Hvala gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti zapravo treba gledati u kontinuitetu zakona koja smo već raspravili i koji su bili vezani uz politiku državnog proračuna. A ovaj set zakona koji je sada na dnevnom redu zapravo je paket antirecesijskih mjera koje naš klub predlaže. Konkretno, konkretne izmjene predlažemo u članku 42. i to na način da se stavak 1. promijeni i da se umjesto novčana naknada u visini od 70% za nezaposlene umjesto 90 dana isplaćuje 180 dana. A u članku 44. sljedeće promjene: da se za one koji ostanu bez posla u razdoblju od 1. studenog 2008. do 1. studenog 2009. godine povećaju primanja i to za radni staž od 9 mjeseci do 2 godine sa 90 dana na 180 dana, za radni staž veći od dvije godine sa 120 na 360 dana i za radni staž veći od 10 godina sa 360 na 450 dana. Zašto to predlažemo? Zato što smatramo da u kriznoj 2009. godini treba ići kratkoročnim i dugoročnim mjerama za suzbijanje krize i to na dva segmenta ili na dva područja. Jedne mjere koje predlažemo usmjeren su prema gospodarstvu a druge mjere moraju biti u kratkoročnom vremenu, dakle u tih godinu dana usmjerene prema stanovništvu. Konkretno kada se govori o globalnoj financijskoj pa i gospodarskoj krizi jako dugo se negiralo da će se ta kriza u takvom intenzitetu reflektirati i na Hrvatsku. Istina da financijska kriza nije u toj mjeri pogodila Hrvatsku ali mi smo sa ove govornice u zadnje vrijeme vrlo često govorili da ekonomska kriza neće biti odraz samo globalne svjetske krize u Hrvatskoj nego i krize sustava jer se na reformama u Hrvatskoj, najnužnijim reformama zapravo nažalost nije učinilo ništa. Mi u prošloj godini imamo značajan pad industrijske proizvodnje. Dakle, domaća proizvodnja je sve manja, uvoz je sve veći. Mi imamo sve veću negativnu trgovinsku bilancu, pa i negativnu platnu bilancu što značajno opterećuje domaće gospodarstvo. Po zadnjim podacima društveno brutoproizvod u trećem kvartalu pao je na svega 1,6% sa tedencijom pada do kraja godine a procjene za ovu godinu su takve da se nitko zapravo i ne usuđuje prognozirati jer iz mjeseca u mjesec te prognoze su sve negativnije. Kada sam rekla da smo mi izašli sa paketom mjera u borbi protiv recesije i krize, tada treba reći da smo mi predložili 25 različitih mjera koje su okrenute prema gospodarstvu i prema stanovništvu. Kada govorimo o ovom zakonu onda treba poći i od određenih podataka da je nezaposlenost u Hrvatskoj sve veća što govore i statistički podaci. Nama je u samo jednom mjesecu, dakle, u siječnju u odnosu na prosinac nezaposlenost porasla za 5,8%. U tome su čak novo prijavljeni na zavodu za zapošljavanje povećani u postotku za 26,5% odnosno priljev na zavod za zapošljavanje u tom mjesecu bio je 26 tisuća 408 osoba. Značajno su porasli i korisnici novčane naknade samo u jednom mjesecu za 4,5% i u siječnju je tu naknadu primalo već 67 tisuća 638 prijavljenih na Zavodu za zapošljavanje. Zanimljiv je i ovaj graf kojeg je objavio Hrvatski zavod za zapošljavanje gdje vidimo da je upravo od 11. mjeseca značajan porast osoba koje primaju naknadu u Zavodu za zapošljavanje i to upravo zbog toga što su to mjeseci kada je i priljev, veći priljev nezaposlenih na zavod za zapošljavanje. Ukupno gledajući prognoze u gospodarstvu za 2009. godinu nisu dobre, nisu dobre u industrijskoj proizvodnji, posebno u prerađivačkoj industriji, posebno u tekstilu, drvu i obući gdje se očekuje i najveći pad zaposlenosti. Slična situacija nije dobra i situacija nije dobra u turističkoj privredi, očekuje se i značajan pad turističkih noćenja, što će ponovo značajno umanjiti devizne prihode i povećati deficit platne bilance. Hrvatska kao socijalna država mora se brinuti o svojim građanima pogotovo o građanima koji će u ovom razdoblju ostati bez posla. I možda samo kratko još da se osvrnem na mišljenje Vlade koja eto uz vrlo jedno tako bih rekla nesocijalnim pristupom odbija da se prihvati prijedlog ovoga zakona. Između ostalog, ona kaže da bi to značajno više trebalo osigurati sredstava nego što smo mi ovdje predvidjeli. Mi smo predvidjeli da će u godinu dana bez posla ostati 25 tisuća sada zaposlenih, međutim očito je da Vlada prema ovim podacima koje je iznijela u svom mišljenju zapravo računa na puno veći broj nezaposlenih, da ne računa da će se zadržavati odnosno otvarati nova radna mjesta. Mislimo da takav stav Vlade zapravo govori samo o njezinoj socijalnoj neosjetljivosti i nebrizi za građane u ime kojih bi trebala zapravo osiguravati i njihov životni standard i sve druge oblike društvenog i političkog života. Hvala.
Hvala. Želi li predstavnik Vlade? da. Državna tajnica, gospođa Ivana Maletić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Htjela bih samo naglasiti zbog čega ustvari Vlada ne prihvaća ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Ono što je bitno kod ovog prijedloga da se ustvari produženje predlaže za nezaposlene koje su taj status dobile, znači u razdoblju od 1. studenog 2008. do 1. studenog 2009. godine i to je dakle vrlo ciljano samo za onda određenu skupinu ljudi u tom razdoblju koja je nezaposlena. Međutim, Vlada je još u 2008. godini jako promišljala o statusu nezaposlenih osoba i predložila dakle izmjene zakona kojima je ustvari poboljšan status nezaposlenih osoba od 1.1.2009. godine kada je onda naknada od 1200 povećana na 70% plaće u posljednja tri mjeseca, dakle prije statusa nezaposlenosti za tri mjeseca, onda u sljedećim mjesecima 50% plaće. Tako da Vlada itekako vodi računa o socijalnim skupinama stanovništva, vodi računa dakle o nezaposlenima, o porodiljama, ima jedan čitav set mjera koji su usmjereni upravo na socijalni dio i imaju vrlo jasnu socijalnu dimenziju u proračunu. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Da li žele predstavnici radnih tijela? Da. U ime Odbora za rad i socijalno partnerstvo, predsjednik Odbora gospodin Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, predstavnici Vlade, kolege zastupnici. Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskoga sabora na 19. sjednici održanoj 12. ožujka 2009. godine raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti što je na prvom čitanju, P.Z. br. 253, koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavio Klub zastupnika SDP-a s aktom od 28. siječnja ove godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 75. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao matično radno tijelo. Odbor je raspolagao pisanim mišljenjem Vlade Republike Hrvatske na navedeni akt. Uvodno obrazloženje podnijela je predstavnika predlagatelja, gospođa Gordana Sobol. Istaknula je da je ovaj prijedlog zakona samo jedan u nizu tzv. antirecesijskog paketa koji je upućen u saborsku proceduru. Većina članova odbora suglasna je s mišljenjem Vlade Republike Hrvatske koja ne podržava donošenje ovog zakona. Naime, predloženim Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti produžilo bi razdoblje korištenja novčane naknade nezaposlenim osobama u visini 70% osnovice sa sadašnjih 90 dana na 180 dana. Nadalje, za nezaposlenu osobu koja je provela na radu od 9 mjeseci do 2 godine novčana naknada trajala bi 180 dana umjesto 90 dana prema sadašnjem zakonu. Zatim, za nezaposlenu osobu koja je provela na radu više od 2 godine, a manje od 10 godina novčana naknada trajala bi 360 dana umjesto sadašnjih 120 do 330 dana. Dok bi za nezaposlenu osobu koja je provela na radu više od 10 godina novčana naknada trajala 450 dana umjesto sadašnjih 360 dana. Iznijeto je i mišljenje po kojem bi trebalo podržati ovaj prijedlog zakona budući da u Republici Hrvatskoj postoji problem dugoročne nezaposlenosti koja je uvjetovana, osim općih i gospodarskih prilika, dijelom i niskom obrazovnom strukturom nezaposlenih. U raspravi je iznijeto i stajalište da bi Hrvatski zavod za zapošljavanje trebao jačati tzv. aktivne mjere, poticanje mjere zapošljavanja, doškolovanja, a pasivne mjere, udvostručenje vremena primanja novčane naknade koje se predlažu ovim zakonom nipošto neće pridonijeti stimuliranju nezaposlenih osoba da se aktivno uključe u traženje posla. Ne sumnjajući u socijalnu osjetljivost predlagatelja ovog zakona, dvojbeno je s ustavno-pravnog aspekta predloženog rješenja koje nezaposlene osobe dijeli u dvije grupe, odnosno na one koji imaju manja prava jer im je radni odnos prestao prije 1.11.2008. godine i na one koji imaju veća prava jer im je radni odnos prestao poslije 1.11. prošle godine. Po mišljenju većine članova odbora ovakvo rješenje dovodi do neravnopravnog položaja i nejednakosti nezaposlenih osoba. Nadalje, u raspravi je istaknuto da bi se ovim prijedlogom zakona stvorila jedna dodatna nepravda prema zaposlenim osobama koje primaju minimalnu plaću budući da duljina vremena i visina novčane naknade idu u prilog nezaposlenoj osobi. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 za i 3 protiv, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, tdd. Hvala vam lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Predstavnici Vlade, kolege zastupnici. Pa predloženi Zakon o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti predložen je od strane Socijal-demokratske partije kao rezultat velike zabrinutosti zbog velike gospodarske krize koja je zahvatila svijet pa i Republiku Hrvatsku. Uzevši u obzir predviđanja o ovogodišnjoj lošijoj turističkoj sezoni, a sve to očekuju da će se produžiti i veći proces otpuštanja radnika u tvrtkama. Za provedbu ovog zakona bilo bi potrebno prema izračunu predlagatelja samo 73 milijuna kuna, dok Vlada Republike Hrvatske upozorava da bi trebalo negdje oko 326 milijuna kuna koje bi trebalo osigurati u državnom proračunu Republike Hrvatske. No šteta što predlagač zakona nije bio isto tako dovoljno maštovit pa da nije predložio iz kojih izvora trebala bi Vlada namaknuti ovaj minimalni iznos koji je predviđen za potrebe u slučaju da bi ovakav zakon bio na snazi. Da se ukratko upoznamo sa ovim prijedlogom SDP-a. Oni predlažu da se izmijeni ionako novi Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti koji je stupio na snagu i primjenjuje se tek 2 mjeseca, odnosno od 1.1. ove godine. Zatim, predlaže se da izmjena zakona bude zakon na određeni rok, tj. da vrijedi samo do konca ove godine. Rok valjanosti znači ovog zakona bio bi nepunih 12 mjeseci što normalno onda u principu dovodi i u pitanje sadržaj, kvalitetu sadržaja ovog zakona, jer onda poslije toga očito ta kvaliteta više i taj sadržaj, istekao bi mu rok valjanosti. Normalno te mjere bi trebale bit da se ublaže posljedice gospodarske krize. Predlaže se da se poveća dužina trajanja prava na novčanu naknadu za radnike s manje godina provedenih na radu. Tj. da se mijenja razdoblje u kojem se ostvaruje pravo u korist radnika s manje staža, ali i još i da se ta povoljnija prava primijene retroaktivno. To znači za one osobe koje su ostale bez posla od 1. studenog prošle godine do 1. studenog ove godine i to da se trajanje prava na naknadu poveća sa 90 dana do 180 dana. To je za ove od 9 mjeseci do 2 godine staža. Zatim od 180 na 360, od 360 na 450 dana i da sad ne čitam jer to je razrađeno u samom zakonu. Znači, da se udvostruči razdoblje u kojem se naknada prima u povoljnijem iznosu sa sadašnjih 90 na 180 dana. Sada važeći zakon da vas podsjetim kaže da 70% od osnovice za prvih 90 dana korištenja prava imaju nezaposleni ali najviše u iznosu 70% prosječne isplaćene plaće u gospodarstvu Hrvatske u prethodnoj godini. I 505 od osnovice za razdoblje korištenja prava nakon 90 dana do isteka prava, ali najviše u iznosu 50% prosječne plaće isplaćene u gospodarstvu Hrvatske za prethodnu godinu. Prijedlog SDP-a je znači isto tako 70% od osnovice samo ne za prvih 90 nego 180 dana i ostalo otprilike ostaje isto. Kada bi ovaj prijedlog ocjenjivali već je Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju koji znači rekli smo da je stupio na snagu početkom ove godine novčana naknada za nezaposlene značajno povećana. Na primjeru radniku koji je u prethodna tri mjeseca primao minimalnu plaću u iznosu od 2747 kuna kolika je sad minimalna plaća što iznosi 2100 kuna negdje neto plaće. Osnovica za određivanje novčane naknade je 2197 kn. Naknada mu iznosi na Zavodu za zapošljavanje 1538 kn za prvih 90 dana, odnosno 1098 ili 1100 kn za preostalo razdoblje. Radnik koji je imao prosječnu plaću u iznosu od 5000 kn osnovica za određivanje naknade je oko 4000 kn i njemu naknada za nezaposlenost iznosi 3200 kn za prvih 90 dana na Zavodu za zapošljavanje, odnosno 2000 kn za ovaj preostali period na koji on ima pravo. Najviši iznos novčane naknade sada je vezan uz prosječnu plaću u Hrvatskoj u prethodnoj godini, tako da će za ovu godinu, a otprilike se već zna kakva će bit prosječna plaća da će u ovoj godini iznositi, znači naknada nezaposlenima približno 3600 kn na Zavodu za zapošljavanje za prvih 90 dana, a za ostalo razdoblje 2580 kn za preostalo razdoblje. Podsjećam da je ovo značajno povećanje visine novčane naknade, jer da se podsjetimo da je do konca 2008. godine naknada na Zavodu za zapošljavanje iznosila svega 1200 kn. ako bi se prihvatio prijedlog SDP-a i još produžilo razdoblje u kojem se isplaćuju ovakvi već povećani iznosi naknade mogli bismo doći u situaciju da naknada za nezaposlenost na dulji rok za veliki broj radnika bude isplativija nego što je plaća za one koji rade. Naravno, Socijaldemokratska partija nije predložila iz kojih izvora osigurati ova sredstva, jer oni su predvidjeli da je to 73 milijuna. Rekao sam Vlada je to predvidjela s 326 milijuna. Znači, razlika je samo nekih 253 milijuna kuna. I veliki broj poslodavaca vjerujem da smo toga svi svjesni, jer govorimo o recesiji, krizi danas razmišlja o smanjivanju plaća i skraćivanju radnog vremena samo da bi se sačuvala radna mjesta. Vjerujem da ste to imali prilike nedavno slušati i na tematskoj sjednici koji je organizirao Odbor za rad i socijalno partnerstvo, a ovim bi se prijedlozima zapravo poticalo na otkazivanje. Ako netko na Zavodu za zapošljavanje primit će naknadu u rasponu, znači kao nezaposlena osoba od 2200 kn do 3600 kn u vremenu od godine dana i tri mjeseca ili 450 dana kako je predviđeno, a tada bi dalje primao oko 2580 kn pa to mu je isplativije nego raditi za minimalnu plaću koja iznosi cca 2100 kn, a mora raditi faktički cijeli mjesec za to. Uz sve navedeno ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona dovodi se u pitanje i ustavnost ponuđenog rješenja zbog nejednakosti nezaposlenih u odnosu na zakon. Na primjer, SDP predlaže da se samo nezaposlenima od studenog 2008. godine do studenog 2009. godine poveća dužina trajanja prava na novčanu naknadu, a onim nezaposlenima kojih je cca negdje krajem listopada bilo 230000 u Hrvatskoj ništa. Pa to bi izazvalo revoluciju na zavodu za zapošljavanje, ne samo na zavodu, nego u cijeloj Hrvatskoj bi se ljudi pobunili koja je to nepravda učinjena samo ovim ljudima koji faktički ostaju bez posla u ovih godinu dana, a svi oni koji su ostali ranije, a vjerujem da ćete se sa mnom složiti da osoba koja je na dulji rok bez posla, da je njoj više potrebna materijalna pomoć, socijalna pomoć, financijska pomoć, nego onoj osobi koja je na kraći rok bez posla jer valjda mislim da su to potpuno jasni razlozi zašto. Tako da mislim da bi to bila velika nepravda i kad bi netko pokrenuo pitanje ustavnosti, mislim da taj zakon bi onda pao, no sad pitanje koliko bi to brzo riješio Ustavni sud. Tako da podsjećam još jednom, mi nismo neosjetljivi na socijalne posljedice, nezaposlenost i svjesni smo ekonomskih poteškoća, ali u ovakvoj krizi ipak treba zadržati relacije koja neće poticati odlazak na zavod za zapošljavanje umjesto zadržavanja radnih mjesta. Zbog svega ovoga što sam ovdje naveo, a posebno zbog zamke u koju bi mogli upasti mnogi radnici jer bi im bolje bilo otići na zavod za zapošljavanje i primati negdje od 2 200 do 3 600 ili u prosjeku 2 500 i nešto kuna naknade za nezaposlene nego primati minimalnu plaću od 2 100 kuna, klub Hrvatske demokratske zajednice ne može prihvatiti ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gotovo je nevjerojatno da je gospodin Kunst govori da bi ovakva jedna mjera izazvala nezadovoljstvo na zavodu za zapošljavanje, odnosno da pomoć ljudima koji će ostati bez posla bi bila ta koja bi izazvala nezadovoljstvo drugih nezaposlenih. Nezadovoljstvo drugih nezaposlenih ne uzrokuje ta činjenica, nego to da ova godina koja je recesijska i gdje ljudi ostaju bez posla, gdje se ne otvaraju nova radna mjesta, nezadovoljstvo tih ljudi je u tome da neće biti u mogućnosti se zaposliti, a ne da li će netko dobiti pomoć 3 mjeseca duže ili 6 mjeseci duže. Mislim da takva argumentacija ne stoji, mislim da ste tu totalno profulali. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala lijepa. Ispravak je mišljenja. Gospođa Dragica Zgrebec u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Htjela bih samo na nekoliko konstatacija odgovoriti koje je iznio predstavnik kluba HDZ-a. Naime, on govori da bi ovaj zakon djelovao retrogradno, što nije točno jer mi smo zakon u proceduru uputili u siječnju mjesecu kada je zapravo isticao rok od 3 mjeseca onima na koje bi se taj zakon primijenio, zato i uzimamo datum 1. listopada. Dakle, do sada po važećem zakonu ta prva naknada se prima, odnosno prva visina naknade se prima prvih 90 dana, dakle do kraja siječnja još ne bi isteklo tih 90 dana. Prema tome, zakon je u proceduri bio na vrijeme, rasprava se pomaknula i to je razlog zašto se ovi datumi sada na takav način ne uklapaju. Kažete da SDP pokazuje veliku zabrinutost. Da, nas žalosti što Vlada ne pokazuje takvu zabrinutost. Vlada je tek prije nekoliko dana izašla sa paketom, nazovi paketom antirecesijskih mjera, 10, ja kažem namjera, a ne mjera jer ni jedna ta namjera nije razrađena i nije pretočena u zakon da bi bila mjera. Prvo što je, prva mjera koju Vlada predlaže je rebalans proračuna, a vi znate kako dugo mi već pričamo da je potrebno izvršiti rebalans proračuna. Mi smo govorili i kod donošenja proračuna da je taj proračun nerealan, previsok i rastrošan. I onda kad pitate gdje će se naći sredstva za ovu namjenu, pa naravno, naći će se u državnom proračunu jer se drugdje ne mogu i naći. Naći će se rebalansom proračuna. Nažalost, način kako je Vlada prišla rebalansu proračuna nije dobar jer se govori o nekakvim uštedama koje zapravo samo smanjuju onu rastrošnost na koju mi u zadnjim godinama govorimo, a to nije proračun koji bi se radio u vremenu recesije, u vremenu pada proizvodnje, u vremenu visoke nezaposlenosti. Treba nas zabrinuti podatak da je samo u 2 mjeseca, dakle u prosincu prošle godine i u siječnju ove godine bez posla ostalo 10 620 ljudi. Ljudi čija je egzistencija ugrožena i to što bi oni nekoliko mjeseci duže primali određenu visinu naknade na zavodu zaista ne bi trebali biti ovdje prijeporni između nas u Parlamentu. A Vlada bi morala iznaći mogućnosti da u tako visokom proračunu koji je predložila i koji je bio usvojen od većine u Parlamentu pronađe, ako ona ocjenjuje da je potrebno 300 i nešto milijuna kuna da to tako i bude. Kažete kakva je kvaliteta tog zakona ako ona vrijedi na jedan kratak rok, na godinu dana? Pa mi ocjenjujemo da je ova godina prijelomna, da u ovoj godini treba poduzimati takve mjere da bi što brže izašli iz krize. Ovakav način kako ste vi ovdje govorili u ime kluba HDZ-a koji predstavlja u većini Vladu znači da Vlada ne vjeruje da u ovoj godini možemo poduzimati takve mjere koje bi zaustavile nezaposlenost, koje bi zaustavile pad proizvodnje i pad društvenog bruto proizvoda, koje bi povećale izvoz i zaustavile uvoz. Nažalost, ovi podaci kojima se sada hvalimo da imamo manji uvoz hrane i da imamo povećani izvoz hrane zapravo je zamagljivanje stvari. Manji je uvoz zato što trgovačka društva koja su veliki uvoznici više ne mogu tako lako doći do kredita kojima bi realizirali uvoze. Dakle, jesmo zabrinuti, ali smo zabrinuti i zato što Vlada nije zabrinuta za stanje u kojem je Hrvatska danas.
