Dobro jutro kolegice i kolege zastupnici. Sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice sa 6 novih točaka to: - Prijedlog Zakona o proračunu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 227 - Konačni prijedlog Zakona o zaštiti potrošača, drugo čitanje, P.Z.E. broj 175 - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva, prvo čitanje, P.Z. broj 228 - Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, prvo čitanje, P.Z. broj 226 - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operaciji NATO-a na Life Solas u Republici Kosovu i - Prijedlog Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje učinkovitosti funkcioniranja sustava raspolaganja fondovima EU i nadzora mogućnih nepravilnosti, nezakonitih radnji i korupcije Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to je točka 1. predložene dopune. E sad, Prijedlog Zakona o proračun s konačnim prijedlogom zakona sukladno Članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da ovaj zakonski uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno Članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice.
Sada je na redu gđa. Anka Mrak-Taritaš koja će iznosit stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. I eto tako točno 20 mjeseci i 4 dana nakon potresa u Zagrebu i susjednim županijama ostavku dao g. Damir Vanđelić, ravnatelj Fonda za obnovu. Gdje je bio? Nigdje. Što je napravio? Ništa. Ova ostavka je još jedan kamenčić u tom ogromnom mozaiku nevjerojatne sramote Plenkovićeve vlade i HDZ-a koja se zove obnova nakon potresa. U samom početku kad su nakon mjeseci i mjeseci razmišljanja konačno predstavili Zakon o obnovi bilo je potpuno jasno da fond ne služi ama baš ničemu, isto kao što ni taj loš i neprovedivi zakon ne služi ama baš ničemu. Fond je jedno od onih fantomskih nepotrebnih tijela koja se gomilaju kad god treba glumiti da se nešto radi i još k tome nekoga i zaposliti. Dobio je ime, ured, dizajn, web stranicu i ravnatelja. Taj ravnatelj je predstavljen kao ozbiljni igrač iz realnog sektora, sad će on sve posložiti i stvari će krenuti kad kažete hop, samo što nije ništa posložio i ništa nije krenulo. Sjećate se možda još one rane faze fonda, saznali smo tada da je premijer za njega imao i neke druge planove. Ideja je bila da bude HDZ-ov kandidat za gradonačelnika Zagreba. Imao je sve predispozicije, civilizirano djeluje, karijera u gospodarstvu, a sad će obnoviti Zagreb, samo što nije obnovio Zagreb, a napravio je i još jednu kardinalnu pogrešku, odbio je ponudu Andreja Plenkovića i to javno preko medija, ali nije shvatio da je to bila ponuda koja se ne odbija. Ne znam je li zbog toga sve definitivno krenulo niz brdo ili možda ipak nije tako lako voditi ozbiljne projekte u javnoj upravi čak i kad mislite da imate iskustva iz neke tvrtke. Ali u svakom slučaju dogodilo se nije ništa, obnova nije počela, ali nažalost neće ni početi. Ono malo što se obnavlja rade ljudi sami, oni koji to mogu organizirati i koji si to mogu priuštiti, a za ostalo nitko više ni ne pita. Što je dakle radio taj beskorisni fond po tom neupotrebljivom zakonu? Trebao je poslužiti kao odskočna daska za lokalne izbore, to sam već spomenula. Osim toga, uvodio je neke psiho testove za buduće zaposlenike. To je svakako bio prioritet broj jedan. Možda bi jedan psiho test trebao svima nama koji već godinama trpimo i gledamo kako nam šačica pajdaša smije se u lice za naš novac. Ono što je fond najviše radio bilo je svađanje s ministrom, prepucavanje dva nesposobna čovjeka preko medija to smo gledali skoro svaki dan, bilježenje vlastitih neuspjeha, vlastite nesposobnosti, nerada i neznanja, njih dvojica iz iste institucije jer nemojte zaboraviti da na vrhu web stranice i svih dokumenata fonda piše Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine i tako više od godinu dana. On je trebao, nisam ja trebao, oni su krivi, nismo mi krivi, a onda druga strana odgovara ne, mi nismo ništa krivi, oni su trebali, a nisu, oni su zločesti i lažu, tužit ćemo ih teti, dva dječačića u pješčaniku u vrtiću. To je bila razina javne komunikacije dvojice ljudi odgovornih za obnovu nakon potresa, a za to vrijeme ljudi u kontejnerima ulaze u drugu zimu. Zakon o obnovi, Fond za obnovu i obnova sama najveća su sramota vlade Andreja Plenkovića. To je najveća sramota bilo koje vlade bilo gdje u bilo kojem vremenu da nakon mjeseci i mjeseci razmišljanja doneseš sam sebi neprovediv zakon i onda se godinama jer sad su već godine u pitanje izvlačiš da obnova ne može početi jer je zakon kakav, neprovediv, zakon koji si sam donio. Ja ne znam kako ljudi to više trpe to smijanje u lice. Avioni za milijardu eura nadlijeću Zagreb, a ljudi u neobnovljenim kućama boje se da će im od tog niskog leta tih zastrašujućih mašina odlomit se još koji komad zida ili fasade. I možemo mi provincijalnim kičastim ulizivanjem stranim državnicima glumiti da stvari idu dobro, ali obnova nakon potresa pokazuje da ne idu. Pokazuje da Vlada Andreja Plenkovića i HDZ nije u stanju odraditi niti jedan ozbiljni posao. Hvala.
I ipak u produžecima se javio g. Domagoj Hajduković koji će iznositi stajališta Kluba socijaldemokrata. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Sportski rečeno u produžecima, ali ne o išta manje važnoj temi. Naime, jučer smo opet morali biti svjedoci iživljavanja, samovolje i proizvoljnog tumačenja Poslovnika, ne od strane mog dobrog prijatelja i kolege Furia Radina potpredsjednika Sabora već od jednog potpredsjednika Sabora iz redova HDZ-a. A usudio bih se reći odnosno mogu špekulirati samo o motivaciji za takav postupak je da ne želi čuti ono što bi se trebalo reći, pa ću ja to još jedanput ponoviti za ovom govornicom sa jasnom porukom, proizvoljnim i arbitrarnim tumačenjem Poslovnika HS-a nas nećete ušutkati i nećete spriječiti da naša poruka dođe do javnosti i dođe do svih onih koji je trebaju čuti. A to je činjenica da kolegice i kolege jučer smo potrošili većinu dana raspravljajući o reformi sustava socijalne skrbi pa i o sustavu udomiteljstva i činjenica je da imamo građane prvog reda, imamo građane kolegice i kolege drugog reda. Ono što bi socijalna država trebala činiti, a to je ne činiti razliku među našim građanima, a to je stati u zaštitu onih koji su ranjiviji, a to je pomoći onima kojima je pomoć potrebna bojim se da to ovom reformom postići nećemo. O čemu govorim? Kada govorimo o udomiteljstvu, kada govorimo o posvajanju, kada govorimo recimo o lekcijama koje volimo držati zemljama u regiji, da trebaju poštovati svoje institucije, prije svega mislim na Ustavni sud tada bi mi trebali to primjerom pokazati da poštujemo što naši sudovi govore i kakve presude donose. Radi se o udomljavaju i posvajanju djece, kolegice i kolege sada dok govorim ovaj podatak doduše je iz prošle godine, ali ne vjerujem da se nažalost bitnije promijenio, više od 3.000 mališana čeka dom, čeka obitelj, čeka roditelje, čeka nekoga ko će ih voljeti i u tom i u životnom putu ih podržavati. Zašto se neki odlučuju ili ne odlučuju na posvajanje, to je čisto osobna stvar svakog pojedinca odnosno pojedinke, svake zajednice bila ona brak, bila ona zajednica neka druga, bila ona istospolna, raznospolna itd. No, ono što smo propustili učiniti i ono što ne činimo je i dalje inzistiranje na tome odnosno inzistiranje na tome da se presude suda ne ugrade u zakon. Da, sud je rekao da je sadašnji zakon u redu, ali da treba u duhu dakle kada se podnesu zahtjevi za udomiteljstvo ili za posvajanje da treba u duhu tumačiti da svatko to može biti. No, situacija je takva u praksi, a mogli smo to i vidjeti recimo iz više slučajeva o kojima smo mogli čitati u hrvatskoj javnosti da to baš i nije tako i da se odluka o posvojenju ili udomljenju od strane nekog recimo istospolnog para odnosno civilne zajednice dvoje ljudi bez obzira na njihov spol, da zapravo spada na procjenu i odluku nekog pojedinca. Pojedinca koji najčešće nije ni stručan, pojedinca koji može biti neki kako bi se narodski rekli čato, dakle neki birokrat, a ne neki stručnjak ili netko tko će zaista procijeniti da li će djetetu u toj zajednici u toj novoj obitelji biti bolje, hoće li imati bolje šanse nego da nije posvojeno odnosno posvojena itd. Ponovo smo napravili razliku, ponovo nismo izjednačili sve naše građane pred zakonom, budući da će većina vjerujem to izglasati, mislim da to nije dobro. Zakoni su doduše u prvom čitanju imat ćemo prilike vidjeti hoće li ih predlagatelj promijeniti do drugog čitanja, ali činjenica je da vladajuća većina, a ovdje prije svega mislim na HDZ je licemjeran zato što u Europskom parlamentu Europska pučka stranka zagovara neke sasvim druge vrijednosti i sasvim druge stavove nego što ih često artikuliraju kolegice i kolege ovdje u HS-u. Mislim da mi i dolazeći sa lijeve strane sabornice bez obzira kojoj stranci pripadali ili ne, ali da sve poruke koje naše kolegice i kolege koji su nama bliski svjetonazorski koji govore u Europskom parlamentu možemo ponoviti i ovdje bez srama i bez stida i bez straha da će biti krivo protumačene [[Upadica Radin: Hvala.]] ili da će biti nešto što nismo govorili ili živjeli. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Hvala. Gđa. Zdravka Bušić, iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala. Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Jučer je bio značajan dan za RH, veliki korak naprijed unaprjeđenja suradnje s Francuskom Republika, ne samo, i to ne samo iz obrambeno-strateškog aspekta, već i političkog i gospodarskog. Vlada RH na čelu s predsjednikom Vlade Plenkovićem približila je Francusku europskoj obitelji, globalno ojačala svoju poziciju te otvorila vrata budućim savezništvima i boljim pozicijama pri odmjeravanju snaga. Međutim, temeljni ključni aspekt jučerašnjeg uspjeha hrvatske Vlade je činjenica da je Hrvatska pokazala opredijeljenost da u svojoj sigurnosti brine sama jer ona to može i ona to hoće, a sigurna država preduvjet je za buduće investicije, unaprjeđenje gospodarske situacije i suradnje te u konačnici, njen gospodarski i opći razvoj i napredak. Jučerašnji posjet predsjednika Francuske Republike, g. Emmanuela Macrona, postavio je temelje jedne čvršće i kvalitetnije buduće suradnje, koja je pomno planirana kroz postojeće mehanizme hrvatsko-francuskog strateškog partnerstva i brojne dodatne mehanizme i inicijative. Također, posjetom se potvrdilo da Hrvatska i Francuska dijele zajedničke interese vezane uz sigurnost i stabilnost glede područja zapadnog Balkana, a to je za Hrvatsku posebno značajno zbog našeg neposrednog susjedstva. Predsjednik Macron i predsjednik Vlade Plenković također, su istaknuli da će u fokusu posebno imati BiH. Kao predsjednica Odbora za Hrvate izvan RH dopustite mi ovdje spomenuti da uz Vladu RH značajan doprinos poboljšanju suradnje i razumijevanja desetljećima doprinose i doprinosili su hrvatsko iseljeništvo u Francuskoj o kojem je jučer u svom obraćanju također, govorio i predsjednik Macron. U svom obraćanju predsjednik Macron se također osvrnuo i na onu davnu prošlost kada su hrvatski vojnici u Francuskoj, u Francusku donijeli svoj dekorativni odjevni predmet, naime rubac oko vrata kojeg su kasnije prihvatili Francuzi kao svoj modni detalj u odijevanju, pa tako ovaj rubac hrvatskih vojnika u francuski jezik ulazi pod imenom „kravat“ od riječi „kroat“. Jučer se također moglo čuti kako unatoč činjenici da hrvatska dijaspora u Francuskoj nije tako brojna kao u nekim drugim europskim ili prekomorskim državama. Hrvati u Francuskoj izuzeto su uspješni, dobro organizirani, aktivni, te cijenjeni jer daju izniman doprinos gospodarskom, znanstvenom, športskom i kulturnom životu Francuske, pa tako i svoje domovine Hrvatske. Tijekom rata, ali i u poslijeratnom razdoblju, pa tako i danas svojim djelovanjem i ugledom Hrvati u Francuskoj ulažu maksimalne napore u što kvalitetniju povezanost naših dviju država. I zaključno, naglasila bih da je jučerašnji dan značajni korak naprijed u francusko hrvatskim odnosima, zasluga Vlade RH na čelu s predsjednikom Plenkovićem koja je uložila izniman napor i angažman u realizaciji ovog strateškog partnerstva između Francuske i Hrvatske. Hvala lijepa.
Sada ćemo prelaziti na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi prijavljen je gospodin Ivan Penava ispred Demokratskog pokreta.
Predsjedavajući hvala lijepo. Tema mog slobodnog govora će biti zapravo jedan vrlo važan trenutak koji se događa u Hrvatskoj ovih dana a riječ je naravno o gašenju firmi i gospodarskom propadanju koje se događa diljem teritorija RH. Naime, ovih dana svi svjedočimo da je u RH galopirajuća inflacija sveprisutna i da naglo rastu troškovi svih inputa, odnosno troškova u proizvodnji. Nebu pod oblake rastu cijene za industriju struje, plina, pogonskog goriva, troškovi radne snage. Sve nas to nažalost, u kontinuitetu već godinama čini izrazito nekonkurentnim u odnosu na naše neposredno okruženje. Kako se to događa. Jedan ekletantan i najbolji primjer kojega ću pokušati objasniti je primjer cijena pogonskog goriva. Na primjeru cijena pogonskog goriva koji je ovisno o vrsti proizvodnje, vrlo velik trošak za većinu tvrtki i poduzetnika u RH. Hrvatska javnost mora znati da se cijena u RH formira na način da samo otprilike 1/3 cijene goriva, bilo da govorimo o benzinu ili dizelu, čini nabavna cijena plus svi troškovi dobavljača. Dakle samo 1/3 goriva. Cijene goriva. Dok 2/3 toga troška otpada na trošarine i poreze koje uzima RH. Hipotetski, to bi značilo kada bi u Hrvatskoj dobavljači radili za 0 kuna, i kad ne bi platili gorivo na benzinskoj postaji niti lipe, sve nas ali i poduzetnike bi to gorivo, ta jedna litra u RH koštala 7kn. Ili drugačije rečeno, za svaku litru goriva koje danas kupimo 7 kn, ili praktično 1 euro uplatimo na račun Državnog proračuna. Koliko je ta situacija, tragikomična, smiješna, najbolje će vam reći da u cijeni goriva ulaze, odnosno država ukalkulira trošarinu, naknadu Hrvatskim cestama, Hrvatskim autocestama, Hrvatskim željeznicama i što onda radi. Onda na sve te trošarine obračuna još 25% PDV-a, dakle čak i na dio na koji se država upisala kao trošarina, u vidu trošarina, država i na taj dio još ubire 20% poreza. Što to u praksi znači? Znači otprilike da po današnjim podacima Hrvatskog autokluba da je izraženo u eurima litra dizela u Hrvatskoj euro i po, primjera radi u BiH otprilike 3 kune manje, 1,1 euro, Češka 1,3 eura, Bugarska 1,1 eura, Austrija možete zamisliti 1,3 eura, čak i jedna Njemačka ima povoljnije gorivo nego Hrvatska. Kad tome pridodate da samo relaciju Županja-Split koju ćete proći zbog prijevoza robe ili putovanja ili, ili poslovnog sastanka da će vas karta koštati više nego vinjeta za godinu dana koju ćete kupiti u Švicarskoj. Zašto se to događa? Zato što je državni aparat glomazan, neproduktivan, zato što izostaju gospodarske regionalne fiskalne politike koje su usmjerene na gospodarstvo i ostanak ljudi. Posljedica toga, posljedica toga je nažalost ovih dana svjedočimo zatvaranju Boxmark Leather iz Gornje Vrbe i 259 radnika na ulici, Brodarski institut u Zagrebu i njegovo zatvaranje, Đuro Đaković u listopadu 150 radnih mjesta u Slavonskom Brodu zatvaranje, Orljava u Požegi u kolovozu zatvaranje, drugim riječima zatvaramo državu i Slavoniju skupa s njom. Hvala lijepo.
I vama. I na kraju g. Hrvoje Zekanović iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Živimo u jednom interesantnom vremenu. Prije nekoliko 10-ljeća ili 100-ljeća informacije su se širile na jednostavan način od uha do uha, ljudi bi se nalazili na sijelima, razmjenjivali bi informacije. U gradovima na gradskim trgovima bi neko čitao nekakve obavijesti koje bi vladar te države i tog grada imao poručiti stanovništvu. Međutim, danas u vrijeme elektroničkih medija, u vrijeme društvenih mreža informacije se mijenjaju kao na traci. Svakodnevno, ma ne svakodnevno, svako satno i svako minutno informacije se mijenjaju. I ne samo da danas primamo informacije nego svako može biti i kreator vijesti, svatko uz pomoć ovog malog uređaja može danas objavljivati što god hoće i gotovo gdje god hoće, svatko može biti vlasnik svoje web stranice, svoje Facebook stranice, svog YouTube kanala, svog Instagram kanala, Gepkanala, Telegram kanala i tamo govoriti i plasirati informacije i dezinformacije. Evo ja s ovog mjesta želim upozoriti na ovaj problem iako moramo reći da ni sam, ni ja osobno, niti eto mi Hrvatski suverenisti nismo pronašli rješenje za ovo, ali je problem itekako očit. Problem nije informacija nego dezinformacija, problem je te kakofonije informacija. Naravno, mi jesmo, bili smo i bit ćemo za slobodu medija, za slobodu izražavanja. Međutim, kako danas objasniti 2021.g., evo ga ulazimo u '22.g. za mjesec dana, da postoje stotine tisuća ljudi čak štaviše milijuni ljudi u svijetu i to u najrazvijenijim zemljama svijeta koji vjeruju npr. da je zemlja ravna ploča, koji neke znanstvene činjenice koje su utemeljene, koje su u školskim programima i odavno uključene, oni osporavaju. Dakle, imamo jedan problem koji svako društvo, ozbiljno društvo, a ja se nadam da je hrvatsko društvo ozbiljno društvo, mora početi rješavati odnosno o njima brinuti. To bi bio evo jedan dio mog, mog izlaganja čisto da se oni koji prate sjednice HS evo malo razmisle o ovim riječima da sutra evo ga na neki način pokušamo taj jedan problem informiranja i dezinformiranja početi rješavati. Drugi problem, jedan konkretni, iako ponavljam kakofonija informacija o kojoj su govorili i kolege već i prije, a iznimno je važan je problem obnove. Kad kažem obnovu ne mislim više na poslijeratnu obnovu koja je eto završena koliko toliko kvalitetno, ovdje mislim na obnovu nakon potresa. Dakle, imali smo nažalost potres u Zagrebu, nakon toga potres na Banovini, međutim dvije godine su prošle od onih slavodobitnih prvo 80 milijuna odmah, pa kasnije ako se ne varam 500 milijuna eura, Hrvatska nije dobila novac s kojim bi mogla obnoviti sve ono što je stradalo, a opet ako se ne varam trošak obnove je gotovo stotinu milijuna kuna, pardon, stotinu milijardi kuna. Dakle, sve ono što smo dobili iz EU za obnovu je negdje 20-30 puta manje nego ono što Hrvatskoj treba. Mi možemo kritizirati hrvatsku vladu zbog ovoga i zbog onoga onako subjektivno, međutim ako je u nečemu aktualna hrvatska vlada zakazala zakazala je upravo u obnovi. Po tom pitanju se napravilo nedovoljno, ja ću čak reći da se je napravilo gotovo ništa. Ako malo prošećete, ne morate ić do Banovine, evo svi ovdje koji ste u Zagrebu, a vezani smo svi poslovno za Zagreb, prošećite malo po centru Zagreba, uđite u bilo koji haustor, mi bi rekli u Dalmaciji portun, u centru Zagreba i pogledajte kako te zgrade izgledaju. Dakle, Zagreb je unakažen grad, Zagreb je grad u čijem se centru danas ne može živjeti. Nažalost, po to pitanju se ništa ne radi, a o čemu govori i ostavka g. Vanđelića koji je bio zadužen za obnovu nakon potresa, dakle ovo je problem koji je ključan i problem koji se mora riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Andreja Marić iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Četvrti val pandemije covida-19 bukti, već tjednima brojimo po nekoliko tisuća novo zaraženih dnevno, čak i preko 7.000 dnevno, više od 10.000 ljudi je umrlo zbog covida-19, zdravstveni sustav puca po šavovima bolnice su krcate mahom ne cijepljenim oboljelim građanima, ne covid pacijentima reducirana je redovna zdravstvena skrb, osim naravno hitnih, zdravstveni djelatnici padaju s nogu. 641. je dan kako je proglašena pandemija u RH, djelatnici u zdravstvu su skoro toliko mobilizirani, nama je prvima dosta, odvojeni od obitelji s brojnim dežurstvima i smjenama, brojnim prekovremenim satima još više nego prije jer nas je nedostajalo i prije pandemije izgaramo za naše pacijente, svakodnevno se suočavamo s previše smrti, umiru i ljudi koji su bili prethodno zdravi, bez komorbiditeta ili građani koji uz svoje popratne bolesti nisu trebali umirati, da nije bilo Covida. A što doživljavamo? Neistomišljenici nas pljuju i vrijeđaju po društvenim mrežama i portalima, na prosvjedima, nazivaju nas sotonistima i plaćenicima, kolega, zastupnik Penava govori o bioteroristima. Zar smo to zaslužili? Od kolege Penave očekujemo ispriku, a sve koji se ne slažu s našim poziva, molbama i apelima da zajedno privedemo pandemiju što prije kraju, molim da se suzdrže od nepotrebnih vrijeđanja i blaćenja. Apeliram da se u što većem broju cijepimo, da se testiramo i držimo propisanih epidemioloških mjera jer bez toga nam nema izlaza iz pandemije. Politički dio oko rada Stožera i Vlade prepustite nama koji ionako o tome govorimo, kritiziramo, predlažemo rješenja tamo gdje treba, u Saboru i drugim institucijama. Slušajte struku i znanstvenike, dragi građani. Danas već ipak znamo puno više o ovom virusu nego u početku. Prosvjedi nisu zabranjeni, dio su demokracije, svatko ima pravo na izražavanje svog stava i mišljenja, oni koji se ne žele cijepiti iz nekih svojih razloga jer misle da je to čipiranje, otrov, eksperiment, teorija zavjere, itd., pa nitko ih ne prisiljava. Oni koji se do sada nisu cijepili jer se boje, imaju zadršku ili pitanja zbog svojih komorbiditeta, nuspojava, savjetujte se sa svojim liječnicima, svi smo vam na raspolaganju. No, strašno je da postoje dva paralelna svijeta, onaj u bolnicama, gdje se brojni bolesnici bore za svoj udah, a djelatnici za svakog pacijenta i drugi svijet, gdje se pod krinkom isticanja osobnih sloboda zaboravlja da individualna sloboda ima limit kada počinjen ograničavati slobodu nekog drugog ili kada govore da je samo 0,1% umrlo. 10 tisuća umrlih građana u RH je vama samo? Prosvjednici nisu poštovali epidemiološke mjere, organizatori nisu prijavili prosvjed, dakle nisu poštovali ni zakone. Svi imamo prava, ali i obaveze i odgovornost. Narod nisu samo građani koji su podržavali prosvjede, što je njihovo legitimno pravo, narod su i oni koji se pridržavaju mjera, cijepe se, testiraju, narod je i 70 tisuća djelatnika u zdravstvu i djelatnici u sustavu socijalne skrbi, itd. Manipuliranje građanima, iznošenje krivih i netočnih teza je u najmanju ruku nekorektno, neodgovorno, pa čak i opasno. Mnogi građani koji se ne žele cijepiti ni testirati, pa čak i neki naši kolege zastupnici koji im daju podršku svojim izjavama i djelima, mašu tezom da i cijepljene osobe prenose virus isto kao i necijepljeni, pa zašto ne bismo sve testirali. Jednostavno zato što je to preskupo i organizacijski neizvedivo i to si ni bogatije zemlje od nas ne mogu priuštiti. Ako želimo reducirati epidemiju, neće se prvo targetirati cijepljene koji puno manje prenose virus, već necijepljene kojih je još uvijek puno. Naravno, svakako docijepiti s 3. dozom zbog pada imuniteta nakon 6. mjeseci. Kolegama iz Mosta i njihov predsjednik Savjeta za zdravstvo, liječnik, sve to govori, no ne slušaju ga, upravo zato da bi se na najmanju mjere svele mantre i sumnje o tome da zdravstveni djelatnici šire virus na pacijente, da i cijepljeni prenose zarazu kao i necijepljeni, tražila sam prije 2 dana ministra Beroša na aktualcu da prihvati moj prijedlog da se kroz naredba bar 2 tjedna napravi testiranje u zdravstvenim ustanovama svih, s jedne strane cijepljenih, s druge strane necijepljenih, dva puta tjedno pa da vidimo koliko je pozitivnih u kojoj grupi i što nam je dalje za činiti. Izračun kaže, ako testirate 70 tisuća ljudi u zdravstvenom sustavu kroz 2 tjedna 2 puta tjedno, to su 4 testa po osobi, puta 50 kuna, računamo da je 80% cijepljeno, 20% nije, njih ionako testiramo, dakle 56 tisuća ljudi, to je dodatnih 11,2 milijuna kuna, a to je malo u odnosu na do sada potrošenih 1,1 milijardu kuna na testove. Iz dobivenih rezultata bi se vidjelo, odnosno imali bismo napokon argument, kao što imaju druge zemlje koje su provele analizu, za one koji iznose krive teze da i cijepljeni i necijepljeni jednako prenose virus, a s druge strane, ako se pokaže da ima nezanemarivi broj takvih, onda će imati smisla testirati i cijepljene i necijepljene, bar u zdravstvenom sustavu, odnosno domovima za starije i nemoćne. Ministre [[Upadica: Hvala.]] vi ste na potezu. Hvala.
Hvala i vama. Ako želi neko psiho test ja sam habilitiran da ga napravim, ali ću ga naplatiti tako da znate. Gospođa Katarina Peović iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Dobar dan svima. Premijer mi je na aktualnom satu rekao da se uozbiljim jer ne možemo govoriti o tome da se on odlučio na utrku prema dnu kad su u mandatu njegove Vlade porasli, ajmo redom, zaposlenost, plaće, mirovine, socijalna davanja, BDP, izvoz, investicije. Kako dobar HDZ-ov rejting počiva na tome da manipulira statistikom potrebno je odgovoriti na ove lažirane podatke koje HDZ-ovci čitaju i to smo nedavno saznali sa svojih šalabahtera. Evo jedan novi šalabahter. Prvo, povećali smo zaposlenost, HDZ manipulira bojem zaposlenih jer navode broj osiguranika, a on nije isti kao broj zaposlenih. Tako navode desetke tisuća ljudi više oni su zaposleni, oni nisu zaposleni iako su osiguranici. Prava istina je to da imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u EU samo 66,9% dok je prosjek Europe 72,4% u Hrvatskoj skoro milijun ljudi je radno sposobno, a nije zaposleno. No ni to nije prava slika jer ta niska zaposlenost je povezana s najvažnijom činjenicom tom da je 17,6% radno sposobnog stanovništva iselilo, europski prosjek je kolegice i kolege 3,3%. Povećali smo plaće kaže Andrej Plenković, Hrvatska ima neke od najnižih plaća u EU, naše plaće su rasle neznatno u odnosu na plaće EU. Hrvatska je u skupini zemalja EU s najnižom minimalnom plaća, a ta je plaća skoro najmanje rasla između 2011. i 2021.g. u odnosu na sve druge EU zemlje. Premijer se pohvalio i rastom minimalne plaće, a često se hvali i s dosegnutim udjelom od 60% minimalne plaće u prosječnoj plaći. Minimalna plaća u odnosu na bruto medijalnu jest u postotku rasla, no to je zato jer mi imamo niske i prosječne plaće. Naša prosječna plaća i slovenska minimalna plaća su gotovo jednake. Povećali smo mirovine, mirovine su istina neznatno rasle s posljednjim usklađivanjem 2,46%, ali u odnosu na inflaciju od 3,8% i poskupljenja cijena osnovnih proizvoda umirovljenici to nisu niti osjetili. Prosječna mirovina u prosincu 2020.g. iznosila tek 2.566 kuna. Tko može živjeti sa 2.566 kuna? Udio mirovine u plaći je bio 39,1%, a danas je samo 37,5% u Europi je prosjek 52%. Više od 52% umirovljenika je kod nas s mirovinom ispod linije siromaštva. Povećali smo socijalna davanja, pa treba reći da je Hrvatska osma najgora zemlja u EU prema broju ljudi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Stopa rizika od siromaštva u RH iznosi 18,3%. Osoba u riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti je 23,3% to je skoro milijun ljudi danas. Osoba u teškoj materijalnoj deprivaciji je 7,3%, 6,6% si ne može priuštiti adekvatno grijanje u najhladnijim mjesecima, 48,6% ne može si priuštiti tjedan dana godišnjeg odmora izvan kuće, 7,9% ne može si svaki drugi dan priuštiti obrok koji sadržava meso, piletinu, ribu ili vegetarijanski ekvivalent itd. Hrvatska je treća najsiromašnija zemlja u EU. Kaže premijer Plenković povećali smo rast BDP-a, a prava je istina imamo jedan od najnižih rasta BDP-a po glavi stanovnika u EU. 2020.g. niži rast od nas su imale samo Bugarska i Grčka. Hrvatski j BDP per capita od 2011.-2020. narastao samo 1.182 eura, mađarski je 3.576 eura, rumunjski 4.529 eura, slovenski 4.741 euro, slovački 3.770 eura, dakle praktički su sve te zemlje imale najmanje duplo veći rast BDP-a od nas odnosno naš rast je bio duplo sporiji što znači da smo zaostajali duplo u rastu BDP-a od svih usporednih zemalja. Izvoz, kad se Plenković hvali izvozom onda ga bi trebalo upozoriti da povećani iznos ne znači puno, već je potrebno gledati vanjsko trgovinsku i platnu bilancu, a tu smo u deficitu većinu vremena zbog čega nam raste i vanjski dug. Osim toga treba gledati i strukturu izvoza. Mi gasimo izvozne industrije odnosno proizvodnju koja je sofisticiranija, a izvoz nam raste uglavnom zbog porasta turizma. Investicije, najbolja aproksimacija je dakle razvidan trend pada BDP još nije tu dosegao razinu iz pred krizne odnosno investicije nisu dosegle razinu iz pred krizne 2008.g., a i tu se mora istaknuti da su u toj 2008.g. ukupne investicije [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] privatne javne bile veće nego što je ukupan iznos koji je Hrvatska povukla iz eu fondova.
