Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatski saboru i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru srdačno vas pozdravljam. Prije nego što nastavimo sa radom 8. sjednice Hrvatskog sabora želio bi kolegama i kolegicama zastupnicama iz Hrvatskog sabora koje su stekli i postali europarlamentarci čestitati na izbori, zaželjeti im uspješan rad i da dobro i vjerodostojno zastupaju interese građana RH u Europskom parlamentu. Mislim da je Hrvatska u tom procesu došla do zadnjeg koraka pa će kolege 1. srpnja, koji su ujedno i ovdje zastupnici prijeći u Europarlament a nama će ostaviti naše teme. Sada prelazimo na rad po točkama dnevnog reda. Idemo na - Prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.E.Z.br.312. Predlagatelj zakona je Vlada u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, Odbor za turizam, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za područnu, regionalnu samoupravu. Izvješća ovih radnih tijela primili ste. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra, Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici. Razlog za donošenje Zakona o PDV-u je potpuno usklađivanje sa odredbama direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenog 2006. godine o zajedničkom sustavu PDV-a i ostalim direktivama vezanim uz oporezivanje PDV-om. Promjene koje donosi novo Zakon o PDV-u u odnosu na sada važeći su vezano za poreznog obveznika. Porezni obveznik i nadalje je poduzetnik koji ostvaruje prihod iznad 230 000 kuna te oni koji na vlastiti zahtjev se upisuju u sustav PDV-a, te tijela državne vlasti, tijela državne uprave i slično ako obavljaju gospodarsku djelatnost. Novost je da se povremenim obveznikom smatraju ostale osobe sve i građani, i ministarstva i ustanove koji stječu ili isporučuju nova prijevozna sredstva. Znači ako građanin kupuje novi automobili u Njemačkoj obvezan je u RH platiti PDV na stjecanje na način da sam podnosi prijavu za stjecanje poreznoj upravi u roku od 10 dana od dana stjecanja, u kojem roku mora i platiti porez da bi se mogla izvršiti registracija. Vezano za porezne stope, ostaje opća stopa PDV-a od 25% uz primjenu sniženih stopa 10 i 5%. Sve što je bilo 10% i dalje ostaje osim dnevnih novina i časopisa koji su svrstani u stopu od 5%. Vezano za porezna oslobođenja, u odnosu na danas propisano oslobođenja više neće biti oslobođeni samostalni umjetnici kao što su pjevači i glumci, danas su oni oslobođeni od plaćanja PDV-a, ne vode poslovne knjige. Znači oni će od 1.7. ulaze u sustav PDV-a, prelaze na vođenje poslovnih knjige ako su u prethodnoj godini imali više od 230 000 kuna prometa. Također više nema oslobođenja za vjerske zajednice pri uvozu, također i za hrvatske branitelje i Ministarstvo obrane pri uvozu automobila kada su bili oslobođeni od plaćanja PDV-a. Također, se ukida fizička granica i kontrola nad njima te se stvara jedinstveno zajedničko tržište bez fiskalnih granica, uvoz i izvoz između zemlja članica EU se zamjenjuje pojmom stjecanja dobra i isporuke dobara unutar EU. Zbog uključenja u korištenje novog međunarodnog VIES sustava za razmjenu podataka propisuje se novi rok za predaju PDV obrazaca a to je sada 20. u mjesecu za prethodni mjesec, sada je rok zadnji dan u mjesecu do kada se mora prodati i zbirna prijava. Provjerena zbirna prijava je do kraja mjeseca dostavlja se u VIES sustav kako bi zemlje članice napravile potrebne kontrole. VIES sustav predstavlja bazu podataka koju zemlje članice razmjenjuju podatke o poduzetnicima i njihovom poslovanju na zajedničkom tržištu, a sve radi kontrole oslobođenih isporuka od PDV-a. Rok za plaćanje PDV-a ostaje isti, znači do zadnjeg dana u mjesecu. Mijenja se rok za podnošenje konačnog obračuna PDV-a, svi poduzetnici moraju ga podnijeti do kraja veljače za prethodnu godinu. Danas taj rok imaju obveznici poreza na dohodak, dok obveznici poreza na dobit danas taj rok imaju do 30. travnja. Uvoz i izvoz koja pojam koji imamo danas ostaje kod isporuka prema trećim državama koje nisu članice EU za te zemlje predviđena je mogućnost da se na temelju rješenja Ministarstva financija prilikom uvoza fizički ne uplaćuje PDV već da se za njih to bude obračunska kategorija. Također, naši poduzetnici koji posluju na zajedničkom tržištu moraju dobiti PDV identifikacijski broj, znači oznaku HR+ OIB, taj broj po službenoj dužnosti dodjeljivat će se onima za koje se zna da danas posluju na tome tržištu, a poslije po zahtjevu klijenta. Uvjet za poslovanje je da imaju taj broj jer im se tada upisuje u VIES bazu te se i druge zemlje mogu kontrolirati. Najveći učinak na proračun očekuje se po zahtjevima za povrat PDV-a i na poduzetnika iz drugih zemalja članica. Sada se isto vraća taj PDV ali samo sa one zemlje u kojoj imamo uspostavljeno uzajamnost. To je danas negdje oko pet država. Radi se o poduzetnicima koji na području RH dobiju neki račun za svoju poduzetničku djelatnost kada budu u korist ili odbijanje predporeza, porezna uprava i zato postoji taj VIES sustav će morati vraćati direktno tim ino poduzetnicima diljem zapravo EU. Ostale bitne izmjene u Zakonu o PDV-u su da se od 1.1.2015.godine građevinsko zemljište postaje predmet oporezivanja PDV-om kada ga isporučitelj isporučuje porezni obveznik. Znači on je do sad bio 5%, sada će od 1.1.2015.godine gledati kao jedna cjelina i oporezivat će se sa PDV-om od 25%. PDV po naplaćenim naknadama ostaje do 31. Prosinca 2013.godine, znači od 1.1.2014.godine svi poduzetnici PDV obračunavaju po izdanim računima. Za ovo odredbu je zapravo bilo dosta rasprave u Saboru u javnosti prilikom donošenja ovoga, predlaganje ovoga zakona. Znači vidjet ćemo u kojem djelu će teći rasprava. Možda da još pomaknemo da 1.1.2015.godine kada ćemo taj dio PDV-a po izdanim računima zapravo primjenjivati za i male poduzetnike. Međutim ovdje je bitno a vidit ću najvjerojatnije će ovaj dio biti značajan u ovom dijelu rasprave tako da ćemo ovdje probati utvrditi na koji način zapravo i poboljšati samu tu naplatu. Uključivanje također je promjena da se sva prava uključivaju u područje slobodne zone u područje u RH u fiskalnom smislu. Također posao oslobođenja od plaćanja PDV-a za nabavku goriva za brodove koji plove na otvorenom moru uvodi se obrnuti postupak oporezivanja u tuzemstvu kada PDV obračunava poduzetnik, primatelj isporuke. Radi se primjerice u građevinarstvu kako bi se spriječile zloupotrebe pogotovo kada imamo zapravo inozemne građevinare na našem području, ovdje se uvodi jedna zaštitna klauzula, jedan mehanizam koji zapravo je prisutan u EU, odnosno u praksi kod drugih zemalja. Također se uvodi pojam pojednostavljenog računa, znači do 700 kuna sa sve manjim brojem elementa kojima pak ostvaruje se pravo u pravo na odbitak. Znači primjenom ovog novog Zakona o PDV-u negdje su procjene oko 500 milijuna kuna da će imati utjecaj na proračun. Ono što je svakako bitno je da se ulaskom u EU znači od 1.7. PDV više neće plaćati odmah pri uvozu nego će zapravo to postati obračunska kategorija i to će svakako imati određeni vremenski pomak i na državni proračun, znači poslujemo na jedinstvenome tržištu, znači neće biti odmah uplata PDV-a pa nakon mjesec dana obračun nego ide odmah obračun kao kod naših poduzetnika tako da je u tom dijelu sigurno će biti riskantno vezano za PDV te također vezano ono što smo rekli za povrat inozemnim poduzetnicima tako da su te procjene ovdje oko 500 milijuna kuna manje. To smo dobili nekakvim istraživanjima kao što smo vidjeli kao što smo vidjeli kako što je bilo u Republici Sloveniji ili nekim drugim zemljama gdje je zapravo taj povrat za inozemnim poduzetnicima bio je veći. Zahvaljujem.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Žele li izvjestitelji radnih tijela Odbora Hrvatskog sabora? Da. Goran Beus Richembergh, Odbor za turizam. Izvolite predsjedniče odbora.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege, vrlo opsežno izvješće našega odbora dobili ste u materijalima tako da ću predstaviti samo skraćenu verziju. Odbor za turizam raspravio je predmetni prijedlog zakona na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora kao zainteresirano radno tijelo i na našoj sjednici su pored članica i članova odjela sudjelovali i predstavnici Ministarstva financija, porezne uprave, Ministarstva turizma, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore i Udruge Hrvatskih putničkih agencija. U samoj raspravi istaknuto je sljedeće: predlaže se razmatranje mogućnosti uvođenja snižene stope PDV-a od 10% za djelatnost prijevoza putnika i prtljage. To je članka 38.stavak 3. u prilogu 3 Direktive 2006/112 EC navodi se da nacionalna zakonodavstva mogu propisati jednu od dvije snižene stope PDV-a na prijevoz putnika i prtljage. Ovu mogućnost iskoristili su gotovo sve zemlje EU na Sredozemlju. Cipar propisuje stopu od 8%, Grčka 13%, Španjolska 8%, Francuska 5 i pol posto, Italija 10% itd. Mali brodari će vrlo teško uz postojeće uvjete konkurirati svojom ponudom drugim državama u okruženju. Drugo pitanje potrebe snižavanja predložene stope PDV-a na ulaznice za koncerte kada ih organiziraju komercijalni organizatori. Održavanje koncerata važna je ponuda u Hrvatskoj i pred i post sezoni, odnosno jedan od načina produženja turističke sezone stoga se smatra potrebnim razmotriti mogućnost diferencirane stope PDV-a na ulaznice za koncerte. Treće, predlaže se primjena snižene stope PDV-a na tradicijske i umjetničke obrte. Tradicijski umjetnički obrti najbolji su pokazatelj dugovječnosti tradicije jednoga naroda a i od izuzetnog su nacionalnog značenja. Potrebno je razmisliti da se ne samo kroz poticaje koje lokalne zajednice daju tradicijskim i umjetničkim obrtima nego i kroz sniženu stopu PDV-a putem tradicijskih i umjetničkih obrta potakne na samozapošljavanje. Npr. prijevoz turista malim tradicijskim brodovima izrađenim u Hrvatskoj predstavlja svojevrsni trend hrvatskog turizma i trebalo bi iznaći načine kako bi se i tradicijski umjetnički obrti oporezivali sniženom odnosno diferenciranom stopom. Četvrto predloženo je također da se razmotri pitanje Čartera odnosno smještaja na plovilima odnosno da se razjasni da li će se usluge iznajmljivanja smještajnih kapaciteta na plovilima obračunavati kao i do sada sniženom stopom PDV-a od 10% obzirom da RH čarter djelatnost pruža uslugom smještaja ili će se usluga čartera oporezivati punom stopom od 25%. Postoje podaci da Grčka i Italija primjenjuju niže stope na usluge Čartera. Međutim obzirom da je izuzetno teško doći do informacija na koji način su nama konkurentske zemlje riješile to pitanje, zamoljeni su predstavnici Porezne uprave da razmotre mogućnosti primjene snižene stope za čartere. Peto, predloženo je da se razmotri da se u okviru članka 61.ograničavanja prava na odbitak predporeza razmotri mogućnost odbijanja pretporaza i u slučajevima prijevoza turista i prtljage osobnim vozilima uz posredovanje usluga turističkih agencija. Pri tome je naglašeno da se predloženi model nikako ne odnosi na rent a car. Odboru za turizam upućene su predstavke Udruge turističkih i putničkih agencija Crikveničko-vinodolske rivijere i turističkih agencija otoka Krka kojima je zatražena mogućnost razmatranja i uvođenja diferencirane stope PDV-a na usluge turističkih agencija. Međutim, obzirom da je analiza pokazala da se niti u jednoj od država članica EU ne može primijeniti snižena stopa PDV-a na poslovanje turističkih agencija, a sve sukladno odredbama aneksa 3. Direktive Vijeća 2006/112 EC primjena niže stope ni u Hrvatskoj na ovu vrstu usluga nažalost nije moguća. U raspravi je ukazano također na izuzetno važan problem udjela privatnog smještaja u ukupnim smještajnim kapacitetima RH imajući u vidu da privatni smještaj prema dostupnim podacima čini 48% smještajnog kapaciteta čija se većina predstavnika odnosno pružatelja smještaja nalazi izvan sustava PDV-a ukazano je da je potrebno razmotriti način na koji bi se stimuliralo iznajmljivače privatnog smještaja da uđu u sustav PDV-a kao obrtnici ili poduzetnici čime bi se smanjio prostor sive ekonomije, porezne evazije, a i riješio bi se mogućnošću obračuna predporeza posredno i spomenuti problem obračuna PDV-a za turističke agencije. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam Hrvatskoga sabora odlučio je većinom glasova, 5 glasova za i 2 suzdržana predložiti Hrvatskom saboru sljedeće zaključke, prihvaća se Prijedlog zakona o porezu na dodanu vrijednost i sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li drugi predstavnici ili predsjednici odbora radnih tijela žele izvješće? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. prvi na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Kada su mu javili da građani Pariza pjevaju o njemu pogrdne pjesme i to na njegov račun zato što je nametnuo nove teške poreze parižanima, kardinal Mazarin je rekao, "Neka samo pjevaju, glavno je da plate". Izgleda da tako i mi ovdje pjevamo neke pjesme o porezima i najvažnije i gospodinu ministru financija Liniću da se ti porezi naplaćuju bez obzira što pod tim porezima građani sve teže žive. Jedan od uzroka tog teškog života je sasvim sigurno povećanje PDV-a od 23% na 25%. Kada smo nedavno raspravljali zapravo prošli tjedan raspravljali o rebalansu proračuna, govorili smo o tomu da je upravo povećanje PDV-a uzrok što i ono malo privrede koje imamo stenje zbog povećanja PDV-a. Ministar Linić nas je pokušao uvjeriti kako PDV nema puno veze sa privrednom djelatnošću, da PDV plaćaju krajnji korisnici. To i mi sami znamo. međutim manja potrošnja isto tako guši privredu, manje se kupuje i mislim da ne treba uzročno posljedičnu vezu između PDV-a i privrede uopće i tumačiti. Zašto je PDV s 23% povećan na 25%? Sjetite se kada se povećavao PDV sa 22 na 23% kolika se galama digla. Sjećam se rasprava u Saboru tada je isto bilo govoreno iz redova opozicije ono što ja danas govorim kao opozicijski zastupnik, da će to povećanje PDV-a od 1% se odraziti isto tako na smanjenje proizvodnje. Kada je Kukuriku koalicija došla na vlast učinila je istu stvar samo što je za 2indeksna poena povećala PDV i tako učinila građane siromašnijima i tako je stvorila uvjete u kojima svi oni koji imaju stavljaju na štednju, nitko se ne usudi trošiti nitko ne ulaže, pa je zadnji podatak koji imamo da su građani i pravne osobe u posljednjih godinu dana u banku stavile na štednju 7 milijardi kuna. Jedno od pitanja koje postavljaju građani RH oni koji će vjerojatno uskoro početi pjevati pjesme pod prozorom ministra Linića je jedno od brojnih pitanja i zbog čega se i koje smo mi ovdje postavili u Saboru zbog čega se podigao PDV s nulte stope na 5% i to je PDV na mlijeko, knjige, lijekove, ortopedska pomagala, znanstvene časopise i kino ulaznice od 1.1.2013.kada smo to mogli učiniti od 1.7.2013.godine? Na to pitanje nikad nismo dobili odgovor. Odgovor dobro znamo da bi se lakše punila blagajna. Istovremeno su nam govorili kako je nemoguća, kako postoje najmanja stopa, postoji najmanja stopa PDV-a čini mi se 17%, a snižena stopa je 5%. Kako stope ispod 5% jednostavno nema i Europska unija ne dozvoljava povlaštenu stopu manju od 5%. Međutim, iako to direktiva Europske unije nalaže i to 6. direktiva, vidimo da postoje zemlje Europske unije koje imaju manju stopu PDV-a od 5%. U Ujedinjenom kraljevstvu se nulta stopa PDV-a primjenjuje na gotovo svoj hrani, na svim prehrambenim proizvodima osim junk fooda, odnosno loše brze hrane. Nulta stopa se čak primjenjuje i na hranu za životinje. U Irskoj se osim na hranu primjenjuje nulta stopa i na knjige, kao što se i kod nas jedno vrijeme primjenjivala. Nultu stopu PDV-a isto tako ima i Malta. Postoje niže povlaštene stope PDV-a od 5% od onih propisanih direktivnom i to su recimo u Francuskoj 2,1%, pa zatim u Italiji 4%, Irskoj 4,8%, u Luxemburgu koji ima jedan od najviših standarda, ako ne i najviših standarda na svijetu 3%. Znači li to da je Europska unija bila prema Hrvatskoj okrutna, da je Hrvatskoj nametnula nešto što inače, za što su se druge države izborile ili je pitanje jesu li naši pregovarači bili nesposobni u zaštiti interesa hrvatskih građana. Možda su jednostavno se držali europske direktive da stopa PDV-a ne smije biti manja od 5% ili su isto tako kao i sada bivši ministri financija, kao što sada to čini ministar Linić, dali naputak ne se boriti za manje stope PDV-a od 5% jer porez na hranu i porez na knjige, mlijeko, časopise, kinoulaznice će nam podići malo ipak praznu blagajnu. Znači odgovore iako smo postavljali pitanja ovdje u Saboru nismo nikad dobili zbog čega se nije Hrvatska izborila za niže stope od 5%. Ja bih se sad i osvrnuo na dvije stvari koje, zapravo na dva problema specifična. Jedan problem je, prije je gospodin Beus spomenuo, to je PDV na ulaznice na koncerte. Smatramo da je zapravo sljepilo držati se ovog pravila koje je nametnuto da je PDV na ulaznice na koncerte iznosi 25% zbog toga što bi i što se zapravo i sada čini, sve ono što se sada čini, sve ono što se organizira u Hrvatskoj organizirat će se u susjednim zemljama zbog toga što susjedne zemlje, sve zemlje u okruženju, ali uglavnom velika većina europskih zemalja PDV na ulaznice za koncerte ima snižene stope PDV-a, uglavnom ima oko 7%, 8%, 9 do 10%. Hrvatska, Ministarstvo financija inzistira da taj PDV iznosi 25%. Zarada je puno manja od štete koja se čini tom odlukom jer ako ćemo otjerati ono malo koncerata iz Hrvatske koje imamo, otjerat ćemo i hrvatske građane da troše u susjednim zemljama, zatim ćemo ostati bez novca koji bi se trošio u Hrvatskoj kada dolaze građani susjednih zemalja u Hrvatsku na koncerte. Nećemo prihodovati od hotelskih usluga, nećemo prihodovati od usluga na hranu, na piće. Mislimo da je ova odluka, ovaj prijedlog da se ulaznice za koncerte oporezuju sa 25% nerazborita, kontraproduktivna i da je protiv punjenja državne blagajne. Ima jedan prijepor o tomu, o PDV-u na dnevne novine. Kao što znamo, predloženo je da se smanji PDV na dnevne novine. Mi smo i na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije raspravljali o tomu zbog čega samo dnevne novine, zbog čega ne i tjedne novine, zbog čega ne naročito tjedne lokalne novine koje imaju itekako značajnu ulogu u informiranju građana i obavljaju javnu funkciju. Ako se pribjegne tomu da se smanji PDV na dnevne novine tada je naš zahtjev da isto tako isti tretman imaju i tjedne novine koje imaju kao što rekoh itekako javnu ulogu u informiranju. Međutim vjerojatno ste upoznati, novinari i to jedna velika grupa utjecajnih uglednih novinara protivi se smanjenju PDV-a na dnevne novine s 10 na 5% iz razloga vrlo prozaičnog ali isto tako taj argument itekako čvrsto stoji na nogama, je taj što je kad se čini mi se 2007. godine smanjivao PDV s 22% na 10% kako bi se olakšalo poslovanje tiskovinama, dnevnim novinama posebice. Od tada, od 2007. godine do danas jednostavno redakcije su otpuštale novinare, uzimale su u čudne odnose novinare, ne u radni odnos, u tzv. RPO. Redakcije su desetkovane i novinari kažu da će ponovo smanjivanje PDV-a s 10 na 5% pogoduje se samo izdavačima, medijskim tajkunima, medijskim mogulima koji su sa viškom novca počeli se baviti građevinom i raznim drugim unosnim poslovima, a novinari dobivaju otkaze i žive u sve težim uvjetima, izloženi su velikim pritiscima i sve im je teže baviti se novinarstvom u redakcijama komercijalnih medija što ne znači da je nešto u javnom mediju nešto puno bolje. Treba samo podsjetiti da Hrvatska ima jednu od najviših stopa PDV-a u Europi i da sasvim sigurno ono što se događa u Hrvatskoj i što se događa naročito u privredi, što se događa obrtnicima je posljedica ovog visokog PDV-a. Ima jedna kontroverzna tvrdnja u prijedlogu Zakona o porezu na dodanu vrijednost gdje se kaže za provođenje ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. To je sasvim sigurno točno da samo provođenje, ali čim se tri retka ispred toga kaže analizama je utvrđeno da bi se primjenom ovog zakona smanjili prihodi državnog proračuna Republike Hrvatske za otprilike 500 milijuna kuna za 6 mjeseci, odnosno milijardu kuna u buduće na godinu dana. Mislim da je nemoguće reći da ovim zakonom državni proračun neće biti oštećen odnosno da nisu potrebna dodatna sredstva. Proračun će biti oštećen zbog novih primjena PDV-a za 500 i zbog ulaska Hrvatske u EU za 500 milijuna kuna, odnosno milijardu koje će vjerojatno biti nametnute nekim novim davanjima i to građanima Republike Hrvatske dok će banke i dalje ostati neoporezovane, dok će dalje neoliberalna Vlada se ponašati prema građanima kao maćeha, a prema onima koji imaju najviše ponašat će se poput Superhika. Njima će davati, uzima slabima, siromašnima a daje bogatima. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljeno replike. Prva je na redu poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo, kolega Vukšić je spominjući ulogu oporbe i dovodeći ulogu oporbe odluke Vlada bolje rečeno o povećanju PDV-a kazao kako se oporba evo uvijek borila i kritizirala povećanje PDV-a spominjući i 2009. godinu. Točno, tada je Vlada povećala PDV za 1%, oporba se tome žestoko protivila. Međutim, oporba je dolaskom na vlat povećala PDV za 2%. To govorim budući da često govorimo o tome kako bismo bez obzira jesmo li na vlasti ili u oporbi uvijek morali zastupati ista stajališta. Netočna je konstatacija da je povećanje PDV-a za 1% 2009. godine dodatno urušilo gospodarstvo, odnosno kako ste rekli proizvodnju. Jer kao što znate mi smo 2009. godine imali pad BDP-a gotovo 9%, odnosno 7% oprostite. 2009. 7% a evo na kraju mandata 2011. bilježili smo u dva razdoblja, znači u dva kvartala rast 0,6 odnosno 0,8%. Prema tome, u konačnici to je ipak završilo nekakvim minimalnim ali ipak rastom odnosno izašli smo iznad vode. I napokon konstatacija o našim pregovaračima da možda naši pregovarači nisu bili dovoljno sposobni i da nisu dovoljno dobro ispregovarali ovo cijelo veliko područje za Hrvatsku. Sigurna sam da su napravili dobar posao, da su napravili odličan posao jer kad ulazite u jednu obitelj, u jedan krug koji ima zadana pravila onda se naravno morate tim pravilima prilagođavati. Jedan o pregovarača je i među nama, odnosno pregovaračica gospođa Dalić i mislim da je radila izvrstan posao i da će se to vidjeti kad Hrvatska postane članica EU. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena zastupnice Kosor. Da, ja se slažem svi mi saborski zastupnici trebali bi zastupati mišljenja ista, mada se i mi mijenjamo i ponekad mijenjamo mišljenja. Međutim, ali ne mišljenja, zastupati dijametralno suprotna koja ovise o tome jesmo li u opoziciji ili jesmo li u vlasti. Rekli ste da povećanjem PDV-a od 1% sa 22 na 23% se nije urušila proizvodnja. Posljedice tog povećanja PDV-a, urušavanja i loše politike u vrijeme HDZ-ovih Vlada osjećaju se danas. Kola se nisu počela nizbrdo kotrljati od vremena kada je Kukuriku preuzela vlast. Zna se dobro da se proizvodnja uništava ne samo u vrijeme vaše Vlade, u vrijeme Račanove Vlade, u vrijeme prijašnjih Vlada. Hrvatska je učinila sve da uvozimo od hrane do svega onog što smo proizvodili trebamo uvoziti. Uvoznički lobij u Hrvatskoj je jači i od politike i od Sabora i od Vlade i uvoznički lobij vlada Hrvatskom. Ja nisam rekao da su pregovarači za ulazak u EU bili nesposobni, ja sam pitao jesu li bili nesposobni. Ja isto smatram da nisu bili nesposobni pregovarači, da su znali što rade. Više sam stanovišta da su odrađivali posao koji im je bio dat i da nisu ni pomišljali da su se vodili onim pravilima da nema niže stope PDV-a od 5%. Međutim, pokazalo je Ujedinjeno Kraljevstvo da postoje ta pravila zato da bi se kršila. Zašto postoje u nekim drugim zemljama niže stope od PDV-a naročito na hranu? Zato da bi se zaštitili građani tih država. Međutim, naše građane, naše vlasti ne štite.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Vukšiću, vi ste rekli da Vlada nije predvidjela dodatni trošak, međutim samo kad pogledate izmjene zakona i kad vidite koliko je tu novog posla prije svega za Poreznu upravu počevši od toga da će svaki obveznik poreza na dodanu vrijednost morati dobiti PDV identifikacijski broj do toga da većina tog poreza će se vršiti iz Područnog ureda Zagreb za porezne obveznike koji su izvan praktički EU, dakle od izmjene softvera, i onda samo lakonski napisati u zakonu da neće biti dodatnih troškova je u najmanju ruku smiješno. Jer kad pogledate sam tekst zakona onda ćete vidjeti i za porezne obveznike isto tako i za Poreznu upravu tj. Ministarstvo financija se stvara niz dodatnih troškova. Mnogi od njih su doduše jednokratni, ali oni iz ovog ili onog razloga nisu naprosto predviđeni. Ali o tome ću nešto više govoriti u svojoj raspravi. Međutim, vrlo je interesantno da mi pored OIB-a uvodimo PDV identifikacijski broj. U uvođenju OIB-a je jasno definirano što on označava, a istim zakonom je definirano tko je u sustavu PDV-a i tko nije u sustavu PDV-a. Zašto uvoditi jednu još dodatnu administrativnu mjeru? Umjesto da koristimo ono što imamo i temeljem tog OIB-a možemo praktički povući sve informacije koje nam trebaju. A točno se zna kako će sustav prepoznavati one koji su u sustavu PDV-a ili nisu u sustavu PDV-a. Ali ako bi govorili o tehničkim odrednicama i odredbama ovoga zakona onda bi to trajalo jako dugo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi gospodine Šuker, da, Vlada često između sebe, vlast između sebe i države stavlja znak jednakosti pa tako Vlada često se čita u novinama kad premijeri izjavljuju kako je nešto Vlada platila, kako je Vlada nešto omogućila, kako je Vlada napravila ovo, kako je Vlada napravila ono. Ona samo raspodjeljuje novac koji se skupio od poreznih obveznika. Vlada nema svoj novac, to je novac građana i loša kontrola javnoga novca upravo je i omogućila veliki kriminal u RH. Pa tako vjerojatno i današnja Vlada smatra da neće ona imati troškove, imat će građani troškove ponovno. I građani će plaćati danak svim pogreškama ove Vlade. Samo se nadamo da će Vlada uslišati vapaje i oporbe i da će Vlada shvatiti situaciju u kojoj su se našli hrvatski građani i da će Vlada povući poteze koji neće dovoditi građane u situaciju da se više ne usude ništa kupiti i da stavljaju novac u čarape nego da izvade novac iz čarapa i da počnu trošiti, a to sasvim sigurno sa ovakvom poreznom politikom neće učiniti.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani kolega Vukšić nisam mislio replicirati jer ću uskoro raspravljati, ali na kraju svoje rasprave ste rekli nešto na što naprosto ne može čovjek odšutjeti. Rekli ste otprilike ovako da ova Vlada u svojoj poreznoj politici ne brine o građanima i o siromašnijima nego štiti bogatije. Ja ne znam da li je vama poznato, jeste li vi bili ovdje u Saboru u to doba, jeste sjedili tih dana kada smo prije godinu ovdje donosili u nizu poreznih zakona pa i jedan od njih je o oporezivanju dobiti, dakle o oporezivanju ipak ja bih rekao onih koji nešto više imaju kada svatko želi isplatiti sebi dividendu ili dobit, stavljat sebi u džep. To smo oporezovali sa stopom od 12%, što dotada nije bilo. Dakle, ako svaki zaposleni mora plaćati porez iz svoje plaće i iz svog dohotka rekli smo da i dohodak onih koji uzimaju na ime kapitala, koji isplaćuju dobit, koji isplaćuju dividende isto tako neka plaćaju. To je ova Vlada uvela i pri tome mislim da nije to usmjereno u zaštitu bogatih, a protiv građana i siromašnih nego upravo obrnuto. A oni koji žele svoju dobit ne stavit u svoj džep i podići nego investirati u novi razvoj, ostaviti u firmi, to smo oslobodili poreza. Dakle, ponašamo se i socijalno odgovorno, a isto tako i kako da kažem u smislu stimuliranja gospodarskog razvoja jer onaj tko želi investirati ne plaća ništa na taj novac porez, a onaj tko želi stavljat u džep taj plaća. I to je apsolutno i gospodarski stimulativno i socijalno osjetljivo.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Ovo retoričko pitanje, poštovani kolega, zašto je onda ako je ova Vlada pristupila ovakvom modelu kao što ste vi prezentirali, ako ova Vlada nije kao što sam ja rekao super hik uzima siromašnima da bi davala bogatima, zbog čega je u vrijeme krize narastao broj milijunaša u Hrvatskoj kao što je i u svijetu? Zbog čega je sve više profita, sve u pojedinaca i sve više je siromašnih na drugoj strani? Velika većina siromašnih. Zbog čega ako se vodi pravedna politika, porezna politika? Uostalom, vi znate da je porez na dohodak bio gornja granica 45% smanjili ste na 40%. Zbog čega ste to napravili? Zbog čega banke i dalje imaju ekstra profite? Zbog čega dopuštate da firme koje imaju najveće profite otpuštaju radnike i ti radnici završavaju na cesti, kupovna moć slabi? Postoje tisuće i tisuće primjera na koji način ova Vlada radi upravo suprotno od onoga što ste sada rekli.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Razmišljam da li da počnem o zakonu ili da nastavim ovo repliciranje sa kolegom Vukšićem, ali ipak ću o zakonu, a možemo poslije dalje replicirati oko ovih stvari. Ali, mene moram reći odmah na početku čudi kaže zašto Vlada dozvoljava da firme koje dobro stoje izvlače dobit i otpuštaju radnike? Ja sam prvi da se to ne događa, ali kolega Vukšić dajte prijedlog zakona koji je utemeljen ustavno i u skladu sa europskim pravilima pa da ga izglasamo da se to onemogući. Ne znam kako to možemo napraviti, da zadiremo u privatno poduzetništvo i da nekome u privatnoj tvrtci zabranimo da on otpušta ili ne otpušta. Ne znam kako to možemo napraviti. Vrlo rado bih i ja bio protiv toga, ali jedno je populistička priča, drugo je što stvarno i realno se može napraviti. No, da se vratim na Zakon o PDV-u, od kad je uveden ovaj zakon u Hrvatskoj, od 98. godine do sad je pridobio niz izmjena, pri tome se nešto mjesto jer je se naprosto tako htjelo, a nešto smo i morali zbog usklađivanja sa zakonodavstvom EU i sa praksom EU. Ovaj zakon je uglavnom usklađenje sa EU direktivom, sa praksom EU i on je ako pogledamo čisto fizički, u odnosu na prethodni zakon, puno opsežniji, puno veći, a da pri tome nema puno novina one koje će se izravno odnositi na građane, jer naprosto primjenjuje se zakonodavstvo EU forma, i način i izričaj kako je to u EU. U tom smislu je ovaj zakon pomalo i težak za čitanje, teško će se i ljudi koji se razumiju u financije snalaziti oko njega, ali on je naprosto takav. Možda bi bilo dobro na početku zakona do drugog čitanja napraviti pojmovnik, ono uvesti što koji pojam znači kako bi se kasnije lakše moglo pratiti sam zakon. No, kažem osim onog dijela koji je usklađenje sa EU i o kojem ne želim puno razgovarati, jer je to naprosto tako, jer to ne možemo promijeniti i ja ću pokušati više govoriti o onim dijelovima o kojima možemo. Naravno da u ovom prijedlogu zakona ima i nekih tzv., ajde da kažem nepopularnih mjera koje su upravo zbog tog usklađenja kao što je … [[Govornik se ne razumije.]] crkva i vjerske ustanove moraju plaćati PDV na dobra koja dobivaju izvana itd., umjetnici, uvodi se PDV umjetnicima itd. Međutim, tu naprosto ništa ne možemo promijenit. Ja sam već dosada se naslušao niz žalopojki oko toga kako to nije u redu itd. međutim to naprosto u ovom času moramo prihvatiti, to ne možemo promijeniti sviđalo se to nekome ili ne, ali naprosto je to tako jer je to usklađenje, jer je to ono što smo prihvatili, ako mogu tako reći ulaskom u EU i oko toga danas ne vrijedi raspravljati. Ono što je pozitivno u svakom slučaju, a što i proizlazi iz ovog usklađenja, iz ovog zakona a to je da će se PDV kad je riječ o uvozu drugačije iskazivati, odnosno neće se morati plaćati u roku od, kad se uvoze u roku od 8, 15 ili 30 dana, dakle nema tog nikakvog roka i ne mora se plaćati, to će biti velika pomoć likvidnosti gospodarstvu, nego će se samo služiti kao obračunska kategorija a to znači da kada poduzetnik napravi obračun PDV-a za prethodni mjesec onda će i tu obvezu koja proizlazi iz uvoza uključiti kao obavezu ali je neće morati i fizički uplatiti nego samo tu razliku koja nastane po obračunu, po cijelom obračunu za taj prethodni mjesec. Ono što najviše izaziva pozornosti i ovdje u raspravi do sada to je oko poreznih stopa. Iako se porezne stope u ovom zakonu nisu bitno mijenjale, jer nismo imali potrebe velike, ponavljam prije godinu dana smo u ovom zakonu izmijenili neke stvari, one koje smo smatrali da je nužno i potrebno. Jer kroz poreznu politiku se ustvari iskazuje politika određene Vlade a mi smo tu politiku, ja ću podsjetiti odmah kad smo došli na vlast i iskazali i u ovom segmentu porezne politike, i oko PDV i oko drugih poreza. Podsjetit ću da samo tada snizili stopu na osnovne živežne namirnice na 10%, na šećer, ulja, masti, vodu ovu iz pipe koju svi pijemo, koju nam pružaju odnosno koju nam daju naše komunalne tvrtke, na dječju hranu dakle ono što smo smatrali jako bitnim. Smanjili smo PDV, stopu PDV-a u turizmu, odnosno u ugostiteljstvu i hotelijerstvu, za sve isporuke hrane i pića osim alkohola jer smo time htjeli izjednačiti naše ugostitelje, restoratelje i hotelijere sa onima u okruženju, sa zemljama koje nama konkuriraju u turizmu jer je i kod njih ta stopa snižena, pa da po toj osnovi zato što je eto PDV kod nas veći naši, naša turistička privreda ne bude ne konkurentnija, odnosno u tom dijelu ne konkurentnija koliko je veći PDV. Tu smo ih izjednačili, iako je to milijardu kuna ove godine, samo ove godine manje u proračun RH po toj osnovi ali očekujemo da turistička privreda to na drugi način vrati kroz povećani broj noćenja, povećani broj gostiju, kroz sniženje cijena, kroz ostatak tog PDV-a koji će ostat tvrtkama da ga ulože u novi razvoj, to su očekivanja ove Vlade, s pravom očekivanja jer smo zaista dali veliki vjetar u leđa turističkoj privredi. Uveli smo i to da nema vraćanja pred preza, dakle ako mogu tako reći oporezovali smo definitivno s PDV-om i sve osobne kupnje, osobne automobile i svi troškovi proizlaze iz njih, dakle gorivo, održavanje itd. Jer želimo da i poduzetnici koji te automobile, osobne automobile koriste u osobne svrhe plaćaju kao i građani, da ne budu u tom smislu privilegirani u odnosu na građane. Također smo oporezovali reprezentaciju jer želimo poslati poruku našem gospodarstvu da oslobađamo poreza reprezentacije jer nam nije cilj da naši direktori, bez obzira jel bili javne ili privatne tvrtke jedu i piju bez poreza, nego da ulažu, razvijaju svoje tvrtke i da ih na taj način stimuliramo i potičemo. Dakle, kroz niz mjera porezne politike pa i ovog proza smo naprosto htjeli usmjeriti i pokazati što je naša politika, i usmjeriti kuda želimo da hrvatsko gospodarstvo ide. Podsjetit ću da smo na godišnjoj razini negdje oko 4,5 milijarde kuna ostavili gospodarstvu sa promjenama svoje porezne politike kako bi ono moglo imati više daha, više novaca, više obrtnih sredstava, više ulagati. Od toga da smo prvo snizili stopu doprinosa za zdravstvo, do toga što sam maloprije rekao da smo smanjili stopu PDV-a u turizmu, do smanjenja doprinosa za vode, šume itd. Dakle ozbiljan novac je ostao u gospodarstvu i s pravom očekujemo da gospodarstvo vrati razvojem, novim zapošljavanjem nažalost dok to zasada još ne vidimo ali želimo vjerovati da će se to dogoditi. Bilo je ovdje evo i danas prigovora da je opća stopa i dalje visoka, 25%. Točno je da je ona visoka, mogli smo tu stopu ne imati toliku ili smanjiti ali opteretiti još više gospodarstvo, npr. da nismo oslobodili turizam, da nismo snizili poreznu stopu za turizam, da nismo ostavili na ime smanjen porez doprinosa gospodarstvu tri milijarde mogli smo smanjiti stopu PDv-a jer bi efekat dakle proračun bio isti. Dakle novce bi ubrali u proračun ne s osnove PDV-a nego s osnove ovih drugih ali bi time opteretili gospodarstvo. Mogli bi mi smanjiti poreznu stopu tako što nećemo financirati Mirovinski fond jer mi iz budžete iz proračuna 16 milijardi negdje, 16 milijardi se daje za mirovine. Kako? Povećati stopu mirovinsku, doprinosa pa time optereti još više gospodarstvo. Ali ne želimo naprosto to, želimo gospodarstvo ne opterećivati ga više nego smanjivati, rasteretiti ga i to uporno činimo. Nadamo se da ne radimo to uzaludno i da će rezultati u gospodarstvu i doći sa novim zapošljavanjem i povećan razvoj možda već ove godine. Bilo je puno rasprava oko nekih promjena stope o kojima se u ovom zakonu nude a prije svega je riječ o snižavanju stope sa 10 na 5% za izdavanje dnevnih novina i to onih koje su tiskane na papiru i oko toga je bilo rasprava niz i sam sam sudjelovao na raspravama koje je organiziralo Hrvatsko novinarsko društvo i tu ima različitih prijedloga od toga da je to nepotrebno do toga da treba proširiti i na sve i na tjednike pa je naš odbor za informatizaciju, medije u tom smislu zauzeo stav. Ono što smatram da bi možda trebalo ako ostanu samo dnevne novine izbaciti časopise koje dnevno izlaze jer meni barem nije poznato da niti jedan ima časopis koji dnevno izlazi. Časopise imali, ali oni nisu takve dinamike da izlaze dnevno. Naravno postavlja se tu pitanje šta će se dogodit sa tih 24 milijuna kuna koja neće završiti u proračunu jer će se ako dođe do smanjenja stope sa 10 na 5% ostat će izdavačima naravno da nam nije cilj da ta sredstva izdavači sebi stave u džep kroz dobit ili na neki drugi način nego naprosto da pomognemo da se ta djelatnost održi i da se razvija jer vidimo da je izdavalaštvo dnevnih novina u ozbiljnoj krizi. Naprosto život čini neke stvari neumitnim, razvoj suvremenih tehnologija čini to da dnevne novine gube utakmicu, gube trku. Vidimo da i sami pogledajmo kako se ponašamo ako hoćemo dobiti brzu i točnu informaciju, odnosno brzu ali neću reći točnu, da li je točno, otom, potom. Brzu informaciju što se događa u zemlji i svijetu. Idemo na portale, svi smo na pomagalima na kojekakvim ipedima, ifonima, laptopima itd. i tu naprosto imaš informaciju ono što se dogodilo prije pet minuta u zemlji ili svijetu. Dnevne novine u tom smislu kasne, one su već u tom smislu kako da kažem imaju stare informacije ali treba zadržati tu tradiciju izlaska dnevnih novina iako je pitanje ja to sad iznosim kao svoje osobno razmišljanje što će se dogoditi za 15, 20 godina uopće da li će dnevne novine biti ovakve kakve ne ili će naprosto izgubiti trku sa brzim informacijama koje dobivamo kroz informatičke medije, to je drugo pitanje ali u svakom slučaju dogodi još, želimo čitati dnevne novine. To je tradicijsko i kulturno pitanje, kulturološko pitanje. Mislim da treba podržavati izdavanje dnevnih novina pa i na taj način što ćemo sniziti poreznu stopu. Naravno koliko prostora u proračunu ima treba vidjeti da li općenito za sve novine, dakle i tjednike to uvesti dakako treba vidjeti. Pri tome naravno bilo je i opravdana primjedba novinarskog društva da se to ne uvodi za žuti tisak itd. međutim pitanje tko to može naprosto procijeniti što je žuti tisak ili ne. To je ozbiljno pitanje. Zahtjeva je još puno bilo, od organiziranja koncerata, brodara, cvjećara, frizera, tradicijskih obrta itd. sve to treba razmotriti do drugog čitanja i naravno imajući u vidu prije svega kriterije a to je da li proračun to može podnijeti to je jedna stvar. Druga stvar što nije bitno ali ne i najbitnije, drugo što je bitnije treba voditi brigu o zaštiti standarda građana dakle kad snižavamo stopu PDV-a da to prije svega vodimo računa da zaštitimo standard građana. I treća stvar da osiguramo konkurentnost i djelatnosti, da te djelatnosti ne budu ne konkurente u odnosu na okruženje jer ako su nekonkurentne u odnosu na okruženje bojimo se da će te usluge otići drugdje izvan Hrvatske kao što je riječ o koncertima itd. da naprosto zbog toga što je kod nas povećana stopa PDV-a ne dovedemo u nekonkurentan položaj te djelatnosti i da se ovdje njihova djelatnost smanji ili potpuno ukine. Slična priča kao što smo napravili i kod turizma. Puno je također rasprava izazvao i prijedlog u ovom zakonu oko obračuna odnosno oko plaćanja PDV-a kad je riječ o obrtnicima. Smatramo da u ovom času imajući u vidu tešku situaciju u gospodarstvu i probleme sa likvidnošću i neplaćanje koje postoji u gospodarstvu treba napraviti možda jedno prolongat od godinu, godinu i pol dana, najmanje od 2015.godine da u tom dijelu obrtnicima ne diramo ili ostavimo postojeći sustav plaćanja PDV-a dakle po naplaćenoj realizaciji ali ne po frakturiranoj ali također da u perspektivi izjednačimo i obrtnike sa malim poduzetnicima jer pri tome nema potrebe da stvaramo razliku između malih poduzetnika i obrtnika jer svi oni koji imaju mali promet možemo razgovarati koji je to promet, jel to milijun, dva, tri, godišnji promet da naprosto na neki način stavimo u isti položaj i male poduzetnike i obrtnike a ne samo obrtnike jer nema razloga da ih posebno izdvajamo. S obzirom da je ovo prvo čitanje dobro je da ovaj zakon ide u dva čitanja s obzirom da ima puno dobrih i ozbiljnih rasprava i primjedbi ima dovoljno vremena da se o svemu ovome još porazgovaramo i da na vrijeme u svakom slučaju prije ulaska u EU donesemo novi zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi kolega Jelušiću samo replika na onaj početak vašeg izlaganja kada ste pitali, kako onemogućiti da profitabilne tvrtke otpuštaju radnike? Zakonom. Vi ste ovo pitanje uputili imajući na umu apsolutnu slobodu tržišnog tržišta, kapitalizma, vi ste onom svom rečenicom veći zagovornik čikaške škole od samoga Freidmana. Kako se može? Zakonom. Kažete, kako zakonom? Pa mi ćemo vam ga napisati ako vi ne znate zaštititi radnike mi ćemo vam predložiti. Evo ja obećajem da ćemo predložiti kako se mogu zaštititi radnici da u najprofitabilnijim tvrtkama, dvije tvrtke koje sigurno najviše profita mogu imati ili imaju najviše profita su Hrvatski telekom i INA. I ako se ne zna na to s druge pak strane, znate da je gotovo 400 tisuća, 380 tisuća ne znam koliko tisuća nezaposlenih, s druge stane se vaša koalicija zalaže i najavljuje čitavo vrijeme da će liberalizirati Zakon o radu. Sada se migom oka otpuštaju radnici, sada završavaju na cesti kada se prohtje poslodavcu. Poslije toga se neće ni zapošljavati, valjda će se dobiti na oprostite na toaletnom papiru neka potvrda da radi taj dan, a sutra možda. Vratit ćemo se u tridesete godine prošloga stoljeća u vrijeme velike krize. Ako država ne zna kako zaštititi radnike, onda država nema smisla. Jedino smisla ima država jer država nije zastava, himna, ime i grb, država su ljudi, a ljude treba štititi. Postoje načini, pogledajte zakone u skandinavskim zemljama pa ćete vidjeti da se ne može profitabilne tvrtke otpuštati radnike zato što gazda želi i naredi da treba ovaj mjesec zaraditi puno više.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Gospodine Vukšić, vi želite naravno biti veći katolik od Pape što ja vama ne mogu zamjeriti to je vaše pravo, ali neće vam to proći. Sigurno da ova Vlada stoji na tome da čvrsto treba zaštiti rad i radnike i u tom smislu njihov radni odnos, samo pri tome se ponašamo vrlo odgovorno jer smo na vlasti i nismo u poziciji i ne možemo svašta baš pričati jer ono što pričamo moramo i provesti. Ja sam isto protiv, svi smo protiv toga da npr. kao što ste rekli HT otpušta radnike, međutim kako to efikasno spriječiti? Mi smo imali nedavno ovdje u Saboru zakon o tome gdje smo oporezovali sve telekomunikacijske usluge ne samo HT nego i ostale za 6% pa smo imali ogroman pritisak i morali smo taj porez ukinuti uz obećanje da će oni tih 300-njak, 400 milijuna na godišnjoj razini što im ostane zbog tog 6% poreza investirati. Želimo vidjeti te investicije i želimo vidjeti upravo to da ne otpuštaju ljude i investiraju, ali ako se to ne dogodi nemamo baš puno efikasnih sredstava da ih na to natjeramo. Mi ne možemo donijeti njihove planove investicija, ni njihove planove zapošljavanja. Nažalost to ne možemo to je davno otišlo iz naših ruku. Žal za tim da država upravlja poduzećima ja razumijem kod vas, samo toga već 20 godina u Hrvatskoj nema od kada smo u tržišnoj privredi i mi tu promijeniti zaista ništa ne možemo.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona koji je u proteklih 18 godina od kada je donesen u ovom viskom Saboru uvijek je izazivao burne rasprave, međutim danas se vodi u poprilično komornoj atmosferi. Meni nije jasno zašto ali neka bude tako. No ono što bih želio reći na početku je da sa ovim prijedlogom zakona se debelo kasni. Dakle, većinu ovih stvari koje su definirane ovim zakonom su opće poznate i one se tehnički usklađuju sa zakonodavstvom EU osim nekoliko specifičnih umotvorina ove Vlade, ali o tome ću govoriti nešto kasnije. Dakle kasni se sa ovim prijedlogom zakona, ovaj zakon je po meni trebao biti usvojen prije nekoliko mjeseci iz razloga da porezni obveznici, a kod mnogih poreznih obveznika se osobito oni koji posluju sa inozemstvom puno toga mijenja, prilagode i svoj softver i svoje znanje da mogu kvalitetno provoditi ovaj zakon. No nije se dogodilo isto kao što se nije dogodilo, mi smo u klubu HDZ-a očekivali da će se stopa PDV-a smanjiti. Dakle ona povećanje od 8,7% koje je uslijedilo prošle godine da će se smanjiti iz jednostavnog razloga jer Vlada se cijelo vrijeme hvali da je poboljšala naplatu, da je kvalitetnija naplata proračunskih prihoda, a isto tako da su stavili i pod kontrolu rashodovnu stranu državnog proračuna. međutim s obzirom da se stopa PDV-a ako je bila osnovni generator punjenja proračuna u proteklih godinu i pol dana ne smanjuje, to znači da ipak te priče oko kvalitetne naplate, naplate starih dugova, oko stavljanje pod kontrolu rashodovne strane proračuna naprosto ne piju vodu. A da je porez na dodanu vrijednost neutralna što se tiče poduzetnika, je u prvom koraku da, novce uzmete od građana RH kao što je to ova Vlada napravila prošle godine, uzela negdje oko 5 milijardi kuna i kažete da je neutralna. Ali ako ste vi uzeli nekome tko nema nekoliko milijardi kuna onda ste ga doveli u situaciju da ne može više kupiti dva ili tri proizvoda koliko je kupovao prije nego da kupuje samo jednoga i onda je to negativan reflekt što se tiče poduzetništva. To je činjenica jedna da kažem ekonomska zakonitost od koje se ne može pobjeći. Sam prijedlog zakona, iskreno govoreći mislim da kolege koje su ga pisali su trebale ovaj zakon prije svega dati jezikoslovcima. Jer nije nekada baš najbolje prevesti sve doslovno sa engleskoga, treba to malo uskladiti sa hrvatskim jezikom, izričajem. Onda istu stvar izgleda daleko pitkije, daleko čitljivije i daleko se bolje shvaća jer kada malo bolje pročitate zakon onda ćete vidjeti da preko 95% poreznih obveznika ima izuzetnih problema sa razumijevanjem ovoga zakona i pojedinih definicija. To je razlog zašto sam rekao da je ovaj zakon morao biti donesen prije nekoliko mjeseci. Također uvodi se jedan novi stil pisanja zakona gdje u pojedinim člancima se poziva na prethodne pa ovo, pa ono, dakle vrlo teško se prati i čita ovaj zakon. No ono što bih želio reći u ime Kluba Hrvatske Demokratske Zajednice je nekoliko odredbi i specifičnosti ovoga zakona, kažem to su specifične nomotvorine ove Vlade, prije svega su obrtnici. Najprije najaviti da će obrtnici plaćati porez na dodanu vrijednost prema ispostavljenim računima, pa onda prepucavanje dva ministra hoće li to biti, neće to biti. Međutim, postavlja se jedno elementarno pitanje da li će ako ova odredba stupi na snagu da li će se mijenjati Zakon o porezu na dohodak. Jer prema Zakonu o porezu na dohodak dakle osnovno načelo vođenja knjigovodstva kod obrtnika je tzv. gotovinski ili blagajnički sustav da knjižite u prihod ono što ste platili, zapravo što ste naplatili a u rashod knjižite ono što ste platili. Prema tome, ako to ne usuglasite sa porezom na dodanu vrijednost, onda ova odredba je smiješna. A to najbolje govori o tome koliko se nepripremljeno išlo u ovu, odredbu ovoga zakona. Međutim, nije tu samo, nisu tu samo obrtnici, nije tu samo ta odredba tko će i kada će plaćati porez na dodanu vrijednost. Nego, ono što mene više zabrinjava je u onom uvodnom dijelu koje je vrlo kratak a to koji je fiskalni učinak ovoga zakona i da li je za provođenje ovoga zakona potrebno osigurati nova sredstva. Gledajte, samo jedna odredba da uvoznici prilikom uvoza ne plaćaju PDV na granici kao što su to radili do sada, nego obveza PDV nastaje u trenutku prodaje robe ili učinjene usluge, vam pomiče rok plaćanja za mjesec i pol, dva dana. I kao što je prilikom uvođenja poreza na dodanu vrijednost 98. godine naplata poreza na dodanu vrijednost prilikom prelaska carinske linije praktički za mjesec, dva i pol, dva ili tri prisili porezne obveznike da plaćaju porez na dodanu vrijednost, tako sada to odmiče. I ono što će nam se dogoditi i u ovoj proračunskoj godini i pratiti će nas dok bude ovakav zakon je po prilici negdje oko 700 milijuna kuna smanjeni prihod od poreza na dodanu vrijednost. Dakle, oni se kada pogledate ukupan promet roba i usluga nije smanjili. Ali s obzirom na količinu novca koja se nalazi u tzv. poreznom obrtaju tih 700 milijuna su smanjili, to je nešto što će faliti na kraju godine jer, gledajte sav uvoz iz 11. i 12. mjeseca u mjesecu kada je najveći promet a to je 12. mjesec obveza plaćanja PDV-a će nastati zapravo prilikom prvog obračuna, to je 20. siječanj i otplata do 30. siječnja. Dakle, to je tih mjesec, mjesec i pol dana. Dakle, mi ono što smo imali prije povećanje mase sredstava za poreze, sada nam se smanjuje. I Vlada to naprosto nije predvidjela. Jer ona to u prijedlogu proračuna nema. Ona priča oko 500 milijuna, 500 milijuna kuna su sredstva koja će se vraćati ili koja će hrvatski poduzetnici plaćati negdje drugdje u nekoj drugoj članici Europske unije i priznati će mu se kao plaćeni predporez, to je tih 500 milijuna kuna ove godine i negdje po prilici oko milijardu kuna sljedeće godine. Dakle, sam ovakav prijedlog zakona svom analitičkom obrazloženju naprosto traži nešto sasvim drugo a to ćete vidjeti kod nekih drugih zakona. Jer sada imamo set od nekakavih 16, 17 financijskih zakona koji vam jasno govore o tome, možda kolege iz porezne uprave imaju analitiku, možda da su nam tu analitiku podasrtreli možda bi se ovdje razvila jedna kvalitetna rasprava i možda bi došli do nekakvog rješenja koje bi bilo sigurno bolje. Trošak. Porezna uprava će definitivno imati trošak. Jer ako vama se u 10, 11 članaka, nije sada bitno ili 12 spominje da će povrat izvršiti područni ured grada Zagreba. Postojeći kapacitet tehnički i ljudski kapaciteti naprosto to onemogućavaju, znači, morati će se sukladno novim promjenama zakona i uložiti nešto u poreznu upravu da bi ona bila efikasna a tu je isto tako i novi trošak za porezne obveznike, jer ako ništa drugo svi porezni obveznici će morati promijeniti svoj softver za osobito oni koji rade sa inozemstvom, dakle, vrlo malo njih koji rade samo u Hrvatskoj neće a oni svi koji rade sa inozemstvom će morati promijeniti svoj softver za obračun a pogotovo za izradu ovih PDV obrazaca. A što se tiče ukidanja pojedinih prava koju su i poduzetnici i građani Republike Hrvatske imali ja ću se osvrnuti samo na tri. Ukidanje slobodnih zona. Što će se dogoditi, evo samo jedan primjer, slobodna zona u Varaždinu. Nekoliko tisuća zaposlenik i pitanje je da li taj koji je došao tamo napravio pogon, zaposlio nekoliko tisuća zaposlenih ako se ukine slobodna zona, promijeni se porezni tretman, on naprosto više nema interesa raditi u Hrvatskoj jer postaje preskup. Dakle, to je, možda Vlada ima rješenje i odgovor za to, ali s obzirom da zamjenik ministra se nije osvrnuo na to u svom uvodnom obrazloženju a ja smatram da je to jedna od možda bitnijih odredbi koje se mijenjaju u ovom zakonu da je trebalo o njoj nešto reći. Ukidaju se olakšice za hrvatske branitelje i donacije vjerskih zajednicama. Kolegice i kolege ako pogledate da su vam oslobođenja PDV-a regulirano člancima od 39 do 56 i kada vidite što je sve oslobođeno porezom na dodanu vrijednost. Bez obzira što će meni netko reći je, ispregovarano je, možda je ispregovarano, hrvatski branitelji kao baš eksplicite, ali se kroz ove odredbe olakšica između članka 39. i 56. moglo naći prostora za hrvatske branitelje a osobito za vjerske zajednice. Jer kad pogledate tko sve pravo ima na određene materijale štampane, tiskovine, ovo, ono, za oslobođenje koji su navedeni u ovim člancima sigurno pa mogu samo recimo što se tiče vjerskih zajednica one se vrlo lako mogu provest kroz članak 44., sve ono što su vjerske zajednice koristile, izuzev građevinskog materijala. Dakle, negdje se explicite oslobodit vjerske zajednice, ali ako oni koji su vrlo slični, raznorazne udruge ovakve ili onakve imaju pravo na pisane materijale, onda imaju pravo valjda i vjerske zajednice. A zašto je unesena ova odredba za vjerske zajednice, sve da razumijemo, i sad možete vidjet tko je imao najviše koristi od ovoga, ne katolička crkva nego neke vjerske zajednice koje imaju pomoć izvana daleko veću iz jednostavnog razloga što u Domovinskom ratu su stradali sakralni objekti, prije svega katoličke crkve najviše, a onda i neki drugi. I logična stvar je da svi oni koji su bili zainteresirani pa čak i oni koji možda formalno nisu imali veze sa Republikom Hrvatskom da pomognu da se to obnovi. Kažem, ne vidim razloga zašto prije svega kroz članak 44. se ne mogu provući i vjerske zajednice. Ovo sam spomenuo samo tri odredbe, a može se još o tome govoriti, za koje smatram da itekako treba uzet u obzir. Stope PDV-a 25, 10 i 5%. Prvo želim reći što se tiče turizma, diferenciranu stopu u turizmu je uvela HDZ-ova Vlada 2006. godine na sav smještaj i sav organizirani smještaj i usluge agencijske koje su vezane uz to. Uvedena je stopa 10%, sad je uvedena stopa 10% samo na ugostiteljstvo. I kad se uvodila stopa od 5% na kruh i mlijeko zato što su to odredbe i direktive Europske unije tada smo predlagali da stopa od 10% ne bude samo za prehranu, ugostiteljstvo nego da i hrvatski građani s obzirom na cijene koje su porasle da stopa PDV-a od 10% bude i na svježe meso. Nažalost to nije prihvaćeno iako kažem hvaleći se kako su poboljšana naplata i sve ostalo, mislim da je i to itekako trebalo biti prihvaćeno. Također nejasna je ova odredba sa zemljištem, da li će zemljište sutra biti oporezovano sa 25% i što je sa tzv. rabljenim nekretninama i nekretninama koje imaju … među građanima. Jer građani kad kupuju nekretninu onda na nju plate PDV, nemaju pravo odbitka predporeza kao što to imaju pravne osobe. Da li se ukida Zakon o porezu na promet nekretnina i da li će recimo kupnja stana među građanima biti i dalje oporeziva 5% ili kako neki najavljuju 3% pa će mladim ljudima koji i tako i tako nemaju novaca i vrlo teško dolaze do kredita ukinuti onu poreznu olakšicu koju su imali. Jer gledajte, strašan gubitak za državni proračun je nekoliko stotina tisuća kuna, a kad vam 5 milijuna eura popapa jedno jamstvo za jednu privatnu tvrtku onda to nisu nikakvi novci. Tih je 5 milijuna eura jamstva znate koliko, pa to vam je više od 40 godina poreznih olakšica za kupnju prvog stana mladih hrvatskih obitelji jer to je godišnje nekoliko stotina tisuća kuna. Ali također je vrlo interesantan jedan članak koji govori o tome kako treba izgledat račun koji ispostavljaju obveznici PDV-a. Između ostaloga kaže se tamo da se mora i naznačiti tzv. taj PDV identifikacijski broj iako mi nije jasno kažem zbog čega se ono … ali me zanima jedna stvar, što će biti sa poreznim obveznicima koji ispostave račun od nekoliko tisuća kuna ugostitelji, a obveznici su ispostave tog računa sukladno Zakonu o fiskalizaciji. Izgled tog računa nije usklađen sa izgledom računa Zakona o PDV-u. Što će inspektor kad dođe, kojega će se zakona držati, da li Zakona o PDV-u ili Zakona o fiskalizaciji? Jer da se razumijemo, ako govorimo o turizmu vi imate tu veće iznose, što će se dogoditi ako porezni inspektor bude tražio da račun izgleda onako kako je definirano Zakonom o PDV-u, a ne člankom 2. stavkom 3. Zakona o fiskalizaciji. I na kraju, podnošenje obrasca do 20.-og i naplata do 30.-og. Ja bih volio samo kolege iz vladajuće koalicije podsjetiti na one silne zakone o PDV-u koje su slali dok su bili u oporbi kad su predlagali sasvim druge stvari, nenaplatu PDV-a, … realiziranoj naplati za obrtnike nego i za sve pravne osobe. Međutim vremena se mijenjaju pa vjerojatno se mišljenja mijenjaju…
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala. Kolega Šuker, rekli ste u početku da ste očekivali da će doći do smanjenja stope PDV-a. Ja sam u svom izlaganju u ime kluba rekao da je smanjenje stope PDV-a došlo za određene stvari, prije svega govorio sam o turizmu itd., odnosno ugostiteljstvu, govorio sam o smanjenju doprinosa za zdravstvo. Jer šta je politika ove Vlade, prvo da rasteretimo gospodarstvo, drugo da se više ne zadužujemo i da se ponašamo odgovorno i to provodimo. Dakle, smanjili smo namete gospodarstvu za negdje oko 4,5 milijarde kuna. Da to nismo napravili mogli smo smanjiti stopu poreza opću sa 25 na 23% ili da smo se zaduživali 15 milijardi godišnje kao što je vaša Vlada radila, a ne 10 kao što je sada, mogli smo opet smanjiti opću poreznu stopu za 2 do 3 indeksna poena. Prema tome mogli smo zaista smanjiti, ali da smo se ponašali neodgovorno kao što ste vi pa da smo se zaduživali onoliko koliko ne možemo, ne smijemo i koliko nije potrebno, odnosno koliko nije prihvatljivo ili da nismo rasteretili gospodarstvo. Dakle želimo konačno da se odgovorno u ovoj državi Vlada i ponaša i da živimo od svoga rada svatko pa i država, dakle država ono što oprihodi da to može i potrošiti. I konačno smo uravnotežili proračun, da ono što ostvaruje proračun kao svoja redovite prihode bez zaduženja, toliki su i rashodi. Jer kompletno zaduženje dakle ono što se zadužujemo ide na povratak kamata na kredite, dakle samo ono što se oprihoduje to se i potroši. Konačno smo to uravnotežili. I na kraju još samo oko ukidanja povlastica braniteljima vjerske zajednice itd. kažete sami možda smo to ispregovarali. Jeste sigurno, to ste ispregovarale vi, vaš pod vašom Vladom su vođeni, pod vašom palicom su vođeni pregovori sa EU i nije korektno da ono što ste vi ispregovarali sada nama prigovarate da mi ovoga to ugrađujemo i realiziramo. Naprosto završava posao koji ste vi započeli i napravili i minimum bi korektnost bio a da nam za to ne prigovarate.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa naravno odgovor na dignut građana RH cijenu struje 30% sa tim povećanim PDV-om i cijenu plina sa tim povećanim PDV-om 45%. To je velika odgovornost građanima koji ima 370 tisuća na burzi. Dakle to je jako odgovorno. Isto tako vi ste ovo sve što ste nabrojali da ste navodno dali gospodarstvu, pa di su onda ti gospodarski rezultati? Gospodarstvo tone i tone sve više, vi kažete da ste uštrcali toliko i toliko novaca gospodarstvu. Ali ono što je činjenica i što se vidi a to je da ste hrvatske građane bacili na prosjački štap jer ste im uzeli 5 milijardi kuna iz džepa. To su činjenice. Ova priča o dva posto doprinosa pitajte bilo kojeg poduzetnika, nitko to nije osjetio. To kad stavite na hrpu onda te dvije milijarde i 600 izgleda puno. Međutim kad podijelite na nekoliko stotina tisuća obveznika zdravstvenog doprinosa onda se to rastepe i od toga nema nitko koristi i na kraju krajeva je makroekonomski pokazatelji vam najbolje to ovoga govore. A što se tiče odgovornog ponašanja gledajte vaš deficit je 11 milijardi kuna. Vi ni jedan rashod niste smanjili. Oni najsiromašnijim gradovima i općinama dakle najsiromašnijoj skupini hrvatskog stanovništava ste ukinuli bilo kakve investicije u školstvo, da njihova djeca imaju kompjutere, ukinuli ste im mogućnost da njihove bolnice ili domovi zdravlja dobiju nekakve aparate koje imaju bogati gradovi. To je naravno odgovorno ponašanje. A to se vidi iz vašeg proračuna. Dakle siromašne škole, toj djeci ne treba kompjutor jer vi ste ukinuli sve investicije iz škola. Isto tako što se tiče i bolnica, to ste vi smanjili na rashodovnoj strani. Smanjenje vašeg deficita je isključivo to što ste uzeli 5 milijardi kuna hrvatskim građanima i što ste ukinuli investicije prije svega u školstvu i zdravstvu. To su činjenice koje tko malo pogleda proračun će vidjeti unutra. Ne treba tu puno filozofije, ali kažem ovoga ja samo su mi na pameti oni zakoni koje ste vi predlagali dok smo mi bili na vlasti. Samo da ste jedan taj zakon predložili ja bih ga prihvatio objeručke.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Šuker, vi ste rekli da ste očekivali da će ova vlast smanjiti PDV. Ja sam bio siguran da će smanjiti PDV jer su najavljivali a s tim više što se kaže da je ova vlast odgovorna a ljudi koji su odgovorni održavaju svoja obećanja. Znači neodgovorno je ne održati obećanje, reć ljudima mi ako dođemo na vlast ćemo smanjiti PDV i onda povećaju PDV. Mislim da je to neodgovorno i prije svega to je laž. Ne samo da je neodgovorno, neistina, ajde da budem blaž. Rekli ste da uvoznici ne plaćaju PDV činom uvoza već činom prodaje i znači neće biti novca mjesec i pol dana, negdje oko 700 milijuna kuna i da je analiza pogrešna. Analiza zakona pogrešna pa mislim da to čak i nije prvi puta. Mi ćemo analizu osjetiti na vlastitim leđima. Tad će se nešto dogoditi i onda ćemo opet u Saboru raspravljati i onda ćemo opet raspravljati o rebalansima, o tome kako se ne puni državna blagajna. Jedna vrlo zanimljivost čitavo vrijeme nam se spotiče kako mi populisti koji samo riječima štitimo radnike. Ovo što ste vi govorili o slobodnim zonama, pitali što je sa zaposlenima, a tko misli na zaposlene? One koji su ušli u slobodne zone, ušli su pod nekim uvjetima poslovanja. Sada se ti uvjeti poslovanja mijenjaju, s dubokom se mijenjaju. Što će biti sa radnicima? Otići će poslodavci, znači nema rada, nema profita. Uska je veza između rada i profita. Sve ukazuje na to da se ni pri ovome zakonu nije puno razmišljalo o posljedicama.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Da, kolege Vukšiću sve ono što ste vi rekli u principu je sadržajno o onoj mojoj rečenici da zakon kasni nekoliko mjeseci. Jer ako imate radikalne promjene onda to morate onima kojih se tiče na vrijeme nagovijestiti da se oni stignu snać, jer gledajte svi ovi koji se nalaze u slobodnim zonama, svi špediteri, to je sve nešto što ima žive ljude, zaposlene ljude, što će se s tim ljudima dogoditi. A kad sam govorio o smanjenju PDV-a pa gledajte svaki dan slušate i u ovom Visokom domu hvalospjev o tome kako se uvela porezna disciplina. Gledajte, proračun je od 2008. Zapravo od 2004.-2008. narastao 50% bez da je i jedan porez povećan, dapače neki porezi su smanjeni. Ako to nije efekat porezne discipline onda možemo o tome govoriti. Da je pompozno najavljena lista dužnika koja je zabavljala hrvatske građane i medije mjesec dana rezultat danas ako vi od 50 milijardi naplatite samo 300 milijuna kuna ja neću komentirati koji je efekat toga skupa. Isto tako Zakon o fiskalizaciji da, lijepo je kad kažete postotno koliko se povećao promet. Međutim zbog hrvatskih građana bi bilo da se kaže koliko je to nominalno iz razloga da vidimo s čim smo okupirali 60% ljudskih kapaciteta u poreznoj upravi i koji je to fiskalni efekat, da li se opet prema obrtnicima ponašamo kao i tamo početkom 80-tih godina kada je uvezena ona famozna kasa i kad su mislili da će pobrati silni novci. Dapače treba raditi reda i protiv reda nije nitko. Samo ako pompozno najavljujete neke mjere onda očekujete da će se povećati prihodi,ako se povećaju prihodi onda očekujte da ćete smanjit onaj porez koji definitivno je utjecao najviše na sve loše makroekonomske pokazatelje koji su u Hrvatskoj jer ako vi uzmete građanima Hrvatske 5 milijardi kuna iz džepa, tih 5 milijardi kuna fali u kojem god dijelu se okrenete. I to su činjenice od kojih se ne može pobjeći. Zato kažem je ovako komotna atmosfera prilikom rasprave o PDV-u ali.