Hvala. Imamo ispravke. Prvo, gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, ispravljam netočan navod gospođe Zgrebec koja paket antirecesijskih mjera Vlade Republike Hrvatske naziva navodni paket antirecesijskih mjera. Netočno gospođo Zgrebec, upravo netočno iz razloga što smatram da su paket antirecesijskih mjera jasno postavljen jer je također i takav jasan paket omogućio i jedinicama lokalne samouprave da donesu svoj paket, pa evo, primjera radi reći ću da sam prošli tjedan na Gradskom poglavarstvu Grada Šibenika također donijela paket antirecesijskih mjera kao što su smanjenje spomeničke rente što olakšava prostor i život obrtnicima i malim i srednjim poduzetnicima jednako kao i povećanje odnosno smanjenje za 10% zakupnina poslovnih prostora, stambenih prostora kojih je vlasnik grad Šibenik kao i povećanje izgradnje individualne stambene izgradnje sa istim novcima u duplo većoj izgradnji za isti doprinos, komunalni doprinos. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospodin Boris Kunst.
Poštovani predsjedniče, ja neću ispraviti pretpostavke o neosjetljivosti Vlade, to nema potrebe. Isto tako, neću ispraviti to da SDP nije imao nijedan amandman na proračun koji sad toliko kritizira, ali ću ispraviti netočan navod gdje je zastupnica rekla da uspoređujući siječanj 2008. i siječanj ove godine, da je negdje oko 10 tisuća ljudi ostalo bez posla što je netočno. Imate statističke podatke. Ja vjerujem da vjerujemo statističkim podacima. Siječanj 2008. godine bilo je na Zavodu za zapošljavanje 261 tisuća 129 nezaposlenih, siječanj 2009. bilo je na Zavodu za zapošljavanje 254 tisuće 299 zaposlenih što je 5,5% manje u ovom siječnju u odnosu na siječanj 2008. To su vam statistički podaci. Ako oni lažu onda evo i ja.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospođo državna rizničarko sa suradnicom. Evo, na početku da kažem par rečenica zbog čega Klub zastupnika SDP-a podržava ovaj prijedlog naravno i zbog čega ga je predložio. Prije svega, smatram ovaj prijedlog nužnim jer je on posljedica ja bih rekao nesnalaženja hrvatske Vlade da se bavi situacijom u koju je Hrvatska ušla. Ona je ušla u jednu ja bih rekao strukturnu krizu i nije nas još zahvatila niti malo kriza koja će narednih mjeseci nastupiti, odnosno nešto nas je zahvatila ali ne u punom zamahu, koja će nastupiti i koja će se preliti sa svjetskih tržišta. Tu je prije svega rezultat toga što nije bilo mjera antirecesijskih proteklih šest, sedam, osam mjeseci kao što su one trebale biti i kao što je Vlada trebala predložiti i pripremiti Hrvatsku i hrvatske građane za kriznu godinu koja nas očekuje. Toga nije bilo. Zakašnjele mjere su doprinijele da je sada ova mjera koju SDP predlaže nužna. A sada ću reći zbog čega. I tu nas statistički podaci neupitno potvrđuju. Kada gledamo rezultate i kada gledamo krizu koja je startala u Hrvatskoj kažem ne zbog svjetske krize nego zbog strukturnih reformi odnosno nečinjenja hrvatske Vlade u proteklih pet godina. Kada gledamo rezultate nezaposlenosti odnosno novonezaposlenih osoba trend je već krenuo prošle godine u devetom mjesecu. Do kraja godine prosječno je 5 tisuća hrvatskih građana bilo više prijavljenih na Zavodu za zapošljavanje nego što je to bilo mjesec dana ranije. 20 tisuća ljudi je izgubilo svoje radno mjesto, odnosno više ih je bilo nezaposlenih nego ranije. Ali u prvom mjesecu se taj efekt udvostručio. Samo u 1. mjesecu kolegice i kolege 20 tisuća hrvatskih građana je izgubilo svoje radno mjesto. Kada bi uzeli prosjek od 25 radnih dana u mjesecu to je otprilike 8 stotina ljudi, 8 stotina naših sugrađana i sugrađanki svaki dan gubi svoje radno mjesto. I zbog toga a i zbog toga kažem što su antirecesijske mjere zakašnjele i vjerojatno će se taj trend i narednih mjeseci nastaviti mi smatramo da je prijedlog ovog zakona nužan i zbog toga da hrvatski građani koji će danas sutra ostati bez svog posla lakše tu situaciju prebrode. Da li je Hrvatska u recesiji ili ne mislim da je to pitanje već danas i svima jasno kada pogledamo samo statističke podatke o industrijskoj proizvodnji, o tome koliko je pad izvoza u 1. mjesecu od 26% prema podacima koje smo sada dobili, mislim da tu ne treba uopće imati dvojbe i da uopće ne treba imati dvojbe da su ove crne prognoze što se tiče nezaposlenosti takve. Ova mjera kao jedna od 25 mjera SDP-a koje smo predložili ide prema građanima. Nažalost, konkretnih mjera gdje će građani dobiti ono što se kaže koju kunu i da im se pomogne u ovoj kriznoj godini od strane Vlade ne vidimo. Među ovim antirecesijskim mjerama Vlade nema one koja će trenutno hrvatskim građanima pomoći da im život svakodnevni bude lakši. SDP je predložio uz ovu mjeru za novonezaposlene i mjere koje su direktno išle i prema zaposlenima da trenutno svaki mjesec hrvatski građani imaju veće plaće. Mislimo da su te mjere nužne kako zbog sve težeg života hrvatskih građana tako i zbog toga da se štiti ono što se kaže potrošnja u Hrvatskoj odnosno da se naše gospodarstvo može i dalje imati kome prodavati svoje usluge jer naravno građani kada nemaju što potrošiti onda naravno ni gospodarstvo od toga nema koristi. Nažalost kažem, mjere hrvatske Vlade u tom smjeru nismo vidjeli. Kada govorimo o ljudima koji su ostali bez posla rekao sam u siječnju mjesecu ove godine 20 tisuća ljudi tu govorimo o ljudima koji su stvarni, koji nas danas ovdje gledaju i zbog toga zaslužuju da im i ovaj Sabor pošalje poruku da želimo vam pomoći pogotovo zato što će u ovoj godini otvaranja radnih mjesta biti manje. Bit će teško naći novi posao i zato poruka od strane HDZ-a da nema tih novaca u proračunu, da nismo rekli odakle trebaju biti izvori sredstava kako bi se hrvatskim građanima pomoglo zabrinjava, i na kraju krajeva mislimo da nije dobra. Danas nas dame i gospodo slušaju ovih 20 tisuća ljudi koji su u 1. mjesecu ostali bez posla i mislim da zaslužuju poruku da ćemo im u ovoj godini maksimalno pomoći koliko je to moguće. Da li je to 70 ili 370 milijuna kuna mislim da je pitanje od manjeg značaja. Naravno, ti ljudi nisu ljudi i kada govorite statističke podatke morate biti svjesni da su to ljudi koji su evo danas radili, sutra više neće raditi. Da su to ljudi primjerice onih 790 radnika iz "Plive" koji su početkom godine izgubili posao zbog loše privatizacije "Plive", da su to ljudi iz "Željezare Split" kojima je isključen plin za proizvodnju i koji vjerojatno ako se takva situacija nastavi i oni će sutra izgubiti posao, da su to ljudi iz Osječke "Opeke" kojima su otkazane narudžbe, nemaju koje prodavati svoju robu i koji su u samo mjesec, dva dana otkazali narudžbe i smanjili broj radnika u firmi, da su to ljudi iz drvne industrije u Osijeku koji isto tako nemaju kome prodati svoju robu i umjesto da, netko je to slikovito rekao, režu trupce, na žalost moraju rezati radna mjesta. To su sve ljudi sa imenom i prezimenom i moramo tim ljudima u ovoj godini pomoći. Deplasirano je govoriti da je razlog da se ne prihvati ova mjera 300 milijuna kuna uz proračun od 120 milijardi kuna. Da je to nemoguće znači kako bi se pomoglo tim ljudima. A mi predlažemo vrlo jednostavno, da se postojeće mjere produže za određeni rok i to iz ovog zakona mislim da se jasno vidi i mislim da ne bi trebao biti preveliki napor na kraju krajeva i Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade. Pogotovo kada govorimo da će rebalans proračuna uskoro ići, da se nađe novac kako bi se pomoglo tim ljudima. Prognoze koje su pred nama nisu blistave. Neki prognoziraju 50 tisuća radnih mjesta manje u ovoj godini, 50 tisuća, pardon, više nezaposlenih, znači da će radnih mjesta biti vrlo vjerojatno i više-manje, ali 50 tisuća više nezaposlenih na kraju ove godine. zato podaci koje govorimo od protekle godine, na ovu godinu, pa sada tražimo gdje će biti tisuću, dvije zaposlenih da bi argumentirali kao da je situacija sada super, mislim da ne stoji i da ih ne bi trebali uopće govoriti. Ono što moramo govoriti u ovoj godini će biti 50 tisuća naših sugrađana i sugrađanki na kraju godine više nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje, nego što je to bilo početkom ove godine. I tim ljudima treba pomoć. Ti ljudi imaju i svakodnevne potrebe, ti ljudi plaćaju i kredite, ti ljudi moraju imati sigurnost kako bi mogli svakodnevno podmirivati svoje obveze i imati dostojanstven život. Kako? Rekao sam nema mjera koje će osigurati da se oni mogu danas sutra zaposliti, moramo osigurati kroz proračun mjeru koja će biti ta sigurnost da će oni moći dostojanstveno preživjeti ovu godinu. I zato evo, na kraju ću reći mislim da argumentacija Vlade i Kluba zastupnika HDZ-a o izvorima odakle 300 milijuna kuna u rebalansu ovog proračuna koji dolazi krajem mjeseca moramo naći, kako bi se ovi ljudi u ovoj godini kriznoj pomogli. I nadam se da evo mi nudimo ovu mjeru, nadamo se da ćete je, da će većina zastupnika u ovom Domu podržati. Čuli smo za sada da Klub zastupnika HDZ-a neće još uvijek nije većina zastupnika u hrvatskom Parlamentu, možda drugi klubovi budu podržali ovaj zakon. Nadamo se da će ga podržati, jer mjera Vlade što se tiče građana da konkretno svakodnevno im se pomogne, ne govorim prema gospodarstvu, ali manjak mjera Vlade prema građanima ovih antirecesijskih je na djelu, odnosno gotovo da ih i ne primjećujemo. I nadamo se ukoliko se odbije ovaj zakon, da će se neki takav zakon, kao što je i ovih 10 mjera otprilike 7, 8 preuzeti od naših mjera koje smo mi predložili prije dva mjeseca, nadamo se da ćete preformulirati ovakav zakon ili ovu mjeru i predložiti je u narednom paketu koji će doći nadam se zbog ovih 50 tisuća građana ne prekasno. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo ispravke. Prvo gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Maras je izrekao čitav niz neargumentiranih pretpostavka. Ovo što je on izrekao, to je kao da otiđete kod vračare, pa tražite da vam gata budućnost. Ali jedino je netočno da mjere idu u prilog građana. Dajte kolega Maras razmislimo, pa da li ide u prilog ovih 230 tisuća nezaposlenih koje ste jednostavno zanemarili, nego samo ste za one koji će ostati od 1. 11. po vašim pretpostavkama koliko će ih biti bez posla, što ne mora značiti, jer ja isto mogu imati svoje pretpostavke, pa se možemo ovdje do jutra razgovarati o pretpostavkama. Znači, vi jednostavno što izazivate? Izazivate sukob nezaposlenih osoba. 230 tisuća nezaposlenih osoba ignorirate kao da ih nema, za njih ništa ne vrijedi, nego samo onih koji će biti ne znam u zadnjih par mjeseci bez posla. Pa mislim da ljudi nisu bedasti ako to slušaju, jasno im je koju poruku šaljete.
Ispravak gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Budući da je ponovio netočnost, ja ću ponovo ispraviti. Dakle, nije točno što je rekao kolega Maras, da je strahovito porasla nezaposlenost u katastrofalne razmjere. Nezaposlenost je porasla u siječnju u odnosu na prosinac 5,8%, ali uspoređuju isti mjeseci dvije godine uzastopne, u siječnju ove godine u odnosu na siječanj prošle godine, nezaposlenost je manja za 2,6&, što je 6 tisuća 838 osoba. Isto je tako netočno da ova Vlada ne brine o onima koji su nezaposleni, da im ne daje naknadu. Ove godine iako je nezaposlenost manje porasla, nego prije godinu dana, ipak 4 tisuće 104 osobe više prima naknadu nego prije godinu dana, što znači 6,5% više osoba. To su dvije krupne neistine koje se opet ponavljaju pa ćemo ih ponovo i demantirati.
Hvala. Ispravak gospodin Frane Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo, također bih rekao da ispravljam niz netočnih navoda, ali ću spomenuti samo neke. Kolega je rekao da treba pomoć i osječkoj industriji koja se bavi proizvodnjom opeke, drvnoj industriji. Ja sam upravo želio reći da želim ispraviti ovaj vaš navod, a govorio sam to i prije kada ste poticali i rast plaća državnih službenika. Obzirom da dolazim iz proizvodnje, rekao sam sljedeće, tko će dati upravo ovim ljudima koji će ostati bez posla plaću, a vi tada to niste znali odgovoriti. A danas istovremeno predbacujete ovoj Vladi kako ništa nije učinila, kako nema u svom proračunu dovoljno sredstava, s druge strane kažete kako se ne smije zaduživati. Pa iz kojih sredstava bi sve to skupa trebalo napraviti? U ovome vremenu kada je recesija zahvatila cijeli svijet, tada sam postavio pitanje, tko će dati ljudima, onima koji će ostati bez plaće minimalnu plaću? A vi ste se borili da državni službenici dobiju i povišicu. Stoga je netočno danas što vi ovdje govorite, jedno i predstavljate se i pravite igrokaz u ovoj sabornici ljudima koji nas danas gledaju, a istovremeno ne mislite tako kako govorite. Ne mislite.
To što tko misli, to je njegova stvar, a mi idemo dalje. U ime Kluba HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić, izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, kolegice, predsjednice Vlade, kolege i kolegice. Nadam se da nećete ovo moje izlaganje shvatiti kao igrokaz ali ja ću započeti sa jednom rečenicom koju sam pročitao prije 50 godina i koje sam se jutros sjetio. Ta rečenica glasi: "Onaj tko ne zna kamo ide, uvijek tamo stigne.", to je rečenica iz jedne dječje knjige, Alisa u Zemlji čudesa. Koja je to zemlja čudesa, pogoditi ćete sami. Prije nekoliko mjeseci u svim ozbiljnim, za vas možda, prije nekoliko mjeseci kada je bilo potpuno jasno da će svijet ući u jednu vrlo ozbiljnu krizu, financijsku, kasnije gospodarsku i svekoliku u svim državama, organiziranim državama što se dogodilo. Čelni ljudi tih država pozvali su opoziciju, sjeli su zajedno i donijeli su niz mjera kako se što prije izvući iz krizne situacije. U nas nismo kopirali model Amerike, ni velike britanije, ni njemačke kancelarke, mi očito moramo doći do dna da bi onda počeli jasno razmišljati. To nije dobro. Zato kolege iz SDP-a, ja vama čestitam na ovom pokušaju, dakako neće proći, bez obzira koliku ćemo mi vama dati podršku i svi glasati uz vas, to neće biti tako. Međutim, ono što će se možda postići vašim prijedlogom jest da se ubrzaju neke stvari i već je to puno, već je to puno. Možda ne dođemo do dna, možda malo prije reagiramo, pa možda spasimo jedan dio tih radnih mjesta, jer to je intencija. Meni je žao, mene je pomalo sram, ja neću razgovarati o tome da li je 20, 15 ili 7 tisuća nezaposlenih više ili manje. Ali je kriza evidentna. Ako je ne želimo priznati to je loše, to je loše. Mi smo dragi kolege, kada smo donosili proračun 11 prosinca predložili jedan amandman jer smo predlagali da se u stavci 0,50 Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva iza pozicije naknade nezaposlenima doda nova pozicija A689015 u iznosu od 300 milijuna. I rečeno nam je niti govora. Mi smo tada tražili što? Da se ta stavka za nezaposlene poveća na račun čega? Na račun Ministarstva obrane. Obrazložili smo to. Dakako nije prihvaćeno. Sada vidimo nakon 3 mjeseca Vlada upravo od Ministarstva obrane traži da štedi i da ta sredstva u iste namjene koristi. Izgubili smo kolegice tri mjeseca, jer sve što predloži pozicija, ne valja, a priori treba odbiti, odbaciti, ne prihvatiti. Sa gađenjem odbiti. To nije u redu kolegice i kolege. I mi smo ovdje kao i vi da pokušamo pokušamo pomoći ovoj državi da što brže napreduje, pomoći našim građanima da se zaposle, da imaju što bolji standard. Kolegice i kolege, molim vas, nemojte svaki naš prijedlog odbijati kao prijedlog koji je protivan interesima ove zemlje. Mislim da nema uopće potrebe dalje nastaviti, još jednom ću vam pročitati: "Onaj tko ne zna kamo ide, uvijek tamo stigne.".