Sad ćemo početi sa prvom točkom kako je i predviđeno, kako sam jučer predvečer, navečer najavio: - Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, drugo čitanje, P.Z. broj 184 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ne. Da? Ne, dobro. Otvaram onda raspravu i prvi se javio u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege, svi znamo da se radi o jednoj redovitoj proceduri, o nečemu što ide po inerciji. Međutim, ja ću ovdje ipak iskoristiti priliku pa ću napomenuti kako su upravo u kontekstu ovog zakona o kojemu odnosno ove odluke kojoj upravo raspravljamo Hrvatski suverenisti prije nekoliko dali u proceduru Hrvatskog sabora prijedlog dopuna Zakona o Stožeru civilne zaštite da se sve odluke koje Stožer civilne zaštite donese kasnije moraju potvrditi u Hrvatskom saboru. Dakle, ovo mjesto, ovaj visoki dom ima izborni legitimitet. Sve nas ovdje su hrvatski građani birali da ih zastupamo. I sve ključne odluke koje utječu na kvalitetu života hrvatskih građana na način života moraju se donositi ovdje. I nije čudno što mi sada donosimo jednu odluku jer je jako važno da u jednom periodu to radi vlada. I opet ću napomenuti, smatramo da ne samo u ovom slučaju kad je stanka nego kontinuirano oko svih pitanja, oko pitanja pandemija, epidemija kao i ostalih prirodnih nepogoda, sve odluke moraju biti potvrđene u Hrvatskom saboru. I problema nema. Ja mislim da je to minimum koji vladajuća većina, koji Vlada RH mora zadovoljiti. Jer ako to donosi jedno tijelo, a to je Stožer civilne zaštite koji nema izborni legitimitet koji je ruku na srce jedno političko tijelo, e onda nemamo političke rasprave, onda nemamo ove govornice, nemamo …/nerazumljivo/… kontra. Imamo jednostavno ministra Božinovića i njegove suradnike koji će donijeti bilo koju odluku i provoditi je, a da se nikoga nije pitalo za mišljenje. Što nam preostaje? Nama preostaje onda da mi na društvenim mrežama zapravo komentiramo odluke ministra Božinovića. Pa ću ponoviti, tražimo da se ovlasti sa Stožera civilne zaštite moraju prebaciti na Hrvatski sabor odnosno sve ono što Stožer civilne zaštite donese mora se potvrditi u Hrvatskom saboru.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbom uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Člankom 88. Ustava RH propisano je da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga osim onih koja se odnose na razradu ustavnom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag. Uredbe se donose na temelju zakonske i prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti ako Hrvatski sabor ne odluči drugačije. Uredbe sa zakonskom snagom koje donosi Vlada RH na temelju zakonske ovlasti Hrvatskog sabora po samom ovom imenu jasno ukazuju da nisu ni Ustav, ni Ustavni zakon, ni zakon. Isto tako jer imaju zakonsku snagu ne mogu se izjednačiti s podzakonskim propisima, ali navedeni pravni akt ima nekoliko ograničenja koja ga u bitnome razlikuju od pravnih propisa koje nazivam Ustavom, Ustavnim zakonom ili zakonom. Prvo, njih ne donose ustavotvorna ili zakonodavna tijela već tijela izvršne vlasti odnosno Vlada RH. U sustavu podjele vlasti očigledno je da je uredba sa zakonskom snagom koju donosi Vlada na temelju zakonske delegacije kao pravni propis u funkciji volje zakonodavnog tijela odnosno zakona kojim se Vladu ovlastilo Sabor da ih može donositi. Drugo, ove vladine uredbe moraju biti utemeljene na zakonskoj ovlasti, a u sadržajnom smislu moraju biti u skladu sa zakonom kojim im je ovlast dana. Treće, uredbama sa zakonskom snagom ne smije se uređivati pitanja koja Ustav isključuje iz mogućnosti da i zakonodavnom delegacijom Sabor prenese na Vladu kako bi ih ona uređivala uredbama sa zakonskom snagom. Četvrto, Sabor bi po prirodi stvari i nadležnosti zakonodavnog tijela samo u iznimnim, izvanrednim situacijama za vrijeme kad ne zasjeda mogao ovlastiti zakonom Vladu da donosi uredbe sa zakonskom snagom. Petom, uredbe sa zakonskom snagom silom Ustava imaju gore navedene pravna ograničenja o kojima se mora voditi računa pa i kad se razmatra njihova pravna priroda odnosno njihov položaj u okviru ustavnopravnog poretka. Dakle, HS može ovlastiti Vladu RH da umjesto HS-a kao zakonodavca uređuje određena pitanja koja joj je povjerio zakonodavac, međutim takve uredbe imaju pravna ograničenja o kojima se mora voditi računa i koja obvezuju sva tijela državne vlasti pa i Ustavni sud. Ova ovlast donošenja uredbi na temelju zakonodavne delegacije za izvršnu vlast bitno je obilježena određenim ograničenjima. Materijalna ograničenja delegiranog zakonodavstva u usporednoj praksi očituje se i u dva stupnja. Prvi stupanj predstavlja određene objekta koji ne može biti predmet delegacije tj. utvrđenje zakonskih parlamentarnih rezervata, drugi stupanj obuhvaća određivanje modaliteta delegirane ovlasti tj. utvrđivanje opsega i načina uporabe delegirane ovlasti. Osim materije koja se regulira organskim zakonima sva materija za koju Ustav RH predviđa donošenje ustavnih zakona također pripada u zakonske parlamentarne rezervate. Isto je samom zakonodavnom delegacijom Vlada ne može biti ovlaštena na subdelegaciju ili autodelegaciju. Ustav ne spominje izričito nikakva daljnja ograničenja pojedinih pitanja kako ni posebnu potrebu preciznog određivanja delegirane materije. Ustavni sud RH protumačio je sadržaj ovog dijela ustavne odredbe početkom '92.g. Ustav nije ograničio Saboru u pogledu broja pitanja za čije uređivanje može ovlastiti Vladu te je objasnio da Sabor u odnosu na pitanja iz svoje nadležnosti koja nisu obuhvaćene zakonskim rezervatima iz čl. 88. slobodno odlučuje hoće li ovlastiti Vladu da uređuje veći ili manji broj tih pitanja. U zadnjih se desetak godina institut delegiranog zakonodavstva u RH primjenjuje isključivo u vremenu kad Sabor ne djeluje čime se ujedno objašnjava ne postojanje posebnih mehanizama parlamentarnog nadzora. Sabor mora biti izvješten o donesenim uredbama, no nema mogućnost sudjelovanja u njihovom donošenju. HS delegirajući zakonodavnu ovlast Vladi RH odnosno izvršnoj vlasti ne lišava se svojeg prava i obveze nadzirati izvršavanje delegirane ovlasti. U RH je od '93. redovnim godišnjim delegiranim delegirajućim zakonima propisana obveza Vlade da na svakoj sjednici HS-a podnese izvještaj o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti donijela između dvije sjednice. Tako je i sukladno čl. 3. ovog konačnog prijedloga zakona Vlada RH obvezna na svaku sjednicu HS-a podnijeti izvješće o uredbama koje je na temelju ovlasti iz čl. 1. ovog zakona donijela između dvije sjednice HS-a odnosno na prvoj sjednici novoizabranog HS-a podnijet će izvješće o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Ovlast delegiranog zakona u ovlasti Vladi RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a prestaje u ustavnom roku od godine dana od danas stupanja na snagu ovog zakona odnosno 10. prosinca 2021. Stoga će Klub zastupnika socijaldemokrata podržati donošenje ovog zakona kojim se ovlašćuje Vlada RH da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga HS-a osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja koja su prema ustavu RH može urediti samo HS u razdoblju od 15. prosinca 2021. do 15. siječnja 2022. i od 15. srpnja 2022. do 15. rujna 2022. uvažavajući navedena ustavna ograničenja i donošenje zakonodavne prakse. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anamarija Blažević. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a. Čuli smo već da je zakonodavno uporište za donošenje ovog zakona je Ustav odnosno čl. 88. Ustavom je propisana mogućnost HS-u kao zakonodavnom tijelu da ovlasti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga, pri tome je izričito zabranjeno i smatram da to treba ponoviti uređivanje zakonodavnih pitanja koja se odnose na razred Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Također uredbe Vlade na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag. Radi provođenja ove odredbe Ustava HS jednom godišnje donosi Zakon o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a. iz tog zakona razvidno je da je ovlast Vlade da uređuje zakonodavna pitanja uredbom dana za razdoblje u kojem ne zasjeda HS-a što smo čuli da je to period stanke. Sukladno Ustavu RH takve uredbe prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti. U čl. 1 i 2 ovoga Prijedloga definirano je vremensko razdoblje kada Vlada može donijeti uredbe te što Vlada ne može uređivati uredbama nego je nadležnost isključivo HS-a. U raspravi na prvom čitanju prijedloga ovog Zakona iznesene su neke nedoumice koje su bile iskazane i u komentarima sa savjetovanja o nacrtu predmetnog zakona, pa stoga smatram dobrim što se u obrazloženju čl. 1 detaljnije obrazlaže i uklanjaju razne teze i bojazan kako Vlada RH danu ovlast može konzumirati kroz zadiranje u ljudska prava i temeljne slobode. Nadalje, sukladno čl. 3 ovog Prijedloga, Vlada RH obvezna je na svaku sjednicu HS-a podnijeti izvješće o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti iz čl. 1 ovog Zakona donijela između dvije sjednice HS-a odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog HS-a. U RH od '93. g. redovito godišnje delegirajućim zakonima propisana je obveza Vlade da na svakoj sjednici HS-a podnese izvješće o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti donijela između dvije sjednice. Dalje, čl. 4. jasno je vremenskim ograničeno do kada ovako donesene uredbe ostaju na snazi, a to je datum 30. studeni 2022. g. U proteklom razdoblju donesena je jedna Uredba Vlade na temelju Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a, a to je Uredba o izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Tom uredbom je uređene status zdravstvenih radnika zakupaca u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Time su ostvarene pretpostavke za nastavak rada tih zdravstvenih radnika u privatnoj praksi u ordinaciji. Nedonošenje te uredbe i neproduljivanje roka za obavljanje njihovog rada u privatnoj praksi zakupom, rezultiralo bi gubitkom radnih mjesta u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ali bi bilo upitno i osiguranje kontinuiteta pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu. Donošenje ovog Zakona potrebno je kako bi se spriječilo nastajanje pravne praznine. U praksi se pokazuje kako je ovaj Zakon neophodan za redovito obavljanje temeljnih dužnosti državne vlasti zbog potrebe osiguravanja kontinuiteta državnih poslova uz poštivanje svih materijalnih i vremenskih ograničenja utvrđenih Ustavom RH. Važnost HS-a je istaknuta i u samoj proceduri donošenja ovog Zakona, odnosno ide kroz 2 čitanja u ovom Visokom domu. Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj Prijedlog jer doprinosi pravnoj sigurnosti i osigurava redovito bavljenje temeljnih dužnosti državne vlasti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Davor Dretar koji će zastupati stavove Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Dobar dan svima, poštovane kolegice i kolege, poštovani g. predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, hrvatska javnosti. Kao što se ustvari ponekad ljepota života krije u malim trenucima i malim događanjima, kao što se i ljepota kao pojam nalazi u detaljima, tako se i ponekad pravi trenutak za dobru raspravu nalazi u ovako malim i na prvi pogled ne toliko bitnim zakonima. No, dozvolite da za početak kažem da ovo neće biti samo govor ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, ovo će biti govor između ljudi čije mišljenje treba uvažiti zato što su to ljudi zbog kojih smo svi mi ovdje, a to je hrvatska javnost, hrvatski narod, zato, dozvolite da vam u ovih 10-ak minuta pročitam što o ovome misli hrvatska javnost. To su rečenice koje su u ovom Prijedlogu zakona pronađene na samom njegovom kraju, tzv. elektronskom savjetovanju. Citirat ću što o ovome misli gđa. Željka Becić. Poštovani, iako znam da će poslušnici za ovaj Zakon dignuti ruku iz svega meni poznatog, ovaj je Prijedlog protuustavan i veleizdajnički, krajnji cilj uvođenje obaveznog cijepljenja te ostalih diktatorskih odluka, novoga lockdowna koji će Vlada Andreja Plenkovića nametnuti protivno interesima vlastitog naroda i vlastite zemlje. Molim, nemojte se podsmjehivati, ja vam čitam ono što o ovome misli hrvatski narod. Ako je vama do smijeha, predlažem da se bavite nekim drugim poslom. Interesantna je činjenica, da do pojave pandemije, iako je Sabor u zadnjih 30 godina imao i ljetne i zimske stanke, nije bilo potreba za ovakvim silovanjem demokracije. Cijela situacija je preozbiljna, a da se narod ne bi pitao za mišljenje. U konačnici i odluka ministra Beroša o proglašenju pandemije je praktički nepostojeća jer nikad nije objavljena u Narodnim novinama. Ovaj i ovakav pokušaj vladajućih da porobe vlastiti narod je sramotna, hvala g. Becić, nastavit ću sa stavom g. Jadranka Ratkovića. Poštovani predlagatelji, svjestan činjenica da mene, a ni ostale nećete uvažiti s komentarima i prijedlozima, ipak moram se oglasiti. Naime, zašto ići u bilo kakvu raspravu kad ćete vaš naum i provesti? Iskustvo govori da kroz ovu proceduru savjetovanja s javnošću tek zadovoljavate formu. Kada se zatvori ovo savjetovanje i objave rezultati, već će biti kasno. Ovo što namjeravate sprovesti je nedopustivo, nemoralno i vodi u samovolju interesne skupine ili pojedinca. Ustav RH temeljni je akt svake države, pa tako i ove naše. Uređivati pitanje iz djelokruga HS-a bez demokratske rasprave je razvidno i ukazuje da se želi ispod radara progurati, između ostalog i obavezno cijepljenje. Gđa. Mirjana Katić, Matić, ispričavam se, kaže, poštovani, u RH ljudska prava svakog pojedinca propisana su Ustavom RH, međunarodnim ugovorima kojih je RH stranka te zakonima. Ustav RH u čl. 3 zaštitu ljudskih prava određuje kao najvišu vrednotu ustavnog poretka RH. Glavom III. Ustava jamči se zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda te veliki broj pojedinačnih prava. Ovo se i odnosi na veliki broj propisa uključujući zdravstvenu zaštitu, socijalne službe, kazneno zakonodavstvo, zaštitu protiv različitih oblika diskriminacije, obrazovni sustav i slično. Zakoni ili izmjene zakona moraju ići preko Sabora. To su ustavna pitanja, a baš se ona ne smiju regulirati uredbama Vlada. Budući da u našoj zemlji nije proglašeno niti jedno od stanja propisanih čl. 17. Ustava dok ograničenje ljudskih prava u slučaju epidemije odnosno pandemije nije niti predviđeno Ustavom, barem za sada, a vidimo da su ograničenja ljudska prava i slobode koje se nikada ne smiju ograničavati poput prava na život, zabrana mučenja, surovog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja i pravne određenosti kažnjivih djela i kazni to je svaka mjera protivna čl. 17. Ustava. Uredbe i mjere nisu i ne mogu biti zakoni. Gospođa Melita Grgantov „Cijenjeni, nužnost da Vlada uskače u vrijeme zimskog i ljetnog odmora kada Sabor ne zasjeda i time donosi odluke koje se tiču sviju nas izaziva najblaže rečeno sumnjičavost. Čemu tolika nužda i potreba da se bilo što izglasava na taj način. Svaka odluka ako želi biti ustavna i demokratska mora se donijeti kroz Sabora. Ako već nešto i jest toliko hitno onda se može po hitnome postupku sazvati izvanredna sjednica Sabora koji će tada odlučivati o određenim pitanju ma kojegod ono bilo.“ I ovaj dio mi se posebno sviđa „na kraju krajeva saborski zastupnici su i više no novčano nagrađeni za svoj rad pa bi te nagrade svojim radom, zalaganjem i odgovornošću trebali i morati opravdati. Na svoje položaje postavljeni su za dobrobit cijelog društva i svih stanovnika RH, a ne da bi zadovoljili svoje političke ambicije ili bili poslušnici i produžene ruke svjetskih moćnika koji im naređuju kako voditi državnu politiku. Svaka čast svakome, ali vlasti i donošenje zakona trebaju biti bez izuzetaka po proceduri, propisanoj Ustavom i zakonima RH.“ Eto to su četiri iskrena mišljenja iz hrvatskog naroda i hvala gospođama i gospodi koje sam ovdje izrijekom i spomenuo. Nadam se da je ono što sam ovdje pročitao ono što misli i osjeća većina nas u HS-u i da jednako tako siguran sam misli i hrvatski narod, a što se tiče Vlade nažalost nisam posebno radostan. U trenucima kada se hrvatsko društvo nalazi na tankoj žici podijeljenosti između cijepljenih i necijepljenih, u trenucima kada ljudi zbog svojih odluka i građanskih sloboda ostaju bez radnih mjesta, kada se vladajući prave da ne čuju poruke koje im upućuju deseci pa i stotine tisuća prosvjednika diljem zemlje u tim trenucima nas saborske zastupnike i zastupnice znate i sami predsjednik Sabora šalje na dva godišnja odmora u ukupnom trajanju od tri mjeseca. U potpunosti sam suglasan sa time da naročito u ovakvim trenucima istinske i duboke krize za Hrvatsku državu i za hrvatsku demokraciju ne vidim niti jednog razloga da ne sjedimo ovdje svakoga dana u tjednu pa ako treba i subotom i nedjeljom jer nas je na koncu konca hrvatski narod ovdje i poslao da radimo taj posao, a ne naravno da poslušno dižemo ruke. Naravno, vidimo i sami što uglavnom dolazi sa oporbenih strana hrvatske sabornice da se statut odnosno status saborskog zastupnika pomalo urušava. Znamo dobro i zašto, da bi ljudi mogli reći oni tamo tako i tako ništa ne rade, dobro su plaćeni, a eto tri mjeseca možemo slobodno reći luftaju sami sebe po Hrvatskoj. Treba nas dakle predstaviti kao dangube i ljenguze koje troše tuđi novac. Za donošenje odluka i onako trenutno u Hrvatskoj postoji stožer, za prisilu imaju uredbe, imaju i mjere pa stvarno na koncu konca iako će ovo o čemu sada pričam, znamo i sami, proći sa 76 ruku na ovom velikom mjestu hrvatske demokracije, moramo se upitati što hrvatskom narodu uopće treba ovakav Hrvatski državni sabor.
Hvala lijepa. Ima jedna povreda Poslovnika. Ja nisam g. Dretar vi ste rekli da se neko smije, ja to nisam primijetio. Ne, ne, ne, a budući da svi imaju maske ne znam od čega ste to zaključili. Ne znam. Tko ima povredu Poslovnika? Izvolite, gospođa Anamarija Blažević.
Hvala lijepa. Ovako ja smatram da je povrijeđen naravno Poslovnik čl. 238. iz razloga jer se sada u ovome moglo svašta iščitati jednim populizmom i jednom obmanom javnosti. Jasno je dakle naglašeno i u obrazloženju ovdje da čl. 88. Ustava ne dozvoljava da se ovim uredbama koje će Vlada donijeti ustvari zadire u temeljna ljudska prava i slobode odnosno obavezu cijepljenja. … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala, hvala lijepa, hvala, hvala vrijeme je prošlo, a moram vam dati opomenu jer je bila replika. Gospodin Dretar povreda Poslovnika.
Hvala vam najljepša. Čl. 238. u najmanju ruku, ako ne i cjelokupni Poslovnik HS-a jer po stoti puta kada pokušavamo definirati osnovne političke i društvene pojmove na jednoj strani ćemo uvijek čuti populizam, populizam, populizam. Što je sa druge strane? Jeftini elitizam vladajuće kaste. Hvala lijepo, ali molim vas nemojte te pojmove koristiti jer u njih očigledno niste dovoljno upoznati. Hvala na opomeni.
Bila je replika, replika na repliku, zapravo imate opomenu. I sada određujem stanku do 10,30 kada nastavljamo sa radom sa sljedećom točkom dnevnog reda, a ovo zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda, naravno i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala. 10,30. STANKA U 09:59 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,31 SATI]] Dobro jutro poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je najavljeno nastavljamo s radom, na redu je: - Izvješće glavnog državnog odvjetnika odnosno državne odvjetnice RH o radu državnih odvjetništava u 2020. godini Podnositelj je glavna državna odvjetnica RH temeljem Članka 72. Zakona o državnom odvjetništvu. Vlada je dostavila mišljenje, a raspravu su proveli Odbor za pravosuđe i Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije za suzbijanje korupcije. Sada bih pozvao glavnu državnu odvjetnicu poštovanu Zlatu Hrvoje Šipek da dodatno obrazloži izvješće. Samo malo državna odvjetnice imamo zahtjeve za stankom, prvi je na redu kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvažena glavna državna odvjetnice, uvaženi državni tajniče, poštovani gospodine predsjedniče dopustite mi da protestiram zbog nečega što je sada već postalo praksa, a to je da se o izvještajima pravosudnih tijela i državnog odvjetništva i Vrhovnog suda već neko vrijeme u saboru raspravlja na temelju inicijative oporbe. Moramo skupljati potpise da bi se raspravljalo o ovako važnim temama. Drugo dopustite mi da ukažem da je potpuno neprimjereno i prije svega zbog tražim stanku i molim da tu stanku odredite u trajanju od pola sata kako bi ministar pravosuđa mogao doći ovdje. Dakle, rasprava o izvješću glavne državne odvjetnice gdje se traži njena smjena je prevažna tema da bi prošla bez ministra pravosuđa. A sada dopustite mi i da iskoristim ovo vrijeme da obrazložim zbog čega tražimo da se pokrene postupak opoziva glavne državne odvjetnice. Predmet Agrokor, predmet Žalac, činjenica je da se iznosilo neistine u javnost kao ona da se predmet Žalac istraživao i ustupio Uredu europskog javnog tužitelja dok je istina da se držao u ladici, pokazuju da Državno odvjetništvo RH ne funkcionira. Državno odvjetništvo RH u ovom trenutku je postalo produžena ruka politike. Umjesto da bude neovisna institucija koja se bori za progon korupcije, kriminaliteta na području RH. Državno odvjetništvo ne radi svoj posao, a za to je najodgovornija glavna državna odvjetnica. Zbog toga mi iz SDP-a tražimo da Hrvatski sabor raspravi i odluči o tome hoćemo li pokrenuti postupak njenog opoziva. I svi morate biti svjesni, kod korupcije postoje samo 2 opcije ili se borite protiv nje ili ju podržavate. Na glasanju o glavnoj državnoj odvjetnici [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] imat ćete prilike pokazati za što se zalažete. Hvala.
Hvala vam lijepa. Dakle ovo je izvješće glavnog državnog odvjetnika, ovo nije zahtjev za pokretanje postupka razrješenja, tako da je to vaše pravo, vaše stranke i drugih stranaka, ali dakle mi danas razgovaramo o izvješću. Što se tiče predstavnika vlade ovdje je poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Juro Martinović koji je bio i jedan od najavljenih predstavnika vlade. Idemo sada na drugo, drugi zahtjev za stankom, kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista. U ovogodišnjem izvješću imamo jedan interesantan podatak, ja ne znam čemu to, a evo radi se o slijedećem. Među ostalim podacima navodi se da među dužnosnicima u RH ima 13 Srba, po 1 Crnogorac, Bošnjak, Talijan, Makedonac, Mađar, Ukrajinac čak 2 Čeha. Pa mene zanima čemu taj podatak i možda da se ovo istraživanje nadopuni pa da znamo npr. koliko ima katolika, koliko ima pravoslavaca, koliko ima LGBT osoba, koliko ima lezbijki, homoseksualaca, koliko ima plavokosih, koliko ima onih proćelavih, ćelavih, koliko ima onih s plavim očima, ajmo vidjeti koliko su prosječno teški odnosno koja im je masa, pa da vidimo npr. koliko ima onih koji su viši od metar 50, oni koji su niži od metar 50, pa oni koji su teži od 100 kg, oni koji su lakši 100 kg. Ja ne znam čemu ovaj podatak, možda postoji neki razlog, ali evo meni to jednostavno nije jasno. Hvala lijepo.
Dobro, stanka je odobrena kao i kolegi Grbinu. Sada je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Dakle, od početka izbijanja afere Žalac, dakle otkako je Ured europskog javnog tužitelja otvorio ovaj predmet, uhitio dakle bivšu ministricu članicu …
Kolega Grmoja tražite stanku i obrazložite samo.
Tražim stanku to je sasvim jasno, tražim stanku u ime Kluba MOST-a. Dakle, otkako je otvoren ovaj predmet od kako je uhićena bivša ministrica članica predsjedništva HDZ-a bliska prijateljica predsjednika vlade Andreja Plenkovića ja sam tvrdio jedno. A to je da DORH i USKOK rade po nalogu Andreja Plenkovića. Ne samo vezano uz ovu aferu, ja to tvrdim već 2-3 godine možda, možda čak i više jer sam se osvjedočio osobno da ne žele istraživati predmete u koje su upleteni najviši državni dužnosnici ili barem njihovi prijatelji ili poznanici. Kolega Habijan me optužio u Otvorenom da lažem, da je ovaj predmet zapravo od USKOK-a i DORH-a došao do Ureda europskog javnog tužitelja, na kraju se pokazalo da lažu vladajući, da laže DORH, da laže USKOK, a da zapravo sada vladajući HDZ vraća uslugu DORH-u i Zlati Hrvoj Šipek jer su štitili njihovu Gabi. Hrvatskom narodu je dosta ovakvog DORH-a, ovakav DORH se ne da reformirati, ovakav DORH treba demontirati. I evo meni je drago da je ovo po prvi put da je jedno radno tijelo Hrvatskog sabora zaduženo za borbu protiv korupcije, a to je Antikorupcijsko vijeće donijelo odluku da odbija izvješće glavnog državnog odvjetnika i to većinom glasova i da traži od Vlade da pokrene smjenu glavne državne odvjetnice. To više, predsjedniče Sabora, nije zahtjev jedne stranke. To je zahtjev [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] radnog tijela HS-a.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Kolegica Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a, u ime Kluba socijaldemokrata tražim stanku od 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali oko stanja u DORH-u i USKOK-u budući da smatramo da građani RH imaju pravo znati jesu li državna odvjetnika RH na čelu s glavnom državnom odvjetnicom Zlatom Hrvoj Šipek i USKOK uopće sposobni postupati u ime RH protiv počinitelja kaznenih djela, a nakon zadnjih afera oko softvera u predmetu bivše ministrice Žalac i ravnatelja SAFU-a Tomislava Petrica kada je to na sramotu DORH-a i USKOK-a morao odraditi Ured europskog javnog tužitelja, a sve o tomu, o tom predmetu je znala i glavna državna odvjetnica, iako je lagala da nije znala. Umjesto da rade svoj posao dizanja optužnica protiv počinitelja kaznenih djela, optužnice nam slažu razni Mamići iz udobnosti svojih bosanskohercegovačkih vilusina, a Ivica Todorić proziva DORH i cereka se iz svojih Kulmerović dvora jer je DORH povukao optužnicu na doradu u predmet Agrokor. Nije ni čudo da osječki sudac Vekić i prijateljica, umjesto da peru rublje, peru ogromnu lovu i sada bi glavna državna odvjetnica najavljenom smjenom ravnateljice USKOK-a htjela prikazati da je šteta sanirana, spasi sebe, utopi ravnateljicu, odnosno podređenu. E pa nije šteta sanirana, pravosudno bure i dalje je puno rupa, iz njega curi novac poreznih obveznika u privatne džepove, a vi ste, glavna državna odvjetnice, Zlata Hrvoj Šipek nesposobni da izvučete DORH i USKOK iz živog blata i tko zna što nas još čeka u slučaju Agrokor. Zato je bolje da sami date ostavku, to se inače radi u ovakvim situacijama kao moralni čin. Hvala.
Stanka je odobrena, sada je na redu kolegica Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Evo tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte da bismo upozorili na još jednu aferu, pored znači afere Žalac, Agrokor, ima tu još naravno afera. Jedna od njih je ta da DORH već godinu dana drži u ladici predmet vezan u Kraš gdje su radnici i radnice podigli prijavu protiv menadžera i protiv braće Pivaca koji su se masno obogatili kupovinom dionica. Pivci su stekli te dionice uz obećanje da neće biti otpuštanja radnika. Evo, DORH već preko godinu dana drži njihovu prijavu u ladicama i ne postupa u vezi toga. Isti ti, znači vlasnici koji su na prevaru dobili Kraš sada ulaze u ogromnu viskoprofitabilnu firmu Podravku, jednu od većih hrvatskih kompanija gdje se zapošljava više od 6500 ljudi pa moje pitanje će biti dakle, i u ovoj raspravi, zašto DORH drži tu prijavu u ladici godinu dana, zašto ne postupa po njoj i kada se zapravo misli bilo što učiniti, a u korist naših firmi i naših radnika?
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se, tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka kako bismo još jednom zapravo ustanovili da ni vodstvo, a očigledno ni cjelokupna organizacija DORH-a zajedno sa USKOK-om ne osigurava one temeljne zahtjeve koje smo ovdje postavili, a to je efikasna i brza borba protiv korupcije. Ono gdje se to najviše vidi, naravno, to su oni slučajevi političke korupcije jer oni imaju visoki profil i u javnosti i u medijima i upravo na tim slučajevima zapravo kontinuirano DORH pada. Moram naglasiti još jednom da smo prije godinu dana, zajedno sa kolegama, svim kolegama iz oporbe tražili da se uspostavi istražno povjerenstvo ovdje koje bi upravo detektiralo koji su to problemi unutar sustava uključujući i DORH koji uzrokuju curenje informacija, propadanje istraga, dugotrajnost istraga, ali i nemogućnost pravosudnog epiloga u slučajevima, visokoprofiliranim slučajevima političke korupcije. Naravno, vladajuća većina je bila protiv toga. Kada ste vi preuzimali dužnost, sami ste rekli da zapravo nema nekakvih političkih pritisaka na DORH i da to niti ne očekujete i da smatrate da možete raditi slobodno i normalno. Pa kako onda je moguće da u slučaju koji je bio jasan na osnovu dokumentacije čiste, gdje ne trebaju posebni još izvidi 3 godine, itd., nije došlo do epiloga, bio je takav, tzv. mrtav slučaj i preuzima ga Ured europskog tužitelja. Pa kako je moguće da slučaj Žičara još uvijek nije otvoren? A dokumentacija je sva dostupna. Kako je moguće da propada slučaj Agrokor? Kako je moguće da nije riješen slučaj Borg? Dakle to su sva, kako je moguće da svaki puta kada visokog državnog dužnosnika dođu mjere, one [[Upadica: Hvala vam.]] pucaju. Kako je to moguće?
Hvala lijepa kolegice Benčić, stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba stranke Centar i stranke GLAS radi konzultacija. Prije svega, želim skrenuti pozornost na činjenicu da u čitavom USKOK-u koji ima područje nadležnosti čitave RH, radi svega 33 pravosudna djelatnika, a u čitavom DORH-u imamo njih 638, drugim riječima, to tijelo je debelo podkapacitirano, kako po kadrovima, kako po koeficijentima njihovih plaća i sveukupnim logističkim uvjetima za njihov rad. To je odgovornost politike. Ako gledamo rezultate rada i statističke podatke, onda možemo s njihovim radom biti zadovoljni. Treba napomenuti da oni odrade 470 tisuća različitih predmeta godišnje. Međutim, isto tako treba reći da USKOK i DORH ne mogu obavljati svoju funkciju ukoliko ne postoji povjerenje u njihovo vodstvo, a to povjerenje je ozbiljno narušeno nesretnim slučajem Gabrijele Žalac. I kako ne bi mi, pogotovo oporbeni saborski zastupnici izokretali pilu naopako, tražeći samo smjenu glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a, treba reći, ako doista sumnjamo da je ovdje bilo političkih opstrukcija u predmetu jedne ministrice onda se treba zapitati tko je tu političku opstrukciju naručio i u čijem interesu se ona provodila. To je nedvojbeno Andrej Plenković, njegova vlada i HDZ-ova parlamentarna većina. Pa ne budimo onda kukavice. Što ćemo postići smjenom glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a, a dopustiti HDZ-u da ponovno bira ponovno sebi podobne, poslušne one koji se ne bune, one koji ne provode istrage tamo gdje istrage treba provoditi. Idemo sa zahtjevom za smjenu do kraja i tražimo smjenu Andreja Plenkovića, njegove vlade i HDZ-ove parlamentarne većine. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada će govoriti kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime HDZ-a u trajanju od 10 minuta kako bih još jednom podsjetili da je danas točka dnevnog reda Izvješće o radu glavne državne odvjetnice i državnih odvjetništava za 2020. godinu. Iz cjelokupnog izvješća vidljivo je kako je rad državnog odvjetništva čak na boljoj razini nego u prethodnom razdoblju i što se tiče stope ažurnosti i uspješnosti. Ovo ovdje što slušamo od strane opozicije je u stvari napad na vladu i na HDZ preko državnog odvjetništva. Ja nisam za to, a ni Klub HDZ-a da budemo prijeki sud, mi smo nositelji zakonodavne vlasti i kao takvi se trebamo ponašati i nastupati. Trebamo poštovati ono što je državno odvjetništvo, a to je samostalno i neovisno tijelo po Ustavu. Trebamo temeljem izvješća koje imamo analizirati taj rad i vidjeti na koji način možemo pridonijeti da cjelokupna situacija ne samo u državnom odvjetništvu nego u pravosuđu bude bolje. Ovim načinom kako se danas ovdje sluša od strane opozicije potičemo samo na to da se od ljudi traži samoostavka, prijekim sudom da im se sudi, a ne pitamo se u kojim uvjetima ti ljudi rade. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Pa mi se to pitamo i ako promatrate u zadnjih nekoliko godina koliko je uloženo i napravljeno pomaka i u smještaju i u opremljenosti državnih odvjetništava. Ali ono što sigurno nećemo dopustiti je da se ne poštuje načelo trodiobe vlasti, možemo ukazivati, možemo argumentirano raspravljati ali nismo prijeki sud. I stoga tražim da se danas u tijeku ove rasprave svi ponašamo onako kako nam to nalaže i naša dužnost i obveza. A ne da ovdje tražimo smjene prijekim sudom [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] svi postupci su i svi slučajevi su procesuirani.
Kolegice Jelkovac hvala vam lijepa, stanka je odobrena. Imamo 2 povrede Poslovnika, prvi je kolega Grmoja izvolite.
Povreda Članka 238., ali i još nekoliko članaka Poslovnika Hrvatskog sabora, neće nama zastupnicima kolegice Jeklovac niti vladajuća većina govoriti kako ćemo voditi ovu raspravu danas ovdje. Prošla su ta vremena, znam da puno tih iz bivšeg sistema ima u vašim redovima, ali to ovdje neće proći. A glavna državna odvjetnica će odgovarati na sva pitanja, a mi kao zastupnici budući da je birana ovdje u Hrvatskom saboru imamo pravo tražiti [[Upadica: Hvala vam kolega Grmoja.]] i vašu smjenu, a vi ste je postavili, vi je možete i razriješiti [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam.]] ali ne želite.
Dobivate prvu opomenu. Nemojte se igrati jer kršite Poslovnik već samim tim što ste tražili povredu Poslovnika koja nije bila povreda Poslovnika, a onda još izlazite izvan okvira vremena. Dakle, ništa nije zastupnica Jeklovac govorila drugačije nego svi vi prije nje, samo što ste bili na suprotnoj strani u svojoj argumentaciji. Tako da budete parlamentarni. Izvolite kolegice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Povrijeđen je Članak 238., kolegica Jelkovac ne samo da je vrijeđala sve zastupnike nego je i obmanjivala hrvatsku javnost. Govorite o uvjetima rada USKOK-a i DORH-a, pa tko te uvjete kreira, pa jeste li pročitali izvješće glavne državne odvjetnice u kojem piše koliko je puta tražila od ministra da poveća koeficijente, koliko puta se tražilo zapošljavanje tamo gdje postoje sistematizirana radna mjesta pa se s tim oteže ili se to ne odobrava. Financijske istražitelje tražimo od 2014. godine [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] zaposlena su svega 2, 2 uvaženi predsjedavatelju vrijedi opomene, 2.
Dobivate, dobivate prvu opomenu. Molim vas da se držite vremena i ne kršite Poslovnik, ovo je opomena. Sada je na redu kolega Bartulica.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta, također da bi se konzultirali oko ove točke. Neka institucije rade svoj posao je možda floskula koja se najčešće čuje u hrvatskoj javnosti, međutim treba podsjetiti da u tim institucijama rade konkretni ljudi. Mi u saboru imamo pravo vas birati, međutim vaše kolege koji čine taj sustav u cjelini bira Državno odvjetničko vijeće. Tu sjede anonimni ljudi, njihov rad nije izložen u pravoj mjeri sudu javnosti, dakle vrtimo se u krugu. Sve što mi radimo kao saborski zastupnici je izloženo u javnosti, svaka izjava se procjenjuje koliko je dobra loša, narod ima pravo nas birati svake 4 godine. Međutim, u vašem slučaju osim vas ja mislim da je važno da ste ovdje da odgovarate na pitanje, sve ostale kolege zapravo biraju, kolege u jednom zatvorenom krugu. I to ja bi nazvao pravosudnom močvarom, dakle te institucije se ne mijenjaju godinama, mi vidimo kako slučaj Agrokor i drugi slučajevi se odbijaju, to je, ne trebate biti stručnjak za pravosudna pitanja da vidite da to ne ulijeva povjerenje. To je svima jasno. Međutim, ovo danas je samo mala prilika, mala prilika da vi odgovarate na konkretna pitanja. A šta će se dogoditi sutra i slijedeće dane nitko ne zna. Evo, ja, ja, apeliram, apeliram dakle da se ovo uvede možda češće ova praksa, da češće dolazite jer naši građani iskreno su očajni, dosta je ovoga. Ovo više nije podnošljivo i teško je ovo sve skupa gledati.