Hvala lijepa. Sada imamo tri replike zastupnika na stajališta vlastitog kluba. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Šuker, spomenuli ste ukidanje oslobođenja od plaćanja poreza na dodanu vrijednost pri uvozi osobnih automobila za hrvatske građane i želim reći da to je apsolutno nekorektno bez obzira što je ispregovarano da će se osloboditi, da će se ta mjera ukinuti i ta povlastica koju su imali i mogućnost nabavke automobila zasigurno postoji način da se 5 postotni porez ili najmanja stopa primijeni i na uvoz automobila za potrebe hrvatskih branitelja. Radi se o invalidima Domovinskog rata od druge do četvrte skupine koji su bili oslobođeni. Znači, ova Vlada nema ni malo ni senzibiliteta ni priznanja onima koji su ostali bez dijelova tijela, kojima je zapravo automobil pomagalo u njihovom kretanju i njihovom radu. Mislim da ovim jasno pokazuje se da i prema hrvatskim braniteljima, tj. invalidima, smrtno stradalima, poginulima, njihovim obiteljima i djeci tih obitelji nema nikakvoga odnosa pa ni ovoga koji bi mogao biti 5% porez na uvoz automobila. Jednako tako i prema crkvi, a sve su to jako dobro poznati razlogi. Dat ćemo novinarima, oni će lijepo pisati o nama, a ukinut ćemo našima invalidima koji su davali svoje živote, dijelove tijela za Republiku Hrvatsku. Njima ćemo ukinuti oslobođenje i nećemo staviti ni minimalnu stopu, a minimalna stopa od 5% bi zadovoljavala potrebe i olakšala nabavku tih osnovnih pomagala za tu kategoriju i tu skupinu ljudi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Da kolega Đakiću, ako direktive EU traže nešto onda ako želite to primijeniti, onda odredite nešto što će biti najmanja šteta ili najmanje pogodit onoga na koga se to primjenjuje. Tako isto i za hrvatske branitelje. Iskreno govoreći, ako u onom trenutku kad se uvodila druga među stopa od 5% onda se to moglo komotno primijeniti na hrvatske branitelje. Ako se neće primijeniti tu može se to tretirati kao socijalna mjera i na rashodovnoj strani, dakle u nekakvom programu i mjerama Ministarstva branitelja, sad naravno kad su objavljene te liste i kad se pokazalo da ima puno, puno onih koji tamo ne pripadaju, a vidite i sami što se dogodilo. Dakle, to ministarstvo možda bolje bi moralo brinuti o tome što će se dogoditi sa ovom mjerom ukidanja ovih olakšica za hrvatske branitelja. Na kraju krajeva zbog toga i je to ministarstvo. Ali kažem, oni se bave nekim drugim stvarima jer u ovoj državi se objavljuju sve liste samo ne one koje bi trebale. I mislim da hrvatski branitelji, osobito oni koji su krenuli u određene gospodarske djelatnosti mislili su zanoviti svoje strojeve itd., a da ne govorim o invalidima. Mislim da je o njima trebalo razmišljati. I ako se već nije mogla primijeniti među stopa od 5% onda je Ministarstvo branitelja trebalo razmišljati o nekom programu kojim će supstituirati ovo što su pravo koje su oni izgubili. Ali hoćete, nećete ovo je jedno pravo. Dakle, nije prihodovno došlo u proračun. Ako će sutra doći prihodovno u proračun hajmo napraviti samo kontra stranu na rashodovnoj strani i jednostavno te novce opet jednim zaobilaznim putem vratiti natrag tamo gdje pripadaju, a to su hrvatski branitelji. Jer to vam je ista priča kao i kod medija. Dakle, na državnoj razini date, a oni lokalni mediji koji su jedini izvor informacija o lokalnim temama građanima Hrvatske oni nisu zahvaćeni sa smanjenom stopom PDV-a.
Na vaše izlaganje imamo još jednu repliku iz kluba. Poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa dragi kolega Šuker, na početku svog izlaganja u ime kluba jeste rekli upravo ključnu rečenicu. Danas je trebalo raspravljati o smanjivanju opće stope PDV-a. Nekima se to učinilo smiješno, međutim to uopće nije smiješno s obzirom na činjenicu da 1.7. ulazimo na tržite EU sa drugom najvećom stopom PDV-a. I danas bi zapravo u Hrvatskom saboru između ostalog trebalo raspravljati o utjecaju što će se desiti 1.7. dakle sa drugom najvećom stopom PDV-a i sa najbrže rastućom trgovinom na malo u EU, a to je ICOMERS iliti Internet trgovina. Sa drugom najvećom stopom PDV-a 25% imat ćemo ozbiljan problem. Pita li se netko kako će utjecati naš ulazak u EU na trgovinu na malo koji je inače zadnji podatak Državnog zavoda za statistiku kaže pala u siječnju ove godine u odnosu na siječanj prošle godine 5,9%. Kakav će daljnji bit utjecaj nakon 1.7.? Drugo, hoće li s obzirom na uvjete opće nelikvidnosti u Hrvatskoj motiv za uvoz robe u Hrvatsku biti još veći s obzirom da se neće plaćati pretporez kod uvoza robe u Republiku Hrvatsku. I umjesto da raspravljamo o tim stvarima, umjesto da raspravljamo kako potaknuti malo poduzetništvo sa naplatom PDV-a po naplati što se dešava ne samo u široj regiji, nego i u nekim zemljama EU zapravo se raspravlja o tome da li bi obrtnici trebali plaćati PDV odmah ili po naplati. Pa jedini razlog nakon što smo izgubili tisuće obrta, tisuće radnih mjesta zašto danas netko želi biti obrtnik ili uopće pokušava preživjeti kao obrtnik jedini razlog za to je upravo to što ne treba financirati državu unaprijed, nego plaća PDV kad i ako naplati u uvjetima gospodarskog propadanja. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Da kolega Milošević, zato sam rekao da bi mi bilo drago da se danas pojavila jedna od onih varijanti Prijedloga zakona o porezu na dodanu vrijednost koju su kolege slale dok su bile u oporbi. Između ostaloga, jedna od revolucionarnih ideja je bila da poduzetnici plaćaju porez na dodanu vrijednost u trenutku naplata, ne u trenutku kad se usluga napravi ili kad se roba proda. Međutim gledajte, stalno pričamo o tome da je likvidnost smanjena, da je uveden red u plaćanje. Ako je uveden red u plaćanje onda mislim da više odredba kad se plaća PDV uopće nije sporna. Jer ako je to plaćanje u roku od 30 ili 40 dana, pa to vam je taman ono podnošenje obrasca do dvadesetog, plaćanje do tridesetog. Vi ste znači u tom nekakvom krugu i zato jesam rekao da sam očekivao da će Vlada predložiti smanjenje stope. S jedne strane su uveli disciplinu u naplatu poreza, povećali prihode, dakle stekli su se uvjeti da se smanji onaj porez koji je krpao proračun u prvoj godini mandata. Međutim, pokazalo se da to nije tako. Isto tako priča se da u Hrvatskoj vlada red u plaćanju međusobno između gospodarskih subjekata. Ako je to tako onda kad se plaća PDV više uopće nije sporno. Ako svi svima plaćaju, onda to uopće nije sporno. Ali očigledno da je istina malo drugačija, malo bolnija. Nju nažalost osjećaju hrvatski građani i hrvatski gospodarstvenici i zato nam je došao ovakav prijedlog poreza na dodanu vrijednost kakav je. Ne samo da pravne osobe neće dobiti plaćanje PDV-a prema naplaćenoj realizaciji nego se to pravo ukida i hrvatskim obveznicima. I to vam najbolje pokazuje sliku koja vlada u ovom trenutku u gospodarstvu RH. E sad, ako netko kaže da je sa 2,5 milijarde pomogao smanjenjem zdravstvenog doprinosa gospodarstvu pa onda možete misliti koja bi pomoć bila hrvatskim građanima da im netko vrati 5 milijardi kuna koje im je uzeo s osnove povećanja stope PDV-a. Ja mislim da bi građani bili presretni.
Hvala lijepa. Nova replika unutar kluba i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovani gospodine Šuker govorili ste vezano za oslobađanje od PDV-a za vjerske zajednice i posebno ste tu napomenuli da su vjerski objekti stradali u Domovinskom ratu. Prema podacima komisije bilo je 1100 vjerskih objekata koji su stradali u Domovinskom ratu, indirektne štete na tom dijelu kulturne baštine su iznosile preko 300 milijuna eura. Vama je dobro poznato sigurno poštovani kolega kakva je situacija i danas sa tim objektima u Kostajnici, u Petrinji, u Glini i na onim mjestima gdje su ti objekti posebno stradali i još uvijek nisu do kraja obnovljeni. Ono što posebno tu moramo reći da i po Ustavu i po Zakonu o zaštiti kulturnih dobara da su ti objekti zapravo u vlasništvu RH i da RH ima posebnu dužnost skrbiti upravo o takvim objektima i potpuno je u ovom trenutku još uvijek neprihvatljivo da se tu ide na povećavanje PDV-a upravo u vidu obnove takvih spomenika.
Hvala lijepa. Jedna obavijest. Obavještavamo da je u 10,48 u skladu sa člankom 207. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Na redu je Klub zastupnika u Hrvatskom saboru HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine zamjeniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a nekoliko stvari i komentara ovog zakona. Prvo, što izražavamo zadovoljstvo to je što ovaj zakon bez obzira na vrijeme predviđeno za njegovu primjenu, odnosno obvezu da ga primijenimo od 1.07. ipak ide u dva čitanja jer u njemu postoje određene odredbe koje su vrijedne da se preispitaju, da se prokomentiraju i rasprave između ostalog i kroz ovu raspravu, a naravno i u međuvremenu od prvog do drugog čitanja. Što kazati o PDV-u? Kad god Zakon o PDV-u dođe u ovu sabornicu, kad god je dolazio i kad se o njemu otvara javna rasprava to naravno ima svoju težinu, bez obzira na relativno mirnu atmosferu, slažem se s kolegom Šukerom, danas u ovoj sabornici. Jer je potpuno jasno nedvojbeno da porez na dodanu vrijednost ima fundamentalni odraz na kretanja u gospodarstvu ali isto tako i na standard stanovništva, na kretanje cijena, na niz socijalnih i gospodarskih pitanja i potpitanja. Zakonom propisan '95., u primjeni od 1. siječnja '98. doživljavao je neke svoje promjene i kad je u pitanju uvođenje nižih stopa PDV-a pa i kad je u pitanju korigiranje, odnosno povećanje osnovne stope PDV-a. Najprije 2009. sa 22 na 23%, a onda i sad 2012. sa 23 na 25%. I naravno, ono što je tad otvaralo prostor oporbi i onoj tad i ovoj danas i ono što je zapravo bila glavna dilema vlasti i tad i ove sad jest pitanje što je prioritet? Da li u trenucima recesije i lošeg punjenja proračuna, otvaranja rupa u proračunu, odnosno povećanja deficita da li pokušati porezom na dodanu vrijednost povećanjem stope ustabiliti prihodovnu stranu i uravnotežiti je koliko je to moguće sa rashodovnom ili sagledavati ove aspekte u kojima su kolege u prethodnom dijelu rasprave razgovarali utjecaj na standard građana, utjecaj na određene dijelove gospodarstva, utjecaj na kvalitetu života. Ali kad to pitanje otvaramo onda se moramo podsjetiti i rasprava o nekim drugim zakonima, raspravama o rebalansu proračuna i raspravama o proračunu generalno u ovom Saboru kad se naravno daju amandmani i kad se zahtijeva kvalitetnija zdravstvena usluga, kad se zahtijevaju više mirovine, kad se zahtijevaju investicije u zdravstvo, u školstvo, u infrastrukturu, povećanje općeg standarda života građanima. Sve to, potpuno je jasno, košta. I svi mi znamo istinu da prihodi koje ostvarujemo po osnovu zdravstvenog doprinosa ne zadovoljavaju potrebe, a posebno neiskazane želje u području zdravstva, da prihode koje ostvarujemo na osnovu doprinosa za mirovinsko osiguranje ni izbliza ne zadovoljavaju sadašnju razinu mirovina za koju naglašavam da je niska i nedostatna, nažalost, za onaj život kakav bi mi svi vrlo izvjesno željeli priuštiti našim umirovljenicima. I tad dobivate odgovor na pitanje što učiniti, prisiljeni ste napraviti ono što naravno ima svoje negativne konzekvence kad to sagledavate iz druge perspektive, podignuti PDV. Kako god u ovom zakonu otvara se pitanje preživljavanja i budućnosti hrvatskih obrtnika. To i kao bivši obrtnik i dobar poznavatelj prilika u obrtništvu sam dužan reći i kao zastupnik i čovjek, a naravno i u ime kluba HNS-a. Interesantna ideja je prijedlog kolege Jelušića, barem o prolongaciji u primjeni odredbe u kojem se napušta blagajničko poslovanje i u kojem bi se hrvatski obrtnici prema obavezama izjednačili sa trgovačkim društvima. Da li je danas moguće bez obzira na činjenicu šta smo kroz druge zakone podignuli stopu, odnosno cenzus u kojem obrtnici ulaze u PDV sustav na 230 000 kuna pa će tako dio sezonskih obrta i tradicijskih obrta koji u principu imaju manje prihode ostati izvan sustava PDV-a, da li je to dovoljna mjera, otvara se pitanje. Ipak danas niz obrtnika ima nešto više prihode i dolaze u škare ove situacije. Da li podizanje cenzusa na 800 000 kuna za one koji imaju pravo na tromjesečni obračun PDV-a, da li to pomože, vjerojatno izvjesno da, međutim ipak ono što će biti još bitnije jednog dana i kad, da li sad ili uz određenu odgodu krenemo primjenjivat ovu odredbu da se napušta blagajničko poslovanje. Ono što je najbitnije, a to je da u kontekstu primjene Zakona o financijskom poslovanju osiguramo da svi u ovoj zemlji, ali naglašavam svi do posljednjeg, od najmanjeg do najvećeg, plaćaju u roku od 30 dana. Jer o njima, i o velikima i o malima ovisi ono što je, što se zove uredno poslovanje i opstanak svih gospodarskih subjekata od najmanjeg do najvećeg. Isto tako, u ime kluba HNS-a želim skrenuti pozornost i na problem hrvatskih brodara koji su oni artikulirali kroz dopis koji je dostavljen resornim ministarstvima, kojih se to tiče i Vladi Republike Hrvatske, o tome nešto govori i kolega Beus Richembergh u ime saborskog Odbora za turizam. To je jedna realna situacija u kojoj hrvatski brodari dolaze pod udar stope PDV-a koja je drastično veća od svih zemalja u okruženju, svih mediteranskih zemalja koje imaju maksimalnu stopu PDV-a na takvu vrstu usluge do 10%, a neki i značajno nižu. Iz tog razloga, naravno apeliram na resorno ministarstvo da sagleda i tu primjedbu. Treće, što mogu iz iskustva kao dogradonačelnik jednog grada koji postaje turistička destinacija, Grada Šibenika, reći to je i problem naplate koncertnih ulaznica. Naime, jedan ako ne i možda najatraktivniji uz kulturne spomenike Grada Šibenika i ono okruženje koje taj grad ima, jedna od najvećih prednosti u turističkoj ponudi su upravo koncerti i zabavni život koji zadnjih godina puno dinamičniji i bogati no što je bio i koji privlači, recimo kad se referira na festival Teraneo za mlade i do desetak, petnaest tisuća posjetitelja u Šibenik, u trajanju od jedne sedmice, u srcu sezone. Javlja se bojazan kakvu bi refleksiju povećanje cijena ulaznica na koncerte i na glazbena događanja mogle imati. Isto tako i Šibenska-dalmatinska šansona vrlo uspješan festival koji privlači brojne posjetitelje u Šibenik. Dakle, da li ćemo tu zapravo zatvoriti priču, ostati i bez poreznih prihoda, jer spomenuti festivali, manifestacije bez sponzora, pa i dotacija jedinica lokalne samouprave, ministarstava i drugih zakonski mogućih donatora ne bi mogli opstati ni pod sadašnjim poreznim uvjetima. Dakle, ostaje bojazan da bi ovakva primjena zakona mogla otvoriti probleme u tom dijelu kulturne ponude i ne mogu se nikako složiti sa pristupom u kojem bi se glazbena kultura diferencirala u odnosu na druge niže kulture u RH. Prema tome, držimo da bi trebalo preispitati tu stvar i možda to staviti u kontekst kulture, kao kulture a ne izdvajanja bilo koje domene izvan općeg konteksta. I na kraju, da ne bi rasprava protekla potpuno mirno teško je malo čuti o ovom Hrvatskom saboru, kad se čak i za potrebe parlamentarne bitke, političke bitke i pokušaja da se rasprava učini dinamičnom, tako na jedan perfidan način stavljaju u raspravu dječji kompjuteri, škole, aludira na nejednak pristup pravu na školovanje onih u malim školama, ili onih u velikim školama. A još je gore kad se govori o onim ljudima koji su u Domovinskom rata platili najveću cijenu koju neko živ može platiti, a onima koji su platili onu najgoru, da ne govorimo. Bez obzira na replike koje ću možda dobiti nakon ovog završetka rasprave dužan sam primijetiti, savjest saborskog zastupnika mi govori da bi se dame i gospodo ipak trebali svesti na razinu fer i pristojnih rasprava. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavio je repliku poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa žao mi je da nema našeg jezikoslovaca, potpredsjednika Stazića ali počet ću time da ću reći kolega Baranović ne slažem se s vama. Nadam se da će to uči u definiciju replike kako bi željeli nam pokazat da jedino možemo raspravljati. Ne slažem se s vama u onom dijelu kad ste govorili o uravnoteženju proračuna, o prihodovnoj i rashodovnoj strani pa onda zaključkom da se na perfidan način u raspravama saborskim koriste dječje, male škole, dječji kompjuteri i nabavka sredstava. Naime, želio sam reći da se slažem da dio prihoda kojih se dobrovoljno odričemo i na ovaj način će štetiti zadovoljenju nekih drugih potreba koje bi trebao zadovoljiti državni proračun. I stoga sam sebi pa i vama postavljam pitanje ovog članka 38., ne mogu razumjeti kako je predlagatelj vidio da su u istoj razini stope poreza koji se obračunava na kruh, mlijeko, lijekove ili znanstvene edicije u istoj vrijednosnoj razini sa recimo PDV-om na novine i časopise i to samo one koje su otisnute na papiru? Po nekim ilustracijama država se odriče smanjenjem ove stope PDV-a nekih 150 milijuna kuna godišnje od poreza koji je ubirala na novinska izdanja ovako kako su definirana. I nije mi jasna ideja Vlade da se odrekne toga prihoda osim što može nametati jako čudne zaključke da nam je 3 tjedna ili nešto više do održavanja lokalnih izbora i da to može utjecati i na prikazivanje politike svake od stranaka u medijima koji će dobiti na ovaj način olakšan financijski teret da tako kažem koji su nosili. Sumnjam da je ideja o smanjenju PDV-a na ova glasila ideja da bi se digao standard novinara koji rade za te medije. Bojim se vjerovati da je to smišljeno sa sasvim drugim razlozima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Petar Baranović.
Vrlo kratko gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani kolega Mlakar, da se vi i ja slažemo generalno vjerojatno bi sjedili u klupi negdje bliže jedan drugome. Vaše je pravo naravno da se ne složite, a sami detalji pitanja koje ste postavili pa recimo bit ću toliko iskren da vam kažem da bi bilo puno svrsishodnije da ste to pitanje postavili uvaženom gospodinu zamjeniku ministra koji je stručnjak za ovo područje. Ja vam tu ne bih imao stvarno što prokomentirati. Ne uzimam sebi za pravo da se prezentiram kao takav poznavatelj detalja ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Kolega Baranoviću, nitko nije zlorabio ovo što ste vi rekli. Ja se nikako ne mogu složiti da moja škola u Novom Čiču se ne radi već godinu i pol dana. I ako vi kažete da je to zlouporaba djece onda vi to možete pričati negdje drugdje ali ja se s tim ne mogu složiti jel ta škola je već morala biti gotova. Isto tako kao što se nisam slagao da stranci imaju pravo brodove od nekoliko milijuna eura uvesti u Hrvatsku do 31.5. po stopi od 5%. I to opet danas kažem da se ne slažem jer ako Hrvati koji imaju daleko manje prihoda moraju platiti stopu od 25% ne vidim razloga i ja bih stvarno volio da neko kaže koliko je tih silnih brodova uvezeno pa da vidimo da li je ta mjera bila sustavna, dobra ili je bila mjera za pojedince. A kada sam govorio o smanjenju sredstava za školstvo i zdravstvo, to možete vidjeti u proračunu i to nije nikakva zlonamjera. Ali očigledno je kada netko iskoristi argument onda je to a nema se na njega mogućnosti odgovoriti onda je to zlonamjerno, ali ja bih vas podsjetio što je vaš klub govorio kada je HDZ povećao stopu poreza na dodanu vrijednost pa da onda vidimo koja je to retorika bila, a koja je ovo retorika. Dakle ovo su činjenice i fakti od kojih se ne može pobjeći pa bez obzira koliko i tko pokušao i ne pokušao politizirati. Ali ponavljam s obzirom da ste vi govorili o brodovima i da treba pomoć i ribarima i svima ostalima i onima koji se bave prijevozom brodicama turista koliko smo mi novaca iz državnog proračuna bacili na uvoz ovih brodova stranaca i koliko je tih brodova uvezeno, a istovremeno kada su Hrvati u pitanju i hrvatski gospodarstvenici onda nemamo hrabrosti neke stvari napraviti. Na kraju krajeva kolega Mlakar vam je rekao samo s osnova jedne mjere koliko će ostati osakaćen državni proračun i pitanje da li su to pravilno uloženi novci kada se sjetimo 2006.i smanjenja sa 22 na 10%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker, krenut ću od brodova i ovog privremenog uvoza. Kada bi to gledali samo na prvu onda bih se ja možda čak i složio s vama, međutim svi mi jako dobro znamo da svaka mjera koja će dovesti takvu vrstu klijentele i takva plovila u Hrvatsku, hrvatske marine, akvatorij trajno ih zadržati pod hrvatskom zastavom ubuduće će osiguravati prihode i na osnovu registracije Hrvatskog registra brodova Servisa, potrošnje goriva o kojem jako dobro znate da nisu oslobođeni ni cestarine, ni trošarine, ni PDV-a od 25%. Prema tome, u gospodarskom je interesu RH kada malo dublje sagledamo stvari, ja nisam ekonomista ali u ovom dijelu poznam prilike pa onda mnogu malo dublje sagledati stvari, u svakom slučaju za Hrvatsku oportuno da ti brodovi završe pod hrvatsku zastavu pa makar i ovom metodom koja ima privremeni karakter. Što se tiče škola igrom slučaja u gradu Šibeniku je taj dio posla recimo naglašenije moje zaduženje pa znam da sve jedinice lokalne samouprave imaju potrebe za školama i škole u tom kontekstu i u tom slučaju iz tih razloga sagledavam na jednak način. Za mene osobno nema razlike između potrebe za gradnjom škole u vašem selu koje ste naveli ili mjestu u odnosu na škole koje je grad Šibenik treba raditi, primjerice u Vrpolju ili u mjesnoj gradskoj četvrti Ražine. Sve je to konsekvenca općeg stanja do kojeg smo došli iz razloga ne bih ga u ovoj replici spominjao. I na kraju argumenti ja moram primijetiti opet, vi se možete naljutiti na mene kada vi govorite svaku svoju konstataciju i tezu koju izreknete stavljate u kategoriju argumenta mada se vrlo vjerojatno veliki dio auditorija i šire javnosti ne bi svaki put s vama složio. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I nova replika potpredsjednika Sabora poštovanog Milorada Batinića. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Baranović vi ste u svojoj raspravi koliko sam uspio dobro zapamtiti postavili sami sebi pitanje, da li je bilo nužno povećanje stope PDV-a od 25%. Postavljamo si svi zajedno pitanje i građani svakodnevno zašto? Mislim da bi trebalo vrlo jasno i glasno poručiti građanima koji su razlozi, koji su razlozi. Naime, građani zaboravljaju, pogotovo to se imputira ovoj našoj koaliciji zašto je to nužno, kakvo je bilo zatečeno stanje. U raspravi o PDV-u nitko nije spominjao … [[Govornik se ne razumije.]] što je napravila Vlada. Što je replika? Pa nastaviti ću znači sa žargonom koji vi znate ovako tu i tamo koristiti često, sada je vrijeme kada se barke izvoze na suho pa se pituraju, pa se krpaju rupe itd., itd.. Ono što je nama kritika upućena od građana a slušam svaki dan, svaki dan sam u kontaktu sa njima a vjerujem da je i vama isto tako. Naime, nitko od nas nije ovdje u dovoljnoj mjeri istaknuo i govorio jasno i glasno koliko je bilo tih rupa, kakve su veličine bile i što je sve na ovoj Vladi. Koje sve te rupe koje puštaju, koje je naslijedila sa barkom, koje mora pokrpati. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Pa odgovor je, uvaženi gospodine predsjedniče Sabora vrlo kratak. Poštovani kolega Batiniću, kada spomenete moj žargon, vi kao kontinentalac onda mi pomalo zaigra osmjeh, mada ono što ste spomenuli to je metafora na jednu vrlo ozbiljnu situaciju. Da točno je, to je odgovor na pitanje da li se trebalo povećavati PDV ili se nije trebalo povećavati i zbog čega su se provodile razne mjere na rasterećenju gospodarstva ali isto tako i na poboljšanju naplate poreznih prihoda i punjenju proračuna. Dalmatinski rečeno, u žargonu moje bivše profesije, točno je, naslijedili smo rod koji pušta na sve strane i na kojemu niti jedan vitalni sklop nije funkcionirao kako treba. Hvala lijepo.
Hvala i vama, nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite poštovani zastupnčće.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo, gospodin Šuker je u svojoj raspravi u ime Kluba HDZ-a i gospodin Baranović izgovorili jednu pomalo i važnu rečenicu za danas da u ovoj raspravi vlada pomalo komorna atmosfera, odnosno neka apatija evo na jednu tako važnu temu kao što je porezna politika države ili porezna politika Vlade gdje treba pokazati interes Vlada pomalo nezainteresiranost. Pa više razloga za to, proteklih dana se dogodilo svašta u Hrvatskoj. Prije svega ovo je europski zakon, dakle, usklađivanje Zakona poreza na dodanu vrijednost sa europskim pravom sa, dakle i europskim direktivama. Prije svega Direktivom Europske unije iz 2006. godine. Pa evo iskoristiti ću priliku prije svega da u ime Kluba HDSSB-a čestitam izabranim zastupnicima Europskim parlamentarcima koji će zastupati našu zemlju, našu državu u Europskoj uniji. Nažalost nije danas nitko od njih ovdje osim gospodina Vuljanovića, njega sam vidio i njemu ću, Vuljanića, njemu ću čestitati. A ono što je pomalo žalosno, puno je truda i rada učinjeno pa i danas razgovaramo o ovom europskom zakonu što se tri milijuna građana uopće nije željelo izjasniti o tome tko će zastupati našu državu u Europskoj uniji. Toliko o trudu i radu Hrvatskoga sabora, naših pregovarača za koje sam siguran da su kvalitetno, stručno i posebno vodili brigu o interesima Hrvatske kada su pregovarali. A toliko o tome što naši građani misle o onome što je učinjeno za našu državu. Žalosno je to prije svega jer smo evo i mi sami zastupnici u svojim raspravama evo i dva dana prije europskih izbora da ne širim temu završili u nekom stupu srama gdje smo proglašeni kao paraziti državnog proračuna kao neradnici što ništa ne rade jer u Hrvatskoj nije ništa bolje. A što je stvarna posljedica toga? Stvarna je posljedica toga da ono što je naša Vlada preuzimajući kao što kaže premijer Milanović odgovornost za Hrvatsku do kraja, dakle, dvije godine je prošlo ipak od toga skoro dvije godine, nije se baš puno toga promijenilo. Što se tiče opterećenja građana, 5 milijardi kuna na teret povišenja stope poreza PDV-a na 25% izravno je kolegice i kolege zastupnici utjecalo prije svega na kupovnu moć građana, na potrošnju naših građana a samim time na potražnju onoga što se nudi na tržištu, pa i na proizvodnju, manje se počelo proizvoditi, manje se počelo trošiti, jednostavno stale su investicije, stalo je gospodarstvo i sve ono što je najavljeno u planu 21 Vlade koja je na temelju tih obećanja dobila izbore što se pomalo danas zaboravlja, jednostavno je stalo. Kolege iz Kluba SDP-a kažu da su se rasteretili poreznim olakšicama, gospodarske, dakle prilike u Hrvatskoj, no ne vide se efekti tog rasterećenja jer gospodarstvo ne raste ono sve više i više tone. Nema novih ulaganja, nema investicija, nema novih radnih mjesta, svjedoci smo sve većeg broja nezaposlenih oko 240 tisuća ljudi imaju blokirane račune u FINA-i, oko 80 tisuća ljudi sada je više 85 dobiva otkaze. Jednostavno te mjere koje su trebale potaknuti kroz jednu dobru, kaže se da je porezna politika ogledalo rada Vlade, ogledalo rada Vlade koja treba upravljati zemljom, nije tu postiglo efekte. I onda se trebamo svi zapitati bez podbadanja i bez nekih perfidnih tu političkih floskula, nego što u našoj zemlji nije dobro. I što smo mi to učinili 3, 4 mjeseca prije ulaska u Europsku uniju da sa tom poreznom politikom koju smo najavili da će biti rasterećenje građanima, da će biti pomoć gospodarstvu učinimo bolje za našu Hrvatsku. Kolegice i kolege zastupnici vidi se po apatiji koja vlada u našoj zemlji, po mišljenju građana i o nama samima u Hrvatskom saboru, nažalost, to je posljedica teškog života a ne posljedica da netko nas osobno želi vrijeđati jer bi ovaj Dom u parlamentarnoj zemlji, u jednoj parlamentarnoj državi koja je puno muka i truda i žrtava da bi postala samostalna zemlja učinila ipak treba imati određeni dignitet u hrvatskom narodu, pa i hrvatska Vlada i hrvatski Predsjednik. Međutim, ako ljudi nemaju od čega živjeti, ako i svaki porez i onaj najmanji opterećenje za njihov život onda ne možemo očekivati ništa bolje. Uspoređujući opće porezne stope u zemljama Europske unije istina je da je Hrvatska na samom vrhu. Tu je Mađarska sa 27% i Švedska sa 25%. Mi imamo model poreza kao jedna Švedska, a mislim da se sa gospodarskim stanjem ne možemo usporediti sa Švedskom ni u čemu. Daj Bože da to bude ulaskom u Europsku uniju bolje i naša zemlja zaista stane na što se kaže prave noge, stabilne temelje jedne mlade, nove europske države. Puno se raspravljalo o PDV-u, optuživalo se prošlu Vladu da se preuzimao brod koji je tonuo pa evo najkraće rečeno to je brod koji je doveo Hrvatsku na ulazak u Europsku uniju. Onaj tko osvoji vlast i tko se 8 godina priprema da Vlada zemljom i državom treba preuzeti odgovornost za sve ono što je bilo i dobro i loše, ali treba učiniti nove napore i mjere da Hrvatskoj bude bolje. Nažalost, bez imalo uvrede na bilo koga, na bilo čiju politiku, na pojedine ministre u Vladi, na samog predsjednika Vlade, našoj zemlji nije bolje. I bojimo se u ime kluba HDSSB-a ispred naših zastupnika, a i ljudi iz Slavonije koja je dosta osiromašena i koja jednostavno svakim danom sve teže i teže živi, sve je manje i manje radnih mjesta, da ćemo mi biti zemlja koja će postati punopravna članica Europske unije, a da zaista prođemo kao jedna Grčka, kao Španjolska. Već samim time i interes naših građana za ulazak Hrvatske u Europsku uniju, 700 000 ljudi je glasalo, a 3 milijuna Hrvata nije htjelo reći o tome apsolutno ništa, jedan putokaz koji jednostavno vodi našu zemlju u krivom smjeru. Raspravljali smo o tome treba li stope PDV-a oko ulaznica za koncerte, oko dnevnih novina, oko onih nekih stvari koje bi trebale služiti našim građanima za razonodu. Pa naravno da treba smanjiti te stope i da treba omogućiti da se ljudi mogu na ovom dijelu i kulturno uzdizati, da mogu koristiti blagodati života, ne da se Hrvatska po tom kulturnom svijetu zaobilazi ali nažalost pitanje je tko ide na te koncerte i kazališta i kina, tko si to priuštiti, što će se dogoditi sa ljudima koji ne dobivaju plaće, što će biti sa nama svima. Ima li naša Hrvatska zaista pravi put ili ćemo se pred ulazak u Europsku uniju kada postanemo punopravna članica zbog gospodarskih problema, zbog financijske nestabilnosti dovesti pred nove izbore, pred nova iskušenja kroz jednu novu nažalost europsku klimu, ail u jednom potpunom rasulu u gospodarstvu i državi što zaista nije nekakav optimistični početak punopravnog članstva naše zemlje u Europskoj uniji. Klub HDSSB-a je podržavao poreze koji se tiču smanjenja stopa u turizmu, vidjeli smo i istina je da je to uvela prošla Vlada, da to nije nova mjera, to je uvela prošla Vlada za rasterećenje turizma da bi se ostvarili veći prihodi u turističkim sezonama. To je ono jedino što je spašavalo hrvatski proračun zaista u onom punom smislu te riječi i ono što se zaradilo na turističkoj sezoni je spašavalo državne financije. U ime kluba HDSSB-a jednostavno ono što mi moramo prihvatiti to jest … direktive Europske unije, temelj ovoga zakona je direktiva iz 2006. godine, ali ipak pozivam našu Vladu i sve ministre u Vladi, ne samo ministra financija i njegove zamjenike, da se jednostavno zapitamo ovo je prvo čitanje zakona, što se može učiniti da bude bolje, lakše i rasterećenije za naše građane, što se može bolje učiniti za našu Hrvatsku ako vidimo da će ove mjere dovesti naše obrtnike u nezavidnu situaciju, da će doći do jednostavno teško održivog stanja u obrtništvu što ne bi trebala biti porezna politika naše zemlje nego upravo obrnuto. Trebamo spašavati sve ono što se spasiti može u ovom teškom trenutku za Hrvatsku. Odgovornost treba biti na nama svima. Mi jednostavno kao oporba u Saboru ne želimo pucati prazne političke parole i jednostavno sramotiti sami sebe nego treba realno priznati ono što je. jesu li gospodarske mjere i gospodarska politika donijela Hrvatskoj bolje, da li danas Hrvati bolje žive, da li se otvaraju nova radna mjesta, da li je ta porezna politika koja je išla najviše na teret građana, 5 milijardi kuna koje su na leđima podnijeli hrvatski građani u teškoj situaciji za Hrvatsku, nešto što je dalo zamah investicijama i gospodarstvu ili je sve jednostavno stalo. Ako je zaista teško i ako u tako teškim trenucima postajemo punopravna članica Europske unije onda mi svi političari i zastupnici da se ne bi ljudi jednostavno ne znajući prave informacije i činjenice o onima koji rade i nešto žele dati u svom intelektualnom radu, prije svega mi ovdje govorimo kao saborski zastupnici i zastupnice u Saboru, Hrvatskoj državi, da se ne sramotimo pred našim građanima jer jednostavno odgovornost za politiku, posebno za gospodarsku politiku i za poreze, za porezne stope, za objašnjenja i obrazloženja što će to donijeti Hrvatskoj, treba preuzeti na sebe Vlada, resorno ministarstvo. A onaj rizik što je bolje ili gore za Hrvatsku trebamo preuzeti mi svi sami, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Ako je rješenje za Hrvatsku privremeni izbori, ako je rješenje da Hrvatsku Vladu preuzme netko drugi koji će u svjetlu okruženja ulaska Hrvatske u Europsku uniju dati veći doprinos prije svega boljem životu građana naših đaka, učenika, studenata, radnika, koji sa svakim danom sve neizvjesnije žive, svakim danom sve neizvjesnije očekuju što ćemo mi ovdje u Hrvatskom saboru reći i donijeti. Što je to što će biti bolje u Hrvatskoj kad postane članica Europske unije? Nažalost 20% građana koji je glasovalo oko izbora hrvatskih zastupnika u Europski parlament govori o tome da se ne nalazimo u baš lijepom trenutku i da trebamo dobro promisliti hoćemo li moći održati našu zemlju na stabilnim nogama i hoće li naše gospodarstvo, naše državne financije, naša blagajna preživjeti ovu tešku situaciju u kojoj se nalazimo. Mi nismo protiv europskih zakona, mi podržavamo usklađivanje svih hrvatskih zakona sa zakonima Europske unije, koliko god oni bili u ovom trenutku možda jedna druga dimenzija rasprava i razgovora. Pozivamo Vladu da razmotri o tome da li se ovo što se tiče vjerskih zajednica, hrvatskih branitelja može drugačije urediti. Postoji u direktivi iz 2006. godine određena rješenja, određene porezne stope gdje su zemlje članice koje su u određenim postotcima primjenjivale PDV i ulaskom u Europsku uniju taj porez zadržale u određenim stopama iako su dobile nalog da u doglednom vremenu taj porez vremenom ukinu, pa treba razmisliti jel to ovo što smo raspravljali oko vjerskih zajednica i branitelja i neki drugih socijalnih kategorija moguće izvršiti ovim zakonom. Ne želimo nikome ništa loše, niti hrvatskoj Vladi, niti jednom resornom ministarstvu, a ono što želimo dobro, želimo prije svega dobro našim građanima, ljudima koji od Hrvatske, od hrvatskog gospodarstva i od plaća svakoga dana i svakoga mjeseca trebaju živjeti. Mi jesno za EU, ali mi trebamo biti realni. Ako nešto u Hrvatskoj treba promijeniti, onda to trebamo promijeniti zajedno makar izgubili svoja mjesta zastupnika u Hrvatskom saboru. To nije bitno ako će nas narod doživljavati kao parazite, kao ljude koji osvanjuju na dnevnim tiskovinama sa svojim plaćama, sa svojim tzv. privilegijama, ako nas ljudi smatraju da sa svojim radom, da mi zastupnici i hrvatska Vlada nisu učinili ništa za Hrvatsku. Nekad se u ovom Domu govorilo sa visoki časni Dome, visoki časni Sabore, a danas smo evo možda promašenim gospodarskim politikama doveli Hrvatski sabor, hrvatsku Vladu i državu na stup srama, a 20% birača u jednom ključnom trenutku za Hrvatsku je jedna potvrda, jedna ocjena za sve ovo što sam danas rekao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem klubu HDSSB-a i poštovanom kolegi Salapiću. Čut ćemo tri replike. Prvo uvaženi kolega Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Salapiću, vi ste isto kao i kolega prije vas na početku govorili o komornoj atmosferi koja vlada u Saboru u vrijeme rasprave o porezu na dodanu vrijednost. Međutim, mene ta komorna atmosfera ne zabrinjava ja sam naučio na tu komornu atmosferu, već sam 14, 15 mjeseci u ovoj komornoj atmosferi pa se osjećam već kao dio komornog ansambla. Mi bismo ovdje uglavnom stajali, ne znam zašto trošimo ovakvu veliku sobu, neku dnevnu sobu malo veću, u petak možemo odglasati u foajeu, iznajmiti ovu dvoranu za nešto pametnije. Jer Sabor ovo što nas ne svakog dana prozivaju u novinama Sabor je kriv. I sad sa kolegicom raspravljam jel' Sabor kriv za stanje ovo? Da, kriv je Sabor jer Sabor dopušta da mu Vlada nameće i da petkom su glasači i dizači ruku. To je kriva većina saborska. I ja molim novinare da kad upire prstom da upire prstom u ime, prezime i u stranke, a ne da se generalno govori kako saborski zastupnici primaju samo visoke plaće, ništa ne rade. Neka se pobroje tko radi, što radi, kako raspravlja, za što se zalagao prije, za što se danas zalaže. Groznije je to što se komorna atmosfera osjeća u Hrvatskoj, što 80% ljudi je odbilo sudjelovati u odlučivanju za EU, a to je Vlada činila da nitko ne izađe na izbore. Sjetite se srpskog političara Pašića kad su mu došli njegovi ministri, rekli su narod galami. Tad je rekao nek' galami, samo stišći, naplaćuj poreze. Nakon toga su mu došli i rekli narod šuti, popuštaj, ne naplaćuj više poreze. Kao u Hrvatskoj narod je počeo šutiti, vladajući zabrinite se malo.
Na ovu repliku odgovara poštovani Salapić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, mi smo se razumjeli u svemu. Ja nisam govoreći u ime kluba htio braniti saborske zastupnike niti kolege koji ovdje ne dolaze ili dolaze, manje rade ili više rade. Jednostavno stvorila se atmosfera nije slučajno dva, tri dana prije izbora za Europski parlament nije se govorilo o tome što će europski zastupnici dvanaestorica ili dvanaest izabranih zastupnika dobro napraviti za Hrvatsku u Bruxellesu i Strasbourgu nego se govorilo o tome da će imati plaću 8000 eura, da će neki svoje plaće dati u humanitarne svrhe i to se ljudima gadi. Što će 12 ljudi dati svoje plaće od ne znam koliko u humanitarne svrhe ako 50% građana je u minusima, teško žive. Oko svega se stvorila priča oko materije, ne oko srži onoga što Hrvatski sabor zaista treba biti. I sve što smo odradili, sve što smo donijeli, sve zakone koje smo za dobro Hrvatske donosili kao saborski zastupnici svelo se na stup srama. I to je nešto što je žalosno. Vi danas idete ulicom pitajte boga smijete li nekoga pozdraviti ili ne, jer ste saborski zastupnik, jer ste parazit državnog proračuna, a ne časna dužnost i ne ono što smo mi izabrani na izborima za Parlament da bi parlamentarna zemlja da je situacija drugačija, da je gospodarstvo drugačije, da su ovo zaista mjere, da je ovaj porez, PDV na 25% učinio ono što je gospodin Jelušić iz kluba SDP-a govorio da se rasteretilo gospodarstvo i da su se otvorila nova radna mjesta, pa da ljudi su sretni, da imaju posao, kruh u rukama i život onda ne bi razglabali o tome tko je parazit ili ne, imamo li mi plaću ovako ili onako, je li nogometaš zarađuje 50000 eura mjesečno ili tjedno, što Hrvatska radi u EU. Upravo je 20% birača na izborima pokazalo što ljudi misle o Hrvatskoj, o Europi, a najviše o ovom Visokom domu i to ja žalosno. To nije problem novinara. To je problem nas političara i zastupnika koji smo svojim radom doveli do toga da nas netko smatra parazitima i da visimo na tržnici u Zagrebu tamo na nekom velikom izlogu gdje piše stup srama saborski zastupnici Hrvatskog sabora, mi kolegice i kolege koji danas uvodimo Hrvatsku u EU. To je žalosno i to je prije svega ono što naravno ovisi o nama, ne treba od toga bježati, ne treba se toga stidjeti. Ja nisam branio zastupnike, nego sam branio dignitet naše države i … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatsku u Europskoj uniji. To je ona namjera o kojoj sam govorio u svojoj raspravi i to bi trebalo biti svima naš putokaz što mi ovdje zaista svi radimo. Hvala lijepo.
Drugu repliku iznosi poštovani zastupnik Draženko Pandek, izvolite.