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska država ima osnovne probleme koje i stručnjaci u Hrvatskoj naznačuju ali isto tako i sve međunarodne institucije koje su angažiranje u praćenju Hrvatske i tranzicijskih promjena u Hrvatskoj. I naravno ta tri najveća problema u Hrvatskoj su mirovinski sustav, zdravstveni sustav i socijalna politika. U 2008. zaista smo imali i rekordni proračun, nastavili smo sa takvim proračunom i u 2009. a u biti niti jedan od ovih naših temeljnih problema nismo razriješili. Ulazimo u biti u tešku recesiju sa ne riješenim problemima mirovinskog, zdravstvenog sustava, socijalnih davanja koji su inače najveći dio našeg državnog proračuna. Prema tome, vrijeme koje je ipak značilo nekakav gospodarski rast nismo iskoristili za temeljne reforme u hrvatskom društvu kako bi omogućili rasterećenje hrvatskog gospodarstva. Čak 2008. godinu kada pratimo Hrvatsku, pad gospodarskih aktivnosti, kada pratimo rast nelikvidnosti, kada pratimo određeni zastoj u gospodarstvu moramo naznačiti da su to ipak bili rezultati naših problema, neefikasnosti našeg gospodarstva, ogromnog opterećenja skupe države na to gospodarstvo. I u biti svjetska recesija koja je inače u 2008. već zahvatila mnoge europske države nije se osjetila u Hrvatskoj, ali je bilo evidentno da će imati ogromne posljedice i na Republiku Hrvatsku. I sigurno da je trebalo itekako se aktivno uhvatiti u koštac sa mjerama da ubrzamo naše reforme ali i mjerama kako na neki način pokušati smanjiti utjecaje negativnih djelovanja recesija na hrvatsko gospodarstvo i na građane hrvatske. Ovim prijedlogom zakona pokušava se pomoći građanima koji će itekako na vlastitoj koži osjetiti problem negativnih utjecaja recesije. I već jesu vrlo jasni podaci sa Zavoda za zapošljavanje o preko 25 tisuća ljudi koji ostaju bez radnih mjesta zbog tehnoloških reorganizacijskih promjena. A tehnoloških i reorganizacijskih promjena koje su izazvane ničim drugim, nego recesijskim problemima na hrvatsko gospodarstvo. Postaje pitanje da li Vlada treba na neki način pokušati naći rješenja da ublaži posljedice upravo tim građanima koji ostaju bez radnog mjesta zbog toga što poslodavci mijenjaju organizaciju, smanjuju tehnologiju ili smanjuju radna mjesta kao recesija tehnologijskih aktivnosti. Naravno, što možemo zaključiti? Vlada čak i onim paketom svojih namjera nije nijednim mjerama okrenula se građanima koji će imati posljedica, negativnih posljedica ovih recesija. To je nešto što pokazuje da Vlada još uvijek ne shvaća koliko će teške posljedice biti za građane Hrvatske. Ne shvaća i nema nijednu mjeru prema tim građanima, kako te građane zaštititi od negativnih posljedica koje će se preliti kroz gospodarstvo. I to je razlog da pokušavamo razgovarati o ovom prijedlogu zakona. Što velimo? Pokušavamo reći produžimo rok trajanja veće naknade, od 90 na 180 dana i vidimo u raspravama dva prijepora oko toga. Jedan prijepor početak datuma i nema dvojbe da ne treba više razgovarat o 1.11. jer razgovaramo u ožujku mjesecu, znači vjerojatno će to biti negdje 1. siječnja jer oni koji su već jednostavno počeli primati manju naknadu ne bi ni trebalo razgovarati o tome da sad ponovo mijenjati jel je zakašnjela rasprava. Znači, može se datum promijeniti, može ga predlagač sa svojim amandmanom predložiti. Postoji drugi prijepor, a što sa onima koji su već duže vrijeme, sad onda mi nešto drugo govorimo. Gospodo, da li mi shvaćamo da je recesija nešto što moramo kao proces rješavati? Da li ga možemo ocijeniti da će on biti u 2009. godini i da ovu godinu promatrati kao problematičnu i moramo naći rješenje i umanjenje posljedica negativnih na privredu i na građane. I to je ono gdje mi velimo pokušavat ćemo spašavat barem dio građana. Ako s druge strane ocjenjujete da ne bi trebali govoriti o dužim rokovima, možemo i o tome razgovarat da ne stvaramo nejednakost, ne moramo mijenjati rokove na 450 dana itd. Znači, mi govorimo idemo razmatrati prijedlog zakona. Pokušajmo vidjeti što učiniti u tom dijelu. Zašto? Pa zato što moramo pokazati da nam je stalo do toga kako žive građani Hrvatske i da pokušamo reći da, znamo da trpite negativne posljedice koje će se dogoditi u 2009. godini. Ali očito nema želje da porazgovaramo o tome da li će biti negativnih posljedica, da li će ih naši građani trpiti. A postoji još nešto. Vidim da se ovdje moje kolege mire da će poslodavci smanjiti plaću. Znači, poslodavci će smanjiti plaću, radnik će raditi za 2000 pa onda i mi smanjujemo naknadu na zavodu. Jel to poruka koju mi želimo poslati? Ne. Mi se morao boriti da se plaće ne smanjuju, jer obrnuto, rasti će troškovi života. Nisam primjetio da padaju cijene. Košarice će biti i nadalje vrlo visoke. Što to znači? Građani neće moći više ni preživjeti i mi ćemo se miriti i sa padanjem plaća. Ne. Rješavamo plaće također sa sredstvima iz proračuna jer moramo naći rješenje za krizu. I ako ocjenjujemo da privreda neće moći platit puno radno vrijeme nego će doći do skraćenja radnog vremena, razmišljajmo kako to razriješiti. Ali naravno, što ćemo mi reći, a otkuda. Jasno, mi nismo riješili naše temeljne probleme. Kako ih nismo riješili potpuno smo neefikasni, problemi su deficiti, problemi su zaduženja. I naravno, tada i kod našeg premijera je enormni strah. Je, može se Engleska zadužiti, može se Njemačka zadužiti, pa nek se i Amerika zaduži, ali nećemo se mi zadužiti. A zašto se nećemo zadužiti? Zašto? Jer ne želimo rješavati probleme ni privrede ni građana. To su razlike kako pristupamo problemima recesije, to su razlike kako ćemo rješavati probleme recesije. Nećemo se zadužiti najjednostavnije je rješenje. Prema tome, ima rješenja. Ogromne, ogromne uštede koje se moraju učiniti i evidentno da ni ovih 2 milijarde nije dovoljno i naravno deficiti ako treba, ako ocjenjujem da su to mjere koje moramo propisati. Ali mi o tome ne želimo razgovarati. Ne želimo razgovarati. Jasno, najlakše je dignuti ruke i predat se, ali time se utjecaj recesije i negativne posljedice neće riješiti. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega Liniću, ako ćemo razgovarat o zakonu onda imamo sigurno neke nepobitne stvari o kojima možemo razgovarati. Ja vjerujem da ćete se složit sa mnom da ovaj vaš prijedlog zakona, ja ga doživljavam da je u dobroj namjeri, ali nikako ne mogu tu dobru namjeru prihvatiti da dijelite nezaposlene do 1.11.2008. i nezaposlene od 1.11.2008. do kraja 2009. Složit ćete se sa mnom da bi to izazvalo nejednakost među nezaposlenima. Ja mislim da tu ne treba puno raspravljati, da je to točno. Jer znači, 230 tisuća ljudi je negdje u 10. mjesecu prošle godine evidentirano nezaposleni. Njih bi jednostavno ignorirali kao da ne postoje nego bi se faktički vezali na nekoliko tisuća onih koji će ostati bez posla do kraja godine. To je prva stvar. Druga stvar, pa gledajte, nema tu velike mudrosti, računica pokazuje sve. Po ovoj vašoj računici isplativije ja na dulji rok, obzirom da se povećava na 450 dana ta naknada za nezaposlenost. Pa evo vam izračun. Naknada za nezaposlene se bi primala u to vrijeme od 2200 kn do 3600 kn, u prosjeku 2580 kn a minimalna plaća iznosi 2100 kuna za one ljude koji rade cijeli mjesec. Činjenica je, ja ne kažem da je to puno novaca. To ni u kom slučaju nisam rekao ali činjenica je nepravda prema onim ljudima koji faktički rade, primaju 2100 kuna a ovi će godinu i tri dana na žalost nezaposleni primati taj iznos. I opet velim nepravda prema onima koji su na dulji rok bez posla. Zatim, broj nezaposlenih. Ma gledajte, ako usporedite prema statistici veljaču mjesec, znači veljača mjesec je u ovom trenutku mjerodavna. Imamo jedino to jer smo u ožujku. 2008. i sad 2009. Imamo svega 2821 nezaposleni više, znači ne nekih 150, ne znam kojim brojkama se sve [[Upadica Jarnjak: Vrijeme!]] abnormalnim tu barata. Ali podsjetit ću vas jednu stvar. Podsjetit ću [[Upadica Jarnjak: Vrijeme.]] samo evo da podsjetim jednu stvar. Najveća nezaposlenost se kretala od 2000. do 2002. godine kada je bila oko 400000 nezaposlenih. Mjesečno u prosjeku je ostajalo ljudi 2237 bez posla [[Upadica Jarnjak: Hvala. Vrijeme.]] I to su činjenice isto.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Da izbjegnemo raspravu o ja bih rekao neravnopravnosti i nezadovoljstvu evidentno je da bi člankom i našim amandmanom mijenjali početak datuma na 1. siječnja. Zašto? Jer tada mi samo govorimo oni koji su od 1. siječnja ušli i još im nije teklo tih 90 dana mogli bi se produžiti na 180 dana. Jer oni koji su već krajem ili recimo u prošloj godini, krajem prošle godine otišli njima već prestaje. Ako me razumijete tih 90 dana sa 70% naknade. Prema tome, mi samo govorimo ništa se neće neravnopravnost događati, nezadovoljstvo se neće događati. Samo zakon prilagođujemo današnjoj raspravi, a ne … [[Govornik se ne razumije.]] pisanja samo pokazuje koliko je SDP na vrijeme dao zakone da pokuša rješavati probleme u hrvatskom društvu koji nastaju zbog utjecaja recesije. Prema tome, ako je to 1. siječnja, svi oni koji od 1. siječnja dobivaju 90 dana izgubili su posao od 1. siječnja. Sada dobivaju 90 dana naknadu od 70%, produžit će im se još tri mjeseca. Prema tome, zakonom se sve da riješiti. Raspravom se sve da riješiti. Jedno je pisati zakone u siječnju mjesecu, raspravljati ga u ožujku. I to je razlog zašto vidimo ova dva, tri mjeseca razlike i ništa drugo. Prema tome, datum početka za ovaj zakon trebao bi biti 1. siječnja i nema tada nikakvih problema u ovom dijelu. A drugo ne bih se vraćao u prošlost.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Pa dakle, počet ću sa onim što sam i neki dan predlažući, obrazlažući ovaj prijedlog zakona na Odboru za rad i socijalno partnerstvo rekla. Ovaj prijedlog zakona je dio samo jedan u nizu zakona u paketu antirecesijskih mjera koje predlažemo kao klub SDP-a. Ja ću ovako reći. Da nema naših prijedloga zakona o kojima smo već raspravljali u ovoj sabornici i o kojima sada, danas raspravljamo meni bi se u stvari činilo da ovaj Sabor živi pod nekakvim staklenim zvonom, to da je ono što se izvan ove dvorane, izvan ove zgrade događa nešto potpuno nevažno. Dešava se nekim drugima. Kriza. Šta je to kriza? Recesija. O čemu to oni pričaju? Šta to oni uopće predlažu? Netko je ovdje rekao da i Vlada ima nekakve antirecesijske, na žalost ne mjere ili zakone nego namjere. Ja vas molim kolegice i kolege hajde pogledajte dobili smo svi na klupe prijedlog dopune dnevnog reda ove 9. sjednice Hrvatskog sabora. 21 točka prijedloga razno raznih izmjena i dopuna. Hajde mi pokažite koji su to prijedlozi zakona kojima Vlada pretače te svoje antirecesijske namjere u nekakve zakone, odnosno mjere. Hajde molim vas pronađite. Osim eventualnog može pod to ići valjda Prijedlog zakona o izmjeni zakona o obavezama i pravima državnih dužnosnika. Eto, sada i to Vlada predlaže. To izgleda nije danas licemjerno i dogmatski, jer kad je to SDP predlagao, taj prijedlog zakona o tome govorio onda smo bili licemjeri. Je li možda prijedlog antirecesijskih mjera rebalans proračuna o kojem mi još uvijek samo govorimo, još ga nismo dobili na klupe ovdje u Hrvatskom saboru i je li prijedlog antirecesijskih mjera navodno smanjenje od 2 milijarde kuna rastrošnosti, usuđujem se reći rastrošnosti naših ministarstava ili je um u tom rebalansu proračuna ćemo vidjeti i nešto drugo. Tako da kolegice i kolege, stvarno da nema ovih prijedloga zakona mi o problematici ljudi koji na ovaj ili onaj način danas govorimo o onima koji su ostali će sutra ili su danas dok ja ovo govorim ostaju bez posla ispada da to je nečija tuđa briga, a ne naša. Ovdje se danas govori da ovaj prijedlog zakona stvara veliku nepravdu i razliku unutar same te velike, ipak velike brojke nezaposlenih. Ali kolegice i kolege, pa ima na Zavodu negdje oko 230000 nezaposlenih. Ali molim vas, dajmo recimo istinu. Pa ne primaju svi naknadu. Negdje oko 60000 onih koji su na Zavodu za zapošljavanje prima neku naknadu, pa oni koji dolaze na Zavod za zapošljavanje ne dolaze po istom osnovu, nemaju, ne ostvaruju isti status na tom Zavodu. Tako da kad govorimo o tome, onda molim vas hajde onda recimo i onaj nastavak rečenice. Znate, vrlo je zanimljivo gledati kako, kad su i neke kategorije, kad nešto što kao SDP predlažemo ili bilo tko drugi iz opozicije onda stvaramo nepravdu, onda se čak postavlja i ustavne dvojbe da li je nešto ustavno, pravedno ili ne. Tu ste danas spominjali i osobe koje su zaposlene na minimalcu. Ali znate kolegice i kolege. Sjetimo se prošlogodišnje rasprave o Zakonu o minimalnoj plaći. Onda se bez pardona cijela jedna grupacija radnika učinila im se nepravda. Diskriminirani su u odnosu na ostale radnike koji primaju minimalnu plaću. To je drvno-prerađivačka industrija, to je tekstilna, obućarska, kožarska industrija kojima smo propisali manji minimalac nego ovim drugima. Tada to nije bila nepravda. Ma nemojte molim vas! Dakle, kad dolazi s one strane onda nije nepravda, a kad dolazi sa naše strane onda je nepravda. Neki dan je bila sjednica, tematska sjednica Odbora za rad i socijalno partnerstvo. Meni je žao što veći dio od naših zastupnika nije bio na toj sjednici. Ali tad smo dobili podatke i obrazlagala je podatke ravnateljica Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, bili su to stručnjaci, predstavnici poslodavaca, poduzetnika itd. I dobili smo materijal koji nije pisala Gordana Sobol ili klub SDP-a, nego je službeni materijal ispred zavoda za zapošljavanje. I sad kaže ovako. Najprije kaže da je u veljači ove godine u odnosu na veljaču prošle godine po prvi puta, ja vas molim, naglašavam, po prvi puta u zadnjih nekoliko godina broj nezaposlenih porastao za 1%. E sad, neki kolege će reći pa šta je to 1%. To se čulo danas. 2 tisuće i nešto radnika više. To je minoriziranje problema. A ja vas molim kolegice i kolege, kamo nas je danas dovelo minoriziranje problema od strane Vlade, upozorenja da dolazi kriza, da smo pred recesijom, da su ugrožena radna mjesta, do čega nas je to danas dovelo? Do toga da konačno i Vlada kaže evo da ima nekakve antirecesijske namjere jer ako budemo ignorirali i minorizirali ovaj problem, ja se bojim da ćemo za koji mjesec početi govoriti i o puno većim postocima. Ali važnije možda čak i od te brojke od 1% je nešto drugo. Naime, kad se govori o novo prijavljenima u evidenciju nezaposlenih prema razlozima prestanka rada, onda se kaže da su najčešći razlozi prestanka rada istek rada zaposleniku na određeno vrijeme ili otprilike oko 46% u ukupnom broju. Dalje, poslovno uvjetovani otkaz zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga ili 23,5%, a prema isteku rada zaposleniku na sezonskim poslovima, 16% i nadalje se kaže, uspoređujući s istim razdobljem godinu ranije, bitno je povećan broj poslovno uvjetovanih otkaza za preko 45%. Prema tome, to je ono na što mi upozoravamo i to je ono o čemu mi govorimo i to je ono u krajnjoj liniji što se može iščitati iz materijala koje smo dobili od zavoda za zapošljavanje. Dakle, poslovno uvjetovani otkazi, dakle otkazi zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga su povećani u odnosu na prošlo razdoblje za 45%. Nadalje, koji su to radnici, iz kojih to oni djelatnosti dolaze? Prema, dakle broj novo prijavljenih sa radnim iskustvom prema djelatnosti prethodnog posla najveća apsolutna razlika zabilježena je u prerađivačkoj industriji, građevinarstvu, trgovini, poslovanju nekretninama i poslovnim uslugama i to unutar prerađivačke industrije, nezaposlenih iz metalske industrije, proizvodnje drva, namještaja, proizvodnje odjeće i tekstila te elektroničke industrije. Kolegice i kolege, ovo su vam podaci koji su relevantni, ja ne znam ako to već nije dobar znak za uzbunu, ja ne znam što bi trebalo probuditi, bilo vas ovdje, bilo hrvatsku Vladu. Rekoh već i rekli, najavljeni su rebalans proračuna. Postavilo se dakle pitanje od kuda će se namiriti ovaj milijunski iznos. Mi jesmo predvidjeli nekakvih 70 milijuna, međutim izračun Vlade je da bi to iznosilo preko 300 milijuna, pa ja kažem kolegice i kolege, rebalans proračuna je. Da li mi možemo i jesmo li dovoljno jaki? Da li uopće razmišljamo na taj način da kroz ovaj rebalans proračuna da ga iskoristimo i da na taj način izdvajanjem ovih dodatnih sredstava pomognemo onim kategorijama koje smo predložili kroz ove izmjene i dopune prijedloga zakona za koje smatramo da su najugroženije. Prema tome, apsolutno ne stoje navodi koje je Vlada ovdje iznijela da razlozi zbog kojih ne može prihvatiti ovaj prijedlog zakona jer smatramo da zadovoljava, dakle sve ono što bi i hrvatska Vlada trebala učiniti kada su u pitanju određene kategorije novo nezaposlenih osoba na zavodu za zapošljavanje.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim, moram ispraviti netočan navod kolegice Sobol koja je na jedan poseban način iskazala svoj stav o vladinim mjerama, naglašavajući da se radi o antirecesijskim namjerama. Očito je kolegica Sobol da to nije istina. Radi se o mjerama, a vi kao i do sada, i to je očito, uvijek optužujete Vladu i ne znam koga drugoga za sve, kao da ne shvaćamo mi drugi, kao vi sve znate, mi ne znamo da je globalna kriza i da ona dolazi iz svijeta i da je mi ne možemo zaustaviti na našim granicama. Vama je kriva Vlada za sve, vama je kriv premijer, još samo malo biti će krivi zato što udišete vi zrak.
Zahvaljujem. Imamo i jednu repliku, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gledajte, ako doživimo ono što je rekla zastupnica Sobol da možemo i da su ovi zakoni na neki način poticaj da bi raspravljali o gospodarskoj krizi, u redu. Prihvaćamo. Ali onda recimo da su to zakoni, eto radi toga jer oni jesu populistički, tu nije sporno da su zgodni, normalno onima koji to slušaju, pa se vidi, oni stvarno nešto više predlažu jer ljudi nisu upoznati sa sadržajem, upravo zato o tome razgovaram. Kad pričate cijelo vrijeme o tim antirecesijskim mjerama, ali nemojte onda, dajte uvažavajte svoje kolege koji su u Ekonomskom vijeću i koji su se složili, evo pročitao sam jedno, ako novine lažu gdje vaš predstavnik, zastupnik Ljubo Jurčić u potpunosti podržava ove antirecesijske mjere koje je Ekonomsko vijeće donijelo i Vlada u cijelosti prihvatila. A kad govorimo o problemu i kada ste rekli da je nepravda učinjena vezana uz minimalne plaće za tekstilnu industriju itd. ne možemo to i ovo svrstavati u isti koš. Zbog čega? Jer su socijalni partneri, sindikati to zahtijevali. U tom je cijela priča. Nije Vlada nametnula tu razliku minimalne plaće, nego su sindikati tih djelatnosti to tražili jer ta djelatnost ne može isplatiti tu visinu minimalne plaće. Znači to nema nikakve veze da stavljate u isti koš i podmećete da je to kao Vlada napravila ili mi nepravdu, nego smo uvažili samo mišljenje socijalnih partnera. A kad govorite o strukturi nezaposlenih, onda budimo tu točni pa recimo, od ukupnih otkaza u zadnjih 6 mjeseci kojih je bilo 92 tisuće, 46,5% je otkaza ugovora na određeno vrijeme. Znači, onog trenutka kad je čovjek sklapao ugovor znao je kad će ostati bez posla. Pa recimo 16% je ugovora o sezonskim poslovima gdje postaje potreba. Znači budimo tu točni. Ali ispravimo još jednu nepravdu, evo ja vas pozivam. Ispravimo nepravdu, kad ste spomenuli Plivu, zar to nije nepravda, sporazumni otkaz.
Vrijeme.
Oprostite, možda samo zato jer je interesantno. Sporazumni otkaz koji radnici sporazumno sklapaju sa poslodavcem da bi uzeli visoke otpremnine pa uzmu 250, 300 tisuća kuna otpremnine i onda se prijave na Zavod za zapošljavanje i dižu postotak nezaposlenosti. Da li je to pravedno prema onima koji godinama su bez posla i nisu imali šanse za otpremninu?
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam ovdje zapisao ali nisam vas vidio. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Dakle, kolega Kunst ja sam točno navela zbog kojih razloga se povećava broj novonezaposlenih. Navela sam zbog poslovnih razloga postotak, navela sam zbog otkaza zbog rada na određeno vrijeme i navela sam i točan postotak vezano oko sezonskih poslova. Dakle, u tom smislu sam pošteno rekla do kraja koja je struktura, s time da sam naglasila a to i Zavod za zapošljavanje naglašava da se bitno povećao upravo onaj broj otkaza koje su radnici dobili zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga za preko 45% i ja po tome mogu jedino zaključiti da i u Zavodu za zapošljavanje se nekome valjda upalila lampica. Ne znam kad će se u Vladi nekome upaliti ta lampica. Kažete da ovi, vi izvrćete malo moje riječi. Ja sam rekla da nema ovih prijedloga zakona kojima kao SDP upozoravamo i vas ovdje i Vladu ali i cjelokupnu javnost na krizu u kojoj se mi nalazimo da mi ustvari u ovom Saboru o gospodarstvu, o krizi, o tome što se dešava izvan ove sabornice ne bismo uopće raspravljali. O čemu onda mi da raspravljamo? O čemu da onda mi raspravljamo ako kao saborski zastupnici nećemo o tome. Kad govorite o prijedlogu mjera ekonomskog vijeća ja ono što sam rekla za sada kolega Kunst stvarno su to još uvijek antirecesijske namjere. U onom času kada to što je netko rekao da namjerava napraviti dođe u ovaj Sabor u vidu prijedloga zakona ili konkretnih mjera e u tom času ćemo moći raspravljati da li Vlada stvarno ima paket ili nešto drugo antirecesijskih mjera.
