je moguće napraviti, to smo dobili na pojedinim odborima ali nije nikakav problem da bude posebna kolona, svima nama će to tada biti jasnije i moći ćemo reći, moći ćemo pratiti o čemu je riječ. A sada malo o aktivnostima. Zaista plan je vrlo ambiciozan. Ja sam inače tehničke struke i baratam brojkama pa bih voljela i te brojke ponoviti pred svojim kolegicama i kolegama. Dakle naš prvi kvartal završava sa 31.3., do 31.3. imamo 23 radna dana kada je riječ o ministarstvima a kada je riječ o Saboru 12 radnih dana. U tih 12 radnih dana ćemo dobiti prema ovom planu 29 zakonskih prijedloga i dobiti ćemo proračun. Stoga samo da si malo u glavi vidimo koliko nas to posla i rada čeka. Ako mi dopustite ja neću čitati ovih 29 zakona koji će doći na naše klupe ali bih se možda fokusirala na 3 zakona. Jedan zakon je Zakon o koncesijama, vrlo zahtjevan, vrlo kompleksan, zakon o kojemu je u nekoliko navrata u ovom uvaženom Domu bila riječ kada smo govorili o izvješćima, zakon koji je već u nekoliko navrata bio u javnim raspravama pa je iz tih javnih rasprava povučen samo zato što je riječ o velikoj složenosti, dakle zakon koji traži našu veliku pažnju. Jedan zakon je zakon koji govori o javnoj nabavi. Sjetite se i ovaj tjedan i prošli tjedan kada su bila izvješća tada je svaki put se referiralo i govorilo o Zakonu o javnoj nabavi. Prema tome, jednako tako je riječ o jednom zakonu koji će tražiti veliku pozornost, tražiti će jako puno truda i naravno on će i govoriti u kontekstu i nacionalnih reformi koje nas čekaju. I jedan vrlo interesantan zakon, mi smo imali svi prilike u izbornom periodu slušati a i iza izbora da ćemo ukidati agencije, da ćemo objedinjavati agencije i sada tu imamo Zakon o Agenciji za mobilnost i programe Europske unije. Pa će biti vrlo zanimljivo vidjeti o kakvom je to zakonu riječ i o kakvoj je to agenciji riječ. Klub HNS-a će naravno glasati i prihvatiti ovaj plan usklađivanja. Ono što zaista i sa ove govornice treba reći da Ministarstvo vanjskih poslova radi odličan posao, da apsolutno vodi računa o usklađenju. Ali još jedanput treba naglasiti osim obveze koju imamo da se uskladimo mi imamo prava. Hajdemo svi zajedno iskoristiti ta prava. Hajdemo svi zajedno utjecati da propise koji se rade, a koji se naravno tiče ostalih zemalja, ali i nas, da vodimo računa o našim nacionalnim interesima. Jer će nam tada kada bilo koji zakoni budu, bit će nam lakše i raditi i djelovati. Plan je vrlo ambiciozan. Za taj ambiciozan plan ja apsolutno dajem podršku svim ministarstvima jer iz ovog plana, to je plan aktivnosti Vlade, plan aktivnosti ministarstva, a plan aktivnosti i nas saborskih zastupnika. Mislim da ipak trebamo koristiti i iskoristit ću nešto što je ministar u uvodnom govoru rekao, a on je rekao da je ovaj plan živi organizam, pa ja mislim da će taj živi organizam ovako nekako nježno iz jednog kvartala ulazit u nekakav drugi ili treći kvartal. Ali bilo bi odlično da godinu 2016. zaista i završimo i da ovih sedamdesetak, 75 mislim da je riječ zakona zaista budu i doneseni. Stoga, samo da imamo na pameti i na umu. Nas sljedeći mjesec kroz 12 radnih dana čeka proračun, a po svemu sudeći i 29 zakonskih prijedloga. Ali ako ne bude 29, nek' bude i trećina mislim da će biti sasvim u redu i sasvim dobro. I još jedanput za kraj naglasit ću, hajdemo svi zajedno iskoristiti svoje pravo. Kad to pravo iskoristimo i sudjelujemo u formiranju zakonodavstva EU bolje ćemo se osjećati, a znat ćemo da je i Hrvatska aktivno sudjelovala u svim zakonima koji se onda posredno odnose i na nas. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Jedna je ona uvaženog zastupnika Gordana Jandrokovića.
Hvala vam lijepo. Pa kolegice Mrak Taritaš, pozdravljam vašu raspravu. Mislim da je bila vrlo konstruktivna i drago mi je da se nastavlja suglasje u stvari kada su u pitanju europske teme. Dobro ste prepoznali ono što je bitno. Samo jednu stvar koju bih vam kazao postoje već ono na što ste ukazali, dakle vezanje našeg zakona uz direktive i uredbe. Tu je jedan tekst koji se naziva obrazloženje zakonodavnih mjera iz Plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2016. godinu i svi zakoni povezuju se onda i sa direktivama i uredbama. No, slažem se sa vama da bi možda jedan tablični prikaz bio još bolji, ali i ovo što ste rekli ukazuje nam u stvari na to da nedovoljno pratimo europsku materiju, da još uvijek imamo dojam da je EU nešto što je izvan nas, a u stvari velik dio zakona nam je zadan, velik dio stvari koje mi danas živimo koje hrvatski građani žive u stvari se definira tamo. To ne znači kao što neki žele reći da je to loše. Bilo bi loše kada mi na to ne bismo mogli utjecati, ali mi možemo utjecati samo to još nismo počeli raditi. I što ćemo više na tome raditi to će i društvo po meni biti kvalitetnije, brže, efikasnije, fokusiranije i drago mi je da evo i po ovim pitanjima nastavljamo govoriti i razmišljati na sličan način.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Jandroković. Apsolutno se i vi i ja o ovoj temi slažemo i ono što je važno da ponovimo još jedanput zaista je važno da Hrvatska aktivno sudjeluje u donošenju zakonodavstva EU. Na jednom od odbora je bilo riječ o direktivama i o toj jednoj koloniji. Ja sam iskoristila ovu priliku da zaista i u materijalu koji dođe na klupe svih saborskih zastupnika bude tako jednostavnije pratiti i mislim da je korektnije prema svima nama. Nije nikakav problem u ministarstvu jer tako i slaže materijal.