Gospodine poštovani potpredsjedniče Sabora, evo poštovani kolega ako se i mogu uključiti u ovu raspravu o viđenju saborskih zastupnika. Naravno tome je doprinijela i gospodarska situacija koja nije naravno bajna, ali još je više tome doprinijelo imidžu saborskih zastupnika, političara općenito i sve ono što smo imali prilike vidjeti u njihovoj uključenosti u korupciju kroz zadnjih 10 godina. Mislim da su te činjenice i te afere koje su se razvlačile po novinama u proteklih, dakle 7, 8 godina u puno većoj mjeri čak možda pridonijele nego i loša gospodarska situacija. Ona sigurno nije pomogla imidžu političara i saborskih zastupnika, ali ono što se događalo u prethodnom razdoblju u pogledu korupcije pogotovo visokih političkih elita mislim da je odnijelo prevagu prema lošoj percepciji političara općenito, pa tako i nas. I na žalost čak i recentnim nekim događanjima ljudi imaju ovdje zapravo dalje reći vuk dlaku mijenja, ali ćud nikada. No, prvenstveno sam htio replicirati na vaše, dakle određene tvrdnje iz vaše rasprave u pogledu gospodarskog stanja, ulaganja i zapošljavanja. Istina je naravno, ponavljam da situacija je daleko, daleko od idealne no, uloga oporbe je da daje konstruktivnu kritiku. Pozdravljam svaku konstruktivnu kritiku, no treba istaći i tvrdnje da nema novih radnih mjesta, nema ulaganja i nije potpuno točno jer evo prema Izvješću Ministarstva poduzetništva i rada govori se da je u prvih 9 mjeseci 2012. broj zaposlenih u tom sektoru porastao za 12 tisuća, nekih 2,1%. Prihodi od prodaje u inozemstvu povećani su 9,3%, investicije za 3,2%. Dakle, u određenim segmentima postoji određeni napredak koji doprinosi ukupnoj slici. Naravno, treba i ostali ovaj veliki, veći segment treba unaprijediti da bi mogli govoriti o napretku.
Na ovu repliku odgovara uvaženi kolega Josip Salapić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Pandek 2011. godine su bili izbori za novi saziv Hrvatskoga sabora i tada dakle su birači rekli što misle o korupciji i što misle o onima koji su se koruptivnim radnjama bavili u Hrvatskoj. Tako da sad 2 godine oko toga, prošlo je od toga, i puno se toga trebalo promijeniti. Vaša Vlada, koalicija je rekla da preuzima odgovornost za Hrvatsku, odgovornost u trenutku kada ste dobili izbore. To je 2011. godina. Tada je bio Plan 21, u Planu 21 bila je izložena i porezna politika nove Vlade, nove koalicije, u toj poreznoj politici je pisalo da neće biti povećanja PDV-a. Mi danas govorimo o PDV-u, o porezu na dodanu vrijednost koju je vaša Vlada povećala na 25%. Iz obrazloženja se vidi da je 5 milijardi kuna od toga poreza išlo na teret hrvatskih građana. Dakle, ja nisam govorio u kontekstu rasprave da branim ono što ljudi misle o političarima, ali ne možemo se vraćati u prošlost. Jer kad bi ljudi danas htjeli birati i željeli slušati o prošlosti, o bivšem premijeru i njegovim kaznenim djelima ili žele slušati o europskoj Hrvatskoj, o novim radnim mjestima, o zapošljavanju to je nešto što je vaša Vlada najavila kao Plan 21, kao bolje okruženje za Hrvatsku. I mi smo imali rebalans prije tjedan dana ne zbog dobre situacije nego zbog smanjenog investicijskog zamaha, zbog lošeg priljeva novca u gospodarstvo i zbog onoga što se neće moći ostvariti državnim proračunom. Zato smo imali rebalans. To su pravi i istinski razlozi i to nije ništa zločesto prema nijednom članu Vlade nego jednostavno ako budemo svjesni da ako priznamo sami sebi da nešto nije dobro i da trebamo mijenjati, pa ako su i prijevremeni izbori razlog za to pa nema sramote. Pa ne moramo mi biti saborski zastupnici i sjediti u Saboru ako nismo sposobni iznijeti teret krize na svojim leđima. A to treba prije svega učiniti Vlada. Mi kao oporba trebamo biti konstruktivni. Ne možemo podržati nešto što ići će na teret građana. Želimo da se smanji teret gospodarstva, da bude novih ulaganja i novih radnih mjesta ali bez stručnosti, bez poniznosti, bez priznanja da u ovom trenutku to nije onako kako ste najavili nema ni optimizma. I to je ono što sam govorio u raspravi i to je ono što nije ništa loše prema nikome, nego jednostavno dobra namjera u tome da nešto promijenimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. S trećom replikom ustaje uvažena zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Također jedna mala europska replika. Kolega Salapiću hvala vam lijepa što ste u svojoj raspravi među ostalim bez obzira na razlike među klubovima, na razlike uopće u ovoj sabornici podsjetili tko je pregovore deblokirao, tko je pregovore završio. I također koristim ovu prigodu i ovu repliku kako bih čestitala izabranim zastupnicima koji će predstavljati Hrvatsku u Europskom parlamentu. Ali podsjećam da će tamo prije svega morati promicati i zastupati europske vrijednosti. Dakle, zaštitu pravne države, promicanje vrijednosti pravne države, provođenje naravno zakona ali isto tako zaštite i promicanja ljudskih prava. I to je nešto što je u samoj srži rekla bih europskih vrijednosti i moramo biti ponosni što naših 12 zastupnika odlazi u Europski parlament. Svakako ne slažem se duboko sa stajalištima nekih da ulazimo na koljenima, da Hrvatska ulazi na koljenima i da Hrvatska ne ulazi spremna, da Hrvatska nije spremna. To je ono o čemu ste i vi govorili, dakle to zapravo u konačnici govori o nepoštivanju hrvatskih institucija. A ako ne budemo poštivali i branili i vjerovali hrvatskim institucijama što će nam na kraju ostati od pravne države. Jer, pregovore su vodile institucije. U pregovorima su sudjelovale institucije i konačno hrvatski pristupni ugovor su potpisale institucije. I ono što tamo stoji u tom pristupnom ugovoru jest rad, mukotrpan rad institucija Hrvatske države. Dakle, slažem se s vama, malo više poštovanja prema samima sebi.
I na ovu repliku odgovara poštovani Salapić.
Uvažena zastupnice Kosor bilo bi žalosno da Hrvatska na koljenima ulazi u Europsku uniju. To je bio mukotrpan rad, više od 10 godina, više od 2 ili 3 saziva Hrvatskoga sabora i zaista je mnogo učinjeno da bismo mi postali po svim uvjetima punopravna članica EU. Ono što se dogodilo u protekle dvije godine dolaskom nove Vlade, danim obećanjima, programom, Planom 21 narod je jednostavno pao u jednu opću apatiju i pomalo je pao interes i za hrvatske vrijednosti, za hrvatsko nacionalno blago Hrvatski sabor. Hrvatski sabor je hrvatsko nacionalno blago. Hrvatski sabor je u određenim trenucima štitio nacionalne interese Hrvatske države. Pa i u Domovinskom ratu smo to pokazali kad je Sabor onom sjednicom donio ključnu odluku da se razdružujemo sa bivšom Jugoslavijom. Pa tako je i ovo ključna odluka ulazak Hrvatske u EU. Mi moramo i biti spremni i naša država mora biti spremna, a to trebaju prepoznati naši građani. Nažalost, na ovim izborima samo 20% građana je pokazalo svoj interes za ulazak Hrvatske u EU, za to tko će nas predstavljati u Europskom parlamentu što po meni je vrlo važno jer europski zastupnici moraju prije svega imati vrijednosti koje nose iz ovog parlamenta, iz ove države da bi štitili zaista u potpunosti interese RH. Zajedno moramo na svemu tome poraditi jer inače dovest ćemo Hrvatsku kao novu članicu EU za nešto što sam siguran da ni vaša Vlada koju ste vodili nije željela, a siguran sam da ne bi trebala željeti ni ova Vlada. Prema tome, ovo je jedna konstruktivna replika i rasprava koja treba dati veći interes našim građanima, a i bolji trenutak našoj zemlji kad postajemo članica EU. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Time smo završili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta. Pozivam uvaženog kolegu Igora Rađenovića da nam se obrati.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo klubovi su završili svoju raspravu, rečeno je da je u pomalo komornoj a zapravo radnoj atmosferi bez puno svađalačkog toga itd. rekli su kolege da nam je 80% građana poslala poruku u priličnoj nepopularnosti ovoga zanata i ovog našeg posla, ali ja bi sve nas zapravo pitao kako na imidž Sabora zapravo i djeluje uobičajena, nažalost vrlo često rasprava glasna, svađalačke, često i ispod, ispod razina ili je bolje za ovaj Sabor da zaista raspravu vodi odgovorno, vodi konstruktivno, da se držimo točaka dnevnog reda itd. Mislim da bi daleko bolje bilo da ovakve rasprave, kvalitetne rasprave koje idu ka boljitku i koje se drže dnevnog reda u donošenju odgovorne zadaće koje imamo, a to je donošenje zakona, da takve rasprave budu češće. No, dobro svakome od nas na savjest. S obzirom da na sve izrečeno u ime klubova, mislim da imam nešto manje vremena, 10 budući da je ovo pojedinačna rasprava i s obzirom da u današnjem danu imamo prilično zahtjevnu zadaću oko drugih financijskih točaka dnevnog reda. Sam sebi pokušavam da mi smanjite, dobro doći, ionako ću biti kratak. Evo, najkraće da dakle podržim one kolege koji su odgovorno rekli u svojim raspravama, da dakle kada govorimo o PDV-u kao o najizdašnijem i najvažnijem prihodu, da ne smijemo izgubiti iz vida upravo takav prihod, dakle i njegov značaj za makroekonomsku stabilnost zemlje i stabilnost proračuna, i da ne izgubimo u vidu objektivno teško stanje u zemlji i potrebu da proračun ostane uravnotežen, ostane u svojoj stabilnost, dakle da taj deficit od 3% uspijemo sačuvati u ovoj fazi dok je dakako gospodarska kriza, a sve kako bi imali budućnost. Stoga kažem nikako ne smijemo zaboraviti, i to ću morati ponoviti da se iz PDV-a puno toga u ovoj zemlji financira. Rekoh najznačajniji prihod, ali mirovine, zdravstvo, školstvo dakle svi ti gapovi koji nisu dovoljni iz samoga doprinosa, iz cjelokupnog funkcioniranja države i dobrim dijelom ovisi o PDV-u, pa kada dakle govorimo da bi neke stvari trebalo smanjiti što bi dakako bilo dobro ukoliko je moguće. Moramo voditi, dakle brige i o tome što se događa sa druge strane i što to kada smanjujemo činimo za javne financije i što nam je alternativa eventualnog smanjenje. Sam zakon, dakle rečeno je povod da je ovdje pred nama je usklađenje sa ulaskom u EU i usklađivanje sa EU pravilima u koja stupamo 1.7. Reče neko od mojih prethodnika da izričaj nije baš najsretniji, istina je, teško ga je iščitavati, bit će ga pogotovo teško iščitavati onima koji će ga danas sutra primjenjivati, ali to je očigledno cijena koju zajedno plaćamo. Pa, jel ono dakle kada otvaramo uz taj glavni povod ovaj zakon, dakako govorili su i kolege prije i svi koji jesu zastupnici koji su kažem u tim Financijskih odborima, Odbor za gospodarstvo i drugim odborima vezanim uz financije ili interesnim odborima, prometu i vezama, dobili su puno, puno prijedloga kako kada već otvaramo rekoh kutiju Pandorinu i kad razgovaramo o PDV-u, što bi i kako bi bilo dobro smanjiti sa te strane u pravilu uz … [[Govornik se ne razumije.]] dakako smanjenja od interesnih skupina udruga. Ono što jest važno i na što bi apelirao i baš i zbog tog kažem velikog broja samih primjedaba i dobro je da je Ministarstvo financija dakle odlučilo da je Zakon o PDV-u važan zakon, odgovoran zakon. Ide u dva čitanja, sa jedne strane i moli bi da sa te strane, iako je to već izrečeno, ali da razmislimo da očuvamo dakle uz sva načela koje porezni sustav mora imati. Jedno od načela je načelo jednostavnosti, pa sa te strane i taj broj poreznih stopa koje smo sada rekao bih uskladili na tri porezne stope, znači socijalna, povlaštena i opća stopa poreza, dakle 5, 10, 25 u ovom času, da one tako i ostanu i da se sa te strane zadržimo sustav. Vodeći dakako … [[Govornik se ne razumije.]] trošku prikupljanja poreza i jednostavnosti tih poreza itd. itd. I budući da smo odlučili dva čitanja, dakle molio bih kao što je i dosad i bio običaj, da dakle ljudi iz Ministarstva financija i u Vladi u cjelini pažljivo i dobro odrade sve simulacije ovih prijedloga. Ima tu očigledno prijedloga koji sa jedne strane mogu piti vodu i ja vjerujem da do drugog čitanja ćemo moči dati adekvatne odgovore, dakle oko eventualnog prihvaćanja određenih prijedloga. Ja bi se u svojoj raspravi osvrnuo dakle na tri koja mi se čini najznačajnijima, a koje su kolege djelom apostrofirali i u raspravi prije. Jedan od njih je dakle plaćanje obrtnika, dakle plaćanje PDV-a po naplaćenoj ili po realiziranoj fakturi. Ovim prijedlogom predviđa se da dakle sa 1.1.2014. ujednačimo dakle poduzetnike, da se s te strane obrtnici imaju jednak tretman kao i druga poduzeća. Mislim da je to načelo dobro i da je u načelu dobro da imamo ravnopravnu tržišnu utakmicu i da sa te strane dakako uz mjere koje se drukčije povlače, da svi počnu svima plaćati što je kažem teško objasniti u EU da je kod nas problem neplaćanja tako značajan problem, ali on postoji, definitivno postoji. Da sa te strane razmislimo, rekao je i kolega Jelušić u ime kluba SDP-a da eventualno taj rok pomaknemo, ali da ne izgubimo iz vida krajnji cilj, dakle da izjednačimo poduzetnike na tržištu i da jednog dana svi imaju jednak tretman plaćanja PDV-a. Druga, tema koja je meni od kažem tih, velike količini prijedloga mi se čini interesantnom to je, to slobodne zone. Danas u slobodnim zonama ima nekih 9000 zaposlenih ukupno, a osobita specifičnost lučkih, uprava lučkih zona dakle unutar toga, tu mi se čine dosta kvalitetni prijedlozi, dosta argumentirani. Recimo Lučka uprava Rijeka, dakle govorio je netko o pregovorima koje smo odradili, ako su moje informacije točne. Kažem, recimo Luka Kopar je na 10 godina oslobođena PDV-a dakle za sve isporuke roba i usluga za lučke operacije, manipulacije itd. i taj rok traje još do kraja 2014., ako je desetogodišnji dakle izlazi iz, kada izlazi taj rok. Slovenija je 2005. ušla u EU. Kaže informacija koje sam ja dobio oko toga stoji a sa te strane to značaj narušava tržišnu utakmicu između Rijeke i Kopra i treba vidjeti što smo mi sa te strane ispregovarali, kažem molim da kolege to malo pažljivije pogledaju pa ukoliko je moguće da dakle da sa te strane ne gubimo konkurentnost u svakom slučaju hrvatskog gospodarstva i da vidimo da li su i naši pregovarači odradili stvarno svoj posao do kraja. I treća tema koja je možda bila i najglasnija dakle oko zapravo najčešće spominjana pa i najglasnija u pripremi ovih točaka dnevnog reda kao što se to i od muzičara očekuje dakle to je snižavanje dakle ne uvođenje nego snižavanje i zahtjev za snižavanjem stope PDV-a za organizaciju koncerata. Znači čisto zbog javnosti da temu ne odvedem u krivom smjeru. Dosada je PDV postajao, dakle postojao je po općoj stopi PDV-a. prijedlog je da se on smanji. Mislim da je to dobar prijedlog. Četiri su razloga za to. Primljeno je mislim da to kolege prije nisu spomenule ravnopravna tržišna utakmica svih na tržištu. Dosadašnji zakon o PDV-u je na neki način izdvajao kako su nazivani, da privatni i javni organizatori koncerata pa tako ti javni organizatori koncerata dakle tvrtke u javnom vlasništvu primaju se koncem direkcija Zagreb, dvorana Lisinski, SC, neke turističke zajednice su također se bavile istom djelatnošću a bile oslobođene PDV-a primjerice koncert Rolling Stonsa je radila koncertna direkcija Zagreb i sad sa te strane smo zaista utjecali na tržišnu utakmicu i mislim da je vrlo važno da sa te strane ujednačimo tretman i privatnih i javnih organizatora koncerata ukoliko se one bave istom djelatnošću. Drugi razlog zašto bi o tome trebali razmisliti, to je prilagodba okruženju. Dakle otvaranjem granica praktički konkuriramo svim zemljama okruženju. U Srbiji je taj porez primjerice 8%, u Sloveniji 8 i pol posto znači bilo bi dobro da što je moguće više prilagodimo tu stopu PDV-a da bi ostali konkurentni uz sve druge prednosti koje Hrvatska ima a u skladu sa mojim prvim prijedlogom da se tu držimo ove stope od deset posto, dakle ne ove socijalne nego ove povlaštene stope. Vidim da mi vrijeme ističe unatoč obrazloženju. Dakako to je razvoj turizma gdje onda tretiramo sa iste strane taj primjer i ne zaboravimo mulitplekacijske efekte koji od toga dolaze, znači uz koncertnu organizaciju koja bi bila plaćena po nižoj stopi, bit će tu niza iznajmljivača, razglasa, scenskih radnika, zaštitarskih firmi koje će tu raditi koje porez plaćaju po punoj stopi pa sa te strane pozitivno utječu na PDV. Ja sam svoju karijeru u sladoledarskoj industriji, u našoj najkvalitetnoj firmi ovdje pa sam rekao i sladoled koji danas ne prodate teško da će sutra netko pojesti dva, pa tako i sa te strane ljudi koji ne dođu na koncert u RH, završavam gospodine predsjedniče, teško da će doći u druge zemlje. Još jednom pohvaljujem ministarstvo da ide u dva čitanja. Vjerujem da ćemo doći do toga zakona. Hvala lijepo predsjedniče što ste mi omogućili da produžim.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvo poštovani Branko Vukšić. Jeste se javili za repliku, krivo su zapisali. Onda ćemo dati riječ kolegi Ivanu Šukeru.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Rađenović slažem se s vama u ovom dijelu kad ste rekli PDV okruženju ali to ste koristili kao argument za da se za određenu djelatnost smanji stopa PDV-a. Međutim postavlja se jedno meni elementarno pitanje. A što je sa stopom PDV-a u okruženju za sve ono što građani trebaju praktički svaki dan, od odjevnih predmeta, obuće itd. Sad će imati praktički mogućnost kupovinu u bilo kojoj članici Europske unije gdje je stopa poreza na dodanu vrijednost niža nego u Hrvatskoj za nekakvih 20-tak % kad uzmemo maržu i sve ostalo što je u njihovim trgovinama onda se postavlja pitanje da li će fiskali efekata od prvoga sedmog biti još puno negativniji što se tiče Hrvatske. Inače u poreznom sustavu je bitno da se bježi od čim manje, dakle da se uvodi čim manje olakšica. Svaka olakšica u principu kroz prođe od nekakvog vremena, stvara sivu zonu. Isto tako i razno razne diferencirane stope nažalost porez na dodanu vrijednost u Hrvatskoj u ovom trenutku sa ove dvije diferencirane stope i sa ovom visokom stopom postao poprilično jedna zona sive ekonomije gdje će se pokušati uvlačiti sve i svašta u pojedine međustope da bi se plaćao manji porez. Prema tome kad govorimo o okruženju i o tome da su koncerti ili nešto slično u okruženju Hrvatske porezovani po nižoj stopi i da se zato treba u Hrvatskoj uvesti diferencirana stopa onda mislim da prije svega trebamo razmišljati da ipak najveći dio onoga što troše hrvatski građani je u Hrvatskoj oporezovano sa stopom od 25% a recimo u nekim članicama EU ta stopa je 20% i niža. Kažem to je praktički stopa koja je 15-tak ili 20%-tnih poena niža i produžujemo i cijenu osnovnu i onda je ta roba jeftinija 30-tak i 40% što će nažalost opet vjerojatno Hrvate usmjerit ka shopingu u našim zemljama u okruženju, prije svega mislim na Italiju, Austriju i neke druge zemlje a to je ono što za državni proračun sigurno nije ni u kom slučaju dobro. Ako nam bude opet stotine i stotine eura po pojedincu ili milijuni eura odlazili na shoping u nekakve trgovačke lance izvan Hrvatske.
Na repliku odgovara uvaženi Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa da gospodine Šuker, ako ste me pažljivo slušali ja sam upravo govorio o toj odgovornoj atmosferi i o potrebi izračuna dakle svih ovih prijedloga koji mogu ili ne moraju biti sa aspekta državnog proračuna prihvatljivi ali moraju gledati dakako i širu sliku i da zapravo ljudi iz ministarstva financija koji o tome odlučuju da uzmu sve u obzir pa i ovu mogućnost dakle i otvaranjem granica ali s obzirom i na položaj Hrvatske vi nemate pozicije od koje niste 50 km udaljeni od neke granice ili gotovo da nemate barem na ovom kopnenom djelu, o kopnenom djelu govorim bez jadranskoga, i jadranski dakako BIH, da ovaj sa te strane nema mogućnosti oko toga. I kada sam govorio o stopama i to se dakako slažem s vama e sad da li dvije, da li tri stope bilo je razgovora o nekim drugim stvarima. Sjećamo se vremena kada je bilo daleko i više stopa zato bi ja da se zaustavimo na te tri stope i to je bio moj apel znači i tu ste praktički potvrdili ono sam rekao da li smo u stanju da se spustimo na dvije stope pa da to bude samo opća i socijalna sa 5% ili po meni ovaj model sa 5, 10 s obzirom na specifičnost Hrvatske i na sve odnose dobar i opća stopa PDV-a. Dakako i to sam govorio i praktički ste potvrdili ono što su bili naglasci moje rasprava, sa jedne strane dva načela imamo, dakle kada govorimo o eventualnim smanjenjima PDV-a moramo voditi brigu o tome da prihod proračuna opstane. Neke zemlje u EU, neke zemlje u okruženju možda imaju veće probleme, ove sa juga, ali druge zemlje u EU nemaju tolike probleme sa izvršavanjem i mirovina i zdravstva da sada ne otvaramo te teme ali jasno vam je da je GAP rupa u mirovinskom sustavu dupla u odnosu na stvarne prihode od doprinosa. Konkurentnost, konkurentnost prije svega kažem opet moj prijedlog je da razmislimo o svemu. Ukoliko nam prihod izmakne ukoliko događanja konkretno oko koncerata ni ne bude ovdje onda će tu zaista biti velika evazija. Ukoliko je usklađena priča od 8 do 10% u okruženju nema nikakvog razloga da mi imamo ni nula ni 25. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom za koju se prijavio uvaženi kolega Josip Kregar. Nema ga, gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Pa riječ stoga dajem kolegi Branku Hrgu koji se također prijavio za pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo slušajući sve ove rasprave čovjeku se nameće pitanje, zašto uopće hrvatski građani plaćaju PDV koji se sakuplja po cijeloj Hrvatskoj na svakom mjestu, na svakom djeliću, na svakom udahu zraka, a u principu taj isti PDV ta ista sredstva se nakon toga gubi i ustvari građani vrlo rijetko od toga imaju neku korist, imaju nešto što bi mogli reći dobro je da se tako nešto napravi, dobro da smo to platili jer smo sada dobili malo više. Zašto to govorim? Govorim zato što naravno da je PDV prihod državnog proračuna i da se od tog PDV-a ustvari lokalnoj samoupravi po važećim zakonima ne vraća nijedna lipa na način da lokalne samouprave mogu time raspolagati. To je jedan vrlo ružan način prikupljanja sredstava od hrvatskih građana i ne vraćanja istog tog barem dijela novca kako bi se neke stvari mogle bolje rješavati na lokalnim razinama kako bi lokalna samouprava mogla jače i bolje živjeti, kako bi lokalna samouprava u svojim sredinama mogla pokretati određene projekte, vjerojatno manjeg tipa nego što su oni neki veliki ali bi zasigurno to dovelo do toga da bi se neki investicijski ciklus mogao puno lakše i brže na manjim dijelovima pokretati. Tako da mislim da u vremenu u kojem živimo bi svakako trebalo razmišljati i o tome da bi se PDV ako se već prikuplja trebao drugačije raspoređivati i da je došlo stvarno krajnje vrijeme da se dio tog novca vrati hrvatskim građanima tamo gdje oni žive u one sredine koje su im najbliže tamo gdje su svakodnevno, tamo gdje moraju rješavati svoje socijalne probleme i školovanje djece i stipendije sve ono što je potrebno za njih. Čini mi se da na ovaj način kako je sada ustvari imamo situaciju da državni aparat glođe meso građana jer jednostavno je toliko centralizirana država financijski a onda naravno i svakako drugačije da građani već često puta pa i ja osobno moram priznati si postavljam pitanje, obožavam volim Hrvatsku. stvarno nikada Hrvatsku ne treba nigdje pretpostaviti, ali smatram da stvarno idemo u krivom pravcu i da građani sve više govore što nam je uopće potrebna ovakova država u kojoj smo svaki dan sve nesretniji, država u kojoj ne možemo osigurati egzistenciju i budućnost svojoj djeci, državu koja nas samo guli, državu u kojoj nije stalo do hrvatskih građana. Upravo na primjeru poreza i PDV-a se to može tako primijetiti. Mi smo danas došli u situaciju da imamo tvornice bez radnike i one su u draču u korovu, imamo seljake bez zemlje i bez životinja, tražimo od njih da svakodnevno u trgovinama dokupuju namirnice, plaćaju i to velik PDV, istovremeno ne omogućujemo im od tog novca ništa što bi njih moglo na neki način vratiti u život, vratiti im nadu, pokrenuti jedan ciklus u Hrvatskoj koji je davno, davno već zamro. Postavlja se pitanje, čija je to i za koga je ta država? Da li je ona samo za taj jedan aparat za ovu praznu dvoranu kao što je kolega malo prije rekao? Da li je ona za određenu grupaciju ljudi koji mogu raspolagati tim sredstvima ili bi država trebala brinuti o građanima ili bi ona trebala brinuti o tome da se svaka ta kuna oplemeni i da svaki građanin i onaj najsiromašniji, najmanji čovjek u Hrvatskoj može od toga nešto imati da može lakše živjeti da može biti sretniji i zadovoljniji? Mi smo doslovce postali država nesretnih ljudi, doslovce tako. Dakle u ovom dijelu kada govorimo o oporezivanju onda moram reći da je stvarno čudno da mi danas oporezujemo baš sve, da danas ne brinemo o tome da se mladi ljudi bave amaterski sportom jer neki mali amaterski klubić mora godišnje platiti državi jedno 50 tisuća kuna PDV-a ako je sve radio legalno. To je istina. Umjesto da smo mu još dali da smo oslobodili da smo pomogli da se djeca mogu baviti sportom, da se ne drogiraju, da ne idu po kafićima, birtijama, da piju alkohol ne puše, mi znači tjeramo ljude da se maknu od tog dijela organiziranja djece. Mi danas ne da pomažemo lokalnoj samoupravi jer lokalna samouprava je obveznik plaćanja također PDV-a. znači ona i sama mora još jedanput platiti, umjesto da dobijemo novce od PDV-a mi ih još uplaćujemo u državni proračun. To je naša današnjica, to je naša situacija. Moj je prijedlog da se razmotri mogućnost preraspodjele PDV-a prema jedinicama lokalne samouprave. mislim da je krajnje vrijeme, mislim da time možemo stvarno pokrenuti određene aktivnosti određeni investicijski ciklus. HSS se već duže vrijeme zalaže za smanjenje PDV-a na hranu. Ne znam da li smo svjesni, vjerojatno jesno, ali onda ne znam zašto nećemo to staviti na stol i realno pogledati istini u oči da će od 1. 7. hrvatski građani, kao što je to već puno puta govoreno, moći bez problema prijeći granice i otići u zemlje u okruženju. Da je u zemljama u okruženju puno manji PDV na hranu nego što je to u Hrvatskoj. I da će veliki broj hrvatskih građana kupovati vani. Vani neće kupovati niti jedan hrvatski proizvod, vani će kupovati sve strane proizvode, plaćati će njima porez koji je tamo. U Hrvatsko će se smanjivati i ono malo proizvodnje, još će manje ljudi proizvoditi jer neće nitko naravno kupovati. I naravno da će državni proračun na tome svemu skupa na kraju krajeva i izgubiti. Postavljam si često pitanje da li je stvarno potrebno da trošimo novac na ove aparate silne koje imamo. Građani su na ovim zadnjim izborima u nedjelju pokazali što misle o parlamentarcima bez obzira kojima. Neizlazak na izbore govori sve. Čuo sam puno komentara ljudi. Pa si postavljam pitanje, zar stvarno nije vrijeme da se ozbiljno pogleda situacija, da se ozbiljno krene u smanjenje troškova, da se, ne znam, pokaže građanima, ajmo smanjiti Parlament na 50 zastupnika, ajmo smanjiti hrvatsku Vladu na 11 ministarstava, ajmo tu uštedjeti, idemo tu ušparati. Idemo staviti ljude koji će biti stručni, koji neće biti po političkoj podobnosti, pa neka oni odgovaraju za rezultate. Da na taj način krenemo, da na taj način počnemo trošiti novac hrvatskih građana jer ovako kako ga se troši nije korektno prema građanima, nije pošteno prema gađanima i građani to sve naravno vide i sve to znaju. Ponavljam, ponovno tražim i apeliram da se još jedanput razmotri da se smanji PDV na hranu na 10% kao što je već u nekoliko navrata rečeno, za što smo prikupili 50ak tisuća potpisa jer smatram da ćemo time i omogućiti ljudima lakši život, da ćemo očuvati nešto hrvatske proizvodnje i da proračun državni od toga neće znatno imati nikakvih šteta u krajnjem slučaju. Također, trebalo bi dobro razmisliti i vidjeti što je sa djecom, što je sa potrepštinama za djecu. Mi imamo natalitetnu politiku jako lošu, vidimo da smo sve starija nacija. A najveći ustvari nameti i obaveze su na potrebama za djecu. Sve potrebe, sve što kupujemo za djecu trebalo bi biti na neki način stimulirano, trebalo bi biti sa olakšicama jer na taj način u krajnjem slučaju možemo neku politiku malo kvalitetniju voditi. Tako da ponavljam, znači, dva prijedloga. Prvi je da se razmotri mogućnost preusmjeravanja djela sredstava PDV-a prema lokalnoj samoupravi, da se konačno napravi barem neki korak prema decentralizaciji, da općine gradovi mogu normalno početi funkcionirati. I drugi, ponavljam, da se smanji PDV na hranu, za svu hranu dakle u Hrvatskoj kako bi se građanima olakšao život i kako bi ustvari se očuvala domaća proizvodnja. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Prvo uvaženi kolega Željko Reiner, potpredsjednik Doma. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pa ja bih zapravo podržao ovo što je uvaženi kolega rekao. Naime, činjenica je jedan da bi se utjecajem na PDV na hranu bitno pomoglo širokom krugu kućanstva, posebno onima koji su najpotrebitiji, onima koji su najsiromašniji a nažalost takvih ima sve više. Ja bih međutim, još posebno istaknuo nešto drugo. A to je da bi se kao i u mnogim razvijenim zemljama upravo koristeći PDV oporezivanje zdrave hrane, one hrane koju želimo potaknuti da pučanstvo uzima, moglo postići značajne efekte na poboljšanju zdravlja našega pučanstva. Naime, mi često trošimo značajna sredstva na različite programe koji su pozitivni i korisni, promovirajući zdrav način prehrane, čime bi se mogle spriječiti i smanjiti učestalost od bolesti srca i krvnih žila koje odnose svakog drugog hrvatskog građana, od bolesti malignih bolesti koje odnose svakog četvrtog hrvatskog građana itd.. I mi znamo da se promjenom načina života, posebice prehranom i poticanjem zdravih načina prehrane može na to bitno utjecati. Mi zbog toga, ponavljam imamo različite programe na koje mi trošimo novce a ovdje bi se vrlo jednostavno smanjenjem PDV-a na određene prehrambene namirnice koje su zdrave, prema tome stimuliranjem izravnim konzumiranja takvih namirnica mogao postići odgovarajući učinak bez dodatnog troška odnosno investiranja novca. Nedavno smo imali veliku jednu akciju poticanja smanjenja unosa soli. Primjerice, zašto se ne bi mogle namirnice koje imaju manji sadržaj soli poticati manjim PDV-om. Prema tome, ako se želi to postići, nemojmo biti dvolični. Napravimo takav jedan potez i postići ćemo neusporedivo više nego držeći stotine predavanja, hodajući po školama, uvjeravajući odrasle i djecu da trebaju zdravije se hraniti itd.. Ovdje imamo mehanizam, država ima mehanizam kojim to može jednostavno postići. Hvala lijepo.
I vama. Na repliku odgovara poštovani Branko Hrg.
Pa uvaženi kolega Reiner vi ste ustvari dotaknuli onaj drugi dio koji je još važan i gdje bi se još puno moglo toga nabrajati. Ali upravo tako, država može riješiti, državni aparat može riješiti neke stvari ili ne mora. Sve je samo stvar u tome da li želimo posebno opteretiti koju grupaciju ili jednostavno želimo nešto dobro napraviti. Pa mi smo neko večer u kasnim večernjim satima imali prilike nekoliko puta čuti da je politika aktualne Vlade da se maksimalno optereti građane, to je rekao uvaženi ministar, nekoliko puta u ovoj Sabornici. Najlakše je odrezati, uzeti dok se može ali znate, to bi se seljačkim rječnikom reklo ovako, krava koja se ne hrani ne može se dojiti. Krepat će. I nećemo imati dojiti. I vrlo brzo ćemo doći u situaciju da se neće imat od koga naplaćivati taj PDV i onda ćemo se isčuđavat. Krajnje je vrijeme da se stvarno pogleda istini u oči, da se razmotre situacije, da se uzmu savjeti, ne treba se platit za njih 40 milijuna kuna iz PDV-a da bi dobili savjetnike koji će prodati Poštansku banku i Croatia osiguranje. Mogu to i domaći ljudi napraviti. Neki će to napravit vjerojatno rado i besplatno, samo da pomognu ovoj državi i ovoj Vladi. Ja želim Vladi da uspije, ali tražim od Vlade da ona daje i nama građanima običnim ljudima da možemo normalno početi živjeti.
Druga replika i uvaženi Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, dakle u onom trenutku kad smo zbog direktiva EU morali ukinut nultu stopu i dići stopu na 5%. To je ekvivalent negdje po prilici oko 2 milijarde i 200, 300 milijuna kuna, onda je logično bilo da Vlada razmišlja da stopu PDV na svježe meso spusti bar na 10%. Na takav način bi snizila cijene svježeg mesa, na takav način bi još više potaknula hrvatskog seljaka da proizvodi i da bude konkurentan, no kad pogledate malo što čini potrošačku košaricu o kojoj govore sindikati onda ćete vidjeti da većina tih proizvoda koja je u potrošačkoj košarici i oporezovana sa stopom od 25%. I kad prošle godine znate da prije ljeta je dignuta cijena struje za 20% pa kad tome dodate onih 8,7% PDV-a to vam je skoro 30%, cijena plina je porasla 37% pa kad tome dodate onih 8,7% PDV-a pa to vam ispada negdje 46%, a kad znamo da cijena struje i plina ili grijanja u jednoj manjoj obiteljskoj kući je ove zime porasla za skoro 700, 800 kuna, kad uzmemo ukidanje nulte stop PDV-a onda bi itekako sa socijalnog aspekta bilo pa čak mogu reći humano da se stopa PDV-a na svježe meso smanjila sa 25 na 10%, a da ne govorim da bi to na određen način potaknulo stočarsku proizvodnju u Republici Hrvatskoj.
Na repliku odgovara uvaženi Branko Hrg.
Hvala. Gospodine Šuker pa upravo tako, vi ste bili ministar financija i dobro znate te brojke, znate kako se puni i koji su efekti, dakle upravo se radi o tome na što upozoravam cijelo vrijeme ja osobno i ljudi s kojima se savjetujem. Dakle mi smo izračunali da u principu ako bi se smanjila stopa PDV-a na hranu da bi to sigurno dovelo do očuvanja, neću reći povećane proizvodnje ali barem do očuvanja još ovo malo proizvodnje prehrambenih artikala u Hrvatskoj i da ne bi sigurno naštetilo proračunu jer bi ljudi manje išli kupovati van, kupovali bi kod kuće i ono što bi platili na kraju bi bio isti efekt. Ali sigurno je da ne idemo u tom pravcu i da jednostavno kao da namjerno to radimo, kao da namjerno želimo uništiti sve oko sebe. Ja nisam siguran i ne vjerujem da je to namjera nečija, ali onda je to nesposobnost, onda je to nesnalaženje, onda jednostavno moramo o tome malo žešće raspraviti i pogledati tko može što u ovoj Hrvatskoj napraviti. Kažem, sigurno da ima stručnih ljudi, sigurno da ima onih koji to mogu napraviti i siguran sam da ima i onih koji to mogu i besplatno da bi olakšali život građanima, da bi omogućili nekakvu nadu hrvatskim građanima koji su izgubili i da bi počeli taj novac koji je novac hrvatskih građana vraćati natrag očuvavati dakle i tu našu proizvodnju i život u Hrvatskoj.
I treću repliku iznosi uvaženi Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, vaše zalaganje za izbjegavanje političkog pogodovanja kod zapošljavanja je svakako pohvalno i preporučljivo, no nakon što npr. onda pročitamo u novinama sljedeći naslov: nakon 12 godina župana Kožića polovica zaposlenih u županiji iz HSS-a, a županov sin među njima, ona stječemo dojam… … [[Upadica se ne razumije.]] Onda stječemo dojam da je takvo zalaganje u biti samo deklaratorno i više ne stoji sadržaj iza toga, nažalost. A ako bi se mogao osvrnuti i na vašu tvrdnju da je cilj ove Vlade gospodarsko opterećenje građana, ponudio bih svojevrstan ispravak netočnog navoda. Naime, cilj ove Vlade je rasterećenje u prvom redu gospodarstva. Kroz rasterećenje gospodarstva jasno da se očekuje, mislim da se možemo apsolutno složiti s tim, poticanje većeg zapošljavanja gdje bi se građani zaposlili i di bi se njihov prihod povećao. Sve mjere ove Vlade su usmjerene ka tome cilju, ka racionalizaciji na tom području. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani zastupnik Hrg.
Poštovani kolega Pandek, ja znam da idu lokalni izbori i da treba pokušat na svakom mjestu diskreditirati kandidate koji su na izborima, ali vi ste spomenuli gospodina Kožića, župana Zagrebačke županije. Ja ću reći da je on čovjek koji 12 godina obnaša tu dužnost, čovjek kojemu se baš nije nešto moglo posebno pronaći u njegovoj političkoj karijeri lošega i čovjek koji je tu županiju sve ove godine dobro vodio i vodit će ih sigurno još naredne 4 godine. A što se tiče ovog ispravka krivog navoda, pa gledajte, nemojmo sad se praviti da nismo nešto čuli i vidjeli, pa postoje snimke i zapisi ove sjednice kao i svake druge. Dakle, ministar Linić je nekoliko puta na branjenju rebalansa proračuna rekao da se ova Vlada opredijelila za opterećenje hrvatskih građana, tako je, dobro ste rekli, da bi pomogla gospodarstvu. E sad vas ja pitam a gdje je ta pomoć, zašto onda gospodarstvo kaže da su u komi, da nikad nije bilo lošije, da ne mogu nigdje, da će svi propasti. Jeste dobili pismo Obrtničke komore? Vjerojatno jeste, dobili smo ga svi. Da li ste dobili pismo Udruge Franak, prijedloge amandmana na neki zakon? Znači to su sve stvari koje nam dolaze, koje moramo sagledati i priznati si ljudi, stanje nije dobro, nije dobro, samo oporezujemo, samo pritišćemo, s druge strane ne ide nikako dalje dobro, ne razvija se, ne događa se ništa pozitivno i to je istina. Ja to nikoga neću okriviti. Ja ću samo reći da je krajnje vrijeme da pogledamo istini u oči, da se skupe ljudi koji to mogu probat nešto napraviti, da to budu ljudi iz struke i da konačno napravimo neke poteze koji će dati barem nadu.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Pozivam poštovanog Josipa Đakića da uzme riječ.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo zakon kojim se u najvećem dijelu usklađuje sa europskim zakonodavstvom tiče se i hrvatskih branitelja, tj. invalida Domovinskog rata i obitelji smrtno stradalih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja u nabavci i uvozu osobnih automobila i opreme za obavljanje gospodarske djelatnosti tako da u ovom prijedlogu zakona koji je već usklađen i rečeno je da će to prestati danom ulaska Hrvatske u EU. No mogućnost koja je ostala Ministarstvu financija kao i Vladi Republike Hrvatske da minimalnu stopu PDV-a od 5% upotrijebi i na ova pomagala koja su hrvatskim braniteljima nužno potrebna. Znači, 5% bi bilo ono što bi adekvatno zadovoljavalo europske standarde, europsko zakonodavstvo i stoga ne možemo prihvatiti da ovakvim načinom se totalno stavljaju u istu poziciju sa novinarima koji u svojim ekskluzivnim izdanjima hvaleći aktualnu nesposobnu vlast žele prezentirati kako sve se radi dobro. Hrvatski branitelji kao stvaraoci domovine koji su ostavljali i svoje dijelove tijela na ratištu, koji su krvarili za ovu Domovinu sigurno bi trebali imati mogućnost nabavke automobila i to pogotovo oni od druge do četvrte kategorije koji sada to pravo gube ulaskom u EU a i ovim promjenama, tj. ovim zakonom je definirano da oni više to pravo neće ostvarivati. Bilo bi lijepo i bilo bi solidarno sa hrvatskim braniteljima da je i ministar branitelja, ali i premijer koji se zaklinju da poštuju hrvatske branitelje i njihova prava da su rekli u ovom zakonu da 5% na uvoz automobila, ali i opreme, oprema za hrvatske branitelje koji su otvorili svoje obrte, zadruge ili koji imaju firme, sigurno za nabavljanje te opreme, zapošljavanje njih samih nema država nikakvih obaveza prema njima kad su samozaposleni. Oni zapošljavaju također hrvatske branitelje. Mislim da ovim se i uvodi porez jednak kao za sve druge građane i na ortopedska pomagala i na sve ono što je potrebno onima koji teško danas bez nogu, bez ruku ili slijepi poslije rata i ratnih stradanja sigurno neće biti dobra odredba ove Vlade. Ako je to pak nerazumijevanje ili ako je to gledanje sa aspekta da su hrvatski branitelji, tj. ovdje se radi u većini o invalidima koji će ostati bez ovih prava kao i obiteljima poginulih, smrtno stradalih, djeci zatočenih i nestalih mislim da neće biti nikako a već se pokazalo da sve ono što se radilo protiv hrvatskih branitelja i njihovih aktivnih demokratskih prosvjeda nije dobro i nije tako ni ova mjera koja će zakonski ih opteretiti u daljnjem životu, u daljnjem radu neće biti ni malo dobra za tu populaciju. Vjerujemo da svi građani Republike Hrvatske sa nelagodom gledaju prijedlog ovog zakona koji novinskim kućama na državnom nivou omogućuju minimalnu stopu poreza, dok s druge strane ti novinski tajkuni omogućuju i nekim aktualnim ministrima korištenje svojih prostora i tko zna kakve sve druge ustupke. Vjerujemo da kao ni sva porezna presija koja je do sada učinjena prema hrvatskim građanima, a s time i hrvatskim braniteljima neće pomoći ovoj aktualnoj Vladi u punjenju proračuna, neće pomoći ni ovo porezno opterećenje na uvoz automobila, opreme i strojeva hrvatskim braniteljima, ali jednako tako i vjerskim zajednicama, neće pomoći ničemu da se ovoj nesposobnoj Vladi omogući izlazak iz krize u koju su doveli svojim neznanjem i nesposobnošću. Preporučam da se u narednom vremenu razmotri ovaj moj prijedlog i da se minimalna stopa PDV-a upotrijebi na uvoz automobila, opreme i strojeva koje koriste hrvatski branitelji u svojem samozapošljavanju, u svojem radu i osiguravanju egzistencije svojoj obitelji. Jednako tako vjerujem da oslobođenje ili novinarska, ustupci prema novinarima neće pomoći u daljnjoj prezentaciji svega onoga što ne valja u današnjem radu. Moramo svi zajedno gledati da braniteljska populacija je bila spremna dati život za domovinu Hrvatsku i da njoj po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja sve ovo je do sada pripadalo i stoga jedan senzibilitet koji je trebao biti upotrijebljen i minimalna stopa PDV-a na uvoz automobila za sve one koji to nisu koristili, za sve one kojima je to osnovno ili potrebno sredstvo kao pomagalo u njihovom radu i životu kao i onima koji zapošljavaju, koji se bave gospodarskom djelatnošću da bude olakšica. Ne može se reći da je to striktno obaveza usklađenja sa zakonom, sa europskim direktivama ili ispregovaranim poglavljima. Vjerujemo da je bilo prostora i da je bilo samo želje i volje 5% bi svi prihvatili jer to je najmanja stopa koja bi se primjenjivala. Ili u protivnom zašto nije se u proračunu iznašlo sredstava i mogućnosti da se to subvencionira, to porezno opterećenje da se subvencionira hrvatskim braniteljima kroz Ministarstvo branitelja. I ta mogućnost ostaje otvorena. Stoga ja bih radije da bude ona koja će biti 5% opterećenja i s time će se vjerojatno složiti svi naši invalidi, obitelji poginulih, smrtno stradalih, djeca zatočenih i nestalih. Vjerujem da razumijete da ovakva stvar sigurno neće biti nikome na korist, samo na štetu i da će izazvati još dodatno onih koji će biti nezaposleni ili onih koji će biti u nemogućnosti da pribave si i osnovno sredstvo kojim bi kroz život sa svojom familijom mogli bar komunicirati ili putovati i odlaziti liječniku. Vjerujem da ste dobro razmotrili što činite ovim zakonom i kakvu nepravdu stvarate. Jednako tako ne mogu se složiti da kruh, mlijeko i lijekovi budu u istoj kategoriji sa novinama, pogotovo onima koji šire puno puta dezinformacije i o aktualnoj vlasti i o pojedincima i zastupnicima i koji puno puta kao žuti tisak izazivaju afere koje nikome ne idu na korist. Mislim da to sigurno nije dobro, da to sigurno ne može biti u istoj kategoriji i da sigurno se s time neće pomoći bez obzira da li oni ta sredstva kojih će biti oslobođeni reprogramiraju i stavljaju u funkciju poboljšanja tiska, kvalitete, objektivnosti ili onoga svega što im etika novinarska nalaže. Pitanje je da li će to održati ih na površini jer teško je za vjerovati kada histerijski nastupaju da više bilo tko želi ih i uzeti i bez cijene. Da za badava dijele neke novine sigurno našim građanima nisu željni da budu u rukama jer ne žele čitati takve strašne obmane i gluposti koje se nalaze u njima. Pa tako neće im pomoći ni smanjenje PDV-a na novine da ih se u što većem broju kupuje, da im se poveća tiraža ili da im se podiđe kako bi politički hvalili one koji im čine takve ustupke. Vjerujem da hrvatski građani neće povećati kupnju novina sa ovih aspekata, ali vjerujem da ste to učinili prema svima jednako, prema regionalnim, lokalnim novinama, prema elektroničkim medijima onda bih rekao da je to iskrena želja kako bi informiranost naših građana bila što bolja. Ovako kada to činite na uštrb hrvatskih branitelja, na uštrb vjerskih zajednica onda šaljete jasnu poruku da su vam to kao politički protivnici. A hrvatski branitelji su iz svih političkih opcija i nisu ničiji protivnici i ne trebaju ispaštati zbog nečijeg nerazumijevanja, zbog nečijih odnosa koji graniče sa stvarnošću i sa pameću. Odnosi koji prema hrvatskim braniteljima danas se plasiraju i kroz ovaj Zakon o PDV-u sigurno će još dodatno zaoštriti odnos prema onima koji nemaju razumijevanja za braniteljske potrebe i za braniteljske zahtjeve.
Hvala. Ovo vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prvi će svoje neslaganje izraziti poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Nije neslaganje, uopće nije neslaganje. Ja se slažem gotovo više-manje sa cijelom raspravom uvaženog gospodina Đakića, s time da ja mogu nešto dopuniti ako on po mom mišljenju nije to rekao do kraja. A činjenica jest da živimo u državi različitih mjerila i gledajući prijedlog ovog zakona postavlja se zaista pitanje kakva mjerila mi imamo? Jer kruh i mlijeko na jednu stranu, to je biološka potreba čovjeka, mora se hraniti svaki dan, ali izjednačiti to sa jednom novinom, izdavaštvom nema nikakve potrebe. Jer pravo na informaciju, biti informiran nije biološka potreba čovjeka. E sad, vi ste naveli primjer hrvatskih branitelja. Ti ljudi koji su u ratu ugradili i svoj dio tijela u stvaranje ove države e njima porez 25%. To je tako. Jer jednostavno izgubili smo se, pogotovo ova vlast, u obnašanju vlasti i više ne znamo gdje idemo. A tko će donijeti ovaj zakon? Može Ministarstvo financija predlagati što god hoće, ali ako ovaj tu Dom i ljudi ovdje u Saboru ne dignu ruke od tog zakona ništa. A tko će donijeti? Pohlepni, besramni, rastrošni i bahati saborski zastupnici u korist ovih novinara. To će oni odraditi u petak prvo čitanje pa će se usvojiti zaključak, a onda u drugom čitanju će ti isti zastupnici lijepo još jedanput kako se ono kaže pljunuti na svoj dignitet i dignuti ruku za ovakav prijedlog zakona za te iste nakladnike koji ovako pišu za te iste zastupnike. I tko će nam biti kriv? Nitko, sami sebi! Hvala lijepo.
Odgovor, Josip Đakić.
U pravu ste. Ja sam govorio o žutilu tiska kojemu se sada pomaže, o svim nerealnostima koje iznose, o nekakvom kvazi-istraživačkom novinarstvu, o svemu onome što će biti oslobođeno i što će biti u privilegiji ovaj puta, a prava hrvatskih branitelja su zanemarena. Osim 100%-nih invalida kojima država nabavlja automobile, njih 450 po zahtjevu, i to imamo rok od 6 mjeseci. Oni su oslobođeni i ta nabava će biti oslobođena PDV-a. To je definirano ovim zakonom jer državne institucije, Vlada, županije, gradovi i općine to mogu. No međutim, oni koji individualno nabavljaju svoje automobile kao osobna pomagala kao i strojeve neće biti oslobođeni. I sada zamislite si, kruh, mlijeko, lijekovi i novine na jednu stranu. To je ista kategorija. Pa to je katastrofa! U hrvatskom društvu to je nedopustivo. Ja ne znam da li ćete stvarno dozvoliti kao i Vlada, ali i hrvatski zastupnici u ovom Saboru i zastupnice da stvarno mi prihvaćamo da 5% bude porez na automobile i na strojeve za hrvatske branitelje tj. invalide Domovinskog rata od 2. do 4. kategorije. O njima govorimo, o smrtno stradalima, obitelji tih smrtno stradalih, zatočenih i nestalih. I ja vas molim da razmislite i da vi kao zastupnik također apelirate na sve druge da zajednički otklonimo tu mogućnost da novine, jer ne može ih spasiti nitko, hrvatski građani ih takove kao što su požutile ne žele ni čitati, ni vidjeti, ni držati u rukama jer im i ruke zaprljaju.
Druga replika, Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Ja isto želim izraziti slaganje, kolega Đakić, sa većinom onog što ste rekli. Dakle, slaganje ne neslaganje i potpuno ste u pravu kada govorite o hrvatskim braniteljima, odnosno invalidima Domovinskog rata i stradalnicima Domovinskog rata da se u konačnom prijedlogu zakona kroz zakonsku odredbu odredi minimalna stopa poreza na dodanu vrijednost od 5% za nabavku osobnih automobila jer je riječ o ljudima koji automobil nije luksuz nego prijeka potreba i on je ubiti ortopedsko pomagalo. Nekom kome su u ratu stradale noge, daljnji ekstremiteti pa i gornji ekstremiteti, koji je ostao bez noge, bez ruke svakako ima potrebu da uz pomoć države riješi svoje ortopedsko pomagalo, a njemu je automobil ortopedsko pomagalo. Ta kategorija građana ne dobiva automobili od države, ona ga plaća vlastitim sredstvima i još na to treba platiti onda 25% PDV. Mislim da je to potpuno neodrživo i nadam se da će i u Ministarstvo financija uvidjeti da to zaista nema nikakvog opravdanja, svaka čast stopostotnim hrvatskim ratnim vojnim invalidima, i država je tu zaista sve ove godine to uspješno rješavala kupovinom automobila i oni neće biti ničim zakinuti. Međutim, jedna ozbiljna kategorija invalida Domovinskog rata će na ovaj način biti u znatno nepovoljnijem položaju i ja mislim da država mora ovdje pronaći načina da se i ova skupina pogotovo što to nije riječ, o ne znam kolikom broju hrvatskih ratnih vojnih invalida, riječ je dakle o skupinama najtežih ratnih vojnih invalida. I mislim da je potpuno u redu ovaj prijedlog kolege Đakića.
Na ovu repliku odgovara Josip Đakić.
Hvala lijepo. Evo kolega Iviću pa vi ste kao ministar branitelja brinuli i skrbili o toj populaciji i najbolje znate koliko je potreba, stvarna potreba da se ovom stopom od 5%, to bi bilo najkorektnije, najjednostavnije jer hrvatski branitelji su u datim momentima krize RH bili prvi koji su se dobrovoljno odrekli svojih 10% u interesu države kako bi se spasio proračun, kako bi se sindikalnim čelnicima također reklo da hrvatski branitelji su ti koji su bili spremni dat život, spremni su se odreći dijela svojih primanja koja su im zakonom definirana i to su učinili i nije im do danas vraćeno, niti je netko spomenuo. Današnji ministar hrvatskih branitelja koji je bio na Vladi sa ovim zakonom se složio. Ja bih rekao da nije opće brigu vodio i trebao je bar uvrstiti 5% kao najmanju stopu za nabavku automobila u individualnim potezima i da je za nabavku strojeva, a i simptomatično je da je baš braniteljska populacija zajedno sa vjerskim zajednicama doživljava jednako takvo dezavuiranje, i jednako tako zakon kojim će 25% plaćati na ono što čine. To je baš simptomatična odrednica ovoga zakona koja jasno govori o tome da je ova aktualna Vlada i protiv branitelja i protiv Crkve, bez obzira koje Crkve, da li to Rimokatolička, Grkokatolička, Islamska, da li je to Pravoslavna ili bilo koja druga. Vjerujem da, piše o svim vjerskim zajednicama pa mislim da me ne treba ispravljati, jasno su napisali koga to sve kači, pa tako želim reći u ovoj prilici neće to gospodine Iviću pomoći ovoj Vladi, a niti proračunu da se poboljša njegovo punjenje jer sve je učinjeno kako bi se Hrvatska dovela na ponor propasti i proračunski i punjenjem. Jer ni ovim povećanjem nisu [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] pomogla do sada u ničemu.
Iduću repliku iznosi uvaženi Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakić ja s vama iznosim svoje neslaganje i zato repliciram. Ne slažem se, smatram da niste dovoljno istaknuli odgovornost Ministarstva branitelja u ovom slučaju. Jer ako već moramo nešto riješiti zbog direktiva EU, ako to ne možemo riješiti sa među stopom, onda bi bila logična stvar da ministar kad je već završio velike poslove oko objave, našao je na desetina tisuća onih kojima tamo mjesto ne pripada, sad su ostali samo oni koji su tu. I ako novci uđu u državni proračun onda je logična stvar da isti taj iznos se povećava proračun hrvatskih branitelja, ide kroz neku novu poziciju, kroz pomoć hrvatskim braniteljima upravo u ovom dijelu, se pomogne hrvatskim braniteljima. Jer što se tiče ove opreme za obavljanje djelatnosti tu se njima tako i tako predporez vrati pa oni u principu nakon nekog vremena su, što bi naš narod rekao na svome, ali kažem ja stvarno izražavam svoje jedno veliko neslaganje s vama jer vi niste istaknuli svoje nezadovoljstvo sa ponašanjem matičnog ministarstva. Jer ministarstvo branitelja koliko sam ja primijetio uopće se nije oglasilo u svezi s ovim. Je li možda Ministarstvo branitelja i ministar smatra da to nije problem za hrvatske branitelje, invalide Domovinskog rata ili o tome Ministarstvo branitelja uopće ne treba brinut. Dakle, ako su kolege iz ministarstva morale ovo ugraditi u zakon zbog toga što je takva direktiva EU, s obzirom da će novci uči u proračun samo se lijepo sa lijeve presele, ali teledirigirano na desnu stranu proračuna u Ministarstvo branitelja, otvori se nova pozicija i hrvatski branitelji će biti riješeni i neće biti nezadovoljni. No, kaže ministar je bio zauzet sa silnim poslovima, vjerojatno negdje sad i guta metke ili šta ja znam šta već radi, pa ne stigne brinut o ovim problemima.