Stanka je odobrena, no Člankom 293b. možemo nastaviti raditi i to ćemo učiniti pa pozivam sada glavnu državnu odvjetnicu, poštovanu Zlatu Hrvoj Šipek da podnese uvodno izvješće u trajanju od 20 minuta, izvolite. Molim vas samo držite tablice da se zapiše. I molim samo kad zapisujete da rasporedite pravedno, može. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u. Nastojat ću u ovom kratkom izlaganju iznijeti najvažnije podatke o radu državnih odvjetništava i izvješća za 2020.g. U izvješću je dan detaljan prikaz rada državnih odvjetništava kroz indikator učinkovitosti kvalitete koje primjenjuje i Komisija za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe, a na temelju kojih se prati rad sudova. Osim podataka o obimu rada, po vrstama predmeta i na svim razinama općinskoj, županijskoj i državnoj i u pogledu USKOK-a ovo izvješće pokazuje rezultate rada državnih odvjetništava kroz prikaz odluka, donesenih odluka, ali isto tako i odluka sudova. Uvažavajući primjedbe i prijedloge iz prošlogodišnje rasprave o izvješću u izvješće za '20.-tu godinu su dodani podaci o nacionalnoj strukturi dužnosnika, o edukciji i stručnom usavršavanju državno odvjetničkih dužnosnika, a priloženo je i izvješće o radu Državno odvjetničkog vijeća u 2020.g. U 42 državna odvjetništva u koje je uračunat i USKOK bilo je zaposleno ukupno 1824 osoba dok je državno odvjetničku dužnost obnašalo 638 državnih odvjetnika i njihovih zamjenika. U '20.-toj nije bilo zapošljavanja novih vježbenika pravne struke i kad se pogleda dobna struktura državno odvjetničkih dužnosnika jasno je da to nije dobro s obzirom da je čak 45% dužnosnika starije od 45 godina. 68,8% dužnosnika su žene. Što se tiče edukacija moram reći, a to je onaj dio koji vjerojatno vama uvaženi zastupnici i nije toliko poznat, pa smo to dodali, tijekom 2020. je ukupno 559 ili 88% državnih odvjetnika i zamjenika sudjelovalo u više aktivnosti stručnog usavršavanja u Pravosudnoj akademiji u aktivnostima Državne škole za pravosudne dužnosnike. Državni odvjetnici su sudjelovali na radionicama kao voditelji tih radionica ili kao polaznici iz građanskog, građansko postupovnog prava, kaznenog, materijalnog i kazneno postupovnog prava, europskog, međunarodnog itd. Ukupno je primljeno u rad 213.252 nova predmeta, s obzirom da je ostalo u radu neriješeno 41.000 predmeta državna odvjetništva su imala ukupno u radu preko 254.000 predmeta. Riješeno je 213.000, skratit ću brojke, neću čitati brojku do kraja, time je nastavljen pozitivan trend smanjenja neriješenih predmeta. U odnosu na 2019.g. broj neriješenih predmeta je smanjen za 5.900 što je 12,5% manje. Smatram to izuzetno dobrim rezultatom s obzirom na uvjete u kojima se radilo u '20.-toj godini i potresu u kojima su prostori državnog odvjetništva i Republike i Općinskog državnog odvjetništva, Građansko-upravnog odjela u Zagrebu bili jako oštećeni. Moram istaknuti da se prikazani podaci odnose samo na predmete koji se nalaze u radu pred državnim odvjetništvom jer se indikatori uspješnosti mogu primijeniti samo na njih i odluke koje donosi državno odvjetništvo. Predmeti u kojima se postupak nakon donošenja državnoodvjetničke odluke pokreće i vodi pred sudovima i javnopravnim tijelima, prikazani su posebno jer upravljanje ovim postupcima i njihovo trajanje ne ovisi o državnom odvjetništvu. Podaci u informacijskom sustavu pokazuju da se povećao broj predmeta u postupku pred sudovima i javnopravnim tijelima za 38.000 ili 13,5% više nego što ih je bilo, a postupci u kojima sudjeluje državno odvjetništvo porastao je za 20.000 predmeta ili 4,3% u odnosu na '19.g. i iznosi ukupno 471.000. Na kraju godine pred sudovima se vodilo ukupno i javnopravnim tijelima 284.000 predmeta. Ovaj podatak ističem zbog toga što se zbog mjera koje poduzima Ministarstvo pravosuđa i uprave intenzivira rad sudova, zakazuje se sve veći broj rasprava što državno odvjetništvo sa postojećim kapacitetima već sada teško može pratiti. Iduće godine bit će još teže i može se očekivati da dođe do zastoja jer nećemo moći, da tako kažem, pokriti sve rasprave. Istodobno zbog velikog broja rasprava pasti će broj riješenih državnoodvjetničkih predmeta ili konkretno kaznenih prijava, produžit će se trajanje istrage da ne nabrajam dalje. Zato predlažem da se odobri povećanje broja dužnosnika i savjetnika u državnom odvjetništvu jer će i onako u relativno kratkom vremenu zbog dobne strukture brzo doći do nedostatka kadrova. Indikatori uspješnosti koji se temelje na broju riješenih predmeta u državnom odvjetništvu i broju rješavatelja koji su bili stvarno prisutni na radu pokazuju da je broj riješenih, primljenih riješenih predmeta ostao praktično na razini '19., a prosječna stopa ažurnosti iznosi 100% time da se vrijeme trajanja postupka skraćuje i to smatram velikim uspjehom. Kad se promatraju pojedine vrste predmeta stopa ažurnosti vrijeme trajanja se naravno razlikuju s obzirom na složenost predmeta, ali isto tako i na procesna pravila postupaka. Podaci o kretanju USKOK-a za razdoblje od '16.-'19.g. temelje se na ručno vođenim evidencijama upisanim u upisnicima. USKOK je tek u travnju '20.g. uključen u informacijski sustav CTS što zajedno sa činjenicom novog statističkog praćenja rada i primjenom novog poslovnika kojim su uvedene nove vrste predmeta dovelo da je broj primljenih i riješenih predmeta veći nego u '19. godini. Kad govorimo o radu Državnog odvjetništva RH možemo konstatirati da se broj predmeta od '16. do '20. kontinuirano povećava i to zbog priljeva novih predmeta. U '20. godini riješeno je nešto manje predmeta, ali se smanji neriješenih. Prosječna stopa ažurnosti je 100%, vrijeme rješavanja je skraćeno. Za rad svih državnih odvjetništava u '20. godini bila su odobrena sredstava u ukupnom iznosu od 442 milijuna kuna pri čemu naglasiti da je za rad Državnog odvjetništva RH odobreno 84 milijuna od čega se čak 40, 74% odnosi isključivo za troškove zastupanja u međunarodnim arbitražama. Ako govorimo o radu kaznenih odjela onda mogu reći da je suprotno očekivanjima u '20. godini s obzirom na sve okolnosti koje smo imali zaprimljeno 39.926 kaznenih prijava protiv poznati fizičkih i pravnih osoba više. To je 4.000 kaznenih prijava više nego godinu dana ranije. U odnosu na strukturu prijavljenih poznatih počinitelja nema većih odstupanja, a kad se govori o neriješenim kaznenim prijavama iz '19. godine pribrojimo ih novim prijavama, imamo u radu ukupno 49.800 prijava od čega je riješeno 76,6%. U odnosu na godinu dana ranije tada je ta stopa bila riješenih 72% što pokazuje opet povećanje. Zadržana je visoka stopa ažurnosti usprkos svim poteškoćama. Što se tiče istraga koja su naravno uvijek od posebnog interesa u '20. godini doneseno je rješenje o provođenju istrage protiv 4.189 osoba. Od ukupnog broja istraga u radu to je bilo 6.500 dovršeno je 4.105 istraga ili 63,6%, nakon čega je podignuto 3.346 optužnica ili 81%. Podaci pokazuju suprotno tvrdnjama u javnosti da je prosječno trajanje istraga do 6 mjeseci. Od 4.100 dovršenih istraga 76% je dovršeno u razdoblju do 6 mjeseci, 14,5% u razdoblju do 12 mjeseci, 4,4% do 18 mjeseci i 4,5% koje su bile dulje od 18 mjeseci. Naravno da je tome doprinijela u značajnoj mjeri osim složenosti predmeta i velikog broja dokaznih radnji koje je trebalo provesti pandemija Covida jer se nisu mogle provoditi dokazne radnje, a konačno i uvjeti su utjecali i na rad policije i PNUSKOK-a koji provode velik dio izvida za potrebe državnog odvjetništva u ovim istragama. Državna odvjetništva su podigla optužnice protiv 18.000 osoba, što je 1.275 osoba više nego prošle i prethodne godine. Početkom '20. godine u radu pred sudom bilo je 30.000 optuženih osoba time da za 4.924 osobe optužno vijeće nije donijelo odluku o optužnici. Optužna vijeća su u godini prošloj donijela ukupno 14.500 odluka o optužnici, ali je ipak na kraju '20. godine pred optužnim vijećem bez odluka o optužnici ostalo 6.900 ljudi. Da je kvaliteta podignutih optužnica na visokoj razini potvrđuje i činjenica da je 97,48% optužnica potvrđeno. Nadamo se da izmjenama i dopunama ZKP-a biti prihvaćen prijedlog Državnog odvjetništva RH da se omogući podnošenje žalbe protiv rješenja optužnog vijeća kojim se vraća optužnica. Tijekom '20. godine prvostupanjski sudovi su donijeli presude u odnosu na 17.235 punoljetnih osoba, od čega je 88,8% osuđujućih pri čemu je na kraju '20. ostalo 25.000 optuženih osoba bez presude. U strukturi izrečenih kaznenih sankcija na kazne zatvora presuđeno je ukupno 26,9% osoba pri čemu je u odnosu na 681 osobu primijenjen institut zamjene rada zatvora zamijenjen je radom za opće dobro ili 16%. Ovaj postotak je u '19. godini bio puno veći što znači da se ovaj institut primjenjuje sve manje dok je 5 osoba presuđeno na dugotrajnu kaznu zatvora, a 70% osoba na uvjetnu osudu. Ovdje valja spomenuti zakonsku mogućnost konsenzualnog rješavanja kaznenih predmeta kao što je institut sporazumijevanja državnog odvjetništva s okrivljenicima. U ukupnom broju donesenih odluka suda u značajnoj mjeri participiraju presude s kaznenim nalogom kojih je u '20. doneseno 3.031 ili 19,1% ukupno osuđujućih, ukupnog broja osuđujućih presuda. Dodamo li tome da je 3,2% presuda doneseno po sporazumu stranaka vidimo da je čak 23% ukupno donesenih sudskih odluka doneseno bez provođenja rasprave. To potvrđuje da presude sa kaznenim nalogom i presude po sporazumu stranaka u bitnome skraćuju trajanje kaznenih postupka, rasterećuju sudove, a i sama državna odvjetništva te smanjuju troškove postupka. Međutim, u '20. godini je broj presuda na temelju sporama bio manji, donesene su samo, donesene su 492 presude dok ih je bilo u '19. 602. Smatramo da tome u značajnoj mjeri doprinosi i blaga penalna politika sudova. Imovinska korist je oduzeta od 641 osobe u ukupnom iznosu od 100, preko 196 milijuna kuna. To je iznos veći neko prethodne dvije godine, od toga se 39% vrijednosti odnosi na predmete USKOK-a, a 48% na predmete iz nadležnosti ŽDO-a. Sva državna odvjetništva, uključujući i USKOK u radu na kaznenim predmetima, sudjelovala su na 46 235 ročišta i rasprava. Broj dokaznih radnji koje su provela državna odvjetništva ili druga tijela po nalogu državnih odvjetništava, a to je najčešće policija, znatno je povećan. Provedeno je ukupno 43 i pol tisuće dokaznih radnji, što je 5 tisuća više nego u '19. g. Ova činjenica upućuje na zaključak da su državna odvjetništva usprkos činjenici da je njihov rad uvelike bio određen epidemiološkim mjerama zbog pandemije Covida-19, dobrom organizacijom posla provela znatno veći broj dokaznih radnji u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. U Izvješću je poseban dio posvećen kaznenim djelima kojima se posvećuje posebna pažnja u našem radu, ali i oni za koje je ocijenjeno da su od interesa za javnost. U ovom Izvješću smo po prvi puta prikazali kazneno djelo nasilja u obitelji i kazneno djelo protuzakonitog ulaženja, kretanja i boravka u RH, drugoj državi članici EU ili potpisnici Schengena. Ja ne bih govorila o ovim predmetima, o njima je detaljno pisano u Izvješću, pa ako bude potrebe, interesa, ja ću vam na njih odgovoriti. Bez obzira na recentne događaje, USKOK na području korupcije i organiziranog kriminaliteta odrađuje vrlo kvalitetan posao, ulaže puno truda i ambicija, a rezultati koji se postižu i dalje su na zavidnoj razini. No, kako se radi na složenim predmetima, ti se rezultati ne mogu očekivati preko noći, tim više jer je rad opterećen velikim brojem prijava koje su vrlo često neutemeljene pa o tome govori i sama struktura donesenih odluka jer se radi o 70% odbačaja. Radi se vrlo često o prijavama građana protiv službenih osoba koje su nezadovoljne njihovim radom ili odlukama te ih ocjenjuju nezakonitim ili koruptivnim. Moram istaknuti da u USKOK-u na kraju '19. nije ostalo neriješenih prijava u radu, što pokazuje da je postignuta velika ažurnost. Također, nakon dovršene istrage, USKOK je optužio 372 osobe, a optužna vijeća nadležnih sudova su potvrdila 99% podignutih optužnica. Kad govorimo o radu građansko-upravnih odjela, treba reći da DORH kroz zastupanje države pred sudovima, kako domaćim, tako i međunarodnim ili stranim, te izvanredno izvansudsko rješavanje sporova zastupa RH. U '20. g. primljeno je ukupno 76 tisuća novih predmeta. Od ukupnog broja u strukturi, 70% se odnosi na sudske predmete, 4,5% na upravne, a 24% na državnoodvjetničke predmete. Kod sudskih predmeta najzastupljeniji su ovršni, koji su zbog donošenja Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti i zastoja koje je tim zakonom određen, smanjeni. Održano je 19 i pol tisuća ročišta, od čega naglašavam da je 5 tisuća ročišta izvan sjedišta, što značajno otežava rad i traži puno više vremena od zamjenika. Podnijeto je 8600 zahtjeva za mirno rješenje spora, to je 1229 više nego u '19., sklopljeno je 1546 izvansudskih nagodbi. Ovaj institut predstavlja značajan, učinkovit i značajno jeftiniji način izvansudskog rješavanja sporova kojima se smanjuju, kako troškovi stranaka, odvjetnika, tako i sudova i DORH-a. Ako gledamo zadnjih 5 godina, onda ćemo vidjeti da je sklopljeno 8 i pol tisuća nagodbi ukupne vrijednosti 586 milijuna kuna. Ako to stavimo u korelaciju sa starim okvirnim mjerilima za rad sudaca, proizlazi da su 43 suca bila oslobođena godinu dana, odnosno rasterećena rada na parnicama. Što se tiče zastupanje pred inozemnim sudovima, izdvojit ću međunarodne arbitraže. U '20. protiv RH vođeno je 11 arbitražnih postupaka i 2 po UNCITRAL-ovim pravilima ukupne vrijednosti predmeta spora 1,3 milijarde eura. Kao što je poznato, RH je postigla dogovor sa 6 banaka o suspenziji postupka nakon čega su ove godine 4 banke trajno odustale od arbitražnih postupaka i eventualnih budućih sporova. Također, moram reći da je ove godine donesen pravorijek u predmetu Amlin protiv RH kojim je odbijen zahtjev za naknadu štete u iznosu od 71 milijun eura, ali smo obvezani tužitelju nadoknaditi dio troškova jer je Tribunal zaključio da smo počinili jednu od 4 povrede koje se stavljaju na teret. Dakle, ovo bi bili najvažniji naglasci iz Izvješća o kojem će se danas raspravljati. Moram reći da su ovi rezultati postignuti u izuzetno teškim uvjetima i rezultat su predanog rada svih dužnosnika, službenika i namještenika. Podaci o radu potvrđuju da su državna odvjetništva zadržala stupanj ažurnosti, skratila vrijeme rješavanja, što je konačno potvrdila i EU komisija u Izvješću o vladavini prava. Kako nam predstoje izmjene i dopune Zakona o USKOK-u, Zakona o kaznenom postupku, parničnom postupku u kojem su radne skupine aktivno uključeni predstavnici DORH-a, očekujem da ćemo dobiti pravni okvir koji će nam omogućiti da se postupci svih vrsta provode kvalitetnije i učinkovitije. S obzirom da uvijek može bolje i više, daljnjim organizacijskim, nadzornim, edukacijskim i kadrovskim mjerama, [[Upadica: Hvala vam.]] cilj mi je podizati ažurnost i kvalitetu odluka.
Hvala i vama. Idemo sada sa replikama, ima ih 34. 33 replike pa vas molim da se držimo vremena. Jedna je minuta i za repliku i za odgovor na repliku. Prvi na redu je kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovana glavna državna odvjetnice. Uvažavajući cjelokupnu kompleksnost i opsežnost djelokruga rada DORH-a moje pitanje će ići u smjeru onoga što osobno smatram da je prioritet i nadstranačko pitanje, a to je pitanje rješavanja ratnih zločina, polazeći od činjenice da kazneno djelo ratnog zločina ne zastarijeva trajna je obaveza svih tijela koja su nadležna da provode i istrage i izvide i da u konačnici procesuiraju odgovorne za ta najteža kaznena djela. Konkretno vezano za područje grada Vukovara DORH do sada je pokrenulo istragu protiv 431 osobe gdje je do sada osuđeno 112 osoba, a protiv 109 se vodi istraga. Možete li reći što je DORH po tom pitanju poduzelo prošle godine gdje podnosite izvješće? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Uoči obilježavanja Dana Vukovara DORH je dalo detaljne podatke, sad ih ja evo nažalost ovaj čas nemam kod sebe o broju optuženih i osuđenih osoba. Nakon odluke Ustavnog suda Srbije koji su jasno rekli da neće procesuirati i da po njihovom zakonu ne postoji osnov za procesuiranje osoba po zapovjednoj odgovornosti DORH smatra da više nema osnove za neprovođenje postupaka u odsutnosti. Zbog toga se počelo nakon što smo upoznati s tom odlukom Ustavnog suda Srbije pokretati postupka i predlagati suđenje u odsutnosti. Nažalost, često puta čujemo da dio osoba koje su odgovorne za ratne zločine na području Vukovara [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] su šeću Vukovarom, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] međutim među njima se [[Upadica predsjednik: Državna odvjetnice.]] nalaze osobe koje su izdržale već kazne.
Molim vas moramo se držati jedne minute, tamo vam je sat semafor pa prilagodite se. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana državna odvjetnice. Vi ste naveli podatak u izvješću 284.000 predmeta i siguran sam da ima jako časnih i sposobnih ljudi koji rade na tim predmetima, međutim izvješće u cjelini uz dužno poštovanje ne ulijeva povjerenje. Ja imam iz vlastitog iskustva jedan primjer, poslao sam vama jedan upit u vezi slučaj govora mržnje, po meni jasno slučaj govora mržnje prema katoličkim vjernicima. DORH je odgovorilo predsjedniku Sabora, ne znam zašto, ne meni, pa je vama odgovoreno iz Sabora da sam ja uputio upit pa nek se odgovor uputi meni. Još to čekam. Prema tome, ako DORH nije u stanju konkretno na vrlo konkretne upite nama zastupnicima odgovoriti onda kako može biti stanje [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] prema običnim ljudima? Molim vas odgovor.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zapravo moram reći da Zakonom o državnom odvjetništvu i Poslovnikom Sabora je zapravo razlika između toga da li postavlja pitanje dal se postavlja zastupničko pitanje jer odgovor na zastupničko pitanje ide preko predsjedništva sabora, dakle ide na taj način ili je se radi o pitanju bez obzira što na to pitanje u potpisu je osoba koja je saborski zastupnik u tome je razlika u proceduri, tako je propisano pa je zbog toga odgovor došao na HS, a nije došao vama izravno. Konkretno vam ne bi mogla više odgovoriti, mogu kasnije provjeriti i dati vam pitanje odnosno dati odgovor na vaše pitanje naknadno.
Kolega Sačić, izvolite.
Poštovana glavna državna odvjetnice. Istakli ste da ste u postupku pred Međunarodnim arbitražnim sudom u Washingtonu postigli sporazum sa šest banaka gdje se dogovorila suspenzija potraživanja odnosno zahtjeva i sa mogućnošću trajnog odustajanja od daljnje arbitraže. Međutim, te banke su istakle u prvotni zahtjev u visini preko 5 milijardi kuna i sad nas i hrvatsku javnost interesira kako ste ih uspjeli uvjeriti, koliko to nagodba košta, ko je platio ručak, dal su kakve obveze ostale i za te, kako su tako banke postale altruističke prema Hrvatskoj tim prije jel su dvije banke i dalje ostale u sporu sa preko 2,5 milijarde kuna Addiko i Societe Generale? Molim.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče Sačić. Ja ne znam ko je bio i da li je iko bio na ručku sa bankama, ja sigurno nisam. Pregovori su se vodili naravno između Ministarstva financija i banaka, DORH je u tim pregovorima davalo svoju potporu jer moramo biti svjesni toga da ICSID odnosno Međunarodni centar za rješavanje sporova je jedno od tijela koja je osnovala Svjetska banka i da vođenje ovako velikog broja arbitražnih postupaka značajno utječe na međunarodni ugled, naravno negativno, na međunarodni ugled RH. Banke su vjerojatno osjetile i same s obzirom na sve ono što se događalo na odluke koje su naši sudovi donijeli i pristali na zastoj postupka, a onda su kasnije tijekom ove godine i četiri banke trajno, najprije je bio zastoj postupka arbitražnoga nakon toga, tako da svako je u tom postupku kao i kad se u [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] našim postupcima snosi svoj trošak.
Kolega Petrov, izvolite.
Gospođo Šipek ne postoji ta razina stručnosti po kojoj se može abolirati iznošenje neistina, skrivanje informacija i sl., to je ono što se dogodilo u slučaju Gabrijele Žalac. Je li razlog ne prosljeđivanje informacija eu tužitelju bio propust ili vam je netko oda vlastodržaca dao mig potpuno je nebitno, po vašem postupanju danas bi jedna korumpirana ministrica u Vladi odšetala slobodno. I zaludu vam sva statistika koju ste danas iznijeli i vas vladajuća garnitura može ostaviti na tom mjestu pokušavajući vam time vratiti možda uslugu za zaštitu njihove članice predsjedništva njihove stranke, ali to je nebitno ako budete držali do svoje struke, do onoga što radite do sebe same ćete odšetati jer niste vi propustili kazniti nekoga zbog parking kazni nego korumpiranu ministricu u jednoj vladi.
Izvolite odgovori.
Gospodine Petrov, ja kategorički odbijam vaše navode i poričem ih. U ovom trenutku se provodi nadzor nad radom svih tih predmeta koji su povezani ne samo predmet Žalac, nego i drugih predmeta koji su povezani u komunikaciji, koordinaciji sa Uredom europske tužiteljice. Ja sam s njom razgovarala, ona nema nikakvih primjedbi na rad državnog odvjetništva i na postupanje RH. Kad utvrdim sve činjenice donijet ću odluku i o njoj ćete biti obavješteni. U ovom trenutku ne pada mi napamet špekulirati o bilo čemu, a upravo sve ovo što ide u medijima su špekulacije. I to svako ima svoj interes pri tome.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana državna odvjetnice, vi ste očito tražena osoba ovdje, vidi se po broju replika, pa evo mene nešto zanima vezano za izdavanje financijskih jamstava od strane hrvatske vlade. Hrvatska vlada po Zakonu o izvršavanju državnog proračuna izdaje ta jamstva i svi znamo da je najviše tih jamstava otišlo, ponajviše recimo to tako u brodogradnju. U međuvremenu su se dogodile različite situacije u kojima su te garancije nažalost bile realizirane, pa me zanima jeste li, iz izvješća se to ne vidi, provodili nekakve istražne radnje kad je u pitanju ta silna količina garancija i je li netko, jeste došli do spoznaje je li nekome u tom slučaju pogodovani, je li netko možda odgovarao kao potpisnik za tu silnu količinu novaca koji su otišli iz državnog proračuna dakle iz naših džepova prema propalim projektima prije svega u brodogradnji. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Sanacija hrvatske brodogradnje i program sanacije koji se provodio pred nekoliko godina, sad se ja ne mogu sjetiti točno kada, ali je odobren od strane Europske komisije. I koncepcija koju je imala tadašnja Vlada RH je s njihove strane potvrđena. Državno odvjetništvo odnosno USKOK ovisno o nadležnosti provodi izvide vezano za postupanje pojedinih brodogradilišta odnosno šta se tu događalo i o tome ja zapravo ne bi mogla, ne bi mogla reći ništa više s obzirom da su izvidi u tijeku.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege evo pred nama je ovo izvješće koje je sveobuhvatno, sistematično i kako to priliči takvim dokumentima oslikava stanje u radu DORH-a iz njegovog djelokruga. Po mom mišljenju ipak jedan aspekt dijela odnosno prekršaja nije u dostatnoj mjeri obuhvaćen ili je štur u ovom izvješću. Svjedoci smo i uočava se porast govora mržnje kao i poticanja na nasilje i mržnje posebno putem društvenih mreža. To naravno može dovesti do radikalizacije pojedinaca i povećati broj elemenata, dijela s elementima terorizma kao i prema manjinskim društvenim skupinama. Da li imate konkretne podatke o tome uz napomenu da bi volio da se u tim oblicima uočenim oblicima kaznenih djela treba povećati pažnja u djelovanju DORH-a. Hvala na odgovoru.
Izvolite odgovor.
Samo sekundu ja vas molim. Za kazneno djelo govora mržnje odnosno javnog poticanja na nasilje i mržnju u '20. godini prijavljeno je ukupno 60 osoba za počinjene zločine iz mržnje od toga je policija prijavila 46 osoba. Optuženo je 40 osoba, a odbačeno je ukupno 7 kaznenih prijava. Sudovi su donijeli osuđujuće presude u odnosu na 13 osoba, 1 oslobađajuću i 2 odbijajuće. Svjesni smo, pomno pratimo što se događa sa ovim kaznenim dijelima, radi se na edukaciji i to u suradnji i sa drugim međunarodnim tijelima i organizacijama nevladinim jer naravno osobito u ovom razdoblju izolacije građana ta mislim da su svi psiholozi i sociolozi rekli jasno da pitanje agresije i nasilja raste pa tako i govora mržnje. Tako da o tome se vodi računa maksimalno koliko možemo.
Kolega Grmoja izvolite.
Poštovana glavna državna odvjetnice, na ovoj zajedničkoj sjednici Odbora za pravosuđe ste rekli da je glavno državno odvjetništvo u veljači 2020. zaprimilo izvješće o ovom slučaju, a da ste vi 26. svibnja 2020. preuzeli svoju dužnost. 1. lipnji 2021. je osnovan Ured europskog javnog tužitelja, bez obzira na ovo vaše opravdanje vi ste kao glavna državna odvjetnica morala biti upoznata sa svim predmetima bez obzira što ste svoju dužnost preuzeli nakon što je došlo to izvješće, ali ja imam jednu informaciju nakon koje ćete vi ovdje ako vam je stalo do DORH-a i hrvatskog pravosuđa morati poznati ostavku. Dakle, [[Upadica: Da.]] u srpnju 2021. ste primili izvješće USKOK-a novo u ovom predmetu i bili ste informirani. Dakle kako to komentirate?
Izvolite odgovor.
Ja sam prije svega rekla da ću o utvrđenom činjeničnom stanju obavijestiti ovaj sabor i tada ću donijeti svoju odluku. Što se tiče srpnja i to znam, u srpnju je ponovljeno isto izvješće koje je dostavljeno u veljači. I odluke koje je donosio USKOK donošene su u veljači. Izvješće iz srpnja ja vidjela nisam. To se može uvidom, to se može vidjeti uvidom u spis.
Kolega Grmoja, što sad jel hoćete povredu Poslovnika ili nećete? Neću vam oduzeti jer imate tek jednu. Samo pazite, ali završite onda na vrijeme.
Dakle povrijeđen je čl. 238, ja se nadam da ovo cjelokupna hrvatska javnost gleda, glavna državna odvjetnica je priznala da je u srpnju 2021. na njen stol došlo Izvješće USKOK-a, a ona tvrdi da ga nije vidjela. Dakle ona je bila upoznata s tim da USKOK ništa nije napravio odnosno da USKOK je napravio, ali da ništa nije u konačnici poduzeo i da je cijeli slučaj odradio Ured europskog javnog tužitelja. Vi nakon ovoga, možete samo dati ostavku, nema smisla da dalje raspravljamo o ovom.
Hvala vam lijepa. Dobivate drugu opomenu jer je ovo bila replika, naravno, a ne povreda Poslovnika. Sada je na redu kolega Grbin, izvolite.
Ovo će biti replika, poštovani g. predsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice, čl. 24 Uredbe o europskoj javnoj tužiteljici jasno navodi koje su obveze tijela država članica. Jedna od njih je ne samo kada se utvrdi, nego kada postoji sumnja da postoji zlouporaba fondova EU, da se o tome obavijesti Ured europske javne tužiteljice. To se nije dogodilo i to je činjenica. Međutim, pitat ću vas nešto drugo, Ustavom je propisano da DORH je dužno poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH, dužno je poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH. Nije im potrebna inicijativa drugih, to je dužnost DORH-a. Što ćete vi, imajući u vidu ovu ustavnu odredbu poduzeti da se poništi koruptivni ugovor koji je INA-u prepustio MOL-u? Hvala.
Izvolite odgovor.
Što se tiče slučaja Žalac, ja više, odnosno afere softver ne želim odgovarati i dozvolite mi da vam više ne odgovaram na ta pitanja, da ne odgovaram na ta pitanja zbog toga što je zapravo [[Upadica: Državna odvjetnice…]] istraga u tijeku.
Državna odvjetnice, moram vas sada, dakle, po Poslovniku HS-a vi morate odgovarati na repliku koja vam je postavljena. Ja razumijem što vi sad želite reći, da se o tome više nećete očitovati, ali u ovoj replici sada morate odgovarati kolegi Grbinu. Ja vas moram upozoriti jer inače bih ja kršio Poslovnik. Izvolite.
Dobro. Hvala lijepo. Oprostite. Dakle izvidi su u tijeku, odnosno nadzor nad radom u tom predmetu, sve što se poduzimalo, bilo koje državno odvjetništvo, je u tijeku i kad bude utvrđene sve činjenice, o tome će biti obaviještena javnost, kao i o mojoj odluci. Što se tiče INA-e MOL-a, moram reći ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Kolega Zekanović, molim vas, ajde molim vas, dajte da možemo raditi. Izvolite.]] Što se tiče INA-e MOL-a, moram reći sljedeće, DORH nije zastupalo u tom arbitražnom postupku, radi se o dva arbitražna postupka, trgovačkoj arbitraži i o investicijskoj arbitraži koja se vodi u Washingtonu. Ugovorom koji je sklopljeno RH sa INA MOL-om i kasnije međudioničarskim ugovorom [[Upadica: Hvala vam.]] je…
Žao mi je, ali, vrijeme je isteklo. Sada je na redu kolegica Nađ, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Grbin, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238 Poslovnika. Glavna državna odvjetnica direktno izbjegava odgovoriti na pitanje. Ja nisam govorio o arbitražnim sporovima, ja sam postavio pitanje što će se poduzeti nakon što su hrvatski sudovi donijeli pravomoćnu presudu u slučaju g. Sanadera, bivšeg predsjednika Vlade i bivšeg predsjednika HDZ-a, da je primio mito u slučaju koji je doveo do sklapanja štetnog ugovora i hoće li DORH [[Upadica: Hvala vam.]] ispuniti svoju ustavnu zadaću i nešto napraviti ... [[Govornik naknadno uključen.]]
Hvala kolega. Znadete i sami da ste povrijedili Poslovnik pa dobivate opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Prvu, prvu. Ja vas molim ovako, vi morate u tu minutu odgovoriti na ono što vas pitaju, ne mogu, kad bih vama dao da govorite duže, onda bi postavljači pitanja imali pravo isto tako govoriti duže. Pokušajte, kad ćete odgovarati na neko drugo pitanje sličnog karaktera povezati to pa reći ono što ste željeli. Kolegice Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a, poštovana glavna državna odvjetnice. Nakon svih ovih afera iz DORH-a i USKOK-a koje vi lijepo nazivate recentnim događajima, kako to lijepo zvuči i pljuske koju vam je opalio Ured europskog javnog tužitelja, da li osjećate imalo srama jer ste odgovorni da ste ugled DORH-a i USKOK-a srozali na najniže grane, a podsjećam vas, da se pred ovim HS-om položili prisegu, između ostalog, da ćete promicati ugled DORH-a. Tada ste rekli da ste duboko svjesni te prisege. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Ja sam duboko svjesna te prisege i svjesna sam svoje odgovornosti i spremna sam preuzeti odgovornost za moja činjenja i nečinjenja. Ali ne preuzeti odgovornost generalno za sve ono što je započelo ili su radili drugi. Ja sam rekla da nikada neću štititi i da ćemo raditi transparentno, kad se utvrdi tko je odgovoran, taj će odgovarati. Iz naših redova, bilo čijih redova.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovana državna odvjetnice. Svi oni koji su pročitali Izvješće i vidli brojke, mislim da tim brojkama ne mogu ništa prigovoriti. I zapravo nije problem u tome što se napravilo nego u tome što se nije napravilo, toga ste svjesni i zbog toga danas i ovdje toliko imate replika na tu temu. Ja bi vas molio da mi odgovorite na 2 pitanja. Unutar USKOK-a postoji Odjel za sprječavanje pojava korupcije i odnosa sa javnošću i on sastavlja Izvješće, izrađuje raščlambe o pojavnim oblicima korupcije u javnom i privatnom sektoru. Znam da nemate dovoljno vremena da mi sve ispričate što u tom Izvješću postoji, ali bi vas molio da mi to Izvješće pošaljete da vidim što u njemu piše za prošlu godinu ako to nije problem. I drugo pitanje je, da li možda znate koliko je postupaka obustavljeno protiv državnih dužnosnika i dužnosnika na lokalnom nivou, znači načelnika općina i gradonačelnika u proteklom razdoblju? Hvala.
Izvolite odgovor.
Na ovo pitanje vam ne mogu odgovoriti jer ne vodimo kroz sustav CTS-a šta je koja određena osoba, morali bi pregledati spise, moglo bi se doći do tih podataka ali u ovom trenutku ja vam na to ne mogu odgovoriti jer to sustav CTS-a ne podržava. Problem je dodatni u tome što je ono kao što sam rekla USKOK koji je nadležan za kaznena djela tih osoba u CTS, počeo primjenjivati CTS tek u travnju prošle godine za razliku od drugih državnih odvjetništava koji to primjenjuju od '13. pa imaju unesen veliki broj predmeta. To i je jedan od razloga zbog čega smatramo da bi trebalo i tražili smo i predlagali izmjene i dopune Zakona o USKOK-u koji je praktično toliki dugi niz godina nepromijenjen i nad kojim nikad nije izvršen nadzor.