Hvala. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Mrak-Taritaš podržajem vas što pozivate na zajedništvo u znači usklađivanju propisa sa Europskom zajednicom što je vrlo bitno da zajedno nastavimo, a ono što je dobro. Jednu vrlo bitnu ste riječ rekli, da moramo svi zajedno zaštititi nacionalne interese kod ovih propisa i da moramo svi sudjelovati pa i naši europarlamentarci koji bi se trebali uključiti možda još i više u provođenju ovih, znači zakonskih izmjena i usklađivanja. Međutim, ovdje se postavlja osobno pitanje kad ste spomenuli nacionalne interese koliko se put pretpristupnim dogovorima sa EU kad je Hrvatska ulazila i što je se potpisalo i koliko je Hrvatska tada štitila znači svoje nacionalne interese a to je očit primjer ZERP, ekološko-ribolovni pojas, gospodarski to jest. Od tada i to je pravo Hrvatske po međunarodnom pravu. Međutim, na žalost odustali su od toga prava, pa nam sad strani ribolovci love našu ribu u Jadranu koju prodaju, pakiraju, samo konzerviraju i u vrijeme turističke sezone nama to prodaju. Znači vrlo je bitno i podržaje se u tome smjeru da zaštitimo nacionalne interese i da popravimo štete koje su napravljene protiv interesa Republike Hrvatske i protiv, znači materijalnih dobara Republike Hrvatske koje koriste strane kompanije, a to je pravo hrvatskog naroda i to je naše vlasništvo. I o tome trebamo u budućnosti šta više paziti i tu vas podržajem. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
A lijepo. Ja mislim da nikad nije kasno. Ovaj naš rad tu bez obzira da li je to rad u hrvatskoj Vladi ili u Hrvatskom saboru u konačnici treba gledati i treba gledati interese naših građana. Svaki zakon ima utjecaj na građane republike Hrvatske, svaki zakon ima posljedicu na to. I naša je obveza i zadaća bez obzira da li radimo u izvršnoj ili zakonodavnoj vlasti to činiti. A gdje je prava prilika nego u Hrvatskom saboru, gdje je prava prilika nego kroz zakone. Mi kad smo prvo radili usklađenja formalna, dakle nakon ulaska Hrvatske u EU onda dobijete direktivu i imate osjećaj da su vam svezane ruke bez obzira što u toj direktivi pročitate, uvijek imate osjećaj da to morate napravit ali da bi napravili to drugačije. Sad je prilika, sad je mogućnost i sad više nemamo ispričnicu. Onda smo mogli imati ispričnicu, nismo mogli ili jesmo. Sada ispričnice više nemamo. Svaki zakon koji donesemo a iza toga zaključimo da je na određeni način na štetu ili da je moglo biti drugačije ispričnicu za to nemamo. I zbog toga je ovo dobra prilika da još jedanput kažemo koristimo ne svoju obvezu nego svoja prava jer i kad koristimo dobro svoja prava onda ćemo imati i zakone i imat ćemo nešto s čim ćemo moći reći da smo i mi djelovali i aktivno sudjelovali u donošenju zakonodavstva EU koje ima posljedicu i na nas.
Hvala lijepa. Sad bismo prešli na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HSLS-a i BUZ-a i Goradane Rusak. Govorit će uvaženi zastupnik Dario Hrebak, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine ministre. Prvo, valja naglasiti da je izuzetno pozitivno što je i oporba i vladajući su dakle pohvalili na neki način ovaj prijedlog iako moramo reći da je on doista ministre i ambiciozan, na tome vam čestitam ali isto tako nadam se da ćemo biti odgovorni ove godine i da ćemo pokušati dignuti malo prosjek vezano uz usklađivanje samo. Kao što znamo u 2015. nije ono bilo baš nešto uspješno. Međutim, mi moramo pokazati sliku da smo odgovorna i korektna zemlja članica i u redu je imati ambiciozne planove međutim planovi se trebaju i realizirati. Ono što je najbitnije za reći da u biti usklađivanje s pravnom stečevinom EU ne podrazumijeva samo tehničko usklađivanje zakonodavstva već što smo i dosada govorili izuzetno je važno i praćenje kvalitete provedbe samog zakonodavstva tzv. track-record pa da vidimo u biti koliko smo uspješni u samom usklađivanju. I ne bi bilo možda loše za sljedeći put, dakle za sljedeću godinu kada ćemo raditi da napravimo nekakvu analizu gdje su u biti bile manjkavosti, gdje u biti nismo uspjeli i zašto nismo uspjeli. Planovi su uvijek lijepi, oni uvijek dobro zvuče međutim za plan je jako isto tako bitno da se on na kraju godine i realizira. Već je nekoliko puta naglašavano da procedura usklađivanja zakonodavstva zahtjeva visok stupanj koordinacije nadležnih resora i po našem mišljenju ostalih dionika u tom procesu, kako u procesu izrade prijedloga zakonskih rješenja tako i u procesu usklađivanja s pravnom stečevinom EU. Moramo štititi i interes malog čovjeka. Ovo je jedna tehnička procedura, ovo je jedan tehnički plan ali ipak cijeli set tih zakona koji će nam doći tijekom 2016. godine na klupe saborskih zastupnika mislim da bismo mi trebali preuzeti dio svoje odgovornosti jer nekako mi se čini da se uvijek u tim zakonskim prijedlozima uvijek provuku neke odredbe koje na kraju imaju i ono što mi ne bismo htjeli, ali imaju i negativan utjecaj na određene segmente društva. A ono što je još najbitnije da imaju određene negativne impakte na našeg građanina, onog malog čovjeka, poljoprivrednika. Ovom prilikom posebnom ističem poljoprivredu. Ovdje je nekoliko zakona koji su iznimni bitni i koje je izuzetno bitno da se oni ove godine usklade, ali napominjem bilo bi izuzetno važno da od nas saborskih zastupnika da kad dođu na saborske klupe da sa posebnom pozornošću ih popratimo kako bi oni imali i što manje negativnih efekata na naše društvo. Ja bih stoga još jedanput pohvalio ministra za ovaj ambiciozan prijedlog. Nadam se da će isto tako biti optimističan i kada će nas izvještavati o tome što je učinjeno u 2016. godini. Isto tako izuzetno je bitno kao što sam i napomenuo na početku mog izlaganja da odavde izađe jedna dobra slika Hrvatske kao izuzetno odgovorne, korektne zemlje članice EU. Stoga će klub HSLS-a i BUZ-a s nezavisnom zastupnicom gospođom Gordanom Rusak podržati ovakav plan. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, gospodine Hrebak u svom izlaganju rekli ste da kod usklađivanja europskog zakonodavstva sa hrvatskim je nužna koordinacija i sudjelovanje i protok informacija kako bi na vrijeme odreagirali i zaštitili interese domaćih ljudi, posebno poljoprivrednih proizvođača. Pa bih istaknuo da se u tom dijelu slažem s vama. Ali naši europarlamentarci a pogotovo uvažena zastupnica Marijana Petir je više puta istaknula da nije bilo te koordinacije između nacionalnih tijela resornog ministarstva obzirom da je ona kao članica Odboru za poljoprivredu pri Europskom parlamentu nije mogla doći do stajališta Republike Hrvatske, resornog ministarstva oko važnih direktiva i projekata EU kad je riječ o poljoprivrednim proizvođačima i malim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Podsjetio bih na problem embarga za Rusiju i plasmana poljoprivrednih proizvoda kad smo zakasnili sa prijavom RH i naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i tek u drugoj tranši realizirali tu mogućnost. Stoga evo pozivam da se ta praksa promijeni i da koristimo te instrumente koje imamo. Spomenuto je načelo supsidijarnosti da sudjelujemo u početku donošenja zakona, a možemo kvalitetno sudjelovati samo ako imamo svi na vrijeme informacije. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Naravno ja sam istakao poljoprivredu jer nekako se stječe i dojam i percepcija u javnosti da se upravo na poljoprivredi događaju sve negativne posljedice koje određeni zakoni imaju. Naravno da smo mi i zakasnili jer u biti mi trebamo sadržaj dogovarati u Bruxellesu i tu su naši europarlamentarci izuzetno bitni da bi mogli reagirati upravo tamo gdje se odluke same i donose. Mi smo nažalost osuđeni praktički samo na tehničko usklađivanje zakona i jako malo je tu prostora ostalo. Međutim, jedino u dijelu u kojem se ne bih sad složio s vama mislim da nema potrebe da se vraćamo u prošlost i da govorimo o onome što nije bilo dobro. Bitno je to reći, međutim isto tako je bitno reći da je ovo novi saziv Sabora i da na nama leži velika odgovornost i da će nama uskoro doći cijeli set ovih zakona na stol, na saborske klupe i da onda treba reagirati. Dakle, nema potrebe da se vraćamo u prošlost i gledamo ono što nije dobro, idemo se okrenuti budućnosti. Imat ćemo priliku sami se dokazati hrvatskim građanima koji su nas birali u ovom Visokom domu i da se dokažemo da što manje grešaka napravimo u sljedećim zakonskim prijedlozima koji će doći i koji će biti usklađeni sa zakonima Europske unije.