Evo, kolega Šuker pokazuje da zna pravo značenje riječi replika. Da čujemo odgovor.
Hvala lijepo. Pa ja bih rekao da ste dobro definirali da se ne slažete sa mnom iako sam ja spomenuo ministra hrvatskih branitelja. Na Vladi nije govorio o tome ništa, pa čak nije ni samom kao predsjednikom Odbora za ratne veterane i predsjednika udruge komunicirao u vezi toga kako ćemo otkloniti to što se tiče novih nameta hrvatskim braniteljima. Novi nameti su 25% to je jasno a svaki automobil, svaki stroj koštat će 25% više, 20 ako uvedu 5% minimalnu stopu. Vjerujem da će on retroaktivno o tome govoriti. Vjerujem da neće samo metke progutati. On će i dalje rigati vatru kao bjesni zmaj. I vjerujem da će iznaći iz ovih svakih milijun kuna koji košta jedan hrvatski branitelj kojega je otkrio da će kompenzirati sa ovim što se tiče kompletne populacije hrvatskih branitelja. Javit će se on vjerojatno onda kada to bude doneseno u drugom čitanju, onda će doći i reći da će to ministarstvo vjerojatno pokriti iz ovih lažnih koje su našli. Ja se bi isto borio za to da bude samo pravedno ali da se ima senzibiliteta prema toj populaciji kao i prema vjerskim zajednicama prije svega mora se ga imati jer ti ljudi ne smiju biti zanemareni. Ti ljudi ne smiju biti ostavljeni i tima ljudima se mora omogućiti ono nužno a to je automobil ili stroj za daljnji rad i za daljnje funkcioniranje.
I posljednja replika, uvaženi Branko Hrg.
Hvala. Pa kolega Đakiću ja se ne mogu s vama složiti da bi trebalo staviti veći PDV na novine jer kad ste usporedili to sa kruhom i mlijekom onda ja mislim da to ustvari ide nekako u današnje vrijeme u Hrvatskoj zajedno jer kad ljudi ne mogu baš puno više kupiti namirnica zbog skupoće onda im je puno lakše kupiti novine pa ih se tamo onda nahrani da oni vide kako je njima ustvari dobro. tako da ipak građani plaćaju te novine, oni plaćaju taj PDV i u tom dijelu mislim da to i nije možda usporedba da ne bi trebao baš u tom pravcu ići i poslagivat da to bude više. Ono što bi trebalo napraviti, ja bih još dalje išao da se smanji PDV na tv pretplatu za javnu televiziju, ako je javna, javna se zove, državna je. Ali i to bi trebalo jer i to građani plaćaju a ne konzumiraju baš toliko koliko bi trebali konzumirat. A što se tiče branitelja i vjerskih zajednica? Ma svakom branitelju koji želi nešto raditi, koji se želi baviti poduzetništvom, ne da ga treba oporezovat, nego mu treba još dati dodatnu nagradu da to radi jer on spašava sebe, svoju obitelj, spašava društvo. Previše je grešaka u tom segmentu kroz našu ovu povijest napravljeno. Previše je obitelji stradalo, previše ljudi je stradalo baš zbog nekim možda poteza koji nisu bili dobri u tom pravcu. Znači razvijati taj duh kod branitelja da oni idu nešto radit, da kupuju strojeve, da se bave poduzetništvom minimalno oporezovati i još stimulirati. To bi bio pravi potez, to bi bio pravi posao a da ne govorim o vjerskim zajednicama mislim da i tu idemo u neke krajnosti. Ali mi ćemo uskoro plaćati i zrak vjerojatno.
Kolega Hrg, istine radi na pristojbu HRT se ne plaća PDV ali odgovorit će vam kolega Đakić.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Hrg da, neki se hrane s novinama ali sve manje. Sve manje je tih koji se hrane novinskim člancima jer i to postaje stvar prošlosti. Ljudi nisu ni nepismeni, ljudi nisu ni toliko zaluđeni novinskim člancima kako bi kupovali novine. Kažem vam da više ni ih ni zabadava neće uzeti ni čitati s obzirom da su doživjeli svašta od njih i svakakve obmane. Čak ni anketama više ne vjeruju s obzirom da su ankete također pokazale da su namještene i da nisu objektivne. Vjerujem da neće ni ovo pomoći novinskim kućama koje su sve vjerojatno sve svoje dobi pretočile u nešto drugo, u neku privatnu imovinu, automobile, luksuze itd. ali hrvatskim braniteljima kojima se može iz zahvale što su bili spremni dati život za domovinu omogućiti da imaju manju stopu PDV-a, omogućiti da nabave strojeve, da se bave djelatnošću kojom će zapošljavati sebe, da neće biti teret državi, a onima invalidima treba omogućiti da imaju mogućnost kao ortopedsko pomagalo koristiti i automobile ili vozila koja nabave kako bi obavljali redovne životne funkcije. To je zaboravljeno, toga nema i stoga želim reći ni jednom direktivom EU ne brani ovu minimalnu stopu PDV-a na kupnju automobila hrvatskim braniteljima kao i obiteljima zatočenih, nestalih ili smrtno stradalih. Stoga vjerujem da će prepoznati ova Vlada i ministar u narednom raspravi da je to nužna i potreba a ne luksuz.
Pojedinačnu raspravu sada će nastaviti poštovani kolega Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Prije svega naglašavam da ću u ovom zakonu govoriti naravno kao laik na financijskom području, ne i kao osoba koja ima neposredan izravan kontakt s poduzetnicima na području istočnog dijela Zagreba, Dubrave, Sesveta no i istočnog dijela Zagrebačke županije, Zeline i Dugog sela. Općenito govoreći smatram da ovaj zakon apsolutno treba podržati jer prvenstveno u bitnome predstavlja usklađenje s pravnom stečevinom EU kao i sa svime onime što smo u pregovaračkom procesu ispregovarali. Treba ga podržati s toga što isključivo i na donošenje novog zakona a ne za izmjene postojećeg što pozdravljamo radi pravne čistoće, mogućnosti lakšeg razumijevanja i čitanja zakona. Pozdravljam činjenicu da su prihvaćene sugestije da se zakon donosi u dva čitanja jer se bez sumnje radi izuzetno važnoj materiji u pogledu u kojoj odlučivanje u dva čitanja može biti izuzetno korisno. Kad govorimo o PDV-u i njegovom uvođenju možemo primijetiti da je ovaj zakon uvijek izazivao određene kontraverzije još od svog uvođenja tamo 1998.godine kada je PDV i njegovo uvođenje bilo top tema gotovo cijelu godinu. Tako se osjećam i na Svjetskom prvenstvu u Francuskoj na stadionu dominirao transparent na kojem je pisalo "Vatreni želimo od vas 100% plus PDV". Tada je da se prisjetimo jedan jedini put državni proračun bio u suficitu, za vrijeme ondašnje HDZ-ove perjanice na području financija gospodina Borislava Škegre, ali nažalost je taj suficit brzo da tako kažem rastrajban, ispričavam se možda na upotrebi neknjiževnog izričaja ali mi se čini bi taj izraz najpogodnije ogovarao u odnosu na neku blažu i umjereniju riječ. Znači kada se i tog prisjetimo onda mi padne na pamet jedna često slušana sintagma o Hrvatskoj koja je zemlja propuštenih prilika, no dobro velim to je već proliveno mlijeko. Osobno bih istaknuo određene primjedbe na predloženi tekst zakona. U prvom čini mi se možda je bilo sretnije rješenje da se … eventualno duže razdoblje za prilagodbu zbog složenosti zakona i osiguranja bolje primjene. Druga primjedba odnosi se naravno na pitanje obračuna poreza na dodanu vrijednost koja je različita od dosadašnje odredbe članka 17.stavka 3. Zakona. Dolazim kao što sam spomenuo iz izrazito obrtničko-poduzetničkog kraja i donekle imam strah da će promjena obračuna poreza prema poduzetnicima koji su obveznici poreza na dohodak izrazito negativno djelovati na njihovo poslovanje. Do sada su oni naravno PDV obračunavali prema primljenim odnosno naplaćenim naknadama. Kada bi bio moguć ostanak takve odredbe osigurava po mom mišljenju vjetar u leđa opstanak našeg obrtništva i slobodnih zanimanja uz određeno osiguranje sprečavanja zloupotreba. Uvođenje tih osoba u krug poduzetnika koji sustav dakle koji plaćaju PDV po fakturiranim a ne naplaćenim računima je rekao bih za njih prilično opasna i može dovesti do zatvaranja novih obrta. Tu treba napomenuti da su i te osobe koje su obveznici poreza na dohodak za sve svoje obveze odgovaraju čitavom svojom imovinom i mogućnost zloupotrebe kod njih je značajno manja. Stoji naravno primjedba da se o tom slučaju mora isti kriterij primijeniti prema drugim poduzetnicima gdje se otvara velika mogućnost zloupotrebe ali mislim da postoji možda mogućnost širenja postojećeg zakonodavnog okvira kojim bi se osiguralo u pogledu poreznih davanja sprečavanje zloupotreba. Ukoliko bi se našla određena rješenja da bi se dodatno spriječila mogućnost zloupotreba mislim da bi svakako prioritetno trebala razmisliti o stavljanju dosadašnjeg uređenja u pogledu obrtnika i slobodnih zanimanja. Treća moja primjedba odnosila se kao što je istaknuto u nekoliko rasprava na obračun naplate PDV-a na koncerte. Naravno za takvo rješenje bi mogli naći argumente i za i protiv. No, osobno čini mi se da treba … razlozi za. U prvom redu radi se o promociji kulturnih događanja kojima treba pomoći jer u vremenima krize sasvim sigurno prvo odricanje od onog što je egzistencionalno manje bitno. Argument za je i činjenica da su koncerti sve važniji dio turističke ponude. Najbolji primjer je recimo Pula koja postaje koncertno središte sve veće koncertno središte ali i Šibenik pa i Zagreb. I ovdje kod koncerata koji se održava ovdje u Areni možemo primijetiti veliki broj turista iz susjednih zemalja koji prilikom posjete koncertu generiraju i druge prihode dakle ne utječu samo na prodaju ulaznica. Bez sumnje smatram da bi u turističkom segmentu određivanje stopa od PDV-a 10% na karte za koncerte dali dodatni poticaj ne samo u ovom jadranskom dijelu nego i u kontinentalnom. PDV može naravno biti važan instrument ne samo fiskalne nego i gospodarske politike. Općenito govoreći … na području financija svakako preporučio praćenje stopa PDV-a u susjednim državama, pogotovo ako se ta stopa odnosi na proizvode koje u većoj mjeri proizvodimo i u našoj zemlji. Na takve grupe proizvoda koji se proizvode ili se mogu proizvoditi u Hrvatskoj svakako treba konstantno razmatrati mogućnosti koje pružaju promjene stope PDV-a, a na eventualno činjenje tih proizvoda konkurentnijim kod domaćih potrošača. U svakom slučaju napominjem općenito govoreći treba podržati, a svakako bi bilo dobro do drugog čitanja i ove primjedbe koje sam iznio nadam se razmotriti i uvrstiti ako je moguće u tekst zakona u drugom čitanju. Hvala.
Posljednji ali ne zato manje važan u pojedinačnoj raspravi obratit će nam se poštovani Jasen Mesić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prije svega želio bih reći da je dobro da ovaj zakon ipak ide u dva čitanja što omogućuje da barem pokušamo popraviti sve one nelogičnosti koje se u ovom prijedlogu zakona iznose. Neću ponavljati ono što su rekle kolegice i kolege, ali ću ipak ukazati na neke stvari koje smatram posebno važnima. Prije svega obrtnici. Svi znamo da 1.7. ulazimo u EU i da na neki način moramo zadržati konkurentnost onog sektora kojeg smatramo jednim od najbitnijih za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatsku privredu, a to su obrtnici. Isto tako svi govorimo da nam je vrlo bitna turistička orijentacija RH. pa prema tome ne vidim razloga zašto se to ne omogući, a to je i direktiva iz 2006. EU komisije dozvoljava i to su iskoristile mnoge zemlje EU na Sredozemlju, pa tako Cipar ima 8%, Grčka ima 13%, Španjolska 8%, Francuska 5,5%, Italija 10% vezano za plovni objekti, vezano uz vrstu plovni objekti za izlete. Ne vidim zašto se na isti način to u ovom prijedlogu zakona ne bi moglo odnositi na one naše privrednike koji na plovnim objektima pružaju i ugostiteljske usluge. Potpuno mi je nejasno zašto isto tako reducirana stopa se ne primjenjuje na cvjećare kada je to u nizu europskih zemalja isto sukladno, istoj direktivi predviđeno. Pa tako za cvijeće povlaštenu stopu imaju Belgija 6, Slovenija 8, Poljska 8, Luksemburg 6% i Nizozemska 6% koja od toga naravno ostvaruje velike, velike prihode. Isto tako potpuno se desila jedna interesantna stvar vezano za ugostiteljske usluge i catering objekte i pripremanje i dostavu hrane. Gdje imamo situaciju da će ona pizza koju naručimo više koštati ako je naručimo više koštati ako je naručimo izvana nego ako je pojedemo u pizzeriji. To može dovesti do paradoksalnih situacija da recimo u slastičarni bi vas zapravo trebali pitati da li ćete sladoled sa dvije kuglice pojesti unutar prostorije slastičarne ili izvan prostorije slastičarne jer u ta dva slučaja nemate isti PDV ovako kako je predloženo. Bilo bi jednako a isto mogućnost u Europi je takva, jer recimo Austrija ima jednaki PDV za sve i za pripremu i odnošenje hrane, naručivanje hrane i za konzumiranje u ugostiteljskom objektu. Belgija ista stvar, Irska ista stvar, Italija ista stvar, Luksemburg ista stvar, Slovenija ista stvar, Poljska ista stvar, Turska ista stvar. Stvarno ne mislim da bi Hrvatska u tome trebala biti specifikum. Nekoliko kolegica i kolega je već spomenulo vezano uz PDV na koncertna događanja, odnosno organizaciju koncerata gdje se predlaže sada najveći PDV od 25%, kompletno okruženje koje od toga jako dobro zarađuje ima povlaštenu stopu PDV-a. To su manifestacije koje omogućuju dodatni turistički prihod, na bilo kojem mjestu se organiziraju. To su manifestacije od kojih zarađuju i naše autoceste, od kojih zarađuju naši prijevoznici, od kojih zarađuju naši ugostitelji, od koje zarađuju i samostalni umjetnici evo koji se sada vidimo uvode u sustav PDV-a. I stvarno je potpuno nelogično da u isto vrijeme kada samostalne umjetnike uvodite u sustav PDV-a, idete sa maksimalnom stopom PDV-a na koncertna događanja. U kompletnoj branši, mišljenje je tu 1/1 ili 100%. Nećete naći nikoga tko se time bavi da kaže, da stopa PDV-a treba biti najveća moguća a netko u okruženju 10, 15%. Može se napraviti i privremena mjera pa da pustimo smanjeni PDV na koncertna događanja recimo na 10% kroz godinu, dvije, tri pa ćemo vidjeti efekte. I ne vidim zašto bi Vlada i nadležno ministarstvo od toga trebali bježati. Vezano za vjerske zajednice, već sam rekao u jednoj replici, više od 1100 stradalih vjerskih objekata u Domovinskom ratu. Direktna šteta 300 milijuna eura. Veći dio inventara uništen. Neshvatljivo mi je zašto ako netko dobije orgulje kao donaciju iz Njemačke zašto onda na to mora platiti do kraja PDV. …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… Međutim, stvarno ako imamo humanitarne organizacije koje su iz toga izuzete na ovakve konkretne stvari, na umjetnička djela koja su donirana ne vidim zašto bi crkva morala biti i dalje obveznik PDV-a. Kalvinistička crkva u Laslovu, više od 300 objekata kojima upravlja SPC od manastira Krka itd., itd.. a nešto je o tome govorio i cijenjeni kolega Šuker, on dobro zna na području Banovine, Petrinja, Kostajnica, Glina, Gora, Maja, kompletno uništeni vjerski objekti koji do sada nisu obnovljeni. Mislim da i o tome moramo voditi računa. Jer to je opet na neki način i turistički resurs koji se onda posjećuje, tim postaje hodočašće i neka druga vrsta mogućnosti zarade koje iz toga proizlaze. Što se tiče medija, ja ne znam kako je na koordinaciji Vlade reagiralo nadležno Ministarstvo za medije a to je Ministarstvo kulture, koja najavljuje medijsku strategiju pompozno evo već dvije godine otkada su u oporbi. Uvijek imamo samo izmjene i dopune. I onda vam se odjedanput desi smanjivanje PDV-a na dnevne novine, tjednici tiskani koji možemo se svi skupa složiti imaju ozbiljnije i analitičkije članke su od toga potpuno izuzeti. O HINA-i nitko ne spominje niti riječ, nego ostaje maksimalni PDV. O HRT-u pretplati nitko ne spomene niti riječ koji su javni servisi a znamo da je HINA u problemu sa financijama. I na neki način to pravdamo brigom za medije. Istovremeno imate barem tri inicijative, što Hrvatskog novinarskog društva, što raznih asocijacija službenih i neslužbenih novinara i ostalih intelektualaca koji govore može biti diferencirana stopa PDV-a ali ona mora biti vezana uz javni interes. Tako da stvarno i faktički smanjujemo PDV na nešto što stvarno može biti, što i je vrlo često žutilo i šund. Dakle, niti olakšavamo time da novine prežive jer će se i dalje manje kupovati jer kupovna moć građana sve više pada, sve više je nezaposlenih, tih 5% ih neće spasiti, novinari će biti jednako ugroženi i nikakva njihova prava se neće s time moći nadomjestiti. Istovremeno će biti … [[Govornik se ne razumije.]] i istovremeno mediji koji su da tako kažem u vlasništvu Republike Hrvatske, istovremeno ih jednako opterećujemo stvarno smo dobri gospodari. A istovremeno tu istu HINA-u financiramo iz proračuna i stalno je malo. Nikako da ju postavimo na noge. I prije je to bito problem, ne kažem da je to sada od jučer. Ali ako već idemo u to pa zašto onda tu ne idemo s diferenciranim stopama pa da stimuliramo pravo analitičke članke, pravo novinarstvo, pravi javni servis. Pa idemo sa stopom 5, 10, 15 vezano za javni sadržaj. Dakle ovdje opraštamo. Istovremeno, kolegice i kolege, imate posebnu proračunsku stavku od gotovo 3 milijuna kuna koje predviđa subvencioniranje neprofitnih medija, šta god to značilo, isto bez obzira na javni interes. Pa gdje je tu logika. Dakle smanjuješ PDV, istovremeno iz proračuna izdvajaš 3 milijuna kuna za neprofitne medije bez obzira na javni interes, a mediji koji su u tvom vlasništvu i koji bi trebali biti javni interes njima ostaviš isto 100. I sad mi netko hoće rastumačit da je to za dobrobit medija i društva i javnosti i novinara čije tri asocijacije pišu protestna pisma i potpisuju se. Šta ćemo s time postići i kako može matično Ministarstvo kulture zaduženo za medijsku politiku na koordinaciji to pustiti. Na koordinaciji Vlade to propustiti. Ja mogu možda i razumjeti kolege iz Ministarstva financija, ali ne mogu razumjeti one koji su nas bombardirali tu pričama o javnom servisu da na ovaj način to tako prođe. Prevara, velika prevara. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovana Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mesić, slušala sam vas pažljivo i zaista u ovom dijelu koji se odnosi na PDV na neke od novina slažem se s vama. Slažem se i u dijelu gdje ste govorili o koncertima. Ono što meni nikako nije jasno i nikad mi neće biti jasno da je taj PDV, ako je to točno, ako sam to dobro razumjela, jednak za održavanje koncerta klasične glazbe, eminentnih umjetnika, zaista ne samo svjetskih ali moram reći i domaćih naših eminentnih glazbenika klasičara, kako instrumentalista, a jednako tako i pjevača. U odnosu na ovo kao što ste rekli žutilo i šund u novinama, takvo žutilo zaista postoji u organizaciji koncerata različitih cajki i ostalih koji truju naše mlade generacije jer im se nude besprijekorno. Ok i ja sam za to, takvima da PDV čak i više kad bi se moglo od 25%. Ali jednako tako voljela bih da postoji u ovoj Hrvatskoj državi kod ove Vlade jedan interes za edukaciju i odgoj mladih ljudi koji zaista dolazi iz kuće, ali mora se moći i ponuditi nešto, a to su takve vrste koncerta i priredbe koje zaista mogu samo oplemeniti mladog čovjeka za razliku od ovih šundovskih nastupa.
Na repliku odgovara uvaženi Jasen Mesić.
Poštovana kolegice, ja ću samo podsjetiti da su strukovne organizacije glazbenika, glazbeno-scenskih umjetnika podsjetili da o tome da li je nešto žutilo i da li je nešto loš ili dobar koncert bi trebala postojati određena stručna komisija u matičnom ministarstvu koja je i prije nekad djelovala pa je prije postojao onaj određeni porez na šund, sigurno se toga sjećate. I na taj način se onda valorizira određena koncertna ponuda. Ali pogledajte ovdje još jednu situaciju kad ste već spomenuli kulturu i kulturni identitet. Uopće ne tretiramo tradicionalne obrte pa ni one koji su registrirani u UNESCO-u kao i upisani na listu reprezentativnosti svjetske kulturne baštine. Mi i na njih imamo PDV, a po nacionalnom registru ih ima nešto preko stotinu. Prema tome, ne radi se o tako velikim poslovnim subjektima. I kada bi htjeli na neki način stimulirati da to opstane pa onda valjda oni prvo imaju pravo na privilegiranu, neprivilegiranu stopu PDV-a, a postoji njihov …. Neki od njih su upisani i na listu svjetske baštine UNESCO-a i mi ih sad lupamo sa PDV-om tako da ono malo što su uspjeli opstati da ih lupimo još PDV-om, a istovremeno imamo hrpe uvoznih nekvalitetnih proizvoda koji se prodaju u našim turističkim centrima. Prođite Stradunom, pogledajte suvenirnice i nađite mi prave domaće suvenire, a istovremeno imate takve obrte koji bi u UNESCO-ovom gradu mogli prodavati pod UNESCO-ovim, skoro sam rekao labelom, ali nije to label nego priznanjem da se radi o nematerijalnoj kulturnom dobru koji je tako na taj način prezentiran. E onda to ima smisla kako kulturu prezentirati kroz turizam i na kraju vjerujte mi turist će radije kupiti takav suvenir i opet će država onda imati koristi i od smanjenog PDV-a.
Zahvaljujem. Sada će još u ime kluba HDZ-a 5-minutnu raspravu iznijeti uvaženi Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra. U ime kluba bih se htio osvrnuti jednim dijelom ovo što je kolega Jasen Mesić govorio, međutim mislim da su članak 38. i 39. vrlo bitni, pojedine odrednice ovih članaka da ih zamjenik ministra pojasni u svom završnom obraćanju jer očigledno neke stvari nisu dovoljno artikulirane. No prije toga bih iznio jednu nomotehničku primjedbu, u članku 38. logično je ako kažete da je stopa PDV-a 20% da poslije toga ide 10% pa onda 5%, a ne da poslije 25 imate 5 pa onda opet 10%. Nekakva logika mora postojati. Isto tako ono što poreznici, financijaši ne vole je više stopa, međutim kad ih uvode kao što se sad uvodi diferencirana stopa onda bi te diferencirane stope morale imati nekakvu logiku. Jer ako smo ovdje stavili novine i časopise otisnute na papiru koje izlaze dnevno onda smo potpuno zanemarili da u Hrvatskoj ima niz lokalnih medija koji izlaze svaka tri ili svakih tjedan dana i koji su možda građanima Hrvatske daleko čak i bitniji za ta lokalna zbivanja nego što su im bitne ove dnevne novine, te dnevne novine ili čuju sve te vijesti na radiju, televiziji, pogledaju na raznoraznim portalima. I ono što je kolega Mesić rekao ja želim to još podvući i dodatno u ime kluba, a to je HINA. Jer ako od HINA-e praktički mnogi preuzimaju vijesti koje kasnije štampaju na tim svojim papirnatim listovima, onda je logična stvar da i ta HINA koju financira država i da ne prelijevamo iz šupljeg iz praznog bude isto tretirana sa diferenciranom stopom od 5% i onda će sigurno i jedan dio sredstava ostati za kvalitetu rada, neće se preliti u ničije džepove. Jer kao što ste imali priliku vidjeti negdje oko 150 istaknutih novinara je potpisalo jednu praktički peticiju kojim traže da ova diferencirana stopa i smanjenje stope PDV-a za novine sa 10 na 5% se ne prelije u privatne džepove jer ponavljam to je na godišnjoj razini negdje između 150 i 170 milijuna kuna. Dakle, nisu zanemariva sredstva, nego da se ta sredstva upotrijebe u kvalitetu, između ostalog ulaganje i u novinare. Također ono što bi u ime kluba htjeli da nam se pojasni a to je diferencirana stopa od 10% na usluge pripreme hrane i obavljanja usluga prehrane u ugostiteljskim objektima, te pripremanje i usluživanje bezalkoholnih pića i napitaka, vina i piva u tim objektima. Mislim da zbog različitih primjena ove odredbe zakona inspektora na terenu ovdje bi se jasno moralo definirati da praktički sve usluge u ugostiteljstvu kakva je razlika di će se ta hrana konzumirati se oporezuje po stopi od 10%. Jer nema nikakve razlike, dakle da li je netko pripremio negdje domjenak ili je taj domjenak napravio u vlastitim prostorima. Mislim da mu je čak daleko kompliciranije to napraviti negdje drugdje. I onda ga još mi kažnjavamo i uvodimo mu veću stopu od 15% i na takav način hoćete nećete … [[Govornik se ne razumije.]] u principu priređuju gospodarski subjekti. To je onda još jedan paranamet njima ako hoćemo ići u nekakvu krajnost. I ono što bih želio posebno istaći iz razloga što je ta odredba do 2008. godine ja mislim bila sporna, nije bila definirana, bilo je političkih prepucavanja oko toga, a to je tretman tv pretplate na HRT-u i Hrvatskom radiju. Mislim da ova odredba u članku 39. to je kao podstavak ili šta bi bilo r) djelatnost javnog radija i televizije osim komercijalnih. Mislim da se tu treba jasno razlučiti iz razloga što je oslobođeno PDV-a ono što se financira iz tv pretplate, a ono što se financira iz sredstava dobivenih od marketinga, dakle oglašavanja i svega drugoga to se oporezuje kao i kod drugih komercijalnih televizija i mislim da to ovom odredbom nije dovoljno jasno definirano i može stvoriti određene probleme u tumačenjima. Jer gledajte, mi smo imali čak i da je ovaj Visoki dom donio 2002. godine zaključak. Osim nalaza Državne revizije, zapravo 2003. da se izvrše kontrole u HRT-u i onda su zapisnici napravljeni, lijepo spremljeni u ladicu kao instrument osiguranja kako će se HRT ponašati. I onda poslije gubitka izbora 2003. ti zapisnici su dostavljeni HRT-u i mislim da naprosto kad su mediji u pitanjima onda porezne odredbe moraju biti kristalno jasne iz razloga da netko ne bi moć vlasti koristio da razno raznim poreznim pritiscima usmjerava i kako će se ti mediji ponašati. Dakle, uz one primjedbe koje smo istakli i ja i moje kolege prilikom ove rasprave mi ćemo oko ovog prijedloga zakona u ovom prvom čitanju biti suzdržani, a podržat ćemo ovaj prijedlog zakona ukoliko se naše primjedbe prihvate prije svega što se tiče hrvatskih branitelja i što se tiče crkve.
Replika poštovani Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo čisto istine radi, evo kolega Šuker je na kraju ovog svog završnog obraćanja spomenuo hrvatske branitelje, pa čisto da vas podsjetim kolega Šuker. Mislim da ste u to doba vi bili ministar, ali ovaj Visoki dom je donio Zakon o izmjeni zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji donio niz izmjena tih zakona. Ali 2009, 22. svibnja, dakle pod predsjedanjem gospodina Bebića potpisao je gospodin Mesić tadašnji predsjednik 28. svibnja pa članci 2. i 3. toga zakona odnose se upravo na ovo oslobađanje carina i PDV-a kod uvođenja automobila. Članak 2. odnosi se na carine, a članak 3. ću vam citirati toga zakona. Dakle, odredbe članka 60. i 61. ovoga zakona, dakle odnosi se na Zakon o pravima hrvatskih branitelja u oslobađanju PDV-a prestaju važiti u dijelu u kojem se propisuju oslobođenja od plaćanja poreza na dodanu vrijednost i posebnog poreza stupanjem na snagu Zakona o porezu na dodanu vrijednost i propisa o posebnim porezima usklađenih sa pravnom stečevinom EU. Dakle, 2009. smo kroz izmjene i dopune Zakona o hrvatskim braniteljima propisali da kada dođe doba stupanja u PDV, u EU, kada dođu ovi zakoni koji se dakle usklađuju sa EU, da ćemo to pravo ukinuti čisto istine radi. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani Ivan Šuker.
Pa kolega Rađenović, meni je drago da ste vi potvrdili ono što smo kolega Đakić i ja i moje kolege iz kluba cijelo vrijeme govorili. Dakle, nije sporno da smo to sukladno direktivama EU morali riješiti. Išli smo sa dva prijedloga. Da li se to može riješiti kroz neku diferenciranu stopu, jer ako se ne može riješiti kroz diferenciranu stopu s obzirom da će stoga doći jedan prihod u državni proračun da se automatski otvori protu stavka na poziciji Ministarstva branitelja i da se braniteljima pomogne na takav način. Dakle, meni je stvarno drago da ste vi u ime kluba SDP-a podržali našu težnju s tim da se pomogne hrvatskim braniteljima i drago mi je da ste nas podsjetili što smo ispregovarali jer to je lijepo kad kolege iz različitih političkih stranaka se slažu da je jedna politička opcija ipak završila veliki posao za Republiku Hrvatsku.
Hvala. Sad najprije jedna obavijest. Nastavit ćemo raditi bez stanke. To govorim zbog kolega koji su se prijavili za iduću točku dnevnog reda, imaju vremena da dođu u sabornicu, da ne propuste svoj red računajući da ćemo raditi, da ćemo imati stanku. Stanke dakle neće biti. A sada molim zamjenika, izvolite kolega Šuker.
Ovako podržavam vas u potpunosti da ne bude stanke, ali gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora uobičajeno pravilo je da se to najavi na početku sjednice i da se to dogovori sa klubovima. Vi kao predsjedavajući naprosto nemate pravo napraviti ovo što ste napravili. Ali kažem, s obzirom da je danas financijski dan ja vas u potpunosti podržavam da radimo bez stanke ali ja bih vas lijepo molio da se držimo onoga što je uobičajeno u Visokom domu. Dakle, obično je da predsjedavajući na početku sjednice kaže kolegice i kolege danas ćemo raditi bez stanke, ne zbog toga što nekom fali stanka nego jednostavno što ljudi u stranci dogovaraju određene sastanke i sve skupa. Pa ja bih vas lijepo molio, a znam da ćete vi meni sada odgovoriti ovo ili ono, ali imaju nekakva uobičajena pravila ponašanja u Saboru pa mislim i predsjedavajući bi se toga mogli držati.
Hvala lijepa na ovom upozorenju, ali to bi bilo nemoguće a možda i nelogično. Zapravo, potpuno nelogično. Jer na početku sjednice u 9,30 se ne zna koliko će se raditi ova prva točka dnevnoga reda, koliko će biti replika i koliko će biti odgovora na repliku. Mi smo ovu točku mogli završiti za sat vremena, ali nismo je završili. Da smo je završili za sat vremena imali bismo stanku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, pa nitko ne ograničava zastupnike ni u čemu, ali ako se produži rasprava o prvoj točki onda u jednoj fazi održavanja sjednice moramo donijeti odluku da radimo bez stanke ako ne želimo raditi do 3 ujutro. Dakle, ovo upozorenje je stiglo na vrijeme. Sad slijedi zaključna riječ o prvoj točci dnevnoga reda, zamjenika ministra financija poštovanog Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo vezano za ovu točku Zakona o PDV-u samo nekoliko pojašnjenja. Kada se ovdje uvodno razgovaralo kako pojedine zemlje imaju nultu stopu PDV-a na pojedine točke i da li smo mi nešto uspjeli pregovarati ili ne istine radi znači smatramo u ovom dijelu da se pregovaralo najbolje što se moglo pregovarati jer sve zemlje zapravo od 2004. godine nisu više imale mogućnost biranja da mogu imati nultu stopu PDV-a nego se nulta stopa PDV-a odnosila samo na stare članice EU. Pa ovdje kad se govorilo o Velikoj Britaniji i Francuskoj i drugim zemljama, znači oni su iskoristili to pravo prije toga proširenja ali i prilikom proširenja 2005. godine uglavnom nijedna zemlja nije imala mogućnost prava nego da se odredi minimalna stopa od 5% što je i Vlada Republike Hrvatske za određene artikle proizvoda iskoristila. Također, kada se govori da li to može biti više stopa? Ne može biti više. Znači, postoje dvije stope koje mogu biti snižene. Znači to je ova stopa od 5% koju smo iskoristili i druga stopa koju smo zapravo isto također iskoristili od 10%. Također, znači u tome dijelu vezano za pregovore to su jednostavno u direktivama je tako i napravljeno. Dalje, vezano za koliko je važno primjenjivati, mi danas ovdje implementiramo određene direktive u naše zakonodavstvo. Imali smo jučer zapravo izbore za Europski parlament prekjučer gdje smo izabrali naše zastupnike i ovim putem im također čestitam, ali da shvate kolika je odgovornost naših zastupnika u Parlamentu je kada budu donosile direktive o PDV-u, kada se budu donosile zapravo u Bruxellesu koliko je važno čuti glas i hrvatskih zastupnika i u tome Visokome domu zapravo da se u konačnici u izvornome da se brane i određeni nacionalni interesi. Tako da mi danas nažalost samo implementiramo određene stvari koje su se zapravo prije izglasale i nemamo, ali je ovo važno reći da se ukaže koliko je važno tamo biti prisutan, da imamo kvalitetne ljude i da kvalitetno tamo raspravljamo i da se tamo lobira zapravo za tih prilikom donošenja direktiva i onda kasnije zapravo prilikom da nemamo problema prilikom implementacija u naš sustav. Mi, Vlada Republike Hrvatske je razmišljala o pojedinim, da li pojedine određene artikle uspjeti smanjiti, međutim s obzirom na ajmo reći u ovoj godini kad ulazimo u EU gdje imamo problema i tog vremenskoga između uplate PDV-a kod obračunskih kategorija i povrata ino-poduzetnicima jednostavno nemamo prostora u proračunu za daljnja smanjenja što ne znači zapravo da u sljedećim razdobljima kada se naravno stabiliziraju javne financije zapravo da Vlada Republike Hrvatske zapravo krene sa daljnjim smanjivanjima stope PDV-a. Vidjeli ste u izuzetno teškoj godini kada je bila i 2012. za konsolidaciju javnih financija zapravo Vlada Republike Hrvatske za jednom vrlo velikom našem sektoru, važnom sektoru smanjila je PDV na 10 poena. To je snažan poticaj i potrošnji i turističkoj potrošnji. I zapravo sve gdje god imamo vremena i prostora zapravo Vlada Republike Hrvatske će zapravo učiniti na smanjivanju ovog dijela prihoda. Ali, svakako treba reći da je ovo značajan izvor prihoda za proračun. Znači, govorimo o 40 milijardi kuna i da iz ovoga dijela se nažalost financiraju još određene rupe koje imamo i u mirovinskom sustavu i zdravstvenom sustavu i u socijali. Tako da kada je ovdje bilo govora kako se samo uzima od hrvatskih građana da se ne daje znači i kroz taj dio PDV-a stabiliziraju se financije i kroz ovaj dio PDV-a se isplaćuju i mirovine, isplaćuju se i plaće u zdravstvu, u školstvu tako zapravo da Vlada vodi socijalnu politiku i kroz taj dio. A čim se zapravo omogući prilika da se zapravo stabiliziraju financije Vlada će dalje razmišljati o smanjivanju poreznog opterećenja za građane RH. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Ovime zaključujem raspravu.
Prelazimo na Prijedlog zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, PZE br. 312. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o porezu na dodanu vrijednost. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona." Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 8 protiv i 14 suzdržanih donesen zaključak.
Nastavljamo sa raspravom - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 335; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Da li Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Izmjene i dopune zakona donose se radi usklađenja s pravnom stečevinom EU, točnije usklađivanje je inicirano Izvješćem Europske središnje banke za 2012. godinu i komentarima Europske središnje banke iz veljače 2013. godine te se ovim izmjenama i dopunama zakona prihvaćaju primjedbe i prijedlozi Europske centralne banke i prihvaćanje i prijenosi određenih europskih propisa u nacionalnom zakonodavstvu. Ovim zakonom naglašava se jača zadaća Hrvatske narodne banke za očuvanje stabilnosti ukupnog financijskog sustava, a ne samo bankarskog. Odnosno HNB postaje centralno-koordinativno tijelo pri mogućim krizama u financijskome sustavu. Također, se Hrvatskoj narodnoj banci omogućuje fleksibilnije ulaganje međunarodnih pričuva. Prema postojećem zakonu HNB smije ulagati pričuvu, instrumente financijskih institucija s kreditnim rejtingom triple a, međutim u ovim izmjenama uvodi se nešto liberalniji model te HNB može ulagati pričuve u instrumente onih kreditnih i financijskih institucija koje imaju najmanji investicijskih rejting. Nadalje se naglašava nemogućnost kreditiranja javnog sektora, odnosno zabrana da HNB primjerice direktno kupuje državne obveznice ili pak obveznice javnih poduzeća. Tu je praksa koju moraju slijediti sve centralne banke u EU i izričit je zahtjev Europske centralne banke a koji proizlazi iz primarnog prava EU, odnosno iz ugovora o financiranju EU. Ovim zakonom također se definira prelazak dužnosti ovlasti guvernera na zamjenika guvernera, tajnost sjednice i materijala savjeta Hrvatske narodne banke, tajnost podataka i dostava povjerljivih podataka. Zapravo otklanja se pravna praznina i određuje zamjena za guvernera u svim situacijama nemogućnosti obavljanja njegove dužnost. Propisuje se tajnost podataka na temelju kojih savjet Hrvatske narodne banke donosi odluke te isključuje mogućnost prisutnosti javnosti sjednicama savjeta. Dužnost čuvanja podataka, institut tajnih definiraju se sukladno statutu Europske centralne banke te se osigurava zaštita interesa Europske centralne banke i središnjih banaka država članica. Ovim zakonom također se vrši terminalsko usklađenje za drugim zakonima RH a prvenstveno Zakonom o kreditnim institucijama te Zakonom o elektroničkom novcu, te su izvršene i usklađene prekršajne odredbe s Prekršajnim zakonom radi izbjegavanja preklapanja sa odredbama Kaznenoga zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Počinjemo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Dakle, ovaj zakonski prijedlog je zakonodavna mjera predviđena programom Vlade Republike Hrvatske za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2013. godinu u području ekonomska i monetarna unija. Prijedlogom se poboljšava postojeći zakon o Hrvatskoj narodnoj banci iz 2008. godine, a na temelju primjedbi i prijedloga Europske središnje banke iznesenih na radnom sastanku u veljači prošle godine. Izmjene i dopune zakona predstavljaju usklađenje s nizom propisa EU prvenstveno uredbi i odluka Europskog vijeća kojima se prije svega razgraničavaju ovlasti Hrvatske narodne banke i Europske središnje banke posebno nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice u platni sustav RH. Vezano za uvođenje eura, ovim prijedlogom zakona proširuju se i ovlasti Hrvatske narodne banke. Dakle, Hrvatska narodna banka više neće sudjelovati samo u provođenju monetarne politike EU već će sudjelovati i u definiranju monetarne politike EU. Isto tako vezano konkretno za euro, u zakonu su posebno naglašene mjere potrebne za zaštitu eura, dakle i novčanica i kovanog novca od krivotvorenja. U prijedlogu se Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci usklađuje i sa tri domaća zakona, naravno prethodno također usklađena sa pravnom stečevinom EU, riječ je o Kaznenom zakonu, te o Zakonu o elektroničkom novcu, i Zakonu o kreditnim institucijama. Naime, prema tim zakonima institucije za elektronički novac nisu definirane kao kreditne institucije pa ih je kao zasebne institucije trebalo eto uvrstiti i u Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci. To konkretno znači da je Hrvatska narodna banka nadležna i za nadzor poslovanja institucija za elektronički novac kao što je nadležna za poslovanje kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platini promet i sustava za namiru platnih transakcija. U nastavku mi je namjera opisati samo nekoliko najinteresantnijih, rekla bih i najvažnijih izmjena i dopuna u ovom zakonu. Dakle, mijenjaju se postojeće zakonske odredbe vezane za ulaganje međunarodnih pričuva Hrvatske narodne banke. Naime, kako u recentnim tržišnim uvjetima svjetske rejting agencije, odnosno Agencije za ocjenu kreditnog rejtinga učestalo snižavaju kreditni rejting država i banaka i sami smo eto pred kratko vrijeme doživjeli tu sudbinu. Mogućnosti ulaganja međunarodnih pričuva su bitno sužene i otežane i to je zapravo bio onaj temeljni razlog da se iz postojećeg Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci brišu odredbe koje su ograničavale ulaganje međunarodnih pričuva samo u one države i one banke čije su kratkoročne obveze bile ocjenjene jednom od dviju najviših ocjena, dviju međunarodno priznatih agencija za ocjenu kreditnog rejtinga. Dakle, umjesto tih odredbi sada se predlaže da Hrvatska narodna banka u poslovima upravljanja međunarodnim pričuvama može sklapati ugovore s državom i bankama čije su obveze od strane dviju međunarodno priznati agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dobile ocjenu investicijski rang. Dalje, u prijedlogu zakona otklanja se pravna praznina vezana za zamjenu guvernera Hrvatske narodne banke u slučaju njegove smrti, privremene bolesti, isteka mandata ili pak postojanja nekog drugog razloga za njegovo razrješenje. Prema preporuci Europske središnje banke navedene situacije rješavat će se ubuduće na način da se ovlasti i dužnosti guvernera prenose na zamjenika guvernera. S tim u vezi uređeno je i funkcioniranje savjeta Hrvatske narodne banke, dakle u slučajevima odsutnosti guvernera savjet vodi zamjenik guvernera. I kad već spominjem savjet Hrvatske narodne banke ovim zakonskim prijedlogom određuje se koje podatke i isprave su članovi savjeta Hrvatske narodne banke a jednako tako i zaposlenici HNB-a dužni čuvati kao tajnu u smislu odredbi statuta Europske središnje banke i europskog sustava središnjih banaka s tim da ta dužnost čuvanja tajne ostaje i nakon prestanka članstva u savjetu HNB-e odnosno i nakon što prestane radni odnos zaposlenika u HNB-i. Prijedlogom zakona djelomično se i redefiniraju određeni zadaci HNB-e pa je tako preformuliran zadatak vezan uz upravljanje imovinom, konkretno međunarodnim pričuvama koje nisu prenesene Europskoj središnjoj banci. Da to malo pojasnimo. Dakle na dan uvođenja eura kao službene novčane jedince u platni promet RH HNB dužna je dio međunarodnih pričuva iz svoje bilance prenijeti europskoj središnjoj banci. I vezano za zadatke HNB dodan je i jedan posve novi zadatak kojim se HNB obvezuje da doprinosi stabilnosti financijskog sustava RH u cjelini naravno i u granicama svoje nadležnosti. Klub SDP-a podržava ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa naravno pred nama se nalazi zakon koji je u najvećem svom dijelu usklađen sa činjenicom pristupanja Hrvatske u EU i ovo o čemu danas raspravljamo jest kao što su rekli i prethodni govornici predstavlja ustvari fino podešavanje postojećih odredaba sukladno recentnom izvješću Europske centralne banke. Rekla bih da se u postojećem zakonu njegove odredbe ustvari mogu podijeliti u tri dijela. One koje se odnose i koje generalno vrijede do pristupanja i nakon pristupanja, odredbe koje se primjenjuju nakon pristupanja EU i odredbe koje će se primjenjivati nakon što Hrvatska preuzme euro kao svoju valutu. Stoga izmjene koje se ovdje predlažu predstavljaju ustvari jasnije pojašnjavanje i preciziranje pojedinih odredaba iz postojećeg zakona i provedbu nekih uredaba koje se tiču sprečavanja krivotvorine eura. Ono što možda postojeći zakon donosi kao bitnu novinu koja dosada nije bila predviđena u našem zakonodavstvu jest ustvari stavljanje HNB-i u dužnost i zadatak davanje i oduzimanje odobrenja za članove nadzornih odbora, kreditnih institucija. Članovi nadzornih odbora kreditnih institucija nisu do sad bili podložni nikakvim odobrenjima od strane HNB a kao što ćemo nešto kasnije vidjeti sukladno izmjenama Zakona o kreditnim institucijama ubuduće će to biti slučaj. U klubu HDZ-a mislimo da je to dobra odluka koja će pridonijeti kvaliteti upravljanja u bankarskom sustavu. S obzirom da ovaj zakon ne mijenja suštinski i ne zadire ono što je temeljnim zakonom propisano, dakle usklađenost i uređivanje položaja HNB-a u uvjetima članstvo u EU Klub HDZ-a će podržati izmjene i dopune ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba HDSSB-a Igor Češek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Osnovne uloga HNB su osiguranje financijske stabilnosti ako je to moguće, niska inflacija, stabilan tečaj i ovoj teškoj ekonomskoj i gospodarskoj krizi koja se prelama preko leđa naših građana, prilagodljiva monetarna politika. No eminentni ekonomski stručnjaci tvrde a i sami smo toga svjesni da se od monetarne politike može očekivati da ona sama i bez dubokih strukturnih promjena pokrene u gospodarstvu. Tko je onda krivac za ovaj duboki ponor u kojem se nalazimo? Država, sadašnje i prijašnje vlade, HNB ili svi pomalo? Smatramo da je krajnje vrijeme da HNB preuzme aktivniju ulogu u gospodarskom oporavku. Ovo nije apel nego zahtjev jer koja institucija u državi raspolaže sa stručnjacima sa najvećim ekonomskim znanjem ako ne HMB. Suština prijedloga zakona o HNB-i je poboljšanje regulacije dijela materije koja proizlazi iz izravne primjene propisa EU, ugovor o funkcioniranju EU, Ugovor o EU, statusa europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Građani pa i mi koji ih u Saboru predstavljamo ne tražimo ništa više od onoga što je u ingerenciji HNB-a a to je da je HNB u koordinaciji s Vladom donosi vidljive mjere rješavanja gospodarskih problema. Iz perspektive običnog građanina može se iščitati da između Vlade i HNB-a nema koordinacije. Ako to nije tako a nadam se da nije razuvjerite nas vidljivim mjerama koje će osjetiti svi gospodarstvenici, obrtnici, poljoprivrednici. Kada već raspravljamo o Zakonu o HNB-u kakvi su posljednji podaci o dobiti koja se ostvaruje upravljanjem međunarodnim pričuvama, u koje financijske instrumente HNB može ulagati pričuve i koji su rizici, te kakva je sadašnja situacija s pričuvama? Što ćemo s nelikvidnošću? Ukupan iznos dospjelih nepodmirenih obveza poslovnih subjekata u Hrvatskoj veći je od 40 milijardi kuna a raste i broj građana koji su u blokadi kao iznos njihovih dugovanja koji je odavno premašio 18 milijardi kuna. Naše kolege u EU ne boli glava zbog ovih naših problema. Usklađeni zakon s europskim standardima ćemo izglasati kako se to i od nas i očekuje. Samo uz sve ove promjene pitam se iz kojih ćemo mi to pričuva platiti članarinu za članstvo za razdoblje srpanj-prosinac 2013.godine iznosi oko 2 milijarde kuna. Kakve nam promjene donosi ovaj prijedlog zakona? U članku 4.iza riječi institucija za Platni prometi, dodaje se zarez i riječ institucija za elektronički novac. No taj članak 4.nam govori o zadacima HNB-a a između ostaloga i to da je HNB samostalna i neovisna u okviru Ustava i zakona u cjelokupnosti posla i svoje nadležnosti što se osobito očituje u izdavanju i oduzimanju odobrenja i suglasnosti u skladu sa zakonima kojima se uređuje poslovanje kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet i sustavu za namjeru platnih transakcija te devizno poslovanje i poslovanje ovlaštenih mjenjača. Nakon ulaska u EU postojat će veći broj zahtjeva za otvaranje podružnica stranih institucija u RH. pitanje je da li HNB ima nezavisnost u izdavanju takvih dozvola ako se novim Zakonom više povezuje sa ECB-om i bit će pod njihovim utjecajem što će dovesti do većeg lobiranja od strane ECB-a. U članku 99.stavak 1.mijenja se i glasi "sukladno članku 30.statuta europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke HNB dužna je Europskoj središnjoj banci prenijeti dio međunarodnih pričuva zatečenih u bilanci HNB-a na dan uvođenja eura kao službene novčane jedinice RH". Kada će biti poznata točna formula za izračun ovog iznosa i da li će biti unaprijed definirana i objavljena jer je moguća varijacija u stotinama milijuna eura devizne štednje koje pripadaju svima nama? Što je sa člankom 28.postojećeg Zakona o HNB-u kojega ovaj prijedlog zakona ne mijenja, a on govori o zaštiti novčanica i kovanog novca od krivotvorenja? HNB je nadležna za tehničku analizu sumnjivih primjeraka novčanica i kovanog novca te za poduzimanje provođenje mjera za suzbijanje krivotvorenja novčanica i kovanog novca u čemu surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima i institucijama u zemlji i inozemstvu. Nakon uvođenja eura RH se obvezuje da će štititi novac od krivotvorenja, misli se na eure. Na jednoj konferenciji o manipulaciji gotovinom spomenut je bio primjer Slovenije kada su uvodili euro pa su uložili znatna sredstva na zaštitu od krivotvorenja eura i obučavali ljude za to, a dogodilo im se da su kriminalci krivotvorili tolare i mijenjali ih za prave eure. Možda ne bi bilo loše osnovati posebne komisije koje će paziti na takve stvari i koje će primjenjivati iskustva iz država koje su uvele euro kao svoju valutu. Načelno se ne mijenja ništa bitno. Usuglašavamo se sa EU ali imaju neke stvari koje će se definirati kasnije, a to nas može skupo stajati. Generalno, trebalo bi maksimalno ograničiti utjecaj politike na HNB, a HNB bi trebala imati za cilj osiguranje niskih kamata kredita građanima te osigurati gospodarski rast i zaustaviti gospodarski pad. A koje su zadnje akcije HNB-a? prodavali su eure da bi održali tečaj pod kontrolom, a u ciljevima zakona im stoji da će se primarno boriti protiv inflacije koja je ove godine 4,9% u prvom kvartalu što je katastrofa, a bit će i gore. Jeli to stabilna inflacija? HNB nije učinila ništa kako bi se poboljšala situacija sa BDP-om, sa ogromnom nezaposlenošću. Većina građana danas živi na rubu siromaštva, a što mi radimo? Usklađujemo zakone sa europskim regulativama i direktivama. Hrvatska nekoliko godina za redom ne doživljava gospodarski rast, vlada izuzetno loša poslovna klima, izostanak investicija, slabi konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Na koji način poboljšati poslovnu klimu te stvoriti poticajnije privlačnije uvjete za investicije? To su pitanja na koja bi između ostalih i HNB trebala dati odgovor jasan i konkretan i ne samo odgovor nego i poduzeti konkretne korake. Naravno mi u klubu HDSSB-a kako se radi o usklađivanju zakona sa europskim direktivama podržat ćemo Zakon o HNB-u. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba Hrvatskih laburista Branko Vukšić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Ovim smo završili. Zamjeniče ministra ne treba zaključno. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 335. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Ministar Slavko Linić.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 8.