Kolega Kuzmanić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana državna odvjetnice nije problem u onome što piše u izvješću već u onome što, čega nema u izvješću. Hrvatska javnost traži odgovore na pitanje jeste li bili ili niste upoznati sa predmetom Žalac, kada ste upoznati i kada ste točno iznosili neistine i zašto? Koji su bili vaši motivi za iznošenje neistina, s kime ste dogovorili da lažno prezentirate činjenice, da li ste vi obavijestili ured državnog tužitelja, zašto niste i u dogovoru s kime? Zašto dopuštate da netko drugi snosi odgovornost za vaš propust? I jedna jako bitna stvar, a to je tko je točno kriv za sramotno vještačenje u Agrokoru, tko će za to odgovarati i tko će odgovarati za štetu koja će biti nanesena RH u slučaju da ta, da država u tom sporu izgubi arbitražu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Obavijest obavještavanje Ureda europskog tužitelja ima USKOK, a ne Državno odvjetništvo RH, nisam lagala, a još se ponajmanje s bilo kim dogovarala. Moji dogovori o pripremi konferencije išli su isključivo i samo sa ravnateljicom USKOK-a. Što se tiče vještačenja mi smatramo da je vještačenje, vještačenje je određeno 2018. godine, da je vještačenje provedeno zakonito i da kad nakon ponovnog podizanja optužnice će se potvrditi valjanost i vrijednost toga vještačkog nalaza.
Sada će replicirati kolegica, samo malo povreda Poslovnika kolega Kuzmanić.
Poštovani predsjedniče povrijeđen je Članak 238., imali ste još vremena da mi odgovorite, postavio sam vam ključno pitanje tko će snositi odgovornost u slučaju Agrokor zbog šlampavog vještačenja ako država izgubi taj arbitražni spor, na to mi niste odgovorili, imali ste vremena, tako da smatram da svjesno izbjegavate odgovoriti na to pitanje.
Kolega Kuzmanić [[Upadica: Ne izbjegavam odgovor.]] ne, ne, ne, državna odvjetnice ne možete vi, kolega Kuzmanić će dobiti opomenu jer to nije povreda Poslovnika. Izvolite kolega Mlinarić i vi ste tražili povredu Poslovnika.
238., gospodine Jandroković, molio bi vas da mi objasnite zašto ste meni oduzeli riječ na aktualnom satu kad sam rekao Članak 238., sad dozvoljavate svima 20 sekundi da govore, a meni ste uzeli nakon 3 sekunde riječ, jel je to zbog premijera Plenkovića koji je tu, koji je bio tu pa ste njega štitili niste htjeli dat ovaj povredu Poslovnika [[Upadica: Ne, ne, ne, nisam, ne.]] dali ste mi opomenu nakon 3 sekunde i oduzeli ste mi riječ. Zanima me zašto imate dvostruke kriterije? [[Upadica: Nemam kolega Mlinarić.]] imate kad je Plenković tu i kad ga nema.
Sad dobivate opomenu jer se svađate sa mnom to je prva stvar i ovo nije bila povreda Poslovnika. Drugo, uvijek procjenjujem temeljem onog Članka 238. da li nešto ide u smjeru moguće povrede Poslovnika i tu onda ostavljam i procjenjujem da vidim što će biti na kraju, ali vi ste onda upali u raspravu između kolege Deura i mislim da jel bio predsjednik vlade ili netko drugi i vi ste bili nezadovoljni načinom na koji se ta rasprava odvila i odmah sam reagirao vidio da neće biti povreda Poslovnika. Ovdje je kolega pokušao nešto reći nije objasnio i dobio je opomenu, ali nema povrede, nema, nema dvostrukih kriterija. Idemo dalje, kolegice Peović izvolite.
Dobar dan, ja bih postavila pitanje, odmah bi na stvar, znači zašto već godinu i pol držite u svojoj ladici prijavu radnika Kraša protiv braće Pivac koji su do dionica došli prevarom obećavši radnicima da neće biti otpuštanja? Zašto DORH već preko godinu dana ništa nije postupio u vezi toga? Sada takvi vlasnici ulaze u visokoprofitabilnu tvrtku Podravku sa 6.500 radnika, hoćete li što poduzeti po toj prijavi? Dala bi vam prilike i da još jednom promislite i odgovorite na već postavljeno pitanje zašto ne poduzimate ništa vezano uz INU gdje je dokazano dakle u koruptivnom procesu INA predana u ruke stranog vlasnika, ne možete odgovarati da to nije vaše, vaš resor, znači međudionički ugovor s MOL-om itekako može biti poništen. Tu je, tu je moć u vašim rukama. Pitala sam vas za radnike Brodotrogira prošle godine rekli ste isto tako da ne možete ništa učiniti [[Upadica: Hvala vam.]] mislim da tu imate itekako prostora za djelovanje.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Odgovorit ću na ovo pitanje s obzirom da se ono nadovezuje pitanje zastupnika Grbina vezano za INU MOL. Međuvlasničkim odnosno međudioničkim ugovorom ugovorena je međunarodna arbitraža. To je bio razlog i zbog čega je 2014. godine kad smo imali prvi puta pravomoćnu presudu postupak za poništenje ugovora nije vodilo državno odvjetništvo nego je vodio odvjetnički ured koji je pokrenuo postupak međunarodne arbitraže. Nije problem u podizanju tužbe nego je problem u nadležnosti. Prema tadašnjem i sadašnjem stavu profesora pravnih fakulteta ovo je nadležnost, isključivo nadležnost međunarodne arbitraže i ne može biti rješavano pred domaćim sudovima. S obzirom da je Zakon o državnom odvjetništvu propisao proceduru imenovanja državnih odvjetnika, a ovdje je rok zbog revizije protiv odluke 90 dana zaključeno je da će nastaviti to raditi odvjetnički uredi koji su i započeli.
Hvala vam. Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Gospođo državna odvjetnice, evo 2021. godina je pa vas pitam hoćemo napokon dočekati pravdu da državno odvjetništvo procesuira operaciju Vukovar, da žrtva dobije bar zadovoljštinu na sudu, da se osudi generalštab JNA, ove parcijalne optužnice koje ste dizali u ovih zadnjih godina i koje ste nabrajali u vašem izvješću podsjetit ću vas samo da se protiv Aleksandra Vasiljevića generala KOS-a vodi sudski postupak od 2008. na Županijskom sudu u Osijeku i da do dana današnjeg nije ništa presuđeno. Ako takvom brzinom se radi, mislim da će umrijet svi prirodnom smrću bez optužnice.
Izvolite odgovor.
Državno odvjetništvo poduzima sve što može u suradnji sa policijom i vojnom obavještajnom službom doći do podataka. Koristimo svaku izjavu građana koji imaju i koji nam mogu reći nešto o počiniteljima kaznenih djela, za trajanje postupka pred sudom državno odvjetništvo ne može odgovarati jer mi time ne upravljamo.
Izvolite povredu Poslovnika kolega Mlinarić.
Hvala lijepo. 238. ne trebate gospođo pitati građane, MIG-ove 21 koji su raketirali Banske dvore vozila je JNA, ja sam vas pitao zašto ne podignete optužnicu protiv vrha JNA, a ne da morate pitati građane, pa zna se tko je napao Hrvatsku mislim da bi vi to trebali znati, 2021. godine.
A znadete i vi šta vas čeka, dakle druga opomena. Još jedna i izgubili biste pravo govora. Idemo sada kolega Zekanović, izvolite.
Poštovana državna odvjetnice. Ja sam maloprije čuo ovdje u sabornici da vi niste jedan predmet koji je ključan i važan, a došao je na vaš stol u srpnju uopće primijetili, pa me zanima jel to moguće da jedan predmet koji danas potresa hrvatsko društvo koji je iznimno važan da ste ga vi dobili na stol, a da niste obratili pažnju na taj predmet, jel to moguće? I još ovo drugo pitanje, kako je moguće da je USKOK predao kompletnu dokumentaciju prema EU i da danas mi nemamo uopće dokumentaciju po tom pitanju u USKOK-u jel to moguće, to mi nije jasno te dvije stvari da nema kopije dokumentacije o pitanju gospođe Žalac?
Izvolite odgovor.
U DORH-u kao i u svim drugim državnim odvjetništvima postoji određena podjela rada i specijalizacija i nemoguće je da državni odvjetnik, a osobito glavni državni odvjetnik zna i vidi i ima svaki predmet pod svojom da tako kažem pod svojom kontrolom i da ima kompletan uvid u njega. U tom dijelu se oslanja naravno na svoje suradnike. Što se događalo sa ovim dijelom koji ste pitali vezano za dostavu dokumentacije itd., da, to je točno ja sam tražila odobrenje, ali pod kojim okolnostima, kako i zašto je do toga došlo, to se utvrđuje.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Prije dva dana vi i gospođa Marušić održali ste konferenciju za medije zbog afere Softver i ostalih stvari i pokušali ste objasniti da u svemu tome nije bilo vašeg propusta odnosno propusta DORH-a i USKOK-a. Međutim u jednom trenutku gospođa Marušić je ipak priznala da je bilo propusta i onda ste najavili odnosno rekli da ste tražili nadzor zbog slučaja Žalac, ali USKOK nema kopiju spisa jer su poslali originale eu tužitelju. Da li je vama tada prije dva dana danas na sjednici Odbora za pravosuđe i Antikorupcijskog vijeća i sada barem neugodno zbog ovoga kako se radi? Da li gospođa Marušić ima i dalje vašu podršku, ako ima zašto ima i da li i kada ćete je smijeniti zbog ove sramote? Hvala.
Izvolite odgovor.
Odluku ću donijeti nakon što se utvrde sve činjenice. Da mi je neugodno da je došlo do ovakve situacije, je, neugodno mi je, naravno da mi je neugodno, ali išla sam sa povjerenjem u ono što mi je rečeno, a sada provodimo nadzor, utvrđujemo činjenice i dok ne budu sve činjenice utvrđene ja ne mogu donijeti odluku jer bi to bilo u najmanju ruku neozbiljno s moje strane, da ne kažem potpuno neodgovorno.
Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovana državna odvjetnice. Uz ove sve afere koje doživljavamo iz dana u dan ove srijede priveden je osječki sudac Zvonko Vekić sa tzv. prijateljicom svojom te se nalazi u Istražnom zatvoru u Remetincu pod sumnjom da su prali novac koji je bio namijenjen kao mito sucima od strane Zdravka Mamića. Zdravka Mamića osuđenog bjegunca koji je jučer tijekom dana u hrvatskim medijima izjavio da je podmitio nekoliko desetaka sudaca u RH. S obzirom da su njegovi navodi o sucima iz Osijeka očito bili osnovani, hoće li DORH provoditi izvidne radnje u odnosu na predmete u kojima je sudjelovao građanski Nogometni klub Dinamo, Zdravko Mamić kao pojedinac i treći sudionik odnosno navijači odnosno BBB koji su optuživani u kaznenim i prekršajnim predmetima, a kojima je glavni oponent bio Zdravko Mamić?
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Ovaj je predmet također iz nadležnosti USKOK-a. naravno da će provoditi izvidi, Zdravko Mamić mislim da je svima poznato kakva je on osoba, ne bi o tome govorila, ali sve njegove, ne možemo nikoga osuđivati niti proganjati na bazi izjava nekoga jer se te izjave moraju provjeriti, moraju se prikupiti materijalni dokazi koji će te izjave potvrditi i ako se to pronađe svakako će ići postupci dalje, to nema govora.
Kolega Troskot, izvolite.
Poštovana državna odvjetnice imam tri pitanja. U vašoj statistici falili su sljedeći podaci čisto da dobijem dojam, a prvo pitanje je sljedeće, koliko je milijardi eura ili dolara propuštenih ulagani u RH zbog ovakvih slučaja kao što je gospođa Žalac? To je prvo pitanje. Drugo pitanje koje imam za vas, koliko ovakvih predmeta još ima po ladicama jer to je izuzetno bitna stvar i izuzetno važna statistika? I treća stvar, ali to me stvarno zanima jer sam vodio projekte i surađivao sa ljudima, mene zanima kako vi gledate na to dakle vaše kolege unutar resora koje vi vodite koji su 3000 stranica napravili. Dakle netko je morao danonoćno raditi na tim dokumentima, ispitivati, dakle sve te ljude, dakle vi dobijete taj Izvještaj u 7. mj. i apsolutno se ništa ne dogodi. Pitam vas to iz razloga što zbog takvog ponašanja dakle cijelu ljagu dakle preuzmu dakle svi ti ljudi koji su danonoćno radili, gdje su časni ljudi radili [[Upadica: Hvala vam.]] na takvom jednom sporu.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Na prvo pitanje vam ne mogu odgovoriti, a oprostite, ali pala mi je koncentracija, ako mi možete ponoviti drugo pitanje koje je bilo.
ha, to isto nije u skladu s Poslovnikom, to sam neki dan onemogućio, ajde, ajde, ali ono, u 2 sekunde. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala. Ne znam. Ne znam, ali znam da je počeo sa radom Ured europskog tužitelja 1.6. i da kad počinje neko tijelo sa radom da uvijek dođe do određenih nesporazuma dok se postupci ne usklade i ne ... [[Govornik se ne razumije.]] prema tome, ono što će se, nakon što se ovo provjeri, i ovo dovrši, nakon toga ćemo imati sigurno sastanak, kao što sam već imali sa, konferenciju sa europskom, glavnom europskom tužiteljicom i dogovorit ćemo modus rada i poslati uputu na teren kako se ovakve stvari ne bi ponavljale, da mogu ljudi provjeriti i vidjeti jer je, nisu stvari tako jednostavne kao što to u prvi mah se čini, ali u svakom slučaju, ići ćemo s novom uputom i [[Upadica: Hvala vam.]] postići dogovor o suradnji odnosno načinu rada između [[Upadica: Hvala vam.]] i nas.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani glavna državna odvjetnice. Novinar Telegrama Andrej Dimitrijević otkrio je slučaj Žalac. Da nije bilo novinara Andreja Dimitrijevića, taj slučaj ne bi bio niti otkriven, a ne bi ni postupci europskog tužitelja bili pokrenuti. Hrvatska bi očito bila puno bolje mjesto za život kada bi, primjerice, šef USKOK bio Andrej Dimitrijević. Kako se osjećate pored notorne činjenice da posao DORH-a i USKOK-a bolje radi Andrej Dimitrijević, slobodno novinarstvo i istraživački novinari? Nije li vas sramota zbog toga?
Izvolite odgovor.
Vrlo često, vrlo često istraživački novinari pomažu DORH-u i USKOK-u na otkrivanju i prikupljanju dokaza vezano za počinjena kaznena djela. Što se ovdje dogodilo i kakav je stav, to ne znači da automatski moram reći da zapravo, ako je i došlo, državno, Zakon o Državnom odvjetništvu, zakon o sudovima, veliko, moramo razlikovati tome da li je došlo do pogreške, da li je to u pitanju administrativna pogreška ili je pogrešno pravno mišljenje. Nitko ne može odgovarati za pogrešno pravno mišljenje. Da, ako je to pogrešno pravno mišljenje namjera i svjesno i namjerno nešto učinjeno, onda je to nešto što ulazi i u zonu kaznenih djela i u kriminalnu zonu. Ali, ne mogu vam više reći od ovoga što sam vam rekla.
Hvala vam. Sada je na redu kolega Jakšić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana državna odvjetnice. Dakle opet malo o Agrokoru. Ključno pitanje nakon 4 godine rada na tome predmetu, koji je sad hodogram i koji je plan i kad možemo očekivati ispravke koji su potrebni u vještačenju i razrješenje kao što ste vi naveli, eventualnih nepravilnosti u samoj optužnici? Jako puno vremena je prošlo, ako sve i uspije, spis će biti jako velik, a mislim da bi nam svima puno pomogli da bi znali nakon teške greške u vještačenju, koliko će nam trebati da to sad popravimo i samo jedno drugo pitanje, koliko je vremena izgubljeno zato jer se nije kako treba, pozabavilo sa slučajem tužiteljice Alerić Puklin jer već prije godinu dana na slučaju JANAF smo imali informacije i sumnje da oko te gospođe postoje razni interesi koji su nažalost sad isplivali, ne samo u JANAF-u nego i u Agrokoru. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Mislim da je preuranjeno da bi mogli govoriti da se govori o greški u vještačenju. Mislim da za to, mi za sada nitko od nas nema, mi smatramo da je vještačenje obavljeno po pravilima struke jer su svi koji su sudjelovali u tome, dali izjavu o neovisnosti. Što se tiče bivše zamjenice županijskog državnog odvjetnika, u tom trenutku ona nije bila u fokusu istrage i istraživanja već njezin suprug zbog njegove povezanosti sa Kovačevićem i aferom JANAF. S obzirom da se radi o stotinama stranica, bilo je nemoguće te transkripte, kako su se oni čitali i analizirali, tako se je došlo do ovih podataka i naravno, do rezultata pretrage. Ja vas ponovo vraćam na ono što svi očekujete, ali ljudi, mi imamo u USKOK-u 30-ak zamjenika. U cijelom Državnom odvjetništvu, cijelo Državno odvjetništvo [[Upadica: Hvala vam.]] za građanske i ove stvari ima 680 ljudi.
Hvala vam. Kolegice Rakar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, poštovana gđo. državna odvjetnice. Vi ste danas na Odboru za pravosuđe rekli da je vaš stav da se prljavi veš unutar DORH-a zbog transparentnosti mora rješavati javno. Pa evo, možete li nam reći da li je i koliko djelatnika DORH-a u 2020. g. suspendirano ili dobilo opomene zbog grešaka u svom radu? Zatim, možete li nam reći točno koji je broj istraga bio ometen zbog toga što su npr. probijene mjere tajnog prikupljanja podataka te, treće pitanje, konačno, da li je itko bio sankcioniran zbog osnovane sumnje da se preko bilo koje osobe na javnoj funkciji pokušao politički, se pokušalo politički utjecati na DORH-ove predmete ili na podizanje ili nepodizanje optužnice. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
hvala. Počet ću od ovog zadnjeg. Nemam saznanja, bilo kakvih informacijama niti čak niti informacija da bi, a kamoli dokaza, da bi na nekoga se vršio politički pritisak i utjecaj da donese ovakvu ili onakvu odluku. Kada me pitate o koliko ljudi se radi koji su, protiv kojih je pokrenut postupak, mi smo u 2020. g. imali i imamo, još uvijek, neki su pri završetku, 6 stegovnih postupaka i naravno, sad u '21. dolazimo do ove istrage protiv bivše zamjenice županijskog državnog odvjetnika. Kao što sam i rekla, sad ponavljam, očekujem da će biti, s obzirom na, to je ono što je zastupnik Jakšić pitao, za očekivati je da će do kraja godine biti još neki stegovni postupak pokrenut i mislim da o tome vodimo računa [[Upadica: Hvala.]] i govorimo i radimo.
Kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Gđo. Hrvoje Šipek, vaš prethodnik Mladen Bajić, iako 70-godišnjak, još uvijek je aktivan u službi. Navedeni gospodin je jedan od glavnih krivaca za širenje korupcije za vrijeme Ive Sanadera. Taj Bajević je otvoreno štitio korupciju, a postoje indicije da je i sam u njoj sudjelovao i to u slučaju pogodovanja u projektu dubrovačkih Vrtova sunca. Isto tako, počinio je kazneno djelo veleizdaje kada je u slučaju Ovčara, odnosno kada je slučaj Ovčara, najveći zločin nakon II. svj. rata predao srbijanskome pravosuđu. Dakle to bi bili kao da su saveznici '45. angažirali Hitlerovo državno odvjetništvo za nürnberški proces. Recite mi, molim vas, zašto još uvijek držite tog Bajića u DORH-u, tj. zašto ga niste procesuirali zbog navedenih protupravnosti koje je učinio? Imate li vi možda strah od dotičnog gospodina? Je l' vas on možda nečime ucjenjuje? Osoba s takvom listom prijestupa u nijednoj uređenoj državi ne bi mogla raditi u državnoj službi.
Izvolite odgovor.
G. Bajić niti ne ucjenjuje niti me plaši, kroz našu, kroz naš zajednički rad zadnjih godina imali smo i podosta sukoba, a ako pratite moje izjave, onda ćete vidit u zadnjih godinu dana da sam rekla, dok se ne donese politička odluka vezana za visoko državno odvjetništvo, meni je jako teško odlučiti koliko ljudi, meni su ljudi, ljudi su otišli. Tamara Laptoš je otišla, otišla je Sani Ljubičić, otišao je kolega Palijaš, sad se ne mogu niti sjetiti koliko ljudi je otišlo iz DORH-a i s obzirom na njegovo iskustvo, da, sklopila sam s njim ugovor o djelu koji traje do kraja ove godine.
Povreda Poslovnika, kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Da, g. predsjedavajući, ponižavanje saborskih zastupnika, čl. 238, dakle ako niste u stanju zapamtiti ono što su vas pitali, pišite ili u svakom slučaju, kao što ste to učinili kod kolege Troskota, postavite opet pitanje što ste ono rekli. Dakle niste se osvrnuli ni na slučaj Ovčara ni na slučaj korupcije.
Kolegice Vidović Krišto, dobivate opomenu zato što ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika. Sada je na redu kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Osobno sam i USKOK-u i DORH-u kao tijelima jako sklona. Po meni nema države bez državnog odvjetništva. Država nam vrijedi onoliko koliko DORH i USKOK mogu oživjeti i ostvariti vladavinu prava, a s druge strane, ako građani u ta tijela nemaju povjerenja, a pogotovo ako nemaju povjerenja s razlogom, onda nam čitava država zapravo ne vrijedi ništa, a mi se upravo nalazimo u takvom stanju. Stoga, uvažena glavna državna odvjetnice, ja vam želim skrenuti pozornost na činjenicu da je povjerenje izgubljeno i da je manje bitno što ćete vi utvrditi u istrazi koju provodite u odnosu na ravnateljicu USKOK-a, vi ne možete pobjeći od vlastite odgovornosti jer ne možete više obavljati svoju funkciju na način s kojom bi se oni ciljevi koje DORH u jednom društvu treba ostvariti, mogli ostvariti. Ali, to nije samo vaša greška. Za stanje u USKOK-u i DORH-u odgovorna je politika koja godina ne mijenja zakone, ne mijenja ustroj unutarnjih tijela nadzora [[Upadica: Hvala vam.]] i ne poduzima ništa da se unaprijedi vaš [[Upadica: Hvala kolegice Orešković]] status. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ja sam svjesna da pitanje koliko će utjecati rezultati nadzora, ali ja naprosto moram utvrditi objektivne činjenice i ono što se događalo. Bez toga je svaka druga odluka neodgovorna i ne mogu je donijeti, neprihvatljivo je donošenje odluke na temelju paušalnih procjena.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana glavna državna odvjetnice, 26.5.2020. g. ste prisegnuli u HS-u te vas želimo podsjetiti tada na vaše izgovorene riječi. Čvrsto sam uvjerena da ću svojim radom predanim, dokazati da je DORH samostalno tijelo u koje građani mogu imati povjerenje. Moje pitanje je što je prošlo krivo? Niti ste neovisni niti ste samostalni, a građani imaju sve manje povjerenja u vaše instituciju. Kada ćete dati ostavku, recite hrvatskoj javnosti, odnosno mislite li da se dobro nosite sa svime ovome što se događa u vašem radu?
Izvolite odgovor.
Ja sam samostalna i ja sam neovisna. Očekivanja da će ispuniti nečije želje i nečiji stavovi, samostalnost i neovisnost se očituju u tome o donošenju odluka na temelju činjenica, objektivnih činjenica koje se utvrde u postupku, a ne na tome što se piše u medijima i to što nekome odgovara u određenom trenutku, bilo da l' se radi o interesnim ili političkim skupinama. Ja vas razumijem i vašu poziciju, ali oprostite, ja sam samostalna osoba, nisam lutka na koncu, jer kad bi netko i brojio, na koncu konca, onda bi utvrdio da je više dužnosnika HDZ-a za vrijeme mog mandata procesuirano nego drugih.
Kolega Šimičević, izvolite. Kolega Bauk, tek ste stigli, a već vas čujem, ja vas molim malo tiše.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovana državna odvjetnice. Ovo je zapravo Izvješće o radu DORH-a, ali očito da nekim u ovoj sabornici nije cilj Izvješće nego vi. Iz onog što sam ja imao priliku pročitati, razvidno je da se radilo dosta i da je zapravo riješeno 230 tisuća predmeta. Ovdje treba pohvaliti i ljude koji su to sve i odradili. Moje pitanje vama je vezano prvo, br. 1 uz obrazovanje, da li mislite, da li bi trebali više obrazovati ljude s obzirom da primjeri dobre prakse iz svijeta nam daju za pravo da bi možda mogli postići još bolji rezultat i pitanje br. 2, kad ćemo riješiti ratne zločine. Zasigurno neće biti dobro ako prođe još 30 godina, a da nismo riješili ratne zločine [[Upadica: Hvala vam.]] i udružimo se, skupino glave i riješimo taj problem [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala.
Izvolite odgovor. Povreda Poslovnika, kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega, zar vi mislite da smo mi saborske zastupnice i zastupnici stvarno glupi da ne vidimo da se radilo dosta u DORH-u i USKOK-u? Ali i krava koja daje puno mlijeka pa ritne cijelu kantu s mlijekom [[Upadica: Kolegice Nađ, oprostite.]] onda [[Upadica: Kolegice Nađ.]] isto nije dobra.
Što je sad ovo bilo? Pa kakvo je to ponašanje? Vi ste dugo u Saboru, poznajete pravila, što je sad ovo bilo? Dajte molim vas, dobivate opomenu. Izvolite odgovor. Nemojte ajde, nemojte sada, nemojmo sada bez veze, ovo je bio nepotreban ispad koji uopće ne razumijem zašto se dogodio. Pa naravno da niste, zato sam i dao opomenu, naravno. Izvolite odgovor. Izvolite državna odvjetnice, odgovor.
DORH kontinuirano radi na edukaciji, kako mladih kolega, ali tako i na cjeloživotnom usavršavanju. Primjene i stjecanje novih vještina, naprosto, bez njih se ne može raditi, kao što se liječnici moraju usavršavati u, zahvaljujući novoj tehnologiji, ista stvar je i sa državnim odvjetnicima. Mislim da je podatak u spisu da je preko 80% državnih odvjetnika i zamjenika sudjelovalo na edukacijama, idu u razmjene. Evo, jedna kolegica upravo ide u projekt CEPOL-a, 4 godine se upućuje van. Kolege rade u, na projektima u Albaniji i drugim zemljama, dakle ne samo da se educiraju, nego su već i cijenjeni stručnjaci u inozemstvu i priznati su u drugim i DORH, njegov rad i naravno, rad USKOK-a uživaju zapravo veliko povjerenje i veliko i ugled u drugim zemljama za razliku od onoga što, s čim se suočavamo u vlastitoj zemlji.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovana državna odvjetnice. Dakle, nije vama lako. Ono što biti na čelu takvog jednog tijela nije lako. Teško je i tu apsolutno, ako želimo biti realni, moramo to reći. Ali, vaš rad je javan, vaš rad se ocjenjuje, naravno da se uvijek su sve oči uprte u DORH i USKOK kad imamo određene predmete koji zazivaju zaista realan upit javnosti. Vi i sami znate, sva istraživanja koja, govorim, kad govorim o puno široj temi o pravosuđe, da govori o lošem, da ljudi imaju lošu percepciju, a vi ste tu na vrhu te piramide i jednostavno, odgovornost na vama je velika. Vi imate dugo iskustvo u DORH-u, mene zanima i neću vas pitati za sve, ali recimo, u zadnjih 10 godina, kad bi trebali ocjenjivati rad DORH-a, ocjenom od 1 do 10, koju bi ocjenu dali? Hvala.
Izvolite odgovor.
Koju bi ocjenu dala? Nisam razmišljala o zadnjih 10 godina, sad ste interesantno pitanje postavili, ali mislim da bi ga stavila u prosjeku tih 10 godina, da bi ga stavila na jednu dobru 7-icu. 7-8.
Hvala vam. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovana gđo. Hrvoj-Šipek, molim vas da nam odgovorite ovdje, dakle imamo dvije financijske možda najteže afere u povijesti Hrvatske, a to su slučaj „Veliki Agrokor“ i slučaj „Borg“. Trenutno su oba ta slučaja na DORH-u umrtvljena, a odustalo se i od dizanja optužnice u slučaju „Veliki Agrokor“, a „Borg“ je već odbačen. Međutim, ono što je zanimljivo i molim vas da nam na to odgovorite, a to je je li istina da vam je već prošle jeseni nekoliko zamjenika županijskih državnih odvjetnika koji su radili na slučaju „Agrokor“ pismeno poslalo obavijest da nema uvjeta za podizanje optužnice u slučaju „Veliki Agrokor“? Iz kojeg razloga o tome javnost nije obaviještena i zašto onda se ne ponovi slučaj „Borg“ i otvori slučaj „Borg“, jer ako nema slučaja „Veliki Agrokor“, onda itekako ima odgovornosti Vlade.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Ja prije svega moram ponoviti ono što sam već rekla, odustajanje od predmeta „Agrokor“ nema. Odustajanje od predmeta nema. Do mene ni na koji način nije došla bilo kakva informacija da kolege smatraju da taj predmet neće uspjeti i da ima problema s njim. Istina je da se radi o jednom izuzetno složenom predmetu, da tu ima više predmeta, ja sam zakazala ovaj, koordinacijski sastanak, angažirat ću, na tom sastanku sudjeluju i kolege koji su bili i donosili odluke '18. g. kada je cijeli predmet započeo i zajedničkim snagama mi ćemo ovaj predmet dovesti do kraja. Vidjet ćemo što će se događati. Meni je u ovom trenutku jako teško špekulirati nakon što se izvrši cijela analiza da li će se, što će biti dalje. Ali, odnosno konkretno što će se učiniti, bolje da tako kažem, ali odustanka nema. Nema.
Hvala vam. Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani glavna državna odvjetnice, bez obzira na pokazatelje iz Izvješća uspješnosti rada državnih odvjetništava sigurno da i događaji koji su aktualni postavljaju određena pitanja. Ono što bih ja htjela i zbog javnosti da vi ovdje kažete je na koji način svaki zamjenik državnog odvjetnika donosi odluku? Da li se mora konzultirati sa svojim neposrednim šefom, da li ga mora poslušati u tom slučaju ili odluku donosi samostalno, i s druge strane zanima me, da li, i u kojim intervalima radite nadzor nad Općinskim ili Županijskim državnim odvjetništvima, da li samo u slučaju kad se pojave neke prijave ili imate i nekakve redovne nadzore, hvala
Izvolite odgovor.
Hvala. Zakon o državnom odvjetništvu jamči svakom zamjeniku apsolutnu samostalnost i neovisnost u donošenju odluke. Državni odvjetnik mu može samo dati pisani nalog, ako se ne slaže sa njegovim mišljenjem, a nalog se odnosi zapravo na provođenje dodatnih dokaznih radnji a nikako na donošenje odluke. Državni odvjetnik nema ovlast narediti kakva će biti odluka. Što se tiče nadzora, zakonom je propisano da se nadzor treba provoditi nad Županijskim i nižim državnim odvjetništvima svake 3 godine. Iz objektivnih razloga to nije činjeno nekoliko godina. I zato sad ove godine, ali nam je malo, mislim ne malo nego je znatno na to utjecala i pandemija zbog čega se nadzor ne može neposredno provoditi, trenutno sam rekla, u tijeku je nadzor Zagreba, građansko upravnog odjela.
Kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Poštovana državna odvjetnice, ako niste primijetili, u RH postoji Državno odvjetništvo RH koje vodite vi, a postoji i u saboru naše nacionalno saborsko sudište, koje sudi svakodnevno. Ovdje za govornicom i to radi vrlo brzo u brzim procesima. Znači kratka optužba i brza presuda, bez procesa i bez prava optuženih da se brani. Jer 90% onih koji oni navode, nisu zastupnici i ne mogu se braniti. Ovih 10% koji su zastupnici, vrlo lako vrate i oni odustaju. Tako i vas. Ako ste primijetili, već su vas osudili. Na početku i rekli ste da ste krivi. Jer su oni procijenili da ne radite svoj posao kako treba. E sad mene interesira nešto drugo. Znači imali smo slučaj Olaf, 1 slučaj. Ali ovdje smo prije 4 mjeseca skinuli također imunitet po zahtjevu Olafa, jednom drugom zastupniku, kolegi našem i vidi čuda nema nikakvih reakcija. Ne znamo da li je podignuta optužnica, da li je ikakav izvid u toku i ništa se ne događa. Da li je Olaf zaspao ili Državno odvjetništvo i tu ne znam što se događa.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
O skidanju, odnosno, zahtjev za skidanje imuniteta zastupniku o kojem vi govorite, podnio je neposredno Ured europske tužiteljice iz Luksemburga i Državno odvjetništvo ni na koji način niti ima uvida niti saznanja o onome što poduzima taj ured. Samo što se …. Tako da ovaj, oni su tu apsolutno samostalni i isključivo pod Luksemburgom.
Kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana glavna državna odvjetnice. U svom izvješću navodite i zaista županijsko i općinsko državno odvjetništvo u Šibeniku ima jako loše uvjete za rad. Ti prostori su derutni, dislocirani, nemaju uvjete za nesmetan rad a ni za neophodna nova zapošljavanja. Recite mi što se poduzima i kad mogu očekivati bolje uvjete za rad koji se naravno reflektiraju i u broju predmeta.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ove godine je adaptirana zgrada suda u Šibeniku i u nju je sada preseljen i onaj građanski dio koji je bio dislociran i u onoj, mogu je slobodno nazvati rujini od zgrade, jer je bio problem postaviti uopće instalacije zbog njezine nestabilnosti i starosti, tako da su sada uvjeti znatno bolji, no još uvijek imamo dosta prostornih problema vezano za druga državna odvjetništva i njihov rad, a na koncu konca u ovom, najveći problem će nam biti smještaj, trajni smještaj i obnova zgrade za potrebe budućeg općinskog građanskog državnog odvjetništva. Na koncu konca i zgrada Državnog odvjetništva RH jedna trećina je izvan funkcije.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana glavna državna odvjetnice. Jutros, malo prije u stvari, čuli smo od jednog oporbenog zastupnika kako je nebitno da li je zaustavljanje istrage u slučaju Software, rezultat greške pojedinog tužitelja ili državne odvjetnice, ili rezultat političkog pritiska. Dakle, takva je izjava infativna. Naime u radu se može pogriješiti i griješiti je ljudski. Ali ta greška u takvim slučajevima zahtjeva i sankciju koju ste vi najavili ako to nadzor utvrdi. A kada bi to bio rezultat političkog pritiska, e onda bi to bila ogromna afera u Hrvatskoj. Pa mene interesira, i postavit ću vam pitanje. U vašem evo 18 mjeseci radu kao glavne državne odvjetnice, interesira, da li je itko iz izvršne vlasti, na vas osobno, uključujući premijera, ministra pravosuđa ili drugog ministra, ili netko od članova i dužnosnika HDZ-a ikad vršio kakav politički pritisak. Da bite nekoga procesuirali ili odustali od procesa u bilo kojem slučaju.