Hvala lijepa. I sada prelazimo na pojedinačne i to će biti prvi uvaženi zastupnik Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre vanjskih poslova i europskih poslova, kolegice i kolege zastupnici. Uvjeren sam da izražavam zadovoljstvo većine hrvatskih državljana iskustvom članstva Hrvatske u Europskoj uniji. Naime, sama činjenica da smo za stolom gdje se odlučuje o političkih i egzistencijalnim pitanjima svih nas, ne samo nas već i Europe i svijeta govori sama dovoljno za sebe. Isto tako želim ovom prilikom odati priznanje novom ministru Kovaču na njegovim dosadašnjim potezima i postignućima posebice činjenicom da je za prvu zemlju svoje vanjsko-političke posjete i misije izabrao Bosnu i Hercegovinu i na taj način pokazao ustvari da prepoznaje dimenziju Bosne i Hercegovine kao primarnog i strateškog interesa Republike Hrvatske u svakom pogledu političkom, geopolitičkom, gospodarskom i činjenicom naravno da su Hrvati tamo tvorbeni i konstruktivan narod. Isto tako želim ovom prilikom odati priznanje hrvatskim europarlamentarcima koji djeluju u Briselu bez obzira iz koje stranke ili ideološkog sklopa dolaze. I smatram njih najboljom reprezentacijom Hrvatske, rekao bih čak i boljom od trofejne rukometne. Dakle ovaj tim koji djeluje u Briselu zapravo bi trebao biti primjer i svima nama kako se trebamo odnositi prema strateškim hrvatskim nacionalnim interesima. I isto tako ne želim propustiti priliku da im se zahvalim što su svojim radom izradili i … [[Govornik se ne razumije.]] rezoluciju o napretku Bosne i Hercegovine iz veljače 2014. godine koja je prvi put od strane jedne međunarodne asocijacije dotakla suštinska pitanja problema funkcioniranja i stabilnosti Bosne i Hercegovine gdje su jasno rekli da osuđuju sve separatističke i centralističke tendencije a preporučuju legitimno predstavljanje … [[Govornik se ne razumije.]] naroda i federalizam. Recimo to su stvari koje zapravo su postignuća članstva Hrvatske u Europskoj uniji. A sada da se vratimo malo bliže ovoj temi o kojoj danas raspravljamo. Dakle ja bih dao priznanje svim hrvatskim Vladama koje su ispunile standarde kroz jedan dugotrajan, mukotrpan proces pregovaranja jer je kroz ispunjenje tih standarda i ispunjenje uvjeta za članstvo Hrvatske Europskoj uniji zasigurno Hrvatska postala bolja zemlja. Mi danas raspravljamo o ispunjenosti, odnosno usklađenosti zakonodavstva Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. I evo nekoliko prethodnika je konstatiralo a to je u izvješću isto tako navedeno da otprilike nekih 20-ak tih zakona nisu ispunjeni. I smatram naravno da Hrvatski sabor treba ispuniti hrvatska Vlada svoju ulogu u usklađivanju hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. Međutim, za mene je veći problem što prethodna Vlada nije povukla sve fondove koji su joj bili na raspolaganju pa prema ovom izvješću čini mi se otprilike Hrvatska je tu negdje na 24 mjestu od 28 država u Europskoj uniji. Mislim, to je također za mene primarno pitanje na kojem treba buduća Vlada inzistirati. Sada bih rekao nekoliko riječi o samoj Europskoj uniji. Zapravo u kontekstu ovoga svega što se dešava zadnjih rekao bih uglavnom godinu dana u Europskoj uniji. Europska unija je po mom sudu najbolja ideja u svjetskoj političkoj praksi koja se pojavila. Dakle to je najbolja ideja suradnje i izgradnje mira u svijetu i sasvim različita od svih dosadašnjih primjera u povijesti. Sjedinjene Američke Države, znamo stvorene su pobjedom Sjevera u građanskom ratu. Sovjetski savez kao asocijacija država jednom krvavom revolucijom. Dakle ovdje europska ideja Europske unije je dovela da se zbog primjera iz povijesti, loših primjera ratova itd., došlo na ideju da se stvara jedna asocijacija koja će biti na dobrobit svih građana Europe ali isto tako poželjna je paradigma za događaje u svijetu. Međutim i zato naravno Europska unija je dugi niz godina bila magnet za sve zemlje Europe i njeno širenje je zapravo pozdravljeno od svih. Međutim, ta ideja je došla u krizu, po meni kao političkog predstavnika Hrvata koji dolaze iz Bosne i Hercegovine, za nas u jednom nepovoljnom momentu. Ja ću vam reći sada tu jednu kratku anegdotu. Prije nekih 6 godina sam kao politički lider boravio u Bundestagu i sa još petoricom lidera glavnih političkih stranaka iz Bosne i Hercegovine gdje su bili predstavnici svih klubova u Bundestagu. I zadnje pitanje na kraju sastanka koje nam je svima postavljeno gdje vidite Bosnu i Hercegovinu 2020. Ja sam otprilike rekao ali naravno to je bila tada šala, vidim je u Europskoj uniji ako se Europska unija ne raspadne i ako Bosna i Hercegovina opstane. Nažalost ta šala od prije 6 godina danas polako preuzima obrise zbilje. Dakle ta ideja Europske unije danas je ugrožena iz mnogo razloga. Mislim da je kredibilitet i privlačnost Europske unije ona može sačuvati samo na način kako će biti u stanju rješavati svoje unutarnje probleme. Zadnjih godinu dana smo vidjeli od grčke financijske krize, od bavljenja krizom sa migrantima, preko bavljenja Brexitom itd., itd., da je ta ideja i taj projekt Europske unije ugrožen. I ja ću vam reći sada činjenicu, dakle na koji način se EU odnosi prema ovoj migrantskoj krizi. Pragmatičan je primjer od prije dvije večeri ili tri, glasnogovornice EU koja je otprilike u ovako jednoj superiornoj pozi otprilike poručila zemljama na balkanskoj ruti da se manje bave reduciranjima na granicama, a više izgradnjom centara za prihvat izbjeglica. Dakle, ne mogu zemlje na balkanskoj ruti rješavati probleme koje ne može da riješi Europska unija. I kada je prije nekoliko, par mjeseci bio susret Angele Merkel, njemačke kancelarke koja je tu predstavljala EU i … [[Govornik se ne razumije.]] i kada je EU obećala Turskoj neke tri milijarde dolara pomoći, a zauzvrat da Turska zaustavi val izbjeglica prema Europi. Znate koja mi se asocijacija tada javila? Vrlo gorka asocijacija, asocijacija na Dubrovačku Republiku za vrijeme okupacije Turske, dijela Europe kada je Dubrovačka Republika plaćala danak Turskoj da bi sačuvala granice Dubrovačke Republike od strane Venecije i od Turske. Ja nisam protiv toga da EU pomaže zemljama koje su direktno ugrožene izbjeglicama, ali tu su i Jordan i … [[Govornik se ne razumije.]] itd. itd. Ali sjetimo se da je prije godinu dana vodstvo Turske zaprijetilo EU da će je preplaviti izbjeglicama ukoliko ne ispune neke njihove uvjete. Zato kažem EU i u čitavom tom kontekstu Hrvatska također mora svoje mjesto u EU i svoje strateške interese preispitivati u kontekstu svih ovih događanja i smatram da će nova Vlada te stvari dobro uzeti u obzir. Često se postavlja pitanje naravno da li EU ima alternativu i odgovor je obično EU nema alternativu. Taj odgovor meni liči otprilike kao jedna parola. Ima EU alternativu samo što je ta alternativa puno lošija nego ovo sada što imamo nego što je to Europska unija. Ta alternativa je najmanje tisuću milijardi troškova za carine, granice itd. ako Shengen padne, ta alternativa je onda zategnutosti između političkih odnosa između država temeljem manjina, interesnih zona itd. itd. I ja se nadam da će današnji lideri u europi prakticirati manje sebičnosti, više vizije ka Europskoj uniji i da će biti dosljedni nasljednici Roberta Schumana i Konrada Denauera, ljudi koji su pokrenuli ovu ideju, koji su pokrenuli ovaj projekat. I svakako Hrvatska treba ustrajati na izgradnji Europske unije, više Europske unije da, manje ne. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Sinčića. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Htio sam reagirati na nekoliko teza koje je iznio kolega Ljubić. Prva od njih je ta da smo za stolom za kojim se odlučuje. Pa evo dojam koji sam ja dobio ne samo od kad smo članovi EU, punopravni član nego i za vrijeme kampanje je da se EU odnosi prema Hrvatskoj kao što se većina odnosi prema u Saboru prema meni, odnosno da je utjecaj Hrvatske u EU jednak utjecaju mene u ovom Saboru kao jednog čovjeka koji čini manje od 1% ovoga Sabora kao što Hrvatska čini manje od 1% Europske unije. Ako se sjetimo samo kampanje koje zapravo uopće nije bilo, to je bila jednostrana propaganda od strane svih medija u Hrvatskoj. Niti jedne javne rasprave nije bilo osim na televiziji kad su se sučelili Roko Šikić i gospođa Vesna Pusić ako se sjećam. Pratio sam dobro sve te procese. Čak je bila raspisana nagrada da ako se ne varam 500 kn za svaki članak u medijima od nacionalne proširenosti. Tko nađe neki članak koji diskretično govori o pristupanju EU toga naravno nije bilo i nitko nije dobio niti 500 kn od fonda ako se ne varam 40 000 kn za tu nagradu. Nadalje, kada se glasovalo o pristupanju o ulasku u EU tko je bio iz ovoga Doma protiv toga. Mislim da se svi sjećamo tko je bio za a tko je bio protiv, odnosno tko predstavlja sve one koji nisu izašli na referendum razočarani ovakvom kampanjom i procesom i sve one koji su glasali protiv na referendumu očito ih nije predstavljao nitko. Pa vas pitam je li to standard EU da toliku masu naroda koja je izrazila jednu volju u Parlamentu ne predstavlja nitko. Je li to jest europski standard ili to nije europski standard? Sjetimo se također, a pratio sam i te procese kada su se u ovom Saboru kao na pokretnoj traci izglasavali zakoni. Eto nitko ne dvoji da su europske institucije u mnogo čemu bolje od nekih naših, pogotovo od DUUDI-a ali mislim da je moja teza … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Pa gledajte, ja bih se mogao složiti s vama iako tada nisam sudjelovao u političkom životu Hrvatske da nije dovoljno iskorišten prostor za raspravu i za razmjenu argumenata projekt kontra kada se raspravljalo o mnogim stvarima koje se tiču procesa ulaska u EU. I mogao bih se čak i složiti oko toga da je bilo više prostora za raspravu, da bi se možda neka poglavlja možda i bolje ispregovarala. Međutim, isto tako nepobitno je da EU je sigurno najviši standard u svijetu danas u pogledu zaštite ljudskih prava, u pogledu zaštite manjinskih prava, u pogledu zaštite socijalnih prava i da je Hrvatska zapravo ekološki prvak ako hoćete ekoloških uvjeta, da je Hrvatska kroz te procese sigurno postala puno bolja država. I za mene je u tom kontekstu zapravo sam momenat pristupa EU manje je važan od tog procesa kroz koji je Hrvatska prošla ili morala proći da bi zadovoljila te standarde. Danas ja koji živim u BiH prepoznajem debelo razliku da tako kažem u svim tim stvarima između dakle moje jedne matične domovine i ove druge domovine matične i sigurno je to put kojim mi trebamo ići. I već kad sam dobio priliku da sada ponovno se javim za još jednu stvar reći. Dakle, ja apeliram na Hrvatsku vladu i na Hrvatski sabor, na sve institucije Republike Hrvatske da pruže BiH svu tehničku pomoć u procesu pristupanja EU. Ali isto tako, možda može izgledati paradoksalno što ja to kažem koji dolazim iz BiH, da iskoristim svu svoju političku poziciju asocijacija EU i NATO-a da uvjetuje da BiH napravi potrebite ustavne reforme kako bi se izjednačila pozicija hrvatskog naroda kao formiranog konstitutivnog u BiH jer je to uvjet stabilnosti BiH i to je također strateški interes Republike Hrvatske da ima stabilnu državu na 1000 km svoje granice. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Ljubić kazali ste, pošto dolazite iz toga korpusa, znači iz BiH, da bi državna politika trebala skrbiti o našim Hrvatima u BiH. Ne, to je ustavna obaveza svih Vlada i ja se nadam da će ovaj put Hrvatska vlada iz te ustavne obaveze prema Hrvatima u BiH kao konstitutivnom narodu sačuvati jedinstvo toga naroda i cjelokupne BiH jer nije cilj Hrvatskoj državi tj. Vladama u predobećanjima ili nekakvim predizbornim kampanjama samo vaš glas i koliko imate mandata nego treba biti primarni interes opstanak hrvatskoga naroda na tim područjima i stabilna BiH. Hrvatska politika mora voditi skrb o tim ljudima kao npr. ako su hrvatski generali iz HVO-a u Haagu treba im dati svu pravnu pomoć da se brane. A ne da se za jedan primjer, kao npr. lex Perković i iza toga državne vlasti stanu i brane svim sredstvima, da se otkriju ubojstva naših migranata u svijetu a naši generali se brane i ne znamo na koji način i ostavljeni su sami sebi. To su interesi da sačuvamo naš hrvatski narod na tome području jer se branio i samo obranio zajedno sa hrvatskim građanima u Hrvatskoj ili obrnuto. Kažete nacionalni interesi u EU, nažalost u samim pregovorima pristupnim i u samoj kampanji kod glasanja za EU i cijelom tom procesu hrvatski nacionalni interesi se nisu štitili. Spominjao sam ZERP, izglasan u ovome Saboru pod pritiskom i povučen. I to su ključni problemi.