Postaje sastavni dio zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 98 za i 8 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Sada prelazimo na objedinjenju raspravu za tri zakona: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 298; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financijskim konglomeratima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 299; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 305. Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja zamjeniče ministra. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Znači pred nama su tri zakonske regulative znači usklađivanje sa direktivama EU. Ukratko vezano za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, u cilju bolje regulacije financijskog tržišta odnosno u svrhu harmonizacije zakonodavnog okvira na razini EU, a reagirajući na svjetsku financijsku krizu donošenjem 4. Direktive 2009/111 znači 2010/73 i 2010/78, 2011/89 EU uvela je niz dodatnih mjera i pravila za sve sudionike na financijskom tržištu država članica. Važeći Zakon o tržištu kapitala potrebno je izmijeniti i dopuniti s ciljem postizanja potpunog usklađenja s propisima EU odnosno direktivama koje je uređeno područje tržišta kapitala na prostoru EU. Izmjenama i dopunama se važeći Zakon o tržištu kapitala u svojim pojedinim dijelovima usklađuje s odredbama hrvatskih propisa, usklađivanjem s Kaznenim zakonom, a radi … uočenih problema u praksi dodatno se uređuju pojedina postupanja sudionika na hrvatskom tržištu kapitala. Znači najvažnije usklađivanja odnosi se na kapitalne zahtjeve u tom dijelu govorim o investicijskim društvima gdje im se određeni dio kod adekvatnosti kapitala negativne ne … rezerve umanjuju kapital, a pozitivne ne uvećavaju. Znači to su određene izmjene što se tiče adekvatnosti. Također dodatna zaštita je jačaju jasnija pravila prilikom objave prospekta javne ponude i podataka o izdavateljima vrijednosnim papirima kojima se trguje na uređenom tržištu, znači puno jasnije i određenije, znači građanima koji nude usluge iz investicijskih društava moraju biti prezentirane. Također se propisuju dodatne ovlasti europskih nadzornih tijela koji mora nadzirati cjelokupni financijski sustav Europske unije, te također dodatni nadzor financijskih subjekata unutar financijskih konglomerata na području Europske unije. Znači prešao bih znači na drugi zakon koji govori o financijskim konglomeratima, također usklađivanje sa dvije direktive. Direktiva 2010/78 tzv. Omnibus direktiva o ovlastima nadzornih tijela Europske unije. Te druga je dodatni nadzor financijskih subjekata u financijskom konglomeratu. Znači proširuju se oni subjekti koji se nadziru. Znači Omnibus direktiva nastala je kao odgovor na krizu financijskog sektora te je njome uveden zahtjev za integriranom supervizijom subjekata financijskog sektora na razini Europske unije zbog integriranosti tržišta financijskih usluga u Europskoj uniji a kako bi se spriječilo potencijalno prelijevanje krize između država članica te kako bi se ponovno uspostavilo povjerenje građana Europske unije u financijski sustav. Slijedno obveze usklađivanja Republike Hrvatske transpariralo je ovu direktivu u više zakonskih sektorskih zakona i Zakon o kreditnim institucijama i u tržištu kapitala, Zakon o osiguranju pa tako i ovaj zakon uvodeći obveznu suradnju nadzornih tijela u Republici Hrvatskoj s onima u Europskoj uniji, te koordinirajući u slučaju zajedničkog sustava. Također uvodi se također i veće ovlasti nadzornih tijela i nove obveze subjekata u konglomeratu primjerice moraju nadležnim tijelima u Republici Hrvatskoj dostavljati pojedinosti o svojoj pravnoj strukturi, upravljanju, organizacijskoj strukturi, te javno objavljivati opis svoje pravne strukture, strukture upravljanja i organizacijske strukture. Time će nadzorna tijela raspolagati boljim informacijama o stanju subjekata u financijskom konglomeratu zbog čega će moći pravodobno intervenirati u slučaju poremećaja. Financijski konglomerat je grupa društva pri čemu je najmanje jedno društvo iz osiguravajućeg sektora a najmanje jedno iz bankarskog sektora ili sektora investicijskih usluga. A njihove konsolidirane aktivnosti se smatraju značajnima. Kriteriji za značajne su propisani zakonom, aktivnosti su značajne ako je bilančani iznos najmanjeg financijskog sektora u grupi veći od 4,5 milijarde kuna. Znači u otvarajućem, poslujući na jedinstvenom europskom tržištu znači trenutno nemamo takvih konglomerata. Međutim ukoliko se pojave, kada se zapravo oni povežu znači kada i Austrijske i osiguravajuće kuće i banke kada zapravo budu poslovali na hrvatskom tržištu znači pokušava se obuhvatiti sva ona poduzeća iz financijskoga sektora tako da oni mogu biti i nadzirani i da moraju dostavljati kvalitetne informacije nadzornim tijelima u ovome slučaju HANFI koja će zapravo koordinirati sa europskim nadzornim mehanizmima da se zapravo ne bi dogodilo da dolazi između pojedinih trgovačkih društava prelijevanje određenih novaca, odnosno u konačnici da se ne bi prebacio određeni dio rizika. Također vezano Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, tri glavne komponente. Usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije, zatim usklađivanje sa presudom Europskog suda pravde od 1. ožujka 2011. godine, te nomotehnička dorada. Također u ovom zakonu se, omogućena je suradnja i razmjena informacija između Hrvatske Agencije za nadzor financijskih usluga i Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukturno mirovinsko osiguranje te drugih nadzornih tijela kako bi se uspostavio veći doseg nadzora i uspostavila potpuna kontrola te spriječilo prelijevanje krize sa jedne članice na drugu. Također vezano, znači puno bolja jača harmonizacija između naših regulatornih tijela i europskih tijela. Također usklađeno je postupno, vezano za ovu presudu Europskog suda pravde kojom je ukinut članak 5. stavak 2. Direktive o ravnopravnosti spolova kojim je dopušteno državama članica da izdignu od lošeg pravila koriste spol kao faktor rizika prilikom određivanja visine i premije ugovor o osiguranju. Time se na pojedinačnoj razini spol više ne može koristiti kao faktor rizika te se time izbjegava diskriminacija prilikom određivanja određene premije. Također isto tako određene su sukladno obavijesti Europske komisije vezano za adekvatnost. Morati će se doći do povećavanja jednog dijela kapitala i to pogotovo dijela koji se odnosi na temeljni kapital i jasni kapital. Povećavaju se za neživotna sa 15 na 18 milijuna kuna, sa 22,5 na 27,5 i za reosiguranje društva sa 22 na 27. Većina naših osiguravajući društava se već zapravo uskladila sa ovom primjenom vezanom za jačanje kapitala kako bi zapravo u budućnosti ukoliko dođe do određenih poremećaja na tržištu kako bi se moglo čim prije i bolje reagirati. Također su usklađeni pojmovi koji se odnose na mješoviti financijski holding sa pravilima iz Direktive o financijskim konglomeratima. Te će se kod mješovitog financijskog holdinga super vizija vršiti na konsolidiranoj osnovi. Te su se također novčane kazne uskladile sa prekršajnim zakonima. Znači svi ovi zakoni koji se tu danas nalaze pred vama zapravo primjena direktiva gdje je naglasak na boljem koordiniranju znači između tih organizacija, znači naše HANFE i sutra, i europskih nadzornih tijela. Pokriva se puno širi oblik društava, njihovi međuodnosi se također će biti pod posebnim nadzorom. Znači te intertransakcije međusobno iza njih će se također morati posebno i prijavljivati i kontrolirati kako bi se prevenirali, odnosno spriječili neki budući poremećaji na financijskom tržištu koji kasnije kao što vidimo imaju mnogo širi utjecaj na društvo općenito. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Predložene Izmjene i dopune Zakona o tržištu kapitala predstavljaju dakle u prvom redu harmonizaciju sa pravnom stečevinom Europske unije. U ovom prijedlogu rješenje iz četiri Direktive Europske unije se primjenjuju dakle u naš pravni sustav u području tržišta kapitala. Donošenje tih direktiva koje sada uvodimo u hrvatski pravni sustav pokazalo se kao nužnost nakon što su se shvatili uzroci financijske krize čije se posljedice svakodnevno osjećaju. Uočila se potreba za većom i strožom regulacijom, potreba za omogućavanjem veće transparentnosti i mogućnosti kontrole, dakle nadzora. No predlagač se i nije ograničio samo na usklađivanje s pravnom stečevinom. Predložen je i niz izmjena koje znače racionalizaciju postojećih odredbi, uvažavanja potreba prakse. Cijeli niz odredaba uređen je nomotehnički. Primjetan je trud predlagača da se pojedine odredbe učine jasnima da bi se otklonile nejasnoće i povećala pravnu sigurnost. To svakako pozdravljamo. Tako redom primjerice predložene izmjene i dopune članka 27. predstavljaju poboljšanje postojećih rješenja postupka oduzimanja odobrenja za rad brokera i investicijskih savjetnika s obzirom na rezultate prakse koja se provodila do primjene novih odredbi ovog zakona. Nadalje, u člancima 45. do 49. transparentnost podataka proširuje se na sve oblike financijskih instrumenata, a to je dakle sukladno dosadašnjoj praksi uvođenja novih vrsta financijskih instrumenata na tržišta kapitala u Republici Hrvatskoj. Primjer promjena uzrokovanih praktičnim razlozima je da se predloženom izmjenom investicijska društva obvezuju na mjesečno izvještavanje agencija o svim velikim izloženostima i prekoračenjima izloženosti budući je dosadašnja praksa dakle s obzirom na stanje na tržištu kapitala i brze promjene koje se na njemu odvijaju pokazala da je u ovom slučaju rok od 3 mjeseca predug. Primjer uočene veće potrebe za regulacijom i nadzorom je uvođenje ovlaštenja HANFA-i da kod nadzora nad poslovanjem operatera fonda, odnosno društva za upravljanje fondom može pravilnikom propisati rokove i način dostavljanja podataka, a predloženi tekst predstavlja i težnju ka racionalizaciji. Nastavno na povećanu tržišnu racionalizaciji … se odredba kojom se agenciji daje pravo da izrekne posebnu nadzornu mjeru, primjerice kod povrede obveze pravovremenog i točnog izvještavanja agencije jer je dosad i najmanje pogreška u izvještavanju predstavljala razloge za oduzimanje odobrenja za rad u investicijskom društvu što svakako ne bi mogli ocijeniti kao racionalno rješenje. Primjetno je da se te zakone htjelo učiniti jasnijim i preciznijim. Npr. kod propisivanja sadržaja odluke o glavnoj skupštini društva u članku 332. te kod propisivanja odredbe o postupanju tržišnog operatera po zaprimanju odluke o povlačenju vrijednosnih papira s … na određenom tržištu. U zakonu se kao što je rečeno prepoznaje pojavnost ovih financijskih instrumenata pa tako u člancima od 33. do 356. se obveza burze na objavljivanje podataka dakle ne odnosi samo na dionice već i na sve financijske instrumente kojih već i priličan niz godina na tržištu imamo daleko više nego samo dionice. Veća regulacija, inače pozdravljamo u svakom slučaju težnju ka većim regulacijama u ovom području, primjetna je i kod članka 341. … sada regulirano i prijavljivanje transakcija sklopljenih izvan uređenog tržišta ili motivatora one trgovinske platforme. To je primjetno i kod propisivanja obveze obavještavanja agencije prilikom javne ponude vrijednosnih papira bez prethodne objave prospekta. Potrebe prakse uočene poteškoće kod primjene zakona uvjetovale su i promjene određenog broja odredbi, kao one u članku 410. kojima se rok za izradu i objavu tromjesečnih izvještaja produžuje s 30 na 45 dana. Tu su također uvažene potrebe dosadašnje prakse koja je pokazala da je izdavateljima potrebno produžiti ovaj rok budući se radi o izvještaju koji svojim kumulativnim podacima ujedno predstavlja i godišnji izvještaj pa nema nikakvog smisla da taj rok bude tolik sabit i onemogućuje u biti podnošenje kvalitetnog izvještaja. Dakle opažanja dosadašnje prakse su uvjetovale i promjene u članku 446. u kojima se jasno propisuje poduzimanje odgovarajućih mjera agencije prema izdavateljima s ciljem postizanja veće razine transparentnosti. Predloženom odredbom članka 448., kad govorimo o daljnjim promjenama, propisuje se obveza HANFA-e prikupljati i javno objavljivanje podatke o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni na određeno tržište, a što će opet, opet što posebno naglašavamo, pridonijeti većoj transparentnosti i učinkovitoj kontroli. Doduše, kod ove odredbe tekst prijedloga glasi: Agencija je ovlaštena od izdavatelja prikupljati podatke, tako da bi se možda nekim tumačenjem moglo zaključiti da postoji samo ovlaštenje ali ne obveza, no to je u biti riješeno obvezom donošenja pravilnika koja obveza se propisuje stavkom 3., no vjerujem da će u slučaju da praksa pokaže da je potrebno dodatno pojasnit taj zakon da će i predlagatelj kasnije intervenirati. Opet kad govorimo o većoj mogućnosti kontrole i širenja instrumenata, to možemo primijetiti i izmjenama članka 480. kad HANFA kod otkrivanja i sprečavanja zlouporaba tržišta može ostvariti pristup podacima i slučajevima komunikacije putem elektroničke pošte i mobilne telefonije Zanimljivo je u biti da je tu potreba za promjenom uočena tek sada što možda malo začuđuje s obzirom na raširenost oblika komunikacija već 15-tak godina, ali u svakom slučaju postavljamo težnju opet ka proširenju mogućnosti otkrivanja i sprečavanja zloupotreba. Ovim izmjenama i dopunama izvršeno je usklađivanje s drugim pozitivnim propisima poput recimo u članku 495. usklađivanja s Ovršnim zakonom u dijelu u kojem se govori o dopuštenom namirivanju zalogom osigurane tražbine izvansudskim putem na nematerijaliziranom vrijednosnom papiru. To je isključivo u članku 568. gdje se usklađuje visina kazne sa Prekršajnim zakonom. Prijedlogom zakona treba uočiti dakle uvode se striktna razgraničenja putem jasnih zakonskih opisa protupravnih djela kako bi se izbjegla moguća dualnost između opisa i prekršajnih i kaznenih djela, a u cilju poboljšanja pravne sigurnosti. U dijelu o prekršajima proširuje se opseg prekršajnih djela i uvode nova prekršajna djela što opet pridonosi strožoj regulaciji i većoj zaštiti sudionika na tržištu. Rekao bih da se to proširenje i uvođenje novih djela pokazuje kao nužnost u današnjem globaliziranom svijetu u kojem se poremećaji manipulacije na jednoj burzi odmah reflektiraju na drugoj, veća regulacija i zaštita sudionika je prijeko potrebna. Smatramo nužnim također i potrebu veće regulacije i kontrole, te kažnjavanje sudionika koja krše pravila na tržištu kapitala. Ovlaštena samo analiza našeg primjerice tržišta kapitala u prošlom recimo desetogodišnjem razdoblju ukazivala bi na velike mogućnosti tog tržišta kao područja manipulacija. Tko je imalo pratio burzu u vremenima rastućih tržišta, primjerice u prvoj polovici prošlog desetljeća mogli uočiti kontinuirani rast cijena, a koji nije pratila odgovarajuća promjena fundamenata, te o aktivnosti cijena dionica u razmjerima prilično nevjerojatnim rekao bih i za neka veća uređena tržišta. Inače, kako se može ponegdje pronaći u literaturi uobičajeno je smatrati da su u biti sve nagle promjene cijena prema gore i dole, a koje nemaju uporišta u realnim nekim pokazateljima ili u širem okruženju rezultat manipulacije pojedinaca ili skupine profesionalnih manipulanata. Zbog gotovo nemogućeg predviđanja kretanja cijena dionica koja u velikom broju slučajeva nisu pratile promjene u fundamentima ili nastanak nekih novih okolnosti koje bi tako jaka kretanja opravdavalo na žalost i veliki broj malih ulagača se potpuno, a neki od njih vjerojatno i zauvijek povukao s burze izgubivši velike iznose. HANFA je istini za volju pokušavala tu unijeti određene promjene poput Pravilnika za sprječavanje manipulacija tržištem, te donošenjem Pravilnika o dodatnim mjerama za sprječavanje manipulacija tržištem koje su među ostalim cilj onemogućiti iskorištavanje pristupa medijima, iznošenje mišljenja o nekom vrijednosnom papiru koji bi mogli utjecati na cijenu te vrijednosnice. No, kad analiziramo onda optužne prijedloge podnesene zbog djela prema Zakonu o tržištu kapitala dolazimo do podatka da je recimo 2011. zabilježena su tek dva optužna prijedloga i to zato što nisu na propisani način i pod propisanim uvjetima obavijestili javnost o povlaštenim informacijama, te agencije nisu u zakonom propisanim rokovima dostavili godišnji financijski izvještaj, godišnje izvješće i revizorsko izvješće o obavljenoj reviziji godišnjih financijskih izvještaja. 2010. pak također su zabilježena samo dva optužna prijedloga jedan zbog manipulacije tržištem, a drugi zbog započinjanja s obavljanjem novog posla vezanog za pružanje investicijskih usluga a nakon oduzimanja dozvole odobrenja za rad. Na žalost ako pratimo tržišta kapitala teško bi se složili da je slučajeva manipulacije bilo tek toliko malo. Uz sve ovo svjedoci smo kako je protekla financijska kriza koju osjećamo i mi i ne samo mi, mnogi narodi svijeta je uzroke imalo u financijskom svijetu i gramzivom željom tog sektora za čim većom zaradom bez obzira na sve. Kako je burzovne manipulacije i nepravilnosti koje se čine na tržištima kapitala, a da bi se stekla zarada na račun drugih investitora kako je, dakle te manipulacije, nepravilnosti teško otkriti nužno je daljnje razvijanje mjera za suzbijanje burzovnih manipulacija, osmišljavanje i novih načina zarade na tržištima koje nemaju uporište u javnim pokazateljima, ublažavanje njihovog utjecaja i vraćanje povjerenja u tržišta kapitala. Navedeno ukazuje sve ovo što sam govorio da je potrebna i dalje šira i bolja regulacija tog sektora, proširenje prekršajnih i kaznenih odredbi što ove izmjene i dopune zakona donose. Stoga klub SDP podržava izmjene i dopune Zakona o tržištu kapitala. U odnosu pak na Prijedlog zakona o financijskim konglomeratima smatramo također da se ide u smjeru dodatne regulacije i nadzora subjekata na koje se ovaj zakon odnosi kao i naravno usklađenje sa propisima EU i zbog razloga koje sam i prethodno naveo u raspravi o Zakonu o tržištu kapitala pozdravljamo mjere kojim se smjer i mjere kojima se kreće i na ovom području i podržavamo njegovo donošenje. I Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju se također harmonizira hrvatsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU, omogućuje se međusobna suradnja i razmjena podataka HANFA-e i nadležnih tijela EU za kontrolu. Ide se prema ciljevima koji su zacrtani i u prijedlozima prethodna dva zakona i stoga klub SDP-a podržava i donošenje tog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. U ime kluba HDZ-a Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, kao što vidite sabornica je prazna. Skoro ima više predstavnika Vlade nego predstavnika vladajućih klubova. Stoga je u stvari raspravljati bespredmetno, jer iz riječi rasprava znači da bi ovdje neki ljudi trebali međusobno raspravljati, a ne da bih ja trebala govoriti saborskim zidovima, galeriji ili voditi na ovim pitanjima moguće neku predizbornu kampanju za neke gledatelje koji ovo prate. Ovdje se radi o opsežnim, složenim zakonima na kojima se očigledno teško može voditi predizborna kampanja, pa zato ovdje nikoga i nema jer da bi se o ovim zakonima moglo raspravljati potrebno ih je pročitati, svaki od ovih prijedloga ima jedno 250 do 300 stranica. Potrebno je razumjeti i potrebno je znati što iz toga proizlazi. S obzirom da su klupe vladajućih prazne zaključujem da niti ih to zanima, niti imaju dovoljno znanja za o tome raspravljati. Međutim, kada za neko vrijeme se suočimo sa posljedicama ovih izmjena i dopuna onda će se vjerojatno čuditi zašto hrvatskim financijskim sustavom zašto ga nadzire i zašto njime reguliraju europska regulatorna tijela. Zato jer mi to između ostaloga usvajamo i osnažujemo ovim zakonima. I mislim na kraju konca da to i treba, jer to je bit i suština našega članstva i funkcioniranja u EU i funkcioniranja u okviru jedinstvenog financijskog europskog tržišta koje se upravo izgrađuje i u čijoj izgradnji sami sudjelujemo, a i oni koji surađuju sa europskim tijelima će njihovoj izgradnji dalje pridonositi. Stoga, klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati prijedloge ovih zakona, ali njihova važnost i složenost ni na koji način ne zaslužuje ovakvo stanje u sabornici. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prazne klupe, nisu doslovno ali to vas ne sprječava da sprovedete svoju raspravu, odnosno da kažete što mislite o zakonima. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne tu su predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima ja se pridružujem kolegici Dalić na protestu. Evo to su oni zakoni što je gospođa Dalić govorila. Mislio sam govoriti malo podrobnije o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, s tim da već je duže vrijeme među osiguravajućim društvima u RH kola jedan zakon koji je predložen došao na klupe Vlade i o kojem se još raspravlja pa je prerano o tome. Ovo su više tehničke naravi, zakon, prilagodba sa EU pa o tome neću. Ono što sam rekao jutros u raspravi mislim da je besmisleno trošiti, naročito zimi grijanje, na ovu veliku prostoriju, da možemo iznajmiti za puno pametnije stvari nego ovdje da 10-ak zastupnika sjedi i čami. Među onima sam koji sam najčešće pa imam pravo to govoriti. Mislim da je o ovako važnim zakonima kao što je Zakon o kreditnim institucijama, Zakon o tržištu kapitala, Zakon o osiguranju na koje vladajuća koalicija jednostavno ne reagira ili ako postoji, netko će reći ako i postoje zastupnici u saborskoj dvorani ne raspravljaju. Možda će mi netko od kolega reći pravo je ne govoriti. Mislim da u Saboru je naša obveza govoriti pa je najbolje da predsjednik Sabora proglasi pauzu do jeseni.
Hvala. Nismo ništa čuli od rasprave, međutim to je stvar percepcije. Ali, činjenica je da bi svatko trebao najprije počistiti pred vlastitim pragom pa onda sugerirati dalje. Klubovi su završili. Pojedinačno? Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa čovjek si naprosto postavlja pitanje koliko je nama bitno i zašto svaki dan u principu sami o sebi još više nagrđujemo ovu sliku jer ovo što se događa u ovom Hrvatskom saboru ne služi više nikome na čast. Više se ne zna što će se raditi za nekoliko sati, a kamoli što će se raditi nekoliko tjedana unaprijed. Tako i danas je napravljen raspored da se moraju odraditi ovi financijski zakoni i učinjeno je sve da se sabornica isprazni i da ne bude rasprave. No, ja ću ipak nekoliko stvari reći jer naprosto ukazuje koliko se površno rade neke stvari, koliko jedna tehnička stvar a to je usklađivanje ova tri vrlo važna zakona sa direktivama EU kad onaj tko to radi ne pozna baš najbolje materiju pa bi se reklo da promaši totalno temu. Pa mi dozvolite samo nekoliko naznaka. Tako u članku 3. točka 29. i 30. izmjenom se definira revizor i ovlašteni revizor. Međutim, postavlja se pitanje što je Zakon o reviziji i članak 7. koji definira ovlaštenog revizora? Da li ovim Zakonom o tržištu kapitala dezavuirate Zakon o reviziji i članak 7.? Također, u članku 4. točka 1. definira se konsolidirano nadzorno tijelo. Otkad se to tijelo konsolidira? Valjda tijelo koje kontrolira konsolidirana društva. To je velika razlika jer konsolidirano nadzorno tijelo ne postoji. Vi možete u kontrolu poslati 1, 5, 10 ili 15 inspektora, kolika vam je procjena da treba obaviti posao, ali ako kažete da će ti inspektori kontrolirati konsolidirane subjekte tj. investicijska društva onda to izgleda sasvim drugačije. Međutim, očigledno kolege iz vladajuće koalicije to ne zanima i vjerojatno će biti usvojen, ako ne prihvatite ovu našu primjedbu, bit će usvojen ovaj prijedlog zakona po kojem se konsolidira nadzorno tijelo. Ima tu još bisera. Članak 15. koji se odnosi na članak 21. Zakona o tržištu kapitala točka 5., koje je to kazneno djelo protiv krivotvorenja? Zar je krivotvorenje poželjno pa ako ga netko ne krivotvori s njim odmah u zatvor i kaznit ga sa 3 do 5 godina. Čak niti tu nisu mogli prepisati odredbe Kaznenog zakona. Jer kad se radi o krivotvorenju onda je to definirano Kaznenim zakonom. Također, odavanje tajnih podataka. Ovo je kazneno djelo u glavi kaznenih djela protiv RH, tko smije raditi druga kaznena djela protiv RH, a da smije odavati tajnu? Dakle, isto pitanje koje se postavlja koje ste vi ustvari postavili sa ovim svojim prijedlogom zakona. Mislim da se tu predlagatelj jako zabunio. Pogrešno kazneno djelo je navedeno, vjerujem da je trebalo stajati o odavanju i o neovlaštenom pribavljanju poslovnih tajni a koje djelo ulazi u glavu kaznenih djela protiv gospodarstva. Dakle, zamijenili ste totalno tezu. I sa tim zamijenjenim tezama ako izglasate, ako ne promijenite to zakon ode u totalno krivom smjeru i on nema veze sa usklađivanjem zakonodavstva sa direktivama EU. Ali kažem, da bi se napisao ovaj zakon i ovo malo tehničkog usklađivanja onda se mora poznavati materija. U članku 17. koji se odnosi na članak 23. Zakona o tržištu kapitala stavak 1. točka 2. koji je to drugi nepropisani način na koji je izdana suglasnost za imenovanje člana uprave investicijskog društva. U članku 19. je vrlo interesantna definicija, a odnosi se na članak 25. Zakona o tržištu kapitala stavak 3.: "Ako podnositelj zahtjeva iz stavka 1. ovog članka u roku koji zaključkom odredi agencija uz upozorenje na pravne posljedice. Ako to u određenom roku ne učini, ne uklone nedostatke iz zahtjeva, a po zahtjevu se ne može postupiti isti će se rješenjem odbacit." Ja ću ovu famoznu rečenicu pročitat dvadeset puta i dajem Nobelovu nagradu onome ili nagradu od ne znam koliko ko će je bit u stanju ponovit, a kamoli kasnije primijeniti u poslu. No, ako se ne varam ovaj problem koji se navodi u ovoj famoznoj rečenici koju je praktički nemoguće ponovit osim ako ju ne pročitati, je definiran Zakonom o općem upravnom postupku. U članku 69. koji se odnosi na članak 200. a Zakona o tržištu kapitala u stavku 2. napravljena je vjerujem greška u odnosu na pravi sadržaj i namjenu direktiva. Dakle, ovdje ne bih htio ulaziti malo dublje, samo dobronamjerna primjedba da je napravljena greška i da to proanalizirate. U članku 71. koji se odnosi na članak 290. navedeno je nešto što bi trebalo biti u Zakonu o konglomeratima. I tako dalje, moglo bi se nabrajati još niz tehničkih točki, tehničkih greški po razno raznim člancima koji su trebali biti usklađivanje sa direktivama EU, ja sam nabroji samo nekoliko koji ako ostanu ovakve kakve je, ovaj Zakon o tržištu kapitala vode u jednom totalnom krivom smjeru i mislim da naprosto neće biti dobro i neće završiti. Ono što se tiče Zakona o osiguranju, mislim da članak 2. izmjene koji se odnosi, članak 3. u stavku 8. stoji: "Za osiguranje iz skupina životnih osiguranja i za osiguranje iz vrste osiguranja od nezgoda i zdravstvenog osiguranja sklopljena prije pristupanja RH EU dopušteno je razlikovanje na pojedinačnoj osnovi temeljem osobnih okolnosti spola." Ovo je vrlo interesantno. Ako je društvo za osiguranje kod određivanja premija i osiguranog iznosa iz ugovora o osiguranju uzelo u obzir osobne okolnosti spola. Što su to osobne okolnosti spola kod izračuna premije, a što je faktor spola kod izračuna tehničkih pričuva iz stavka 7.? Nešto na što morate odgovorit ako hoćete da vam se ovaj zakon usvoji. Jer ako uvodite jednu novu definiciju onda tu definiciju morate u zakonu definirati na što mislite, na što se ona odnosi. I da ne čitam više, nažalost ove usporedbe će vjerojatno završiti ako ih ne promijenite, ne uskladite s onim s čim trebate uskladiti, a to su drugi zakoni, kako je završio Zakon o obveznom osiguranju u prometu, vi dobro znate da taj zakon nije prošao Bruxelles, da vam je vraćen natrag. Svima u Hrvatskoj je jasno u kojem smjeru i kome je taj zakon trebao pogodovati, međutim na svu sreću ovim političkim patvorinama i namještanjima u Hrvatskoj, sad smo ipak dobili kontrolora koji određene zakonske promjene neće pustiti. I zato gospodine zamjeničke ministara, ja se nadam da su vaši suradnici zapisali ove primjedbe. Mislim da bi Ministarstvo financija trebalo prostudirati i prije konačnog izglasavanja ovog zakona u Saboru u petak, da bi Vlada sa svojim amandmanima trebala reagirati i ispraviti ove pravne vratolomije i nelogičnosti. Vjerojatno da ima tu dosta kolega pravnika, da su si malo primili ovaj zakon u ruke i da su ga malo pročešljali našli bi još puno više pravnih nelogičnosti. Ali mene čudi da Ured za zakonodavstvo koji je nekada bio itekako korektor što se tiče usklađenosti pojedinih zakona koje je Vlada usvaja i raspravlja sa ostalim zakonima pusti ovakav zakon u saborsku proceduru. A isto tako nisam baš primijetio od ovih saborskih odbora koji se bave ovim pravnim pitanjima da su dali konkretnije primjedbe, međutim možete provjerit ove primjedbe. Meni bi bilo drago da ih uskladite jer mislim da ovi zakoni koji su rađeni od 2005. do 2008. sa određenim izmjenama temeljno dobro postavljeni i ovo su samo izmjene koje se usklađuju sa direktivama EU. Ne bi bilo dobro da temeljno dobro postavljeni zakoni se pokvare sa lošim usklađivanje sa direktivama EU. Dakle, mi ćemo podržati ove prijedloge zakona kao što je rekla kolegica Dalić, ali s obzirom da ona nije htjela raspravljati ja ću reći jednu ogradu, a ukoliko ove stvari ne ispravite mi ćemo nažalost morati biti suzdržani, jer naprosto smiješno. I dozvolite mi još u ovih 30 sekundi koliko mi je ostalo da kažem nešto gospodine predsjedavajući. Mislim za nas koji smo u ovoj sabornici stalno nije naprosto dobro ovo što se događa, nije dobro da se ne zna što će se raditi. Mislim da danas donosimo zakone koji itekako tangiraju i poslovni svijet, i građane, a prije svega tangiraju i zaposlenike u Ministarstvu financija, to je Zakon o carinskoj službi. I nije dobro da, o tim zakonima se ne raspravlja, nije dobro da su predlagatelj zakona ne upozori na određene nelogičnosti, pa na kraju krajeva možemo mi biti koji to predlažemo u krivu, ali naprosto ovako sabornica nije nešto što je lijepo za vidjeti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prije nego najavim repliku kolege Vukšića, ovaj dnevni red je već deset dana znan, tako da mislim da tu nema dileme, velim znaju se točke dnevnog reda što će se raspravljati. Imamo repliku na vaše izlaganje, kolega Vukšić izvolite.
Evo, pa kolega Šuker ja ću vam dati još dvije minute da možete govoriti. Ja ću još samo jedanput ponoviti, točno nije lijepo kad se vidi ovakva dvorana u Saboru, poluprazna, nažalost to nije rijedak slučaj, naročito nije rijedak slučaj kad se u vrlo važnim zakonima, pa kad se nekome predbaci da prvo pročisti pred svojim vratima, mislim da bi čišćenje trebalo sa nekoliko kamiona se izvršiti ili upravo nad vladajućima jel bi oni trebali prednjačiti ovdje u Saboru a ne očekivati od oporbe da im oporba čini lijepu sliku u Saboru a da oni dolaze samo petkom.
Jel to bila replika? Završili ste? Imamo odgovor na repliku, izvolite kolega Šuker.
Da kolega Vukšić ja se slažem s vama. Isto tako s obzirom da je jedino što će od ove rasprave ostat, ostat će nekakvi zapisnici, fonogrami sa sjednice vama koji niste članovi odbora za financije, ovi zakoni su navrat nanos raspravljeni prije po prilici mjesec dana na Odboru za financije prije nego što su čak bili uvršteni u dnevni red sjednice Hrvatskog sabora što je totalno neuobičajeno. Odobri nikada ne raspravljaju o točkama dnevnog reda ako nije nekakva tematska sjednica, o točkama dnevnoga reda koje Hrvatski sabor nije uvrstio u dnevni red. Dakle prije mjesec dana navrat-nanos raspravljano na odborima a danas čak niti čelnih ljudi Odbora za financije nema ovdje, to najbolje govori o tome što mi mislimo o radnim tijelima naših saborskih odbora, da ta radna tijela u principu ovi Zakoni nisu baš niti najbolje pogledali. Ima tu još tehničkih promjena i ocjena ali ono što je poražavajuće to je ova sabornica i ako mi nismo bili zainteresirani, danas smo govorili o Zakonu o PDV koji itekako tangira hrvatske građane. Ako nismo zainteresirani za usklađivanje ovih zakona. Jer vi u principu nemate ni još jednog financijskog konglomerata u Hrvatskoj, nemate ga. Donijeli smo zakon, dakle to je nešto što bi se sutra trebalo dogoditi i što će se dogoditi ako netko dođe i isti kupi Croatia osiguranje i poštansku banku i još kupi i napravi financijski konglomerat. Što će se dogoditi? Možda je baš taj zakon se priprema za to, da nekog sutra tko će to sve skupa pokupovat. Prema tome. Dakle zakon koji nema praktičnu primjenu usklađujemo sa Direktivama EU, zakoni koji imaju praktičnu primjenu a Zakon o obveznom osiguranju u prometu nam je jasno pokazao kad se želi nekome izić u susret pod navodnicima, onda Bruxelles veli da se ipak malo previše izlazi u susret pa kaže vi to u Hrvatskoj ne možete napraviti. I mi smo ova tri zakona propustili kao da ih nema, a sutra kad nam se budu događali problemi i kad neki pametnjakovići budu to iskoristili za neke nepodopštine, onda ćemo svi reć mi o tom pojma nemamo.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 298. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Ministar Linić, amandman prvi na članak 3.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 3.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman drugi na članak 135.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 135.
Postaje sastavni dio zakona. Treći amandman na članak 176.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 176.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman četiri na članak 179.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 179.
Postaje sastavni dio zakona. I peti amandman na članak 218.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 218.
Postaje sastavni dio zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 103 glasa za i jednim suzdržanim, 105 glasova za i jednim suzdržanim donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 329 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pred nama se nalazi još jedan zakon koji je RH potrebna uskladiti sa Direktivama EU, odnosi se na funkcioniranje financijskog sustava. Znači izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama rezultat je potrebe za usklađivanje sa relevantnim direktivama i drugim propisima EU te potrebe za poboljšanje pojedinih odredba važećeg zakona. Usklađenje s direktivom odnosi se na nekoliko područja. Prvo i najvažnije područje izmjena tiče se politike primitaka, nositelja ključnih funkcija u kreditnih institucijama i to višeg rukovodstva, nositelja kontrolnih funkcija i slično, usklađivanje s direktivom kapitalnih zahtjeva CRD free iz 2010. godine. Cilj izmjena je ograničavanje isplata varijabilnih primitaka bonusa na primjerenu razinu, ispričavanje ulaženja u povećanje poslovne rizike radi ostvarenja veće osobne zarade ili bonusa. Financijska kriza dijelom je svakako bila posljedica upravo pretjeranog i ne razboritog preuzimanja rizika motiviranog ostvarivanjem bonusa, stoga se isplata varijabilnog primitka višeg rukovodstva i nositelja ključnih funkcija ovim zakonom veže uz kvalitetno upravljanje rizicima i ispunjenje dugoročnih interesa kreditnih institucije a njihova visina odnosno omjer fiksnog i varijabilnog dijela primitka bit će definiran podzakonski akt odnosno odlukom HNB-e gdje će se pobliže odrediti svi drugi detalji vezani uz primitke poput zabrane isplate varijabilnog dijela u cijelosti, odmah u gotovini. Dio će se morati dobiti u financijskim instrumentima, dionicama i slično, 40% npr. varijabilnog primitka dobit će uz odgodu a u slučaju financijskih poteškoća bonusi će se morati smanjiti ili čak ukinuti. Prema trenutno važećim propisima u EU varijabilni dio ne smije biti veći od jedne trećine ukupnih primitaka a upravo se vode daljnje rasprave o omjeru fiksnog i varijabilnog dijela plaći u okviru usvajanja paketa … [[Govornik se ne razumije.]] ili nove direktive o kapitalnim zahtjevima. Ovim se mjerama sprečava narušavanje financijske stabilnosti kreditnih institucija te potencijalno stabilnosti cjelokupnog bankarskog sustava. Do sada u RH politike primitaka nisu bile uređene zakonima niti podzakonskim aktima nego propuštene slobodu kreditnih institucija. Neki od njih zbog vlasnika u EU već se prilagodile pravima iz propisa EU, budući da većina banaka i sad dolazi iz područje euro zone, e oni su se u ovom dijelu i uskladili. Sukladno ovim izmjenama zakona svaka će kreditna institucija morati osnovati odbor za primitke, sastavljen od članova nadzornog odbora, minimalno tri člana koji će savjetovati upravo pri izradi politika primitaka. Politike primitaka morat će biti u skladu sa učinkovitim upravljanjem rizicima a Hrvatska narodna banka će donijeti podzakonski akt kojim će se urediti pravila postupka i kriteriji u vezani s politikom primitka. Kreditne institucije moraju se uskladiti s novim pravima do 30.6. 2013.godine. pored toga ovim izmjenama zakona nas uvode obveze snažnije suradnje nadzornika nad bankarskim sustavom HNB sa europskim nadzornim tijelom za bankarstvo te pojačani i sveobuhvatni konsolidirani nadzor nad financijskim konglomeratima mješovitim financijskim holdingom na tako utvrđenom grupom primijenit će se svi propisani bonitetni i drugi zahtjevi. Nadalje slijedom donose smjernice europskog nadzornog tijela za bankarstvom uvodi se stroži uvjeti za članovi uprave i nadzornih odbora isto tako uvodi se obveza prethodna sukladnost HNB za članove nadzornih odbora kreditne institucije i nositelja ključnih funkcija prethodna suglasnost članova uprave postojala je već prije, kreditne institucije moraju se uskladiti sa novim zahtjevima do 30.6.2013.godine, a do 31.3.2014.godine napraviti procjenu primjenjivosti i podnositi zahtjev HNB za davanje suglasnosti za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora. Dalje što se pak tiče poboljšanja zakona također se odnosi se na jačanje sustava unutarnjih kontrola, ne daju se taj dio unutarnjih kontrola da financijske institucije mogu outsorsati odnosno da ih mogu eksteanalizirati. Također se proširuje iznimka od čuvanja bankovne tajne, zakonom se dostavlja otkrivanje podataka Državno odvjetništvu, otkrivanje podataka o jamcu, sudužniku ili založnom dužniku, te također u vezi kreditnog odnosa u kojem su stranke, tek se otkriva podatak kod krivih uplata. Ukoliko imate krivu uplatu onda imate teško kasnije problema dobiti nekakvu povratnu informaciju. Ovdje su se u tom dijelu dale puno jasnije, transparentnije da se to mora ispoštovati. Zatim dodatno se uređuje kupoprodaja plasmana, prijenos plasmana može se vršiti ali ukoliko transakcija ne izlažu kreditnu instituciju dodatnim skrivenim rizicima. Također HNB dobiva niz ovlasti u slučaju krize kreditne institucije, pa tako može imenovati povjerenika kao i posebnu upravu. Uvijek kada ocijeni da je ugrožena likvidnost ili insolventnost kreditne institucije, a time prestaju ovlasti dosadašnjoj upravi i nadzornog odbora. Do sada je bilo moguće samo u iznimnim slučajevima u izrečene supervizijske mjere ili uz kredit za likvidnost odobren od HNB-a. Također HNB može izraditi proces plan oporavka, dobit pretvoriti u kapital i odrediti neke druge mjere za stabiliziranje kreditnih institucije ukoliko se ona nađe u poteškoćama. Također prijedlog za otvaranje stečajnog i predstečajnog postupka … kreditnu instituciju mogu podnijeti samo HNB ili likvidator. Prije je zahtjev mogao podnijeti bilo koji vjerovnik kreditne institucije čime se stvarao reputacijski rizik. I zadnje što se tiče zaštite potrošača, izmjene i dopune Zakona o kreditnim institucijama zahtijevaju punu i jaču transparentnost kreditne institucije u smislu potpuno obavijesti potrošača o proizvodu koji nude što uključuje i podatke o važećim kamatnim stopama, način obračuna kamata, uvjetima po kojima se mogu mijenjati kamatne stope, naknade, provizije, efektivne kamatne stope. Znači još transparentniji odnos koji se na razini EU se zahtjeva prema krajnjim potrošačima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li žele izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. U ime kluba otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedan od zakona koji ima oznaku E dakle usklađuje se sa zakonodavstvom EU. On je istina kompletan zakon koji kompletno uređuje cijelu problematiku kreditnih institucija, od njihovog osnivanja, rada pa do njihovog zatvaranja. To je dobro da je na taj način to na jednom mjestu riješeno, a s druge strane to je dobro da je u potpunosti usklađeno sa praksom i sa direktivom, prije više s direktivom nego praksom EU jer vidimo da je i EU tu imala određenih problema kao i cijeli financijski sektor u svijetu. Ali očito da ova kriza je natjerala sve da malo postrože pravila ponašanja kreditnih institucija, banaka i ostalih. Dakle kako će kod nas biti? Biti će uređeno onako kao što je to i u ostalim članicama EU. Kako bude njima, bit će i nama. A kako vidimo iz ovog prijedloga zakona mnoge stvari se na bolji način uređuju odnosno postrožuju. Dakle svjesni smo činjenice da je prisutna ova recesija u Europi i u svijetu, traje već pet godina gotovo bez prekida sa malim ili malo značajnijim ili malo manjim predasima. I siguran sam da ova kriza može na neki način mjeriti sa velikom svjetskom ekonomskom krizom od 1929.i početka tridesetih godina. Kada se jednog dana budu povjesničari i ekonomisti analizirali vjerojatno će pokazati se da dobrim dijelom krivica za ovakvo stanje za ovakvu krizu u svijetu dobrim dijelom uzrokovano i ponašanjem kreditnih institucija, prije svega banaka i cijelo financijskog sektora da su zbog svoje pohlepe za visokim i brzim profitima doveli u pitanje ne samo svoj kredibilitet, svoje ekonomsko tržište nego i cijelih gospodarstava. U tom smislu je dobra odredba u ovom zakonu po kojem se određuje i drugačije ili preciznije nagrađivanje uprava prije svega menadžmenta banaka odnosno svih kreditnih institucija, da se vezuje njihov posao, njihovo nagrađivanje uz odgovornost za posao koji rade jer su oni često puta zbog visokih bonusa ulazili, visokih zarada za banku, a iz toga su proizlazili njihovi visoki bonusi ulazili u rizične plasmane koje su kasnije morali sanirati. Lako za vlasnike banaka nego često puta i kompletne države i kompletna gospodarstva. To je onaj problem koji se uvijek do sada javljao kada je riječ o kreditnim institucijama i bankama kada ostvaruju profit i dobro zarađuju onda to dijele njihovi vlasnici, a kada dođu problemi onda to saniramo svi odnosno ona gospodarstva koja su vezana i one države koje su vezane za tu banku. I u tom smislu i ovaj zakon postrožuje kako da kažem daje velike alate, veće mogućnosti upravljanja tim kreditnim institucija, ne ulazeći u njihovu samostalnost rada ali na neki način stavljajući u poziciju veće odgovornosti nego što je to do sada bilo. U ovom konkretnom primjeru kada je riječ o HNB-u ona ima sada puno veće ovlasti i mogućnosti ali i obvezu i da prati stanje u svim kreditnim institucijama, praktički da kroz povjerenika ako vidi da banka ne stoji dobro, da ima problema sa likvidnošću, da je insolventna itd. da brzo i promptno reagira i da do toga da može ako mogu tako reći uvesti novu upravu i nadomjestiti postojeću ukoliko ona ne provodi program oporavka ili onako bi trebalo da banka funkcionira. Dakle ovim zakonom će se pored ostalog zaštiti i oni koji primaju kredit, dakle građani gospodarstva, potrošači. Zaštiti će se i gospodarstva i države u cjelini ali bogme zaštiti će se i banke od njih i kreditne institucije od njih samih, od njihove, često puta pohlepe koja je vodila do toga da su mnogi došli u probleme pa time povukli sve nas u probleme. Činjenica je da evo i danas u Hrvatskoj i ovih godina i kada je kriza, kada je cijelo gospodarstvo u krizi, kada građani loše žive da, bogme financijski sektor jako dobro stoji. Da imaju vrlo visoke profite koji se kreću na godišnjoj razini 4, 4,5 milijarde kuna dobiti i ustvari se pokazuje dugoročno gledajući da cijeli taj financijski sektor ustvari ne dijeli sudbinu gospodarstva i građana, ne dijeli sudbinu ljudi s kojima radi i time dugoročno siječe i granu na kojoj sjedi. Jer da bi odnos bio kvalitetan on mora biti partnerski kada je riječ o kreditnim institucijama, partnerski u smislu da i oni i njihovi partneri, njihovi primatelji kredita, dakle, gospodarstvo i građani dobro u tome žive. Ako u tome samo jedni dobro žive a drugi ne, naprosto to dugo neće moći trajati. I pitanje kome će više davati kredite i od koga će, tko će im moći vraćati kredite ako budu samo banke i financijske institucije dobro živjele a drugi ne. U ovom zakonu ima niz prijedloga koji idu u smislu zaštite potrošača, dakle, onih koji će, koji su partneri kreditnim institucijama. Od toga da ih se formalno, banke i kreditne institucije dakle formalno obvezuju na neke papire koje moraju davati korisnicima kojima do sada nisu morale. Da jednako tretira dakle ne samo dužnike nego i njegove sudužnike i jamce da i njih mora obavijestiti o svim posljedicama, o detaljima ugovora itd.. Da o svim ključnim informacijama mora dati informaciju pismenu onoga koga kreditira. Da im mora uputiti na opće uvjete banka dostaviti im a ne kao da sada postoje one negdje na web stranici ili tko zna gdje, pa piše tamo nešto sitnim slovima a to što piše sitnim slovima često puta je bitno a ljudi to ne vide. Ono što je pogotovo bitno da a to je kod promjene kamata da više ne mogu banke na svoj način kako to njima paše mijenjati kamatu, jer eto one procjenjuju da je došlo do promjena na tržištu i povećavati kamatu ako je ugovorena promjenjiva kamata tek tako, dakle moći će to ali samo pod uvjetom da već u, prilikom sklapanja ugovora postoji jasno utvrđeni parametar prema kojemu će se ravnati to eventualno povećanje, dakle, koji parametri se moraju povećati. Ako dođe do njihovog povećanja tek onda će imati pravo na to, ali ti parametri morati će unaprijed biti navedeni. Dakle, u svakom slučaju ide se ka, ja bih rekao kvalitetnijoj i boljoj zaštiti potrošača, dakle, korisnika kredita ali dugoročnom gledanju to je ustvari zaštita i samih kreditnih institucija od njihove pohlepe. Jer ako dovedu u bezizlaznu situaciju sve one s kojima surađuju, sve one s kojima su partneri, … [[Govornik se ne razumije.]] gospodarstva pitanje s kime će oni raditi i kako će moći funkcionirati. Dakle niz ovih promjena koje se uvode kod nas ali i one u Europskoj uniji nisu starog datuma i sigurno da će uvesti više reda i odgovornosti. Ima ovdje i prijedlog udruge Franak njihovi amandmani, ja se na njih neću osvrtati jer koliko mi je poznato, dio ove problematike koja rješava ovaj Zakon, Zakon o kreditnim institucijama se rješava i Zakonom o potrošačkom kreditiranju a on će se uskoro također naći u proceduri ovdje saborskoj i dio tih stvari koje predlaže udruga Franak biti će razmotreno i akceptirano u Zakonu o potrošačkom kreditiranju. Na kraju dakle smatram da ovaj zakon će sigurno uvesti više reda i odgovornosti kod kreditnih institucija. Očekivano možda optimistično manje neobuzdane pohlepe kod kreditnih institucija. Ali u svakom slučaju zaštiti će korisnike kredita. One koji su neposredni korisnici, zaštiti će time i države i gospodarstva u kojima se one nalaze a time, ja bih rekao i šire ovoga zaštiti stanje u ukupnoj svjetskoj i europskoj ekonomiji da ne budemo više zbog ovakvog ponašanja kreditnih institucija da ne dođemo u još goru situaciju ili još novi val recesije i krize. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo i ovo je sigurno jedan iz reda zakona kojima se obavlja ovo današnje usklađivanje u dijelu financijskog sektora i mislim da i ovaj zakon ima određenu, određeno preklapanje sa ostalim zakonima koji se tiču financijskog sektora u dijelu u kojem propisuje i preciznije pojašnjava, određuje suradnju sa međunarodnim odnosno europskim regulatornim tijelima u ovom konkretnom slučaju europskim supervizorskim tijelom. Dakle, opća je tendencija promjena u financijskom sustavu Europske unije, pojačavanje nadzora, pojačavanje suradnje među nadzornim tijelima i pojačavanje dubine detalja koju nadzorna tijela traže, vide i očekuju od subjekata svoga nadzora. Naravno rezultat je to krize i usmjeren je u pravcu sprečavanja da se nepoželjne posljedice koje mogu nastati ponovo u uvjetima snažnijeg gospodarskog rasta nagomilaju u financijskom sustavu i da se spriječi ustvari neka buduća kriza kojoj bi ponovo financijski sustav bio uzrok. Hrvatska stoga naravno sudjeluje u svim tim procesima, u ovome trenutku u njihovim prihvaćanjima, naravno nakon 1.7. i u njihovom oblikovanju jer sasvim je jasno da taj proces izgradnje jedinstvenog europskog financijskog prostora nije dovršen i da se naravno pred nama nalaze i pitanja bankarska unije i pitanja sudjelovanja u bankarskoj uniji, položaj i pozicije koji će Hrvatska uzeti u tom pogledu. No ta pitanja će sigurno doći nešto kasnije na red. Ovo što danas imamo i o čemu danas raspravljamo jesu nove odredbe vezane uz politiku nagrađivanja u bankarskom sektoru u kojem se općenito preuzima duh većeg nadzora nad financijskim primanjima bankara. Vjerujem da ove odredbe koje se ovdje ugrađuju neće sasvim sigurno štetiti nego će u suštini osigurati i određene smjernice za nagrađivanje i u tom sektoru. Međutim, možda bi ipak trebalo imati na umu da način kako se propisuju ove odredbe, da je to povezano sa pitanjima preuzimanja rizika i upravljanjem rizicima, odnosno zakon kaže da se politika primitaka mora uskladiti sa preuzimanjem rizika i upravljanjem rizicima. Mislim da se u definiranju ove politike stoga treba voditi računa i paziti da se ustvari dodatni sustav još dodatno ne zamrzne jer ono što jest naš problem danas jest problem da bankarski sustav ne odobrava kredite, da je bankarski sustav na određeni način zamrznut iako u njemu ima novca. Ta zamrznutost ustvari posljedica je nespremnosti bankara da preuzimaju rizik, da donose odluke koje su vezane uz rizike i stoga držim da u pitanju provedbi ovih zakonskih odredbi treba voditi računa da se one provedu na način da još dodatno ne zamrznu bankarski sustav i ne umanje sklonost svih onih koji u njemu rade, da se suoče sa rizicima odobravanja novih plasmana jer odobravanje novog plasmana jest rizik koji očigledno se danas u našoj ekonomiji ocjenjuje dosta velikim. Stoga maleno upozorenje predlagačima zakona, malena nota za razmišljanje. Cilj ovih odredbi je dobar, ali u ovom trenutku u načinu njihove provedbe i u načinu na koji će se politike nagrađivanja povezati sa spremnošću za preuzimanje rizika treba voditi računa da se ne postignu neželjeni efekti. Zakon donosi strože uvjete za imenovanje članova uprave i nadzornih odbora banaka. Povezano je s onim što smo raspravljali vezano uz Zakon o HNB-u. Uvodi se obveza davanja odobrenja za članstvo u nadzornim odborima banaka, a Narodna banka provodi proces ocjene primjernosti kandidata. Ponavljam, držimo da je to dobro rješenje, držimo da je to rješenje koje će povećati kvalitetu kadra i osoba koje obavljaju zadaće članstva u nadzornim odborima, ne samo u odnosu na hrvatske državljane koji su članovi nadzornih odbora u bankama nego i u odnosu na strane državljane koji šalju i u nadzorne odbore hrvatskih banaka imenuju njihovi strani vlasnici. Možda bi se i vjerujem da bi se kvalitetnijom politikom prema članstvu u nadzornim odborima možda ispriječili neki problemi kojima svjedočimo i ovih dana, a koji dolaze iz bankarskog sustava. Međutim, u definiranju kriterija koji mora udovoljiti član uprave banke ima jedan zanimljiv stavak. U članku 15. kojim se mijenja članak 45. postojećeg zakona koji kaže da je uvjet za članstvo u upravi banke da osoba koja traži dozvolu za članstvo u upravi mora moći posvetiti dovoljno vremena. Ne razumijem jednostavno što je zakon želio i mislio, što je predlagač mislio kada kaže da su kriteriji za članstvo u upravi banke da ta osoba mora moći posvetiti dovoljno vremena. Bojim se da je tu nastupio neki jezični problem. Članak 15. kojim se mijenja članak 45. dozvolit ćete da djeluje stvarno neozbiljno i smiješno. Međutim, ono što osim usklađivanja makar ja vidim u ovome zakonu je ustvari jačanje određenih instrumenata kojima se HNB priprema ili makar osnažuje svoju mogućnost da intervenira u slučaju banaka koje su moguće suočene sa problemima u poslovanju. Jačanje tih instrumenata HNB-a vidimo ustvari u odredbama koje se tiču reguliranja kupoprodaje plasmana i odredbi koje se tiču povjerenika HNB-a, odnosno uvjeta u kojima HNB može imenovati stalnog i osigurati u stvari stalnu i tihu prisutnost u banci gdje ona sama procijeni da takva potreba postoji. S obzirom na, iako se je ovdje govorilo o visokim dobitima banaka ipak drugi pogled pokazuje da dio banaka i u broju to je u stvari sada već i dvoznamenkasti broj jest suočen sa gubicima i u stvari ne može više nositi teret krize. Stoga držim da je dobro da se ojačavaju odredbe u Zakonu o kreditnim institucijama kojima Hrvatska narodna banka može pravovremeno i pravodobno intervenirati tamo gdje je to potrebno. Zanimljivo je doduše da se ja to ističem samo kao malu zanimljivost da se smanjuju kazne, prekršajne kazne za banke i članove uprava u slučaju povrede ovog zakona i to se provodi konzistentno kroz sve članke. Usvajanjem ovih izmjena i dopuna dobit ćemo sigurno jedan kompleksan Zakon o kreditnim institucijama. Bit i priroda ovog zakona je njegova kompleksnost. Zakon kakav postoji u drugim državama članicama EU sve primjereno suvremenom, modernom bankarskom sustavu. Međutim, na žalost usvajanjem ovoga zakona ništa nećemo učiniti i ništa ne činimo na rješavanju temeljnog pitanja i temeljnog problema sa kojim se danas suočava hrvatsko gospodarstvo, a to je u stvari jedna zamrznutost bankarskog sustava, jedna nevoljkost bankarskog sustava da obavlja svoju temeljnu ulogu, ulogu financijske intermedijacije i kreditiranja drugih sudionika u ekonomiji. Naravno da to pitanje nije samo pitanje vezano uz ponašanje banaka. Proizlazi ono iz cjelokupnog stanja gospodarstva, iz upravo te rizičnosti, iz kreditne sposobnosti i stanovništva i gospodarstva koja na žalost je u opadanju i koja nažalost aktualna ekonomska politika ne pomaže puno ili u stvari odmaže. Međutim, ono što bih ovom prilikom valjalo istaknuti, valjalo potaknuti predstavnici Vlade moguće mogu komentirati jest da li i koje mjere poduzima Vlada ili planira poduzeti kako bi u stvari na određeni način potaknula bankarski sustav da počne raditi ono što mu je posao, da počne kreditirati da počne i na određeni način rizike svoga poslovanja promatrati na drugačiji način. Jednu od metoda, jedno od mogućih rješenja koje, o kojima bi možda u ovome pravcu bilo moguće razmišljati sadržano je i u odredbama ovoga Zakona u dijelu koji govori o prijenosu loših kredita. S obzirom na dugotrajnost i dubinu krize, s obzirom na broj banaka koje su već suočene sa gubitcima što znači da je teret krize kroz neuspješnost u naplati kredita već i značajno pritisnuo moguće i držimo u klubu Hrvatske demokratske zajednice da je došlo vrijeme da i Hrvatska moguće razmisli o procesu izdvajanja dijela loših kredita, dijela loših bilanci u zaseban entitet, u zasebno tijelo kako bi se u stvari bilance banaka oslobodile tereta loših kredita i percepcije visokog rizika u poslu kreditiranja ne samo percepcije nego i stvarnosti, visokog rizika u poslu kreditiranja gospodarskih subjekata. Različite druge države jesu krenule ovim putem, krenule su ovim putem u trenutku kada su se suočile sa krizom. Mi još uvijek imamo tu prednost da uživamo, odnosno kako gospodarstvo tako i građani ipak imamo određenu prednost iz činjenice da je hrvatski bankarski sustav stabilan, da hrvatski bankarski sustav nije pogođen krizom. Ali njegova stabilnost, nije pogođen krizom na način kao što se to razorno dogodilo u nekim drugim zemljama. Međutim, njegova stabilnost nije zauvijek data. Što kriza dulje traje, što razdoblje bez rasta i bez oporavka dulje traje to su naravno i tereti na bankarski sustav veći. Stoga držimo da je došlo vrijeme da se moguće i u Hrvatskoj razmotri mogućnost, razmotre načini, instrumenti da se dio loših kredita prenese i izvadi iz bankarskog sustava u zasebnu instituciju, u nešto što se naziva u žargonu loša banka kako bi se stvorili uvjeti i ohrabrio bankarski sustav da se ponovo započne proces kreditiranja bez kojega će oporavak ipak biti težak. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo jedno neslaganje. Replika Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa i ja imam repliku. To je kako smo podučeni da čitamo Klaića odgovor na odgovor ili u slučaju skupštinskog rada odgovor iz klupe, pa ja se neću ne složiti, nego ću dopuniti kolegicu i reći da ima pravo kada se osvrnula na članak 15. kojim se mijenja članak 45., a to su uvjeti za člana kreditne institucije. Da je ova nova stipulacija članka 45. daleko neodređenija i lošija nego je to postojeća, a da sukus svega je da zapravo se ti uvjeti ne određuju zakonom, odnosno određuju se vrlo općenito i nedorečeno. A u stavku 3. se onda kaže da će Hrvatska narodna banka pobliže propisati uvjete iz stavka 1. pa sve ono što je dosada bilo određeno člankom 45. a to su koji su to uvjeti, kakvo obrazovanje ta osoba treba imati, što se smatra pod odgovarajućim stručnim kvalifikacijama, sposobnostima i iskustvu što je definirano ovim zakonom što se to smatra, za koja djela osoba koja misli biti u Upravi kreditne institucije ne smije biti kažnjavana itd. Dakle, taj jedan detaljno uređeni i stipulirani članak 45. se sad određuje na općeniti način. Čak mi se čini da se poziva na neke krive članke zakona. Evo primjerice kada govori o tome tko ima dobar ugled, jer kaže da može biti član uprave onaj tko ima dobar ugled, a kaže se da smatra se da osoba koja je pravomoćno osuđena za kaznena djela iz članka tog i tog točke 1. podtočke i, a u tom članku vam piše informaciju o nekažnjavanju stjecatelja pod time što je citirano jednako kao i ovo tko i što može posvetiti dovoljno vremena. Ja ne znam na koji način će to HNB utvrđivati i kontrolirati? Ima li tko bedinericu, ima li tko kome čuvati dijete pa ima li dosta vremena da se bavi i ovim poslom? Hvala.