Zahvaljujem. U 10,49 sati isteklo je vrijeme za prijave za pojedinačnu raspravu pa vas molim da to uzmete u obzir. A sada nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ostvarivanje prava na novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti regulirano je Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i taj zakon kojega sam pročitala stupio je na snagu upravo 1.1.2009. godine tj. ove godine. To znači da je Vlada Republike Hrvatske itekako predvidjela da će doći do određenih mjera u pitanju nezaposlenosti i upravo je iz tog razloga i donijela ovaj zakon. Podsjetit ću da jedan od glavnih ciljeva donošenja navedenog zakona bio je njegovo potpuno usklađivanje s direktivama Europske unije i stvaranja neophodnih normativnih pretpostavki izravne primjene uredbe Europske unije danom pristupanja Hrvatske u Europsku uniju. Uvjeti za ostvarivanje prava na novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti kao i visine iste ovim zakonom su određeni na jedan novi način nego što je to bilo prije. Naravno, povećana su prava na novčanu naknadu u prvoj godini korištenja kako bi se osobu istovremeno zaštitilo od opasnosti od siromaštva i omogućilo joj se aktivno traženje posla a nakon toga destimulira dugotrajnu nezaposlenost. Značajno je povećanje visine naknade za nezaposlene u prva tri mjeseca nakon gubitka zaposlenja ali njezino postupno smanjivanje kako bi se destimulirala dugotrajna nezaposlenost. Usklađivanje ostvarene novčane naknade koja prestje zbog zapošljavanja i nastavlja se nakon ponovne nezaposlenosti nova osnovica ostvarena tijekom i zadnjeg zaposlenja. Drugo, načelo je jednakog postupanja žena i muškaraca. Sukladno direktivama vijeća nezaposlena osoba koja je provela na radu 32 godine ima pravo na novčanu naknadu sve do zaposlenja odnosno dok nastupi neki od drugih zakonom propisanih razloga za prestanak prava na novčanu naknadu. Treće, izjednačavanje u ostvarivanju prava na novčanu naknadu za vrijeme nezaposlenosti osoba koje su radile u nepunom radnom vremenu što je isto tako jedna od novina. Sve to stoji u zakoni koji je sada trenutno u primjeni, no međutim SDP daje izmjene na taj zakon i ja ću ovdje ali su i već moje kolege u raspravi nabrojile te razlike i te prijedloge izmjena. Prvo je razdoblje korištenja novčane naknade u visini 70% osnovice od sadašnjih 90 na 180 dana, razdoblje korištenja novčane naknade od sadašnjih 90 na 180 dana za nezaposlenu osobu koja je na radu provela više od devet mjeseci do 2 godine. Isto tako, razdoblje korištenja novčane naknade od sadašnjih 120 dana na 330 dana, na 360 dana nezaposlenosti osoba koja je u radu provela više od 2 godine a manje od 10 godine. I četvrto razdoblje korištenja novčane naknade od sadašnjih 360 do 450 dana na 450 dana za nezaposlenu osobu koja je na radu provela više od 10 godina. Prema tom prijedlogu pravo bi se utvrdilo osobama kojima je radni odnos prestao od 1.11.2008. do 1.11.2009. što je po meni i pravno dvojbeno za osobe kojima je pravo na naknadu već utvrđeno. Na primjer, nekim je ženama posebice bilo povoljnije doći na evidenciju zavoda i koristiti novčanu naknadu prijavom do 31.12. Prema izračunima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje vođenim sukladno usporedbom sa duljinama trajanja korištenja novčane naknade po zakonu i u odnosu na duljine u ovome prijedlogu kao i u odnosu na već izračunato je povećanje za 326 milijuna kuna. Naravno, to je znatno povećanje i trebaju se odvojiti znatna sredstva u odnosu što je predlagatelj ovim izmjenama zakona, rekao da je dovoljno 73 milijuna. I na kraju, ne mogu podržati taj prijedlog izmjena zakona SDP-a iz razloga što bi se zasigurno povećala pasivna masa radno sposobnih na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, što bi po ovim prijedlozima SDP-a na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje imali čak veća primanja nego neki zaposleni. I što je važno istaknuti, isto tako nanijelo bi se ovim izmjenama velika nepravda nezaposlenima na Zavodu za zapošljavanje upravo iz tog razloga što se predlaže da se podijele nezaposleni u dvije grupe. Znači, oni koji su nezaposleni više godina tj. nezaposleni do 1. 11. 2008. oni će imati druga prava, znatno manja sredstva, a ovi koji bi po prijedlogu bili od 1. 1.. 2008. znači ti bi imali veća prava. I iz toga razloga upravo ne mogu prihvatiti te prijedloge. I još jedno htjela bih reći, slušajući rasprave kolege jel' iz kluba predlagatelja ovih izmjena, svi koji ste govorili, govorili ste različite podatke. Upravo o broju nezaposlenosti u prvom mjesecu ove godine u odnosu na prvi mjesec prošle godine tj. 2008. godine. Pa ste govorili, prvi je bio govor da je 10 tisuća nezaposlenih, pa je drugi zastupnik govorio da je 20 tisuća nezaposlenih, evo kolegica Sobol rekla je da je Zavod za zapošljavanje dao točan podatak, da je 1% i to je 2 tisuće 150 nezaposlenih. Prema tome, kolege iz SDP-a dogovorite se da govorite isti iznos, a ne da kako vam se hoće. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka i dvije replike. Prvo je ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih dva netočna navoda uvažene zastupnice Šolić. Prvi je netočan navod taj kada je govorila da ovaj zakon stupa na snagu 1. siječnja i da je to dokaz da je Vlada razmišljala o posljedice krize itd. Taj navod je netočan zato što je taj zakon donesen na sjednici Sabora 2. sprdnja 2008. godine, a nekoliko mjeseci nakon toga iz Vlade nisu htjeli priznati ni da je kriza, pa su onda jedva izgovarali riječ kriza. A nakon toga su jedva izgovarali riječ recesija. Prema tome, taj zakon doista u trenucima kada je donošen nije Vlada predvidjela o krizi, jer krizu još nekoliko mjeseci nakon toga nije htjela priznati. Što se tiče broja nezaposlenih, ovo što ste rekli na kraju. Doista su moguće različite interpretacije. Po meni najtočnija je sljedeća interpretacija. Gospodin Kunst je oba podatka iznio. Dakle, u siječnju 2009. nezaposlenih je bilo 7 tisuća manje, nego prošle godine, a u veljači 2 tisuće više. Što znači da između siječnja i veljače kada su prošla … izgubilo radno mjesto oko 9 tisuća ljudi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa ispravljam netočni navod da sam je uspoređivala broj nezaposlenih u prosincu 2008. i 2007. Ja sam rekla iznoseći podatak od 10 tisuća 620 nezaposlenih, da je u 12. mjesecu, u odnosu na 11. mjesec na zavod stiglo 6 tisuća 794 nezaposlena, odnosno ostalo bez posla i u siječnju još dodatnih u odnosu na prosinac 3 tisuće 826. Nelogično je uspoređivati tekući mjesec i mjesec prije godinu dana, jer ljudi ostaju u današnjem vremenu bez posla i prije mjesec dana. Oni koji su prije godinu dana ostali bez posla i nisu se zaposlili oni ne primaju više nikakvu naknadu.
Zahvaljujem. I sada imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Šolić iz vaše rasprave koju sam pozorno saslušao ima dvije činjenice koje jednostavno ne stoje i koje vam moram replicirati. Prva stvar je da gotovo nevjerojatno, danas je 3. mjesec, vi ste rekli da se Vlada pripremala prošle godine i da je zbog toga donije ovaj zakon u 7. mjesecu prošle godine. a gotovo je nevjerojatno da 3. mjesec godine za koju svi već znamo da će biti teška da će biti krizna, cijeli svijet to zna godinu dana. A mi u saborskoj proceduri kao što je rečeno malo prije u raspravi gospođe Sobol nemamo niti jedan zakon osim ovoga o pravima dužnosnika koji bi išao u smjeru da promijeni situaciju, da pomogne gospodarstvu ili građanima. Niti jedan zakon, znači 3. mjesec ove godine, mnoge zemlje koje su o tome razmišljale već imaju prve rezultate. Na žalost mi nemamo ni zakone koji bi nešto mogli ponuditi. I ovaj zakon nije onaj koji će suštinski pomoći da se smanji broj zaposlenih, nego je zakon koji će pomoć i ljudima koji ostaju bez posla da ovu godinu prežive. Mi bi bili sretniji da ste prihvatili zakone koje je SDP predlagao koji su išli za time da se pomogne da se očuvaju radna mjesta, a ne da se moramo baviti zakonom koji će pomagati ljudima koji su ostali bez posla, koji će ove godine biti 50 tisuća da ovu godinu tešku prebrode. Bilo je mnogo zakona koje ste proteklih mjeseci u ime predlagača SDP-a mogli prihvatiti koji su išli za time da se zaštite radna mjesta, a ne sada kao što je ovaj zakon koji na žalost mora ići za time da pomogne ljudima koji će ostati bez posla.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Maras probat ću odgovoriti na repliku. Gledajte, vi kažete da se Vlada, opet tvrdite nije se Vlada pripremala, Vlada nema nikakvih mjera itd. na dolazeću situaciju. Ali ja gledajte, ja sam rekla činjenicu i ta činjenica je ozakonjena. A to je upravo ovaj zakon koji je donijet prošle godine zapravo stupio na snagu 1. 1. ove godine. Upravo je to jedna od mjera, jer se Vlada pripremala na dolazeću ovakvu situaciju. No međutim, vi kažete da vi predlažete zakone i za suzbijanje recesije i da nijedan vaš zakon neće se prihvatiti. Gospodine Maras gledajte, na globalnoj krizi koja je i nas zahvatila, ne pomažu nekakvi vatrogasni zakoni kao što i vi predlažete. To je jedno. I drugo, pa čujete, pa dajte te zakone, možda svijet prihvati vaše zakone od SDP-a, pa ćete spasiti cijeli svijet u ovoj globalnoj krizi.
Zahvaljujem. Imamo drugu repliku, to je uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice. Kolegice Šolić, evo vam najnoviji, najfriškiji da tako kažem podaci. Danas u ovom času na Zavodu za zapošljavanje registrirano je 262 tisuće 821 nezaposlena osoba. U veljači podaci sa zavoda. Svaki dan bez posla je ostalo 500 radnika, svaki dan, što je porast od 3,4% u odnosu na siječanj. A kolegice Šolić, kada ste rekli da mi govorimo o različitim, baratamo različitim podacima, to samo znači da nas niste pažljivo slušala. Jer jedno je ono što je govorila kolegica Dragica Zgrebec, drugo je recimo ono što sam ja govorila i kada sam spominjala mjesec veljaču koju nitko od vas nije htio spomenuti. A radilo se o tome da se za mjesec veljaču po prvi puta u odnosu na veljaču prošle godine je rast nezaposlenosti od 1%. I upozorila sam na pogubnost minoriziranja i ignoriranja te činjenice od strane vas koji ovdje sjedite i aktualne Vlade. O tome se radi. Dakle, mi smo govorili o različitim vremenskim periodima, zato su različiti podaci. Kada govorimo o visinama naknade. Ovim prijedlogom zakona mi ne predlažemo nikakve promjene u visinama naknada. Oprostite visina naknada je određena sa Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju koji je stupio na snagu. Pa nismo dakle, mi išli ti koji sada povećavamo tu visinu naknade. I ja stvarno apeliram dajte molim vas iz vašeg izlaganja iz riječi koju ste izgovorili. Ispada na kraju da će sada zamislite naši ljudi pohrliti na Zavod za zapošljavanje da bi ostvarili evu tu veću naknadu koja je eto čak veća nego minimalac, jer znate, baš je ljudima ono, kako da se sada prijavim na Zavod za zapošljavanje pa da dobijem tu naknadu pa da budem nezaposlen, pa da onda uz tu naknadu recimo nešto radim na crno i slično. Kolegice Šolić kao da slušam pojedince iz nekih udruga poslodavaca, koji upravo na taj način gledaju na problematiku nezaposlenih osoba.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sobol, gledajte, nismo mi svi od jučer. Ja jako dobro znam, ja sam već duže ovdje da se vi volite uvijek skrivati iz radnika, iza onih koji su socijalno osjetljivi itd.. Ali radi, da vas podsjetim, kako ste vi rješavali broj nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Jednostavno ste ih zbrisali iz registra. I to vam je bil vaš veliki stručni fenomen. A to s činjenice, znate činjenice vam o nezaposlenosti i o broju nezaposlenosti u ovim trenutcima naravno da se mijenjaju iz dana u dan. Ali pozorno sam vas slušala i pisala ovdje što ste govorili o broju nezaposlenih u odnosu na neka razdoblja iz prošle godine i stvarno se niste dogovorili zajedno da kažete zajedno kao klub točan podatak. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege. Pa evo slušajući cijelo jutro ovu raspravu o prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Vjerujem da su evo i svi oni koji nas gledaju putem medija i slušaju čuli već sve podatke dakle, i nekoliko puta pa i one podatke koji se mogu iščitati iz predloženog zakona. Ja ću ih evo kratko samo ponoviti a to je da je predlagatelj predložio da se razdoblje korištenja novčane naknade u visini od 70% osnovice produži sa sadašnjih 90 na 180 dana. Nadalje, za one koji su bili zaposleni, dakle, za one osobe koji su bili zaposleni 9 mjeseci, od 9 mjeseci do 2 godine, da se razdoblje korištenja novčane naknade produži također sa sadašnjih 90 na 180 dana. Za one koji su bili zaposleni od 2 godine do 10 godina sa sadašnjih 120 do 330 dana na 360 dana a za one osobe koji su bili zaposleni više od 10 godina da se razdoblje korištenja novčane naknade produži sa 360 do 450 dana, dakle, na 450 dana. Prema prijedlogu predlagatelja ovo produživanje, dakle, naknada odnosilo bi se na one kojima je radni odnos prestao 1. studenog 2008. godine do 1. studenog 2009. godine. I kao što smo već čuli, predlagatelj je izračunao da bi za provedbu ovoga zakona bilo potrebno osigurati 73 milijuna kuna. Prema podacima Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje taj podatak iznosi da bi bilo potrebno osigurati sredstava u iznosu od 326 milijuna kuna. O osiguravanju sredstava, dakle, tu bismo možda i mogli razgovarati kako i na koji način bi se ta sredstva osigurala, međutim ono što meni je ovdje svakako sporno a to je dovođenje u neravnopravan položaj onih ljudi koji su prije 1. studenog 2008. godine ostali bez posla. Mislim da nikako ne bismo smjeli dozvoliti pa i mi ovdje zastupnici u Hrvatskom saboru ne bismo smjeli prihvatiti da se bilo koji čovjek u odnosu na nekog drugog dovodi u neravnopravan položaj a ovdje je to jasno vidljivo. Dakle, da oni ljudi koji su bez posla ostali 1. studenog 2008. godine imaju veća prava u odnosu na one ljude koji su bez posla ostali do 1. studenog 2008. godine. Svakako postoji mogućnosti da su recimo ti ljudi koji su bez posla ostali prije 1. studenog 2008. godine i duže nezaposleni. Dakle, možda i u još težoj situaciji od ovih ljudi koji su tek sada ostali bez posla. Tako da evo nikako ne mogu prihvatiti ovakav prijedlog da se kategorije nezaposlenih ljudi dijele odnosno da se stvaraju dvije ili više kategorija na one dakle koji imaju veća prava i na one koji ostvaruju manja prava. Mišljenja sam da će aktivne mjere zapošljavanja Vlade Republike Hrvatske svakako doprinijeti da se potiču poslodavci pri primanju novih radnika, da se radnici koji ostaju bez posla možda i prekvalificiraju i steknu neko novo zanimanje i na taj način nađu novi posao. Ali evo ovakav prijedlog predlagatelja nažalost ne mogu nikako podržati, jer dovođenje u neravnopravan položaj nezaposlene kategorije ljudi mislim da nikako nije primjereno. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava uvažene kolegice zastupnice Nadice Jelaš. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti je dakle jedan od zakonskih prijedloga iz SDP-ovog antirecesijskog paketa usmjeren na amortiziranje posljedica recesije na životni standard hrvatskih građana, konkretno onog dijela građana koji će zbog recesije ostati bez posla. Sudeći po trenutačnoj dinamici otpuštanja radnika, a znamo da je to dnevno oko 150 njih, takvih bi građana do konca godine moglo biti prema nekim procjenama i 50-tak tisuća, možda i više. Jer prognoze vodećih svjetskih ekonomista neprekidno se pogoršavaju odnosno govore o tome da će kriza biti i dublja nego što smo mislili i da će dulje trajati nego što se isprva mislilo. Pri tom eto konkretno, visoki dužnosnici Svjetske banke poručuju, pa ću citirati da je: "u ovim kriznim vremenima vrlo važno zaštititi siromašne i ranjive slojeve stanovništva te im pružiti socijalnu sigurnost." Vodeći dakle računa upravo o tome, o socijalnoj sigurnosti, mi u SDP-u predlagali smo da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, jer smatramo da su nezaposlene osobe najugroženija kategorija stanovništva koja zahtijeva hitne mjere za ublažavanje posljedica krize na njihov životni standard. Dakako, takav naš prijedlog nije prošao. Naš prijedlog intervenira u članke 42. i 44. spomenutog zakona na način da se produži rok korištenja naknade za novo nezaposlene odnosno da se duže vrijeme prima veća naknada, sve s ciljem ublažavanja posljedica recesije. Po našim izračunima, za provedbu ovog zakona u državnom bi proračunu trebalo osigurati negdje oko 73 milijuna kuna. Po izračunima Vlade to je višestruko više, dakle nekakvih 326 milijuna kuna, međutim i naš protuargument je izuzetno snažan. Naime, u poslijeratnom razdoblju dakle od 1996. do 2008. plaće su u Hrvatskoj porasle preko 2,6 puta, dok je najviši iznos naknade za nezaposlene rastao duplo sporije. Dakle on je povećan svega 1,3 puta, znamo sa 900 na 1200 kuna. Drugim riječima, i u nekakvim normalnim okolnostima bilo bi nužno povećati naknade za nezaposlene, a pogotovo je to nužno u ovakvim kriznim vremenima kakva su danas. I dozvolite mi samo još jedno kratko pojašnjenje uvaženim zastupnicima, gospodinu Kunstu i gospođi Šolić. Naime, želim reći sljedeće. Mi u SDP-u ne dijelimo nezaposlene na one koji su ostali bez posla do 1.11.2008. i na one koji su ostali bez posla nakon tog datuma. Mi dijelimo naime razdoblje, dakle dijelimo vrijeme, ne nezaposlene. Vrijeme do recesije i vrijeme u recesiji. I pokušavamo amortizirati posljedice za naše građane koji su ostali bez posla upravo zbog te recesije, dakle SDP ne radi nikakvu diskriminaciju niti izmišlja toplu vodu kao što se ovdje pokušava reći. Mi naime samo slijedimo primjere dobre prakse iz našeg okruženja. Naime, i druge zemlje poduzimaju ovakve interventne mjere zbog posebne situacije u kojoj smo se svi našli upravo zbog recesije. Dakle, ova naša antirecesijska mjera ne pretendira mijenjati položaj svih nezaposlenih ovoga trenutka u Hrvatskoj. Naime, mi godinama imamo preko 240 tisuća nezaposlenih i veći dio tih ljudi je trajno nezaposlen i trajno nezapošljiv. Meni je osobno žao što je najveći broj među njima su upravo žene. Dakle to je jedna redovna situacija. Mi želimo ublažiti položaj onih koji će ostati ili već jesu ostali bez posla zbog recesije kao posebne situacije. Želim postaviti pitanje da li ona strana misli da možda te posebne situacije nema. Ako tako misli, dakle oni mogu zatvarati i dalje oči, ali problem zbog toga neće nestati. Nažalost, i dalje će svakodnevno 150 naših građana ostajati bez posla. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Dvije su prijave za ispravak navoda. Najprije uvaženi kolega Boris Kunst. Izvolite.