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Uvaženi kolega Bulj odlučio sam odgovoriti, ne zato što se ne slažem s vama, duboko se slažem sa dijelom koji se odnosi na BiH i to sam već s ove govornice jedanput istakao da smatram da je BiH i hrvatsko pitanje u BiH danas primarni strateški interes Republike Hrvatske. Ne samo dakle Hrvata u BiH. Iz dva razloga to smatram. Očuvanje političkog subjektiviteta i ostanak Hrvata u BiH štiti dugoročno i teritorijalni suverenitet i integritet Republike Hrvatske. Dakle, Hrvati u BiH su garant da će Hrvatska biti zastupljena u BiH na gospodarskom planu adekvatno kao što je dosada bila. Ne treba zaboraviti da Hrvatska najveći trgovinski suficit ostvaruje sa BiH koji se bilježi kumulativno kroz 10 godina na nekih 5 milijardi eura. A za to su naravno zaslužni i Hrvati u BiH. Ono što ja želim također ovom prilikom istaći da Hrvatska treba iskoristiti ne svoje ustavne obveze već i činjenicu da je Hrvatska potpisnica međunarodnih sporazuma, Washingtonskog i Daytonskog, koji su narušeni na štetu Hrvata u BiH. Dakle, narušen je Međunarodni mirovni sporazum. Hrvatska je potpisnica i Hrvatska ne može nijemo gledati i šutjeti o narušavanju prava Hrvata u BiH temeljem narušenih međunarodnih sporazuma. Prema tome, to je dio onoga što Hrvatska treba ostvarivati u periodu koji je pred nama, s ciljem zaštite političkog suvereniteta Hrvata u BiH ali … [[Govornik se ne razumije.]] zaštite svojih strateških državnih i nacionalnih interesa ovdje. Što se tiče optužnica trenutno koje su aktualne u Haagu na udruženi zločinački pothvat tzv. navodni gdje su naravno navedeni i dužnosnici Republike Hrvatske na čelu sa Tuđmanom i Šuškom ja sam to rekao i ponovit ću ovdje dakle ako bi ta stigma, ta formulacija ostala i u drugostupanjskoj presudi to bi bilo za Hrvatsku mnogo opasnije nego optužnice koje su bile podignute prema Gotovini i Markaču jer su optužnice prema Gotovini i Markaču hrvatskim generalima ticale se unutarnjih odnosa Republike Hrvatske, ovo se tiče odnosa Republike Hrvatske odnosno navodne agresije prema BiH. Ja zato apeliram da se Hrvatska ozbiljno pozabavi ovim pitanjem u političkom, pravnom pa i financijskom smislu ako je potrebno.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Jandrokovića.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Pa kolega Ljubić jako je dobro da imamo zastupnike koji dolaze iz BiH jer nas i podsjete koliko je geopolitika važna, podsjete nas na to da još uvijek traju velike geopolitičke igre velikih sila. Mi smo se malo ulijenili kad je to u pitanju i otkad smo postali punopravna članica EU. Pa onda često ljudi misle da se radi o nekim teorijama zavjere, međutim BiH je najbolji primjer da itekako veliki igrači igraju svoje igre. Drago mi je da ste spomenuli i u tom kontekstu EU i kazali kako ona danas ima alternativu. Do prije koju godinu izgledalo je funkcionirat će to i alternative ustvari nema zbog svijesti europskih nacija o tome da bez EU svi zajedno postajemo slabi. Međutim, novi izazovi koji su se dogodili, od izlaska mogućeg Velike Britanije, od migrantske krize, od gospodarske i financijske krize pokazuju da nije nužno da Europska unija zadrži ovu formu u kojoj je sada u kojoj se pokazuje da nije nužno da će europske nacije prepoznati Europsku uniju kao jedino rješenje i da će čuvati pod cijenu i rušenja kvalitete života koju europski građani imaju. Dakle sve su opcije moguće. Međutim u tom kontekstu sam baš htio kazati ono što je iz nekoliko rasprava kroz današnji dan išlo Hrvatska mora biti vrlo racionalna i hladnokrvna u svim tim događanjima i isključivo obratiti pozornost na vlastite interese i na vlastite prihode koje Europska unija nosi. Hrvatska mora tražiti danas partnere unutar te Europske unije, Hrvatska mora naravno koristiti financijska sredstva i Hrvatska mora utjecati na donošenje zakona ali Hrvatska itekako danas mora koristiti članstvo u Europskoj uniji baš kako bi zaštitila interese hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Danas je naša pozicija jača nego ikada prije kada je u pitanju zaštita interesa Hrvata u Bosni i Hercegovini i iz tog razloga podržavam vašu raspravu i mislim da je jako korisna i za zastupnike u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Zahvaljujem kolega Jandroković. Što se tiče prvoga dijela, mislim ne znam da li sam bio dovoljno jasan kada sam rekao Hrvatska treba graditi svoje mjesto u Europskoj uniji ali isto tako Hrvatska treba preispitivati svoje nacionalne interese u kontekstu promjena koje se dešavaju i u Europskoj uniji i van Europske unije jer na našim granicama i na granicama Europske unije se dešava jedna nova geopolitička rekonfiguracija. Ono što nekada nije zgledalo realno danas je sasvim na licu mjesta pa tako Putinova Rusija nekada nije ni razmišljala, Jeljcinova Rusija da budem jasan, dakle ništa razmišljala dalje od svojih granica. Danas Putinova Rusija debelo utječe i na procese u svijetu a posebice u Bosni i Hercegovini, preko Srbije, preko Republike Srpske itd., itd.. Nekadašnja Turska zapravo nije imala ni otomanskih da tako kažem ambicija, današnja turska, Erdoganova Turska, ekonomski ojačana Turska, današnja Turska koja sve više gubi svoj sekularni karakter sve više utječe da tako kažem na procese na Balkanu, opet je Bosna i Hercegovina target što bi rekli. Prema tome ukoliko ta mala država Bosna i Hercegovina interesantna velikim svjetskim regionalnim igračima kao što su Rusija, Turska itd., itd., onda posebice treba biti važna Hrvatskoj sa kojom Bosna i Hercegovina graniči sa 1000km posebice treba biti važna zbog činjenice jer su tamo Hrvati tamo konstitutivan. A što se tiče budućnosti Europske unije, dakle lideri i današnje Europske unije i to u prvom redu lideri najmoćnijih zemalja Europske unije trebaju da tako kažem i sebičnost otkloniti, prakticirati dovoljnu viziju i liderstvo i onda će se iskristalizirati što će Europska unija biti u budućnosti da li carinska unija, da li europska ekonomska zajednica ili United State of Europe.