Hvala lijepa, hvala kolega Bačić. Izvolite odgovor.
Ne.
Hvala vam lijepa. Onda idemo na iduću repliku. Kolega Brumnić, spojit će se video vezom jel nas čujete? Hajde postavite pitanje.
Dobar dan. Lijep pozdrav predsjedniku sabora i državnoj odvjetnici. Ja sam mislio replicirati vezano u slučaju Žalac i slučaju Agrokor. Kako su kolege već ranije replicirale po istoj temi i ukazale na probleme, ja bi pitao državnu odvjetnicu da li ona stvarno misli da nitko od nas ne pročita materijale i ne pročita zakone iz kojih se treba donositi nekakva odluka. Vi ste ovdje spomenuli dva državna odvjetništva koja praktički, vi kažete, ne znate što su radili. A prema članku 74. Zakona o državnom odvjetništvu, u stvari vi ste ti koji trebate to kontrolirati, upravljati time i praktički isključivo je vaša odgovornost to što se dešava u tim predmetima. Vi ste sada odlučili, meni to tako izgleda, likvidirati ravnateljicu USKOKA
Hvala kolega Brumnić, vrijeme je isteklo
Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Članak 74. Zakona o državnom odvjetništvu razrađen je Poslovnikom državnog odvjetništva koji donosi Ministar pravosuđa i on jasno govori o obvezi nižih Državnih odvjetništava da o svim predmetima koji su od značaja za Državno odvjetništvo ili su od Državnog interesa pri čemu se naglasak je na predmete iz nadležnosti građanskog upravnog odjela obavijesti više Državno odvjetništvo, prema tome može se obavijestiti Županijsko a ono u konačnici Državno odvjetništvo Republike Hrvatske.
I idemo na zadnju repliku. Kolega Bauk izvolite. Netko se treba isključiti. Kolega Bačić vi imate uključen mikrofon. Evo izvolite.
Zahvaljujem. Ova rasprava je i prilika da se svim dužnosnicima, pravosudnim dužnosnicima u Općinskim, Županijskim i Glavnom državnom odvjetništvu koje rade odgovoran i pošten posao zahvali na trudu i radu, a onoj manjini koja radi loše da ih se kritizira. Tako vam je otprilike i sa Hajdukom. Juniorske ekipe su dobre, pionirske isto, ali glavna ova nije osvojila prvenstvo već 15 godina i to je ono što boli. Kad sam bio mlad i lud onda sam jednog Glavnog državnog odvjetnika prozvao stand Bajić, zbog držanja predmeta u ladicama. U međuvremenu sam malo odrastao ali se opametio nisam. Naime, dojam je sada da je Glavna državna odvjetnica gospođa Laptoš, a da ste vi gospođo Glavna državna odvjetnice postali sporedna Državna odvjetnica, to je takav dojam i morat ćete dosta napraviti da se ta dojam promjeni. Moje pitanje glasi: Jeste li prije imenovanja i javljanja na Javni poziv razgovarali i s kim iz Izvršne vlasti o vašem imenovanju? Hvala.
Izvolite odgovor.
Prije moga imenovanja sam razgovarala sa tadašnjim Ministrom pravosuđa. [[Upadica: ne čuje se]] prije javljanja, prije javljanja. Bilo je logično da razgovaram s Ministrom pravosuđa i čujem kakvo je njegovo mišljenje o mom radu.
Zahvaljujem Državna odvjetnice. Došli smo do kraja sa replikama tako da se možete vratiti na svoje mjesto. Mi ćemo sada predstavnik Vlade nam je kazao da ne želi sada u ovome trenutku govoriti. Slobodno sjednite, pa ćemo sada pozvati izvjestitelje Odbora da uzmu riječ ako žele. Da. Prvi će biti kolega Mišel Jakšić, predsjednik Odbora za pravosuđe. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Odbor za pravosuđe na svojoj jutarnjoj sjednici koja je bila zajednička sa Antikorupcijskim vijećem je donio zaključak da većinom glasova se prihvaća Izvješće o radu Državnih odvjetništava za 2020. godinu. Hvala lijepo.
Kratko i jasno. Hvala i vama. Sada će govoriti predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani Predsjedniče, poštovana Glavna državna odvjetnice. Dakle, kolegice i kolege, budući da je Glavna državna odvjetnica imala ovdje dakle ovaj svoje Izvješće je predstavljala. Neću ponavljati što je pred Antikorupcijskim vijećem ona govorila, ali ću ovaj reći što su govorili članovi dakle Nacionalnog vijeća u raspravi. U raspravi su članovi Nacionalnog vijeća postavili pitanje o tome je li Glavna državna odvjetnica sukladno čl. 74 Zakona o Državnom odvjetništvu bila informirana o stanju u predmetu Žalac. Glavna državna odvjetnica je odgovorila kako je nju spomenuto Izvješće zateklo kada je preuzela dužnost u svibnju 2020., a Izvješće o stanju o predmetu je u DORH-u zaprimljeno ranije tj. 12. veljače 2020. Glavna državna odvjetnica je izvijestila kako je trenutno u pogledu predmeta koji se u USKOK-u vodio protiv Gabrijele Žalac u tijeku nadzor, te će odluku o tome donijeti nakon završenog nadzora. Članovi su postavili je li Ministarstvo pravosuđa odobrilo zapošljavanje posebnih financijskih istražitelja, te je li se pristupilo nabavi novih vozila za potrebe Državnih odvjetništava? Glavna državna odvjetnica je odgovorila kako su prvi financijski istražitelji već zaposleni, te kako su u tijeku i novi natječaji, a pristupilo se i nabavi novih vozila. Članovi su komentirali kako je veliki pomak uspostava CTS sustava koji strankama u postupcima omogućuje bolji uvid u predmete. Primijetili su kako je povećan broj kaznenih prijava za silovanje u odnosu na 2019. i to preko 100% što je djelomično uvjetovano i promjenama Kaznenog zakonodavstva, a zanimalo ih je postoji li mogućnost praćenja? Koliko je u odnosu na solidan broj odluka oduzimanju imovinske koristi doista realiziran? Izrazili su zabrinutost lošim postotkom uspješnosti Državnih odvjetništava u Trgovačkim sporovima. Članovi Nacionalnog vijeća tražili su i ostavke Glavne državne odvjetnice zbog lošeg obavljanja dužnosti, te izrazili mišljenje kako je to jedini način da se vrati povjerenje u rad Državnih odvjetništava. Nakon provedene rasprave Nacionalno vijeće je s 5 glasova ZA i 2 glasa SUZDRŽANO odlučilo predložiti Hrvatskom saboru da donese slijedeći zaključak: „Ne prihvaća se Izvješće Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske o radu Državnih odvjetništava u 2020.godini.“ I s 4 glasa ZA i 3 glasa SUZDRŽANA Nacionalno vijeće je odlučilo je predložiti Hrvatskom saboru da donese slijedeći Zaključak: „Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u skladu s Odredbom članka 28. Zakona o Državnom odvjetništvu podnese Prijedlog za razrješenje Glavne državne odvjetnice Republike Hrvatske“.
Sada ćemo prijeći na raspravu. Za sada se javilo 10 Klubova i imamo 22 pojedinačne rasprave. Znači radit ćemo do 13 sati Klubovi, onda ćemo imati slobodni govor i nakon toga odmah nastavljamo dalje sa Klubovima i pojedinačnim raspravama. Prvi na redu je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Kolega Sačić i kolega Škoro. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče, gospođo Glavna državna odvjetnice, suradnici, Ministri, tajniče, kolegice i kolege, Hrvatska javnosti. Evo imamo priliku raspravljati o iznimno važnom, o radu iznimno važnog tijela za nacionalnu sigurnost, za stabilnost RH. To bi bilo kao da recimo u vrijeme najžešćih napada tijekom Domovinskog obrambenog rata, mi trebamo, znači državni vrh, predsjednik Tuđman, glavni stožer raspravljati o učinku i doprinosu najelitnijih snaga obrambeno oslobodilačkih u ratu, jer o tome ovisi sudbina Hrvatske u ratu. Upravo o radu državnog odvjetništva, kao iznimno važnog, značajnog državno represivnog tijela, kojemu Ustav garantira neovisnost i slobodu, vezanost na zakone, je u miru takvo tijelo najjače, najsnažnije, ono je u potpunosti zaduženo za stabilnost, red, snagu, pravdu što se kaže za jedno održavanje ustavno pravnih kategorija u RH. Što mi od toga imamo, odnosno, što ovo društvo radi? Svako društvo pa tako i naše hrvatsko, treba uložiti sve što je u njihovoj moći da osigura njihov rad, odnosno da nam svima bude dobro. Međutim, čitajući izvješće danas i jučer i ovih dana o radu Državnog odvjetništva, sve se može svesti… Inače, izvješće je izvrsno, izvješće je izvrsno, ono premašuje okvire očekivanja, stručno analitički, prosudbeno, dapače, ušli ste i izvrsno i u domenu kritičkog osvrta na kaznenu politiku naših sudova, a to me veseli. Dali ste presjek rada Državno odvjetničkog vijeća i to me veseli. Ali suština priče o tom izvješću su ova tri lista a ona govore da se koliko i kako Državnog odvjetništvo nosi sa materijalno financijskim i ostalim poteškoćama i problemima u svom svakodnevnom radu. A tu je katastrofa i zahvaljujući upravo tom aneksu na str. 224 i ovih nekoliko listova, mi dolazimo nažalost do zaključka i ovdje u saboru i hrvatska javnost i stručna javnost, da tijelo koje je najodgovornije, najzaslužnije za sigurnost i stabilnost RH ima vezane ruke od strane upravo onih koji im trebaju dati najveći poticaj a to je Vlada RH, Ministarstvo pravosuđa, koje za njih brine. Jer ako se u, mi danas 30 godina od samostalnosti Domovinskog rata, bez obzira na potres, bez obzira na covid, trebamo suočavati u tom izvješću sa činjenicom da nemaju službena vozila, da nemaju informacijski sustav, da nemaju gdje raditi, da nemaju zgrade, da nemaju najvažnije, stručnih ljudi za financijske istrage, da nemaju koeficijente i plaće da plate ljudima koji će to raditi. Pa što možemo zaključiti nego da Vlada ne želi da to tijelo objektivno, optimalno obavlja svoje zadaće, tim više i tim prije jer samo to tijelo u toj jednog godini zarađuje više od 2 milijarde kuna i uplaćuje u proračun RH, a Vlada i Ministarstvo pravosuđa im nazad vraća 442 milijona kuna, molim vas lijepo. A oni istodobno brinu, ti ljudi njih 30, ja ne želim zapravo sakralizirat njihov rad, ali moram to reći, da od tih 30 ljudi u DORH-u zavisi da li će RH u jednom trenutku pred arbitražnim tijelima pred kojima se vode arbitraže izgubiti ili dobiti spor u težini od najmanje 14 milijardi kuna do najviše, potencijalno ako Lex Agrokor padne, 60 milijardi. I tim ljudima ako mi nismo u stanju osigurat da obavljaju svoj posao, da se ovdje piše da im Ministarstvo pravosuđa ne želi potvrditi natječaj, da ne želi popuniti radna mjesta koja imaju u USKOKU, pa o čemu mi pričamo. Gospođo glavna državna odvjetnice, vaše je danas da vi kažete, to, to , to i to mi hrvatsko društvo nije osigurao, kao što je gospodin Klier jutros rekao. A ako me želite kritizirat i razriješit, mi ćemo odlučit koliko je subjektivno koliko je objektivno i to će se tako i napraviti. Ali prije toga, molim vas, vaša je obaveza i dužnost da kažete, hrvatski političari koji živite i radite ovdje 15, 20 godina niste učinili sve da osigurate optimalan rad naj, najsloženije i najodgovornije institucije za sigurnost hrvatskog društva. Hvala vam lijepo.
Sada će govoriti kolega Škoro u nastavku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana državna odvjetnice, državni tajniče sa suradnicima. Evo gdje je danas Sačić stade ja ću probati produžiti. Ja bih rekao da je izreži ili kopiraj i zalijepi, očito bila metodologija izrade ovog izvješća. Jedino što sam primijetio odmah na prvoj stranici ovo je lektorirao Institut za jezike i jezikoslovlje i mislim da ovo izvješće ne bi prošlo, osim naravno brojeva koji nisu identični, ali ne bi prošlo provjeru bilo kojeg fakultetskog softwarea, koji utvrđuje autentičnost nekog rada. No, stoga ću se ja u ovoj raspravi osvrnuti na jedno drugo izvješće koje se može povezati s ovim a to je izvješće iz Brisela od 20. srpnja ove godine, izvješće o vladavini prava za 2021. godinu, poglavlje za Hrvatsku jer u njemu možemo naći stvari koje u izvješću DORHA nažalost ne možemo. U tom izvješću kažu, da se razina percepcije neovisnosti i pravosuđa u široj javnosti pogoršala, te da je i dalje među najnižima u EU. Prema indeksu percepcije korupcije za 2020. godinu koje je objavio Transparens International, Hrvatska ima 47 od 100 mogućih bodova i na famoznom smo 63 mjestu u svijetu. U prošloj godini, kaže to izvješće, produljile su se istrage koje su vodili državni odvjetnici i USKOKA. Prosječno trajanje prvostupanjskih kaznenih postupaka na općinskim sudovima bilo je 733 dana, a na županijskim 804, a primjerice Fimi medija je trajala u procesu 11 godina. I tu po meni dolazimo do tog ključnog dijela vašeg izvješća, jer kao i prošle godine nedostaje konkretnih podataka vezanih uz konkretne slučajeve. Mislim da nam to fali i da bi to bilo dobro i za stanje nacije i našega društva, jer bi sigurno jednim dijelom bila i dobra Demografska mjera zato što bi možda mnogima koji razmišljaju o odlasku vratili nadu kako ipak ima nade u ovoj našoj zemlji, kako ipak na neki način možemo stvoriti zemlju u kojoj neće važiti stranačka iskaznica pri zapošljavanju i dobivanju bilo kakvog posla. Možemo poboljšati okvir za transparentnost informacija recimo u vlasništvu nad medijima, jer i oni selektivno izvještavaju o ishodima istrage Sudskih procesa, a neki dan smo imali priliku pročitati, recimo da je bivši MORH-ov Načelnik koji je primio mito za remont migova osuđen na 3 godine zatvore. Dakle, to je bitna stvar i dobro da se takve stvari događaju, samo eto u javnosti to ne prolazi kako bi trebalo dovoljno zapaženo. Znači, nešto se događa, ali toga nema u vašem Izvješću. Svi mi još uvijek čekamo i ne znamo što se zbiva s JANAF-om, sa Slovenskom 9, sa vjetroelektranama, sa bivšim Predsjednikom Hrvatske Gospodarske Komore, s borgom, kojeg kakvim nabavkama kamiona, aviona, vlakova, traktora, privatizacija banaka, tunela, brodova, luka i nažalost je li sa upropaštenom naftnom kompanijom. Uostalom, i ja sam vam podnio ove godine barem dvije kaznene prijave, ali od vas ni razglednice ni pisma. Znači trebate znati da ni vi, ni oni koji su postavili na ovu funkciju ne trebate se bojati za rejting vladajuće stranke u javnosti, dapače što se više afere i kriminala otkrije rejting je sve bolji, tako barem kažu Agencije i mediji i na kraju jedna mala sugestija. Vanjsko politički Odbor Europskog parlamenta usvojio je Izvještaj o borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu kojim se između ostalih od Hrvatske traži da što prije otvori dosje Jugoslavenskih tajnih službi kako bi se iskorijenile političke i administrativne veze bivšeg totalitarnog sustava s organiziranim kriminalitetom koji nas je strahovito prebrežio i uništavao ovu zemlju od osamostaljenja. Kako u izvještaju stoji Odbor navodi da su veze između organiziranog kriminala politike i biznisa postojale prije raspada Jugoslavije i da su se nastavile nakon 1990-tih. Dakle, da se malo pročačka po tome kako su djeca komunizma došla u situaciju u kojoj jesu da stvarno vladaju gospodarskim prostorom Hrvatske i eto ja bi volio da budete malo konkretniji i vidim da surađujete na jednom programu s IBM-om što je dobro, jer je na neki način ukazano da smo i u tom dijelu malo u zaostatku za ostatkom Europe, samo morate paziti kod te suradnje da netko od suradnika možda nije kao dijete od 14 godina jahao na konju pa da onda imamo s tim problema, barem bi ja imao s tim problema. Hvala vam puno.
Hvala i vama. Sada je gospođa Vesna Nađ, gospodin Nikola Grmoja, pardon, koji će zastupati stavove Mosta, zastupnika Mosta, Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Evo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja sam jutros na ovu zajedničku sjednicu Odbora za pravosuđe i Antikorupcijskog vijeća došao pripremljen s nekim pitanjima u kojima bi Glavnu državnu odvjetnicu pitao kad je ona potpisala Odluku o provođenju nadzora u slučaju Žalac? Zašto joj toliko dugo čekala ako je već 14.studenog Laptoš javno potvrdila da je Ured Europskog javnog tužitelja informaciju o Žalac dobio od OLAF-a a ne od DORH-a, ali evo tako je danas nekako išao dan. Sad jesmo li imali sreće, znači mi u oporbi ili može se reći zapravo da je cjelokupna Hrvatska javnost i Hrvatski narod imali sreće, jer smo u konačnici došli do svih važnih informacija i argumenata zbog kojih uopće više nema sumnje da Glavna državna odvjetnica treba otići, a ja ću ponoviti ono što sam postavio i u pitanju. Dakle, 26. svibnja 2020.godine gospođa Zlata Hrvoj Šipek priseže za Glavnu državnu odvjetnicu. Na moje pitanje na Antikorupcijskom vijeću kako se moglo dogoditi da ona tvrdi da nije bila upoznata i to na Konferenciji za medije sa gospođom Marušić. Kako je bilo moguće da tvrdi da nije upoznata bila sa slučajem Žalac gdje ju je gospođa Marušić prekinula i podsjetila je na članak 74 da je bila upoznata. Tada smo mogli vidjeti jedno izbezumljeno lice Glavne državne odvjetnice nakon te intervencije gospođe Marušić kad je zapravo ne samo na temelju tog članka Zakonskog, nego na temelju informacija koje mi imamo, 12.veljače 2020. znači Glavni državni odvjetnik bio obavješten o ovom slučaju. Glavna državna odvjetnica mi je odgovorila da je to bilo 3 mjeseca prije nego što je ona stupila, više od 3 mjeseca prije nego što je ona stupila na dužnost i da se ona nije mogla upoznavati sa tim predmetima koji su prije došli na stol Glavnog državnog odvjetnika. Ali, u mojoj replici ovdje, ne znam jeste li svi kolege čuli, a bitno je ponoviti i zbog javnosti, ja sam pitao Glavnu državnu odvjetnicu da imam informacije da je ona i u srpnju 2021. bila obavještena o ovom slučaju, odnosno da je USKOK prema Glavnom državnom odvjetniku uputio Izvješće o slučaju Žalac. Glavna državna odvjetnica je rekla da je to istina, da je Izvješće od USKOK-a stiglo prema Glavnom državnom odvjetniku, ali da ga ona nije vidjela. Zamislite kakva je to neodgovornost u najmanju ruku. Dakle, ako namjerno je to napravljeno, to je zapravo kazneno , kazneno djelo, a ako nije namjerno, dakle ako je ona, ne znam nije otvorila taj spis koji joj je došao iz USKOK-a kao Glavna državna odvjetnica, to je isto za ostavku jer pokazuje na koji način neodgovorno obavlja svoju dužnost. Dakle, mi uopće ne trebamo više raspravljati može li Zlata Hrvoj Šipek ostati Glavna državna odvjetnica, nego je samo pitanje kada će evo, Predsjedništvo Sabora, Potpredsjednik, Predsjednik Sabora sazvati glasovanje, odnosno kada će Vlada prvo to uputiti a Predsjednik Sabora nas sazvati da glasamo o razrješenju Glavne državne odvjetnice. Ono što me frustrira i zbog čega sam nesretan je toliko mailova, toliko poruka hrvatskih građana koji traže od mene da ovdje iznesem njihov slučaj. Dakle, dragi ljudi ja ne mogu sve vaše slučajeve, sve nezakonitosti ne postupanja glavnog Državnog odvjetništva i državnih odvjetništava ovdje u ovo kratko vrijeme iznijeti, ali ono što mogu je zapravo posvjedočiti i osobno da ne samo zbog slučaja Žalac nego zbog niza slučajeva kojima sam osobno svjedočio mogu odgovorno tvrditi da državno odvjetništvo radi po nalogu banskih dvora. Koliko sam mogao čuti u ovoj raspravi glavna državna odvjetnica je priznala da i prije javljanja na natječaj obavila razgovor sa ministrom pravosuđa, što praktički znači da je ona dobila blagoslov od Vlade i HDZ-a, prije nego što se javila na natječaj, prije nego što je HS o njoj raspravljao, a da ovo štićenje koje vidimo danas od strane HDZ-a, znači rada glavne državne odvjetnice zapravo pokazuje da je ona ne samo njihov izbor nego da joj sada vraćaju zbog svih ovih usluga koje im je napravila jer da se Ured europskog javnog tužitelja nije uključio putem OLAF-a, a ne preko našeg DORH-a i USKOK-a Gabrijela Žalac danas ne bi bila pod udarom neovisnih institucija, bila bi slobodna i nitko u hrvatskoj javnosti ne bi pričao o aferi Žalac i slučaju Žalac. Dakle, sasvim je jasno da ste u tom slučaju glavna državna odvjetnice namjerno zataškali i prikrivali taj kriminal, da niste pokrenuli ovaj slučaj, možete se jedino vaditi na to da jednostavno ste potpuno neodgovorna osoba koja čak ni dopise USKOK-a prema vama izvješće o određenim predmetima i to u koje su uključeni visokopozicionirani dužnosnici Plenkovićeve Vlade niste našli za shodno niti pogledate jer sami ste rekli da to niste ni pogledali iako vam je bilo poslano, ali to zapravo isto pokazuje da vi više niste adekvatna osoba za ovu funkciju. Ja vodim jednu borbu sa državnim odvjetništvom odnosno glavnim državnim odvjetnikom i vašim prethodnicima i vama osobno već jedno dulje vrijeme u kojima sam vam dostavio dokumentaciju o ozbiljnom kriminalu i muljažama u našim veleposlanstvima, ne samo to, ja imam mail u kojem naši diplomati dogovaraju prevare, ja imam priznanja sa Antikorupcijskog vijeća gdje se priznaju te prevare i kršenje pravilnika. Što je DORH napravio u tom slučaju? Odbacio je i kaznenu prijavu i to na dan kada sam ja Plenkoviću o tome postavio pitanje. Nema više nikakve dvojbe da su DORH i HDZ, da su DORH i vladajuća većina povezani pupčanom vrpcom, da sudjeluju zajednički u prikrivanju kriminala, da će nažalost u Hrvatskoj ljudi koji nemaju političko zaleđe, koji nemaju novac ili bilo što drugo nastradati, a da će se moćnici ako gledamo rad našeg DORH-a izvući. Kao osoba koja bi voljela da hrvatske institucije funkcioniraju bilo bi mi puno draže da ove predmete obrađuju naše institucije, a ne da se sramotimo pred europskim institucijama, da strane institucije hapse naše visokopozicionirane dužnosnike, to sigurno nije lijepo gledati, ali evo to je valjda jedino što nam je od pravde preostalo. I kao što sam rekao u stanci koju sam sazvao u ime kluba, sasvim je jasno da je DORH nemoguće reformirati, da ovakav DORH sa ovakvim vodstvom treba u potpunosti demontirati i uspostaviti neovisne institucije koje će prekinuti sve veze sa političkim elitama, sa vladajućom elitom i sa Vladom Andreja Plenkovića. A kada odete sa ove funkcije glavna državna odvjetnice, vrlo vjerojatno će se netko sjetiti podignuti kaznene prijave protiv vas zbog zataškavanja kriminala, a sada podnositi te kaznene prijave u kojoj Zlati prijavljujemo Zlatu bilo bi i više nego naivno. Hvala.
Gospođa Vena Nađ govorit će ispred Kluba zastupnika socijaldemokrata. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće glavnog državnog odvjetnika o radu državnih odvjetništava za 2020.g. Nema sumnje da je glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek sa suradnicima uložila znatan administrativni trud u izradu ovog izvješća na 230 stranica sa brojnim statističkim podacima i analizama, ali mogli bi reći nakon svih ovih afera oko DORH-a i USKOK-a uzalud vam trud svirači. Kao što je navedeno u izvješću čl. 121.a Ustava RH DORH je samostalno i neovisno pravosudno tijelo, ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i zakona. Pitanje je, je li DORH i USKOK uistinu samostalno i neovisno pravosudno tijelo, imajući u vidu aferu bivše ministrice Žalac, jesu li svoju dužnost iz ustavne odredbe u okviru zakonske nadležnosti obavili i u 2020.g. teško je pozitivno odgovoriti. Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta USKOK je posebno državno odvjetništvo koje je ustanovljeno za područje RH i ima sjedište u Zagrebu. Radom USKOK-a upravlja ravnatelj kojeg imenuje glavni državni odvjetnik uz prethodno mišljenje ministra nadležnog za pravosuđe te mišljenje kolegija DORH-a ali pitanje je upravlja li radom USKOK-a ravnatelj bez političkog utjecaja vladajućih? Jučer imamo nakon negiranja odgovornosti glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a medijsku bombu da je glavna državna odvjetnica odlučila razriješiti Vanju Marušić dužnosti ravnateljice USKOK-a i vrapcima na grani je jasno da bi do smjene ravnateljice USKOK-a došlo zbog afere softver u kojoj USKOK, u kojoj USKOK nije otvorio istragu protiv bivše ministrice Gabrijele Žalac nego je to učinio Ured europskog javnog tužitelja. Podsjećamo na onu slavnu presicu gdje su se i glavna državna odvjetnica i ravnateljica USKOK javno osramotile pokušavajući se oprati od odgovornosti da je bilo degutantno za slušati i gledati umjesto da su obje istog trena dale ostavku i ispričale se građankama i građanima RH koji ih plaćaju da postupaju protiv počinitelja kaznenih djela, one su izvodile pravne piruete i zato slijedi spašavanje ko, ko može i prebaciti krivnju na podređenog odnosno na ravnateljicu USKOK-a. E pa gđo. glavna državna odvjetnice Zlata Hrvoj Šipek to vam nije moralno jer odgovornost je i vaša, ako niste znali, morali ste znati da se tako važan uskočki predmet paca u njihovim ladicama 2.g. i da se ništa ne poduzima sve dok to nije preuzeo Ured europskog javnog tužitelja, a taj predmet jest predmet kapitalac jer se radi o bivšoj ministrici Gabrijeli Žalac. Sramota za DORH, sramota za USKOK, sramota za vas i za ovaj HS koji vas je imenovao. Podsjećam vas da ste pred ovim HS položili prisegu između ostalog da ćete promicati ugled državnog odvjetništva, a ugled državnog odvjetništva je srozan na najniže grane. Puni su mediji afera DORH-a i USKOK-a kao da ste zaduženi da zabavljate građane, a ne da dižete optužnice za kaznena djela i to bez obzira je li baka s Dolca koja prodaje grincek ili bivša ministrica Žalac. Ali očito su neki povlašteni iako su očito zamračili milijune i imaju stranačku iskaznicu HDZ-a i pedigre u stranačkim tijelima. I da nemamo zadnjih medijskih afera oko slučaja bivše ministrice Žalac, povlačenja optužnice u slučaju Agrokor zbog optužnice iz koje cure, curi voda ko iz šuplje bačve zbog sumnje da su vještaci u sukobi interesa, situacija da nam se smiju okrivljenici koji su šmugnuli iz Hrvatske da nam iz udobnosti svoje bosansko-hercegovačkih velebnih vilusina slažu optužnice za korumpirane osječke suce i prozivanje Ivice Todorića iz svojih Kulmerovih dvora za nesposobnost odvjetništva mogli bismo se praviti gluhi i slijepi i suglasiti se s pozitivnim mišljenjem Vlade RH o ovom izvješću. Ali u svjetlu ovih afera posve je nebitno da su na kraju 2020. u svim državnim odvjetništvima bile zaposlene 1824 osobe od čega 638 državnih odvjetnika i njihovih zamjenika. Mora se priznati da je to jedan impozantan broj državnih odvjetnika i njihovih zamjenika kao i državnih službenika, ali još uvijek je na kraju 2020. ostalo neriješeno, neriješena 41.065 predmeta, a koliko je od tih predmeta kapitalaca kao što je predmet Žalac. U 2020. doneseno je ukupno 15.306 osuđujućih presuda što je 386 presuda više u odnosu na prethodno razdoblje kada je doneseno 14.920, za svaku pohvalu. Ali zapravo iz prikaza i rada USKOK-a razvidno je da je u izvještajnom razdoblju zaprimljeno ukupno 1.719 kaznenih prijava, što predstavlja porast od 25,93% u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje i u strukturi tih predmeta najveći broj prijava odnosi se na kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, te je samo zbog navedenog kaznenog djela podneseno 63% ukupnog broja prijava. Na što ukazuje taj podatak? Ukazuje na činjenicu da sve više službenih osoba koristi svoj položaj ili ovlast prvenstveno da bi sebi ili drugoj osobi pribavilo korist iako je sukladno Kaznenom zakonu zapriječena kazna zatvora od 6 mjeseci do 5.g.. Zadnji primjer imamo osječkog suca Vekića koji je osumnjičen za pranje novca, ali najgore od svega je da je na primanje mita ukazao bjegunac iz hrvatskog pravosuđa, a ne DORH i USKOK. U vladinom pozitivnom mišljenju o ovom izvješću navodi se da iako izneseni podaci i pokazatelji općenito ukazuju na povećanje ažurnosti u radu i postupanju državnog odvjetništva za primijetit je kako u podređenom broju predmeta iz nadležnosti općinskim, županijskih i državnih odvjetništava istrage traju dulje od 18 mjeseci, te da je u predmetima iz nadležnosti USKOK-a povećan u odnosu na prethodnu godinu broj istraga koje traju dulje od 6 mjeseci, pa vlada predlaže potrebnim u narednom razdoblju poduzimati dodatne mjere i aktivnosti za daljnje povećanje učinkovitosti u radu skraćivanjem vremena donošenja državno odvjetničkih odluka u kaznenim predmetima, a posebno u predmetima iz nadležnosti USKOK-a, te osigurati najvišu razinu učinkovitosti u postupanju. Ovo je tipična birokratska fraza koja se koristi kad institucije učinkovito ne rade svoj posao iz svoje nadležnosti umjesto da radikalnim reformama poboljšaš stanje ne bacajući se praznim frazama. Kako glavna državna odvjetnica može tvrditi da nije znala da se 2.g. provode izvidi u predmetu Žalac, pa je USKOK na kraju zaključio da taj predmet nije zreo za dizanje optužnice, a Ured europskog javnog tužitelja je pokrenuo istragu i tražio istražni zatvor za Gabrijelu Žalac i za ravnatelja SAFU-a Tomislava Petrica. Umjesto da rade svoj posao dizanja optužnica protiv počinitelja kaznenih djela optužnice nam slažu razni Mamići i razni Todorići. Nije ni čudo da osječki sudac Vekić i prijateljica umjesto da peru rublje peru ogromnu lovu. I sad bi glavna državna odvjetnica smjenom ravnateljice USKOK-a htjela prikazati da je šteta sanirana, e pa nije. Spasi sebe, utopi ravnateljicu USKOK-a, e neće ići. E pa nije šteta sanirana, pravosudno bure i dalje je puno rupa, iz njega curi novac poreznih obveznika u privatne džepove, a vi ste glavna državna odvjetnice Zlata Hrvoj Šipek nesposobni da izvučete DORH i USKOK iz živog blata. Zato Klub Socijaldemokrata neće podržati ovo izvješće, palac dolje za izvješće i za vas glavna državna odvjetnice. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo vremena za još jedan Klub. Gospodin Peđa Grbin predstavit će stavove Kluba zastupnika SDP-a nakon kojeg ćemo imati zastupanje stavova zastupnika Klubova zastupnika, slobodni govor. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege, uvažena Glavna državna odvjetnice, uvaženi državni tajniče. Danas raspravljamo o Izvješću o radu Državnog odvjetništva u 2020.godini, ali isto tako na temelju Prijedloga zaključka kojeg je uputio Klub zastupnika SDP-a danas raspravljamo i o pokretanju postupka opoziva Glavne državne odvjetnice, jer će Hrvatski sabor o tome morati glasati. Između ostalog morat će o tome glasati na temelju rasprave koju danas provodimo. A zašto to tražimo? Zato što Glavna državna odvjetnica u ovih godinu i po od početka svojeg mandata na čelu te važne institucije naprosto ne samo da nije uspjela pokrenuti Državno odvjetništvo da radi bolje, već je za vrijeme njenog rada došlo do degradacije u radu kompletnog sustava. I pri tome želim reći da ovo o čemu govorim nije atak na sve Državne odvjetnike njihove zamjenike, savjetnike i sve ostale koji rade u tom sustavu. Dapače, tamo ima mnogo vrijednih ljudi koji bi željeli raditi svoj posao, koji su svjesni što se oko njih događa, ali naprosto zbog onoga što dolazi sa vrha te institucije oni to ne mogu. Oni su u tome onemogućeni. A oni koji svoj posao ne rado dobro u tome nisu spriječeni, što je jedna od ovlasti koji Državna odvjetnica, Glavna državna odvjetnica ima. Glavna državna odvjetnica je jedina, lažem, jedina uz Ministara pravosuđa koja može pokrenuti stegovni postupak protiv svakog u sustavu, a ona tu svoju ovlast kao ni Ministar pravosuđa gotovo da ne koristi i time ne potiče one koji neodgovorno rade svoj posao da se promijene. Time iz sustava ne miče one koji mu nanose štetu, time u Hrvatskoj na pozicijama progona kriminala rade oni koji su se sa tim kriminalcima uvezali. A da to nije prazna priča pokazuje nam slučaj AGROKOR, pokazuje nam slučaj tužiteljice koja je puštala informacije iz istrage i kada je oporba prije godinu dana tražila da o tome u Hrvatskom saboru raspravljamo i da istražimo da li to postoji i kako to funkcionira i koliko je to rasprostranjeno, vladajući su rekli ne, za time nema potrebe. U sustavu je sve u redu, a znamo da nije. Međutim, glavni predmet koji je doveo do ovog zahtjeva za pokretanjem postupka opoziva je ipak predmet Gabrijele Žalac. I dva ogromna, biću benevolentan pa reći propusta koji su se u tom predmetu dogodila. Jedan je držanje u ladici, o tome svi znamo i to je vrlo jednostavno razumjeti. Uzmeš predmet za koji ne želiš da se riješi, staviš ga u ladici i on tamo čuči, a onda u Izvješću koje je nama dostavljeno kažeš da si u 2020. riješio sve osim jednog predmeta, pa da onda bude sve potpuno jasno još i napišeš da je i taj jedan predmet riješen u siječnju 2021.godine. Pa braćo kako si riješio predmet ako onda dođeš na presicu prije tjedan dana i kažeš nije postojalo materijala za donošenje meritorne odluke u predmetu gospođe Žalac, a u Izvješću mrtav hladan napišeš da si sve riješio. E pa, ili laže presica ili laže Izvješće, jer i jedan i drugi ne mogu govoriti istinu. Međutim, drugi propust je jednako, ali jednako tako bitan, jer pokazuje spremnost da se krši Zakon pa i u onim situacijama koje za Hrvatsku mogu nanijeti ogromnu financijsku štetu u odnosu na institucije Europske unije. Jer vladavina prava kao što imamo prilike ovih dana intenzivno slušati kada se formira recimo nova Njemačka Vlada, jer nova Njemačka ministrica vanjskih poslova najavljuje da će itekako paziti na to. Vladavina prava je u Europskoj uniji danas direktno povezana sa mogućnošću povlačenja Fondova, odnosno sredstava iz Fondova Europske unije. A slučaj odnosa između Državnog odvjetništva Replike Hrvatske i ureda Europskog javnog tužitelja je sasvim suprotno tome. On je vladavina ne prava. Gdje iako jasno u članku 24. Uredbe o Europskom javnom tužitelju stoji obaveza suradnje, izvještavanje i dostavljanja predmeta koji jesu ili bi samo mogli biti u nadležnosti ureda Europskog javnog tužitelja, Državno odvjetništvo to nije činilo. I, onda čak štoviše kada su se u slučaju Žalac pojavili medijski napisi da se nije obavijestilo Ured Europskog javnog tužitelja u prvom priopćenju je iznijeta neistina. Poštovane kolegice i kolege ako to ne spada pod da svojim postupanjem nanose štetu ugledu Državnog odvjetništva, da ne poduzima mjere iz svojih ovlasti za učinkovit rad Državnog odvjetništva ili da Državno odvjetništvo ne ostvaruje zadovoljavajuće rezultate rada što su sve člankom 28 stavkom prvim Zakona o državnom odvjetništvu navedeni kao razlozi za razrješenje Državnog odvjetnika, Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske, onda ja doista ne znam što Državni odvjetnik treba ili ne treba napraviti da bi bio razriješen. Ovo su samo na slučaju Žalac razlozi za razrješenje, a onda imamo prije spomenuto curenje informacija, onda imamo blamažu u slučaju AGROKOR, onda imamo sad već notorne konzultacije u uredu Premijera prije podnošenja svoje kandidature za Glavnu državnu odvjetnicu itd. itd. I onda imamo na čelu prevažne institucije osobu koja toga nije dostojna i koja koči rad onih u sustavu koji bi raditi htjeli. Onih koji rade po 12 sati, onih koji žele progon kriminaliteta i korupcije, ali koji zbog onih koji su na čelu sustava to ne mogu činiti. I da stvar bude bolja, opet imamo jedan odnos vlasti i vladajućih da ovo Izvješće na raspravu dolazi tek na intervenciju oporbe, da Ministar nema hrabrosti doći ovdje a da Državni tajnik kojeg je delegirao nema ništa za reći o Izvješću o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. To je stanje u Hrvatskoj tisuće dvadeset i prve, i to je stvarna slika borbe HDZ-a za bolje pravosuđe i lažne borbe stranke osuđene za korupciju protiv te korupcije. Ovo je stvarna slika. U Briselu jedno, kad daješ izjave drugo, a kad stvarno radiš, kad trebaš povući poteze, onda treće. I da mi netko ne kaže da se u svojoj raspravi nisam osvrnuo na izvješće i ono što u njemu piše, ukazat ću samo na jednu tablicu na stranici 150 izvješća i na njemu interpretaciju. Poštovane kolegice i kolege, da u 2020. je bio porast prijava Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta u odnosu na 2019. za 25%. To je točno, bio je. A dajte mi onda objasnite kako je za 16% smanjen broj rješenja o provođenju istrage. Imaš 25% više prijava, a 16% manje istraga. Nešto ne štima. A onda pogledaš od 2016. do 2020. broj rješenja o provođenju istraga na godišnjoj razini je smanjen za 40%. Uz svo dužno poštovanje, kolegice i kolege nešto tu ne štima. I onda kada tome pridodamo ovu fascinantnu brojku da je u 2020. USKOK od 1719 predmeta riješio njih 1718, a 1 je ostao za siječanj 2021., a kad znamo šta se dogodilo u slučaju Žalac, onda je potpuno jasno da institucije u Hrvatskoj ne rade svoj posao. Institucije u Hrvatskoj ne rade svoj posao, i na nama koji smo od građana dobili povjerenje, da u HS donosimo zakone koji bi trebali urediti rad tih institucija je odgovornost da prepoznamo ovaj trenutak i da glavnoj državnoj odvjetnici kažemo hvala lijepa i doviđenja. I da se svi onda zajedno potrudimo da na čelo Državnog odvjetništva RH dođe netko tko će znati svoj posao. Dođe netko tko će znati dati odgovor, recimo kad ga pitamo da li će nakon pravomoćne presude u slučaju Ive Sanadera vezanom uz aferu INA mol poduzeti nešto radi zaštite imovine RH. Ustavna obveza Državnog odvjetništva. Poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH. I ne možete se skrivati iza korumpirane Vlade i reći da čekate njenu odluku o tome hoće li se nešto poduzeti po tom koruptivnom ugovoru. Ne. Ustav vama daje zadaću, da kada znate da je ugovor sklopljen zato što je netko dobio mito, reagirate i tražite njegovo poništenje. Ali vi to ne činite. I to je samo još jedan dokaz koliko niste za funkciju na kojoj se nalazite. Hvala.