Inače, moja opaska vama je išla na tragu kolege Mlakara iz vašeg kluba koji je kao pravnik rastumačio, ne slažem se, replika u pravničkom žargonu pretpostavljam. Imamo odgovor kolegice Dalić na repliku. Izvolite kolegice Dalić. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice Dalić, odgovor na repliku.
Pa ja sam samo ustvari htjela nadopuniti ovo što je istakla kolegica Lovrin. Naime, osim kuriozuma kojih u ovome članku postoji i kaže dakle da je uvjet za člana uprave da osoba može posvetiti dovoljno vremena ispunjavanju obveze iz svoje nadležnosti, da je ustvari kuriozumom smatram i činjenicu da se zakonom propisuje kako je osoba pravomoćno osuđena za kaznena djela se smatra da ta osoba nema dobar ugled. Vjerojatno se i takve stvari moraju u nas propisati zakonom. To vjerojatno znači da je Narodna banka se negdje susrela sa nekom praksom u kojoj je zaključak o neimanju dobrog ugleda koji je proizašao iz pravomoćne presude vjerojatno negdje u nekom procesu bio odbijen. Tako da možda je i zbog toga ovaj zakon tako debeo kada se i ovako očigledne stvari moraju utvrđivati zakonom kako bi to kasnije bilo sasvim jasno i razvidno da onaj tko je pravomoćno osuđen nema dobar ugled.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Hrvatskih laburista Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče sa pomoćnicima, kolegice i kolege. Pa evo nisam mislila se uopće javiti na raspravu jer s obzirom da je Udruga "Franak" poslala svim klubovima jednu molbu, odnosno jednu zamolbu da se u njihovo ime i za njihov račun danas progovori ovdje za ovom govornicom, a vezano nastavno na ovaj Zakon o kreditnim institucijama, na to me ponukao kolega Jelušić koji je evo rekao da neće spominjati Udrugu "Franak" jer da se njihova prava rješavaju Zakonom o potrošačkom kreditiranju. Njihova prava se isto tako i rješavaju i Zakonom o obveznim odnosima, ali se isto tako rješavaju jednim dijelom i ovim zakonom. A s obzirom da smo svi svjedoci hrvatske prakse u kojoj za određenu stvar ili određeni problem imamo čak i nekoliko zakona svjedoci smo i toga da svatko tumači i čita onaj zakon koji mu u tom trenutku najviše odgovara pa ga kao takvog želi i primijeniti onda ne vidim razloga zašto ne bismo ukoliko bismo mogli napraviti bolje svim budućim kreditnim dužnicima, a i onima koji su to sada ne jedno te istu stvar napisati u nekoliko zakona pa da onda budemo sigurni da koji god zakon uzmemo u ruke to isto načelo i to zakonsko slovo možemo primjenjivati. Iskoristit ću ovo svoje vrijeme upravo evo u ime Udruge "Franak", a to je i zbog javnosti i zbog zapisnika da kažem da su sve saborske zastupnike, odnosno sve klubove zamolili da Vladi, odnosno predlagatelju daju jedan amandman kojim se u određenom kontekstu rješava njihov pravni status. Mi smo krajem godine imali evidentirano negdje oko 200 tisuća stambenih, znači aktivnih stambenih kredita. Od toga je oko 75 tisuća njih bilo u švicarcima. Naplata je oko dva puta lošija od onih u eurima. 9,15% imamo nenaplativih kredita i sve je to i svi su ti podaci upravo na tragu onoga kada govorimo o hrvatskom gospodarstvu i uopće o načinu trošenja, odnosno potrošačkim navikama i mogućnostima hrvatskih građana. Udruga Franak" moli da se u članku 116. dodani stavak 8. a mijenja na način u kome se govori o promjenjivoj kamatnoj stopi, da se izračun na temelju zbroja vrijednosti promjenjivih parametara u trenutku stupanja na snagu pojedinih ugovora i fiksne marže, da se ne smije dobiti veličina kamate veća od prve ugovorene kamate na početku otplatnog plana. Ugovaranje u skladu s ovim stavkom i svi popratni troškovi u vezi s tim ne smiju se zaračunati korisniku kredita. To bi bilo i logički i to mislim da bi smo svi mi prihvatit. Neću dalje dužit sa ovim prijedlogom "Udruge Franak", mislim da ste ga svi pročitali, da bi smo ga, da bi smo o tome do petaka itekako trebali razmislit, ne samo mi saborski zastupnici nego i predlagatelji zakona jer su ga isto tako dobili i oni, da napravimo ono što bi za hrvatske građane u ovom trenutku bilo najbolje, najbezbolnije, ne samo za sadašnje korisnike kredita, nego za sve buduće. I jedino kad budemo gurali ovakve amandmane udruga, odnosno građana koji se suočavaju sa problemima, kada budemo takve amandmane prihvaćali onda ćemo tek moć reći da smo svi ovdje za račun samo jedne strane, a to je za dobrobit građana Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Zamjeniče? Ne. Ovime zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 329. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnica Nansi Tireli. Molim ministra financija da se izjasni o amandmanima. Najprije Odbora za zakonodavstvo. Prvi amandman na članak 9.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman na članak 9. Obrazloženje. Ne može se prihvatiti objedinjavanje glave iz tzv. novog i starog Kaznenog zakona jer je cilj odredbi članka 9. da Hrvatska narodna banka na zahtjev iz kaznene evidencije o pravomoćnosti osuđivanja stjecanja kvalificiranog udjela dobije punu informaciju i po novom i po starom zakonu. Ukoliko bi se to objedinilo, takve bi se informacije dobili daleko teže. I zato predlažemo radi pune informacije Narodnoj banci da se ne objedinjavaju glave.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća?
Samo da se izjasnim. Mi smo gledali samo sa aspekta nomotehnike. Međutim, s obzirom na telološko tumačenje koje sada govori što nam je cilj svima da se dobiju takvi podaci onda mogu povući ovaj amandman, prijedlog amandmana.
Amandman je povučen. Amandman dva na članak 15.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman na članak 15, odnosno obrazloženje je da je Odbor smatrao potpuno neodređenim i nedovoljno odredivim uvjet iz odredbe članka 15. po kojem se mijenja članak 45. a po kojemu član uprave kreditne institucije može biti ona osoba koja može posvetiti dovoljno vremena za ispunjavanja obveza. Možemo se i složiti kao predlagači da je to nedovoljno određen, ali s obzirom da je to formulacija koju nalazimo u smjernicama za procjenu primjerenosti članovi upravnog tijela i nositelji ključnih funkcija europskog tijela za bankarstvo tada predlažemo da ne prihvatimo amandman jer je to manje-više europska formulacija koliko god nama bila neodrediva.
Predlagatelj? Amandman se povlači. Amandman 3. na članak 36.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 36.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 4. na članak 64.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 64.
Amandman 5. na članak 136.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 136.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 6. na članak 139.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 139.
Prelazimo na amandmane zastupnice Nansi Tireli. Amandman 1. na članak 116.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman na članak 116. Obrazloženje, ocjenjujemo da smo predloženim izmjenama Zakona o kreditnim institucijama značajno zaštitili korisnike kredita u odnosu na kreditore i vjerovnike. Ali, ocjenjujemo da je dobra namjera predloženog amandmana ali Vlada smatra da to bi trebalo primijeniti u Zakonu o potrošačkim kreditima i Vlada Republike Hrvatske će za koju sedmicu uputiti i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju gdje će sa ovakvim sugestijama pokušati zaštiti građane i korisnike kredita od strane vjerovnika.
Podnositelj amandmana, zastupnica Nansi Tireli.
Ministre zahvaljujem na ovom vašem objašnjenju što se tiče predloženog amandmana. Samo da radi javnosti razjasnimo neke stvari. Zakon o kreditnim institucijama kao takav je dobar za buduće korisnike kredita, međutim štetan za postojeće korisnike upravo zbog toga što ne omogućava da se primjenjuje, kod njih će banke dakle i dalje samovoljno određivati formule za izračun te promjenjive kamatne stope. Upravo zbog toga smo htjeli zaštititi tim amandmanom postojeće korisnike kredita. Smatrala sam osobno da ne šteti ako se određena odredba nađe i u Zakonu o kreditnim institucijama i u Zakonu o potrošačkom kreditiranju. Ali eto, kao što ste i rekli uskoro dolazi novi zakon pa ćemo vidjeti da li će biti prihvaćen. Prihvaćam objašnjenje. Hvala.
Amandman se povlači ako sam dobro shvatio, jel' tako? Dobro. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo sa - Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br. 304. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince, sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja, izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, rezultat su potrebe za usklađivanje sa direktivnom 2009/49 EZ od 18. lipnja 2009. godine kojim se mijenjaju i dopunjuju direktive 78/660 i 83/149 u pogledu zahtjeva za objedinjavanje financijskih izvještaja za srednja trgovačka društva i u pogledu sastavljanja konsolidiranih godišnjih financijskih izvještaja. EU donijela je ovu direktivu kako bi se pojednostavnile procedure, smanjili administrativni teret na trgovačkim društvima i stvorilo povoljnije poslovno okruženje, te kako bi računovodstveno pravila omogućavala tvrtkama iz EU biti konkurentne, efikasnije i što uspješnijima u globalnom okruženju. Važno je naglasiti da je direktiva dobila široku potporu država članica. Direktiva omogućava državama članicama da matična društva koja ima ovisna društva čiji pojedinačni i skupni financijskih položaj i uspješnost poslovanja nisu značajni za istinitost i objektivnost prikaza financijskog položaja i uspješnost i poslovanje grube budu izuzeta od obveze sastavljanja konsolidiranih godišnjih financijskih izvještaja. Važećim zakonom je obvezno sada ih je sastavljati. S toga s ovom izmjenom zakona ista i omogućuje, znači mijenja se pri čemu matično društvo mora navesti nazive i sjedište svojih ovisnih društava te objasniti kriterije utvrđivanja značajnosti skupne i pojedinačne, ovisnih društava u bilješkama uz odvojene godišnje financijske izvještaje. Dok tijela ovlaštena za nadzor poduzetnika u dijelu računovodstvenih poslova mogu propisati uvjete određivanje značajnosti uz primjenu odredbi hrvatskih standarda financijskog izvještavanja, odnosno međunarodnih standarda financijskog izvještavanja koji se odnose na značajnost. Također, pored toga neovisno o direktivi je zbog postizanja ujednačenog financijskog izvještavanja svih financijskih institucija pravne osobe koje obavljaju djelatnost factoringa razvrstavaju se u velike poduzetnike i obveznici su primjene međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. Također, ovaj zakon se usklađuje vezano i za prekršajne odredbe. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo je još jedan zakonski prijedlog kojim se nacionalno zakonodavstvo usklađuje s pravnom stečevinom EU. Riječ je konkretno o usklađivanju sa direktivama kojima su utvrđeni zahtjevi vezani za sastavljanje i objavljivanje financijskih izvještaja trgovačkih društava. Dvije promjene su ovdje važne. Prvo, zakonom se propisuje da trgovačka društva koja konsolidiraju svoja godišnja financijska izvješća ne moraju u konsolidaciju uključiti one ovisne poduzetnike koji nemaju značajnijeg utjecaja na financijski položaj i na uspješnost poslovanja matičnog društva koje provodi konsolidaciju. Međutim, matično društvo obavezno je u konkretnom godišnjem financijskom izvješću navesti razloge zbog kojih nije u konsolidaciji obuhvatilo ovisne poduzetnike. Ova izmjena svakako je dobro došla liberalizacija u financijskom izvještavanju koja će imati pozitivnog odraza na smanjenje, na pojednostavljenje financijskog izvještavanja i na smanjenje administrativnih troškova poduzetnika što svakako u ova krizna vremena nije mala stvar. Druga promjena nije vezana na usklađenje, druga važna promjena sa direktivama EU, dakle tu je promjenu inicirala Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga a riječ je o tome da se pravne osobe koje obavljaju djelatnost factoringa razvrstavaju u velike poduzetnike i naravno samim time postaju obveznici primjene međunarodnih standarda financijskog izvještavanja bez obzira na veličinu svoje imovine, bez obzira na broj zaposleni i na ostvareni promet, dakle bez obzira na one standardne kriterije koji se primjenjuju u postupku razvrstavanja pravnih osoba prema veličini. Klub SDP-a podržat će ovaj zakon.
Hvala. U ime kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo da se ja uključim u ovu burnu raspravu o ovim financijskim zakonima koji se usklađuju sa Direktivama EU. Međutim uz usklađivanje zakonodavstva Hrvatske sa pravnim stečevinama EU mislim da oko ovih nekih tehničkih usklađenja ipak ne smijemo proći tako lako jer možda najveći problem u ovom trenutku u Hrvatskoj je i kad se volimo politički prepucavati oko ovog duga prema državi međusobnog neplaćanja su upravo to međusobno povezna društva koja po zakonu o međusobno povezanim društvima, ovisnim društvima nisu tako jer ako pogledate kako oni posluju i kakvu korist to osnovno sredstvom su oni itekako povezani. Zato jedna ovako naočigled tehničko usklađivanje zakonodavstva je u praksi poznajući ovoga snalažljivost hrvatskih poduzetnika, mislim ono u negativnom smislu može biti izuzetno opasna jer nelogično je da neko tko se bavi osnovnom djelatnošću ima osnovani 10, 15 ili 20 trgovačkih društava. Druga stvar, društva koja se tzv. projekt društva koja se osnivaju, jedno trgovačko društvo za jedan projekat. Dakle ono se bavi sa vođenjem tog projekta od početka investicije do kraja investicije i kasnije kad taj projekat saživi, dakle to nešto što nije sporno i što je zakonom definirano. Međutim nelogično je ponavljam kad se neko bavi s jednom djelatnošću i onda otvori deset ili 15 trgovačkih društava koji se bave svaki sa svojim segmentom jer nažalost ako pogledate listu dužnika i kad bi se koristili OIB onda bi vidjeli u većini slučajeva da ta društva koja danas duguju znatno sredstva i u državni proračun a isto tako su veliki sudionici u međusobnom neplaćanju. Svi itekako povezani sa jednim ili dva društva koja u ovom trenutku itekako dobro posluju i stoga kažem ova odredba koja kaže da matično društvo koje ima samo ovisno društvo čije pojedinačni, skupni, financijski položaj i uspješnost poslovanja nisu značajni za istinitost i objektivnost prikaza financijskog položaja i uspješnosti poslovanja grupe nije obavezno sastaviti konsolidirano financijske izvješće. E sad gledajte ono što je meni tu na određeni način pomalo sumnjivo i što mi se ne sviđa a to je veli da uspješnost i poslovanje nisu značajni za istinitost i objektivnost prikaza financijskog položaja. Dakle ako vi tu ne definirate što se podrazumijeva pod istinitosti i objektivnosti. Da li su to neki financijski pokazatelji, što je to? vi praktički ostavljate poduzetniku jedno subjektivno pravo da on odluči da li je to društvo takvo ili nije. Da li to društvo treba biti sadržano u izvješću ili ne treba. I onda kaže se kasnije, zakon predlaže da ta matična društva navedene nazive i sjedišta svih ovisnih društava, navede naziva i sjedište svih ovisnih društava te objasni kriterij utvrđivanja značajnosti skupne ili pojedinačne ovisnih društava u bilješkama uz odvojene godišnje, financijske izvještaje. Dakle kad jedno to takvo društvo napravi određeni manifetluk i kad ošteti ili državu ili nekoliko drugih trgovačkih društava onda je kasno loviti njega i tražiti njegovu povezanost sa matičnim društvom jer očigledno već u tom trenutku nema dovoljno financijskih sredstava da bi se to naplatilo. Dakle jedna odredba koja usklađuje zakonodavstvo Hrvatske sa pravnom stečevinom EU ali s obzirom na nekakvu povijesnu tradiciju u Hrvatskoj i u vođenju ovoga financijskog poslovanja mislim da bi trebalo unutra ugraditi nekakve zaštite odredbe da se pojedini manufetluci spriječe i na kraju što se tiče ove druge odredbe da se u članku 3. Stavku5. Iza riječi leasing društva doda riječi pravne osobe koja obavljaju djelatnost faktoringa u svakom slučaju da jer vi nikad ne znate kolika snaga i kolika moć i što će faktoring društva raditi. Stoga će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog izmjena zakona o računovodstvu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 304. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na objedinjenu raspravu po - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Europske unije iz područja platnog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. E. br. 307 - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 236/2012. Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. godine o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanaka statusa neispunjavanja obveza, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. E. br. 308 - Konačni prijedlog zakona o provedbi uredbe EU br. 648/2012 Europskog parlamenta i vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. E. br.311 Predlagatelj Zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije, državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Znači pred nama se nalaze tri uredbe iz područja financijskoga poslovanja. To su tri uredbe koje su iz EU koje zapravo implementiramo kroz Zakon, pravno zakonodavstvo RH od dana kada RH postane punopravna članica EU, Uredbe EU počet će se izravno primjenjivati u RH. uredba iz područja platnog prometa odnosi se o uredbi o jednakosti naknada kojom se izjednačavaju naknade za nacionalne i odgovarajuće prekogranične platne transakcije te SEPA uredba kojoj se određuje rokovi za primjenu SVEPA projekta znači projekt jedinstvenog euro platnog područja Single Euro Payments Area. Donošenjem ovog zakona omogućuje se primjena i provedba navedenih uredbi sa hrvatskim pravnom sustavom na način da se zakonom utvrđena nadležna tijela za provođenje nadzora te su uređeni izvan sudski tuženi postupci, postupak miran i prekršaj za postupanje protivno odredbama ovih uredbi. Ukoliko korisnik platne usluge bude smatrao da je pružatelj usluge postupio protivno uredbi ima mogućnost podnošenja pritužbe protiv podnositelja platne usluge uglavnom banke HNB-u, HNB surađivat će sa nadležnim tijelima iz drugih država članica … kada je korisnik imao pritužbu na pružatelja usluge platne usluge iz druge države članice, a usluga je pružena neposredno u RH. Također zakonom su utvrđeni prekršaj visine novčane kazni za pojedine prekršaje kada pružatelj platnih usluga postupa suprotno odredbama uredbi. Također ono što je ovdje bitno je da se primjenom uredbe o jednakosti naknada u državama članica gdje se smanjuje trošak građana kada uđemo u EU što će se odraziti i na naše građane jer je uredba omogućila da se naknade koje pružatelj platnih usluga zaračunava korisniku za prekogranična plaćanja da su jednake naknadama koje se zaračunava za odgovarajuća nacionalna plaćanja iste vrijednosti i u istoj valuti. Također vezano za drugu uredbu koja se odnosi na prodaji … bez pokrića i određenim aspektima kreditnih izvedenica. Odnosi se na ograničavanje i zabranu provođenja transakcija, provođenja bez pokrića tzv. u žargonu što se zove short selling i transakcija sa kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjenja obveza tzv. kreditni … čime se uspostavlja veća kontrola nad ovim rizičnim transakcijama. Uredba uvodi obvezu transparentnog izvještavanja regulatora kako bi regulatori unutar EU mogli nadzirati te eventualno istražiti one slučajeve transakcije koje bi mogle dovesti do pojave sistemskog rizika. Ovaj dio financijske krize koji je nastao u SAD je najviše i nastao zbog ovih izvedenica, znači to shor sellinga prodaja nečega čega nemate. I u ovome dijelu upravo zbog potaknutih špekulacijama sa ovim financijskim izvedenicama EU sada ograničava trgovanje takvim izvedenicama i želi na jasan i transparentan način da se izvještava regulatora kada se trguje takvim oblicima financijskog proizvoda. Također kada govorimo o drugoj uredbi a govorimo također o OTC izvedenicama znači financijskim izvedenicama kojima se ne trguje na uređenom financijskom tržištu kao što su burze nego se zove OTC ili over the counter tržišta mimo šaltera. Također donesena je vezano za sprečavanje rizika s obzirom da se ugovor o OTC izvedenicama karakterizira manja transparentnost jer se sklapaju pod uvjetima koje dogovaraju ugovorene strane izvan uređenog tržišta a u kojima se podaci dostupni samougovorenim stranama koji sudjeluju u transakciji. Sve … financijske krize uzrokuje povećanje nestabilnosti financijskoga tržišta. Stoga ova uredba propisuje da se poravnanja ugovora s OTC izvedenicama mora vršiti posredstvom središnje druge ugovorene strane, a podaci o takvim ugovorima prikupljaju se u trgovinskom repozitoriju. Time se smanjuju rizici i povećava transparentnost u ovakvim odnosima. Znači sve ove uredbe odnose se na pojačavanje transparentnosti poslovanja, financijskim izvedenicama koje su jedne od glavnih razloga nastanka ove svjetske financijske krize. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. RH donosi ovaj zakon u sklopu usklađivanja pregovaračkog poglavlja br. 4 dakle riječ je o slobodi kretanja kapitala. Ovaj zakonski prijedlog implementira dvije uredbe. Jedna je uredba o prekograničnim plaćanjima u EU, a druga je uredba koja utvrđuje tehničke i poslovne zahtjeve za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima. Ovim uredbama definira se integrirano platno tržište za elektronička plaćanja u eurima bez razlike da li je riječ o nacionalnim ili prekograničnim plaćanjima. Utvrđuju se i zajednički platni instrumenti, zajednički platni standardi i naravno integrirana obrada platnih transakcija, a sve to radi postizavanja što većeg stupnja sigurnosti platnih transakcija odnosno platnog prometa i osiguranja što veće dostupnosti građanima u smislu troškova. Zakonom se utvrđuju nadležna tijela za provedbu nadzora u obavljanju platnih usluga. U Hrvatskoj su to HNB i Ministarstvo financija, odnosno Financijski inspektorat. Također se uređuje izvansudsko rješavanje sporova između pružatelja i korisnika usluga platnog prometa, s tim da se kao tijelo za provedbu postupka mirenja određuje Centar za mirenje HGK-a ali postupak mirenja može se pokrenuti i pred drugim nadležnim tijelima. Zakonskim prijedlogom propisuju se i prekršaji i visina kazne za pružatelje platnih usluga s tim da se određuje da prekršajni postupak u prvom stupnju vodi Ministarstvo financija odnosno Financijski inspektorat. Najvažnije pitanje kod ovog zakona naravno i kod svih drugih je koje benefite mogu očekivati hrvatski građani od provedbe ovih dviju uredbu odnosno od njihove implementacije u nacionalno zakonodavstvo? Dakle građani mogu očekivati pojednostavljenje prekograničnih plaćanja od 1.srpnja odnosno od trenutka kada Hrvatska postane formalno članicom EU. Građani mogu očekivati veću učinkovitost i transparentnost platnih instrumenata i dakako platnih transakcija. Građani mogu očekivati da će se stvoriti uvjeti za jačanje konkurencije u platnim uslugama i omogućavanje kroz primjenu inovacija u plaćanjima da se smanje troškovi platnih transakcija, jednom riječju da platni promet postane jeftiniji i dostupniji. Klub SDP-a podržati će ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra. Dakle, još jedan od zakona s kojim se zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje sa pravnim stečevinama Europske unije. I dakle u ovom zakonu praktički ništa nije sporno. Jasno je da određene stvari s obzirom da platni promet ide preko banaka, dakle, jedini kontrolor koji može biti je Hrvatska narodna banka jer je ona nadležna za banke i financijski inspektorat koji nadzire međunarodne i financijske transakcije. Međutim ono što mene brine i gdje želim postaviti vama pitanje kao predlagatelju s obzirom na neujednačeni platni promet u Europskoj uniji praktički donesena su ista pravila. E sada kako će se ujednačiti neke stvari koje nisu iste, koje su različite. Dakle, mi možemo definirati prekograničnu … [[Govornik se ne razumije.]] međutim u ovom zakonu su dakle jasno definirani pojmovi i sve je to lijepo preneseno, nadležno tijelo, definiraju se tu i uredbe Europske unije. Sve je to kažem divno i krasno međutim, mnoge članice Europske unije imaju različit način i platni promet u odnosu na ono što mi imamo u Hrvatskoj. I možda su sada svi razmišljanja da bi bilo sjajno da imamo platni promet u Europskoj uniji kakav je to nekada bilo u bivšem SDK-u ili ZAP-u dakle, da imamo jednu institucija koja bi vodila platni promet jedinstveno na razini Europske unije, gdje bi raznorazne financijske institucije koristile to i to je samo još jedan od pokazatelja o tome da sam tako razmišljao i prije 11 godina može se vidjeti zakon kada je išla 2002. godine Izmjena Zakona o platnom prometu, kada sam tada već jasno upozoravao da davanje platnog prometa u banke a praktički tada je trebalo ugasiti FINA-u, ZAP ili kako se već nije zvala u međuvremenu se pokazalo ispravno. Jer mnoge nedaće koje su zadesile i državu u nemogućnosti naplate svojih potraživanja a isto tako porezne obveznike su posljedica toga što su određene institucije prvo vodile brigu oko naplate svoga i zaštiti svoga onda je tek išlo nešto drugo. I kasnije kada je država pooštrila kriterije onda se u principu počelo događati ovo što se događa. I ja želim ovdje potpuno reći činjenicu, svjestan ovoga što ću reći da može izazvati određene i negodovanja kod nekih, međutim, da nismo izmijenili Zakon o platnom prometu, da je on ostao u FINA-e ili ZAP-u vjerojatno danas Hrvatska ne bi imala ovoliko danas nenaplaćenih potraživanja. Iz jednostavnog razloga što kada imate kruh, imate nož, onda u principu nitko ne može pobjeći da ne plati ono što mora platiti državi, što mora platiti prema nekom drugom. Međutim, mi smo to dali nekomu drugome u ruke. Ostavili smo 5 tisuća radnika ZAP-a neka se snalaze sami, hvala Bogu danas se FINA konsolidirala i funkcionira. I mislim da i tada su devizna plaćanja bila regulirana posebno. Bila su naslovljena na FINA-u a išla su preko, zapravo na ZAP, a išli su preko poslovnih banaka. Dakle, ovo je sve lijepo i krasno ako je sve lijepo i krasno, što ako se pojave problemi, kako tu intervenirati, što napraviti. Dakle, to je čisto ovako, jedno razmišljanje i promišljanje jer nažalost u ovim direktivama Europske unije, kada pogledate sve je to stavljeno onako ako sve idealno funkcionira. Međutim, mi smo država, narod i poduzetnici koji volimo vrlo često improvizirati, onda nam se događaju stvari koje nam se događaju. Dakle, Klub Hrvatske Demokratske Zajednice će podržati ova tri prijedloga zakona sa kažem laganom bojaznošću kako će funkcionirati jedan zakon u sustavu od 28 Zakona o platnom prometu koji nisu jedinstveni i koji jesu različiti. Doduše naš bankarski sektor je dio jednog velikog bankarskog sektora u Europi, pa možda nam to garantira da će se određene stvari odvijati dobro. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbi EU iz područja platnog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 307. Imamo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Amandman 1. na članak 2.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 2.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2. na članak 7.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman na članak 7.
Postaje sastavni dio zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova donesen Zakon o provedbi uredbi EU iz područja platnog prometa u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi carinskih propisa Europske unije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 310; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Da li predlagatelj želi dodatno? Izvolite zamjeniče ministra Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo iako se nisam maloprije javio za završnu riječ, moram reći da se slažem sa kolegom Šukerom vezano za FINA-u i za platni promet. I da je to nešto što je bilo dobro ustrojeno u Republici Hrvatskoj i da je to bio jedan dobar proizvod Republike Hrvatske ali jednostavno evo, nažalost, nažalost smo sada u … [[Govornik se ne razumije.]] problemima. I da bi bilo puno jednostavnije da je FINA imala svoju, da se može razvijati u tom pogledu i kao jedan tržišni proizvod. No, danas ispred nas je Nacrt prijedlog Zakona o provedbi carinskih propisa Europske unije, iako je velika veličina odgovornosti za obavljanje carinske politike prenesena na institucije Europske unije, postoje određena područja u kojima države članice mogu donositi nacionalne carinske propise. Cilj predloženog zakona je detaljnije urediti provedbu pojedinih provedbi Carinskog zakonika zajednice i ostalih izravno primjenjivih carinskih propisa Europske unije koje daju ovlasti zemljama članicama da određena područja uređuju nacionalnim propisima kao što je npr. zastupanje pri carinskim tijelima, provedba carinskog nadzora i provjera, nadležnost carinskih tijela u određenim slučajevima, oduzimanje i prodaja robe, ustupanje robe u korist države, kamate itd.. Te propisati ona područja koje Carinsko zakonodavstvo Europske unije ne uređuje. Znači ovo je jedan isto takav zakon koji odnosi se da, moramo prihvaćamo direktivu, odnosno pravila Europske unije jer smo sada na jedinstvenome carinskome području Europske unije i sukladno svemu tome zapravo treba i promatrati ovu zakonsku regulativu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi, ali nemamo prijavljenih. U ime Kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Gospođo potpredsjednice, hvala lijepo. Gospodine zamjeniče ministra, dakle ovo je jedan zakon koji je takav kakav je i u principu on drugačiji ne može bit. Međutim, ja si ovdje samo postavljam jedno pitanje s obzirom da smo danas ujutro imali raspravu o PDV-u i da smo tada rekli da se ukidaju slobodne zone, a ovdje je člankom 42. veli korisnici slobodne zone ili slobodnog skladišta. A ako Zakonom o PDV-u kažemo da više što se tiče PDV-a slobodne carinske zone ne mogu postojati onda me zanima da li su ovi korisnici slobodne zone ili slobodnog skladišta jedna nova terminologija ili nešto novo u odnosu na slobodne carinske zone. I također ima ovdje dio 5 koji mi je vrlo interesantan, a to je carinski dug i oslobađanje od plaćanja carinskog duga. Mene zanima da li je carina sukladno kao i porezna uprava konačno konsolidirala carinski dug i da li će se to počet rješavat jer ovdje vrlo interesantna su, ovdje se očigledno radi o obvezi carine, dakle … plaćanje carinskog duga ne podrazumijeva se da je to nekakav dug koji je nastao pa ga netko nije podmirio na vrijeme nego se radi o tome da je to vjerojatno utvrđena carina koju treba platiti u zakonskom roku. Ili sam ja možda u krivu. Dakle ovdje se radi o carinskim, to je ona terminologija koja je različita i zato kažem ova nova terminologija u usklađivanju zakonodavstva Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije se kosi sa potpuno drugačijim terminima koje smo mi imali u svom zakonodavstvu u prošlosti. I mi sad ovdje kad govorimo o dio 5 jer ovaj zakon cijeli je podijeljen u 10 dijelova, govori se o carinskom dugu i oslobađanju od plaćanja carine. Dakle carinski dug po nekakvoj hrvatskoj terminologiji je tako kažem u nekakvom uvriježenom razmišljanju u financijskom životu javnih financija Republike Hrvatske nešto što nije podmireno na vrijeme i evidentirana je obveza da to netko treba platiti. Međutim, čitajući ovaj prijedlog zakona dakle ovdje pod carinskim dugom i oslobađanjem plaćanja od carine se definira nešto što je utvrđeno da mora platit kao carinu, jel tako. Dakle, jer i odgoda plaćanja carinskog duga dakle ako je to promijenjeno, ako je to novo utvrđena obveza onda ima samo drugačiji smisao ali onda mislim da je u obrazloženju zakona trebalo pojasniti jer kažem, radi se o terminologiji koja je u prošlim vremenima značila nešto sasvim drugo. Dakle to su ovi financijski dijelovi, a ovo sve ostalo je tehnički dio što, kako i carina se treba ponašati, dakle od uništenja robe do prikupljanja, prodaje i besplatne dodjele robe, dakle robu koja je zaplijenjena. Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon, Prijedlog zakona o provedbi carinskih propisa Europske unije, s konačnim prijedlogom zakona, s tim da predlažemo dakle predlagatelju zakona da u obrazloženju zakona pojasni ovih nekoliko pojmova koji su na određen način u koliziji sa starim zakonom.
Hvala lijepa. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi carinskih propisa EU, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 310. Rasprava je zaključena. Amandmani koje je podnijela Vlada Republike Hrvatske postali su sastavni dio konačnog prijedloga zakona jer su podneseni u roku utvrđenim Poslovnikom. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova donesen Zakon o provedbi carinskih propisa EU u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o naplati poreznog duga fizičkih osoba, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 341 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Njihova ste izvješća primili. U ime predlagatelja zamjenik ministra financija kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Znači pred vama je jedan zakon koji se ne odnosi na usklađivanje vezano sa propisima Europske unije, a odnosi se za nastavak rada Ministarstva financija gdje se zapravo pokušava u ovoj teškoj gospodarskoj situaciji olakšati plaćanje poreznih obveza Republici Hrvatskoj. Kao što znate, prošle godine Vlada Republike Hrvatske uglavnom je bila usmjerena na reprogramiranje poreznih dugova. Tako smo imali dva zakona o reprogramu poreznoga duga gdje je i prvi negdje u veljači, onda negdje na ljeto, dva zakona o reprogramu poreznog duga za poduzetnike gdje negdje oko 3 milijarde kuna ušlo je u reprogram poreznog duga gdje se zapravo i produžio rok sa 30 na 36 mjeseci. To je bila prva mjera Vlade Republike Hrvatske za suzbijanje ajmo reći, olakšavanja teškog gospodarskog stanja dok nije druga mjera bila zapravo Zakon o financijskom poslovanju gdje smo rekli da ćemo sve te dugove koji se nalaze sada i u reprogramima i oni koji nisu mogli doći u reprogramima, da ćemo ih konsolidirati. Također kao što znate, prošle godine donesen je Zakon o sanaciji javnih ustanova gdje je također jedan dio konsolidacije duga što se odnosi na zdravstvo i ovo je sada …. Znači cijelo vrijeme je bilo fokusirano … znači na privredi, dva puta reprogrami, Zakon o financijskom poslovanju, sanacija zdravstva, znači sve su to bili zakoni koji su dolazili od strane Vlade Republike Hrvatske za konsolidaciju privrede, znači za pomoć privredi. I ovo je pred nama još danas zakon vezano za građane koji su fizičke osobe, koji imaju određena porezna dugovanja prema Ministarstvu financija gdje se zapravo iz određenih baza podataka Ministarstva financija zapravo pokušalo utvrditi znači o kojim iznosima se radi i u ovome zakonu vidjeti u obrazloženju da se radi o jednom iznosu od 12,7 milijardi kuna. Da, 12,7 milijardi kuna gdje je oko 5 milijardi kuna odnosi se na glavnicu i oko više nešto od 7 milijardi kuna odnosi se na kamate. Sami omjer glavnice i kamata vam ukazuje zapravo da se radi o starim dugovima. Znači, jako dugo hajmo da ne kažem od osnutka države. Znači, svi ti nekakvi dugovi koji su nastajali po raznim osnovama su zapravo u tome dijelu obuhvaćeni. Podijelili bi na jedan dio građana, znači građani kao fizičke osobe gdje su uglavnom ostali ako je nastao dug na temelju na primjer poreza na promet nekretnina, pa kada se izvršio promet, plaćanje poreza na promet nekretnina nije izvršena uplata, znači odnosi se na taj dio duga. Na primjer dug za cestovna motorna vozila i ostali dugovi, znači gdje su građani kao fizičke osobe kao i pri godišnjoj prijavi znači može ostati određeni dio obveza prema Ministarstvu financija. Drugi dio građana koji je ovdje obuhvaćen su građani koji su nekada imali obrt. Znači, oni su imali obrt i nastali su određeni, imali su određene porezne dugove i kasnije kada su zapravo zatvorili obrt taj dio poreznih dugova je ostao na njima kao građanima, kao fizičkim osobama i to je ovdje hajmo reći je ta većina tih dugova od tih 12,7 milijardi kuna, znači više negdje oko 8 milijardi odnosi se upravo na te građane koji su bili obrtnici i nekada koji su danas građani kao fizičke osobe i na njima je ostao određeni dug uglavnom prema mirovinskome i zdravstvenome gdje jednom dijelu također i na PDV-u. Također, znači mirovinski prvi stup on je kad idete reprogramirati takav dug, odnosno kada idete otpisivati taj dio duga vrlo je opasno zato što se radi o obrtnicima koji su, nisu uplaćivali određene doprinose za njihove zaposlenike. I ukoliko taj dio ide u otpis onda može postati problem neračunanja u mirovinski staž i to je ogromni problem za te ljude kojima zapravo nije uplaćivan i nisu bili mirovinski doprinosi. Ovdje Vlada Republike Hrvatske pokušava i taj dio duga da se pokuša konsolidirati da se plati glavnica u tome dijelu gdje će se zapravo i Vlada Republike Hrvatske za taj dio kamata ili da će otpisati ili da će dati taj jedan dio duga, znači da ga reprogramira do 60 mjeseci, od 36 do 60 mjeseci, da se zapravo proba nekako taj dio duga ipak da se da određena olakšice da građani koji su se našli u određenim problemima a nisu riješeni zapravo da ih probamo izvršiti. Znači, ovo je još jedna mjera Vlade Republike Hrvatske za tešku gospodarsku situaciju koja je sada okrenuta građanima kao fizičkim osobama koji su imali poteškoća u izvršavanju svojih poreznih obveza, da ih sada pokušaju regulirati i u konačnici zapravo da, znači nije u konačnici zapravo funkcioniranje samo naplate, znači nego da se taj dio tereta ravnomjernije rasporedi, pogotovo uplate. Jer kao što znate veliki je minus u mirovinskome sustavu. Znači, 36 milijardi kuna su zapravo godišnje isplate mirovina iz proračuna Republike Hrvatske, uplate su 18 milijardi i tu imamo jedan veliki minus. I ako vidite da vamo ovi obrtnici koji nisu izvršavali uplate, a radi se o negdje 8 milijardi kuna uplate u ovaj sustav mirovinski jednostavno imamo jedan taj disbalans i zbog toga su nam zapravo velika porezna opterećenja i porezno opterećenje što se tiče PDV-a i drugih jer jednostavno se i ovako niske mirovine i niski mirovinski sustav mora se financirati zbog velikog broja umirovljenika. Ali na žalost kao vidimo s druge strane godinama se određene obveze od strane obrtnika nisu izvršavale i dajemo zapravo mogućnost da se pogotovo u tom dijelu mirovinskoga, da se probaju pronaći određena sredstva da se u tom dijelu i pokušava i uplatiti mirovine jer to su mirovine radnika koje su zapravo zarađene. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. Prvi je u ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra financija. Dakle, jedan vrlo interesantan zakon i kad čovjek mora dobro pazit što će reći, međutim imate nešto što je osnov kod poreza a to je načelo pravednosti, načelo jednakosti. I kad svi mi koji smo se bavili s financijama, onda moramo zaboraviti na politikanstvo, na dnevno-političke potrebe i moramo se držati načela pravednosti i načela jednakosti. Jer ako nećemo tako govoriti onda bolje da se ne bavimo sa ovim poslom koji radimo. Dakle, kad pogledate ovdje u obrazloženju Vlade Republike Hrvatske dakle ja u potpunosti razumijem kolege iz Ministarstva financija. Međutim, na žalost ovdje ima puno, puno stvari koje fale u obrazloženju ovog zakona da bi o njima čovjek mogao raspravljati na jedan sasvim drugačiji, kvalitetniji način. Dakle, radi se o 616046 poreznih dužnika. Gledajte, ako Hrvatska u ovom trenutku ima 90000 obrtnika, devedesetak tisuća obrtnika onda znači to je vrlo, vrlo malo obrtnika u odnosu na ukupan broj koji su prestali sa djelatnošću i ostali su dužni. Dakle, da bi se mogli držati ovog što sam rekao načela jednakosti, načela pravednosti i na kraju načela poreznog kapaciteta i porezne sposobnosti onda ono što fali u ovom zakonu je struktura ovoga duga. Dakle, po vrstama poreza. Zašto? Zato što se netko sjetio da 1.7.2002. godine, dakle dobro je pa čovjeka služi pamćenje, naplatu mirovinskog i zdravstvenoga kako ovoga da kažem iz društvenog sektora tada su obrtnici imali svoj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje. Imali smo nešto što smo svi već pomalo zaboravili, a to je plaćanje mirovinskog osiguranja poljoprivrednika. Dok je bio porez na katastarski prihod do '95. godine onda je to išlo jedno s drugim, kasnije se to zanemarilo i da je ovaj dug od 12 milijardi i 700 posložen dakle po vrsti onda bi mi vjerojatno danas sasvim drugačije razgovarali o ovom prijedlogu zakona. Zašto? Zato što od 1.07.2002. godine prihodi od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje su postali sastavni dio prihodovne strane državnog proračuna, a isto tako Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje postali su sastavni dio državnog proračuna RH. Evidenciju koju je tada preuzela Porezna uprava tj. Ministarstvo financija je bila poprilično neuredna, poprilično nesložena i praktični je proknjižena tako kako je proknjižena i na kraju kad pogledate odnos glavnice i kamate onda će vam postati jasno da su ti dugovi vrlo, vrlo stari i najveći dio njih. Druga stvar, što je osnova bila za utvrđivanje ovih poreznih obveza? To isto fali ovdje u ovom prijedlogu zakona. I na kraju morali smo nekako, ako govorimo o tome bar za 10-ak godina imamo evidenciju, morali smo taj dug izlistati po godinama da vidimo kako je on rastao. Zašto? Zato što kad pogledate Izvješće Porezne uprave onda ćete vidjeti izuzev krizne 2009. naplata je bila 97 ili 98%. Međutim, 1% nenaplate poreznih prihoda utvrđenih i prijavljenih kad oni iznose 100, 105 ili 110 milijardi kuna vam je milijardu i 100 milijuna kuna. Kad uzmete samo 10 godina toga, praktički koliko vam taj dug raste? Jer gledajte, ni sad situacija u Poreznoj upravi nije puno drugačija, nema perpetuum mobilea, nemoguće je praktički naplatiti sve ono što se utvrdi. I ono što mi u klubu HDZ-a smatramo i mislimo da nije, a to je to načelo pravednosti, nije pošteno ako je netko s osnova neplaćanja doprinosa, neplaćanja poreznih davanja stekao nekakvu imovinu. Da li su to automobili, da li su to brodovi, da li su to nekretnine, zemljišne kuće itd., takav ne može biti predmet ovakvog otpisa. I zato je uveden OIB upravo zbog toga da da osobnu, imovinsku osobnu iskaznicu svakog od nas. I ne mogu ja biti dužan državi 100, 200, 200, 500, milijun kuna, a istovremeno imati imovinu od nekoliko desetaka milijuna kuna. Ja nikako ne mogu onda spasti u ovu kategoriju. Mislim ja, govorim figurativno. I to je problem ovoga zakona. Dakle, mi u šesto tisuća poreznih dužnika stavljamo sve u isti koš. Dakle, stavili smo sva jaja u isti koš. Možda ovdje ima 5, 10, 15% neću uopće govoriti, naših sugrađana koji su došli praktički na rub egzistencije, oni i njihova obitelj, naprosto nešto se dogodilo poslovanju, ostali su bez igdje ičega i njima treba pomoć. Njima je ovaj dug danas možda zapreka za otvaranje nekakve nove poduzetničke djelatnosti, za kretanje s nečim novim u život ili bilo što. Ali takvih je 5, 10 ili 15%, više ne. Međutim, ovih 85% ima nekakvu imovinu. I sad gledajte, kolegice i kolege, što se događa. S jedne strane imamo poduzetnika, pa osvrnite se oko sebe pa ćete vidjeti da imate svojih susjeda i prijatelja koji zadnjih 3, 4 godine prodaju aute, prodaju brodove, prodaju vikendice da bi zadržali poslovanje svojih obrta i svojih poduzeća dakle oni ispadaju, oprostit će mi na izrazu budale. Dakle, riješili su se svoje imovine da bi podmirili obvezu, istovremeno netko je otvorio neko novo poduzeće ili otvorio nekog drugoga, zatvorio obrt, otvorio poduzeće ima imovinu i sad će se netko sjetiti da njemu otpiše. Pogledajte malo listu od ovih 606 tisuća dužnika pa ćete vidjeti da tu ima likova koji duguju i po nekoliko milijuna kuna. Znači, netko tko je došao u poziciju da duguje državi nekoliko milijuna kuna ima i nekakvu imovinu. I sad se postavlja jedno elementarno pitanje tko je dao nama pravo u Saboru da donesemo odluku da se takvima otpisuju kamate, da mu se da mimo svih kriterija reprogram na 60 mjeseci recimo za veće dužnike uz kamatnu stopu od 4,5%? A istovremeno recimo imate poduzetnika koji radi, koji zapošljava 30, 40 ljudi zbog nekakve loše situacije u poduzeću poduzeće bi možda moglo egzistirati, on ne može doći ni u ludilu do ovakve pomoći. Da li je to pravedno? Nije. I zato ovaj zakon nije pravedan, zato ovaj zakon nije dobar. Ako hoćemo govoriti o socijalnoj kategoriji onda oni koji spadaju u socijalnu kategoriju treba ih izvući iz ovoga i njima treba pomoći na jasan način, a svima onima koji imaju bilo kakvu imovinu naprosto treba vidjeti što se može naplatiti, a što se ne može naplatiti. Jer ovako, s obzirom da se nešto slično događalo 2002. godine kad je donesen Zakon o dospjelim, a nenaplaćenim potraživanjima očigledno efekat toga je bio praktički nikakav jer veliki dio ovih potraživanja i dugovanja je bio obuhvaćen i tim zakonom ali nije bio reguliran, očigledno se događa da jedna politička nomenklatura kad dođe na vlast uvijek ponavlja priču na vrlo sličan način. I onda će, logična stvar, biti jedan dio onih koji će reći ja neću plaćati porez, zašto bi plaćao i doći će danas sutra netko na vlast tko će meni otpisati kamate i dovest će me u poziciju da taj porez daleko lakše mogu platiti nego netko drugi. Bilo bi divno i krasno kad bi se iz bilance države izbrisalo 12 milijardi i 700 milijuna kuna. Kad bi se ovih 5 milijardi i 700 milijuna kamata otpisalo, ostala glavnica, veći dio glavnice … programirao i ja znam da bi kolegi Lalovcu bilo daleko ljepše gledati tu bilancu. Međutim ponavljam, ono što sam rekao na početku, to načelo pravednosti, jednakosti i poreznog kapaciteta. Da li smo se mi prilikom predlaganja ovog zakona toga držali? Nismo. Jer kolegice i kolege od 600 tisuća ovih koji su se našli na listi ovih dugovanja imate stvarno ljudi koji su siromašni i koji to ne mogu platiti, ali ponavljam, što sam već jedanput rekao, ima i onih koji imaju itekakvu imovinu i koji itekako mogu podmiriti svoje obveze. Mnogi su pozatvarali svoje obrte, ostavljali su dugove, a danas imaju uspješna poduzeća i kao pravne osobe funkcioniraju. Ali ponavljam, zato je uveden OIB i naprosto trebaju se upariti svi ti podaci da bi se moglo govoriti o ovom zakonu. Zašto? Pa zato što zakon je vrlo kratak i to je ono što je mene ustvari najviše strah kad gledam ovaj zakon. On u članku 3. u stavku 2. kaže: "Fizičkim osobama iz stavka 1. ovog članka u smislu ovog zakona smatraju se fizičke osobe koje ne sudjeluju u prometu usluga i tržištu, te fizičke osobe koje su obrtničku djelatnost prestale obavljati 31.prosinca 2012. godine." Pa zar stvarno mislite da ovakvom definicijom tih fizičkih osoba, one su bile u stanju natući 7 milijardi glavnice u proteklih 10, 12 godina. Dakle, ti ljudi sigurno imaju nekakvu imovinu i s tom imovinom su itekako radili, stjecali su je da bi došli to napraviti. No, ono što je vrlo interesantno je članak 5. stavak 2.: "Reprogramiranje glavnice, poreznog duga sukladno ovom zakonu odobrava se u mjesečnim obrocima ovisno o visini poreznog duga." Tako onaj koji ima 500 000 kuna dobije 60 mjeseci za otpis kamata. E sada gledajte kolegice i kolege, mnogi aktivni obrtnici i poduzetnici bi bili presretni da u ovom trenutku tu obvezu porezu, obvezu za mirovinsko i zdravstveno koja im je veća od 500 000 i blokirani su da im u ovom trenutku netko da pod ovakvim uvjetima reprogram tog kredita, pa čak i po malo većoj kamatnoj stopi, bili bi presretni. I sad gledajte, mi onima koji mogu opstati, koji mogu radit, koji zapošljavaju na desetine ljudi ne dajemo ovakvu mogućnost, a onima koji su, pa mnogi od njih napravili određene marifetluke, izbjegli plaćanje poreza, bave se danas na drugi način, nekakvom drugom djelatnošću, mi to njima dajemo. I to je nešto što naprosto nije dobro i nešto što se naprosto ne može podržati bez obzira koliko ovaj zakon lijepo i pošteno zvučao, međutim on je prije svega izuzetno nepošten, nepošten prema onima koji su bili pošteni, prema sebi, prema svojoj obitelji, prema svojim zaposlenicima i prema državi. Dakle, oni koji su živjeli po nekakvim postulatima pravednosti njima zabijamo nož u leđa da tako kažemo, a onima koji su izbjegavali plaćanje na sve moguće i nemoguće načine njima podilazimo. Mi dakle, donošenjem ovog zakona otpisujemo 5 milijardi i 700 milijuna kamata. Ostavljamo 7 milijardi glavnice i pitanje je koliko će se te glavnice moći naplatiti i u principu što ćemo s tim dobit, da li će veliki broj ljudi u poreznoj upravi opet bit zatrpan sa nekakvim zakonom koji nema smisla i koji je mimo struke, mimo pravila, mimo čega umjesto da se bavi sa dnevno tekućim problemima i sprječava da ovakva dugovanja nastanu u budućnosti. I da završim, klub HDZ-a naprosto ne može podržat ovaj zakon. I kolegice i kolege ovo je grijeh svih političkih nomenklatura ovisno o fazi u kojoj su bile na vlasti i ovo je nešto što se ne može reći da porezna uprava nije pokušala naplatiti. I ovo što ću reći, iz ovoga odgovorno stojim, svi ovi su dva puta godišnje upozoravani da imaju dug veći od 500 kuna i 99,999% njih je blokiran žiro račun. Dakle, porezna uprava je to pokušala naplatiti ali instrumentima koje je imala nije uspjela, vjerojatno niti izmjenama ovog zakona se neće ništa napraviti. I to je razlog zašto iz poštovanja prema onima koji su prodavali svoju imovinu da bi podmirili obaveze prema državi i prema poslovnim partnerima ne možemo podržati zakon koji kaže:"Vi koji niste htjeli to napraviti ste bili u pravu."
Hvala. Replika Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice. Kolega Šuker vi ste većinu svoje rasprave posvetili zapravo tome da kažete, da poručite da ovaj zakon nije pravedan. Dakle, po vama nije pravedno da se porezni dugovi otpisuju onima koji imaju određenu imovinu. Ja se slažem s vama, ali iz podataka koji su dati u obrazloženju ovoga zakona stoji da od ukupno 13 milijardi poreznog duga 2/3 što je dakle više od 8 milijardi kuna otpada na neplaćene doprinose za osiguranja, najviše za mirovinsko osiguranje. Ja vas pitam da li je moguće da vi mislite da su obveznici odbijali plaćati te svoje obveze, dakle za mirovinsko osiguranje prije svega, mogli su dakle a nisu htjeli, ja to zaista ne mogu vjerovati. Dakle, mislim da daleko najveći broj obveznika jednostavno nije te obveze mogao plaćati i da smo mi dužni pomoći im. Na kraju krajeva pitate se i da li je s poreznog aspekta uredu otpisati 5 milijardi kuna? Ja mislim da je čak i to uredu, otpisati 5 milijardi kuna pa naplatiti 7 milijardi. Ovako ako nećemo pribjeći ovakvim mjerama koje stoje u ovom zakonu, nećemo zapravo naplatiti ništa a to po meni ipak s tog upravo poreznog aspekta nije dopustivo.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Pa kolegice Jelaš, da ste pažljivo slušali kad sam ja govorio, upravo ključno što ovom zakonu nedostaje to je struktura ovoga duga. I uopće nije sporno i to sam rekao za onih 5, 10, 15% koji ne mogu platiti svoje obveze da im se otpiše kompletno glavnica i kamate. Međutim, problem su oni koji imaju imovinu, koji su na ime tih neplaćenih obveza prema državi došli do te imovine, i vjerojatno jedan imovine te stekli. I onda sam ja povukao paralelu da danas imate ljudi koji prodaju imovinu da bi podmirili svoje obaveze i to je ono što je nepošteno i nekorektno. Jer druga je stvar ako neko, a kod obrtnika s obzirom da obveza PDV-a nastaje u onom trenutku kad naplatite nešto, prema tome vi ako niste naplatili nemate niti obavezu PDV-a. Iz tog osnova sigurno nije nastao dug PDV-a. Ali isto sam tako spomenuo one koji su bili osnovani s osnova poljoprivrede na mirovinskom osiguranju, taj dio duga najvećim dijelom se neće moći naplatiti iako je većina tih ljudi ima nekakvu imovinu, jer nije logično da poslije smrti tih ljudi neko naslijedi njihovu imovinu, a dug državi koji je vezan na tu imovinu, jer s osnova te imovine je neko ostvario na mirovinsko osiguranje. Isto tako većina ovih obrtnika, pa bar njih pola je otvorila poduzeće i danas obavlja djelatnost u poduzeću. Dakle, treba vidjeti tko je stvorio obvezu i gdje je taj koji je stvorio obvezu danas i onda možemo govorit o ovome, a bez prezentiranja toga trpajući u isti koš sve je nešto što naprosto ne može ići. Pa kad vi pogledate sa načela i ustavnosti pitanje je da li ovakav zakon može proći. Jer ja se sjećam kad je uvođen krizni porez onda se postavilo pitanje da li su svi jednako tretirani. Ovdje nisu svi jednako tretirani. Ponavljam ne može netko tko ima nekoliko milijuna duga, on tih nekoliko milijuna duga nije stekao iz ničega. Znači taj ima nekakvu imovinu, s nečim se bavio i postavlja se pitanje gdje je ta imovina završila. Dakle o tome se radi. Nije problem onome tko duguje pet, deset ili petnaest tisuća kuna. Te će država lako riješiti ali ovi drugi su opasni.