Hvala lijepa. I zadnja replika ona uvaženog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih prije svega želio zahvaliti gospodinu Ljubiću na pohvalama za predan rad hrvatske diplomacije hrvatskih Vlada u kontinuiranom zalaganju za europski put Bosne i Hercegovine. Tu je ministar i ja se nadam da će ta politika ostati i dalje kontinuitet vanjske politike a iz njegovih nekih izjava to se dalo i iščitati. Ja sam dubokog uvjerenja da je Europska unija najbolji okvir za daljnji razvoj Bosne i Hercegovine. Ona nudi Bosni i Hercegovini one vrijednosti koje su ključne za njen razvoj kao što je tolerancija, poštivanje ljudskih i manjinskih prava, multikonfesionalno, multietičko društvo, načela pravne države, sprječavanja zloupotrebe vlasti za osobna bogaćenja i sve ono što je ključno za tu zemlju. I zato ćemo i dalje podržavati europski put prema Bosni i Hercegovini, prema Europskoj uniji. Jednako tako mislim da je i to najbolje rješenje za hrvatski narod. Vidimo da srpski narod u Bosni i Hercegovini ima Republiku Srpsku kroz koju pokušava realizirati svoje interese. Bošnjaci su najbrojniji narod unutar Bosne i Hercegovine, putem brojeva pokušavaju realizirati svoje interese koristeći ih u procesu donošenja odluka. Hrvatski narod je brojčano najmanji, nema svoj entitet i jedi što može promijeniti status quo koji imamo u Bosni i Hercegovini je uz pomoć Europske unije i reformi i vrijednosti koje unija donosi. I zato ja vidim hrvatski narod u Bosni i Hercegovini kao narod koji bi trebao biti najskloniji reformama i najskloniji što prijem dolasku Europske unije i NATO-a u Bosnu i Hercegovinu. Izrazili ste i zabrinutost glede budućnosti Europske unije, ja se s vama tu slažem ali tu zabrinutost trebamo tretirati kao pokušaj povećanja opreza da se uhvatimo u koštac sa novim problemima i novim izazovima koji stoje pred Europskom unijom. Europska unija to smo svi mi, 500 milijuna građana koji žive u toj zemlji, to su naše vlade i naše politike, naše ponašanje na dnevnoj razini, ona će biti onakva kakvi ćemo biti mi prema njoj i što ćemo od nje željeti. Ukoliko se budemo u ovoj migrantskoj krizi ponašali jako sebično, gradili između sebe žicu i ograde, ukoliko budemo zanemarivali međunarodna prava migranata sigurno nećemo doprinijeti koheziji unutar Europske unije.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Kolega Klisović, dakle sam, evo kao što ste i sami priznali ton mog izlaganja itd., itd., ide za tim da pokušamo graditi svijest ovdje u hrvatskoj politici bez obzira tko je vlast, tko oporba o strateškom značaju Bosne i Hercegovine za Hrvatsku i o strateškom značaju očuvanja političkog … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvata u Bosni i Hercegovini. Sami ste rekli, zbog nepravedne same podjele Bosne i Hercegovine u Daytonu na entitet Republika Srpska 49% teritorija odakle je protjerano, izbjeglo ili iselilo preko 95% Hrvata i drugi entitet sa apsolutno Bošnjačkom većinom doveo je do toga da danas mi u Bosni i Hercegovini imamo 3 političke paradigme koje smo imali pred početak raspada bivše Jugoslavije i početak rata u Bosni i Hercegovini. S jedne strane separatistička od strane Srba u Bosni i Hercegovini koji se prakticira preko pojačane autonomije ili separatizma u Republici Srpskoj. Druga je centralistička i unutaristička od strane političkog Sarajeva koja u nemogućnosti da čitavu Bosnu i Hercegovinu da tako kažem pretvori u jednu centraliziranu unutarističku državu to prakticira na dijelu federacije koja je stvorena kao bošnjačko-hrvatska federacija. Hrvati zbog te činjenice, zbog oduzimanja ne samo političkih prava i prava da izaberu svoje legitimne predstavnike već zbog oduzimanja prava i da raspolažu rezultatima svoga rada, zbog prelijevanja sredstava iz hrvatskih poduzeća i regija u centar u Sarajevu, a onda selektivnom distribucijom oduzimanja prava … [[Govornik se ne razumije.]] sve više Hrvata iseljava iz Bosne i Hercegovine. Nama vrijeme nije saveznik, ni ovdje Hrvatskoj vrijeme nije saveznik. Prema tome, Hrvatska treba se snažno angažirati kod svojih saveznika. U EU izravno u odnosima sa Bosnom i Hercegovinom da Bosna i Hercegovina konačno se rekonstituira na način da se ostvari istinska jednakopravnost tri konstitutivna naroda jer Bosna i Hercegovina može biti politički stabilna samo na takav način i može dugoročno opstati samo na takav način. Svaki drugi epilog koji bi vodio ka disoluciji i tako daljem zaoštravanju nije u interesu RH upravo zbog ovih činjenica o kojima sam govorio. Ako ništa drugo zbog tisuću kilometara granice.
Hvala lijepa. I sada završnu riječ će imati uvaženi ministar vanjskih i europskih poslova dr. Miro Kovač. Izvolite,.
Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Ova rasprava pokazuje da nama fali puno više rasprava o EU, o hrvatskoj EU i o vanjskoj politici. A ja vam sada želim reći da sam spreman prije svakog Vijeća za opće poslove doći na Odbor za europske poslove prije svakog Vijeća za vanjske poslove doći na sjednicu Odbora za vanjske poslove, tako da iznesem stajališta hrvatske Vlade o europskim poslovima i o vanjskim poslovima, da pokažemo aktivnost Hrvatskog sabora. To je vrlo, vrlo važno. Uspjet ću pretpostavljam doći do 12,30 na ručak sa gospodinom Dombrovskisom koji je potpredsjednik Europske komisije, član, znači povjerenik gdje ćemo govoriti i o proračunu i o reformama o europskom semestru jer će prvi važan čin ove Vlade čiji sam član, na to sam ponosan biti proračun. On će biti reformski i nakon dugo, dugo, dugo godina bit će deficit ispod 3%. Tu je prvi važan korak hrvatske Vlade i mi ćemo tu dokazati svoju vjerodostojnost, a nakon toga ide cijeli ovaj paket zakona, zakona koji će reformirati našu prekrasnu i lijepu Hrvatsku. Tako gospodine Klisoviću, nemojte se brinuti za nas. To će biti, bit će puno tih zakona i puno tih reformi. Hrvatska na tapetu neće biti. Znate zašto? Hrvatska će biti puno aktivnija na planu europske i vanjske politike. Ovo što je rekao gospodin zastupnik i prijatelj Božo Ljubić, mi to radimo vrlo aktivno. Ja sam svima rekao i gospodinu Štajmajeru u Njemačkoj kad sam bio i gospodinu Gentiloniu prekjučer u Italiji, Bosna i Hercegovina, tu se Hrvatska zalaže, a Hrvati u Bosni i Hercegovini su motor integracije BiH u EU, a to će jačati njihov položaj u Bosni i Hercegovini i njima omogućiti da budu zaista ravnopravni. Znači, mi to radimo vrlo aktivno i pred svima bez kompleksa, ali jasno na način da budemo aktivni. Što se tiče toga već sam rekao bit ćemo jako, jako aktivni na planu europske suradnje i jačati svoju vidljivost u Europskoj uniji. Zato predlažem gospodine predsjedniče Odbora za europske poslove, dragi zastupniče Jandrokoviću ja sam spreman doći. Pozovite me, hajmo napraviti mehanizam, dolazim, izlažem svoje stavove hrvatske Vlade o europskim poslovima i vanjskim poslovima. Isto vrijedi za gospodina predsjednika Odbora za vanjske poslove gospodina, za gospodina Mlakara. Odnosi sa susjedima napravili smo jako puno. Već sam spomenuo, bio sam prije dva dana u Italiji i nakon 6 godina nakon što je bio gospodin Franco Frattini u Hrvatskoj, gospodin Jandroković u Italiji, imali smo opet jedan susret na razini bilateralnog posjeta nakon 6 godina između Italije i Hrvatske koji su inače kao što znamo vrlo, vrlo prijateljske zemlje. Imamo vrlo jaku razvijenu suradnju, a to sam već i radio sa kolegama u Mađarskoj sa gospodinom Siertom jačamo suradnju. Gospodin Ladislav Ilčić je spomenuo ovaj četrnaesti zakon. Tu postoji jedna direktiva i mi ćemo to malo ljepše prikazati, to je rekla jako lijepo gospođa Anka Mrak Taritaš bit će malo vidljivije što se sve pretače u hrvatsko zakonodavstvo, a što dolazi iz EU, tako da to bude vidljivije. Ima jedna direktiva, ja ću vam to poslati tako da to možete vidjeti. Pozdravljam što je rekla gospođa Anka Mrak Taritaš, puno više rasprave, puno više razgovora i moramo dokazati da smo tu, da smo zaista aktivan član EU. Ja sam isto tako gospodine Klisoviću rekao i Nijemcima ako hoćete i svima ostalima svi smo odgovorni za EU i velike države i manje države. Mi Hrvati smo odgovorni, odgovorni su i drugi apsolutno. Ali oni koji su veći su odgovorniji od nas jer su veći i to njima lijepo kažemo toliko o ulozi Hrvatske u EU. Mi to činimo. Isto tako, gospodine Ljubiću i dragi Miro Bulj nije tu, što se tiče predsjednik BiH mi ćemo biti vrlo, vrlo aktivni i mi želimo biti najangažiranija zemlja članica u EU što se tiče privođenja pod navodnicima Bosne i Hercegovine prema EU. I kao što sam rekao naš je prijedlog bio, to sam rekao i u Mostaru kad sam održao predavanje, da za Hrvate u BiH europski put i ravnopravnost, jednakopravnost budu dvije strane iste medalje. Zahvaljujem na pozornosti. Veselim se nastavku suradnje sa Hrvatskim saborom i želim da budemo svi zajedno jaki i prepoznatljivi u EU. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre, ako ste mislili da ste gotovi niste. Imamo tri replike. Prva je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, meni je drago da ste razgovarali vrlo prijateljski sa gospodinom Frattinijem i da je promijenio mišljenje. On je bio sekretar, čini mi se jedan od pod sekretara ili sekretar u Berlusconijevoj Vladi ako se radi o istoj osobi koji je rekao 2009. godine da su Zadar i Dalmacija bili i ostali talijanske povijesne zemlje. Pa kad ga vidite napomenite mi što misli i dalje o tome.
Dignuo je tablicu povrede Poslovnika poštovani zastupnik Gordan Jandroković, izvolite.
Hvala vam lijepo. Ne bih reagirao ali je povrijeđen članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora, zastupnica odudara od općih normi koje u Saboru vladaju. Dakle, jednog čovjeka koji je osvjedočeni prijatelj Hrvatske, čovjek koji je uložio veliki napor i trud u tome da Hrvatskoj pomogne na našem putu ka EU i završetku pregovora, koji nikad nije dovodio u pitanje hrvatski suverenitet i teritorij da ga ovdje jedna zastupnica na tako banalan i bizaran način optuži da je svojatao hrvatski državni teritorij. To je neobično, to je uvredljivo i to zaista govori o razini zastupnice koja je na taj način govorila u Hrvatskom saboru.
Ja procjenjujem da Poslovnik je prekršen zapravo time što je uvrijeđen predstavnik strane države. A to se time krši Poslovnik pa bih molio da se to ne čini više. Ja bih sada dao riječ uvaženom zastupniku Jošku Klisoviću koji je također imao repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Ja bih želio evo zahvaliti, čuo sam da ministar Kovač ima namjeru dolaziti pred odbor kad god ga pozovemo i za vanjske poslove i europske poslove. Naime, ja sam već bio zatražio raspravu sa ministrom oko prioriteta hrvatske vanjske politike, prioriteta vanjske politike nove Vlade. Nažalost, do tog sastanka odbora još nije došlo pa ga ja ovim putem evo želim o tome obavijestiti. Što se tiče o angažiranosti hrvatske vanjske politike ona je i dosada bila angažirana. Ja želim da ministar bude angažiran, diplomacija i cijela Vlada ali nemojmo zaboraviti da smo i dosada i u kontekstu BiH kako nam je lijepo kazao i priznao gospodin Ljubić i kod ostalih vanjskih političkih pitanja bili na braniku hrvatskih nacionalnih interesa. A što se tiče pitanja uvrede stranih državnika ako citirate njihove riječi onda to ne bi smjela biti uvreda nego samo citat nečijeg mišljenja s kojim se mi ne moramo složiti, a ja vjerujem da u ovoj sabornici se nitko ne slaže da je Zadar talijanski grad pa mislim da tu nije bilo mjesta reakciji vašoj. Hvala lijepa.
Kolega Klisović vi ste novi zastupnik, ne možete polemizirati sa predsjednikom Sabora pa vam skrećem na to pozornost. Neću vam dati sad za to opomenu ali pročitajte Poslovnik. Ja bih i inače molio zastupnike da pročitaju Poslovnik oni koji su novi jer vidim da ima različitih pristupa stvarima koje ne odgovaraju Poslovniku. No, sada je riječ zatražio kao repliku uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepo. Samo jedna stvar gospodine predsjedniče, poštovani ministre iznimno mi je drago da ste najavili vašu spremnost da dođete prije sastanaka Vijeća za opće poslove, Vijeća za vanjske poslove. To dosada nije bila praksa. Ministri su dolazili ili ministrica je dolazila poslije tih sastanaka. Tako da će svakako ta vaša odluka biti dobro prihvaćena ovdje u Hrvatskom saboru ali će vam osigurati da zaista pojačamo utjecaj Hrvatskog sabora, Odbora za europske poslove i da zaista možemo u razgovoru s predstavnicima Vlade odnosno s ministrom vanjskih i europskih poslova utjecati na ono što ćete govoriti i što ćete zastupati u ime Republike Hrvatske na sastancima EU. Hvala vam.