Hvala lijepa, hvala. Nastavljamo sa raspravom koju smo prekinuli prije iznošenja stajališta i na redu je gospodin Ivan Penava koji će zastupati stavove Domovinskog pokreta.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice i suradnici. Pred vama se nalazi materijal i čisto radi javnosti ću objasniti kakav je to materijal koji je bio temom izložbe u Vukovaru u studenom mjesecu pod nazivom „Treba li se izdajom zvati“ kojom su zapravo eksponati izvadci iz optužnice Županijskog državnog odvjetništva u Vukovaru od 24. prosinca 2002.g. U samom uvodu piše: „Bolna istina da 30 godina nakon što je jedan grad do temelja razoren, 30 godina nakon što su njegovi stanovnici ubijani, ranjavani, mučeni i silovani, 30 godina od života u samostalnoj, suverenoj, neovisnoj državi najodgovorniji za spomenute zločine za to nisu odgovarali o čemu svjedoči ova izložba.“ Na sljedećoj stranici navedeni su optuženi za taj zločin, riječ je naravno kako sam rekao o najodgovornijima, dakle general Štabo JNA poimence slijedećim osobama, Veljko Kadijević umro je prirodnom smrću 2014.g., Blagoje Adžić umro 2012., Mile Mrkšić umro 2015., Goran Hadžić umro 2016., Života Panić umro 2003., Veselin Šljivančanin, Vojislav Šešelj, Božidar Stevanović, Miroslav Radić i Zvonko Jurjević, optuženi su što su provodeći politiku stvaranja etnički čistog srpskog prostora iako svjesni da se u gradu nalazi oko 50.000 civilnih osoba protivno odredbama Ženevske konvencije i dopunskog protokola uz Ženevsku konvenciju, različite vrste od problematike, od tretiranja ratnih zarobljenika, zaštiti građanskih osoba u vrijeme rate, zaštiti žrtava međunarodnih oružanih sukoba, zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanih sukoba, položaju ranjenika i bolesnika u oružanim sukobima itd. izravno zapovijedali i izvršavali zapovjedi o borbenom djelovanju prema Vukovaru u namjeri da se branitelji pokore, a grad uništi i osvoji. Na grad je djelovano masovno i bez izbora ciljeva i svih vrsta raspoloživog streljačkog oružja iz minobacača, topova, haubica, višecjevnih bacača raketa svih vrsta i kalibara pri čemu je ispaljeno više stotina tisuća projektila. Svakodnevno je vršeno ne selektivno bombardiranje iz zrakoplova ratnog zrakoplovstva JNA, također je borbeno djelovano iz brodova riječne ratne flotile u sastavu tzv. JNA, što je imalo za posljedicu smrtno stradavanje 1292 civilne osobe. Svi su dobili popis koji se nalazi u navodima optužnice. Podsjetit ću samo, kolege su jučer tu naglašavale dan zlostavljanja odnosno protivljenje zlostavljanju žena u svijetu međunarodni dan, ovdje se nalazi više stotina ženskih osoba čija prava nitko nije zaštitio, niti čak zavapio da ih se zaštiti. Takvim djelovanjem u potpunosti je razoren i uništen grad Vukovar sa svim kulturnim, povijesnim, vjerskim, gospodarskim i stambenim zgradama. Dalje se u izložbi dolazi do slučaja Ovčara sa imenima pogubljenih na Ovčari, zatim se utvrđuje da su usmrćeni i pripadnici medicinskog osoblja sa njihovim imenima, zatim usmrćenim civilnim osobama zatečenima u općoj bolnici, dok su preostali zarobljeni civili i pripadnici ZNG, MUP-a RH i drugi branitelji odvedeni u dio grada koji nosi naziv Sajmište u Velepromet, ali koji su imali više sreće da ih ne zatuku tamo odvedeni su u logore u Republici Srbiji gdje je također dio njih izgubio svoje živote, a ostali su naravno podvrgnuti mučenju. Dakle, kršeći pravila međunarodnog prava za vrijeme oružanog sukoba naredili su da se izvrši napad na civilno stanovništvo, da se izvrši napad bez obzira na ciljeve kojim se pogađalo civilno stanovništvo, da se civilno stanovništvo ubija, muči i nečovječno postupa prema njemu, da se ratni zarobljenici ubijaju i muče, da se uništavaju kulturni i povijesni spomenici, građevine, te ustanove namijenjene znanosti, umjetnosti, odgoju i ironije li humanitarnim svrhama. Pa su time počinili kaznena djela prema čovječnosti i međunarodnog prava i to ratni zločin protiv civilnog stanovništva, ratni zločin protiv ranjenika i bolesnika, ratni zločin protiv ratnih zarobljenika, uništavanje kulturnih i povijesnih spomenika. Po ovoj optužnici staroj 19.g. nitko nije osuđen, krivce za to pronađite sami. Uz tu optužnicu postoji i optužnica iz iste godine ŽDO Osijek i također što je još veća tragedija gdje je prvooptuženi Kadijević ŽDO-a Bjelovar iz '92.g.. Poštovana glavna državna odvjetnice, ja se ne mogu bavit vašim izvješćem sada niti ću to činiti ubuduće dokle god je ovaj predmet otvoren, jednako kao i s predsjednikom vrhovnog suda kom sam prošle godine se obraćao kada nas izvješćuje o stanju sudbene vlasti jer ovaj slučaj je nažalost tisuću puta jači od svega što ste vi naveli u svom godišnjem izvješću jel je naprosto trauma stradanje, razaranje, neusporedivo sa bilo kojim godišnjim izvješćem bilo kojeg glavnog državnog odvjetnika i to nažalost čak i njih 10 kad bi u posljednjih 10.g. zbrojili ne bi bili ravni ovome. Pozvat se na ustav, na njegove izvorišne osnove, temeljne odredbe, na čl. 21. gdje se definira da svako ljudsko biće ima pravo na život, na čl. 22. koji govori o slobodi i da je osobnost nepovrediva, na čl. 23. koji kaže da nitko ne smije biti zlostavljan, na čl. 29. da svatko ima pravo na zakonom ustavljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u razumnom roku da se odluči o njegovim pravima. To je naprosto postalo u ovoj državi besmisleno jel 30.g. nakon, složit ćete se sa mnom, da doista je. Moralni aspekt kažnjavanja bilo koga u RH, a poglavito nekog iz Vukovara ili od stradalnika Domovinskog rata kad uzmemo u obzir ove činjenice, a ovo su činjenice postaje i dovodi se u pitanje smijete li ikom i parkirnu kaznu naplatiti. Ovaj zločin je prvo slovo abecede za pravosudni sustav u RH. Zašto nitko od general štaba nije odgovarao, mogu pronaći razloge i u slučaju OLAF-a po pitanju Gabrijele Žalac, ali i u slučaju presuda Perkoviću, Mustaću, gdje je trebao minhenski sud suditi, ali i u Hagu koji je sudio za Ovčaru, ali samo za Ovčaru što je jedan mali segment ove optužnice, nažalost u Hrvatskoj, pravosuđu i u hrvatskoj državi pravda ne živi i ne postoji za sve stradalnike Domovinskog rata. Siniša Glavašević u jednom od svojih izvješća je optužio i saborske zastupnike i predsjednika države i ustavni sud, sve instance za izdaju. Tada smo to tumačili da je to uradak KOS-a. Međutim, 29 nakon toga, godina nakon toga ispada da KOS danas vlada državom. Presuditi crvenu zvijezdu petokraku simbol koji je razorio grad Vukovar očito je prevelik grijeh jednako kao i njihov vrh u vidu generalštaba JNA. Uzalud propovijedi biskupa Egidija Živkovića ili Ivana Šaška od ove godine, uzalud vapaj djece stradalih odnosno pogubljenih na Ovčari svakog 20. studenog pa i ove godine, uzalud stavovi i vapaji gradonačelnika koji godinama pokušava ispromovirati ovu temu jer naprosto za nju nema niti snage niti sluha u Hrvatskoj pod navodnicima našoj i slobodnoj državi. U osporavanju ove ljudske moralne katastrofe nemojte molim vas bilo tko da mi prebacuje neovisnost pravosuđa jer su hrvatski branitelju Republici Srbiji osuđeni u roku od 4 do 9 mjeseci kad postoji politička volja. Nemojte mi spočitavati da nemam pravo govoriti o tome jer eto 3 mandat sam gradonačelnik grada Vukovara i ovaj 3 osvojio svojim imenom i prezimenom kontra i HDZ-u i SDP-u i SDSS-u. Nemojte mi govoriti da politiziram i parazitiram na ovoj temi jer godine prolaze nažalost većina vas šuti, vi koji ste najmjerodavniji šutite, neki poput kolega Đakića su čak pokušavali prosvjede polomiti, pitam se zašto. Što je vaš cilj, što su vaše politike? Naslov ove brošure je izdaja, nažalost prije bi se složio da je ovdje riječ o veleizdaji [[Upadica: Vrijeme.]] Vukovar ostaje nečista savjest hrvatskog naroda i hrvatske država [[Upadica: Vrijeme.]] zahvaljujući svima nama. Hvala vam lijepo.
Gospodin Milorad Pupovac govorit će ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna odvjetnice, suradnici i državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, kada bi Klub SDSS-a govorio o stradanju Srba u Hrvatskoj od '91. do '95. i nakon toga na način na koji moj prethodnik govori o stradanju građana Vukovara kako ga on vidi, mi bismo bili neprestano u verbalnom ratu, a državno odvjetništvo bi bilo potpuno blokirano političkim pritiscima s jedne i s druge strane i zapravo bismo držali zemlju taocem, državno odvjetništvo ne bi moglo raditi, međudržavni odnosi bi bili gori nego što jesu i zato ću kazati ovako. Neovisno o činjenici što u RH izvršeno etničko čišćenje prema Srbima u Hrvatskoj kako prema onima u gradovima izvan ratnoga područja '91., '92. tako i onima na područjima koja su bila pod zaštitom UN-a do '95. godine do operacije Bljesak i Oluja. Tko je odgovarao? Tko je odgovarao za progone stotina hiljada ljudi koji se nikad neće vratiti u svoje domove? Tko je odgovarao za uništavanje 10-tke hiljada kuća koje se nikad neće obnoviti kao ni sela uključujući i sela Požeške kotline od 25, 24 su uništena u 12. mjesecu '91. godine. Tko je odgovarao za spomenike kao što Bakićev i spomenici Kamenska, Petrova gora? Tko je odgovarao za spomenik Vanje Radauš kao što je Srb? Tko je odgovarao za rušenje spomenika Ratka Petrića u Jadovnom? Nitko. Nitko. Dakle, sad će krenuti hajka, na vas neće nitko napasti, nitko na vas neće kolega Penava pokrenuti hajku samo vam iznosim drugu stranu priče. A potpuno suosjećam s ljudima o kojima vi govorite neovisno da li bili Srbi, Hrvati, Slovaci, Bošnjaci, koji su stradali, koji popis vi ovdje navodite. Ali kako to rješavati? Prekinutom suradnjom između a) našeg državnog odvjetništva i Državnog odvjetništva Republike Srbije i Republike BiH, ali kad se to događalo mi smo naravno imali slučaj Purda i sve smo digli na noge, ne može, ok, bio je neki razlog, jesmo li nešto nakon toga napravili, nismo. Od 2011. sve stoji. Što ćemo onda činiti? Proganjat ćemo preostale Srbe koji žive u Hrvatskoj. Ne možete dohvatiti one koje mislite da su odgovorni, ali zato ćete dohvatiti one koji su tu neovisno o tome jesu odgovorni ili nisu. Ja sam za to da se utvrdi odgovornost i za jedne i za druge bez daljnjega. Nitko nije odgovarao ni za Grubore, ni za Varivode, nitko nije odgovarao za Gošić, nitko odgovarao za Liku, nitko nije odgovarao za Kordun, za Baniju, nitko. I šta da ja sad radim ovdje? Da svaki puta da svoju političku karijeru i djelovanje SDSS-a temeljem na temelju toga. Ja bi se prije ubio. Sad se sramim zato što spominjem u kontekstu vašega govora jer me kao čovjeka stid da na jedan zločin odgovaram drugim zločinom i na taj način izgleda kao da želim spriječiti da se utvrdi odgovornost za jedan zločin. Ne ja to ne činim. Ja pristupam zločinu i moj klub univerzalno, ali ako svako malo dolaze ljudi koji će proglašavati ljude ratnim zločincima kao što je npr. dr. Stanimirović, dva puta je bio je pred državnim odvjetništvom, dva puta je ustanovljeno da nije kriv, ali evo već danas opet imamo novu klevetničku kampanju. Što će uraditi državno odvjetništvo? Neće uraditi ništa jer su ti ljudi koji to rade, čine zaštićeni medijskim slobodama i političkim pravima. A kako to djelovanje ima na Srbe u Hrvatskoj i na hrvatskosrpske odnose, na smirenu činjenicu da zajedno komemoriramo i u Vukovaru i u Varivodama i u Gošiću? Razorno. Hoćemo to mijenjati? Ja bi da mijenjamo, ali treba za to imati partnera. Samo bi htio reći da ne želim da Srbi budu taoci zločina koji oni nisu počinili nego pojedinci ili grupacije ili politika. Samo bi htio reći da Hrvati ne smiju biti taoci zločina bilo koje vrste iz II. Svjetskog rata ili ovog rata koliko god tragedija bila velika. To je moj stav i o tome više neću reći ijedne riječi, želim nešto reći od državnom odvjetništvu. Vidimo da je stvar stala, nešto ću reći u pravcu naše odgovornosti da unaprijedimo pretpostavke za rad državnog odvjetništva u pravilu sam prilikom svakog godišnjeg izvještaja o tome govorio, govorit ću i ovaj put. Kolika je bila prosječna najniža starost onih koji su radili u državnom odvjetništvu od savjetnika pa naviše? 30 godina, to znači da nemamo ozbiljnoga rasta, ozbiljnoga ulaganja. '20.-te godine niko nije primljen u pravne struke bilo u savjetničku, bilo u neku drugu poziciju. Za očekivati od toga da državno odvjetništvo radi svoj posao onako kako bi trebalo nije realno. Starosna dob je takva uz svo dužno poštovanje i iskustvo koje ljudi imaju ali mi moramo graditi rezervne kadrove. Zašto ljudi odlaze? Muškarci odlaze, većinom su žene preko 80%, … slabo su plaćeni, nikako tretirani, advokati i advokatske kancelarije imaju mnogo više para nego što samo državno odvjetništvo može osigurati za osiguravanje istražnih postupaka i istražnih radnji, utjecaju ljudi koji imaju političku moć i politički utjecaj još su presnažna. Ajmo pojačati državno odvjetništvo, nemojmo ga tretirat kao nevladinu organizaciju ili kao nepoželjni dio pravosudnoga sustava. Što se tiče slučajeva govora mržnje, ja ih ovdje čujem i u Saboru, ljudi su zaštićeni koji se odnose koji su upućeni prema meni. Čujem ljude koji huškaju zaštićenim imunitetom lokalnih vlasti ili županijskih ili parlamentarnih koji huškaju na ljude, koji šire mržnju i onda će klinci koji im pošalju poruku ili nesretni ljudi koji pošalju poruku da treba ubiti mene, člana obitelji ili nekog bliskoga oni će odgovarati, a ne ovi ovdje koji sjede, ne oni koji su lideri političkih stranaka. Jedan će sad podići i javiti će se za riječ, jedan je od takvih zaštićenih. Mogao bih više govoriti, ali neću stat ću ovdje, ali budem li morao hoću. Vidimo napredak, ali još uvijek nismo dovoljno ekipirani oko toga da razaznajemo šta je govor mržnje, šta je pozivanje na nasilje, a što nije. Naše društvo trpi od toga, nažalost tome doprinose i ljudi na najvišim državnim pozicijama, govoreći jezikom koji potiče na mržnju međusobnu i mržnju prema pojedinim grupama uključujući i državne institucije. Jel to sloboda govora? Do određene mjere jeste, nakon toga to više nije sloboda govora što se mene tiče. To je posao za DORH, riskantan, ali posao za DORH. I na kraju što se tiče aktualnih okolnosti, ako su bili propusti i napravljeni propusti, to treba riješiti. Ne može cijeli sustav, niti mi koji smo birali državno odvjetništvo snositi odgovornost za neučinjeno, a što je trebalo biti učinjeno.
Hvala, hvala lijepo. Imamo niz povreda Poslovnika, prvi je g. Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče. Naravno čl. 238., ja ne mogu vjerovati da g. Milorad Pupovac i dalje ima kuražu, hrabrost doći ovdje u HS, evoga on napušta HS i onda govoriti odnosno pokušati, evo ipak se vratio, relativizira Domovinski rat. Kolega Pupovac, u onom trenutku kad se vi ispričate i pokajete za ono što je vaša nacionalna manjina radila našoj državi Hrvatskoj, e onda možemo razgovarati [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala, vrijeme. Vrijeme.]] do onda molim vas šutite. A ovo je poruka odnosno pitanje Andreju Plenkoviću [[Upadica Radin: Gospodine.]] i HDZ-ovcima, pa jel moguće da je to vaš koalicijski partner.
Prva opomena, prva jel dovoljna prva? To je bila replika, čak se niti na [[Upadica Zekanović: 238.]] Poslovnik niste pozvali. Gospodin Milanović Litre. Nemojte tako mislim. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Povreda Poslovnika 238. kolega Pupovac ovdje govori neistine, govori o nekakvoj zajedničkoj komemoraciji, do sada se niste niti jedanput pojavili u Koloni sjećanja u Vukovaru, nisam vas vidio ni ove godine. Bacate cvijeće po našim rijekama, pravite se da je sve u redu, a vi ste onaj koji doprinosi nesuradnji hrvatskih i srpskih zajednica, pogotovo u Vukovaru gdje autosegregaciju vi radite na razini od vrtićke škole [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] pa do osnovnih škola, to je vaša krivica, isključivo vaša.
Bila je, bila je replika, naravno opomena, gospodin Sačić.
Prijavljujem povredu Poslovnika na Članak 238., također na povredu Ustava RH, na povredu prisege koju je gospodin saborski zastupnik Pupovac ovdje pred ovim javnošću ovaj priložio jer ne samo da vrijeđa osjećaje pravdoljubivih, istinoljubivih ljudi u Hrvatskoj on sad vidimo otišao je korak dalje, on upire prstom u svoje kolege saborske zastupnike [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] i govore da šire nacionalu [[Upadica: Gospodin Sačić.]] vjersku i ne znam kakvu mržnju [[Upadica: Vrijeme.]] trebali ste ga saborskom stražom odstranit [[Upadica: Nemojte me dovodit u situaciju]] iz zbornice jer ovo je upravo …
Imate opomenu.
… suprotno na tragu najekstremnijeg …
Imate drugu opomenu.
… širenja nacionalne mržnje u RH.
Imate 2 opomene. Oprostite, ali vi ste me prinudili na to. Gospodin Pupovac, gospodin Pupovac.
Malo me stid da se pozivam na Članak 238., koji je toliko ovdje obezvrijeđen, ali ću unatoč tom stidu to uraditi. Vi ste se zastupniče izvukli [[Upadica: Sram vas može biti.]] i bilo bi vam bolje da ste se [[Upadica: Vidite ovo ne želim ovaj igrokaz ovo je kršenje Ustava i zakona, Zakona o državnom odvjetništvu, Zakona o sudstvu sramotno je, molim reagirajte.]]
Hvala lijepa, treća opomena sa oduzimanjem riječi.
Ponovit ću još jednom da se čuje, vi ste se zastupniče izvukli.
Izvolite, oprostite, oprostite.
Ali što se tiče vas koji ste se uvukli, uvukli ste se na temelju stranke [[Upadica: Gospodine Pupovac, vrijeme, vrijeme je…]] koju sada pljujete i nikada ne biste bili ušli, ušli u sabor da se uvukli niste.
Gospodine Pupovac, imate opomenu, gospodine Pupovac.
A sada glumite suverenistu.
Imate drugu opomenu, nemojte, nemojte, dobro. Izvolite gospodin, oprostite, ja radim samo svoj posao. Izvolite gospodin Zekanović, Zekanović izvolite, izvolite, gospodin Zekanović, ne Milanović Litre je prije bio, oprostite. Milanović Litre da, a i Zekanović je bio vidio sam ga ja. Izvolite.
Kolegu Pupovca je sram ovdje se pozvati na Članak 238., ali ga nije sram za sve ono što je njegova nacionalna manjina radila u Hrvatskoj. Za to još nismo čuli ispriku i još uvijek to čekamo.
Opomena.
Imate priliku.
Druga, druga opomena, hvala. Izvolite gospodin, a radi toga što je bila replika, ja samo se držim Poslovnika. Gospodin Zekanović.
Jadni hrvatski narode, naravno 238. članak, jadni hrvatski narode kad mi 2021. godine možemo sve ovo slušati od ovakvih likova u Hrvatskom državnom saboru. Dakle, ovo je naša sramota ja ću tu prozvati kolege iz HDZ-a, vi ste ga izabrali to je vaš koalicijski partner i to je iznimno loše. Dakle, evo vidite ovo je Hrvatski državni sabor u kojem glavnu riječ vodi Milorad Pupovac.
Gospodine Zekanović vi imate drugu opomenu. Gospodin Pupovac možemo odustati, oprostite, gospodin Pupovac možemo odustati od toga?
Od čega?
Vi znate da ću morat dat treću opomenu s oduzimanjem riječi, to je, to je jasno jel da? Koliko bar želite.
Barem upozorite kolegu Zekanovića da ovo nije Hrvatski državni sabor. A ako vas trebam podsjetiti na to što je u njegovoj glavi kad je posrijedi Hrvatski državni sabor onda ćete mi morati dati malo više vremena. Hvala vam.
Nažalost treća opomena jer je bila replika. A gospodin Zekanović ovo nije državni sabor to znate jel da?
Dakle svidjelo se to Miloradu Pupovcu i još nekima, Hrvatska država je država, znači država je i onda kad ja kažem da je Hrvatski državi sabor to je sabor države Hrvatske.
Gospodin Zekanović to je replika imate treću opomenu sa …
Svidjelo se to vama ili se ne svidjelo to vama.
… treću opomenu sa oduzimanjem riječi nemoj svaki put kad dižem glas je meni neugodno. Neugodno mi je i neugodno mi je. Idemo dalje. Gospođa Marija Jelkovac ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Znači ima 2 oduzimanje riječi, gospodin Zekanović i gospodin Sačić, da do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana glavna državna odvjetnice, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, evo ja ću se vratiti na točku dnevnog reda pa vjerujem da će se malo i stišati emocije ovdje da možemo nastaviti raditi. Dakle, danas je na redu Izvješće za 2020. godinu o radu državnih odvjetništava. Državno odvjetništvo po Ustavu je samostalno i neovisno pravosudno tijelo koje je ovlašteno i dužno progonit počinitelje kaznenih i drugih kažnjivih djela te poduzimati pravne radnje radi zaštite imovinskih interesa RH i podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava. Od 1. rujna 2018. godine sukladno Zakonu o državnim odvjetništvima propisana je obveza glavnog državnog odvjetnika da Hrvatskom saboru podnese izvješće o radu na predmetima i o organizaciji i uvjetima za rad državnog odvjetništva. Ovo izvješće je dobro strukturirano ono objedinjuje statističke podatke i daje uvid u rad državnih odvjetništava u RH ukupno te po vrstama predmeta i na svim razinama. Prilog ovog izvješća je izvješće o radu Državno odvjetničkog vijeća kao samostalnog i neovisnog tijela koje osigurava samostalnost i neovisnost državnog odvjetništva. Na dan 31.12.2020. godine imali smo ustrojena 42 državna odvjetništva i to 25 općinskih, 15 županijskih, USKOK i DORH. Na kraju 2020. g. u svim državnim odvjetništvima bile su zaposleno ukupno 1 824 osobe, što je za 12 osoba više nego 2019. g., a dužnost je obnašalo 638 državnih odvjetnika i njihovih zamjenika, što je za 2 zamjenika više nego 2019. g. Tijekom godine je razriješeno je 20 zamjenika državnih odvjetnika, što nije mali broj i što je podatak koji govori i o dobnoj strukturi dužnosnika u DORH-u. Vidljivo je da u 2020. g. nije bilo zapošljavanja novih vježbenika pravne struke, što mislim da nije dobro. U 2020. g. primljeno je ukupno 213 252 predmeta, što je manje u odnosu na 2019. g. za 2 436 predmeta. Ukupno u radu je bilo 254 785 predmeta, a riješeno je 213 719 predmeta te je neriješeno ostalo 41 065 predmeta. Pozitivno je što se broj neriješenih predmeta kontinuirano smanjuje. Kad gledamo indikatore uspješnosti rada državnih odvjetništava, podaci pokazuju da je stopa ažurnosti 100% usprkos izvanrednim okolnostima i uvjetima u kojima se radilo, a isto tako, i da se vrijeme rješavanja skratilo. Iz analiza je vidljivo da općinska državna odvjetništva imaju u radu više kaznenih nego građanskih i upravnih predmeta. Kad gledamo broj primljenih i riješenih kaznenih predmeta iz nadležnosti županijskih državnih odvjetništava, vidljivo je da se broj riješenih predmeta stalno povećava, a neriješenih smanjuje. USKOK je tek 2020. g. uključen u sustav CTS-a što je dovelo do toga da je broj primljenih i riješenih predmeta dvostruko veći nego 2019. g. Broj primljenih kaznenih predmeta u nadležnosti DORH-a je u 2020. g. sličan kao 2019., ali raste broj primljenih predmeta iz nadležnosti Građansko-upravnog odjela, a i stopa ažurnosti u tom odjelu je nešto niža zbog predmeta investicijskih arbitraža koji duže traju. Broj neriješenih predmeta na svim razinama DORH-a se smanjio te je vidljivo da se i vrijeme rješavanja predmeta skraćuje. Značajan je i podatak da se od meritornih odluka povodom kaznenih prijava najzastupljenija su rješenja o odbačaju i to 52%. Zatim slijede optužnice, 31%, te rješenja o provođenju istrage oko 17%. Od ukupnog broja istraga u radu, 6 457 tijekom 2020. g. dovršeno je 4 105 istraga, što je oko 64%, u čemu broj podignutih optužnica participira sa 81,5%. Državna odvjetništva su podigla optužnice protiv 18 164 osobe, što je za 1 275 osoba više nego 2019. g. Da je kvaliteta podignutih optužnica na visokoj razini potvrđuje i činjenica da je 97% optužnica potvrđeno, a samo 2,12% vraćeno je DORH-u radi boljeg razrješenja stvari, tj. radi provođenja dodatnih vještačenja. Postupak je obustavljen za 59 osoba ili neznatnom postotku. U 2020. g. doneseno je 15 306 osuđujućih presuda, što je 88,81% u odnosu na ukupan broj sudskih odluka, a oslobađajuće presude participiraju sa 6,37%. Iz strukture izrečenih sankcija, vidljiv je trend povećanja broja osuđenih osoba na kaznu zatvora. Tijekom 2020. g. oduzeta je imovinska korist od 641 osobe, u ukupnom iznosu od 196 799 873 kune, što je veći iznos nego prethodne dvije godine. Od toga se 40% odnosi na predmete USKOK-a. Najveći iznosi oduzete imovinske koristi su za kaznena djela primanja mita. O detaljnijim brojkama koje su vidljive iz Izvješća neću dalje govoriti, ali prikazana je struktura svih uspješnosti, od Općinskog, Županijskog državnog odvjetništva, preko rada u USKOK-u i u DORH-u po predmetima i po vrsti predmeta. Bitno je napomenuti da su u Izvješću i podaci posebno za kaznena djela ratnog zločina, za koruptivna kaznena djela, za djela iz mržnje, za djela protiv gospodarstva i ono što možemo zaključiti da su djela protiv gospodarstva, kaznena djela protiv gospodarstva u porastu, što nije dobro, ali isto tako, da su djela, kaznena djela nasilja u obitelji u porastu, što isto tako govori o stanju u društvu. Zaključno ću sada reći nešto o ovom Izvješću, imajući u vidu cjelokupan sadržaj Izvješća. Uspoređujući rezultate rada sa prethodnim razdobljem vidljivo je da se zadržan visok stupanj ažurnosti uspješnosti u radu i to bez obzira na podkapacitiranost i na uvjete rada. Isto tako, zaključujem da se percepcija javnosti o radu DORH-a kao dijela pravosuđa uvelike ne poklapa sa slikom koja proizlazi iz ovog Izvješća. To je sigurno problem za koji će trebati pronaći uzrok, postaviti dijagnozu i pronaći adekvatnu terapiju. Ono što ćemo kao klub zastupati kao i do sada, to je funkcioniranje po načelu trodiobe vlasti te poštivanje samostalnosti i neovisnosti pravosudnih tijela u njihovom radu, uz inzistiranje na tome da pred zakonom svi moramo biti jednaki i svi moramo jednako odgovarati. To naći da i svi oni koji su pravosudni dužnosnici ili službenicu, nisu nedodirljivi, a osobito dužnosnici zbog prisege koju su dali, od njih se očekuje najviši stupanj odgovornosti u radu. Međutim, iako rad DORH-a mora biti neovisan i neopterećen javnim mnijenjem i pritiscima, već se temeljiti na činjenicama, danas nije lako vama dužnosnicima u DORH-u jer ste, kao što smo i danas vidjeli, pod pritiskom, pa i pod pritiskom političara ovdje danas, oporbe, a ne pod pritiskom nas vladajućih. Mi vas ne pitamo za predmete, konkretne predmete s imenom i prezimenom, a mogli bi pitati za predmet, npr. župana Posavca, gradonačelnika Čakovca ili za slučaj gradonačelnice iz Siska kada je odbila dostaviti dokumentaciju po zahtjevu USKOK-a. Kakva se poruka građanima šalje takvim ponašanjem? Gdje je tu odgovornost prema onima koji su nas birali? Zaključit ću, jesam za propitivanje odgovornosti i traženje odgovornosti od svih koji obavljaju javne dužnosti. Nema zaštićenih, mi vladajući ne štitimo nikoga, pa ni nas u našim redovima. Nitko nije zaštićen i svi su dostupni pred lice pravde, ali smatram da nitko ne može biti osuđen na temelju subjektivnog dojma. Ne ovako kako se to radi javnom hajkom. Svi trebamo odgovarati za svoja djela i ako smo krivi, isto tako, biti kažnjeni. Kako je znao reći pokojni gradonačelnik Bandić, neka institucije rade svoj posao, a naša zadaća je, dragi kolegice i kolege, prije svega, ja mislim da je naša zadaća da jačamo sve naše institucije. Hvala [[Upadica: I vama.]] Klub HDZ-a će podržati ovo Izvješće.