Meni je teško ispraviti zastupnicu koja očito nije sadašnji Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti pročitala. Jer da je pročitala onda bi shvatila da nije sad naknada za nezaposlene 1200 kuna, nego da je naknada za nezaposlene 70% od osnovice za prvih 90 dana, pa onda 50% osnovice za razdoblje nakon 90 dana pa sve dok na to ima pravo. To znači samo da ste pogledali sadašnji zakon, znali bi. A kad ste već kod te naknade, podsjetit ću vas i probajte razmislit koliko dugo je bila na snazi ona naknada od 900 kuna pa je bila 700 kuna pa do 900, najniža 700 pa do 900. Od 2000. godine a probajte razmislit do koje godine. A ova Vlada je upravo donijela ovaj zakon da bi povećala i to kao što ste čuli, naknade za nezaposlene. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje se za ispravak javila uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Evo ispravit ću samo jedan netočan navod kolegice. Pa naime nije točno, kolegica je rekla mi ne dijelimo nezaposlene. Naprosto nije točno, jer veća prava po prijedlogu ovog zakona imaju oni koji su bez posla ostali 1. studenog 2008. godine. Zašto onaj koji je bez posla ostao 31. listopada ima manja prava. Dakle, kolegice dijelite ih. Nije točno da ih ne dijelite, jer gdje to piše da je kriza počela 1. studenog 2008. godine. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedi rasprava uvažene kolegice zastupnice Nede Klarić. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo državna tajnice, kolege i kolegice zastupnici. Na samom početku ću reći zapravo da predloženi zakon neću podržati jer postoji nekoliko važnih argumenata koje smo već sve ovdje čuli, ali u prvom redu moram kazati da bi u slučaju prihvaćanja predloženog zakona on značajno narušio ravnotežu državnog proračuna jer je umjesto predloženog izračuna od 73 milijuna kuna bi u tom slučaju bilo potrebno osigurati 326 milijuna kuna što zapravo predstavlja više od 4 puta više od onog što je prikazano. Nadalje, predloženi zakon stavlja, ali zaista ponavljam evo bilo je nekoliko i ispravaka netočnih navoda, u neravnopravan i nejednak položaj same nezaposlene osobe pa bi nezaposleni, prijavljeni Zavodu za zapošljavanje do 1. studenoga 2008. godine bili zakinuti u primanjima novčane naknade. Dakle, u visini u odnosu na nezaposlene koji bi pravo na novčanu naknadu ostvarili nakon 1. studenoga 2008. godine što je uostalom i sa ustavno-pravnog aspekta neprihvatljivo. Ja namjerno nisam htjela ispravljati navod zastupnice Jelaš, ali moram, imam potrebu zapravo i kazati da ljude ne možemo izdvajati i izuzimati iz nekog vremenskog termina. Nadalje, predložena duljina trajanja sa visinom novčane naknade nezaposlenih osoba destimulativno bi djelovala na male i srednje poduzetnike, a poglavito na njihovim naporima da se očuva postojeći fond radnih mjesta, a naravno promatrano u svjetlu svjetske i hrvatske gospodarske krize. Poglavito je važno naglašavam cijeniti napore Vlade Republike Hrvatske kod donošenja paketa antirecesijskih mjera iz kojih proizlazi zapravo i potreba da jedinice lokalne i područne samouprave sukladno svojim raspoloživim potencijalima naravno i specifičnostima se aktivno uključe u antirecesijski proces. Moram reći da mi se nameće pitanje, a kakvu poruku bi poslali u slučaju prihvaćanja ovog prijedloga našim građanima. Što se više isplati raditi ili ne raditi? Na kraju važeći zakon je dapače socijalno osjetljiv kako u trajanju konzumiranja prava, tako i u visini naknade. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo tri prijavljene replike. Najprije uvaženi kolega Goran Maras. Izvolite.
Gordan Maras. Kolegice Klarić, evo da samo dvije stvari vam pokušam reći. Znači, već se kroz par rasprava povlači pitanje te primjene, odnosno da li će netko tko je imao sa tri mjeseca i već je 3 mjeseca nezaposlen manja prava nego netko tko bi po ovom zakonu imao 6 mjeseci. Malo prije je kolega Linić rekao i mi smo spremni ukoliko vi tu nepravdu želite ispraviti amandmanom, a vidim da ste je uočili predložite amandman, prihvatit ćemo kao predlagač i maknut ćemo tu nepravdu van. Shvatili smo da normalno da ovi koji će biti od 1.1. do prihvaćanja zakona od 1.4. imali su pravo na naknadu da se njima pravo i produži. Tu nema nikakvog problema. A što se tiče sredstava. 3 stotine milijuna kuna mislim da nije preveliki trošak. Ukoliko smo mogli uštediti na operativnim troškovima, znači reprezentaciji putovanjima itd., mobitelima iz državnih ministarstvima u ovom najavljenom rebalansu proračuna 2 milijarde kuna da li je 300 milijuna kuna preveliki novac da se pomogne ljudima koji će ove godine ostati bez posla. Recite mi decidirano, da li je to preveliki novac da se pomogne tim ljudima ove godine kada smo na mobitelima, reprezentaciji i putnim troškovima uspjeli iz proračuna uštediti, još nismo, ali nadamo se da ćemo uspjeti 2 milijarde kuna.
Hvala kolega Maras. Odgovor kolegica Klarić. Izvolite.
Naravno ja ću kolegi Marasu odgovoriti odmah na ovo zadnje postavljeno pitanje. Gospodine Maras, moram vam reći da definitivno i nisam slučajno u svojoj pojedinačnoj raspravi kazala da je ovo otvoreni put vladinog paketa antirecesijskih mjera, pa prema jedinicama lokalne i područne samouprave da se svi uključimo u jednostavno antirecesijski proces. Pa ću vam kazati da sam osobno i na području moje jedinice lokalne samouprave kao čelnica te jedinice već prije tri godine počela primjenjivati određene mjere štednje koje u onom vremenu nisam promatrala kao antirecesijske već doprinos jednom racionalnom korištenju sredstava poreznih obveznika. Naravno da sad u ovom svjetlu gospodarske krize u svijetu i u Hrvatskoj mogu i određene mjere, nemam vremena sad ih taksativno nabrajati davati im naslov antirecesijskih. U odnosu na vaše postavljeno pitanje da li je 326 milijuna kuna iz proračuna državnoga previše na nezaposlene. Ne u slučaju kad bi bili riješeni svi argumenti na tragu kojih smo došli do zapravo obrane, da tako kažem pod navodnjake argumenata iz kojih se ne može važeći zakon ići sa izmjenama i dopunama. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Slijedi replika uvažene kolegice Gordane Sobol. Izvolite kolegice.
Pa nekako mi se čini kolegice Klarić da ispada da u ovoj državi svi osim Vlade trebaju provoditi različite neke svoje antirecesijske mjere. Jer mi od vladinih antirecesijskih mjera do danas još ništa nismo dobili. Kad ste rekli da bi ovaj naš prijedlog, odnosno prema izračunu Vlade, da bi ta količina novca narušila ravnotežu državnog proračuna, pa to ja pretpostavljam da onda vi nemate povjerenja u vlastitu Vladu. Pa ta naša Vlada svaki dan govori kako je najpametnija, najbolja, najviše razmišlja o ovim građanima. Pa valjda bi našla i rješenje od kud i sa kojih stavki da smanji tih 300 i toliko milijuna kuna. I još nešto, rekli ste da bi ovaj zakon destimulativno djelovao na napore malih i srednjih poduzetnika u očuvanju njihovih radnih mjesta. Kolegice Klarić, znate što destimulativno djeluje na poduzetnike? Evo vam jedan primjer. Drvna industrija, pogon sa 50 zaposlenih u kojima se koristi hrvatsko, hrvatska pamet kad je u pitanju dizajn hrvatske sirovine, međusobno je povezano desetak proizvođača različitih komada namještaja i oni udruženi izlaze na natječaje koje provode javne ustanove i znate što se dešava? Ne prolaze. Čak niti zbog cijene. Imaju niže cijene nego ostali. Zato što raznorazna povjerenstva unaprijed znaju tko treba dobiti posao i obično se dobiva kada je u pitanju namješta netko tko, eto se dosjetio pa uvozi nekakav talijanski ili ne znam čiji namještaj i takvi prolaze na tim natječajima. Evo vidite, to je samo jedan mali primjer kako i na koji način sa najviših razina kada je u pitanju stimulacija ili destimulacija da se destimulativno djeluje na naše poduzetnike. Tom poduzetniku, bolje rečeno poduzetnici jer se radi o ženi koja je vlasnica, ne preostaje ništa drugo nego da kaže svojim radnicima, gledajte, ja ću vas držati dokle god mogu, ali molim vas, probajte si nalaziti negdje drugdje posao. Evo o tome se radi, a ne ovom što vi kažete.
Hvala. Odgovor na repliku, kolegica Klarić.
Pa gledajte i gospođi zastupnici ponovo moram s kraja priče odgovoriti, ali koristite prostor u kojem ulazimo u raspravi koja nije tema ovog zakona. Ulazite u Zakon o javnoj nabavi. Ja ću vam i sada, gospođo zastupnice ponoviti da se, vi se definitivno morate dogovoriti, oprostite kroz cijelu raspravu od samog jutra, od 9, 30 na ovamo. Dogovorite se, jedanputa nazivate paket antirecesijskih mjera nekakvim navodnim mjerama, nekakvim namjerama, a jednako tako sami sebi, sami sa sobom ste u kontradikciji jer govorite da je između ostalih od 10 prihvaćenih mjera 8 onih koje je predložio SDP. A onda idemo ići mjeru od prve do desete i vidjeti onda što to je. Jesu li to mjere, jesu li to namjere, jesu li to navodne mjere. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvažena kolegica Dragica Zgrebec, replika. Izvolite.
Kolegice Klarić, vi kažete da je poruka ovoga zakona po vama negativna jer ste postavili pitanje da se može postaviti pitanje raditi ili ne raditi, ili drugim riječima raditi za plaću ili ići na zavod za zapošljavanje pa onda po ovom našem prijedlogu zakona dobivati 70% plaće 180 dana. Zar zaista mislite da će građani, odnosno radnici pohrliti na zavod za zapošljavanje da bi 6 mjeseci dobivali 70% plaće koju bi mogli u 100%-tnom iznosu dobiti da rade? Zaista to mislite? Pa vi znate da ako radnik daje otkaz da ne može dobivati, ako je on dao otkaz, da ne može dobivati naknadu na zavodu. Dakle, neće radnici hrliti na zavod za zapošljavanje da bi 180 dana primali 70% plaće koju mogu zaraditi ako rade. I htjela bih vam zaista reći da je pohvalno što ste vi izradili u svome gradu paket antirecesijskih mjera i što ih primjenjujete. To je pohvalno, ali nije pohvalno da Vlada Republike Hrvatske to još uvijek nije učinila.
Odgovor na repliku, uvažena kolegica Klarić.
Pa hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo Zgrebec, gospodin Kunst je izrekao kod, i u izlaganju svom u ime kluba HDZ-a, jednako tako u pojedinačnoj raspravi i točno je naveo što su vrijeme trajanja, jednako tako kao i iznosi koji primaju ljudi za vrijeme korištenja tog prava. Jednako tako je izrekao što je iznos minimalne plaće. Onu treću dimenziju koju sam pokušala izreći je zapravo što znači prostor u jednoj duhovnoj zapravo, a jednako tako i u moralnoj vertikali kada dovodimo i kada u paralelan odnos stavljamo osobe koje su prijavljene zavodu za zapošljavanje i one koji rade za iznos minimalne plaće. To je jedno. A na drugoj strani i na ovaj način kako hvalite zapravo napore da se u jedinicama lokalne samouprave i moj primjer na neki način da se olakša i doprinese mjerama antirecesijskog procesa, moram kazati da još ima puno prostora i u drugim jedinicama područne, a jednako tako i lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, uvažena kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana predstavnice Vlade, kolegice i kolege. Portal Večernjeg lista objavio je, u veljači je svakog dana bez posla ostalo 500 osoba, što je u odnosu na siječanj porast od 3,4%. Ukupno je nezaposleno 262 821 osoba. Prije dva dana vidjeli smo potresnu priču radnice koja je istog dana kada i njezin suprug dobila otkaz. Dakle, zaista neshvatljiva je arogancija, ako već prema živim ljudima, osobama, onda pred neumitnim činjenicama. Neshvatljivo je upiranje i objašnjenje i trošenje energije u pobijanju prijedloga kojim se želi koliko-toliko izaći u susret ljudima da prežive ovu 2009. godinu sa potpunom neizvjesnošću što će biti i dalje ukoliko energiju trošite na osporavanju nečega, a ne nudeći konkretno, odnosno poboljšanje, pa i ovakvog prijedloga zakona, evo vidite, mi imamo čitav ovaj paket, nadam se da ćemo nastaviti sa raspravom i o ostalim prijedlozima. Dakle, Vlada u svom mišljenju daje samo na jednom listu papira, daje kontradiktorno mišljenje. Najprije kaže, i to je kao prvo, i ovdje mnogi kolege iz HDZ-a upiru na tome da bi eto, s ovim našim prijedlogom neke kategorije nezaposlenih, odnosno oni koji su ostali bez ranog mjesta prije 1. studenog 2008. godine bili u neravnopravnom položaju s onim koji ostaju nezaposleni od 1. studenog 2008. godine. Znači, što je intencija? Apsolutna ravnopravnost u siromaštvu. Pa dajte onda izjednačite i ove, mi nemamo ništa protiv. Dakle, prvi put, prvi razlog je u tome, uopće se ne govori, čak se postavlja pitanje da je to premalo a zatim se kaže nema potrebnih sredstava u proračunu za ovakvu realizaciju prijedloga zakona. A Vlada zna gdje ima novca. A tog novca u proračunu nema, ali ga ima i on treba biti u proračunu. Ako ne znate Vlada ne može reći da ne zna i teško je zamisliti da ne zna jer o tome je izvješćuje Državno odvjetništvo u svom godišnjem izvješću gdje kaže kako se šljunčari, kako se vadi kamen, rudno blago Hrvatske koje predstavlja imovinu Republike Hrvatske. Kada bi se naplatila ta bespravna rabota na stotine milijuna kuna ulilo bi se u državni proračun. To stoji u izvješću državnog odvjetnika. Zašto taj novac se ne prikupi i kome ide taj novac i uz čiji blagoslov. Naime, o čemu se radi. Protupravna eksploatacija rudnog blaga prije svega kamena prodaje se državi. Najprije se ukrade državi a onda se toj istoj državi proda tj. Republici Hrvatskoj. I takve isplate vidite u ovoj velikoj insolventnosti imaju prednost pred svim drugim zakonitim isplatama. A ovdje mi oprostite na izrazu, mi ovdje baratamo sa ovim obrazloženjem to bi bio ogroman iznos 326 milijuna. A ovdje se radi o stotinama milijuna u jednoj samo kalendarskoj godini. Dakle, ukoliko bi država zaista htjela nešto učiniti a ne glumiti da nešto čini a kad se predloži, dakle mi smo ovdje imali koliko puta paradu od strane Vlade pa i ovdje u Hrvatskom saboru. Izvolite gospodo, nemojte samo kritizirati, predložite nešto. Evo predlažemo. Ako znate bolje dobro je, prihvatite. Učinite više ako kažete da je ovo manje i da bi neke kategorije bile zbog toga. Zbog primjene ovog zakona netko bi se onda osjetio ugroženim. Pa kakvo je to obrazloženje? Pa ponudite onda za sve kategorije. A ja vam govorim gdje ima sredstava i Vlada zna gdje su sredstva, da idu mimo državnog proračuna. Evo vam još jedan prijedlog. Zašto država je prije dva mjeseca počela graditi ogromnu investiciju SOA-e. Zar je to Hrvatskoj potrebno, u ovim recesijskim vremenima da mi gradimo velebno zdanje za obavještajni sustav, zar nemaju dosta prostora. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo prijavu ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Boris Kunst.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ova konstatacija da zato što mi ne podržavamo prijedlog SDP-a o raslojavanju nezaposlenosti, znači dijeljenje na one koji nemaju pravo na nešto što oni predlažu u odnosu na mali brojić koji bi imao to pravo. I da je to faktički naše zalaganje za apsolutno siromaštvo. To je apsurd koji je prevelik i kad dolazi od zastupnice Marinović koja je nekad bila i ministrica čak pa me čudi da ona umjesto da se bori da se Ustav poštuje o ravnopravnosti svih pred zakonom da se ona zalaže da ipak ne bi trebali biti svi ravnopravni nego oni bi trebali biti ravnopravniji koje SDP predlaže od onih koji nažalost nisu obuhvaćeni tim zakonom. Ova Vlada je u pravo povećala iznos naknade nezaposlenima. Pa niste vi to povećali. Pa jel znate koliko godina ste držali ljude naknadi od 900 kuna, na najnižoj od 700 kuna. Dizali ste za 18 kuna, najveću nezaposlenost ste imali. Pa dajte molim vas malo razmislite. Ovo je bacanje prašine u oči. Ali znate, pa nisu ljudi slijepi.
Ispravite kolega Kunst, pa onda ostalo. Imamo prijavu povrede poslovnika uvažena kolegica Antičević-Marinović.
Ja sam iz početka mislila da se radi o replici jer gospodin Kunst je čak nekada bio i sindikalni vođa pa sam očekivala malo više hrabrosti. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali ne onoga koji.
Koji članak poslovnika gospođo?
Pa možda ovaj kojeg ste platili prošle godine HDZ-ovog 200 milijuna kuna bi vas mogao malo savjetovati, s obzirom koliko dobiva od Vlade Republike Hrvatske može vam dati usput takav jedan savjet. Evo, da se onda i osvrnem na ovu povredu poslovnika. Gospodin Kunst je replicirao, povrijedio je poslovnik odredbu članka 209. jer nije ništa ispravljao nego je replicirao i to dajući jedno svoje mišljenje posve pogrešno. Ja ga u tome neću ispravljati u tom svom mišljenju ali molim vas neka ne iskrivljuje činjenice jer na činjenice nitko nema pravo. One jednostavno postoje ili ne postoje.
Hvala lijepo. Puno ispravaka navoda je zapravo u negdje domeni replike, pa ću ja sada dati za ispravak navoda uvaženom kolegi zastupniku Andriji Hebrangu.
Hvala lijepo. Evo, ja ću pokazati sada kako se po poslovniku citira. Dakle, ispravljam slijedeći neistiniti navod, citiram, "Neshvatljiva je arogancija Vlade Republike Hrvatske prema nezaposlenima.". Jeste rekli to? Jeste, čuli smo. Vlada nije arogantna, nego upravo obrnuto sa puno senzibiliteta, sa puno socijalnog osjećaja pristupa vrlo kvalificirano svim izmjenama zakona koji su usmjereni na bolji život i standard u doba krize. Drugi ispravak netočnog navoda, citiram kolegicu, "Država glumi da nešto čini.". Država ne glumi jer rezultati se vide, objavljeni su u službenim glasilima, u medijima, internetu deset poteza prije desetak dana i prije toga čitav niz promjena. Dakle, ne glumi nego radi. A glumite vi i ova predstava koja je pred nama kad bi se ostvarila koštala bi državu 6 milijardu kuna, toliko su teški ovi prijedlozi koji su pred nama za koje bi se država morala zadužiti a onda više ne bi bila gospodarska kriza nego prava recesija.
Hvala lijepo. Evo, dva navoda su ispravljena ali onda opet odemo i malo još u domenu komentara. Slijedi još i prijava za repliku uvaženog kolege Ivana Hanžeka.
Pa ja ću kolegici replicirati, ali zapravo svima nama kakva smo mi država. Gledam prošle nedjelje "Dnevnik" u kojem jedan mladac mudri nastupa na sljedeći način. A sada će se javiti naša kolegica imenom i prezimenom iz Amerike, gdje još nema nikakvih rezultata od antikriznih i recesijskih mjera predsjednika Obame. Jasno je da je to netko tko se želi umiliti našoj Vladi. Kroz "Dnevnik" prodaje, evo vidite Amerikanci još maju rezultata, a Obama je 50 dana na čelu države, a mi u 50 dana nismo donijeli antirecesijske mjere, nego na žalost samo namjere. I zaista mislim da bi ove naše rasprave s čije strane dolazile prijedlozi, trebalo analizirati na način da vidimo što iz njih uzeti da bismo poboljšali stanje svima onima koji se u ovoj godini i u prošlim godinama su se našli u stanju da ostanu bez posla da ne mogu prehraniti obitelji. Tko to nije prošao, ja mu ne želim to. ja sam zahvaljujući vlastima to prošao i kada se ujutro dignete i ne znate da li ćete imati za kruh i mlijeko, za rođeno dijete, onda je to trauma koja ostaje vječno. I zato … oko toga, tko, što ili kako predlaže, nego što ćemo donijeti, što ćemo primijeniti da olakšamo stanje u ovoj državi. Hvala.
Hvala lijepo. Budući da Obame nema da odgovori, jel', nešto ide ili ne ide, ali se za riječ javila uvažena kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite, odgovor na repliku.
Pa da kolega iz toga je razvidno u biti da Vlada odbija odgovornost. I kada smo već 2007. upozoravali, dakle kada je taj omjer uvoza i izvoza i industrijske proizvodnje zorno pokazivao da neovisno od svjetskih procesa mi ulazimo u vlastitu krizu koja nas je Vlada svojim vlastitim činjenjem i ne činjenjem već počela uvoditi, Vlada sada odbija bilo kakvu odgovornost. Evo to i dana čujemo. Globalno tržište je krivo, onda tu čujemo ponekad od gospođe Šolić da je koji gradonačelnik SDP-a kriv, ali Vlada nikad, nikad nije kriva. I Vlada ništa ne poduzima, odbija poduzeti kada joj se nešto predloži, a i kada je do sada nešto poduzimala sve nas je više približavala provaliji. Pa onda zaista čovjek poželi, ako ga HDZ treba spašavati da ne bude spašen.