Hvala. U ime kluba HNS-a kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, gospodine zamjeniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege u ime HNS-a nešto o načelu pravednosti. Kolega Šuker je u svom izlaganju iskazao na jednu nelogičnost koju kad bi izdvojili i kad bi postojala i kad bi postojala samo ona, kad bi je izdvojili iz konteksta, općeg konteksta u hrvatskom društvu i konteksta prilika koje vladaju na ovim prostorima već godinama onda bih se ja mogao čak i složiti sa kolegom Šukerom. Međutim naravno da svijet nije crno bijeli a pogotovo ovaj u kojem mi živimo. Ako ćemo se pozivati na načelo pravednosti onda bi kad govorimo o uvjetima poslovanja hrvatskih obrtnika trebalo postaviti pitanje koliko je pravedno to što su oni jamčili, jamče svojom imovinom za svoje poslovanje, a direktori trgovačkih društava i vlasnici trgovačkih društava ne jamče svojom imovinom za rezultate svog poslovanja i nastale konzekvence ukoliko to poslovanje nije dobro. Pa mogu se čak referirat na jedan primjer koji neću reći ime ali kolega Šuker i ja ga znamo jako dobro, recimo ima trgovačko društvo i radi uvjetima u društvu u sustavu poreznih zakona koji su mu omogućavali da napuni punu garažu skupih auta i da se to prema poreznom sustavu RH zakonski tretira kao olakšica. Automobili na tvrtku i to automobili vrlo visokih vrijednosti, kolega Šuker ja izlažem pa možete poslije replicirati. Ne, ja kažem samo sam vas spomenuo o izgledu, referiram se na vašu raspravu. Kamata od 18% kao zatezna kamata kojom su bili podložni godinama hrvatski obrtnici danas bi se u svakom slučaju, u svakom razgovoru onako neformalnom vrlo vjerojatno među većinom nas zastupnika tretirala kao zelenaška kamata. Naravno to nije tako. Postoje određene zakonitosti u financijskom svijetu i zakonitosti koje su naputile državni aparat i predlagatelj izrađivače prijašnjih zakonskih propisa da kamata uvijek bude nešto viša od kamata koje nude banke pa i ta nesretna zatezna kamata padala prema današnjih 12% za hrvatske obrtnike. Koliko je pravedno recimo u kontekstu legalizacije bespravne gradnje danas, koliko je ovo društvo pravedno prema ljudima koji su gradili kuće, plaćali komunalni doprinos u punom iznosu, svjedočili danas u praksi koju su pokrenuli neki moje kolege a nažalost prihvatili smo mi i u Šibeniku na kraju zadnji, praksi da se sad stopa komunalnog doprinosa spušta rapidno po dva, tri puta više od one koja je vladala do prije godinu dana ili do prije dvije godine. Koliko je pravedno prema građanima koji su za metar kubni u obračunu komunalnog doprinosa plaćali po 120, 110, 150 prije uredbe koja je 2010. Donesena o limitu od 135 kuna o metar kubni građevine. Puna je nepravilnosti i nepravednosti u ovom društvu. U kontekstu ove rasprave ona velika nepravilnost i nepravilnost je to što su hrvatski obrtnici jamčili svom onom imovinom i često su prodavali svoju osobnu imovinu ili im je bila čak i plijenjena zbog nastalih poreznih dugova a sustav je bio toliko efikasan, prethodnih godina da kad bi gledali strukturu duga pojedinog hrvatskog obrtnika onda bi u vrlo velikom broju slučajeva ustanovili da je glavnica kad stisnete botun šta mi u Dalmaciji kažemo možda trideset ili četrdeset posto ukupne sume a da je 60 ili 70 posto kroz godine nefunkcioniranja pravne države iz ovih ili onih razloga konzekvenca neefikasnosti državnog aparata koji je pustio da netko deset godina, 8 godina, 7 godina kao obrtnik gomila dug s jasnom perspektivom da mu slijedom zakona koji su bili na snazi, jesu na snazi, netko zaplijeni osobnu imovinu, a s druge strane smo svjedočili onim situacijama u kojima su pojedina trgovačka društva radila velike pronevjere, ostala dužna društvu, ostala dužna i dobavljačima, izvođačima, pružateljima usluga, selila iz firme u firmu, nestajala, zatvarala se itd., itd. Teško je govoriti o pravednosti, ali kao što smo posegnuli za mehanizmom legalizacije bespravno sagrađenih objekata da bi stekli temeljne pretpostavke za dovođenje ovog društva u red tako ćemo bojim se bez obzira na onaj dio koji je kolega Šuker u pravu morati ovdje zažmiriti na načelo potpune pravednosti i možda prihvatiti načelo zdravog razuma i praktičnosti, pa spomenutih 5 i nešto milijardi kuna kamata koje ionako nikad budimo pošteni ne bi naplatiti otpisati da bi eventualno stvorili uvjete, eventualno. Da bi stvorili uvjete za eventualnu naplatu dijela duga glavnice i vrlo vjerojatno ako ćemo iskreno govorit u ovom hrvatskom domu bi Ministarstvo financija bilo sretno da od onih čini mi se 7 milijardi preostale glavnice naplati 3 i pol. Uvjeren sam da bi negdje sa strane ministar financija to sutra potpisao. Nažalost situacija je takva. Ova mjera koja se donosi zaključna je mjera koju HNS podržava iz načela praktičnosti realnog. Ne tvrdimo da je apsolutno ispravna i pravedna ali je nažalost odraz naše realnosti. Iz tih razloga klub HNS-a će podržati ovaj zakon. mi ćemo glasati za njega. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Kolega Baranoviću bilo bi dobro kada spominjete stvari da se onda držite onoga što imate i u vlastitoj stranci, no nije dobro u isti koš stavljati one koji podmiruju sve svoje porezne obveze s onima koji nisu podmirili svoje obveze. No kada govorimo o ovom zakonu ja sam u svojoj raspravi rekao da je sličan zakon bio 2002.godine, isto su bila velika očekivanja, Zakon o dospjelim a ne naplaćenim potraživanja međutim nažalost efekat je bio skoro pa nikakav od toga skupa iako se izgubila godina dana silnih nagodbi i svega nije se naplatilo niti nekakvih 400, 500 milijuna kuna od 24 milijarde koliko je tada rečeno da u tom zakonu stoji. Danas je potpuno identična priča i kada sam govorio o ovome sve sam govorio na temelju činjenica, a to je da mnogi koji se nalaze na listi ovih dužnika imaju itekakvu imovinu iz koje se može namiriti ovaj dug samo Vlada treba donijeti odluku da ide u pljenidbu nekretnina i ostalih stvari. Ali kažem ići nekoga optuživati za nešto što niste u pravu ili netko koristi zakonske mogućnosti to je ista priča da se ovi ljudi koji će temeljem ovog zakona jer vi ćete ovaj zakon ovakav kakav je izglasati, sutra neko napada da im je neko potpisao ili neotpisao kamate jer da zakon to nije dozvolio oni to ne bi mogli napraviti. Ali ponavljam kada već prozivate bilo bi zgodno da se okrenete oko sebe jel tih slučajeva o kojima ste vi govorili imate u svojoj stranci koliko god hoćete.
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Kolega Šuker i mi smo jedna od većih parlamentarnih stranaka i sigurno ste u pravu kada kažete da ima takvih slučajeva kod nas, ja se tu slažem s vama, međutim ono s čime se ne slažem to je što se ponovio slučaj od prije nekoliko dana kada se tumačilo moje izlaganje kako štitim prava zastupnika, a ja sam govorio o zaposlenicima u Hrvatskom saboru. Ne vi, pardon dopustite da govorim nemojte me stalno prekidati. Ne, ja sam ponovio slučaj kada je to rečeno. Ja sam u svom izlaganju naveo primjer korištenja zakonskih mogućnosti, nisam nikoga optužio za ništa. Nemojte mi imputirati riječi koje nisam izgovorio niti misli koje nisam imao u glavi, samo sam ukazao da načelo pravednosti nažalost nije moguće u potpunosti primijeniti u društvu u kojem živimo. Šta se tiče pljenidbe imovine hrvatskim obrtnicima taj mehanizam je postojao i u doba dok ste vi bili ministar financija pa možda bi bilo interesantno čuti obrazloženje zbog čega vi to niste masovno primjenjivali za naplatu dugova. A isto tako kada su u pitanju hrvatski obrtnici onda stojim pri tome da nije ni najmanje pravedno da se njih sve ove godine i danas teretilo da garantiraju imovinom za poslovanje i namirenje svojih obaveza, a direktori trgovačkih društava takvu obavezu nikada nisu ni vlasnici imali. Hvala lijepo.
Josip Borić replika.
Kolega Baranoviću vi ste u svojoj raspravi rekli da je ovaj rezultat 13 milijardi kuna duga fizičkih osoba rezultat nefunkcioniranja države i da slijedom toga treba načelo pravednosti zamijeniti načelom zdravog razuma i praktičnosti. Da li ste vi svjesni što govorite? Znači da mi sada umjesto pravde u RH uvodimo načelo praktičnosti kako da građani steknu povjerenje u tu i takvu državu gdje pravda onda više nije važna, važno je samo biti praktičan i razuman. A to govorim zbog toga što mi trenutačno imamo 254 tisuće blokiranih računa hrvatskih građana koji duguju 18 milijardi kuna. Krajem 2011.bilo ih je 210 tisuća koji su dugovali 13 milijardi kuna. Znači u godinu i pol dana novih 44 tisuće i 5 milijardi više. Ti su ljudi pod ovrhama. Kako da oni tumače ovakav zakon kada im se dnevno uzimaju novci? Isplatili im se onda kao recimo jednom javnom poduzeću kao što su Hrvatske vode ne naplaćivati ajmo reći u svoja potraživanja iz 2006., 7., 8. godine jer su im zatezne kamate bile 18, 16, 14, 12 pa zarađuju puno više na tome nego da ulože novce u banku pa da čekamo ovakva vremena kada ćemo načelom praktičnosti i kako ste rekli razuma to lijepo sravnati ili da poštujemo pravednost. Ja mislim da ovih 250 tisuća ne gleda blagonaklono na ovo jer će oni morati i dalje plaćati svoje dugove kako su ih u tim sudskim postupcima dobili. Međutim ovima ostalima koji nisu platili Poreznoj upravi e njima sada idemo na dug od 3 tisuće pa ćemo mi to na 36 mjeseci nekako naplatiti. Nećete naplatiti ni ovako ni onako sigurno, a pravedno smo izgubili.
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Ja mislim uvaženi kolega Boriću da postoji razlika između prava i pravednosti. A kada je u pitanju ovaj konkretni slučaj i slučaj koji ste vi naveli drugih građana koji su dužnici načelo moj pristup životu je da se pomogne svima onima kojima se može pomoći i da se da šansa onima kojima se može dati šansa. U ovom konkretnom slučaju se ne govori o otpisu glavnice. Govori se o otpisu kamata na kamate i govori se o otpisu u jednom dijelu ne kod svih. Naravno ima onih koje je kolega Šuker spomenuo koji su perfidno zlorabili određene stvari i rupe u zakonima određene slabosti sustava da bi eventualno profitirali iz toga. Ali kao čovjek koji je vodio šibenske obrtnike jedan od ljudi koji su ih vodili nekoliko godina, dobrom poznam i sam sam obrtnik 20 godina i jako puno slučajeva u kojima su ljudi jednostavno zbog teškoća u poslovanju i životu, a sustava koji nije na vrijeme prevenirao takve stvari i zaustavio njihovo poslovanje dok je još bilo na vrijeme doživili osobne katastrofe pa u pojedinim slučajevima se i plijenila imovina. Prema tome ovaj zakon doživljavam kao pokušaj da se jednom dijelu ljudi da šansa da sravnaju dugovanja u svom životu. Ako je to problem onda ću se ponovo vratiti na pitanje legalizacije bespravne gradnje. Jer smo imali situacija da su ljudi bespravno sagradili apartmane, da su bespravno neregistrirani, naravno, na takvim objektima nisu mogli ni izvršiti registraciju. Vršili djelatnost na crno, nisu plaćali nikakve poreze. Nisu platili nikakav komunalni doprinos. Sto metara dalje je netko mukotrpno radio a platio je 150 ili 130 ili 120 kuna po metru kubnom. Ljudi su plaćali desetke, stotine tisuća kuna komunalnog doprinosa. Da bi danas svjedočili da onaj koji je bio mangup pored njih, a to je nužnost koju ste i vi započeli Zakonom o legalizaciji a u jedinicama lokalne samouprave su pojedini čelni ljudi lokalne samouprave propisali takve. Konkretno moja kolegica je prva to u Šibenskoj županiji mislim napravila, kolegica iz Vodica, da je spustila razinu komunalnog doprinosa. Koliko je to pošteno i pravedno, onda smo to napravili mi u Šibeniku, dakle, da ne peremo ruke kao Poncije Pilat, apsolutno isto.
Hvala. Stjepan Milinković
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Baranović, možemo naravno raspravljati i o pravu i o pravednosti ali imati ćete ovdje priliku nešto reći o legalizaciji jer baš sam u tom dijelu dakle primijetio vašu primjedbu o pravednosti glede dakle ovoga Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim objektima ili ti legalizaciji. Pa apsolutno je pravednost tu u pitanju ali jedan drugi problem je tu još koji dodatno je a to je strah. Poglavito o našim, strah, strah, vrlo dobro ste me čuli, strah poglavito naših ruralnim i siromašnim dijelovima gdje naši građani doživljavaju taj zakon kao zakon o rušenju. Jednostavno zakon o rušenju jer nisu iz materijalnih mogućnosti, nisu u mogućnosti to realizirati. Druga stvar, stanje gruntovnice i katastra dodatno naravno im otežava. Ali posebno je upitno, pravednost kod legalizacije kleti u našim dijelovima sjeverozapadne Hrvatske gdje su Kleti ili Gorice jedan način življenja tradicionalno. I tu se sada dolazi do jedne legalizacije gdje su naši građani, časni umirovljenici koji su godinama štedjeli podnijeli ustavnu tužbu. Ustavnu tužbu jer jednostavno su izloženi neizmjerno visokim troškovima a naši susjedi Mađari u okolnim zemalja su to za 200 eura dali legalizirati. A kod nas moraju platiti dakle sve ono, znamo mi koliko to košta. I u tom dijelu je zasigurno pravednost na velikom ispitu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Štovani kolega kada bi se mene pitalo ali u demokraciji je to naravno nemoguće jer ovo nije diktatura, onda bi se svi komunalni doprinosi u Hrvatskoj naplaćivali po jedinstvenoj špranci. Svi, a ne bi se događalo da bi se kleti obračunavale po jednom ili se ne bi obračunavale, da se poljoprivredni objekti obračunavaju po drugome, u jednoj općini, poljoprivredni objekti po drugome u drugoj općini, da se na Jadranu, da se na Jadranu jedna kuća na jednoj lokaciji plaća pet puta manje nego kuća na drugoj lokaciji udaljena možda kilometar ili dva. To su apsurdi funkcioniranja našeg društva i to je nažalost posljedica spuštanja toga na lokalnu razinu gdje postoji autonomija u odlučivanju koja ima svoje prednosti, pa zbog toga smo je i uspostavili u ovome društvu, ali kao što se vidi ima i svoje nedostatke.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja bih o ovom Konačnom prijedlogu zakona o naplati poreznog duga fizičkih osoba rekla sljedeće. Dakle, ovaj Zakon možda je imao ili ima plemenitu namjeru da se pomogne onim ljudima koji su zapali u teškoću da nisu platili svoj porezni dug a nemaju sredstava i nemaju ga otkuda platiti pa da im se onda pomogne otpisom dijela toga duga. Međutim izvedba ako je to i bila plemenita namjera izvedba ne valja i ona jest nepravedna. Nepravedan je i Zakon o legalizaciji jer su jedni građani platili sve, jedni će proći jeftinije i neće morati platiti ali time je država priznala zapravo svoju nemoć i svoj nerad kroz godine kada je dopuštala nelegalnu gradnju i nije na vrijeme, na vrijeme reagirala. I preostalo joj je jedino taj način da riješi jer je procijenjeno da se niti može niti bi bilo s druge strane bi nove nepravednosti bile da se svi ti objekti poruše. Jednako tako je nepravedan zakon i iz samog Kluba HNS-a koji je podržao ovaj zakon smo čuli da zaista ima onih koji na perfidan način koriste rupe u zakonu. E pa onda ne valja zakon koji omogućava te rupe ili koji zapravo ne govori ništa i ne radi distinkciju između onih koji su zaista u teškom položaju i nemaju otkuda platiti i onih koji jednostavno ne žele i izbjegavaju maliciozno platiti svoj porez a sada će doći u situaciju da zapravo mogu platiti manje nego što svi pošteni građani koji svoje obveze plaćaju to plaćaju. Zašto? Zato što ovim zakonom, ovaj Zakon definira porezni dug u smislu ovoga Zakona je dospjeli nenaplaćeni odnosno neplaćeni porezni dug fizičke osobe ili obrtnika. Dakle, nije smisao ovoga Zakona da ako je porezna nastao dug pokušalo se naplatiti, nema se otkuda naplatiti, ne može se naplatiti, nema imovine, nema đipa pred kućom parkiranoga, e onda da se na neki način stimulira da se iznađu sredstva da se neki dio otpiše pa da se taj porezni dug ipak plati. On govori samo o neplaćenom poreznom dugu bez obzira na razlog zašto taj dug nije plaćao. I onaj koji je izbjegavao je mogao platiti a izbjegavao je plaćanje, samo se ima prijaviti i biti će mu otpisana kamata i reprogramiran porezni dug. To jednostavno nije, nije pravedno. Jedno su oni obrtnici kako smo čuli, kojih zaista ima i koji su zaista u teškoj situaciji i koji su zatvorili već odavno svoje obrte a često zbog nemara državnih nadzornih tijela ili zbog nemara porezne uprave nisu niti znali da im se negdje gomila dug ukamaćivanjem onom poreznom zateznom kamatom pa su to otkrili tek kada im je blokiran račun ili kada im se sjelo ili kada se krenulo u ovrhu. E to su ti ljudi kojima treba pomoć ali onda to mora bit jasno ovim zakonom i rečeno da su to upravo ti ljudi. Bilo je danas na Odboru za zakonodavstvo riječi, meni se obrazložilo, da je ovo zakon ograničenog trajanja. Ja tu ne vidim da piše u ovom zakonu jer ovaj zakon kaže da se fizičkim osobama na koje će se primjenjivat u smislu ovog zakona se smatraju fizičke osobe koje ne sudjeluju u prometu roba i usluga i fizičke osobe koje su obrtničku djelatnost prestale obavljati do 31. prosinca 2012. E sad u odnosu na obrtnike bi to možda i moglo bit nešto ograničeno, oni koji su zatvorili obrt do kraja 2012., ali na druge fizičke osobe nema apsolutno nikakvog ograničenja trajanja ovog zakona. Kada god fizička osoba koja nije platila porez se prijavi da moli da joj se otpiše kamata i da hoće reprogram ona to može učinit. Ne piše apsolutno nigdje u ovom zakonu do kada on vrijedi, piše samo kada stupa na snagu, prvog dana nakon objave u Narodnim novinama, ali do kada traje to ovim zakonom se ne kaže, prema tome to nije nikakvo ograničeno trajanje nego zapravo se nudi ljudima koji neće podmirit svoju poreznu obvezu koju zavlače tako godinu dana da će nakon toga biti otpisane njima kamate. Ne vidim razloga zašto Porezna uprava ne bi pokušavala naplatit i ovrhom ono što se ovrhom naplatit može, da netko ne može vozit skupi automobil, luksuzno živjet, a ne platit svoje porezne obveze. A u odnosu na one slučajeve o kojima smo govorili, koje smo imali prigode vidjet gdje se ljudi izbacuju iz svojih kuća i stanova za neki stari porezni dug, evo kad sam ja u jednom aktualnom satu pitala premijera kani li predložit izmjene ovršnog zakona da se iz ovrhe izuzmu osim jednog dijela plaća, osim nužnih sredstava pokretnina za život itd., da se izuzme i nužan stambeni prostor, dakle onaj stambeni prostor koji je obiteljima odnosno građaninu neophodan za život da ne bi postao beskućnik. Premijer mi je prilično grubo odgovarao znam li ja kakve su to moguće zloporabe, ovo i ono i da ništa ne razumijem, međutim evo nedavno je sa svojim savjetnicima predsjednik države gospodin Josipović iznjedrio sa mudrim glavama isti takav prijedlog prema Vladi i ja očekujem sada što će odgovorit premijer Milanović predsjedniku države, je li to tako jako glup prijedlog da se izmijeni Ovršni zakon na način da se od ovrhe izuzmu nekretnine koje su nužne za stanovanje. I na taj način bi se onda najprije pokušalo naplatit kroz ovrhu ono što se naplatit može, a onda kad se vidi da zaista nema sredstava onda bi se mogli ti dugovi reprogramirat uz otpis kamate. Ovako će se događat da oni koji nemaju, koji objektivno nemaju ti neće imat ni kad im se otpiše kamata ni kada im se reprogramira jer su ostali bez posla, nemaju izvora sredstava itd. Ali oni mudri će možda neplatit namjerno porez, imat skupi auto, imat veliku kuću, porez ne plaćat, a onda se prijavit po onom zakonu da bi eto oni sada da im se to reprogramira i da im se još otpišu kamate. I da ponovim, budući da tih odredaba koje bi pravile distinkciju između onih i utvrđivali tko to zaista iz objektivnih razloga nije mogao platiti, tko nije godinama možda niti znao da mu postoji neki zaostali porezni dug pa se on ukamaćivanjem popeo do velikih iznosa, a tko je onaj tko je zapravo iz čiste obijesti ili iz svoje računice ili nepoštivanja države to nije platio i sada će doći u bolju poziciju nego uredan građanin koji svoje porezne obveze plaća. Stoga predlažem Vladi da ne povećava stalno poreznu presiju, dakle vi s jedne strane povećavate poreze, opterećujete porezno građane više, evo sad obrtnicima hoćete uvest plaćanje PDV-a po ispostavi računa, a ne po naplati kao što je do sada, dakle porezno ih još više opteretit, najavljujete uvođenje novih poreza s jedne strane i sad tko plati, plati. Opteretiti ga, tko je lud pa plati dobro, onaj tko nije platio taj će kroz neko vrijeme dobit olakšice zato. Ali evo kao što sam rekla i to je kao i djelomična legalizacija, kao i novi Prekršajni zakon zapravo kapitulacija pravne države u kojoj uredni građani redovito prolaze gore od onih koji izbjegavaju svoje građanske obveze. Hvala.
Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolegice Lovrin, vi ste u svojoj raspravi dobro primijetili opet tu nepravednost jer stvara se dojam da je zaista u ovoj državi lakše dugovati recimo milijun kuna nego tisuću kuna. Ako dugujete milijun kuna nitko vam ne može ništa, ako dugujete tisuću onda ste pod škarama svih mogućih institucija koje će vam tih tisuću kuna uzeti kako god znaju i umiju i još na tih tisuću kuna uzeti još i malo više. Opet se vraćam na te famozne ovrhe. 250 000 ljudi je ovakvim zakonom u nepravednom položaju. Oni imaju zaštićene račune i sada lijepo moraju plaćati i glavnicu i zateznu kamatu, moraju platit i odvjetničke tarife koje nisu male plus blokiranje i odblokiranje računa itd. pa vi recimo na jednom dugu od 3000 kuna skupite 1500 kuna zateznih kamata i plus sve te tarife, vama uzmu 2500 kuna lijepo na tom dugu. A recimo da je taj dug jednom javnom poduzeću kao što su Hrvatske vode, sad imamo slučaj Porezne uprave znači ona svoj dug želi utjerivati na drugačiji način, a isto je država i jedno je država i drugo je država. Gdje je tu pravda? Znači javno poduzeće će uzet odvjetnika pa idemo na ovrhe, svima dobro, pogotovo javnom poduzeću jer će zaradit više nego da je taj novac stavila u banku na zateznim kamatama, a odvjetnicima super. Vidimo i sami koliko odvjetnici zarađuju po pojedinim slučajevima od RTV pristojbe pa na dalje, a ovdje kažemo o.k. sada vi ako dugujete 3000 kuna nekih poreznih davanja recimo na cestovno vozilo i što ja znam sve ne, vi ćete se prijaviti, dat ćete zahtjev pa ćemo vam mi to lijepo dati na 36 mjeseci pa ćete plaćati manje kamata i ne trebate otvoriti onda račun na FINA-i valjda kako ja to razumijem, ne trebate i nećemo vam oduzimati mirovinu kao što vam sada oduzimamo pa i čitave mirovine. Ako umirovljenik ne otvori račun onda mu ode cijela mirovina u ovrsi, pa taj mjesec on nema za ništa. Mislim, a to je sve zbog toga kako smo čuli jer se načelo pravednosti mijenja načelom razuma i praktičnosti. Da čovjek ne povjeruje! Eto.
Odgovor na repliku Ana Lorin. Izvolite kolegice.
Da, kolega Borić vi ste to lijepo elaborirali. O tome se i radi. I inače u državi se radi i to nije riješeno. Dakle, svako tijelo državne uprave, svako ministarstvo radi kao država u državi, radi kao svoja kućica i onda građaninu samo ovisi kome je i kako dužan. Netko će mu opraštat, nekomu neće opraštat. I ja zato predlažem kako izmijenimo Zakon o ovrsi i učinimo ga u jednom dijelu pravičnijim, onda će se on odnositi na sve građane i vrijedit će za sve dugove ma kome građanin dugovao, da li Hrvatskim vodama, elektri ili Poreznoj upravi bit će zaštićen na jednak način. Ovako će mu netko oprostit. Primjerice porezna će mu oprostit kamate i reprogramirat, struju će mu isključit, HT će mu uporno naplaćivat usluge koje ne rabi. Ne znam šta ste spomenuli, Hrvatske vode će mu ukamačivat dug itd. itd. Zato evo mi predlažemo neka sustavnija rješenja koja bi bila pravičnija i vrijedila za sve građane jednako. Ali evo pa mislim možda će predlagatelji ipak nešto čut i primijenit prilikom razmišljanja i predlaganja zakona.
Hvala. Završna riječ predstavnika predlagatelja, zamjenik ministra kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo slušajući vašu raspravu kroz koju se uglavnom protezalo jedno načelo, načelo pravednosti. Moram reći da sam suglasan, odnosno u potpunosti kada sa izlaganjem gospodina Šukera slažem kada se postavlja pitanje netko je plaćao poreze, netko nije plaćao poreze. Mislim, ja ne bih ulazio u raspravu, političku raspravu o tome tko je kriv. Jednostavno smatram da su ovi dugovi koji su nastali u bazama Porezne uprave od devedesetih godina i to je iznad politike. To je nešto što pokazuje da nam zapravo sustav nije bio uspostavljen. I kada se zapravo maknemo od političkih rasprava, jel' kriva ova Vlada, jer kriva ona druga Vlada za porezne dugove mislim da ćemo onda uspostaviti puno jednu bolji i transparentniji odnos prema građanima, da se kaže da su sva porezna davanja obvezna i da su zapravo svi građani ono kada iz onih temeljnih postulata da se moraju porezi plaćati. Je li ukoliko se dovodimo do tih nekakvih rasprava tko je kriv, znači sustav jednostavno nije bio tako uspostavljen da je sustav sam morao reagirati, znači mimo … [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost političkih odluka znači sustav nije dobar. I ovo nam je zapravo pokazalo da i sam rad Porezne uprave koje se nadamo da ćemo i modernizirati kroz novu informatizaciju i nove odnose kroz Strategiju nadzora gdje trebaju postaviti jedne nove temelje prilikom rješavanja poreznog duga. Znate kada se rješava porezni dug i kada dođe neki porezni inspektor sada 2013. godine i kada dođe možda u neko poduzeće i kada mu počne češljati knjige iz 2005. godine i kada pronađe nekakve nepravilnosti i kada ga tereti za takve iznose a ako se danas nalazi u određenom poslovanju postavlja se pitanje da li je taj sustav koji je uspostavljen, znači stvaranja tih dugova da li je efikasan. Znači nije efikasan. Znači, ono što smo mi rekli da ćemo kroz strategiju rada Porezne uprave koji bi potpuno trebalo odvojiti jer se radi o naplati prihoda. Oni bi trebali biti profesionalni i radi se o naplati prihoda za državni proračun i taj dio potpuno odvojiti od politike jer oni imaju potpuno jednu drugačiju ulogu u funkcioniranju države. Imaju potpuno jednu drugačiju ulogu u funkcioniranju države i čim vam se javljaju ovakve stvari, znači da nije dobro u sustavu nešto uspostavljeno. Ono što ćemo mi probati napraviti kroz Strategiju nadzora Porezne uprave pokušati odvojiti taj dio, da kada se zapravo inspektori budu odlazili zapravo na teren zapravo uvijek mogu i gledati uvijek samo zadnju, da ne kažem zadnju godinu, da se ne odlazi znači 10 godina unazad, da se proba djelovati savjetodavno, da se ne ide u tome dijelu sa agresivnim naplaćivanjem. Jer su sve ovo jednostavno problemi koji vam kada ovako izađu, kada se vidi jedan iznos od 12,7 milijardi pita se ponovo šta je radio sustav. Znači, sustav nije bio sigurno dobro uspostavljen. Znači i kažem vam, ponovo naglašavam treba ga depolitizirati i maknuti zapravo iz rasprave jer to je nešto što zapravo može ugroziti funkcioniranje države u ovom dijelu plaćanja poreza. A u konačnici ovo temeljno načelo koje ste vi ovdje sad postavili načelo pravednosti. Ja sam tražio od kolega, jednostavno možda nisu stigli ubaciti porezni dug po vrsti. Ja sam gledao taj dio poreznog duga i kada vam kažem da imate pola milijarde kuna neplaćenoga poreza na promet nekretnina postavlja se pitanje kako je to moguće, kako je moguće u toj jednoj državi gdje imate takav jedan iznos gdje kada kupujete zapravo određenu nekretninu trebate imati zapravo i solventnosti da platite u određenom tom dijelu promet i ovo što je rekao gospodin Šuker da se taj dio razvstio i po vrsti i po godinama u konačnici bi dobili možda rad, odnosno nerad i nefunkcioniranje jednoga cjelokupnoga sustava. Mi smo zapravo intencija je bila zapravo pokušati taj dio dugova koji postoji konsolidirati. Ja osobno smatram da ako smo mi platili, većina vas isto koji ste plaćali određeni porez na promet nekretnina kao građani kada ste kupovali svoju nekretninu, a netko nije, a iz ovih baza podataka se vidi da zapravo određeni dio i nije plaćao, to je onda problem koji je puno širi nego što je politički. Puno širi je problem, problem općenito funkcioniranja države. Ja bih volio da mi u budućnosti zapravo postavimo takve mehanizme i onda ćemo si mi reći da smo uspješni kao društvo da postavljamo takve mehanizme koji neće ovisiti koja je neka bila politička stranka ili ne o naplati poreznih prihoda. Jer to je nešto neovisno o funkcioniranju politike, to je nešto što mora funkcionirati svaki dan besprijekorno i ljudi moraju raditi svoj posao. To je njihov posao koji je težak posao, ali osiguravaju stabilnost države. Tako da ovo jest jedan od zakona koji je zapravo ajmo reći u ovome dijelu može izazvati određene nedoumice i pitanja, ali jednostavno to je jednostavno zatečeno stanje koje ponovno govorim od mene nećete nikako čuti da nekoga optužujem u tom cjelokupnom procesu. Smatram da sustav nije bio dobar, sustav kao svi lanci unutra, i da je važnost i bitnost, ozbiljnost države uspostavljanje sustava koji će funkcionirati neovisno o politici. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika, Ana Lovrin.
Pa gospodine Lalovac, ja ne znam kome ste govorili, nas je više raspravljalo i repliciralo, ali ja apsolutno nisam niti jednoga trenutka osobno politizirala ovaj zakon niti sam govorila tko je kriv, zašto je kriv, to je nevažno. Ja sam samo govorila, i uvjerena sam, da ona vaša namjera koja je bila prilikom predlaganja ovog zakona zapravo nije dobro artikulirana i stipulirana u ovom tekstu zakona. I zašto je nepravedna? Vi govorite o starim dugovima, ja bih to apsolutno prihvatila, ali tu nigdje ne piše da će se to odnositi na dugove kao što ste sad spominjali iz '95., 2005., one za koje nisu možda niti znale te osobe koje su ugasile obrt, a nešto im se još dalje vodilo itd. To ovaj zakon ne govori. On govori samo o nenaplaćenim, odnosno neplaćenom poreznom dugu. I nigdje ne govori da se to ne može odnositi i na porezni dug iz 2012. godine koji netko namjerno ili iz komocije nije htio platiti i sad će doći i reći molim vas otpišite mi kamatu i reprogramirajte mi dug, a zapravo uopće nije u situaciji da on to normalno ne može platiti kako to po poreznom zakonu mora platiti. O tome ja govorim, te distinkcije u ovom zakonskom tekstu nema. A pogotovo apsolutno se slažem s vama da sustav nije funkcionirao ako je netko mogao kupiti nekretninu, a ne platiti svoj porez. Pritom da li je dobar sustav to ne znam, koji je bio, ako se sjećate za vrijeme bivše države Jugoslavije kada je porez na promet nekretnina bio 45% jer se htjelo destimulirati osobe da prometuju nekretninama. A niste se mogli upisati u zemljišne knjige prije nego ste donijeli potvrdu o plaćenom porezu. To je imalo jednu drugu lošu posljedicu da nitko nije knjižio promet nekretninama.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Ma ja nisam vama odgovarao za dio gdje sam govorio nego sam ja u svojoj raspravi rekao da su ovo neke stvari gdje se zapravo kada raspravljamo o ovome teškome problemu i kako ga riješiti zapravo da ne sudjeluje tko je od koga ostavio, znači ja sam cijelo vrijeme pokušavao, nisam govorio ni vama ni ikome tu, znači da jednostavno kao sustav nije bilo funkcioniranja. A ovo što ste govorili svakako da li to se odnosi za 2012. ili 1995. isto tako kao i kod reprograma dugova koje smo imali poduzećima isto nije bilo kriterija da li je u tome dijelu pokušalo se je, da li je to za dug iz 2005. ili 2008. ili kad govorimo o konsolidaciji privrede kada postoje određeni dugovi ne ulazi se sad, nismo rekli nećemo riješiti onaj dug iz '95.,a riješit ćemo iz 2008. Teško je u ovome dijelu razgraničiti, ali svakako da će kolege u Poreznoj upravi svakako voditi računa da se zapravo ovaj dio pravednosti u ovom dijelu koji ste rekli da je, koji smo svi zapravo primijetili da postoji nepravednosti, da će zapravo prilikom kriterija kroz naplate zapravo voditi računa da upravo oni koji imaju određeni dio imovine i gdje ovaj sustav koji funkcionira kroz sustav OIB-a zapravo da se neće dopustiti da se zapravo ovi koji su cijelo vrijeme bili sa strane. Ali, ponovno govorim u konačnici sustav nije funkcionirao.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa uvaženi zamjeniče, ja sam vas samo htio pitati kako funkcionira onaj vaš famozni stup srama? Da bih dokazao da vi politizirate, znači kao ministarstvo, kao Vlada jer ste prije godinu i pol dana krenuli kao žestoko ćemo se mi s time obračunati, međutim što se desilo? Ništa! 300 milijuna kuna, ako sam dobro negdje popratio je ukupno što ste uspjeli naplatiti, a dnevno se u medijima onda pronalaze osobe kojima je to pogodno naplatiti pa je tu recimo jedan pjevač kojemu to svakako treba naplatiti, a ima i onih kojima to ne treba naplatiti, a uredno stoje na tom spisku i mnogim drugima dijele lekcije o moralu. To su činjenice. Najviše se i tamo duguje i za doprinose i za poreze itd. I sad uvodimo drugi model, još uvijek. Znači, sada otpis kamata, pa ćemo vam reprogramirati glavnicu itd. Gdje to vodi? Možete nam reći? Evo, da li je vaš stup srama doživio fijasko ili je to za vas uspjeh?
Odgovor na repliku, Boris Lalovac.
Ja moram biti iskren da ne razumijem dugovi koji su nastali za vrijeme vaše vlasti da u konačnici ja pokušavam reći da nije bilo političke namjere. Ja pokušavam reći da je cjelokupno to pokušavam reći. Neću reći da sad pokušavam reći da vas branim u tom dijelu da jednostavno sustav nije funkcionirao kad nemate naplatu, da taj dio treba odvojiti od ovog dijela. To je od mene uvijek krenulo i od mene nećete nikad čuti da politiziram o tim stvarima, koga se htjelo naplatiti, koga se nije trebalo naplatiti. Smatram da je neukusno govoriti ovo što ste vi, i koji dio medija izvlači, pa izvlači pojedine, u ovom slučaju pjevače gdje se govori o, osobno smatram, jer smatram da svatko treba imati svoje, kada govori o poreznim obvezama da je to njegova, ajmo reć u jednom dijelu intimnosti da treba imati pravo da se brani. To je moje osobno mišljenje, od mene nećete nikada čuti da u tom dijelu politiziram ili svako od nas se sutra može naći u takvoj situaciji. Svatko se može naći u toj situaciji tako da ja, od mene nikad nećete čuti taj dio polemiziranja i smatram da trebamo uspostaviti, ponovo cijelo vrijeme govorimo nešto koje će zapravo biti neovisno o funkcioniranju politike. Zahvaljujem.
Kolega Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Lalovac osvrnut ću se na repliku u onom trenutku kad ste rekli da na porez na promet nekretnina se duguje negdje oko pola milijarde kuna. E sad se postavlja jedno elementarno pitanje, kad smo govorili o načelu pravednosti koliko ovih predmeta koji se nalaze u ovih 600 tisuća, nalaze se u ovom trenutku na drugostupanjskom u poreznoj upravi, koliko se nalaze na Upravnom sudu a koliko se nalaze na Vrhovnom sudu. Sigurno na desetke tisuća ovih predmeta o kojima mi danas govorimo. Međutim, kad govorim o tome da li sustav postoji ili ne postoji, sigurno da vi prošle godine niste imali naplatu 100%, kad iz naplate oduzmete naplatu onih starih dugova, nego ono što je prijavljeno i utvrđeno u 2012., niste imali naplatu 100% recimo nek ste imali 99%. Zaduženje vam je bilo negdje oko 110 milijardi, znači 1% toga nenaplaćenoga je povećalo dug za milijardu i 100 milijuna kuna, a ne možete reći da sustav ne funkcionira. Pa zato kažem, ako je prosječna naplata u zadnjih desetak godina, dakle i u vrijeme koalicijske Vlade bila negdje oko 97, 98% pa kad taj 1% obračunate onda vidite od kud taj dug i kako taj dug raste. Ali, ponavljam osnovno načelo i vođenja socijalne politike i porezne politike ne može se otpisivati, niti davati socijalna pomoć onome ko ima nešto. To je naprosto činjenica, od toga se ne može pobjeći jer taj neko ko je nešto stekao možda ja stekao na račun toga što državi nije platio porez. I prema tome kao što danas mnogim odlaze u stečaj, u blokadu i mnogi će ostati bez ičega na ime toga što nisu platili neke obaveze tako je neko u prošlosti ko nije platio to, mora to platiti.
Odgovor na repliku Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Znači u ovom dijelu što sam i rekao u uvodnom izlaganju slažem se s vama da oni dijelovi koji postoji određeni dio imovine, da će se u tome dijelu i treba ići prema naplati. Međutim, koliko kažem u ovom dijelu kada govorite o postupcima naplate, ne bi ulazio u detalje jel to 97%, jel to 99% ili je to sad tih 1%. Mislim da je ključni proces da uvijek da se ona naplati, onaj zapravo kada čovjek ima novaca, zapravo u tome kontekstu, da se zapravo mora platit, da se mora uspostaviti u tome jednom dijelu red. Hoćemo li uspjeti u uspostavi jednoga sustava koji je, moram priznati da je zahtjevan, gdje se pokušavate i dnevno boriti ali uvijek vas nešto stiže, neke stvari iz prošlosti. To je jedan izazov, ali sad kažem vam kako će to funkcionirati u budućnosti, mi pokušavamo uspostaviti jedan pravedan sustav da se zapravo, svi zapravo moraju izvršavati plaćanje poreza pa sad to danas izgleda ko presija, kao nekakva presija ali vidite da i po svim izvještajima kad gledate i medije, da brojni i mafijaši i zapravo određeni političari po brojnim zemljama zapravo u konačnici završe u pritvorima, u konačnici uglavnom ako ne budu plaćali poreze. I to bi zapravo trebala biti poruka i u RH da imamo uređeno društvo i da su porezi naša obaveza jer iz tih poreza se zapravo plaćaju i mirovine, i zdravstveni sustav. Jer tek kad takav sustav uspostavimo smatramo da smo napravili neki korak unaprijed.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Idemo na odlučivanje, glasovanje o odrađenim temama u Hrvatskom saboru. Prvo je Konačni prijedlog o naplati poreznog duga fizičkih osoba, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 341. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandmane nakon roka predviđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za to? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske sa 109 glasova za. Molim predstavnika predlagatelja Vlade Republike Hrvatske zamjenika ministra poštovanog Boris Lalovca da nam obrazloži. Amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske.
Amandman broj 1. obrazloženje, znači u članku 3. stavku 2. riječi "obrtnička" zamjenjuj se riječju "registrirana", a riječ do "31. prosinca 2012. godine" zamjenjuju se riječima "do dana stupanja na snagu ovog zakona". Obrazloženje, znači predloženim izmjenama, kako su uvjeti primjene zakona obuhvatili bi se i one fizičke osobe i koji su prestale obavljati djelatnost a koji nisu obrtnici, kako bi se postojećom formulacijom one stavile u isti ravnopravniji položaj, a vezano do 31. prosinca 2012. zamjenjuj se, znači do stupanja ovoga zakona, znači da se još obuhvate ova 3, 4 mjeseca dok se zakon donese, zapravo da se obuhvati i širi krug, veći broj dužnika vezano za reprogram.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, i u raspravi o ovom zakonu upozorili smo na veliku nepravednost ovog zakona, zakona koji naprosto ne akceptira ključne stvari a to su socijalni, imovinski status onih kojima se otpisuje porez jer od ovih 620 000 dužnika sigurno je onih koji imaju značajnu imovinu i koji se danas bave tom djelatnošću kao vlasnici ili suvlasnici trgovačkih društava. I smatramo da su do te imovine došli obavljanjem te djelatnosti zbog koje imaju danas porezni dug i da naprosto niko nema pravo otpisivati nekome porezni dug i obveze prema državi ukoliko on ima imovinu, a naplata tog duga ne ugrožava niti funkcioniranje, niti njega, niti njegove obitelji i smatramo da to nije u redu. Dakle, osnovno načelo kad se donose bilo kakvi porezni zakoni je načelo pravednosti. Mi s ovim prijedlogom zakona nažalost rušimo to načelo pravednosti, a isto tako ima nešto što se zovu porezni kapaciteti ili kako već hoćete, sigurno da treba provjeriti da li neko ima mogućnost ili nema mogućnost platit porez. Druga stvar, smatram da nije pošteno naspram tisućama hrvatskih obrtnika i tisućama vlasnika i suvlasnika trgovačkih društava koji su u protekle 4. godine krize prodavali svoju privatnu imovinu da bi zaštiti i sačuvali svoja poduzeća da bi zaštitili i sačuvali radna mjesta, da bi zaštitili ono što je najbitnije a to je ta supstanca kvalitetne radne snage u svojim poduzećima jer mnogi od njih su svjesni da sutra i kad se Hrvatska gospodarski oporavi da će ako ti ljudi završe na burzi, ako odu od njih da će vrlo teško naći tako kvalitetne ljude i nastavi posao. Dakle, prodavali su i vikendice, i aute, i brodove i sve živo da bi sačuvali te firme. Međutim, kolegice i kolege ovdje se ne radi o otpisu duga od 10, 20 000 kuna, ovdje se radio o otpisima dugova od nekoliko desetaka milijuna kuna. Gledajte, ako je netko uspio napravit porezni dug od nekoliko desetaka milijuna kuna, onda vjerojatno i njegova imovina koju posjeduje on ili njegovi članovi uže obitelji je sigurno pozamašna, jer sigurno da ti ljudi nisu živjeli da tako kažem životom običnog čovjeka, nego su živjeli na vrlo visokoj nozi i smatram da nema nikakvog razloga da se takvima otpiše porez. To smo jasno rekli, možda se to nekima neće sviđati međutim to je načelo naše stranke uvijek bilo i tim smo se rukovodili. Ovo je možda jedan od najvećih populističkih poteza koji Vlada radi, jer znat što znači 12 milijardi poreznih prihoda otpisat bez kriterija. Jel ovdje nema kriterija, ovdje jedini kriterij neko je dužan, jedini kriterij. Ali da li on ima vlasništvo ili suvlasništvo nad jednom, dvije, pet ili deset tvrtki, da li ima nekretnine tolike i tolike, da li ima ušteđevinu u banci to nikog ne pita, da li ima vrijednosne papire, da li je pokupovao dionice, da li je te novce poslao … [[Govornik se ne razumije.]] ili negdje drugdje to nikoga ne zanima. I zato je ovaj zakon nepravedan, nepravedan je prema onima koji su sve ove godine, gospodine predsjedniče ako mogu malo tišine mislim, nepravedan je prema svima onima koji su prodavali svoju imovinu da bi zaštitili poduzeće, a naročito mi se ne sviđa ova odredba veli jer u izvornom zakonu stoji da sve obrtnike i sad registrirane djelatnosti do 31.12.2012. godine. Sad se postavlja pitanje što ako je neko prije mjesec ili mjesec i po dana znao da će biti ovakva izmjena zakona pa je u zadnjih petnaestak ili dvadeset dana zatvorio poduzeća, a ima recimo poreznog duga nekoliko milijuna kuna. Prema tome, ovo je zakon koji naprosto niti amandman, niti zakon koji mi ne možemo podržati jer ako se neke druge stranke optužuju za populizam, onda je ovo populizam par excellence. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ima li još zainteresiranih za raspravu klubova? Peđa Grbin, poštovani zastupnik u ime kluba SDP-a.
Suprotno stavu uvaženog kolege koji se evo ipak na kraju svoje rasprave marginalno dotaknuo predloženih amandmana. Ovdje se radi o jednom izuzetno poštenom i izuzetno pravednom i izuzetno korisnom zakonu. Ovim zakonom hrvatskim građanima koji su zbog krize koja traje moramo svi priznati neuobičajeno dugo došli u jako tešku situaciju. Ovim zakonom se njima omogućava da prodišu a istovremeno za državni proračun se osigurava mogućnost da dobije novac a da pritom ne uništi hrvatske građane odnosno dužnike. Jer u čemu je interes Rh da primjerice na dražbama pokupuje stotine ili tisuće stanova i nekretnina iz kojih će sutra morati deložirati hrvatske građane ili koji će sutra morati prodavati na tržištu kako bi popunila svoje porezne rupe. Ovim zakonom pokušavamo osigurati da se građanima da period 3,04 ili 5 godina da pokušaju vratiti svoje dugove a istovremeno amandmanom koji je Vlada predložila osigurava se da se registrirane djelatnosti znači liječnici, arhitekti itd. dovode u isti položaj kao i obrtnici a isto tako da se omogući svima koji vide da njihov posao ne funkcionira, da ga zatvore i da reprogramiraju svoj dug tako da ovaj zakon i ove amandmane svakako treba podržati.
Hvala i vama. Više nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu Vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv amandmana broj 1? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova 80 glasova za, 28 glasova protiv, jednim suzdržanim glasom prihvatili amandman Vlade Rh broj 1 koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 poštovani zamjeniče ministra.
Amandman broj 2 odnosi se na članak 11 gdje se uz obustavu ovrhe uvodi institut odgode ovrhe zbog čega je to potrebno da se zapravo u slučaju kada porezno tijelo vrši obustavu da se kasnije u tijeku postupka ne gubi redoslijed izvršenja osnova za plaćanje kada financijska agencija daje nalog za izvršavanje osnova za plaćanje onim redoslijedom koji su upisani u očevidnik redoslijeda osnova za plaćanje. Znači jača se institut porezne uprave da ne gubi svoj redoslijed kod obustave ovrhe. Zahvaljujem.
Hvala lijepo zamjeniče ministra. Otvaram raspravu o amandmanu broj 2 Vlade Republike. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče hrvatskog sabora. Ovi amandmani jasno pokazuju da sve ono što smo govorili o prvom amandmanu ovim samo amandmana članak 11 to još više potvrđuje. Dakle Vlada naprosto ne zna što će napraviti. Najprije je išla sa jednim mjerama, sad ide sa drugim mjerama i onima koji nisu pročitali zakon a govore o ovome. Ovaj zakon se odnosi na one koji su zatvorili obrtničku djelatnost. Prema tome ako nekome otpisujete porez ne znam kako će on iz kojih osnova ponovno uspješno nastaviti obrtničku djelatnost jedino ako se to ne radi iz manipulativnih razloga ali dobro. dakle u stavku 1 članka 11 amandmanom kaže postupci ovrhe i pljenidbe prijenosom novčanih sredstava koje ovršnik ima kod banke a koji se provodi radi naplate poreznog duga za koje je odobreno plaćanje sukladno ovom zakonu obustavit će se po službenoj dužnosti po izvršnosti rješenja iz članka 10 i stavka 1. Gledajte ako nekome pišete kamate i ako netko prihvati da ostatak duga plaća ovisno o visini duga na 24, 36, sve do 60 rata onda mi nije jasno zašto još ekstra posljedice a istovremeno svima koji jedva žive u trenucima kad htjeli mi to ili ne htjeli priznati. Možemo se mi ovdje politički prepucavat koliko god hoćemo ali gospodarstvenici naprosto dižu na škrge. Njih tjeramo i pogledajte što se događa. Porezna uprava ih zove, niste platiti PDV blokirat ćemo vas. Istovremeno netko duguje 5, 6 milijuna kuna zatvorio je obrt, otvorio je poduzeće na nekoga ili je suvlasnik tog poduzeća i on lijepo funkcionira dalje a duguje 6, 7 milijuna kuna s osnova obrta. To vam je slika danas u Hrvatskoj i slika što će ovaj zakon donesti. A oni koji se stvarno muče, koji stvarno žele opstati na tržištu, koji stvarno žele raditi, koji stvarno žele zadržati radna mjesta, ne oni moraju platiti ako ne plate iznos PDV-a ili bilo kojeg davanja prema državi blokira ih se i ide im zatezna kamata od 12 ili 14%. Da li je to poruka svima onima koji rade, koji stvaraju novu vrijednost, vas ćemo kazniti jer od vas još možemo nešto uzeti ali svi vi koji ste niste plaćali porez nego ste kupovali nešto drugo, vama ćemo oprostiti kamate i omogućit ćemo vam da po kamati mimo kriterija u sljedećih 5 ili 4 godina podmirujete svoje obaveze. Jeste vi kolegice i kolege svjesni što radite? A zašto? A zato što je ovo 2 ovakav zakon ove političke opcije. Dakle Koalicija je 2002. donijela zakon o dospjelima a ne naplaćenim potraživanjima. Efekat toga je bio skoro pa nikakav. Nije se naplatilo ni 500 milijuna od 24 milijarde kuna. Sad ste opet donesli sličan zakon i logična je stvar da šaljete poruku svima onima nemojte plaćati porez, kad mi dođemo na vlast ponovno ćemo vam oprostiti taj porez a vi svi koji plaćate porez u Hrvatskoj ste bedaci. To je naprosto nešto što ne prolazi.
Može u ime kluba poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Uvaženi kolega je opet govorio više-manje o svemu a najmanje o samom amandmanu ali evo ukratko. Ovim amandmanom se osigurava upravo to da u situacijama kada se provodi ovrha primjerice na nekretninama RH može doći u situaciju da odgodi provedbu ovrhe ili u određenim situacijama da ovrhu, odnosno zabilježbu ovrhe u zemljišnim knjigama putem rješenja nadležnog suda može pretvoriti u založno pravo. I tako osigurava da onim osobama koje imaju imovine, a na čijoj imovini se provodi ovrha u slučaju da ne plate dug, da ne plate reprogramirani dug primjenom članka 12. ovog zakona, se na njihovoj imovini ovrših ono što su dugovali i sa kamatama. Dakle, upravo suprotno, ovim se amandmanom osigurava da onima koji su ulagali novac u nekretnine, u dionice, u pokretnine ukoliko ne vrate svoj dug država dug sa kamatama može naplatiti na njihovoj imovini i to piše u ovom amandmanu. A iznimno ovrha će se obustaviti gdje, na novčanim sredstvima, a zašto, zato što su računi na kojim je novac već bio da tako kažem, da svima bude jasno očišćeni, sa njih ako je novca bilo. Porezna uprava, država su novac skinuli i preselili ga u državni proračun i zato se tu ovrha obustavlja. A što se tiče izlaganja uvaženog kolege, ja moram reći da nitko nije došao u situaciju da ne može izvršavati svoje obveze zato što je to baš htio. U tu situaciju su došli nekad pogrešnim i lošim potezima, a budimo realni u slučaju većine građana RH, u situaciju da ne mogu podmirivati svoje obveze i one koje se tiču poreza, građani su došli zbog teške situacije. I obveza nas kao države je da im pomognemo i da pri tom osiguramo da se barem dio poreznih obveza naplati jer je očito da se ovdje u ovim slučajevima za koje se ovaj zakon odnosi nešto pokušalo naplatiti i nije uspjelo. Pa mi ne govorimo ovdje o milijarderima, mi ovdje govorimo o građanima kojima se sjelo na račune, kojim se sjelo na nekretnine i kojima se dug nije uspio naplatiti. Ako ćemo ovakvim zakonom osigurati da se barem dio duga naplatit, uspjeli smo i to je poanta ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2. Vlade Republike Hrvatske. Molim tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za i 25 protiv i s 1 suzdržanim glasom amandman Vlade Republike Hrvatske prihvaćen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sad prelazimo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Molim poštovanog zamjenika ministra da se izjasni o amandmanu broj 1. na članak 7.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio, samo jedan. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o konačnom prijedlogu zakona dizanjem ruke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 1 glas protiv i 26 suzdržanih glasova donesene Zakon o naplati poreznog duga fizičkih osoba u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na - Prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, prvo, P.Z.br. 342. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članci 144. do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. U ime predlagatelja zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Znači pred nama se nalazi još jedan zakon koji nije uskladba, zapravo neharmonizirani zakon vezano za EU. Odnosi se na prijedlog Zakona o posebno porezu na kavu i bezalkoholna pića. Bitno je ukazati da su važeći zakoni, su neusklađeni s temeljnim načelima ugovora u funkcioniranju, znači zabrana diskriminacije, ukidanja svih prekograničnih formalnosti i ne uvažava okolnost funkcioniranja na jedinstvenome tržištu. Ono što je ovdje bitno reći, zakon objedinjuje do sadašnja dva zakona koji su definirali oporezivanje posebnim porezom za kavu i za bezalkoholna pića. Znači definira sustav oporezivanja prilikom unosa iz drugih EU država, definiran je nastavak porezne obveze imajući u vidu funkcioniranja na europskome tržištu. Ovdje je svakako bitna novina je uvođenje, uvodi se sustav odgode plaćanja posebnoga poreza, mogućnost otvaranja skladišta, znači za robu opterećenu, znači posebnim porezom kao opciju. Do sada je bila odmah kada ste zapravo uvozili, u tom dijelu morali ste plaćati i sada zapravo tu robu kada puštate u promet, kada puštate u promete, u tome dijelu se ide oporezivanje, znači posebnim porezom i na kavu i na bezalkoholna pića. Tako da u ovome dijelu isto što se tiče likvidnosti za ona poduzeća koja se bave uvozom, a pogotovo kave ili ovih bezalkoholnih pića kroz ovaj dio odgode plaćanja se svakako je za njihov i djeluje olakšala poslovanje. Također se posebnim propisima omogućava povrat posebnog poreza nakon izvoza u slučaju da se roba proglasi neupotrebljivom. Što se tiče bezalkoholnih pića od oporezivanja su izuzeti proizvodi koji se smatraju hranom za posebne prehrambene proizvode, dodacima prehrani prirodni voćni sokovi, sokovi od povrća, voda bez dodatnog šećera i voćni sokovi i voćni nektari, znači oni nisu a onaj dio gdje je, je dodatno oporezivanje, odnosi se na vodu sa dodatnim šećerima ili tim dodatnim sladilima i aromatizirane vode te bezalkoholno pivo budući da je taj dio morao biti harmoniziran. Ukratko znači u EU postoje određeni također posebni porez na bezalkoholna pića kao što su Belgija, Danska, Nizozemska, Finska, Latvija, Mađarska, Francuska izvan EU o porezima oporezivanju Norveška i BIH. Vezano za kavu ukida se oporezivanje nepržene kave i kavine ljuske i opne jer to nisu proizvodi namijenjeni za krajnju potrošnju. Smanjiva se visina posebnog poreza na kavu sadržanu gotovom proizvodu. Smanjuje se visina poreznog poreza na kavu sa 60 kuna za jedan kilogram neto mase sadržane u gotovom proizvodu na 20 kuna neto mase ako se radi o udjelu ekstraktne esencije ili koncentrata kave u gotovom proizvodu. Ono što je bitno za poslovanje u ovom dijelu. Ukida se sustav označavanje kave markicama sukladno EU Direktivi tako da u ovom dijelu se nema više markice zbog jedinstvenoga tržišta. Ta visina posebnog poreza na tržišnu kavu ostaje ista te se visina posebnog poreza na ekstrakte esencije i koncentrata od kave ostaje ista. Kavu u EU u ovom dijelu se oporezuje kao što je u Belgiji, Njemačkoj, Danskoj, Latviji i Rumunjskoj izvoz izvan EU u BIH i Srbiji. Evo zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba HDZ-a kolegica Martina Dalić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Pa evo pred nama se nalazi zakon koji u suštini objedinjuje dva postojeća zakona i provedbu naplati trošarina na kavu i bezalkoholna pića u biti usklađuje sa Zakonom o trošarinama, odnosno krovnim zakonom. Iako se ovdje radi o trošarinama koje nisu harmonizirane na razini EU znači Hrvatska je sasvim slobodna u njihovoj primjeni. Način njihove primjene ipak mora biti usklađen sa slobodom kretanja kapitala, roba i ostalim temeljnim slobodama. Stoga moglo bi se ustvari reći na prvi pogled da ovaj zakon u odnosu na postojeće ne donosi nikakve značajne i bitne promjene osim ovog tehničkog usklađivanja i objedinjavanja dvaju zakona. Međutim ustvari ipak postoji jedan važan razlog zbog kojeg vrijedi podržati ovaj zakon a taj važan razlog se krije u činjenici da je Ministarstvo financija uspjelo donijeti ovdje u Sabor jedan porezni zakon a da pritom ne povećava porezni teret. Štoviše u jednom djelu oporezivanja kave porezni teret se smanjuje čak deset puta. Tako se znači kavine esencije oporezivanje se smanjuje sa 60 kuna na 6 odnosno na 20 kuna. S obzirom na to i imajući u vidu aktualnu gospodarsku situaciju možda je ovaj zakon i dobar putokaz kako bi Ministarstvo financija trebalo raditi i ubuduće što se tiče poreza i visine poreznog tereta. S obzirom na to, imajući u vidu dakle da se radi jednim dijelom o tehničkom pojašnjavanju i s obzirom na napor koji Ministarstvo financija uložilo da ne povećava porezni teret i tamo gdje se to moglo da se smanji klub HDZ-a će podržati donošenje ovog zakona.