I vama. Gđa. Katarina Peović, zastupat će stavove Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte, izvolite.
Dobar dan svima. Poštovana glavna državna odvjetnice. Postavila sam vam dvaput pitanje na koje mi niste, isto pitanje, na koje mi niste dali odgovor pa ću ga postaviti još jednom. Pitanje se odnosi na Kraš, znači već više od godinu i po' i vašoj ladici stoji prijava radnika protiv znači svojih menadžera u Krašu i protiv Pivaca koji su do dionica po njihovom uvjerenju, došli na čudan način. Kraševi menadžeri su se obogatili na brzinu dionicama, Pivci su pak stekli te dionice uz prevaru, obećanje radnicima da neće biti otpuštanja, nakon toga su stotine radnika otpušeni ili nije im produžen ugovor, opet su i u ovom slučaju mediji otkrili da su se menadžeri obogatili, kupili su udjele za nekoliko tisuća kuna, u manje od 2 mjeseca zaradili 60 puta više. Što je s tim, DORH već preko godinu dana u ladicama drži prijavu protiv Pivaca, sad već godinu i pol i ne postupa u vezi toga, sad ti vlasnici ulaze u drugu visokoprofitabilnu tvrtku, jednu od najvećih hrvatskih kompanija koja zapošljava više od 6 500 ljudi, znači u Podravku. Ja vam postavim pitanje što ćete poduzeti po toj prijavi, nema odgovora. Radnička fronta je već upozoravala više puta na ovu sramotnu privatizacijsku priču o Krašu, pa ću vam ja ukratko sažeti o čemu se tu radi, ako je ikako, ako je uopće moguće da vi nikad niste čuli za tu situaciju. Po stalom prokušanom receptu je dakle u Krašu, su krenuli problemi tom privatizacijom tvrtke što je znači, recept koji je uvijek isti, DORH, USKOK nije ništa napravio po pitanju istrage i prijave zbog mogućeg nezakonitog postupanja u procesu privatizacije, znači u 2019. g. Naime, braća Pivac postaju većinski vlasnici tako da tijekom 2019. g. radnički udio pada s 20 na 2% dionica. Radnike su prvo godinama tjerali da kupuju dionice, da bi ih zastrašivanjem i pod izgovorom lošeg financijskog stanja natjerali da prodaju dionice braći Pivac. Radnici upozoravaju da najprije nisu svi došli do dionica u ESOP-u, znači radničkom dioničarstvu te da su dionice podijeljene neravnopravno kada se ESOP formirao prije 19 godina te da ih se zatim sada u procesu privatizacije na prevaru nagovorilo da daju punomoć za zastupanje ESOP-u, sindikalnoj čelnici Marici Vidačković, pa nisu mogli samostalno odlučiti kome da prodaju svoje dionice, srpskom poduzetniku Nebojši Šaranoviću koji je nudio 130 tisuća kuna ili Pivcima koji su ponudili 73 tisuće kuna za taj udio. Na kraju je sve prodano Pivcima u 11. mj. 2019. g. s obrazloženjem da su oni spremni potpisati socijalni ugovor u kojem su se obvezali poštovati sva zatečena prava radnika te su obećali da se 10 godina neće ništa mijenjati. RF još 2020. g. na koju se i odnosi ovo Izvješće, tražio da DORH, USKOK žurno postupe po toj kaznenoj prijavi koju su dobili te da se obeštete radnici bez udjela u ESOP-u i donese zakon koji će se ESOP jasno regulirati, ali prije svega, znači što se vas tiče, da pogledate tu prijavu koju ste dobili. Prije godinu dana, podsjetit ću na drugi slučaj, znači koncentrirat ću se na radničke slučajeve, postavila sam vam pitanje vezano uz Brodotrogir. Tamo su također radnici podnijeli prijavu jer je Končar, vlasnik Brodotrogira bio dužan mjesecima radnicima plaće. Na pitanje ste mi odgovorili otprilike, citiram, da je bilo elemenata kaznenog djela, država postupak bi bio pokrenut. Za radnike očito nema pravde u ovoj zemlji i postupci se ne pokreću. Radnici su poslali prijave DORH-u, no tu ste opet smatrali da, što, isplata, neisplata plaća nije problem. Znači podsjetili ste me na Zakon o trgovačkim društvima koji odvaja odgovornost vlasnika od samih obveza tvrtke i onda se postavlja pitanje, tko je odgovoran? Nitko. Neisplata plaća u ovom slučaju sasvim je moguće, tu ste nažalost možda i u pravu, dakle, nije razlog za kazneni progon. Jednostavno ste ustvrdili da su firme u blokadi te da nemaju novaca i da je tu sve regularno, nitko za to nije odgovoran, no blokada je naravno, uvriježena praksa, što upravo treba dovesti u pitanje, u 5 godina, 3 su firme iste u stečaj, a isti radnici prebacivani iz jedne u drugu firmu, znači to je praksa koju valjda moramo već primijetiti da se zbiva i u drugim firmama i to kriminalizirati, a ne smatrati to regularnim. Zakoni jesu postavljeni tako da radnike diskriminiraju, ali u nekim slučajevima, čak i ovakvi zakoni znači mogu biti povod da se pokrene istraga, ali to vi ne činite. Što reći za INA-u, znači za koju smo vas upozorili? Ona je evidentno privatizirana u koruptivnom procesu, znači ovdje su svi, znači u Hrvatskoj oštećeni. Nije točno da, kad govorite da je riječ o trgovačkoj arbitraži i da to nije vaša odgovornost, znači pozicija koju imate stvarno ima mogućnost i zapravo obavezu zaštite interesa RH, Ustavom je propisano da DORH je dužno znači postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH, čl. 121a. Itekako je moguće poništenje dodatne međudioničarskog ugovora s MOL-om nakon, pogotovo nakon prve znači pravomoćne presude Sanaderu gdje je dokazano da je INA predana strancima u koruptivnom procesu. Nema interesa, očito DORH-a tamo gdje su radnici oštećeni, no reći ću još i jednu stvar, iako kritiziram znači i HDZ i njihove politike, moram reći da me s nemalo iznenađenja zatiče reakcija oporbe i nekih oporbenih zastupnika koji se silno bore za antikorupcijske politike, protiv korupcije, a neki od njih, eto, slučajno njihovi očevi saznaju da trebaju kupiti neposredno prije nego što će se država zainteresirati za zemljište, jedno zemljište u okolici Vukovara gdje će proći cesta, pa onda država tom ocu plati velike novce, nikom ništa, ali sad taj zastupnik nema problema da ovdje priča o tome kako se treba paziti na korupciju. Ili što da kažem o onim zastupnicima koji su evidentno povezani sa ruskim plinskim lobističkim skupinama, u svim tim slučajevima nacionalizam je itekako snažan, snažan motivacijski govornički impuls s kojim oni zapravo skrivaju svoje vlastite namjere i prije ili kasnije se uspostavi da je priča o velikosrpskoj agresiji samo bila paravan za vlastite korupcijske aktivnosti. Isto tako, ne samo da je riječ o nekakvom loptanju ovdje između znači opozicije i pozicije, što se tiče samih antikorupcijskih politika, imam ponešto drugačiji stav od većina, čini mi se, i zastupnika oporbe i zastupnika pozicije. Moje mišljenje da same antikorupcijske politike jesu užasno važne, ali da one same neće bitno promijeniti niti njihovo rješavanje i poticanje bitno promijeniti znači status te radne većine, a više puta sam spominjala da je Kina po indeksu percepcije korupcije 15 mjesta lošija od Hrvatske pa to ne sprječava njezin, je li, rapidan ekonomski uspon. Također, da Italija do ulaska u Eurozonu početkom 2000-ih bila jedna od 7 najrazvijenijih ekonomija u svijetu bez obzira što su javne percepcije talijanske vlasti dugo bile označene kao koruptivne i poznate po koruptivnim praksama uz spektakularne akcije borbe protiv korupcije 90-ih poput akcije „Mani pulite“. Znači u svijetu ne postoji niti jedan primjer države ili ekonomije koja je po ključnim ekonomskim i socijalnim pokazateljima pripadala u rang nerazvijenih, da bi se nakon odlučne borbe nove progresivne vlasti svrstala u rang razvijenih. Nažalost to je tako, bez obzira što to ne umanjuje važnost borbe protiv korupcije, ali isto tako, trebamo i otvoreno reći koji su dosezi te politike. Pravi problem je često u javnom prostoru, ne taj da se netko bori protiv korupcije nego da antikorupcijska politika postaje jedina politika i da pored nje nema nikakvih drugih kritika vlade niti vladajućih nego se čini kao da su jedni korumpirani i nepošteni, a drugi pošteni i nekorumpirani i jedino što ljudi ove zemlje trebaju napraviti je izabrati prave. Takav politički okvir koji sve svodi na korupcijske politike dovodi do ogromne nezainteresiranosti političke i hrvatske javnosti za politiku jer se uspostavlja da oni koji dođu na vlast, koji su se deklarirali kao nekorumpiran i pošteni i sposobni, rade iste greške kao oni koji su bili tamo prije njih. Nije sve u osobnom moralu i osobna moralizacija ne može biti doseg, konačni doseg naših politika. Prema tome, nešto treba imati skepse prema antikorupcijskim politikama, što ne umanjuje, naravno, antikorupciju kao važnu političku opciju. Prije svega, molila bi državnu, glavnu državnu odvjetnicu da mi odgovori na ove slučajeve koji su povezani znači sa radničkim pravima, ali prije svega na slučaj Kraš.
Vrijeme. Hvala lijepa. Gđa. Sandra Benčić zastupat će stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo, nastavit ću se odmah na kolegicu Katarinu Peović u smislu da borba protiv korupcije neće riješiti ono što su strukturalni ekonomski i socijalni problemi ovog društva, da samostalno, mislim, samo po sebi ne. Ali zašto ću danas i u ovom govoru inzistirati zapravo na tome da je ključna uloga DORH-a i USKOK-a u vraćanju povjerenja građana u određene institucije ključni zadatak, a da bi to ostvarili da je ključno da se poboljša vaše procesuiranje onih slučajeva koji su vezani upravo uz političku korupciju pa i najviše dužnosnike zato što ovaj način zarobljavanja države koji mi imamo na snazi već duže od 20 godina je model koji onemogućava bilo kakvu ekonomsku transformaciju. Jer, ako vi želite na nižoj razini, bilo kojoj napraviti bilo kakvu promjenu, vi ju ne možete napraviti iz razloga jer je to institucionalni zakonski onemogućeno ili zato jer je putem kadroviranja i uspostave praksi onemogućena bilo kakva promjena. I zato je pitanje rješavanja korupcije, pitanje i prethodno pitanje rješavanja problema kvalitete života svih građana jer, nemamo mi incidentalnu korupciju, mi imamo zarobljenu državu, zarobljene institucije. Dakle, da je tome tako, situacija Žalac-Petric je to pokazala najbolje moguće. Imate slučaj Žalac, ja ga pratim od 2017. godine kada je bio prvi natječaj za softver, tj. nije bio natječaj, nego se direktno dodijelio posao pod opravdanjem da se radi o inovaciji koju eto ima baš ta firma od gospodina Šimunca Mikroprojekt. Kad to nije prošlo jer se žalila druga firma koja je navikla da dobiva od države sve velike poslove, pa u ovom slučaju nije pa su tu brzo naravno potegli žalbu. Ali evo dobro da jesu, jer su srušili taj natječaj pa je morao ići ponovni natječaj, ovaj puta pravi natječaj gdje se jasno vidjelo iz dokumentacije znači nisu vam potrebni ne znam kakvi izvidi. Iz dokumentacije se vidi da je čitav natječaj namješten za jednog ponuđača koji je na kraju to i dobio. To naravno više nije mogla biti firma gospodina Šimunca zbog prethodne kompromitacije pa je uzeta cover firma sa jednim zaposlenim, pa se dodijeli 13 milijunski ugovor firmi sa jednim zaposlenim. To nikome ne budi sumnju, to se događa, to se ugovori, to ide. Dakle i onda kada to objavi ne na temelju istrage DORH-a, nego vlastite istrage novinar i podastre cjelokupnu dokumentaciju prođu i dalje tri godine i ništa se ne dogodi. Ne dogodi se čak niti to da je nekome trebalo postati jasno da ako je to uspjela ministrica Žalac provesti kroz Središnju agenciju za financiranje i ugovaranje da ju je tamo netko podržao. Tko? Osoba koju se ponovno imenuje na istu funkciju 2020. godine, gospodin Petric. Sve to stoji u DORH-u i sve to bi umrlo i bio je tzv. mrtvi slučaj da nije preuzela Ured europskog tužitelja pri čemu imamo kontradiktorne izjave. Prvo vi u ime DORH-a kažete da ste vi dali slučaj europskom tužitelju, Uredu europskog tužitelja. Oni to demantiraju. Dakle, demantiraju i kažu ne, mi smo započeli slučaj samostalno. Dakle, to je bio prvi trenutak kad se vidjelo da se tu ne govori istina. Zatim ponovno ste tvrdili da niste bili direktno uključeni u slučaj, a da bi rekli danas da ste primili Izvješće o tom slučaju u lipnju. Dakle, imamo situaciju da ne dobivamo istinite informacije sa čela DORH-a. Međutim, Žalac Petric slučaj su pokazali sistem kako funkcionira, ali to nije jedini takav slučaj. Mi imamo slučaj kojeg ja evo zovem softver dva, slučaj centra dijeljenih usluga. Jedan od najvećih projekata iz EU fondova koje smo imali centar dijeljenih usluga 360 milijuna kuna vrijednost projekta, 85% se financira iz EU. Cilj toga je bio da se sve aplikacije postave na jedno mjesto na cloud i da budu dostupne svim javno-pravnim tijelima kako bi bila brža i efikasnija razmjena podataka. 400 aplikacija i registara javnih tijela je trebalo biti do početka 2022. godine na tom centru dijeljenih usluga. Trenutno ih je udomljeno 120, dakle taj cilj se neće postići. Međutim, nije samo to problem. Problem je što je USKOK radio izvide kada je započela afera softver i trajali su paralelno jedno vrijeme sa ovim centrom dijeljenih usluga. Pa kako je moguće da se nisu usporedili podaci, nije se odmah vidjelo da se išlo u javnu nabavu za određenu platformu koja je nepotrebna jer postoji projekt drugi na koji trošimo stotine milijuna kuna na kojima sve aplikacije trebaju biti. A još dan danas država plaća Hosting, odnosno udomljavanje za hrpu drugih svojih aplikacija mada je kao uspostavljen CDU. Tko će tu bit odgovoran? Procjena je da su tu usluge precijenjene tri puta. Tko će tu bit odgovoran? Tko je tu pobrao vrhnje? Da li ćemo taj slučaj vidjeti od vas ili ćemo čekati Ured europskog tužitelja da ga preuzme? Dalje, u svim ovim aferama koje imamo na tjednoj razini Državno odvjetništvo se zaista pokazalo da ne može se nositi sa slučajevima visoke korupcije ovima kojima sam nabrojala, ali najgori od njih, najgori od njih je slučaj Borg, slučaj Borg i slučaj veliki Agrokor. Dakle, imate situaciju da slučaj veliki Agrokor ste najavljivali da će biti podignuta optužnica negdje krajem prošle godine, pa je bilo u veljači, pa je trebalo biti sad, pa je opet se odustalo od podizanja optužnice. Navodno, navodno zbog uhićenja bivše državne odvjetnice Puklin. Međutim, ja sam vas danas pitala jer imam tu informaciju, vi ste rekli da je nemate navodno su vas zamjenici županijskih državnih odvjetnika prije godinu dana obavijestili da nemaju osnove za dizanje optužnice, napismeno. Dakle, vi tvrdite da to niste nikada vidjeli i da slučaj ide dalje. Zašto je važno da slučaj ide dalje? Mislim ja bih vrlo rado da ih se sankcionira naravno sve one koji su počinili bilo koje kriminalno djelo. Međutim, činjenica je da kad bi pao slučaj veliki Agrokor i ako se za njega ne digne optužnica činjenica je da se opravdano postavlja pitanje kako je onda pao Borg i gdje je odgovornost Vlade u svemu tome. Ali ne bilo koje Vlade, nekog ministriča bivšeg ministra. Ne, nego Andreja Plenkovića. I ja razumijem da nije lako biti u vašoj poziciji gdje imate političku korupciju na tjednoj bazi slučajeve i afere, ali se iz vašeg ponašanja vidi da vi procesuirate tzv. nežive ministre, ali da se itekako zaustavljate i možda autocenzurirate u slučajevima živih ministara, da ne govorimo o premijeru a to su slučajevi po kojima će se pamtiti rad DORH-a – Agrokor, Borg. Slučajevi poput ovog sa 360 milijuna kuna centra dijeljenih usluga, slučaj softver koji ste prepustili koji je mali u odnosu na sve ove ostale financijski, ali bitan simbolički. To je vas legacy, vaše naslijeđe. Iz tog razloga ne možemo podržati niti ovaj izvještaj, a niti vaš ostanak na čelu DORH-a.
Gospođa Dalija Orešković zastupat će stavove u ovom izvješću stavove CENTRA i GLAS-a, bolje rečeno zastupnica CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Dakle, iako danas raspravljamo o Izvješću glavne državne odvjetnice za 2020. godinu ne možemo u potpunosti pobjeći od konteksta povodom kojeg se indirektno raspravlja i o povjerenju u samu glavnu državnu odvjetnicu Zlatu Hrvoj Šipek, a posljedično i u ravnateljicu USKOK-a Vanju Marušić i to zbog nedavnih korupcijskih afera i neviđene blamaže zbog propusta, a potencijalno i zbog svjesnog i namjernog opstruiranja slučaja bivše ministrice Gabrijele Žalac. Ovdje ću u cilju korektnosti izdvojiti tri sasvim različita pitanja i tri različite teme. Prva tema je sagledavanje sveukupnih rezultata rada DORH-a i USKOK-a gledajući pri tome da su DORH i USKOK jedan jedinstveni korpus u kojem svega 638 državnih odvjetnika, te ponižavajuće mali broj od svega 33 pravosudna djelatnika koji rade u USKOK-u, dakle vode brigu o sveukupno 470 000 predmeta. Ovo izvješće se uglavnom bavi prikazom statistike o njihovom radu i mora se reći ta je statistika dobra, a osobito ako se uzmu u obzir financijski i drugi zabrinjavajuće loši uvjeti u kojima državni odvjetnici obavljaju svoju javnu dužnost. Posebno želim istaknuti da su najvažniji dio svakog sustava ljudi, a ljude koji rade u USKOK-u i DORH-u ne smijemo dodatno demotivirati i bacati ih u malodušje time što ćemo naše nezadovoljstvo sa ovim aktualnim korupcijskim aferama i slučajevima naše nezadovoljstvo sa trenutnim vodstvom, naše nezadovoljstvo sa onim državnim odvjetnicima koji su trenutno pod istragom zbog curenja informacija pripisati svima, pa onda sve njih podjednako smatrati lutkama na nečijem političkom koncu, korumpiranima ili naprosto nesposobnima za obavljanje svog posla. U tom smislu pridružujem se kolegi Arsenu Bauku koji je svima koji se unutar sustava trude i rade svoj posao profesionalno, odgovorno i časno rekao jedno ljudsko i političko hvala. Druga tema je sam sadržaj izvješća na kojeg treba gledati kao na osobno polaganje računa za svoj rad o9d strane same glavne državne odvjetnice. A treća tema je ona koja je u političkom smislu ovog trena najvažnija, a to je pitanje povjerenja i posljedično ostavke ili smjene glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a zbog debakla u jednom od politički vrlo osjetljivog korupcijskog slučaja. E sad, za razliku od one statistike koja na neki način govori o rezultatima rada svih unutar ustroja i USKOK-a i DORH-a, ulogu i odgovornost glavne državne odvjetnice po meni određuju dva osnovna parametra. Prvi je taj koji govori o tome je li uopće očuvano povjerenje u sustav i u njihov rad, a drugi parametar je taj je li se glavna državna odvjetnica uspjela izboriti za primjerene i bolje uvjete rada i USKOK-a i DORH-a. Prije svega pohvalit ću podatak o 97,48% potvrđenih optužnica što u određenom smislu potvrđuje njihovu kvalitetu i osnovanost. Pohvalit ću i uspjeh u predmetu pred Međunarodnim tribunalom u vrijednosti od 71 milijun eura. No, suština ipak nije u toj statistici već u onom povjerenju o kojem sam već govorila, a to povjerenje je ozbiljno narušeno i to do one mjere koja doista onemogućava daljnji opstanak i glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a neovisno o tome kako će do toga doći da li njihovim ostavkama ili njihovom smjenom. Naime, test rada USKOK-a i DORH-a nisu svi oni predmeti koji su kvalitetno odrađeni i koje ubrajamo u statistički dobre pokazatelje o radu. Test u kojem DORH ili USKOK ili prolazi ili pada su oni malobrojni pojedini predmeti, pa čak i jedan jedini predmet koji ima osobitu političku težinu. To je test stvarne neovisnosti, profesionalnosti, učinkovitosti, pa čak i hrabrosti. I na tom testu povodom slučaja Gabrijele Žalac glavna odvjetnica je na žalost pala. Jer uzalud sva ta statistika tu se slažem sa kolegama iz MOST-a i svi drugi rezultati ukoliko građani, javnost općenito opravdano sumnjaju da se jedan korupcijski slučaj protiv jedne bivše ministrice koja je osobni odabir i miljenica predsjednika Vlade opstruirao ili se držao u statusu statistički mrtvog predmeta čak i u situaciji kada je postojala izričita obaveza obavještavanja o tom predmetu nadležnih institucija EU, jer se radi o pronevjerenim sredstvima iz EU fondova. Treba istaknuti da ravnateljicu USKOK-a bira i razrješuje glavna državna odvjetnica, stoga za nju i odgovara. No, čak i neovisno o tome dužnost je glavne državne odvjetnice i to je njezina osobna dužnost da o spisima koji imaju osobitu političku i pravnu težinu, a upravo takvu težinu ima onaj predmet protiv ministrice Gabrijele Žalac vodi posebnog računa. I tu se glavna državna odvjetnica ne može pozvati na propust bilo koje druge osobe koja se u ustroju nalazi ispod nje, a tim više što jedan dio ovog izvješća hvali onaj keys tracking sistem kao informatičko unapređenje koje između ostalog služi tome da se prati tijek predmeta i da se kontrolira rad državnih odvjetnica. Uvažena glavna državna odvjetnice meni je uistinu, uistinu jako žao ali vi nemate izbora. Dužni ste smijeniti ravnateljicu USKOK-a neovisno o tome što će pokazati rezultati vaše istrage, ali dužni ste ujedno i sama podnijeti ostavku kako biste time na neki način zaštitili USKOK i DORH kao tijela, odnosno kao institucije i kako biste time probao ublažiti taj dojam da se u ovom slučaju postupalo ili po nalogu Andreja Plenkovića ili u bilo kakvoj drugoj sprezi s njim ili sa utjecajnim HDZ-om ili ste naprosto postupali u starahu ili u dodvoravanju time što se jednoj njegovoj ministrici gledalo kroz prste. Dakle, te ostavke s jedne strane ipak štite USKOK i DORH kao institucije ili kao tijela, ali ipak predstavljaju i jedno priznanje da se u ovom slučaju ipak radilo o određenom političkom pritisku, da je on postojao. A to onda znači da mi saborski zastupnici, pa čak i vi kolege HDZ-ovci iz parlamentarne većine morate tražiti ostavku samog premijera zbog osnovane sumnje da je i on osobno u ovaj kriminal itekako umočen. Dakle, meni bi bilo nedopustivo da sama glavna državna odvjetnica i ravnateljica USKOK-a ovdje budu žrtvovane, a da se nakon i to zbog sumnje da se pogodovalo jednoj ministrici, a time i Andreju Plenkoviću koji ju štiti, a da nakon toga tom istom Andreju Plenkoviću i njegovoj parlamentarnoj većini dopustimo da nakon toga naprosto izabere neku drugu osobu koja je njemu po volji. Dakle, nije poanta u smjeni Zlate Hrvoj Šipek niti Vanje Marušić, poanta je u tome da se mora smijeniti HDZ jer će sustav i nadalje biti pod istim pritiskom i na podjednak način instrumentaliziran. E sad treba nešto reći i o tom sustavu koji je neizgrađen, slab i podkapacitiran. I tu ću reći da ukoliko nakon smjene a pritom kažem ne mislim na smjenu glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a, nego tu mislim na smjenu HDZ-a s vlasti. Dakle, ukoliko nakon toga taj sustav ostavimo isti e onda ću reći da bi tada odgovornost i krivnja bila na nama. Dakle, politika je kriva. Kad kažem politika, mislim na one koji su do sada obnašali vlast, a ponajviše HDZ i ne bih voljela da nove političke snage nastave ići tim putem. Dakle, politika je kriva što godinama ignorira uvijek jedan te isti sadržaj izvješća glavnih državnih odvjetnika koji se iz godine u godinu ponavljaju i to u onom dijelu u kojem se traže vrlo konkretna, a za provedbu vrlo jednostavna i bitna rješenja. Primjerice izmjene zakona koji bi omogućio glavnim državnim odvjetnicima, odnosno pardon državnim odvjetnicima da podnose žalbe na rješenja optužnih vijeća o odbacivanju optužnice, a posebice smatram da bismo trebali ići korak dalje pa promijeniti, trebali bi promijeniti ustroj Državno-odvjetničkog vijeća koji je trenutno neprofesionalizirano tijelo u čijem radu sudjeluju i dva saborska zastupnika. I sve dok ćemo mi imati situaciju da o stegovnim postupcima protiv državnih odvjetnika i provjere njihovih imovinskih kartica odlučuju Jasmina Lekaj Prljaskaj i Zlatko Hasanbegović mi od pravosuđa ne trebamo očekivati apsolutno ništa. I to ne zato što Zlatko Hasanbegović, ne dobacujte mi iz klupe nema covid potvrdu, nego zato što naprosto ne zna i nema profesionalnih znanja da bi mogao obavljati ovako odgovornu i važnu dužnost unutarnje kontrole pravosuđa. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala i što ste radili moj posao isto. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je cijenjeni zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Na čelu državnog odvjetništva mislili smo da smo vidjeli sve. Imali smo glavnog državnog odvjetnika koji je podnosio raporte u istragama koje vodi u stranoj ambasadi, konkretno američkoj što smo imali priliku i dokumentirano vidjeti i dan danas je dostupno Wikiliksu i pokazivao stranim diplomatima povjerljive dokumente. U svakoj zemlji takav bi završio na robiji. Kod nas se ništa nije dogodilo samo se zarotirali Cvitan i Bajić. Wikiliks spominje obojicu, obojica su tamo podnosili raport. Ali to nije bilo sve, poslije smo dočekali glavnog državnog odvjetnika koji je bio član masonske lože, dakle član tajnog udruženja u kojem podnosi ritualnu prisegu. Netko tko bi trebao prisegnuti na sam Ustav RH. Farsični element cijele priče je da se pokazalo da to i nije bila validna masonska loža nego se radilo o prevari tipa iz Srbije koji se zove Pera Zapeta koji je u piceriji od nekog talijanskog prevaranta dobio plamen te družbe velikog arhitekta svijeta, pa to podvalio ovim našim naivčinama. Eto tu je bio glavni državni odvjetnik. I mislili smo doista smo vidjeli sve, međutim kulminacija je bila prije par dana, tiskovna konferencija glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a gdje smo uživo mogli gledati rasap hrvatskih institucija, profesionalni i moralni raspad dvije važne figure u hrvatskoj državi. Ali ni to nije bilo sve. Glavna državna odvjetnice danas ste u odgovoru zastupniku Grmoji potvrdili da vam je u srpnju 2021. upućen od USKOK-a predmet Žalac i da ga vi niste vidjeli. Dakle, iznijeli ste dvije teze danas tu snimljeno tezu a) da vam je predmet upućen od USKOK-a i tezu b) da ga vi niste vidjeli. Koje su mogućnosti? Prva da netko cenzurira predmete, da ono što USKOK pošalje ne dođe do vas nego netko u DORH-u negdje zaustavi, zaturi, cenzurira predmet. Ako se to dogodilo onda recite, onda smo u velikom problemu. Očito nije. Druga mogućnost da je predmet stajao tako na stolu upućen je, nitko vas nije obavijestio, vi to niste vidjeli od srpnja. To onda govori o neodgovornosti i neradu. Sasvim dovoljan razlog da date ostavku. Treća i najuvjerljivija mogućnost je da niste govorili istinu. Nemoguće da ga niste vidjeli. Onda smo već na prostoru kriminala. Hvale vas isključivo zastupnici iz HDZ-a, iz stranke koja je nedavno pravomoćno osuđena za kriminal i korupciju, a onda brzo nakon te druge presude su dobili i booster dozu slučaja Žalac. Ako je netko posumnjao da su se popravili i da je sada pošteno. Dogodila se i sramota pred EU da ljudi koji su upravljali europskim sredstvima kradu ta ista sredstva. Uvažavajući presumpciju nevinosti, ali u preko 90% slučajeva završe osuđujućom presudom predmeti koje europski javni tužitelj otvori. Ali zadržat ću i dalje zagradu presumpcije nevinosti. Andrej Plenković koji je gradio svoj image na tome da je on europski političar europskoga kova delegitimiran je u onome gdje se činilo da je najjači. Očito postoji i strah da Gabrijela Žalac ne propjeva dalje, jer je nije izbacio iz HDZ-a promptno kao Josipu Rimac, nego je samo zamrznuo status i nije propustio priliku da hvali njenu sposobnost kao ministrice na tiskovnoj konferenciji. Pa kad dođe novinarsko pitanje ali zašto ste je onda tako sposobnu smijenili 2019. onda se pogubi i vrijeđa. Očito neke stvari treba crtati. Pa evo crtat ću. Milijarde trenutno u Hrvatskoj se troše na borbu protiv corona virusa. Još u trećem mjesecu lani Vlada je stavila pod oznaku tajno i mimo Zakona o javnoj nabavi svu nabavku covid opreme. Ako je to bilo potrebno u tom trenutku kada je cijeli svijet tražio tu opremu jer nije bilo dovoljno zašto nakon par mjeseci kad se stabiliziralo svjetsko tržište to nije išlo regularno. Evo vam jedne indicije ili ovo što kaže Gordan Lauc da je nudio državi u početku za 100 do 150 kuna PSR testove, ali rekli su ne, treba biti 1500 kuna cijena. Ili opet Lauc da plaćamo testove koji u nabavi koštaju 10 do 15 kuna sto ili više kuna [[Upadica Radin: Vrijeme.]] Hoćete li to malo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Gospodin Grmoja replicira.
Hvala. Poštovani kolega Raspudiću stvari su ovdje jasne. Dakle, nakon ovog mog pitanja ja sam sam konstatirao da nemamo smisla uopće više raspravljati i da je samo pitanje dana kada će glavna državna odvjetnica dati ostavku ili kada će biti smijenjena. Da stvar bude gora, kada sam izašao iz sabornice prilaze mi kolege iz HDZ-a govore ovo je gotovo, ovo se više ne da braniti. Tako da sasvim je jasno što se danas ovdje dogodilo. Ali ja bih volio kada biste vi, neki dan ste imali ovdje raspravu u Hrvatskom saboru, jednu anegdotu kad mrtvi fazani lete, možda da malo pojasnite. Pa evo s obzirom da je ovo riješena stvar sa glavnom državnom odvjetnicom da se malo i zabavimo.
Izvolite odgovor.
Radilo se o anegdoti gdje maršal Tito ide u lov i tu je Kardelj i ekipa i leti jato fazana. I maršal nišani i opali, ali lete fazani i ništa, promašaj. Drugi put opali, evo Furio zna anegdotu, možda je i bio i ništa. Opali treći put, ništa, ni jedan ne pada. I onda Kardelj kaže: „Vidi majku mu mrtvi, a lete!“ [[Upadica Radin: Milka Planinc je bila, a ne Kardelj.]] Dobro, to je ta verzija. Meni je draži Kardelj, jer Plenković jedino na Kardelja referira znanstveno ovo što je meni poznato. I sad o čemu je riječ? Taj predmet je bio mrtav, mrtav za naše organe, a onda u rukama europskog javnog tužitelja odjednom taj mrtav predmet oživi. I one se čude, vidi majku mu mrtav predmet a leti, diže se tužba. Kako to? Azrin album legendarni „Kad fazani lete“ je sa početka osamdesetih upravo naslovna pjesma govori o tome što se događa kad mrtvi fazani lete iznad naših glava. Kaže Đoni kad mrtvi fazani lete, a ni jedan ne pada. Ali past će kad-tad.