Valjda hoće da bude spašen, samo neće da oni spašavaju. Ali dobro, idemo mi dalje sa raspravom. Uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. O kome je ovaj zakon? Kome ovaj zakon treba? Treba onima koji ostaju bez posla. a da li uopće ostaju bez posla? Kolega Hebrang i kolega Kunst tvrde da ne ostaju i iznose statističke podatke o tome kako se broj nezaposlenih u Hrvatskoj smanjuje iz godine u godinu. I kako je ove godine manje zaposlenih, nego što ih je bilo prošle godine. Onim ljudima koji ostaju bez posla tvrde da još uvijek rade. Samo eto ne znaju da rade i ne znaju da su dobili otkaz, ne znaju da je pitanje da li će se ikada više zaposliti. Jer onaj koji danas u krizi ostane bez posla, a ima 40, 45 godina, taj teško da će se vratiti u svijet rada. Tko će njega ponovo zaposliti? Pa i kada recesija prođe i kada se Vlada u ovoj zemlji promijeni, kada dođu bolja vremena ti ljudi će biti prestari da bi ih se uzelo nazad u svijet rada. Dolazit će nove generacije, mlađe. Prema tome, oni koji danas gube posao, na žalost čini se gube ga zauvijek. Tko će ih zaposliti? Kolega Kunst, kolgea Hegrang koji im danas govore kako oni zapravo još uvijek rade. Koji su prigovori ovom zakonskom prijedlogu? Kaže kolega Kunst to bi samo poticalo otkazivanje. Molim vas lijepo. Pa posve je jasno da pravo na naknadu za nezaposlenost nema onaj tko sam podnese otkaz, onaj tko dobrovoljno istupi iz svijeta rada. Prema tome, kako bi i na koji način povećanje naknada za nezaposlenost poticalo otkazivanje. Radi se o jednoj prozirnoj isprici, o pokušaju stvaranja magle i isticanju prigovora koji to nisu, koji ne stoje, da bi se našlo kakvo takvo opravdanje da se ovaj zakonski prijedlog odbije. Kaže kolega Kunst, govoreći u ime kluba HDZ-a, da ovaj zakonski prijedlog predstavlja nepravdu prema zaposlenima, jer bi naknada bila veća od plaće. Ja ne znam kolega Kunst kako vama nije neugodno? Ja to stvarno ne mogu razumjeti. Ne mogu razumjeti da vi nekome kome bi nakon određenog broja, nakon 180 dana ta naknada iznosila 2 tisuće 580 kuna, kažete da je to previše u odnosu na one koji rade. Naknade za nezaposlenost nisu doživotne, one se isplaćuju jedno vrijeme, a nakon toga se prestaju isplaćivati. I ako čovjek ne nađe novi posao, on ostaje bez bilo kakve naknade. Onaj koji ostaje u svijetu rada, pa makar i sa minimalnom plaćom, ostaje u svijetu rada, on neku perspektivu ima. Ovaj koji gubi posao, on nikakve perspektive nema, a vi mu poručujete da će biti u boljem položaju od onoga koji radi i da je to nepravedno prema onome koji radi. Drugi prigovor je novac. Odakle novac? Kažemo iz proračuna, dakako odakle bi drugdje nego iz proračuna. Ali vi kažete u proračunu nema novca. Za ovo u proračunu novca nema. Velite bilo bi, da niste 10 milijuna kuna potrošili na lobiranje u Washingtonu i Londonu a da se ne znaju rezultati tog lobiranja, a da se ne zna kome je tih 10 milijuna kuna otišlo. Bilo bi i za nezaposlene. Bilo bi, da niste 15 milijuna kuna preplatili kamione za MORH, bilo bi. Bilo bi da vam 5 milijuna dolara nije nestalo u Brodosplitu. Bilo bi. Našlo bi se i za nezaposlene. Ali, vama je bilo draže sve te silne milijune potrošiti na ovakav način na koji ste ih potrošili. Preplaćujući kamione, plaćajući lobiste i u kriminal u Brodosplitu. Koliko ste zamračili u Sunčanom Hvaru to ne zna nitko. Jer nećete reći ni kome ste te novce poslali. Ime i prezime mu nećete otkriti. Što je i posve logično, jer kada biste otkrili ime i prezime, možda bi se pronašla veza nekakva s vama. Pa je logično da to ime tajite. Bilo bi novca u proračunu i da nema svih tih afera koji opterećuju vašu vladavinu da vi znate proračunom upravljati. Kada ste ga donosili odmah smo vam rekli da je nerealan i nismo ga htjeli amandmanima ni ispravljati jer se njega amandmanima nije dalo ispraviti. Odmah smo vam rekli da je nerealan jer ste ga planirali na pretpostavci da će rast BDP-a biti 2%. A izvjesno je bilo da nikakvoga rasta BDP-a neće biti i da zapravo ulazimo u negativnu stopu rasta. Što je logično. Jer vama stope BDP-a padaju otkada ste došli na vlast. Vi ste 2000. godine ostavili zemlju sa negativnom stopom rasta. I opet ćete ju ostaviti sa negativnom stopom rasta kada tu vlast izgubite. Drugi put ćete to napraviti. Drugi put. Bilo je to 2000. godine u vrijeme kada nije bilo ni svjetske krize ni recesije. Bili ste samo vi, vaša sposobnost ili nesposobnost, vaša navika da proračunska sredstva trošite rasipnički i bez kriterija. Tu ste naviku održali. Problem je ovdje, sa ovim zakonskim prijedlogom vrlo jednostavan. Ne treba tu velike pameti, ni velikih spekulacija. Radi se samo o tome hoćemo li pomoći onima koji ostaju bez posla ili im nećemo pomoći. SDP predlaže da im se pomogne. Vi ne. U redu. To je vaš odgovor njima. To je vaš odgovor onima koji su bez posla ostali danas, jučer, koji će ostati sutra. To je odgovor ove Vlade, to je odgovor ove parlamentarne većine, to je odgovor izabranih da upravljaju ovom zemljom. Vaš odgovor glasi, ostali ste bez posla, SDP predlaže da vam se povećaju naknade, e ali mi to ne damo. Nećemo vam povećati naknade. Radije ćemo proračunske novce trošiti u afere po brodosplitovima, na lobiranja i na netransparentne nabavke u MORH-u. To je vaš odgovor.
Hvala lijepo. Najprije za ispravak navoda javio se uvaženi kolega Boris Kunst. Izvolite kolega Kunst.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Prije nego ispravim cijeli niz netočnih navoda kolege Stazića, to bi bilo samo upitno što je točno. Moram mu se zahvaliti stvarno što me je slušao pažljivo kada sam govorio, ali nažalost nije uspio popamtiti što sam rekao i tu je problem. Pa ću onda samo ga ispraviti da ja nisam nikada rekao u ovom dijelu da je 2580 kuna previše, to je vaša izmišljotina, za onoga tko je nezaposlen. Ali sam sigurno rekao, znam da s matematikom niste toliko bliski, ali sam rekao da je 2100 kuna manje od 2580 kuna. Vjerujem, probajte to uzeti digitron, izračunati ćete da je to sigurno točno što sam vam sada rekao, pa me ne morate ispravljati. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje se za ispravak navoda prijavio uvaženi kolega zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite kolega Hebrang.
Hvala lijepo. Za netočne navode kolege bi trebalo pola sada, ali s obzirom na kratko vrijeme ja ću samo tri. Netočno je da mi tvrdimo kako nezaposlenost pada. Pogledajte si web stranicu zavoda, od vašeg mandata veljača 2003. do veljače 2009. manje je 36 tisuća 579 nezaposlenih ili 10,1%. Trebate kompjuter posuditi ću vam. Netočno je da samo zabadav potrošili, kako kažete, novce za lobiranje u Washingtonu jer za koji dan postajemo članovi NATO-a. Piše vam u novinama. Posuditi ću vam svoje novine. I netočno je i nekorektno i nemoralno da tvrdite kako smo 15 milijuna kuna pretplatili kamione za MORH a vi ste predsjednik Povjerenstva koji to tek treba utvrditi. Prejudicirate i iz toga naslućujemo kako će raditi povjerenstvo. Ali ipak smo u većini pa ćemo vas držati pod kontrolom.
Hvala lijepo. Za ispravak navoda dalje se javio uvaženi kolega zastupnik Rončević. Izvolite kolega.
Gospodine Stazić kada ste prihvatili dužnost biti predsjednik povjerenstva kojeg je ovaj Visoki dom osnovao radi istrage okolnosti oko nabavke vojnih kamiona, pretpostavljao sam da ćete se bar nakratko suzdržati svojih uvredljivih i optužujućih komentara. Ne radi vas, jer vjerujem da se više ništa kod vas ne može popraviti u tom dijelu, vi ste svoj stav zauzeli, ali ipak radi dijela javnosti ljudi koji niste uspjeli prebaciti program kada ste se vi javili za riječ, ispraviti ću vaš netočan navod. Kamioni u MORH-u nisu preplaćeni, cijena je objektivizirana, sve u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi. Ako vi to ne možete prihvatiti, meni je žao, ali kao predsjednik povjerenstva ipak vas molim da se suzdržite svojih javnih komentara prije nego što ijedan papir ijedan dokument iz tog opsežnog spisa pročitate.
Hvala. I za ispravak navoda kolega Markovinović. Izvolite uvaženi zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Stazić, citiram, tvrdi: "Bilo je to 2000. godine kada nije bilo recesije i krize, bili ste samo vi ..." i slično je li. Pri tome, normalno namjerno, zaboravljajući na sve ono što se dogodilo prethodnih nekoliko godina na razrušenu zemlju, na sva ona ulaganja, na po prilici bar 3 milijarde kuna iz proračuna za saniranje posljedica rata i ostalog. Lako je uspoređivat nas danas s drugim zemljama, jer se već zaboravlja što je bilo ranije, a možda i namjerno. Hvala.
Imamo sada tri prijave replike. Najprije uvažena kolegica Gordana Sobol. Izvolite, kolegice Sobol.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić, ja ću kao i kolega Hebrang pozvat vas da pogledat web stranicu zavoda pa da pročitate i ovo. "Krajem 2008. i početkom 2009. godine došlo je do bitnog povećanja novoprijavljenih na evidenciju nezaposlenih u usporedbi s istim razdobljem godinu ranije. Značajno povećanje priljeva u nezaposlenost posljedica je smanjenja gospodarskog rasta, odnosno opadanja fizičkog obujma industrijske proizvodnje i realnog prometa u trgovini na malo do kojeg je došlo u zadnjim mjesecima 2008. godine i u prvim mjesecima 2009. godine. Najveći broj novoprijavljenih dolazi iz prerađivačke industrije i maloprodaje, ali smanjivanje zaposlenosti zahvaća i druge djelatnosti. Većina novoprijavljenih s radnim iskustvom dolazi zbog isteka ugovora o radu na određeno vrijeme, ali značajno raste i relativni broj novoprijavljenih zbog otkaza ugovora o radu na neodređeno vrijeme uslijed smanjenog opsega posla. Povećani priljev u nezaposlenost i smanjeno zapošljavanje dovest će do bitnog povećanja razine nezaposlenosti u 2009. godini." Hrvatski zavod, ne bilo koji, Hrvatski zavod za zapošljavanje, ožujak 2009. godine kolega Staziću.
Odgovor na repliku. Uvaženi kolega zastupnik Hebrang, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolegica Sobol je povrijedila članak 209. Poslovnika jer je ispravljala nešto što ja nisam rekao. Dakle, potpuno pogrešno me ispravila… … [[Upadica se ne čuje.]] Moje ime je spomenula, ja nisam uspoređivao 2009. i 2008., nego vašu 2003. i našu 2009. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
Puno statističara je danas prozvano pa vjerujem da će oni slušajući nas sve to ovih dana staviti u tablice i imat ćemo točna izvješća. Kolega Maras, vi još držite tablicu ili … … [[Upadica se ne čuje.]] Mislim da opomene ne pomažu ovdje među nama.
Morali bi malo djelovati, gospodine potpredsjedniče [[Upadica: Dva puta, tri puta sam već urgirao, četiri puta.]] Ne, ovo je povreda Poslovnika. Članak 209. je povrijeđen. Gospodin Hebrang, ničim izazvan diže povredu Poslovnika da bi reagirao na repliku. Pa gospođa Sobol može svojoj replici kolegi Staziću dotaknut se bilo kojeg dijela njegove rasprave. Tako da, molim vas gospodine potpredsjedniče, morali bi reagirat u ovim slučajevima jer onda nećemo nikada izbjeći to da se bez razloga dižu povrede Poslovnika i koriste nepropisno poslovničke odredbe.
Hvala na uputama, jer i ovo nije bilo poziv na članak i povredu, nego kako bi trebalo funkcionirati. Ja se s vama slažem. Ako ispravljamo navode ispravimo navode, ako želimo replicirati imamo pravo, ali onda neka bude replika itd. Zastupnica Sobol.
Gospodine potpredsjedniče, ljubazno molim. Povrijeđen je Poslovnik, članak 209. i to od strane kolege Hebranga. Ja sam u svojoj replici kolegi Staziću započela svoje izlaganje: "Kolega Staziću i ja ću vas, kao što vas je kolega Hebrang pozvao da pročitate web stranicu sabora također pozvati da pročitate web stranica zavoda." Oprostite kolega Hebrang, to je ono što sam ja izrekla. Ako treba pogledajte u stenogramu i ne znam na što ste ustvari vi reagirali. I gospodine potpredsjedniče, vaše je između ostalog da i razjasnite kada dolazi do ovakve situacije.
Evo ja sam razjasnio, a ovo je najbolje kada kolega zastupnik Hebrang kaže oprašta, vidi da je prihvatio informaciju na način ili ju je doživio na drugi način nego što je to interpretirano. A da vidimo kako je to sve skupa prihvatio naš uvaženi kolega Stazić, jer on se prijavio za odgovor na repliku.
Kolegice Sobol, odgovarajući na vašu repliku reći ću da ovo nije rasprava o statističkim podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koji će jedna strana očitovati ovako ili interpretirati, a druga onako. Ovo je rasprava o tome da li pomoći živim ljudima, našim sugrađanima koji su ostali bez posla. Ovo nije rasprava ni o našem Poslovniku pa da skrećemo pozornost s teme da način da se ovdje uvjeravamo da li je netko ispravljao navod ili je zapravo držao repliku. Ovo nije rasprava ni o kolegi Hebrangu koji nas poziva da ne lažemo i to baš on koji je za sebe rekao da laže bar 10% kad govori. Ovo je rasprava o tome da li ćemo prihvatiti ovaj zakonski prijedlog i našim sugrađanima koji ostaju bez posla omogućiti dostojanstven život ili ćemo reći nas se njihov život ne tiče ni njihovo dostojanstvo. I zato molim, pozivam, vapim da ne dopustimo ove pokušaje sa suprotne strane iz kluba HDZ-a da ovu raspravu skrenu u druge tokove svojim ispravcima, svojim replikama i svojim nametanjem sebe kao teme. Tema nisu oni. Ni kolega Hebrang ni kolega Kunst. Tema nije ni Račanova vlada, tema nije ni Domovinski rat.
Hvala.
Nemojte mi hvala, nije počelo žmigati. Tema su…
Hvala lijepo. Dalje se za repliku prijavio uvaženi kolega zastupnik Željko Jovanović. Izvolite kolega Jovanović.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega Staziću, vi kažete da ne možete uopće razumjeti ovo o čemu govori gospodin Kunst. Pa ne možete ga razumjeti, jer za razliku od njega vi sa ovim prijedlogom kojim ste obrazlagali ono što klub SDP želi postići. Imate cilj i znate kako do tog cilja doći, olakšati život nezaposlenim ljudima u Hrvatskoj koji su izgubili posao zbog nesposobne Vlade. A kolega Kunsta ne zna kamo ide i doći će isto tamo u Kunstovu zemlju čuda, da parafraziramo kolegu Dorića, a u toj Kunstovoj zemlji čuda nema potrebe stvarati paniku zbog otkaza jer to treba shvatiti kao novu priliku. U Kunstovoj zemlji čuda on je predsjednik Odbora za rad i socijalno partnerstvo koji saziva sa ciljem da demistificira medijske napise o dimenzijama nezaposlenosti, jer po njemu prenapuhani naslovi izazivaju strah i paniku radnika.
Povreda Poslovnika zastupnik Kunst.
Pa zastupnik Jovanović, mislim jel' tako nešto se zovete, je povrijedio članak 209. Poslovnika jer ne postoji Kunstova zemlja. Postoji jedna država. On to još ne zna, očito nije još shvatio da postoji Hrvatska i da živite u Hrvatskoj gospodine Jovanoviću, a ne u Kunstovoj zemlji. Jer da živite kod mene onda bi plaćali meni neku najamninu za to, ali ja vas ne bi ni baš držao. Da.
Ponovo povreda Poslovnika zastupnik Jovanović.
Kolega Kunst je povrijedio Poslovnik 209. jer je on u svom istupu vrijeđao mene kao saborskog zastupnika na što nema nikakvo pravo i molim da mu izreknete opomenu.
Ma kolega Jovanović i svi ostali. Ja mogu uzeti i tablicu ili ono budući sam dugo u nogometu i žute kartone donesti. Ali ovako nećemo nikud doći ako ćemo si stalno ne raspravljati o onome što je suština rasprave. Svaki drugi ispravak navoda ili gotovo svaki je barem u dijelu replike. U replikama se obraćamo na temu, ali onda pola toga je druga tema. Ali nekako smo takvu klimu u mnogim raspravama i prije stvorili. Ja bih volio da upravo o ovome raspravljamo što je vrlo ozbiljno, što je predloženo, o čemu su različiti stavovi na svatko od nas ima pravo, o čemu i vi govorite i zbog čega se i kolega Stazić javio da odgovori na repliku. Uvaženi kolega Stazić. Izvolite.
Kolega Jovanoviću, ja u trenutku kad raspravljam o pravima onih koji su izgubili posao, o tome da se njima pomogne potpuno razumijem vašu ogorčenost, potpuno razumijem ogorčenost. I prozivanje zapravo jednog nekada sindikalnoga vođe koji se navodno borio za radnička prava i razumijem da vas sada vrijeđa bešćutnost prema tim istim radničkim pravima u trenutku kad se živi od saborske plaće a ne od sindikalne plaće pa se više ne mora brinuti o njima.