Hvala lijepa. I u ime kluba HNS-a kolega Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata podržava intenciju Ministarstva financija i konkretan prijedlog da se jednim zakonskim propisom obuhvati tematika oporezivanja, posebnog oporezivanja kave i bezalkoholnih pića koja do sada bila kao što reće kolegica Dalić uglavnom tretirana dvama posebnim propisima, dvama zakonima. Činjenica je da oporezivanje kave i bezalkoholnih pića nije nešto što je harmonizirano na razini EU jer tek u pet od 27 zemalja članica EU se provodi oporezivanje kave a u 7 od 27 oporezivanje bezalkoholnih pića. Nas posebno zanima što ovaj zakon s ovako predloženim rješenjima donosi u kontekstu našeg ulaska u EU odnosno pozicioniranje Hrvatske u konkurentsko okružje, u svijetlu činjenice da je industrija proizvodnje dakle kave i kavinih pripravaka u zemljama Europske unije izrazito razvijena i s druge strane da je također industrija bezalkoholnih pića osobito onih koje se ne proizvode od prirodnoga soka i prirodnih nektara dakle koje smatramo i pićima u smislu posebnog oporezivanja po ovome zakonu, također iznimno razvijena. Što dakle oporezivanje u ovome konkretnom slučaju znači za naše proizvođače u konkurentom okruženju? Činjenica je dakle da je predlagatelj predložio relaksiraniji pristup posebnom oporezivanju pića od kave, odnosno pića koja sadrže kavu, ekstrakte esencije i koncentrate od kave i to vrlo, vrlo osjetno. Mi znademo da je kultura ispijanja kave i kavinih proizvoda i kod nas vrlo raširena i da ona praktički predstavlja jedan element svakog socijalnog kontakta gotovo kod nas. I kada se obično kaže da se vidimo s nekim ili susretnemo onda kažemo idemo na kavu, bez obzira što u mnogim slučajevima možda kavu i ne popijemo nego nešto drugo. Ali od kada je kava došla nakon bitke za oslobođenje Beča u domove čitave Europe ona je definitivno postala jedan ritualni elemente kojega koristimo gotovo svi i gotovo svaki dan. Pa će onda i ovo pojeftinjenje odnosno smanjenje trošarine na kavu i proizvode od kave biti dobrodošlo pretpostavljam za većinu građana RH. Kada se govori o bezalkoholnim pićima onda predmet oporezivanja postaje od donošenja zakona i voda uključujući i gazirane vode koje imaju dodatak sladila i ostalih preparata koji tu vodu čine aromatiziranom, što do sada nije bio slučaj. No međutim, također ostaje postojeća razina oporezivanja kada se govori o sokovima koji se proizvode iz koncentrata i sirupa koji sada iznose 40 kuna po hektolitru za sirupe odnosno 40 kuna po hektolitru soka odnosno 400 kuna po hektolitru sirupa. Ta razina opterećenja praktički znači da u svakoj boci od 1,5 litre bezalkoholnog pića koji se proizvodi i sirupa 60 lipa odlazi na ovaj poseban porez. No treba znati da u ukupnoj maloprodajnoj cijeni takvog jednog pakiranja sva davanja državi iznose gotovo 50% i da je u tome smislu i Zajednica proizvođača tražila od ministarstva relaksiraniji pristup i da je ministarstvo u ožujku ove godine pristalo razgovarati o tome pa čak i ponuditi jednu povoljniju varijantu. Mi se nadamo da prostora za razgovor još uvijek ima i da će Ministarstvo financija do drugog čitanja razmotriti sve pro et kontra argumente da se ovo porezno opterećenje relaksira odnosno smanji jer iz rakursa zemlje koja se bavi turizmom posebice nakon uvođenja povlaštene stope PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu nije i ne može biti svejedno koji su ulazni troškovi u turističkoj odnosno u ugostiteljskoj industriji. Generalno uzevši dakle klub HNS-a Liberalnih demokrata pozdravlja nastojanja predlagatelja, pozdravlja racionalizaciju zakonske materije u jedan dokument od strane Vlade. Podržava prijedloge koji su osnovica promjena u dosadašnjem sustavu posebnog oporezivanja kave i bezalkoholnih pića uz napomenu da molimo da se do drugoga čitanja provedu dodatni razgovori i pregovori s proizvođačima kako našu industriju bezalkoholnih pića ne bismo od 1.7. učinili još ranjivijom u odnosu na piće koje se proizvodi tako isto u zemljama okruženja odnosno prije svega zemljama EU obzirom da postajemo integralni dio njenoga tržišta. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, prvo čitanje, P.Z. br. 342. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak 1. prihvaća se prijedlog Zakona o posebno porezu na kavu i bezalkoholna pića i 2. sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputiti će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za donesen predloženi zaključak.
I prelazimo još na - Prijedlog zakona o carinskoj službi, prvo čitanje, P.Z. br. 314 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona članci 144.do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja zamjenik ministra financija Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo i pred nama je još jedan zakon koji definira organizacijsko ustrojstvo unutar Ministarstva financija. Zakonom o carinskoj službi uređuju se pitanja koja se odnose na nadležnost i poslove Carinske službe organizaciju, ovlasti i posebnosti u pravima i obvezama i odgovornosti carinskih službenika. Ulaskom RH u EU Carinska uprava RH preuzima ulogu sigurnosne i fiskalne zaštite cjelokupne EU i RH te osigurava slobodno kretanje roba između zemalja članica i trećih zemalja. RH postaje 1.7.2013.godine dio jedinstvenoga carinskog prostora EU što predstavlja ukidanje graničnih carinskih procedura prema zemljama EU i to prema Italiji, Sloveniji i Mađarskoj. Od ukupne robne razmjene RH s inozemstvom oko 61%, znači to je podatak za 2012.je odnos sa EU, navedeno ima za posljedicu reorganizaciju ustroja rada poslova carinskih ispostava za robno carinjenje unutar zemlje. Ono što se mijenja ovim zakonom je propisivanje pojedinih segmenata rada Carinske službe u uvjetima članstva RH u EU i redefinira se područje nadležnosti i primjene carinskih procedura nakon pristupanja RH u članstvo, prilagođavanje organizacijskog oblika za proširenje poslova u cilju osiguranja sigurnosti tržišta i financijskih interesa RH, te novorazvidnije umanjuje broj ustrojstvenih jedinica, znači neki novi poslovi Carinske službe su nadzor nad provedbom propisa o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti te otkrivanje i sprečavanje svih oblika nedozvoljene i protuzakonite trgovine, zatim nadzor nad unosom i iznosom prekograničnim prometom te drugim kretanjem i raspolaganjem s otpadom, nadzor nad naplatom, naknada za gospodarenje na posebnim kategorijama, također provjera zakonitosti i postupanja s robom sukladno propisima o koncesijama. Znači onaj sav dio posla koji se sada carina je radila sukladno sadašnjem funkcioniranju a ulaskom u Europsku uniju gdje se taj jedan dio polova gubi a da bi se zapravo očuvala sva radna mjesta unutar carinske uprave jer smatramo da tu ima dosta kvalitetnih ljudi koji su dosta dugo bili u sustavu probati ćemo zapravo iskoristiti sve kadrove znači u ovome dijelu ajmo reći suzbijanja sive ekonomije. Znači u onome dijelu gdje postoje određeni fiskalni efekti na proračun, zapravo da kolege koje posjeduju određena svoja i stručnosti i znanja zapravo da sada ovim jednim ajmo reći administrativnim micanjem barijera sa njihovih radnih mjesta zapravo da ne ostanu nezaposleni nego zapravo smatramo da se zapravo za njih može naći radno mjesto unutar Ministarstva financija. Ono što je bitno je i imenovanje na osnovu javnog natječaja, pogotovo ravnatelja carinske uprave, zamjenika ravnatelja, pomoćnika ravnatelja i pročelnika područnog carinskoga ureda. Znači smatramo da bi se u budućnosti oni trebali birati javnim natječajem. Također moje je mišljenje ono isto slično kao i kod porezne uprave puna profesionalizacija ovoga posla. Jer smatramo da, pogotovo kada ima u tom dijelu fiskalnog učinka mora se tako i postupati. Uvodi se klasifikacija radnih mjesta na rukovodeće, više i niže carinske službenike te se uvode određena carinska znanja ovisno o stupnju obrazovanja, odgovarajućem radnom iskustvu, godišnjim ocjenama te položenom ispitu. Ministarstvo financija znači sukladno novim organizacijskome ustroju voditi će računa, znači da svi zaposlenici budu ravnomjerno raspoređeni na određena područja, pogotovo ona gdje smatramo gdje bi trebalo poboljšati nadzor i kontrolu. Određeni dio djelatnika svakako će se probati rasporediti unutar ajmo reći lučke kapetanije. Ako bi mogla neka prekvalifikacija se raditi i unutar, znamo da unutar zatvorskog sustava postoje određeni deficiti unutar policije. Tako da, evo boriti ćemo se za svako radno mjesto unutar carinika koji je ostao, koji ima iskustva, ima ispite položene da mu nađemo određeni dio gdje će se organizirati u suzbijanju sive ekonomije a svakako ako ne bude u tom dijelu bio pokriven da se zapravo nađe unutar drugih organizacijskih jedinica Vlade Republike Hrvatske. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo ga, polako završavamo ovaj financijski set zakona. I iskreno govoreći ja sam iznenađen da kolege iz vladajuće koalicije nisu zainteresirani za ovu točku dnevnog reda. I meni je žao što kolege iz Ministarstva financija nisu prihvatile zaključak koji sam ja predlagao na Odboru za gospodarstvo iz jednostavnog razloga što mislim da u obrazloženju ovoga Zakona se predlagatelj nekorektno odnosi prema 3 tisuće i nešto više zaposlenih u carinskoj službi. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga zamjenik ministara je rekao da praktički svi carinski prijelazi od granice sa, početka granice sa Mađarskom do praktički granice za Slovenijom nestaju. Na tim granicama rade ljudi sa određenim kvalifikacijima, znanjima, predznanjima itd.. I mislim da elementarna stvar koju smo mi kao saborski zastupnici morali dobiti u obrazloženju ovoga zakona je broj uposlenih u ovom trenutku u carini njihova kvalifikaciona struktura i koliko da tako kažem u ovom prvom naletu carinika ostaje u matičnoj službi. Dakle koliko njih će raditi na ovim carinskim graničnim prijelazima prema Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori i koliko će ostati u carinskim ispostavama u lukama na Jadranu. To nažalost nismo dobili iz meni nepoznatih razloga niti u obrazloženju nije rečeno. Sada se postavlja jedno pitanje koliko ljudi je višak. Da li u carini ima višak jer ako ćemo reći da ćemo nekoga preraspodijeliti u pravosudnu policiju, u lučke uprave itd., on je višak. On je višak. I mi možemo to nazivati kako god hoćemo. Međutim, čak i u proračunu na različitim pozicijama se za te ljude osiguravaju novci. E sada se postavlja jedno drugo pitanje. Da li to znači da do sada u tim službama smo imali manjak zaposlenih. Ili nismo imali manjak zaposlenih. Druga stvar, poznavajući kvalifikacionu strukturu, većeg dijela tih ljudi koji su radili na graničnim prijelazima postavlja se jedno elementarno pitanje da li je Ministarstvo financija, carinska uprava i što poduzela po mojim informacijama a to je ne jedan telefonski poziv u zadnjih nekoliko dana da se ti ljudi obuće da mogu raditi ove druge poslove kojim se govori da će raditi, borba protiv sive ekonomije, kontrola ekološka, kontrola koncesija i nekih drugih zakonskih propisa a prije svega borba protiv sive ekonomije. Dakle, ono što je evidentno da bez obzira što smo dobili uvjeravanje na Odboru za gospodarstvo od predstavnika carine da je to tako. Međutim, od ljudi iz carine nažalost stižu oprečne informacije. Međutim, kolegice i kolege ja ovdje naprosto želim upozoriti na nešto što, ja sam mislio da je vrijeme iza nas. Čisto političko kadroviranje, čisto političko imenovanje ljudi i to betonirati status tako da kada dođe sljedeća vlast da nema šanse da ih makne sljedeće tri godine. Jer ako pogledate malo odredbe Zakona od članaka 64. do 67. onda ćete vidjeti da se ovdje predviđa kvazi javni natječaj, imenovanje ljudi gdje nitko ne može doći sa strane, moraju biti ljudi iz uskog kruga a ne daj Bože i ne bih htio biti grub, možete ih smijeniti jedino ako umru, nikako drugačije. Pa pogledajte člankom 64. veli ravnatelj se bira putem javnog natječaja na vrijeme od 5 godina. Zašto na vrijeme od 5 godina ako svi koji se imenuju u kabinetu ministara, kabinetu Vlade, svi zamjenici, svi pomoćnici, a ravnatelj carine je u rangu i ravnatelja Porezne uprave i nekad u ravnatelju državnog tajnika, zašto on na 5 godina. I sad najedanput javni natječaj. A sad ćete vidjet vrlo interesantnu stvar, kad je HDZ provodio javne natječaje za pomoćnike ministra, zapravo ravnatelji uprava onda reći ćemo da je to kvazi javni natječaj, a to je imenovanje po političkom kriteriju. Ali sad kad to SDP radi onda je to visoki stupanj demokracije, tu naravno neće biti političkog kadroviranja. Ali gledajte, veli ravnatelj se imenuje na natječaju na vrijeme od 5 godina, ravnateljem se može imenovat osoba koja uz ispunjavanje općih zakonskih uvjeta ispunjava i posebne uvjete. Najmanje 15 godina radnog iskustva na poslovima iz djelokruga rada carinske i porezne službe, unutarnjih poslova i drugih sigurnosnih inspekcijskih i nadzornih službi. E sad ako eliminiramo carinike i poreznike recite mi ovi drugi kakve veze oni imaju s ovim poslom koji rade carinici, a recimo nema jedan uspješan menadžer u nekakvoj tvrtki. Kakva je razlika? Jedini koji imaju nekakvo znanje koje traže carinici su oni koji rade u poreznoj upravi i carini. I ako ćemo se držat toga onda ostajemo nek ostanu oni, ali ako ubacujemo ove neke druge onda bilo tko tko ima 15 godina radnog iskustva u rukovođenju nekakve velike tvrtke ima sve uvjete da bude ravnatelj carine. Dapače, neke tvrtke koje se bave uvozom i izvozom ima možda 15 puta kvalificiraniji ili recimo nekakav financijski direktor u nekakvoj tvrtki, uzmite recimo INA-u, Agrokor, da sad ne reklamiram nekakve tvrtke, da njihov financijski direktor nema uvjete da bude ravnatelj Carinske uprave. Pomalo smiješno, ali po prijedlogu ovog zakona istinito. Veli 10 godina najmanje na radnom mjestu rukovodećeg državnog službenika. Šta znači rukovodeći državni službenik? Tu se postavlja jedno elementarno pitanje. Dakle državni službenik koji radi usko specijalizirani posao je kvalificiran od ponavljam jednog financijskog direktora nekakve međunarodne korporacije. Možda čovjek hoće se smirit i hoće otići za ravnatelja Carinske službe, ali mi mu ovim zakonom to onemogućavamo. Veli ravnatelja imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra financija. Veli ravnatelj se može riješiti prije isteka roka na koji je imenovan, ali ovo je fantastično, veli na osobni zahtjev, radi trajne nesposobnosti za rad i obnašanje funkcije, ako je izvršnim rješenjem proglašen krivim za tešku povredu službene dužnosti i veli prestanak službe po sili zakona. Dakle nikakav kriterij uspješnosti, sposobnosti, to ne postoji, to naprosto u socrealističkim sustavima toga nema. A ono što je bit i osnov svega, načelo uspješnosti ne postoji, znači zbog toga da li je netko uspješan ili neuspješan. Ali ono što je najbitnije, gledajte, vama na čelo jedne vrlo bitne službe dolazi čovjek koji nema kriterije kao sve njegove kolege u upravi. U čemu je razlika između ravnatelja Carinske uprave i ravnatelja Porezne uprave, u čemu je razlika između ravnatelja Policije i ravnatelja Carinske uprave. Gledajte, po meni je malo smiješno da se samo jedan ravnatelj u cijeloj državnoj upravi izvlači, on je specifikum, on je poseban i on nije u kabinetu ministra. E sad ja baš kao ministar financija se nikako ne bih htio složit s tim da mi je svi moji pomoćnici i zamjenici budu i ravnatelj Porezne uprave bude u nekakvom mom kabinetu, a ravnatelj Carinske uprave nekakav lik koji je došao negdje sa strane i on je specifikum specifikuma i njega nitko ne smije dirat. Znači nešto što naprosto nije dobro i nije pametno. A onda radno mjesto rukovodećih carinskih službenika, tj. zamjenika i pomoćnika ravnatelja te pročelnika područnog carinskog uprava popunjava se putem javnog natječaja itd. E sad veli zamjenik pomoćnik imenuje i razrješuje ministar financija na prijedlog ravnatelja na razdoblje od 5 godina. Zamjenik i pomoćnik mogu se razriješit prije isteka roka koji su imenovani iz istog razloga kao u članku 65. stavak 1. ovog zakona, dakle ako njihov ravnatelj ne umre ne mogu ni oni isto dok ne umru, nema šanse da ih maknete. Dakle zabetonirana vodeća nomenklatura u carini. To je naprosto smiješno. Kolegice i kolege to je smiješno, to odudara čak i od osnovnih počela i onoga što nas je predsjednik Vlade i svi njegovi ministri i kolege iz vladajuće koalicije pokušavali uvjerit ovdje kad smo imali zakone po ovom ministru, zakone po onom ministru i na kraju kad su rekli pa mi imamo pravo dovest ljude u svoj kabinet i kad odemo odlaze i ti ljudi s nama. E sad u čemu je razlika između tih ljudi i čelnih ljudi u Carinskoj upravi? U čemu? Po čemu ste vi to bogomdani, a recimo čelni Porezne uprave nisu? Po čemu ste vi bogomdani da odstupate od onoga što je predsjednik Vlade govorio? Vrlo čudno i vrlo smiješno, osim naravno političkog kadroviranja, cementiranja i dalje ne bih htio govoriti jer ne bih htio nekoga povrijediti. Ali kolegice i kolege, ovaj članak od 64. do 67. jasno vam govori kako onaj koji je pisao zakon promišlja općenito o ovom zakonu koji se zove Prijedlog zakona o carinskoj službi. Dakle one carinike koji su sad na graničnim prijelazima boli me briga za njih, što će bit s njima, gdje će oni završit isto tako boli me briga. Kadrovski ih nismo osposobili da mogu radit neke druge poslove ako ne budu na carini zaposleni na ovom dijelu prema Srbiji, BiH i Crnoj Gori ili dole u onom jadranskom dijelu, ali ovaj partijski način imenovanja je nešto naprosto što mislim da nitko u ovom Saboru ne bi smio podržati. Pa baš me zanima da li će kolege iz vladajuće koalicije dignut ruke za ovo. Zašto? Iz razloga što su se toliko zdušno borili da nam obrazlože kad smo imali tri, četiri izmjene Zakona o državnim službenicima i namještenicima, kad su nas uvjeravali da onaj obični službenik kad dođe u kabinet predsjednika Vlade ili ministra napušta tu službu u onom trenutku kad odlazi njegov šef. E baš me sad zanima koliko će biti dosljednosti i kad se bude dizala ruka za ovaj zakon. Jer ovo je onda priznate da sve ono što ste radili i što i čim ste obrazlagali ta imenovanja i te promjene zakona u principu je bilo čisto politikanstvo. Jer ovo nema veze s tim. Ovo je kadrovsko betoniranje kadrova koje sljedećem ministru ne omogućavaju tri godine promjene bilo kakve rukovodeće strukture u carini. Ili je to možda uvod u ono što nas čeka i za sve ostale službe u državnoj upravi. Ali ponavljam, reći sve smrt, sve ali sposobnost i uspješnost da nije kriterij da netko ostane je naprosto smiješan. Dakle, kolegice i kolege, čudi me bešćutnost predlagatelja. Kolega Lalovac, ovo vas ne ide da ne bi mislili da to vama govorim, da niti nakon rasprave na Odboru za gospodarstvo kad je nešto slično bilo rečeno oni si nisu našli za shodno da do rasprave u Hrvatskom saboru, se zastupnicima u Saboru predoči koliko ima ljudi sa srednjom stručnom spremom u carini. I kolegice i kolege, puno tih ljudi je iz nekog drugog životnog obrazovanja došlo raditi na carini one poslove koji se rade tamo. To su izučili, prošli su škole, tečajeve. Oni to uspješno rade. Sad kad ih maknete sa tog posla postavlja se elementarno pitanje da li su ti ljudi krivi ako sutra nisu u stanju napraviti zapisnik oko sive ekonomije ili nečeg sličnog. Zašto ovako govorim? Pa čak i možda pomalo emotivno iz jednostavnog razloga što su to moji kolege. Ja sam tim ljudima 7 godina bio šef i dobro znam probleme te službe i dobro znam probleme tih ljudi i dobro znam sve nedaće s kojima su se susretali i dobro znam što će im se dogoditi u budućnosti. I možemo klimat s glavom koliko god hoćemo, ali ovo je klasično partijsko kadroviranje, klasično partijsko betoniranje svojih kadrova, klasično partijsko postavljanje svojih ljudi i mi to nikako ne možemo podržati.
Prelazimo na replike. Prvi je Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, govorili ste dosta o carinicima i problemu koji će nastati sa njihovim prekobrojnim, sa njihovim viškom koji će se desiti sad od 1. srpnja. Ja bih dodao tu još i špeditere. Uputio sam zastupničko pitanje vezano uz to i problem špeditera koji se pojavljuje isto kao višak koji jednostavno nisu riješeni. Ti ljudi su došli do informacije da recimo u Sloveniji je kod pregovaranja se uspjelo za ulazak u EU se uspjelo ishoditi neke privilegije za taj dio ljudi, odnosno došli su čak do nekih sredstava koja su ciljano usmjerena na to. Na žalost, mi smo dobili odgovor koji je ono imali su dovoljno vremena da se sami pobrinu za sebe, pa znali su da ćemo ući u EU. Otprilike, karikiram malo, ali otprilike odgovor bi bio takav. I druga stvar, ovo što ste rekli o natječajima. Stvarno ste bili slikoviti, puno ste toga opisali mada sam se i sam sjetio onog početka kad je došla ova vlast pa je govorila o tim natječajima da neće više raditi onake natječaje kake je radio HDZ jer to su bile farse od natječaja. Moram priznat da su jednim dijelom, većim dijelom bili u pravu. Stvarno je bilo toga za vaše ere prilično, ali vidite oni su u međuvremenu izučili to. Malo su doradili model i ovo sve što ste vi rekli ovo su oni nadogradili praktički onaj model koji je bio prije. Ovaj je ipak puno kvalitetniji i ovi natječaji su stvarno ciljani i samo još slikice fale. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da kolega Novak, mi smo pokušali na takav način imenovati članove nadzornih odbora i članove uprava trgovačkih društava, a isto tako i ravnatelje uprava iz jednostavnog razloga da se ta uprava profesionalizira i da se depolitizira. Koliko smo uspjeli, napravili smo prvi korak. Možda da je to netko nastavio, možda bi drugi korak bio kvalitetniji. Treći bi vjerojatno još bio kvalitetniji i onda bi u konačnici došlo nešto zadovoljavajuće. Međutim, jedanput morate prestati sa jednom praksom. Međutim, ovo nas vraća 23 godine unatrag. To je čisti partijski natječaj sa slikicom, komitet će odrediti tko će ići na koju funkciju i nema tu druge priče. Jer gledajte ove uvjete teško može netko zadovoljiti. Ali kažem jedan direktor financijski Agrokora, Croatie ili nečeg drugog nema šanse da postane ravnatelj Porezne uprave jer on nema 10 godina u državnoj službi. I kud nas to vodi? Ali istovremeno 3000 i još nešto djelatnika Carinske uprave ovdje niste našli ni jedan čvrsti ovako upor gdje će se oni naći, gdje će se riješiti njihov problem, jer će oni počet nešto raditi. Možete misliti čovjeka koji desetljećima kontrolira ulaz, izlaz ili recimo kontrolira one papire kud prolaze zapravo kojega predaju kamioni ili drugi špediteri. I on sad dođe u nekakvu tvrtku, u nekakvo recimo trošarinsko skladište i on treba ispitati da li sva roba unutra sukladno Zakonu o trošarinama se vodi, evidentira i da li se naplaćuje taj odnos. Dakle, uz puno poštovanje tim ljudima, oni znaju, oni taj posao naprosto ne znaju raditi i njima sad treba jedno godinu dana edukacije da naprosto to naprave. Međutim, ono ja bih bio sretan da to nije tako. Ali kolege iz carine kažu da praktički edukaciju s njima nitko nije napravio, ali ponavljam ono partijsko selektiranje sad gledajte. Kakva je situacija u državi vrlo lako se mogu dogoditi izbori za šest, sedam mjeseci. I ovaj ravnatelj carine će bit u ovoj Vladi, onoj sljedećoj Vladi koja će biti pune četiri godine i još godinu dana čeka onoga trećega ministra. Pa on je bog, njemu nitko ništa ne može.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi zastupniče Šuker, ja se vama čudim što se vi čudite. Kažete što će biti s carinicima. E sad niste prije kolegu iz SDP-a vi pozorno slušali pa ga niste čuli kad ste rekli da je to, on je rekao da je slobodno tržište. Ne možete vi u slobodnom tržištu kontrolirati tko daje otkaze, kud ljudi odlaze. Nema, slobodno tržište vam znači sloboda otpuštanja. Sve slobode uživamo u Hrvatskoj, naročito slobodu otpuštanja uživamo najviše. Jer tko će brinuti u slobodnoj državi o ljudima. Rekli ste da niste opazili u natječaju, odnosno u kriterijima koji su propisani za ravnatelja, kriteriji sposobnosti i kriteriji uspješnosti. To su dva kriterija koja uglavnom u 23 godine negativne selekcije koja se sprovodi u Hrvatskoj su i danas suvišna. To je samo trend koji se nastavlja. Bilo mi je puno simpatičnije kad su predstavnici Vlade govorili onu rečenicu mi smo dobili izbore, mi preuzimamo odgovornost na svoja leđa. E sad su vidjeli da to baš ne ide, ta odgovornost im baš nekako ne ide, sve je krenulo nizbrdo, sad idemo natječaje. A kako ćemo sprovesti natječaje? Natječaje ćemo sprovesti tako da ćemo davati uvjete kao što se daju uvjeti vjerojatno ste već vidjeli kad se propisuje uvjet za kupnju automobila. Sve piše, ma sve piše, osovina toliko treba biti, felge tako trebaju biti, teško ćete naći, da grijani sic, hlađeni sic itd. i točno znate koji automobil je. Tako isto se i ovdje radi, zaposlit će se jedna vojska SDP-ovih i HNS-ovih vojnika. Prije su vaši, ne znam kud će to.
Hvala. Možda i vaši dođu red. Kolega Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala Bogu pa ima naših i vaših, vjerojatno bi morali uvoziti ove sve skupa koje ćemo zapošljavati. Gledajte kolega Vukšić, slobodno tržište ima svoja pravila i ono egzistira samo zato što egzistira po nekakvim pravilima, a ovaj prijedlog zakona nažalost nema nikakva pravila. Pa uzmite samo jednu stvar, ustrojava se 5 ureda, carinskih. Nijedan ured nije blizu one jedine granice koja će imati carinske prijelaze, a to je tamo srbijanska, bosanska i na kraju crnogorska jer imate Osijek, Zagreb, Rijeka, Split i imate urede. Nijedan ured nije koji je direktno vezan na ovaj prijelaz. Veli je, pa bit će tu, bit će ispostave u Osijeku, bit će ovdje. Pa logična stvar da će biti, ali bi isto tako bilo logičnije da se recimo tamo negdje u Udbini ili u Korenici napravi ured koji će praktički pokrivat onaj kompletan dio bosanske granice. Zašto? Iz jednostavnog razloga što problemi na toj granici su specifični. Čak nisu ni približno problemi na granici sa Srbijom i Crnom Gorom kao što su ovi problemi prema BiH. Zbog šverca i ljudi i visoko tarifnih roba i svega. Pa bilo bi logično da taj jedan ured bude tu negdje stacioniran iz milijun razloga. On bi čak možda bio i nekakav generator nekakvog gospodarskog razvoja u tom dijelu gdje danas nemate niti praktički naselje. Ali ne, to mora biti ovako stacionirano, pozicionirano i onda će biti ispostave. Nije svejedno da li vi na kriznom području imate ured i čelnog čovjeka ureda koji ima daleko veće ovlasti od čelnog čovjeka ispostave. Ali, ono što je ključno, dakle ovdje smo uvjeravani da netko sa pobjedničkom garniturom dolazi i s tom pobjedničkom garniturom odlazi. Evo, ovaj zakon je potvrda da su vladajući skočili sami sebi u usta.
Ana Lovrin, replika.
Hvala lijepa. Pa evo vidim da još neki u ovoj sabornici razmišljaju nekako kao i ja, na istom tragu. Da je ovoj Vladi vjerojatno isto dosta odgovornosti. Dakle, dugo smo slušali da su odgovorni i da ne treba provoditi javne natječaje, da je to nepotrebno jer oni znaju što rade i odgovorni su i imenuju koga i kako hoće netransparentno i bez natječaja, a sad im je vjerojatno to dosadilo jer je odgovornost jedno breme i teret pa će ipak onda ovo je već mislim drugi zakon u kojem se ipak predlaže provođenje natječaja. Kako i zašto za ravnatelja Carinske uprave baš na 5 godina, to ćemo vjerojatno čuti zašto taj specifikum. Moguće i on ima neki dobar razlog za kojega mi ne znamo. Ali, onda kada se, budući da je ovo prvo čitanje, evo ja ću i to reći kolega Šuker niste primijetili recimo da se ravnateljem može biti imenovana osoba koja je najmanje 15 godina ima iskustva na poslovima carinske porezne službe itd. i najmanje 10 godina na radnom mjestu rukovodećeg službenika. Nije jasno iz ovog članka da li to mora imati kumulativno ili alternativno pa bi se moglo tumačiti kojekako ovisno od toga kakve su prijave na natječaj. Zato ja evo predlažem da budem konstruktivna da bi to trebalo glasiti da ima najmanje 15 godina radnog iskustva na poslovima iz tog djelokruga, a od toga najmanje 10 godina na poslovima rukovodećeg državnog službenika jer je to pretpostavljam intencija ovoga zakona. A što se tiče pomoćnika ravnatelja također upozorila bih i na članak 9. i 10. koji govori o pomoćnicima što oni rade, ali zaboravlja da i svi ovi regionalizirani područni uredi kroz tihu regionalizaciju njihovi predstavnici su također pomoćnici ravnatelja pa onda ne odgovara njihov opis poslova ovom opisu iz članka 9. I mislim da će se to do drugog čitanja morati urediti, ako zakon hoće biti takav kakav treba biti.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Vidite kolegice Lovrin izuzev guvernera HNB-a i njegovog zamjenika i viceguvernera i čelnih ljudi nekih agencija nitko u ovoj državi nema mandat na 5 godina, nitko. A sve ovo su nekakve neovisne institucije. Dakle, HNB je neovisna institucija, agencije su neovisne institucije, a mi sada guramo jednu upravu. Ja stvarno ne vidim u čemu je kolegica Smiljanec lošija od budućeg ravnatelja Porezne uprave? Dakle, ona je imenovana, došla je s ministrom, odlazi s ministrom ali ravnatelj Carinske uprave će biti faca iz jednostavnog razloga što se donosi novi Zakon o Carinskoj upravi jer vjerojatno da u onome naletu kad su neki bili spremni preuzeti odgovornost je donošeni Zakon o carinskoj upravi, vjerojatno taj zakon ne bi ovako izgledao nego bi isto išao da neko dolazi i odlazi u paketu, ali kažem ovoga, ovom ravnatelju carinske uprave se može stvarno dogoditi da postane … [[Govornik se ne razumije.]] u RH, da bude služio tri ministra i tri Vlade. Jer kakav je situacija može taman biti izabran i doći će nova Vlada pa ta Vlada traje četiri godine pa onda dođe opet nova Vlada, a njegov mandat od pet godina neće proći isto kao i njegovih zamjenika, ali vidite kad neko drugi krene sa procesom da se raspisuju javni natječaj, da se tako imenuju čelni ljudi u državnoj upravi onda je to politikantstvo, političko imenovanje. Iako uvjeti nisu bili ni približno ovakvi, vi pogledajte koji su uvjeti bili za ravnatelja uprava po ministarstvima pa ćete vidjeti da su uvjeti bili daleko liberalniji i da su ljudi daleko sposobniji mogli postati toga. I uvjet za odlazak sa čela tih uprava je bio daleko blaži i osnovno načelo je bilo stručnosti i kvalitete. Međutim, ovdje su postavljeni uvjeti koje praktički ima samo par ljudi u državnoj upravi, jer dobro ste primijetili da nije definirano da li je to u kumulativu ili zbrojeno ukupno, pa pogledajte si koliko ljudi imate u državnoj upravi sa ovakvim statusom, pa ćete onda vidjeti ko može biti ravnatelj porezne uprave, samo budemo slikice nalijepili na ove ekrane i rekli to je taj.
Stjepan Milinković, replika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Uključite mikrofon, kolega mikrofon.
Ispričavam se. Kolega Šuker iznijeli ste podatak da će sa 1.7. dakle ovi granični prijelazi prestat sa radom, znači od Miholjca ajmo reći pa u cijelom ovom dijelu sa Mađarskom. I u tom dijelu ja sam, nisam mislio se javit za repliku ali sam se sjetio da evo i u moj sredini isto ima granični prijelaz gdje ljudi zasigurno neće više funkcionirati i da će biti i da su zabrinuti mnogi za svoju egzistenciju. A radi se naime, nije tu prvi udarac tim ljudima koji su zaposleni, naime 1.7. 2012. se, malo ću i lokalno razmišljati, ukinuta je Carinarnica Koprivnica koja je funkcionirala, koja je bila nadležna za cijeli ovaj dio i pripojena Carinarnici Varaždin. Carinarnica Varaždin, sada se 1.7.2013. ta carinarnica ukida jedna, onda se ured, ako ja dobro govorim, ispričavam se ako nisam dovoljno stručan. Dva ured se stavljaju i ja tu izražavam bojazan, izražavam bojazan da će opet Koprivnica i Podravina ostat kraćih rukava, pa će opet počet kadroviranje sa ove strane a mi tobože smo jako, ovdje imamo u ministarstvu nekoliko zamjenika. I u tom pitanju će opet naši Podravci, ajmo reći to su, jesu državni službenici ali će zasigurno možda opet podnijeti jedna teret što nije pošteno niti pravedno. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Milinković, ti ljudi koji su radili na graničnim prijelazima imali su i noćni rad i rad subotom, i rad nedjeljom, i rad praznikom i iz tog osnova su imali dodatke na plaču sukladno kolektivnim ugovorima. Oni sad praktički ostaju bez toga, jer oni se od operativnih ljudi koji su radili 365 dana po 24 sata ovisno kad ih je zadesilo, prelaze u čiste administratore, činovnike koji će raditi svoj posao 8 sati. I njima s tog osnova padaju plaće, nekima i 30 i 40%. To su činjenice od kojih mi ne možemo pobjeći. Mnogi su na ime tih svojih zarada i primanja i podigli kredite, stambene ne, ne kredite da će potrošiti novce ovako bezveze. I ti ljudi realno gledajući, njihove obitelji se nalaze u problemima. I zato sam ja potencirao pitanje, smatram da je ovo pitanje o čemu, o kojem Ministarstvo financija mora itekako razmislite jer gledajte postavlja se pitanje da li ljudi s ovih malih prijelaza će moć raditi tamo negdje u svome okruženju ili će morati ići na posao 50, 60 kilometara. Jer s ovim malim carinskim prijelazima vi naprosto nećete imati nekakvog administrativnog prostora gdje će oni raditi ovaj posao o kojemu smo mi govorili, on neće imati ni jednog praktički, ni trošarinskog skladišta niti ničega. Ured u Osijeku praktički pokriva onaj kompletan dio svih onih carinskih prijelaza koji su bili nekada prema Mađarskoj. Šta ćete te ljude povlačiti u Osijek, oćete im ostavit nekakve ispostave u kojima će raditi taj posao? To ovdje u zakonu ne piše i to je ono što smo mi molili na Odboru za gospodarstvo, da nam jednostavno to napišete, jeste nam to napisali, ako imate to riješeno svaka čast, ali očigledno nemate, jer da imate to riješeno na takav način, nakon one rasprave na Odboru za gospodarstvo vi bi to podastrli. I meni je žao što Odbor za gospodarstvo nije izglasao, za financije ispričavam se kolega Rađenoviću, isprika vama kao predsjedniku odbora, jer vi ste podržali taj prijedlog, da nam se dostave ti podaci.
Hvala lijepa kolega, vrijeme.
Ali isprika kolegi Rađenoviću, to je bio Odbor za financije.
I Igor Rađenović replika.
Evo zahvaljujem. Ja ću se osloniti na onaj dio vaše rasprave koji je zapravo bio više od polovine rasprave oko nečuvenog partijskog kadroviranja i betoniranja u svojstvu ravnatelja itd. Pa gospodine Šuker znam da smo već dugo ovdje, 12. točka ili koja danas i zadnja u ovom financijskom paketu, ali znamo svi što je bilo početno stanje, jel? Početno stanje ove Vlade bio je ili barem par mjeseci prije Mladen Barišić ravnatelj carinske uprave sa svim svojim zadaćama i dužnostima koje je imao izvan toga posla, samo da se oko toga prisjetimo. E sad, politička volja za javnim nadmetanjem, i o tome ste govorili da li je dobro da ga imamo itd. da li profesionalizam i citirali ste članke u zakonu, da dođemo dakle do neovisnosti od politike do profesionalizma, do depolitizacije itd. Ja mislim da je to dobra intencija, slična rješenja već sada imamo u policiji, da li su pojedina rješenja oko 5 godina, oko ovih uvjeta dobra ili loša treba vidjeti. Po meni je jedno i drugo, zapravo ovo prvo pogotovo, ovo drugo vidjet ćemo do drugog čitanja da li možemo popraviti ili ne, a ono što bi podržao u vašoj raspravi je da ujednačimo u svakom slučaju kriterije. Kažem neka od ovih rješenja kroz Zakon o policiji smo već odradili i u isti tretman dovesti i, kako se zove, služba pod financijama i poreznu upravu, zahvaljujem. I poreznu upravu itd. zašto da ne ako je ovo prvi korak u tom smjeru. Ali danas sam već imao jednu repliku pa sam vam čitao neke stare zakone a sad vam moram i ovo pročitati prijelazne i završne odredbe oko ovoga zakona dakle kada i kako stupa na snagu ovaj javni natječaj znači članak 121. Stavak 2 kaže: "Javni natječaj za izbor ravnatelja, zamjenika ravnatelja i pomoćnika ravnatelja raspisati će se najkasnije od 60 dana od dana nastupanja na dužnost Vlade RH nakon prvih parlamentarnih izbora, nakon stupanja na snagu ovog zakona." Znači svakim parlamentarnim izborima bira se novi ravnatelj a ovim odredbama kažem oko kojih možemo vidjeti i razmisliti se njegova neovisnost od politike upravo postiže i ja mislim da je to veliki korak naprijed.
Hvala. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Gledajte kolega Rađenović, možete bit zločesti koliko hoćete ali zatekli ste službu koja je završila pregovore. Zatekli ste službu koja je od kolega iz Austrije ocijenjena najvišom mogućom profesionalnom ocjenom i zatekli ste službu koja je potpuno zakonodavno bilo rečeno. I ja bih volio da gospodin Grabar ovdje pred hrvatskom javnosti kaže da to nije istina. Ja bih volio da on to kaže ovdje, neka kaže. Dakle zatekli ste to. samo malo, Ministarstvo financija, carinska uprava nikakvih poslova ni ništa sa FIMI media nije radila, prema tome molim vas lijepo, te poslove odvojite od carinske uprave zbog tih poštenih 3000 i toliko ljudi. Svatko od tih ljudi koji se ogriješio je odgovarao za svoj dio posla ali ponavljam vam da je uprava visoko profesionalno završila poslove, završila pregovore, ima uredno zakonodavstvo, ima profesionalno sposobne ljude za taj posao. Ja u svojoj raspravi sam govorio o poslovima koji će nestati i ti ljudi koji će druge poslove raditi a da nije partijsko kotroviranje to mi ne možete uvjeriti ako postavite ovakve uvjete.
U ime HNS-a kolegica Nada Turina Đurić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. HNS načelno nema značajnijih primjedbi na prijedlog ovog zakona. Nešto ću reći na kraju rasprave vezano uz ovaj potencijalni problem koji se otvara a to je višak djelatnika u carinskoj službi za kojeg smatramo i da može biti riješen i da je možda u nekom prethodnom periodu su se mogli poduzeti koraci da on bude danas i u ovom trenutku lakše riješen nego što će bit jel kao što kažem nešto ću na kraju o tome reći. Naime u cilju daljeg usklađivanja Hrvatskog carinskog sustava i položaja carinske službe u cjelini sa carinskim sustavom EU i položajem carinskih službi u EU kao i s obzirom na predstojeće pristupanje RH u punopravno članstvo sa datumom 1. Srpnja mislimo da je ovim prijedlogom zakona o carinskoj službi napravljen još jedan kvalitetan korak usmjeren na završno usklađenje te daljnje poboljšanje rada carinske službe u novo nastalim uvjetima. Naime za mogućnost budućeg funkcioniranja carinske službe na jedinstvenom carinskom području EU kao i primjenu izravno obvezujućih carinskih propisa EU od dana pristupanja uz istovremeni prestanak važenja i primjene hrvatskih carinskih propisa neophodno je omogućiti zakonodavne pretpostavke kako bi carinska služba bila u mogućnosti djelotvorno i u potpunosti prevoditi propise i osigurati njihovu učinkovitu primjenu i provedbu razvojem administrativnih i operativnih kapaciteta a u skladu s dobrom carinskom praksom zemalja članica EU kao i potpunu uspostavu i implentaciju svih specifičnih instituta i sustava. Važeći zakon znači trenutni zakon ne propisuje na zadovoljavajući zakon sve segmente rada i djelovanja carinske službe u uvjetima članstva RH u EU te stoga je bilo neophodno stvoriti ove pretpostavke za daljnje usklađivanje Hrvatskog carinskog sustava i položaja carinske službe sa carinskim sustavom EU. Donošenjem novog zakona, prijedlogom ovog zakona o carinskoj službi sporile bi se zakonske pretpostavke za kvalitetnije ostvarivanje fiskalne uloge carinske službe kao i uspostave sigurnosne uloge carinske službe sukladno zahtjevima europskih carinskih propisa te efikasnijeg suzbijanja svih oblika i modaliteta obavljanja gospodarskih aktivnosti ili transakcije na načine koji odstupaju od legitimnih normi poznatih kao što je uobičajen naziv siva ekonomija i s time povezane pojave porezne evazije, svih oblika krijumčarenja, pranja novca i ostalih oblika kažnjivih ponašanja a koje su nužne obzirom na promjenu u carinskoj službi koja će uslijediti pristupanjem EU. Mislimo da treba istaknuti da carinska uprava ima obavezu stvoriti sve potrebne preduvjete da se sa prvim danom članstva u EU pravna stečevina u području carinskog i trošarinskog sustava primjenjuje na pravilan i jedinstven način odnosno na način koji je sukladan dobroj praksi carinskih službi u EU. Prilagodba uvjetima djelovanja u okviru EU podrazumijeva preuzimanje dodatnih poslova u okolnostima u kojima će carinska uprava izravno primjenjivati europske carinske propise. Bit će ovdje i dodatnih poslova koji proizlaze iz procesa prilagodbe uvjetima djelovanja u EU i općenito promijenjeno okruženje carinskog postupanja i one se očituju u nekoliko bitnih segmenata rada. Jedan je primjena sustava upravljanja zajedničkom europskom carinskom tarifom i kvotama. Primjena zajedničke europske trgovinske agrarne politike, primjena sustava nadzora i izvoznih poticaja u poljoprivredi, osiguranja uvjeta za pravilno korištenje informacijskih sustava, implementacija sigurnosnih mjera, razvoj potpuno novog sustava obrade, kompatibilnog svih složenim zahtjevima europskog carinskog zakonodavstva. Isto tako važno je istaknuti da se pristupanjem RH EU u bitnom redefinira uloga carinske službe na način da dosadašnje nacionalno postupanje na graničnoj crti postaje postupanje na vanjskim granicama EU a što posljedično zahtjeva novi ustroj carinske uprave. Zbog navedenog prijedloga zakona predložena je podjela na središnji ured pored Područne carinske urede i granične carinske urede samo carinske urede, oživotvoruje se nova uloga carinske službe koja s jedne strane obavlja poslove na vanjskim granicama EU, a s druge strane u okviru nacionalnog teritorija uz preuzete obveze koje proizlaze iz pristupanja RH EU, te obavlja i ostale fiskalne zadaće poglavito suzbijanja svih oblika sive ekonomije. S tim u vezi je usklađena i radno pravna uloga carinskih službenika kao i osnovnih čimbenika provedbe preuzetih obaveza. Zato bi na kraju rekla nešto vezano uz ustroj odnosno višak djelatnika koji će se neminovno pojaviti, toga smo svi svjesni. Možda bi u ovom prvom čitanju bilo dobro vidjeti koji je to broj ljudi i koja je to struktura ljudi koji će ostati bez posla. Međutim svi mi ovdje vrlo dobro znamo već duže vrijeme koji je to dan pristupanja Hrvatske EU i mislim da kolege koje su dana ovako se vrlo žestoko obrušili štiteći prava ljudi koji su zaposleni u Carinskoj upravi su bili isto tako u prigodi obnašajući vlast pripremiti ovu službu za situaciju u kojoj će se naći 1.7. Naime, na raspolaganju su bila i sredstva iz pretpristupnih fondova koja su se mogla koristiti za edukaciju, za prekvalifikaciju ljudi, za neke druge poslove ili za neke slične poslove koji će se otvarati u onom trenutku kada Hrvatska postane članica EU a sigurno da će biti cijeli niz poslova koji upravo spadaju u sustav kontrola, ne samo ovih financijskih tokova nego i nekih drugih kontrola, a gdje bi ovi djelatnici koji imaju dugogodišnju praksu primarno u sustavu kontrole sigurno mogli relativno jednostavno kroz edukaciju i doškolovanje vjerojatno i ne preskupo mogli naći u tim sustavima koji će se otvarati kao mogućnost za nova radna mjesta kada Hrvatska uđe u EU. Znači za to smo sve skupa imali vremena, ne znam i možda pitanje ide prema ministarstvu odnosno gospodinu zamjeniku da li od kada je preuzeta vlast od strane Kukuriku koalicije išta poduzeto u tom smjeru da se napravi jedna analiza kadrova da se vidi na koji način te kadrove preusmjeriti, educirati, osposobiti za neke potencijalno nove poslove koji se otvaraju. Ovdje je netko rekao da ima emotivno, gospodin Šuker mislim da je rekao, da ima emotivnu vezu i spominjao sa tim djelatnicima. Pa svi mi imamo naravno itekako emotivnu vezu prema svakom izgubljenom radnom mjestu ili potencijalno izgubljenom radnom mjestu i to nije ekskluzivitet nikoga u ovim saborskim klupama pretpostavljam bez obzira iz koje političke opcije dolazi. Ali kada je govorio o tome na koji način će mislim da je rekao partija, kadrovirati i postavljati kadrove, ne znam da li nas je mislio upozoriti da nam se ne bi desio kadar na čelu Carinske uprave kakav je bio kadar kojeg su oni imali prije nego što je Kukuriku koalicija dobila vlast. Nisam siguran da je taj isti gospodin imao nekog velikog posla pa između ostalog vjerojatno nije ni pripremio cijelu ovu priču na način da će jedan dio carinskih službenika ostati bez posla u novom sustavu i u novom ustroju ali je zato radio neke druge poslove u međuvremenu i to mi ovdje svi znamo. prema tome mislim da kroz bilo kakav natječaj i na bilo koji rok ova partija ili ova Kukuriku koalicija takav propust teško da može učiniti da imenuje osobu takvog profila kakav je bio onaj tko je vodio Carinsku upravu do dolaska Kukuriku koalicije na vlast. Toliko o tome. S obzirom da ljudi koji rade u Carinskoj upravi sigurno imaju značajna iskustva u procesu kontrola i financijskih ali i roba i usluga. Mislim da će oni u novim sustavima koji nas čekaju ulaskom u EU upravo tih istih kontrola na svim mogućim razinama što znači da ćemo morati povećavati jer tako to jest u EU administraciju u tom prostoru, ja sam duboko uvjerena da će jedan dobar dio kvalitetnih kadrova iz tog prostora naći itekako naći posao za sebe. A da u tome naravno i mi odnosno nadležno ministarstvo mora pravovremeno reagirati to je izvan svake sumnje. HNS će u prvom čitanju podržati prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri replike, kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa vrlo zgodno je slušati kada nemate argumenta onda idete udarati ispod pojasa. Ali ono što bih želio reći Carinska uprava je bila visoko profesionalno organizirana i druga stvar da netko prije 16, 17 mjeseci nije pripremao ljude da će ostati bez posla pa ih obučavat, prekvalificirati je u najmanju ruku smiješno. A druga stvar vrlo je interesantno da ovakve udarce ispod pojasa dolaze od onih koji mailovima zapošljavaju ljude, koji jedno poduzeće pretvore od jednog člana uprave na pet, koji maju optuženih članova visoko pozicioniranih itd. u najmanju ruku je smiješno. I ja mislim kolegice Turina da stvarno nisam očekivao iskreno govoreći od vas ovakvu razinu rasprave jer naprosto tjerate čovjeka da odgovara na ovakvoj razini kakvoj je. ali ono što sam vam rekao Carinska uprava kao Carinska uprava i zaposlenih u Carinskoj upravi nisu imali nikakvih nepodopština, nikakvih veza sa nepodopštinama pojedinaca i to bez obzira koliko se vama to svidjelo ili ne što se Carinska uprava sačuvala od toga ali da je činjenica. Na kraju krajeva gospodin Grabar vam to može potvrdili. Ali kažem kada ne postoje argumenti onda su udarci ispod pojasa opće poznata stvar od pojedinih političkih stranaka.
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
Ne bih o udarcima ispod pojasa, jer je cjelokupna vaša diskusija koja je bila sa ove govornice bila itekako ispod pojasa. A što se tiče moje stranke kojoj ja pripadam, mislim da kada bi usporedili, ako se uopće možemo uspoređivati, a da, mislim da je HDZ izvan konkurencije po pitanju svega ovoga što ste uputili kao kritiku prema Hrvatskoj narodnoj stranci.
Stjepan Milinković replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa ja se nisam obrušio kolegice Turina Đurić na nikoga ali sam svakako izrazio bojazan za značajan broj ljudi koji će, daj Bože da neće, da neće ostati bez posla, ali zasigurno da je legitimno razmišljati o egzistenciji ljudi. Jer ovaj broj od 370 tisuća nezaposlenih zasigurno ne bi dobro došlo da dođe još značajan broj. Pa nije valjda dovoljno da kažem e sada smo mi ušli u Europsku uniju 1. 7. toliki broj ljudi kuda će i kako nije nas briga. Ali ja sam izrazio još jednu bojazan, naime, sa regionalne osnove, naime, naša carinarnica Koprivnica je dakle 2012. 1. 7. pripojena ajmo reći na neki način carinarnici Varaždin. I sada dakle ovim novim ustrojem opet dolazi do drugoga. I tu se bojim, tu ponovo izražavam bojazan da neće budući je iz Varaždinske županije taj, dolazite baš vaše najjače snage, bojim se da ne bi ponovo bilo toga kadroviranja, da ponovo ne dođe, jer bojim se da ne bi bilo previše onih sms-ova, da opet dođu pa da naši podravci opet ostanu zakinuti i tu, s obzirom da imamo loša iskustva do sada, bojim se ponovo loših iskustava. Evo, to sam htio …/Govornik se isključio./...
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
Pa kolega Milinković vi se toliko bojite i toliko izražavate bojazan da ja nema šta reći u replici osim toga da je najbolje da pobjegnemo svi glavom bez obzira, odnosno da vi pobjegnete glavom bez obzira koliko se bojite i koliku bojazan oko svega izražavate. Samo ja ne znam zašto ste niste bojali, zašto niste mislili u ono vrijeme kada ste imali mogućnost misliti o tome i nešto i činiti po tom planu. Samo to me zanima.
I zadnja replika kolega Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice. Ponukala me rasprava kolegice Đurić vaša kada ste govorili o zaposlenima i mogućem višku. U svojoj diskusiji ste se osvrnuli da je bivša vlast trebala pripremiti i riješiti pitanje mogućeg viška koji će se desiti kada Hrvatska uđe u Europsku uniju. Od bivše vlasti prošlo je skoro godinu i pol dana. Ne može se pitanje odgovornosti amnestirati samo na bivšu vlast u godinu i pol dana i ova vlast je valjda trebala nešto napraviti kada govorimo o zaštiti tih ljudi koji su se eventualno proglasiti višak, to je jedna stvar. I druga stvar, jasno da bi danas ovaj i drugačije razgovarali da znademo koliko ljudi će biti višak i u kojem vremenskom roku će ti ljudi na neki način ostajati bez posla i pridružiti se ovoj, ovom broju od 370 tisuća vojsci nezaposlenih na zavodu za zapošljavanje. A pitanje mi nećemo od 1. 7. odmah primijeniti Šengenski sporazum. Znači postojati će i određeno prelazno razdoblje i jasno da u tom prijelaznom razdoblju bilo bi dobro da smo danas čuli i dobili određene informacije i na osnovu takvih informacija argumentirano i raspravljali. Ovako mislim da je neprimjereno prebaciti svu odgovornost na bivšu vlast a ne preuzeti dio odgovornosti u ovih godinu i pol dana. Hvala.
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
Gledajte kolega, niste možda čuli sve što sam rekla. Ja sam rekla da je cijeli posao, … [[Govornik se ne razumije.]] da smo mi znali da ulazimo u Europsku uniju poodavno i da smo znali da će se u ovim službama događati ovi procesi koji se događaju. Da bi vi kvalitetno pripremili edukaciju, prekvalifikaciju, da bi uputili ljude na određene edukacije za to je potrebno vrijeme. Ja sam pitala i naše ministarstvo što je učinjeno i da li je nešto učinjeno u ovoj godinu dana upravo po tom pitanju. A isto tako sam skrenula pažnju da je to pravovremeno učinjeno da su se mogli koristiti i sredstva predpristupnih fondova za prekvalifikaciju i za edukaciju ljudi za neke slične poslove koji će se otvarati u budućem periodu. Nije samo ova služba problem. Mi to nismo učinili niti za još neke, za neke sustave za koje smo znali da ostaju bez radnih mjesta. Jedna od tih je i brodogradnja nažalost. Znači i za taj dio smo imali čak i sugestije dajte ljudi razmislite, brodogradnji neće raditi onaj broj ljudi po ulasku u Europsku uniju, neće moći raditi s obzirom na konkurentnost tih naših brodogradilišta i uopće mogućnost privatizacije. I morati ćete nešto činiti da tim kadrovima otvorite prostor. Ja se nadam da je ministarstvo nešto poduzelo, vjerojatno ćemo i dobiti odgovor. Ali kažem, za te sve stvari je bilo potrebno puno više vremena i sigurno da je samo skretanje pažnje, da je i bivša vlast trebala nešto poduzeti a ne samo danas izražavati bojazan da će ti ljudi svi ostati bez posla. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasati ćemo naknadno. I sada kolegice i kolege informacija kako ćemo sutra raditi s obzirom da prije podne ne može doći ministar Jovanović pa ćemo malo promijeniti redoslijed dnevnog reda. Najprije ćemo raspraviti Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni program "Regionalna konkurentnost" za pomoć zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj. Pa ćemo onda prijeći na točku 20. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Pomorskog zakona, nastaviti ćemo zakone iz domene Ministarstva prometa a onda ćemo kada se pojavi kolega Jovanović se vratiti na Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Hvala lijepa.
Prijedlog Zakona o carinskoj službi, prvo čitanje, P.Z.E. br. 340. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak, 1. prihvaća se prijedlog Zakona o carinskoj službi i 2. sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 103 glasa za i 5 protiv donesen preloženi zaključak.