Hvala lijepa. Ja mislim da smo sada svi ovdje i da bismo mogli prijeći na glasovanje. I napokon, ono što smo danas imali, Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 98 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2016. godinu. Mi ćemo se ponovo sastati ovdje u plenarnoj sjednici sljedećeg tjedna, dakle 2. ožujka sa prvom točkom koja će biti Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2014. godinu. Ja vam želim ugodan vikend. I još jedna obavijest i jedna zamolba. Obavijest je članovima Mandatno-imunitetnog povjerenstva da će se 8. sjednica održati danas u petak 26. veljače odmah nakon glasovanja sada u dvorani "Stjepana Radića", dakle 133 na 1. katu. A druga zamolba je, molim vas, još jedanputa da se sastanci radnih tijela održavaju ponedjeljkom i utorkom, ne srijedom, četvrtkom i petkom a nikako ne, apsolutno nikako ne za vrijeme održavanja plenarne sjednice što se događa i dalje. Pa vas zato molim da se to ne događa. SJEDNICA JE PREKINUTA U 12,50 SATI
Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3. članka 161. stavka 1. i članka 2073. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora podnosi Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora, Prijedlog odluke o razrješenju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora, Prijedlog odluke o imenovanju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Navedene prijedloge odluka Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je na 4. sjednici održanoj 26. veljače 2016. godine. Dakle, Prijedlog za odluku o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskoga sabora razrješuje se član Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora Siniša Varga, a za člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora bira se Joško Klisović.
Molim vas da o tome glasujemo. Zapravo otvaram raspravu najprije naravno da li netko ima šta o tome? Ako ne, hvala lijepo. Molim vas da glasujemo. Tko je za? Zaključujem glasovanje. 99 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv. Utvrđujem da je većinom glasova izglasano kako je predloženo. Sljedeće molim odluka.
Dalje imamo Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora Joško Klisović, a za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora bira se Siništa Varga.
Hvala. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 102 glasa za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova usvojeno kako je predloženo. Izvolite sljedeća odluka.
Prijedlog Odluke o razrješenju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora razrješuje se predstojnica Ureda predsjednika Hrvatskog sabora Đurđica Pralas.
Otvaram raspravu. Prije nego što zatvorim raspravu ja želim izraziti zahvalnost gospođi Đurđici Pralas na njenom radu dosada koji je radila na mjestu predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Imao sam potrebu to reći. Molim vas glasujte. Zatvaram glasovanje. 98 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova odluka prihvaćena. Molim sljedeću odluku.
Imamo prijedlog Odluke o imenovanju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora. Za predstojnicu Ureda predsjednika Hrvatskog sabora imenuje Antonija Rimac Gelo.
Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 99 glasova za, 3 suzdržana. Utvrđujem da je većinom glasova odluka prihvaćena. Sada bih zamolio predsjednika Odbora za pravosuđe uvaženog kolegu Arsena Bauka da obrazloži dva prijedloga odluke, jedan je prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, a drugi je prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Uvaženi zastupniče Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Člankom 35. Zakona o Državnom sudbenom vijeću uređeno je da dva člana vijeća imenuje Hrvatski sabor iz reda svojih zastupnika od kojih je jedan iz oporbe. Dopisom od 24. veljače 2016. Klub zastupnika SDP-a predložio je Orsata Miljenića, a dopisom od 26. veljače Klub zastupnika HDZ-a predložio je Davorina Mlakara. Odbor za pravosuđe jednoglasno je sa 7 glasova za utvrdio prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika koje podnosi Hrvatski sabor.
Časak, moramo glasovati jedno po jedno. Prvo o ovoj odluci molim vas glasujte. Prvo, imamo raspravu? Nemamo raspravu, hvala lijepa. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte tko je za? Zaključujem glasovanje. 103 glasa za, 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog odluke. Molim vas sljedeća odluka.
Člankom 144. f stavkom 3. Zakona o Državnom odvjetništvu uređeno je da dva člana vijeća imenuje Hrvatski sabor iz reda svojih zastupnika od kojih je jedan iz reda oporbe. Dopisom od 24. veljače klub SDP-a predložio je Josipa Leku, a dopisom od 26. veljače klub HDZ-a predložio je Dražena Bošnjakovića. Odbor za pravosuđe jednoglasno je sa 7 glasova za utvrdio prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 101 glas za, 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog odluke kako je bila predložena. Sada bismo onda prešli na izbor, imenovanja i razrješenja pa molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, gospodina Franju Lucića da podnese izvješće. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Na temelju članka 105. stavak 1. podstavka 1. i 3. članka 161., stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora podnosi Hrvatskom saboru: Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskoga sabora; Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora; Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora; Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora Nagrade Vladimir Nazor i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora Nagrade Vladimir Nazor. Navedene prijedloge i Odluke Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora utvrdio je na 5. sjednici održanoj 11. ožujka 2016. godine.
Ja bih sada molio da onda glasujemo za jednog po jednog. Dakle prvo Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskoga sabora. Razrješuje se član Odbora za europske poslove Hrvatskoga sabora Franjo Lucić a bira se Leon Žulj. Molim vas, otvaram raspravu najprije. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno. Molim rezultat, 113 za i 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen Prijedlog. Molim sljedeći.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. Razrješuje se član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora Branko Hrg a za člana Odbora za financije i državni proračun bira se Davor Vlaović.
Imamo li kakve primjedbe na to? Otvaram raspravu. Ne. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Tko je za Prijedlog Odbora? Glasovanje je završeno, 113 za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Molim sljedeći prijedlog.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Razrješuje se član Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora Josip Borić a za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora bira se Franjo Lucić.
Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte. Tko je za Prijedlog Odbora? Glasovanje je završeno. 108 glasova za, 2 suzdržana. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Molim sljedeći Prijedlog.
Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora Nagrade Vladimir Nazor i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora Nagrade Vladimir Nazor. Za predsjednika Odbora Nagrade Vladimir Nazor imenuje se akademik Zvonko Kusić. Za članove Odbora Nagrade Vladimir Nazor imenuju se: dr. Nikola Poljak, akademkinja Dubravka Oraić Tolić, prof. Branko Ivanda, Biserka Rauter Plančić, Almira Osmanović, akademik Stanislav Tuksar, Joško Ševo i Ivica Kunčević.
Otvaram raspravu. Nema, nitko se ne javlja. Zatvaram raspravu. Molim vas glasujte o Prijedlogu Odbora. Glasovanje je završeno. 108 glasova za, 7 suzdržanih. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen Prijedlog Odluke kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Dobro jutro svima! Ja vas molim da zauzmete svoja mjesta i mi nastavljamo po našem dnevnom redu kako je bilo i predviđeno. Dakle, prva točka danas će biti - Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2014. godinu Podnositelj izvješća za Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa na temelju članka 30. Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za pravosuđe. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Vlada je također dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnica podnositelja? O pardon, samo uvaženi zastupnik Stipe Petrina se javio za riječ.