Hvala. Imamo još jednu prijavu replike, uvaženi kolega zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Dakle, gospodine potpredsjedniče da ponovim sve ovo. Evo kolega Stazić je izrazio u svom izlaganju nevjericu u tvrdnju gospodina Hebranga da je za prošlu godinu 3000 manje nezaposlenih u odnosu na onu, dakle 2007. Ja ne bih bio tako siguran da gospodin Hebrang nije u pravu. Vjerujem da je manji broj nezaposlenih, dakle na onom statističkom spisku, ali pitam se kamo su tih 3000 da kažem nestali. Dakle, oni se nisu prelili u broj zaposlenih, osobito u broju zaposlenih u gospodarstvu, odnosno u proizvodno kako netko reče već danas ovdje proizvođačku djelatnost. Mnogi su ljudi našli izlaz upravo iz ovog problema nezaposlenosti po jednom načelu koji je netko rekao, a to je iz škole ili sa fakulteta na burzu. Da ne bi se primijenilo to načelo na ljude, dakle na građane koji završe srednju školu ili fakultet potražili su izlaz u poslu i inozemstvu. Nema nigdje statističkih podataka koliko je mladih, obrazovanih ljudi napustilo Hrvatsku. Prema tome, na žalost što se broj nezaposlenih smanjuje, ako je i istina onda je to i to u neku ruku zapravo žalosna istina jer znamo kamo ti nezaposleni odlaze i kako Hrvatska ostaje zauvijek, rekao bih zauvijek, a ne na privremeni rad bez mladih, obrazovanih ljudi. Pa se onda čudimo što je stopa visoko obrazovanih u Hrvatskoj gotovo stalno 7, 8%. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Za raspravu se dalje prijavio uvaženi kolega zastupnik Krunoslav Markovinović. Kolega Markovinović izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja mislim rasprava već je odmakla daleko pa ćemo nekako prići kraju i glasovanju. Moram reći evo slušam kolege iz SDP-a i kolegice prije svega iz SDP-a koje čitaju portale, vijesti, tamo tablice, dakle i odmah uzimamo to kao argumente. A nekad jesu vjerojatno, nekad nisu. Ali moram reći, evo ja sam pripremajući se malo za ovo, recimo u 7 sati ujutro slušao radio Zagreb prvi program. I šta sam dočekao. Kompletna crna kronika. Dakle, ovo je nevjerojatno. Od crnila u slovenskim grobnicama tamo od hrvatskih, Hrvata pa do, odmah je balans bio jer je odmah trebalo spomenuti malo zločine u Pakracu i slično, jel' da slučajno ne dođe pa do uvoznog crnila i slično. Došavši ovdje nastavak crnila se nastavlja. I malo me to podsjetilo na moram reći svojevremeno ono hit ono “Paint on black“ je li ili oboji crno. Jer očito da je sve ovo što se događa bojanje u crno da bi zapravo imali osjećaj da smo u tunelu, a u tunelu usred mraka. Na kraju se vidi izlaz malo svjetla i gdje piše veliko SDP. Međutim, narod ipak sluša, shvaća mogućnosti ove zemlje i mislim da to će teško proći. Jer vaš zakon kojeg, i ne samo taj zakon nego i svih ostalih 24 prijedloga, rekli ste da imate 25 jel' narod voli čuti. Normalno jer je populistički, jer ide sve je jako zgodno to, kad bi “što bi bilo kad bi bilo“. Ali čuli smo košta negdje oko 300, 328 milijuna puta 25. Dakle, ispod 6 do 8 milijardi neki su vjerojatno i skuplji bi trebalo za provođenje ovih vaših mjera. A kad bi ministar financija imao 6 do 8, 10 milijardi slobodnih budite uvjereni da nas globalna kriza ne bi ni taknula. Nego bi onda svima prodavali način kako se iz tog izvući. A izvući se iz krize nije tako jednostavno unatoč da ste 50 mjera napravili. Jer najveći svjetski umovi rade upravo na tom kako se izvući iz krize, pa baš nije tako blistavo. Meni je drago da samo jedan, evo samo jedan taj je valjda plaćen ne znam od kog ili mu je obećano bilo što kaže da je kriza u Americi, da se nastavlja. Ali malo pogledajte i strane portale, pa ćete vidjeti da i oni imaju slično mišljenje. Dakle, zapali mi u krizu, zapali drugi u krizu, ali njihove Vlade su nesposobne pa su ušli u krizu prema vašoj tvrdnji očito, a naša Vlada je nesposobna, naša Vlada je nesposobna, eto nije nas pripremila za krizu i slično, ali najavljujete, evo čujem kolegu Stazića, najavljuje doći će nova Vlada, doći će nova Vlada SDP-a koja će nas izvući iz tog, imali smo prilike taj show pogledati pa se nismo nagledali tog očito. Dakle, bilo je kratko i nažalost i to malo je bilo previše. Očito je manipulacija nezaposlenim izuzetno velika. Još nije bio ni jedan zastupnik iz SDP-a koji nije rekao drugi broj. Koliko dnevno nezaposlenih više. Ali ako netko iz HDZ-a slučajno kaže neki broj, onda je napad. Odmah je napad kako vi, pa imamo točne izvore. Po nekim izvorima to je 200 pa 300 pa 500 pa ne znam koliko. Još malo biti će stvarno valjda nekoliko tisuća i slično. Naime, treba razlikovati nezaposlene od najava otpuštanja. Najavu otpuštanja rade u ovom trenutku neki da bi vršili pritisak, da bi išli na ucjene, da bi se ponovo vratio rad nedjeljom, da bi se u kafićima vratilo pušenje. Dakle, da primjena zakona se odgodi i slično, to je pritisak, to je definitivno pritisak otpuštanjima jer ne možemo, a ne reći da ljudi su shvatili neradnu nedjelju, nema ih više po robnim kućama, ali gužva je u petak, gužva je u subotu malo veća i ljudi si kupe sve što im treba, dakle od te najave ništa. Jer ako su prije dvije blagajne, sad ih subotom radi 10-tak pa i 20-tak blagajni po većim robnim kućama, dakle zaposlenici su samo prebacili s nedjelje na subotu. Dakle, tu nije bilo problema, ali eto, čuli smo da će nas to upropastiti pa sam morao to i reći. Moram reći da na svu sreću ni svaki nezaposleni nije nezaposleni jer bi i od ovog što dobivaju, bez obzira da to i udvostručimo, utrostručimo teško živjeli. Imam stvarno primjer, s obzirom da evo, kod nas u gradu dijelimo i uskrsnice i božićnice i dijelimo također jednako kao i umirovljenicima i nezaposlenima da mnogi nezaposleni su došli u radnim odjelima na brzinu dotrčali, dakle moraju, shvaćam da moraju raditi, da moraju preživljavati, ali evo to ruši prilično statistike. A što ćemo, to je tako. Da. Dakle, normalno da treba gledati da ima u ovoj državi, nije opet tako sve crno. Treba malo gledati da ima i rezerve pa da i dođu nešto teža vremena, a nisam baš siguran da će tako crno doći. Naime, još dan danas to treba stvarno ponavljati po sto puta, četveročlana obitelj troši više na mobitele nego na sve komunalije zajedno i to sam imao prilike porazgovarati s ljudima, to je tako ali ne znaju što će sa djecom, ne znaju sami tu naći nekakvu mjeru, dakle nije tako crno i nije tako strašno. A što se tiče razgovora sa poslodavcima, svakodnevno razgovaram s poslodavcima. Mi ih imamo u gradu oko 1000, nešto čak preko 1000. Za sad pratimo što se događa, otkaza nema, radnike traže, neki i dalje uporno traže radnike, jasno određenih struka sa zavoda za zapošljavanje kad im pošalju ljude, ne jedanput se dogodilo da je čovjek koji je došao sa zavoda zaprijetio im da ga slučajno ne zaposle. Je li, to su iznimke, ali iznimke gdje će trebati napraviti stvarno na zavodima za zapošljavanje malo veću inventuru jer onda će i te brojke biti manje. Pa ne bih sad previše analizirao tko što govori, mogu samo reći da nažalost velim, ovo što je sve predloženo previše košta da bi bilo primjenjivo, a da ćemo još se puno puta vraćati u svih ovih preostalih, ne znam dvadesetak zakona koliko ste pripremili, to je sigurno. Hvala.
Hvala lijepo kolega Markovinović. Imamo 6 prijava replike. Najprije uvaženi kolega zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Markovinoviću, ja ću još jednom ponoviti radi možda kolege nekih iz SDP-a koji me slušaju, ali ne zapamte što sam rekao, da je od veljače 2008. do veljače 2009. novo nezaposlenih 2 730. Inače, gledajte cijeli ovaj paket ovih zakona, to je jedna podvala. To ustvari SDP želi podvaliti ambalažu sa sadržajem upitne kvalitete kojemu je već istekao rok valjanosti. Podvala nezaposlenima i unošenje raslojavanja, to je cilj ovog prijedloga. A čujte, ne treba tu velike pameti. Ako dio nezaposlenih ovaj zakon ne tretira, nego samo jedan manji dio, onda ih netko želi raslojavati i unijeti neki nemir među njih. Oni u principu se ne, ovdje ne razgovaraju kad bi htjeli pomoć gospodarstvu, razvoju gospodarstva. Onda bi možda razgovarali kako recesija može biti šansa neka, kako bude šansa za otvaranje radnih mjesta za gospodarski napredak. Ne, oni to žele svesti pod katastrofu, poznatih već katastrofičara iz SDP-a, a u principu žele poručiti poslodavcima samo vi otpuštajte, a država će plaćati ono što mi sad predlažemo na ovaj rok. A kolega Staziću, je točno, bio sam ja sindikalni vođa i točno, pa makar bio kakav takav, dok za vas stvarno ne znam da li ste vi ikad bio kakav vođe, pa čak ni kućnog savjeta. Hvala.
Odgovor, kolega Markovinović. Da opet sad ne dižemo tablice, replicirajte onome tko je govorio, odgovarajte onome tko je replicirao i privedimo i ovu točku, kao što smo i započeli u skladu s Poslovniku do kraja. Hvala lijepo kolega Markovinović. Izvolite.
Hvala. Pa evo, moram kolegi reći da ovo sa kućnim savjetima je dosta zgodno jer kad bi profesionalizirali sve predsjednike kućnih savjeta, stvarno bi se nezaposlenost bitno smanjila, je li. Ali samo sam htio dodati ovo. Naime, ovoj cijeloj priči kako prenosimo ovo što se kod nas događa. Evo, nitko nije spomenuo, danas gledam na vijestima da je Vlada, jasno pomogla brodogradilištima da opstanu. Dakle, narudžbom, danas nema u vijestima, ne spominju se ni tankeri, ni Zadar, ni bilo što drugo, ništa Rijeka, ništa se ne spominje jer nam je cilj pokazati da je situacija loša. Dakle, takvih, nitko recimo u vijestima ne spominje da je naša diplomacija postigla veliku pobjedu u Europi jer glasovanje 548:40 je velika pobjeda jasno diplomacije Hrvatske ali čujemo da ste prenositelji stvarno crnih vijesti a čak onaj jedan koji se usudio reći ne znam isto u Americi taj je plaćenik.
Hvala lijepo. Dalje se za repliku prijavio uvaženi kolega zastupnik Gordan Maras. Izvolite, kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, ja se ponekad ne mogu načuditi nekim raspravama pa tako i sad kolege Markovinovića koji valjda zahtijeva od Kluba zastupnika SDP-a da kažu da je Vlada sposobna zbog toga što već šest mjeseci od kad je kriza u Hrvatskoj počela nije predložila niti jednu mjeru. Pa to jednostavno ne možemo učiniti. Onaj naš doprinos koji smo htjeli danas dati i koji dajemo svih ovih mjeseci, u 11. mjesecu smo predložili sve ove zakone, je taj da pokušamo Vladu natjerati da makar se malo ubrza, pokrene i da predloži nešto. Evo, za sada imamo ove namjere koje se nadamo da će se pretočiti u mjere odnosno u konkretne zakone koje će ovaj parlament raspraviti do kraja ovog mjeseca. I to je doprinos SDP-a ali nemojte gospodine Markovinoviću tražiti da kažemo da je Vlada sposobna kad to nije jer da je sposobna pripremila bi nas za ovu krizu. Imali bi mjere kao sve ostale europske države, kao sve države koje su se za ovo pripremile. Možda, evo vam jedan drugi prijedlog, da ne bi morali donositi ovakve zakone koji su rekao sam vatrogasne mjere za one ljude koji će ostati bez posla predlažem vam nešto drugo. Pomognite industriji kojoj se smanjio obujam posla kao neke druge države što su pomogle, smanjite u toj industriji radni tjedan i subvencionirate to iz središnje blagajne. To bi bila jedna konkretna mjera koja bi išla za zaštitom radnih mjesta u tim industrijama i to su neke države i predložile. Evo konkretno i Slovenija prije tri, četiri mjeseca ali kod nas nikakvih prijedloga nema. I zbog toga nemojte tražiti od nas da kažemo da je Vlada sposobna.
Odgovor na repliku kolega Markovinović.
Samo kratko. Čuli smo danas iz vaših redova da zapravo mjere se mogu lako postići, jasno samo treba dići kredite, treba ući u dug a kad bi ušli u dug onda bi rekli gledaj koliko su se zadužili. Dakle, vrtimo se u krug i mislim da se nećemo dati navući na ovo. A što se tiče mjera europskih zemalja koje su evo postigle značajan uspjeh ja bih jako rado čuo koje su to države koje su postigle velike uspjehe, gdje nema problema, gdje se radnici ne otpuštaju, gdje je sve savršeno. Mislim, opet pričamo o nekim novim pričama, možda nije onda to zemlja kolege Kunsta nego neka vaša zemlja. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje se za repliku javila kolegica Božica Šolić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, poštovani kolega Markovinović ja sam se potrudila pa sam otišla malo dalje, pa sam izvadila fonograme od prijašnjih vremena ali gledajući i na onaj period pred izbore. I evo čuda. Pred svake državne izbore, pred svake lokalne izbore upravo SDP nudi Hrvatskom saboru i narodu zakone gdje vodi veliku brigu o tim prijedlozima o ljudima nezaposlenim, o socijalno ugroženoj populaciji itd. Međutim, ovaj prijedlog danas što hoće prikazati SDP da je dobar i da se vodi briga. SDP samo vodi brigu o nezaposlenima a ne Vlada što nije točno, što potvrđuje ovaj postojeći zakon da Vlada itekako vodi brigu i upravo je radi toga i donesen taj zakon. Ali ja ću podsjetiti da kada ste vi 2000. došli na vlast, to se mora spomenuti danas u ovom parlamentu, da ste niz poduzeća sveli u stečaj, da ste na tisuće ljudi raspustili na ulicu, da ljudi nisu imali nikakva prava, da ste donijeli Zakon o pravu radnika i onda ste im uskratili sva prava itd. Međutim, hoću jednu rečenicu da zaključim. Ovaj prijedlog od SDP-a je predizborni njihov prijedlog. Ali nećete proći na izborima dobro.
Izbori su pravo svakoga da se pripremi. Odgovor nije potrebno. Prijava za repliku uvažena kolegica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Ma vidite kolega Markovinoviću, kriza nije došla sama od sebe niti će proći sama od sebe, to nije jedna gripa ili prehlada koja ovako dođe nenadano kao virus. I kažete što djelomično je istina, nije sve tako crno ali je istina to da će biti nekima crnje a nekima i bjelje ali je savršeno točno što ste rekli i o tome treba voditi računa. Zbog toga imamo i tu jedan zakonski prijedlog da će mnogi poslodavci iskorištavati ovo vrijeme krize da i neosnovano, dakle i bez ikakvog razloga otpuštaju radnike i onda kad ne trebaju, to je jedna stvar. Druga stvar, da koriste ovu nepriliku u kojoj smo se svi skupa našli, da radnicima ne isplaćuju plaću tobože poduzeće je zapalo u teškoće, da im ne isplaćuju ostala prava, doprinose obavezne, da im ne isplaćuju prekovremeni rad. I zbog toga upravo zato što ste ovo napomenuli ja vjerujem kolega Markovinoviću da ćete vi uvjeriti klub HDZ-a da podrži bar Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona koji smo upravo sada danas uputili kao klub SDP-a Hrvatskom saboru tražeći da se takvi neodgovorni poslodavci kazneno gone smatrajući to od velike društvene opasnosti, neisplate plaća radniku jer se time ugrožava i radnik i njegova obitelj a pogotovo i na vlastito za ona poduzeća, za one poslodavce koji to mogu učiniti a ne čine nego ostaju dužni i radniku i državi a crpe iz tog poduzeća osobnu dobit.
Odgovor na repliku kolega Markovinović.
Uvažena kolegice, ako je riječ o vašim zakonima, prijedlozima itd., ako vjerujete u mene nemojte vjerojatno, sigurno neću podržati to. Ali ako je riječ o ovome o čemu smo pričali, dakle o mjerama prema poslodavcima vrlo rado jer ima tu stvarno svašta. Ja moram reći da što se tiče onog prvog dijela da nije sve tako crno neke stvari su postale crne, ali zbog čega. Recimo, građevinska industrija, stanogradnja. Zato ja gledam kod nas, opet moram vlastiti primjer uzeti. Uvoznik voća je sagradio nekoliko velikih stambenih kuća, trgovac jedan isto također nekoliko kuća. Dakle, nema toga tko se nije bavio stanovima. I sad kad se ti stanovi ne mogu prodati a ne mogu, pored ostalog jasno i banke malo koče i malo su ljudi misle ako ostanemo bez posla što ćemo i kako ćemo otplaćivati to je točno pa ne ulaze baš u rizik. I oni koji su mislili kupiti novi automobil isto su rekli nećemo sad, pričekat ćemo malo. To je točno. Ali ponuda daleko nadmašivala bi i tako tako već potražnju. Već prije godinu dana već su ljudi mogli birati stan, a sjetimo se prije dvije ili tri godine bili su prodani svi stanovi unaprijed. Ali Bože, u biznisu je to tako i mislim da u razvijenom svijetu je to tako. eto.
Replika. Uvaženi kolega Nenad Stazić.
Vidite kolega Markovinoviću, vi kažete kako SDP sliku stvarnosti u Hrvatskoj, sliku života u Hrvatskoj farba crnim bojama. Kako prikazujemo stvari gorima nego što one jesu i kako smo tako zluradi, pakosni i onda sve to svaljujemo na leđa aktualne Vlade. Ma nitko ne bi bio sretniji od SDP-a da je ono što je HDZ najavljivao uoči izbora ostvario. Da je ostvario gospodarske stope rasta kako je najavljivao, da je ostvario bolji život svim ljudima u ovoj zemlji, povećanje standarda. Nitko sretniji od SDP-a. Na žalost nije tako. Ne samo na vašu žalost što se varali, prevarili ljude, obećali im jedno, a niste ispunili, na našu žalost, jer to su i naši sugrađani, bez obzira što su za vas glasali, bez obzira što su vam dali šansu. Ali kolega Markovinoviću ja sam ustao da vam repliciram ne zbog toga, nego zbog nečeg drugog što me zgrozilo. Vi kažete nije tako loše, jer ljudi na mobitele troše više nego na komunalije. Pa mi ovdje govorim o tome, da ljudi ostaju bez posla neće imati što jesti, a vi njima kažete manje telefonirajte pa ćete imati što jesti. Pa to je ono što mene zgražava, taj vaš cinizam, ta vaša bešćutnost, potpuna bešćutnost. Pa jel' vi shvaćate da taj koji dobije otkaz neće dobiti plaću idući mjesec pa on mora djeci kupiti hranu, mora kupiti kruh, mlijeko, odjeću, obuću. A vi njemu kažete, pa što toliko telefonirate, pa dajte to malo manje, pa će vam biti bolje. To je vaš odnos prema tim građanima i prema SDP-ovim prijedlozima.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Markovinović.
Pa evo, ja se stvarno ispričavam kolegi Staziću što sam ušao u njegovo monopolizirano područje cinizma. Dakle, nikada više. Neka vam ostane samo za vas, jel' tu ste stvarno velemajstor. Ali trebalo bi reći da nisam spominjao da ste zluradi, niti pakosni, vi ste oporba. Kao oporba normalna je stvar da ćete kritizirati vlast, normalno je. Meni je većina stvari što radite normalno. Do koje mjere je to tako? ha to ćete pokazati ljudima za konačno sve ovo što radite, sve ove mjere, ipak su predizborne mjere, pa recimo to jedanput glasno i jasno, neprovedive zbog nemogućnosti da se provedu, ali su predizborne. Ha, šta je tu je.
Uvaženi kolega Dorić, prijava za repliku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Markovinoviću ja sam vas vrlo pažljivo slušao i za razliku od kolega iz SDP-a ja se slažem s vama da je ova Vlada vrlo sposobna Vlada. Ali kolega Markovinoviću i najsposobnije vlade moraju donijeti proturecesijske mjere da bi šteta bila što manja. Ponavljam, da bi šteta bila što manja. Zašto mislim da je ova Vlada sposobna, ali su bile sposobne sve one vlade prije nje u zadnjih 20 godina i zašto nije sve tako crno. Naime, ova Vlada nije dozvolila da Republika Hrvatska postane država sa snažnom izvoznom ekonomijom. Zamislite vi da smo mi u poziciji Japana ili Južne Koreje, proizvodimo aparate visoke tehnologije, ovi i sva ova sirotinja oko nas u recesiji više ne može kupovati njihove aparate i mi bi danas bili na koljenima, ali hrvatska Vlada bila je vrlo lukava, nije išla u tom pravcu. Sve bazira na uvozu i na trgovini. Oni propadaju, kvalitetne proizvode danas možemo kupiti za vrlo male pare, prodati ih skupo i jako puno zaraditi, dakle lukavi potezi hrvatske Vlade, izuzetno lukavi i zato nismo na koljenima, zato nije sve tako crno.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Markovinović.
Ma evo da i to dovršimo. Naime, evo moram reći da smo prije nekoliko da na ugostili članove Irskog parlamenta, pa ja samo imao priliku, s obzirom da smo s njima bili na ručku čak sat i pol s njima razgovarati stvarno na jedan drugi način nego što je po protokolu, gdje su nam stvarno opisali stanje u Irskoj. Mi smo se do nedavno zaklinjali u Irsku, da nam je kao u Irskoj, da ovo, da ono, da je rast BDP-a, da je sve kao u Irskoj bilo bi fantastično. Ali oni tvrde nakon 18 godina, vjerojatno će vlast i izgubiti, jer jednostavno ne mogu naći način kako se iz ovoga izvući. Rekli su nekoliko razloga, ali sada nemam vremena za to nabrajati. Ali moram reći što se tiče Vlade. Dajte svi gledamo, pratimo, slušamo okrugle stolove naših vrsnih ekonomista. Sva čast svakom od njih, jer imaju i doktorate, imaju. da li su se ti ljudi u ičemu složili. Ja sam vidio u ničemu. Jedni tvrde da treba pad vrijednosti kune, drugi treba rast vrijednosti kune, treći govore da se treba zaslužiti, četvrti idemo na nulu s proračunom i ostalo. Dakle stvarno teško je i slušati ljude i donijeti neke mjere. Ali ja mislim da će mjere biti na vrijeme donošene, da ipak Vlada prati, a volio bih da ima više optimista tu među nama, jer mislim da će uskoro tako i biti. I svijet će prije ili poslije morati krenuti s nečim, pa iz onog centra iz kojeg je kriza došla, pretpostavljam da će se također i kada promijene, a morat će promijeniti mislim prije svega na Ameriku i da će se i kod nas odraziti i taj bolji dio priče. Hvala.
Hvala lijepo. Iscrpili smo pojedinačnu raspravu. Završno u ime predlagača, za petominutnu raspravu prijavila se uvažena zastupnica, u ime kluba Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prije nekoliko mjeseci, samo nekoliko mjeseci u Hrvatskoj se nije niti odbijalo uopće govoriti o krizi. Mislio se valjda da će, spominjala se globalna kriza, ali neće ona zahvatiti Hrvatsku mi smo kao sve učinili da to ne dođe do nas, a danas sve što nam se događa, pripisujemo upravo toj globalnoj krizi. Naravno nije pametno uspoređivati se sa nekim drugima, svatko pokušava naći izlaz iz vlastitih situacija kako god može i umije, ali tu je ustvari jedna bitna razlika između Hrvatske i ostalih zemalja, pa evo i malo prije je netko spominjao Irsku, u tim državama vlade bar nešto pokušavaju. Kao klub SDP-a i da ne bismo samo kritizirali, govorili negdje izvan ove saborske dvorane, mi smo i predložili cijeli paket antirecesijskih zakona između kojih je jedan neizostavan dio i ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona u posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti koje smatramo jedan od vrlo bitnih segmenta. Naime, smatramo da onima koji će, koji već jesu ili koji tek hoće u ovim vremenima ostati bez posla, želimo na neki način ipak nešto dugoročnije osigurati kakvu takvu sigurnost u njihovim prihodima. Jer valjda se ne zavaravamo da će u ovim kriznim vremenima puno lakše nego što je možda jučer se moglo ponovno sa Zavoda za zapošljavanje otići na neko drugo radno mjesto. I valjda nam je jasno da je problem povećan te dugotrajne nezaposlenosti. Kao klub SDP-a pratimo i iščitavamo, pa između ostaloga i ono na što nas upozoravaju i institucije ove države, između ostaloga tu je i Hrvatski zavod za zapošljavanje koji je izrijekom rekao da je krajem 2008. i 2009. došlo do bitno povećanja broja novo prijavljenih. Da najveći broj novo prijavljenih nezaposlenih dolazi iz prerađivačke industrije, maloprodaje, ali da smanjivanje zaposlenosti zahvaća i druge djelatnosti. Većina novo prijavljenih sa radnim iskustvom dolazi zbog isteka ugovora o radu na određeno vrijeme, ali da i značajno raste broj novo prijavljenih zbog otkaza, ugovora o radu na neodređeno vrijeme, uslijed smanjenog opsega posla. I prema predviđanjima Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje, povećani priljev u nezaposlenost i smanjeno zapošljavanje dovesti će do bitnog povećanja razine nezaposlenosti u 2009. godini. I ono što može biti pogubno kada su u pitanju i te osobe koje će se naći na Zavodu za zapošljavanje, to je minoriziranje ovih podataka. Najviše primjedbi je bilo vezano oko neravnopravnosti. Ali kolegice i kolege nema neravnopravnosti, jer našim konačnim prijedlogom kada se govori o tome od kada će se primjenjivati ovaj zakon će ovisiti u stvari, zato što je ovo prvo čitanje, mi već do drugog čitanja ćemo razgovarati hoće li to biti 1. siječnja ili će možda biti već i 1. travnja. Dakle, nema bojazni da oni koji su već, kojima je isteklo pravo na naknadu da će i dalje, da će i dalje to dobivati. Visina naknade. Pa visinu naknade nismo mi odredili ovim prijedlogom izmjena i dopuna. Visinu naknade je predložena i stoji i to se ne mijenja u postojećem Zakonu o pravima nezaposlenih, odnosnu u posredovanju prilikom zapošljavanja i tu mi ništa ne mijenjamo. Dakle mi ne utječemo na tu visinu i ona ostaje takva kakva je. Dakle, otvoreni smo za određene korekcije, ali stvarno molimo vas da kao saborski zastupnici prihvatite ovaj prijedlog, prijedlog ovih izmjena i dopuna zakona u prvom čitanju i da do drugog čitanja i zajednički, eventualnim amandmanima i poboljšamo ovaj prijedlog. Jer ne možemo se kao Klub SDP-a složiti da licitiramo sa brojkama da li je 2000 i nešto novo, veći broj nezaposlenih u veljači ove godine u odnosu na veljaču prošle godine dovoljno veliki broj da bismo mi nešto, da bismo mi nešto poduzeli. Nažalost, upozoravamo da će podaci za ožujak, travanj itd., sigurno biti i puno veći. Hvala.
Hvala lijepo. Završno u ime kluba HDZ-a, uvaženi kolega zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Prije svega moram reći da eto ovu stvarno dinamičnu raspravu koju smo vodili oko ovoga prijedloga zakona nije prenosila televizija tako da eto nisu imali ovaj, pa to možda radi onih kolega koji su to mislili pa su malo teatralnije nastupali radi njih. Ali što se tiče ovoga prijedloga zakona, ja sam rekao i sada ću još jednom ponoviti. To je ambalaža sa populističkim sadržajem upitne kvalitete i rokom valjanosti samo nekoliko mjeseci. A što dalje? Zašto to govorim upitne kvalitete? Pa rekao sam već i ne mogu se složiti tu neravnopravnost nezaposlenih koje predlažete ovim zakonom je neprihvatljiva za svakog čovjeka, normalnog. Znači ne treba raditi razliku među nezaposlenima jer i sami ste sada rekli i tu ste upali u kontradiktornost u ovoj sada završnoj riječi gdje ste spomenuli problem duge nezaposlenosti. Jeste ga spomenuli, jeste? Pa onda zašto ignorirate upravo takvu kategoriju nezaposlenih koji su zbog te duge nezaposlenosti u daleko težoj financijskoj situaciji, materijalnoj, socijalnoj itd., nego oni koji će ove godine ostati bez posla. Jer vaš zakon se odnosi da još jedanput jasno kažem, samo na one koji će u ovoj godini ostati bez posla, a ove ostale totalno ignorirate. Drugo. Dužina trajanja prava na ovu novčanu naknadu je zamka u koju kada bi ovako slušali neki radnici bi mogli upasti upravo iz toga razloga što rok na koji će primati tu naknadu se produljuje na 450 dana i to zgodno zvuči. Ali što to znači, pa to je loša poruka koju šaljete poslodavcima, samo vi otpuštajte u ovu godinu pod recesijom, a država će to pokriti sa svojim visokim naknadama. Točno. Koje je ova Vlada propisala. Ali zašto je te visoke naknade propisala? Pa da pomogne upravo nezaposlenima. Ali ne da radi razlike nego da pomogne svim nezaposlenima sa naknadom koju ostvaruju od 1. 1. ove godine. Znači vi šaljete jednu poruku poslodavcima samo si vi rješavajte, a država će to, nije bitno šta košta košta, država će to pokriti. Znači, jednostavno iz tog razloga je ovo stvarno neprihvatljivo, jer znate kao što sam rekao, država je stvarno donijela znatan pomak ovim zakonom koji se primjenjuje od početka ove godine jer to nije više onih 900 kuna koje se prima na Zavodu za zapošljavanje, nego je to kao što sam rekao 70% od plaće prosječne, pa 50% u nastavku itd.. Što, ja sam vam govorio te iznose da vam ih ponovno ne ponavljam, što su stvarno iznosi koji su značajni i mogu pomoći, normalno nisu dovoljni nikada, ali mogu pomoći sigurno više nego 900 kuna kojih je bilo nekada nezaposlenima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave ispravaka. Najprije uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gotovo nevjerojatno, evo ispraviti ću jedan navod, a to je gospodin Kunst rekao, da je namjera ovoga zakona da pozovemo poslodavce da otpuštaju jer evo onda će država pokriti sve te troškove. Pa ne znam gospodine Kunst koji bi od poslodavaca otpustio radnika ukoliko mu treba, ukoliko sa tim radnikom i u suradnji sa zaposlenima u svojoj tvrtci može stvarati neku novostvorenu vrijednost. Problem vas i vaše Vlade je šta vi ne stvarate okružje gdje se to može desiti šta govori i pad industrijske proizvodnje i sve ostali, i svi ostali ekonomski pokazatelji koji su danas u Hrvatskoj. To je, to je problem, a ne to da li ćemo im pomoći nezaposlenima sa 900 ili 1000 kuna više nekoliko mjeseci.
Hvala lijepo. Imamo još jednu prijavu ispravka navoda. Uvažena kolegica Sobol. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kunst, ja stvarno ne znam ali vi u vašem izvrtanju onoga što je netko rekao ili onoga što netko piše ste stvarno postali majstor. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa pogledajte sadašnji, velemajstor da naročito u uvlačenju. Pogledajte tekst zakona postojećega pa tu već imamo, nije točno da mi stvaramo ovim razlike, već u postojećem zakonu imate različito trajanje naknada u odnosu na godine staža nakon kojih je radnik došao na zavod za zapošljavanje. A kad govorimo o težem zapošljavanju pa valjda je i vama jasno da u vremenima koja su krizna, onaj tko dobije otkaz zato što je negdje smanjen obim posla da će se puno teže ponovno zaposliti nego u vremenima koja nisu krizna i kad postoji puno više slobodnih radnih mjesta. To biste vi kao bivši sindikalac itekako trebali dobro znati.
Hvala lijepo. I završno u ime predlagača, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Zahvaljujem svima onima koji su podržali naš zakon. Zahvaljujem i svima onima koji su se s određenim primjedbama uključili u raspravu. I s obzirom da je sa ovog zakona skinut hitni postupak i da se rasprava vodi u prvom čitanju ponovit ću da sve primjedbe koje su ovdje izrečene možemo uvažiti do drugog čitanja, pa vas i pozivam da prihvatimo ovaj prijedlog u prvom čitanju. Ponovit ću još jedanputa. Ne diramo na visinu isplate naknade za nezaposlenost, nego samo mijenjamo vrijeme trajanja isplate takvog iznosa. Da ne povećavamo vrijeme isplate s obzirom na godine staža možemo to dokumentirati sa postojećim zakonom koji je od početka ove godine na snazi, jer on predviđa da se novčana naknada dobiva od 90 dana do ukupno 450 dana. Samo smo unutar radnog staža napravili malu korekciju, dakle da veću naknadu prima tri mjeseca dulje nego što je to u sadašnjem zakonu. Što smo sve ovdje čuli od kluba i predstavnika HDZ-a? čuli smo da su to predizborne mjere, da je to poruka otpuštajte radnike i da je to podvala, šarena ambalaža, upitna kvaliteta i kako ste još to kolega Kunst rekli, sumnjive kvalitete. Da to nisu predizborne mjere možemo dokumentirati na način da smo mi tek u prvoj polovici mandata parlamenta, a sve mjere odnose se na državne mjere, ne na lokalne mjere i to ni u kom smislu ne mogu biti predizborne mjere za lokalne izbore. Ne poručujemo poslodavcima da otpuštaju radnike, jer niti sa jednom ovom izmjenom zapravo ne pogodujemo poslodavcima. On ako otpusti radnika, on će 450 dana, ovisno o vremenu staža koje posjeduje radnik, dobivati određenu naknadu, nešto manju nego što mi predlažemo. A šta biste tek rekli ako je ovo šarena ambalaža i roba sumnjive kvalitete, što bismo tek onda rekli za vladin paket 10 antirecesijskih mjera? Jedina izvjesna mjera za koju znamo da će doći do Hrvatskog parlamenta je prva, a to je rebalans proračuna. A rebalans proračuna Vlada ne radi zato što ona stvarno misli da je to jedna od antirecesijskih mjera nego zato što joj se ne puni proračun određenom dinamikom, dakle nema planiranih prihoda i što postoji jedan veliki pritisak javnosti i gospodarstvenika da se u tu mjeru ide. Kako će izgledati taj rebalans proračuna i zašto mi ne vjerujemo da će on bitno promijeniti proračunsku politiku u odnosu na onu politiku na temelju koje je proračun izrađen? Pa zato što preostalih 9 mjera koje Vlada tobože predlaže kao mjere zapravo nisu razrađene i uopće nije vidljivo na koji način će se one provesti kroz proračun. Ja ću ovdje izdvojiti samo jednu mjeru. To je pod točkom 2. Kaže rasterećenje gospodarstva neporeznim davanjima. Da vas podsjetim da od 4. prosinca klub SDP-a ima u proceduri konkretan zakon oko ove problematike, a da Vlada nije u tih gotovo 2 i pol mjeseca uspjela dati niti mišljenje, ni pozitivno niti negativno, na ovaj prijedlog zakona. Zato ne vjerujemo da će ovaj rebalans proračuna donijeti ikakvu poboljšicu, ikakve mjere koje bi mogle poticati gospodarstvo i koje bi utjecale na životni standard građana. Da zaključim, mi ćemo i dalje predlagati određene zakone koji će ići u prilog gospodarstva i u prilog… … /Svi govore u glas./… Dozvolite predsjedniče da završim, samo dvije rečenice.
Dajte molim vas!
I dalje ćemo predlagati zakone bez obzira na način kako vi o njima raspravljate, bez obzira na to što ih Vlada će sistematski odbijati, jer smo zadovoljni što se ipak u ovom Parlamentu otvara rasprava koju mi već mjesecima iniciramo. I kada je Vlada neaktivna i kad nemamo vladinih prijedloga zakona za raspravu, onda imamo sreću da i naši zakoni dođu na raspravu po dnevnom redu i da nisu gurnuti na sam kraj dnevnog reda. Zahvaljujem još jedanput svima koji su uzeli učešće u raspravi i pozivam vas da ipak glasate o ovom prijedlogu zakona u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kasnije.
Izbor i imenovanja. Molim gospođu predsjednicu odbora, Nevenku Majdenić da predloži. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 28. sjednici održanoj 12. ožujka 2009. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora imenuje se za člana iz reda predstavnika svih drugih vjerskih zajednica Mirsad Srebreniković.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Odbora za izbor i imenovanja je prihvaćen većinom glasova, 90 glasova za, 7 suzdržanih i 1 protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 28. sjednici održanoj 12. ožujka 2009. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o imenovanju člana Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Prvo, za člana Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa imenuje se iz reda zastupnika Danijel Srb. I drugo, dosadašnjem članu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa iz reda zastupnika Anti Đapiću je dana 4. veljače 2009. godine zbog mirovanja zastupničkog mandata prestalo članstvo u Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog Odbora za imenovanje je prihvaćen većinom glasova, 94 glasa za, 4 suzdržana i ništa protiv. Hvala. Prelazimo na točku dnevnog reda Izbor i imenovanja. Molim gospođu predsjednicu odbora, Nevenku Majdenić, da obrazloži prijedlog.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor i imenovanje, upravne poslove Hrvatskog sabora na 31. sjednici održanoj 3. travnja 2009. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru potpredsjednice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Prvo, razrješuje se članica Nacionalno vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije iz reda zastupnika parlamentarne većine zastupnica Ana Lovrin. I drugo, za potpredsjednicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije iz reda zastupnika parlamentarne većine bira se zastupnica Ana Lovrin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasanje. Molim da se uključite i glasujete. Rezultat. Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 99 glasova za, 5 suzdržanih i 3 protiv. Prelazimo na točku dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Molim predstavnika Mandatno-imunitetskog povjerenstva Damira Sesvečana. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 17. sjednici održanoj dana 12. ožujka 2009. godine zahtjev županijskog državnog odvjetništva u Dubrovniku od 6. veljače 2009. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 10. veljače 2009. predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Stipe Gabrića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju iz članka 292. stavak 2. Kaznenog zakona te kaznenog djela neovlaštene uporabe iz članka 346. Kaznenog zakona. Gospodin Stipe Gabrić zastupnik je 6. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Shodno rečeno, a temeljem članka 23. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uputilo je zahtjev za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića. Nakon rasprave, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 104. Poslovnika jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Stipe Gabrića po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Dubrovniku, broj. KDO 55/07 upućeno putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske u predmetima Županijskog državnog odvjetništva u Dubrovniku br. KDO 36/04 zbog osnovane sumnje da je počinio kaznena djela iz članka 292. stavak 2. i članka 346. Kaznenog zakona te Općinskog državnog odvjetništva u Metkoviću, broj KDO 73/06 zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju iz članka 292. stavka 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Prijavio se gospodin zastupnik i potpredsjednik Josip Friščić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Zasigurno mi kao zastupnici želimo i trebamo biti jednaki kao i svi ostali građani Republike Hrvatske. I ako u nas netko osnovano sumnja, onda moramo dati mogućnost s jedne strane da tu svoju osnovanu sumnju dokaže, a s druge strane da mi sa sebe, svojeg imena i svojeg rada tu sumnju skinemo. Ali ako se osnovana sumnja godinama, a za to ti se ne da šansa, onda ja sumnjam u sve to skupa kako se radi jer naš kolega Stipe Gabrić Jumbo saborski zastupnik i ne zato što je član kluba HSS-a nego zato što pred svake izbore pred jedne ga ganjaju specijalci pa se on negdje skriva, pa izbori završe i onda ga ja vidim na Pantovčaku. Onda pred druge opet je uradio ovo ili ono, a onda opet poslije toga kao da se ništa nije dogodilo jer u njega se otvoreno sumnja da je 2003. godine kao gradonačelnik, to je jedna od sumnji, da umjesto da isplati građanima za elementarnu nepogodu sušu s njihovom privolom tamo sagradio jedan objekat javne potrebe. I sada, ja se pitam mi smo prije nekoliko mjeseci tom istom Stipi Gabriću Jumbu po istom zahtjevu jednako neovisnog i samostalnog odvjetništva iz Dubrovnika skidali imunitet. Pitam se da li tada ovi spisi nisu bili u njihovim ladicama, da li nisu došli do Zagreba jer vrijeme je daleko ili je to naprosto svakih nekoliko mjeseci ili pred svake izbore ćemo sa saborskim zastupnicima na ovaj način radilo se o bilo kojem … [[Govornik se ne razumije.]] koje sam počeo. Ne tražim za nikoga odnos da budemo drugačiji od drugih ali niti ne zastupam i ne branim da se bilo tko pod firmom neovisnosti na taj način odnosi prema nama kao zastupnicima zato što smo javne osobe i zato što naše pojavljivanje izaziva zasigurno u javnosti drugačije reflekse. Hvala lijepo.
Hvala. Za riječ se javio zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Ja moram objasniti. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala. Zastupnik Antun Vujić. Meni je rečeno da se najprije javio Stipo Gabrić.
Mislim da je možda bolje da gospodin Gabrić govori na kraju. Potpuno smo suglasni u ime kluba u ovome što je govorio i moj prethodnik, i naš prethodnik. Mislimo da nije ovo trenutak za pokretanje ovakvih pitanja. Parlamentarna većina već je ovdje imala slučaj da se izjašnjava dva puta različito o skidanju jednoga imuniteta pa neka promisli kako će se sada izjasniti. Mislim da je pitanje mogućnosti podizanja različitih vrsti tužbi prilično da tako kažem spontano i samostalno omogućeno a da je istodobno vezano za političke odluke koje mogu imati veliki presedan i veliki presedan po ugled ovoga Sabora. Svatko treba odgovarati ali na to će se, stvar treba odlučivati onda kada prođu uvjeti za razloge zbog kojih eventualno netko u ovom trenutku traži skidanje imuniteta. Zato se mi protivimo skidanju ovoga imuniteta. Hvala.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Ja vas sve skupa pozdravljam i moram objasniti o čemu se radi. Tu se radi o famoznoj suši 2004. godine gdje je Vlada Republike Hrvatske raspustila Gradsko vijeće Grada Metkovića, gdje je ispitano 170 ljudi, 171, ja sam bio 171. i Ministarstvo unutarnjih poslova je tada izdalo potjernicu za mnom. Kad sam se vratio uredno sam se javio u Županijski sud u Dubrovniku gdje su rekli da me oni ne traže, da je to lokalni derbi iz Metkovića. I nakon četiri godine odnosno evo pet godina ponovo pokrenut je postupak. Ja inzistiram da se meni digne imunitet. Moram reći da sam danas u 10 sati bio na sastanku u Ministarstvu kulture gdje je sa tim novcima kupljena mene se tereti da sam oštetio državni proračun u korist grada Metkovića, da novci za sušu nisu otišli krajnjim korisnicima po uputama tada koalicijske Vlade nego da su otišli u proračun grada Metkovića s time da se 160 ljudi odreklo u korist grada Metkovića te suše. Danas na sastanku u 10 sati u Ministarstvu kulture bilo je muzejsko vijeće. U toj zgradi … [[Govornik se ne razumije.]] koju je napravila Austrija 1903. to je jedna zaštićena zgrada industrijske arhitekture, bit će gradska knjižnica i čitaonica, bit će ornitološki muzej, znači muzej onih ptica močvarica koji je jedan od najpoznatijih u ovom dijelu Europe i bit će buduća uprava parka prirode. Ja molim saborske zastupnike bez obzira na sve, svi smo jednaki pred zakonom, da mi skinu imunitet. Ja ću svoju nevinost dokazati pred Županijskim sudom u Dubrovniku. I kad sam dobio ovo sada pošao sam mom odvjetniku u Dubrovnik, on je rekao da je to suša i bio sam dužan obavijestiti o čemu se radi. Hvala lijepa.
Hvala. Ima li još potrebe za raspravom? Ako nema, zaključujem raspravu. Dajem prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Tko je za? Molim, uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova sa 66 glasova za, 8 suzdržanih i 12 protiv prihvaćen prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. S time bi mi zaključili danas raspravu. Najavljujem 18. srijeda u 9,30 sati Prijedlog zakona o prolongaciji otplate stambenih kredita u 2009. godini, prvo čitanje, P.Z. br. 254, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Želim svima ugodan odmor do srijede kad se vidimo. Hvala. Dobro jutro svima dame i gospodo zastupnici! Nastavljamo sa sjednicom i prelazimo na - Prijedlog zakona o prolongaciji otplate stambenih kredita u 2009. godini, prvo čitanje, P.Z. br. 254 Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Predlagatelj ovog akta je na temelju članka 129. Poslovnika Hrvatskog sabora, kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Materijale ste primili u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin zastupnik Slavko Linić u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.