Hvala. Nemate više replika. Gospođa Dalija Orešković je na redu. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Ja ću se sad malo odmaknuti od ovih konkretnih korupcijskih afera i govorit ću o nečemu što bi vrijedilo doslovno za svaku osobu koja bi se našla u funkciji u kojoj se trenutno nalazi Zlata Hrvoj Šipek. Dakle, za razliku od nekog državnog odvjetnika koji je zadužen za rad na pojedinom spisu glavni državni odvjetnik ili glavna državna odvjetnica treba biti nešto više odnosno treba biti nešto puno, puno više od dobrog profesionalca koji stručno i odgovorno radi na svom predmetu. Glavni državni odvjetnik prije svega mora biti osoba koja od strane kriminala, a pogotovo onog finog političkog kriminala uživa jedno strahopoštovanje, odnosno hajmo to drugačije reći. Treba nam glavni državni odvjetnik ili glavna državna odvjetnica kojeg se premijer boji. Treba nam glavni državni odvjetnik ili odvjetnica kojeg se boje i ostali politički korupcijski kriminalci, a mi trenutno takvu glavnu državnu odvjetnicu nemamo. A nakon toga nam treba osoba koja će biti dobar menadžer. Dakle, sramotan je podatak, sramotan. Kad kažem sramotan to znači da se mi kao država još uopće nismo ni osvijestili, a kamoli izgradili je to da nama u čitavom USKOK-u za sve ove korupcijske afere rade svega 33 pravosudna djelatnika. To zapravo znači da ova država ne želi da se sa korupcijom itko ozbiljno i sustavno bavi. Kompletan DORH je debelo kadrovski podkapacitiran. Govorili smo danas nešto i o njihovim plaćama. Ima jedan element u ovom izvješću kojeg osobno zamjeram, a to je da se u nekoliko navrata govori, odnosno glavna državna odvjetnica kaže da su općenito materijalni uvjeti zadovoljavajući, da je suradnja sa Ministarstvom pravosuđa bila o.k. Ja smatram da je glavna državna odvjetnica bila dužna napasti i Ministarstvo pravosuđa i premijera i parlamentarnu većinu zbog uvjeta u kojima DORH i USKOK već čitav niz godina rade. Na stranici 228. državna odvjetnica kaže da nezadovoljavajući materijalni status službenika i namještenika i nadalje postoji. Iznimno male plaće jedan su od glavnih uzroka odlijeva iskusnog i obučenog državno-odvjetničkog službeničkog i namješteničkog kadra u druga državna tijela i institucije, pa to otežava normalno obavljanje svih poslova u Državnom odvjetništvu. A sad ono posebno optužujuće. Ministarstvo pravosuđa i uprave unatoč argumentiranim zahtjevima pojedinih državnih odvjetništva, a posebice USKOK-a uskraćuje suglasnosti za popunjavanje ili odobrava popunjavanje s velikim kašnjenjem unatoč tome što su navedena službenička mjesta sistematizirana pravilnicima o unutarnjem redu i za njih su osigurana financijska sredstva u proračunu. Pored ovog imamo činjenicu da u nekoliko gradova Rijeka, Bjelovar, Sisak, Varaždin, Šibenik, Zadar, Zagreb državna odvjetništva svoj posao obavljaju u neadekvatnim zgradama. Za Varaždin se čak piše da Državno odvjetništvo tamo nema riješeno i osigurano grijanje, grijanje pobogu! Iz godine u godinu piše se i o starom i isluženom voznom parku, pa je navodno u ovoj godini nešto malo vozila i dobavljeno. Pa o čemu mi pričamo? A imamo ministra koji na halo radi janjetine diže avione. Državni odvjetnici nam se voze po tramvajima da bi išli na ročišta kada se procesuiraju vaše korupcijske afere. To je sramota! Dakle, ovo je odgovornost politike ali istovremeno i odgovornost glavne državne odvjetnice koja se protiv ovoga ne buni. Danas sam na zajedničkoj sjednici Odbora za pravosuđe i antikorupcijskog vijeća postavila pitanje je li riješena ona problematika koja datira još od 2014. godine. Dakle, tada smo ustrojili odjel posebnih financijskih istražitelja. Iz godine u godinu glavni državni odvjetnici podnosili su izvješća da se ta radna mjesta na četiri najveća županijska državna odvjetništva nisu popunila jer nema zainteresiranih ljudi za tako male plaće i koeficijente. Pa mi je glavna državna odvjetnica rekla da se ipak postigao neki napredak. Zamislite zaposlena su čak 2, dva. Pa toliko bi ih trebalo raditi na svakom vašem korupcijskom predmetu ne dva, nego dvadeset ali njih naprosto nema.
Hvala lijepa. Gospođa Anka Mrak-Taritaš prva replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice Orešković. Vi ste svoje izlaganje započeli sa konstatacijom kako bi trebao biti, odnosno tko bi trebao biti otprilike opisno novi državni odvjetnik ili državna odvjetnica, odnosno koje uvjete bi trebali ispunjavati. Dakle, prvi uvjet je zapravo neovisnost od premijera, odnosno od vladajuće strukture. A drugi uvjet je stručno znanje, iskustvo i sve ostalo. Kad bi se išlo u izmjenu zakona kojim bi se definiralo tko može biti državni odvjetnik, jer mi cijelo vrijeme zapravo imamo državne odvjetnike koji su iz iste niše. To su ljudi koji su iz iste niše. Ja nekako, moje je iskustvo da, vi uvijek morate se malo odmaknuti od toga da dobijete jednu širu sliku. I sigurna sam da širu sliku imate kad se odmaknete od toga. Što mislite da bi trebali, u kojem smislu raditi izmjene zakona da dobijemo neki novi lik.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala kolegice Mrak-Taritaš. Ovdje se ne radi o potrebi izmjene zakona, nego o potrebi izmjene Ustava. To je bio moj prijedlog još u onom Nacrtu prijedloga suzbijanja korupcije koji sam uputila u Sabor, a Vlada HDZ-a nije dopustila da se o njemu ikada raspravlja. Naime u našem Ustavu piše da mandat glavnog državnog odvjetnika traje 4 godine, da se može reizabrati. Veću neovisnost bi postigli kada bi Ustavom produžili rok trajanja mandata na primjerice 6 ili 8 godina, ali bez mogućnosti reizbora. A kada govorimo o neovisnosti, dakle ovdje se ne radi o dokazu da glavni državni odvjetnik ili konkretno Zlata Hrvoj Šipek nije neovisna, nego je percepcija o njezinoj neovisnosti narušena. I sama ta percepcija je dovoljan razlog da kažemo da ona ne ispunjava više onaj uvjet koji bi ta funkcija, ta pozicija sa sobom trebala nositi.
Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo poštovani i dragi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Orešković, potpisao bih sve iz vaše rasprave. No, ono što bih isto htio podcrtati je da je percepcija, odnosno povjerenje u institucije jednako bitna stvar. Ako govorimo o povjerenju u institucije onda DORH vjerojatno je među najnižim institucijama kada govorimo o povjerenju. I to zašto? Ne zbog DORH-a, ne samo zbog glavne državne odvjetnice ili njezinih prethodnika, nego i zbog činjenice kako se vlast i vladajući najčešće odnose prema njima. I ne samo prema njima, ne samo prema DORH-u, nego i prema Povjerenstvu o sprječavanju sukoba interesa, nego i prema povjereniku, odnosno povjerenici za informiranje, nego i prema pučkoj pravobraniteljici, odnosno pravobranitelju. Dakle, imamo čitav niz dosljednih, vjerodostojnih postupaka koji omalovažavaju institucije koje bi trebale nadzirati izvršnu vlast.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolega. Ja to cijelo vrijeme ističem mi, DORH i USKOK trebamo zaštiti kao tijela, trebamo stati u njihovu obranu kao institucija i treba reći da smo mi svojevremeno imali USKOK kao jedno od najuspješnijih međunarodnih primjera u trenutku kada je Tamara Laptoš podizala optužnicu protiv Ive Sanadera. Ugled je DORH imao i u razdoblju Dinka Cvitana sve do one nesretne press konferencije sa premijerom kada se pričalo nažalost o Tomislavu Sauchi kao eto jednom od prvih ili naj, najproblematičnijih žetončića. Dakle, problemi su nastali dolaskom HDZ-a na vlast i moguće je da uistinu ta tijela i ne rade toliko loše koliko je loša naša percepcija o njima. Ja razumijem danas i frustraciju i g. Klira i mnogih drugih koji su eto našli su se u situaciji da je oko njih stisnut obruč [[Upadica: Hvala lijepo]] To je provodio HDZ.
Nemate više replika, hvala. Sada je na redu gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Poštovana državna odvjetnice, državni tajnik, kolegice i kolege. 29. travnja ove godine svoje izvješće je uputila u HS gđa. Zlata Hrvoj Šipek, a sabor ga je dan kasnije uputio zastupnicima, sve skupa dakle prije 7 mjeseci. Ovaj slučaj pokazuje kako je opasno to odugovlačenje sabora u stavljanju izvješća na raspravu jer da je bilo na vrijeme sve ovo što se u međuvremenu dogodilo ne bi bilo teme, dakle sve ova stvar koja se sa DORH-om raspala, ogolila do kosti, eksplodirala i javnosti i glavnoj državnoj odvjetnici u lice. Ona naravno nije odgovorna za ovo kašnjenje, ali odgovorna je za sve drugo što se u međuvremenu dogodilo u njezinom resoru i sasvim iskreno, potpuno je jasno da se radi o izvješću za 2020., a da neke stvari o kojima danas svi govorimo su iz ove godine, ali nemojmo se zavaravati. Kad se u 2021.g. stvari raspadnu, veliki slučajevi propadaju, kad se DORH sramoti pred domaćom javnošću i europskim institucijama posljedica je lošeg rada onih godina prije i naravno i 2020. i tu nema spora. Ono što sam trebala reći o glavnoj državnoj odvjetnici rekla sam u raspravi kad ju je ovaj sabor odnosno HDZ-ova većina izabrala. Ali zanimljivo mi je uvijek kako se kolegice i kolege iz HDZ-a prave da oni nemaju s tim apsolutno nikakve veze. Gospođu je odabralo povjerenstvo sastavljeno od 6 HDZ-ovaca, a onda ju je HDZ-ova većina u saboru pojačana zastupnicima pokojnog višestrukog uskokovog optuženika izglasala. Dal se još netko sjeća HDZ-ovog vjernog koalicijskog partnera g. Milana Bandića i njegovih žetončića plaćenih milijardama iz proračuna Grada Zagreba? Tad sam rekla što mislim, a to mislim i danas da je DORH pravi kandidat za to da ga na čelnom mjestu prodrma netko iz vana, a ne netko tko je od prvog dana svoje karijere u svom sustavu. Mislila sam tada, mislim i danas i još i više da bi neki pogledi izvana netko s novom energijom i voljom bio bolji izbor. Takve nove energije i novog zaleta nije bilo ni u predstavljenom programu. Posebno moram priznati razočaravajuća je bila konstatacija glavne državne odvjetnice da se borba protiv korupcije ne rješava kaznenim postupcima nego boljim zakonodavstvom. To samo po sebi i nije netočno, ali nadležnost gđo. Hrvoj Šipek su kazneni postupci, a ne zakonodavstvo. To je ono gdje ona radi i gdje nešto može i odraditi. I onda godinu i pol naprijed sada smo tu gdje jesmo, slučaj Žalac, slučaj Agrokor i deseci drugih slučajeva koji su se danas spominjali, a raspravlja se je li greška bila ovakva ili onakva, tko ju je napravio, a tko nije, tko je odgovoran, a tko nije. Rade se spektakularna jutarnja hapšenja, pretresi, novinari stoje i čekaju fotografiju nekog poznatog lica na stražnjem sjedalu policijskog auta ili kombija, ali to ljudi moji nije posao. Ministrica osumnjičena za milijunsku krađu nije bila sumnjiva dok Ured europskog javnog tužitelja nije uskočio i rekao da je sumnjiva i da stvar treba dovesti do kraja. Ne ulazim ni u krivicu niti nevinost, ali politički i pravosudno ta je priča i sumnjiva i vrlo neugodna za sve naše institucije. Pa onda vještačenje u slučaju Agrokor i povlačenje optužnice. Optužnica će se kažu vratiti, nije ona propala. Ma može i biti tako, ali priča je percepcijski ispala smiješna, neozbiljna i kao što imamo prilike vidjeti odvjetnici obrane sasvim je uspješno koriste. I oba ta slučaja, javno se upozorilo DORH da stvari ne rade dobro, ali sve to zajedno i sve što se navodi u izvješću ima jednu temeljnu i najvažniju posljedicu, mi smo zemlja s tragično slabim povjerenjem građana, tvrtki i samih sudaca u vlastito pravosuđe. To nas čini na neki način nedovršenom državom. Država bez funkcionalnog pravosuđa u koje ljudi imaju povjerenje nije država u punom smislu i to je najveći problem. Ja razumijem da posao državnog odvjetništva nije lak, ali gđo. državna odvjetnice u vrijeme vašeg mandata povjerenje je dodatno narušeno propustima i blamažama i što je najvažnije posljedica vašeg rada je najvažniji komentar ovog izvješća. Hvala.
I vama. Replika gđe. Dalije Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice Mrak-Taritaš, evo ja sam jedna od rijetkih koja na slučaj Agrokor gleda iz jedne malo drugačije perspektive. Koliko god nitko ne voli Ivicu Todoriću i načina na koji je on poslovao meni se čini da je cijela optužba protiv njega iskonstruirana kako bi se prikrio puno veći kriminal u režiji Andreja Plenkovića i članova borg skupine. A u kontekstu rada državnog odvjetništva ovdje je odgovornost bivšeg masona Dražena Jelenića koji je naručio i odlučio o tome da će vještačenje provesti tvrtka KPMG koja je paralelno kada je radila to vještačenje radila i za novu upravu Agrokora, pa s jedne strane vještačenje naplatila od poreznih obveznika 8,5 milijuna kuna, a rad za izvanrednu upravu 116 milijuna kuna. Takvo vještačenje će pasti u vodu jer je u našem pravnom sustavu, a i svugdje u svijetu neodrživo zbog sukoba interesa. I evo tko god bio glavni državni odvjetnik [[Upadica Radin: Vrijeme.]] u nekom trenutku za to će naprosto pobrati odgovornost.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo na vašem pitanju kolegice Orešković. Dakle, ajdemo stvari ogoliti do kraja, cijela priča s Agrokorom smrdi do neba i zamislite ja uopće mislim da živimo u nekakvom paralelnom sustavu, optužnica koja je i cijeli materijal koji se računa u stotinjak tisuća stranica ne znam tko je to uopće u stanju pročitati, ali onda optužnicu se povlači na doradu. Dakle, Agrokor je zapravo vrh vrhova odnosno jedan užasan uteg ne samo uteg nego nešto što će eksplodirati direktno u lice premijeru Plenkoviću i ne znam kako će se moći izvući iz toga na način na koji se izvlači sad, pa niko nije znao Sanadera, pa u tome niko nije sudjelovao, pa su oni svi zajedno bili negdje drugdje. Ta priča sa Agrokorom će imati repove i koštat će državi i to će plaćati [[Upadica Radin: Hvala.]] naša djeca, a bojim se i unuci.
Gospodin Hajduković.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš mislim da ste dotakli zapravo jednu temu koja je jako bitna, a to je povjerenje odnosno nepovjerenje naših građana u pravosudne institucije. Ali onda nisu tu samo građani u pitanju, da me ne shvatite krivo, ali nisu, tu je u pitanju i sigurnost investicija, tu je u pitanju i strane investicije, tu je u pitanju i cjelokupni sustav kojem bi pravosuđe trebalo jamčiti određenu sigurnost, ne samo našim građanima nego rekao sam investitorima, a koji ne postoji. I porazna je zapravo činjenica možda i zadnji čavao u lijes takvog sustava da nama OLAF ordinira po državi, recimo to tako uvjetno, a naš DORH ne. I ne samo da ne nego i svjesno obmanjuje javnost da su neki dokumenti proslijeđeni, a nisu. Dok je tome tako, nažalost i želim tu presnažiti vaš argument, nećemo ići prema boljem, barem što se tiče pravne sigurnosti.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, ono što cijelo vrijeme naglašavamo je zapravo vjera u naše pravosuđe, vjera ne samo naših građana nego vjera i onih poduzetnika koji žele ulagati u Hrvatsku, a koji imaju osjećaj da zapravo su ustvari u pravosuđu ne funkcioniraju i nemaju samo osjećaj nego su tako. Ali kad govorimo o stanju u pravosuđu onda je meni najbolji dokaz vjera samih sudaca. Dakle, imamo niz istraživanja koja su relevantna, koja nisu bila naručena, koja su radile neke neovisne institucije i kad se je pitalo suce kako oni ocjenjuju da li je napredovanje u sustavu sukladno određenim vrijednostima po stručnosti ili po nečem drugom 55% sudaca je ocijenilo da napredovanje nije po stručnosti nego po podobnosti i o čemu mi onda svi zajedno govorimo.
Hvala, hvala vrijeme nažalost.
Dakle, pokazuje pravo stanje.
Nažalost vrijeme. Sada je na redu g. Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa i sama činjenica o terminu ove rasprave nam govori puno o tome kako se vladajući odnose prema ovoj problematici, da ne spominjem i činjenicu koje su spomenule i kolegice i kolege prije mene da je upravo oporba ta koja inicira rasprave i o izvješću rada DORH-a, i o izvješću o stanju u pravosuđu, po meni takvo nešto ne bi trebala uvjetovati oporba, to bi trebalo biti u interesu vladajući, ne samo u interesu vladajućih u interesu svih. Ali zanimljivo je zašto su neke teme i neke točke na dnevnom redu tako dugo bez da se rasprave. No, pustimo to na stranu, razgovaramo o izvješću o radu državne odvjetnice i ja ću tu reći i samo ponoviti ono što su isto kolegice i kolege prije mene rekli da shvaćam da je to izuzetno težak posao, to je osjetljiv posao, to je posao koji nije samo posao, to je i poziv, to je i način života, a vi morate živjeti taj posao da bi ga radili kako treba. Također i nasljeđe koje je dobila sadašnja državna odvjetnica nije lako, da se mi razumijemo i način na koji je prošli državni odvjetnik otišao i sam proces izbora i sve što je bilo vezano uz to je uvijek teško i uvijek je problematično, a sada je bilo tek potencirano na entu i s te strane ja razumijem državnu odvjetnicu da je ona pod strašnim pritiskom. Međutim, moramo se složiti s kolegicama i kolegama koji kažu da zapravo ovdje razgovaramo o nečem punom većem, a to je povjerenje naših građana, to je povjerenje nas uostalom, a onda to je povjerenje i šire zajednice recimo to tako EU u naše pravosudne institucije. U sudove kolegice i kolege niko ne vjeruje, oksimoron cijele ove priče paradoks ako hoćete je to da jedan osuđenik Mamić iz BiH vjerojatno za transparentnost pravosuđa je učinio više nego naš DORH i više nego institucije koje su to trebale osigurati. Imali smo prilike čitati o uhićenjima sudaca u Osijeku o optužnicama, a evo i sad nedavno, no moje pitanje ne samo retoričko nego i otvoreno vama, bili se to dešavalo da ti suci nisu stali nekome na žulj u ovom slučaju g. Mamiću? Mogao je to biti i neko drugi, sad da me ne shvatite da sam ja tu nečiji odvjetnik, to je potpuno nebitno i sporedno. No, očito je da korupcija u našem pravosuđu postoji. Očito je da DORH u ovom smislu ne radi posao koji bi trebao raditi. Spominjali smo tu mnoge afere Agrokor je vjerojatno najveća od njih i kada sam prije nekoliko godina za ovom govornicom govorio da ćemo o Agrokoru još jako puno i jako dugo slušati i da je nejasno koliku će cijenu platiti na kraju RH odnosno njezini porezni obveznici tada sam sa strane vladajućih dočekan i sa podsmjehom. Ja samo ću vas podsjetiti to je veliki trijumf i spašavanje radnih mjesta. Međutim, možda kratkoročno, ali međutim dugoročno to ćemo tek vidjeti. Ja se nadam da će me vrijeme demantirati. Nažalost kako vrijeme ide mislim da sam u svemu bio u pravu. Na kraju dana kolegice i kolege ono što je žalosno i o čemu trebamo razmišljati i o čemu trebamo govoriti je to da istražiteljsko novinarstvo i da usudit ću se reći međunarodne institucije iako OLAF je i hrvatska institucija, dakle institucija EU rade posao institucija koje mi plaćamo. Pitao sam premijera prilikom aktualca hoće li odgovarati oni koji će na kraju Hrvatsku oštetiti zbog pronevjere i krađe novca iz europskih fondova, odgovor nisam dobio. I ja mogu prihvatiti da premijer nije bio upućen u detalje, ali neki jesu. Njegova najbliža suradnica je. I ako već ne govorimo o političkoj odgovornosti, ali onda moramo odgovoriti i o kaznenoj odgovornosti, onda moramo gledati i zapravo promišljati o tome zašto je OLAF po toj točki morao reagirati, a ne naš DORH odnosno USKOK. USKOK koji je rekao da je materijale proslijedio OLAF-u, a nije. Dakle, ako vam čelnica USKOK-a laže i dokazano laže što možemo očekivati kakvo će povjerenje naših građana u tu instituciju biti. Nažalost mora i ja reći [[Upadica: Hvala.]] institucija je vrlo odnosno povjerenje je vrlo nisko.
Znam, vidio sam, vidio sam, hvala lijepa. Gospođa Dalija Orešković, prva replika.
Hvala predsjedavatelju. Evo, kolega Hajduković govorili ste o povjerenju i o percepciji povjerenja, nekako mi se čini da je to danas ipak glavna tema. No, evo ja bi voljela čuti i vaše razmišljanje, čuli ste što ja predlažem danas sutra kad se riješimo glavnog kočničara svih pozitivnih promjena u ovom društvu. Dakle, kao što sam rekla ne bih htjela da dvije osobe budu čisto žrtveno janje, a da sustav ostane isti. Kad kažem sustav mislim slab sustav, potkapacitiran sustav, sustav koji ne može sav onaj teret predmeta koje korupcijske afere koje nam ona stana sabornice generira. Naprosto predstavlja nešto što taj sustav zagušuje. Koji od mog prijedloga ste i vi kao politička opcija ili pojedinac voljni podržati?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa, pa kolegice hvala na pitanju apsolutan sam voljan podržati sve što će ići ka korjenitom reformi sustava. Taj sustav jednostavno treba prodrmati. I da sustav treba biti neovisno i sustav DORH-a dakle državnog tužitelja ako ćemo tako treba biti isto neovisan u politici. Međutim, povjerenje i percepcija je jako bitna stvar. Ako je nema, a evo pogledajte zadnje slučajeve sa hrvatskim sudstvom, uhićenjima u Osijeku, gospodinom Mamićem, kako možemo očekivati od građana da vjeruju tom istom hrvatskom sudstvu u kojem su procesi jako dugi i dok se ne desi neki drugi slučaj kada će možda suci stati na žulj nekome tko ih je podmićivao, nećemo o tome znati. A to naš DORH i institucije koje bi trebale nadzirati pravosuđe ne rade. Zašto? O tome možemo razgovarati. Kako? O tome možemo razgovarati. Ali siguran sam da promjenom samo 2 osobe na čelu institucija nećemo postići puno. Potrebna je korjenita reforma.
I sada gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković sve ove afere koje jesu i koje su u javnom prostoru sigurno ne ide u korist da građani vjeruju u pravosuđe, čak štoviše. Ali DORH-u odnosno čelnoj osobi DORH-a ima osjećaj ne vjeruje ni vlada. Dakle, danas je tu predstavnik vlade nismo čuli riječ da je uopće izašao, da je rekao da je bilo šta se očitovao i na izvješće i na ostalo. Ajdemo biti pošteni do kraja, ovdje je riječ, zapravo cijelo vrijeme mi govorimo 2 osobe, 2 žene koje su čelne osobe DORH-a odnosno USKOK-a, ali ono što je rezultat ovog izvješća, dakle mi raspravljamo o izvješću za 2020., govorimo o situaciji koju smo vidjeli 2021. s tim pola tog izvješća sadašnja čelna osoba DORH-a nije bila na čelu iako je bila iz sustava, ali ono što sam ja očekivala, ja sam [[Upadica: Hvala, hvala vrijeme.]] dvije riječi od predstavnika vlade.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Očekivao sam i ja. Očekivao sam i puno više kolegice Mrak Taritaš. Očekivao sam da Hrvatski sabor i raspravlja recimo izvješća pučke pravobraniteljice koja nam nekoliko godina već stoje rekao bih tako narodski na lageru odnosno ne raspravljaju se. A pučka pravobraniteljica kolegice je osoba koju smo mi imenovali, dakle Hrvatski sabor da bude naš, a neću reći savjest ali barem lakmus papir o stanju prava, konzumacije prava i pristupa pravima koje bi naši građani trebali imati po sukladno zakonima koje mi ovdje donosimo. Dakle, ako govorimo iz samo tog aspekta koliko mi sami sebe kao institucija doživljavamo ozbiljno odnosno ovi vladajući to vam govori dovoljno. A pogotovo ako govorimo o situaciji u kojoj imamo ozbiljne dvojbe u rad DORH-a, kažem ne možda zbog 2 osobe nego zbog čitavog sustava kako je postavljen, a da se o tome vladajući odnosno vlada nema potrebe ni očitovati usmeno.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gospođa Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo, jedina korisna informacija ovog izvješća DORH-a navedena je u uvodu istog, a to je ustavni opis uloge državnog odvjetništva koji u čl. 121.a. određuje da je DORH samostalno i neovisno pravno tijelo koje je dužno progoniti počinitelje kaznenih tijela, koje je dužno štititi imovinu RH, te podnositi pravna sredstva za zaštitu ustava i prava. Ja danas iz HS 26. studenoga 2021.g. gospodnje konstatiram da sve što vam je ustav odredio vi činite suprotno. A evo vam i dokaza. Pokrenuli ste kazneni postupak protiv Denisa Mohenskog zbog korupcije u slučaju Zagrebačkih adventskih kućica. Identične radnje počinile su i tvrtke „Kokoš ili jaje“, te „Katapult promocija“. Zašto niste i protiv ovih tvrtki pokrenuli istragu? A uloga Zagrebačke turističke zajednice koja je „Katapult promociji“ dala još i subvencije za te korupcionaške radnje posebna je priča koju također niste istražili. Nadalje, kako je moguće da 7.g. niste procesuirali slučaj privatizacije Croatia osiguranja? Vi ste po spoznaji da je počinjeno kazneno djelo dužni odmah reagirati. To znači, vama je kaznena prijava podnijeta 2014.g., državna revizija je 2015. u svom izvješću istaknula da je privatizacija Croatia osiguranja bila protuzakonita i vi i dalje ništa ne činite. Isto tako u slučaju Zagrebačkog adventa o kojem govorim portal Indeks je još 2019.g. objavio cijelu strukturu kriminala, a vi ste kao što sam već napomenula tek 2021. otvorili navedenu selektivnu mini istragu, što dokazuje da za života Milana Bandića niste uopće smjeli otvoriti taj slučaj, što pak dokazuje da niste ni neovisni ni samostalni. Ako u slučaju Croatia osiguranja RH uprihodi 3,5 milijarde kuna manje nego što je u normalnom privatizacijskom pothvatu mogla uprihoditi onda je to dokaz da nanosite štetu imovini hrvatske države umjesto da je štitite kao što vam je ustav to propisao. Recite mi nadalje što je sa slučajem Janaf, istraga je otvorena već 14 mjeseci, gdje je optužnica? Europski istražitelji su pokazali da u kratkom vremenu riješe slučaj, vama trebaju godine za ono što normalni istražitelji riješe u dva tjedna. Morate li pitati Plenkovića koje dokaze smijete koristiti? Je li ispitana Plenkovićeva uloga u slučaju Janaf? Pa on je Dragana Kovačevića reimenovao iako je od SOA-e znao da navedeni gospodin ima imovinu kao arapski šeik. Ja ovdje iznosim teške i ozbiljne optužbe protiv vašeg rada, vi na teške optužbe morate dati odgovor. Grdo se varate ako mislite da ovo bezakonje može proći nekažnjeno. Vi slijedite logiku koja je nametnuta u hrvatskom javnom prostoru, a ta je da hrvatski narod nije ravnopravan narod u Europi, te samim time ne može konzumirati civilizacijska dostignuća kao što je vladavina prava u jednoj državi kao što je imaju drugi narodi u EU. No dame i gospodo iz vodstva DORH-a to vam proći neće. I budite svjesni da će nulta točka uspostave funkcionalne vladavine prava biti utvrđivanje odgovornosti vas iz DORH-a, vas koji protivno ustavu, protivno zakonu i europskim normama štitite korupciju. Vi ne štitite imovinu RH, vi sudjelujete u kršenju ljudskih prava hrvatskih građana, npr. dopuštate iživljavanje nad hrvatskim građanima od strane lihvarskih agencija potpomognuti HNB-om. Nitko vam nije dao pravo da kršite hrvatske zakone, hrvatski ustav, te temeljne vrijednosti EU. Dobro razmislite o svemu što sam vam ovdje iznijela jer vrijeme polaganja računa sve je bliže. Naravno iz svega navedenoga apsolutno sam protiv i glasovat ću protiv ovog izvješća.
Hvala, nemate replike, hvala. Gđa. Mirela Ahmetović je sad na redu, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Javnost ne treba podsjećati na sramotu koju su pretrpjeli DORH i USKOK vezano za aferu Žalac. Druga sramota je ona urnebesna press konferencija glavne državne odvjetnice i bivše ravnateljice USKOK-a koje su u maniri crtića „A je to!“ zapravo upućivale samo pogled jedna prema drugoj i iščuđavale se na upite novinara. Međutim top sramota, top sramota je informacija kako je glavna državna odvjetnica pokrenula nadzor nad radom ravnateljice USKOK-a u slučaju Žalac, ali nažalost nisu imali spis jer su original spisa predali europskom tužitelju, a nisu napravile kopiju. Ono što mene zanima izvješće za 2020., a u kojem je glavna državna odvjetnica i njezin zamjenik izrazio nezadovoljstvo na današnjoj sjednici Antikorupcijskog vijeća jer se navodno nitko od zainteresiranih za raspravu nije osvrnuo na to izvješće je zapravo na prvi pogled strukturirano i opsežno, međutim kad se pogleda meritum i sadržaj vidljiva je netransparentnost, nedovoljna jasnoća i manjkavost informacija, posebno u financijskom dijelu. Npr. nigdje se ne iščitava podatak koliko je novca utrošeno u digitalizaciju spisa. Ima li uopće digitalizacije spisa? Sudeći po ovim zadnjim događajima teško da ima. Financijsko izvješće je manjkavo i iz njega se ne može iščitati ništa na temelju čega bismo vidjeli kako se upravlja financijskih resursima. Neshvatljivo mi je da na str. 224 primjerice izvješća govorite kako su sredstva i suradnja s Ministarstvom pravosuđa zadovoljavajući, a na str. 228 pak eksplicitno navodite kako materijalno stanje službenica i službenika nije zadovoljavajuće zbog čega visoko kvalitetni kadrovi odlaze iz službe. Gdje su podaci o tome što je nezadovoljavajuće, što ste kao odgovorna osoba tražili da se popravi, kolike su to plaće koje bi zadovoljile službenike da i dalje nastave raditi u sustavu? O tome nismo u izvješću vidjeli ništa. Ništa što zapravo i upućuje na nedostatak vizije i opću nezainteresiranost za rad državnog odvjetništva. Idemo malo na nadzore, oni su posljednjih dana zanimljivi. U izvješću na str. od 218 do 224 saznajemo da se nadzor provodi temeljem Ustava i pojedinih zakona za što je nadležno državno odvjetništvo osim nekoliko stranica u kojemu se ponovno pristupa načelno ne saznajemo koliko je nadzora provedeno, što se nadziralo, koji su rezultati nadzora, kakve su sankcije, što je konačni rezultat ako su uopće utvrđeni propusti prilikom nadzora koliko je ljudi sankcionirano i zbog čega, ništa od toga ne vidimo. Sudeći prema ovakvom pristupu sad mi je jasnije zašto se prijave odbacuju, zašto USKOK ne radi svoj posao i zašto se događaju teški propusti u sastavnica državnog odvjetništva. Zato jer nadzora, barem prema ovom izvješću nema. I još malo o odbačenim prijavama. U izvješću se navodi kako je USKOK u 2020. zaprimio 1719 kaznenih prijava što je rast od 25,93% u odnosu na 2019., odbacio je njih 1380 što je oko 10% više u odnosu na prethodnu godinu. U obrazloženju stoji kako se u slučaju odbačenih kaznenih prijava najčešće radi o građanima nezadovoljnim presudama, ali i o pokušaju dezavuiranja političkih protivnika namjernim kaznenim prijavama. Ne vidimo postotak i opet ne vidimo čistu sliku. Koliki je to postotak u kojem su sudionici zapravo ovi koji pokušavaju politički dezavuirati političke protivnike? S pravom se možemo i pitati poučeni slučajem Žalac koliko je prijava odbačeno djelovanjem i pritiskom politike i naravno nećemo na to dobiti odgovor. Vidljivo je da politika itekako ima utjecaj na rad tijela koji bi trebali biti prema riječima premijera Plenkovića neovisni i samostalni. Demantira ga čak i izvješće Europske komisije, one isti kojoj se toliko nada, koje nam ukazuje da politika ima velik utjecaj na pravosuđe u RH. Simptomatično je kao i Vlada u svojoj suglasnosti na rad DORH-a apostrofira iste podatke hvaleći rad USKOK-a za ažurnost jer im je ostao samo jedan neriješeni predmet. Pomislila bih da je taj neriješeni predmet onaj već spomenuti slučaj Žalac, ali demantira me činjenica kako taj predmet nije niti pokrenut i što je uopće s ravnateljicom USKOK-a. Evidentno je i to je i priznala da je učinila težak propust, a još je na čelu USKOK-a. Ako ju smijenite udarate i na sebe jer ste znali i morali ste znati da USKOK ne radi svoj posao u slučaju Žalac. Baš me zanima epilog ovih nadzora.
Hvala. Gospođa Vidović Krišto, replika.
Kolegice Ahmetović nemojte ovo pitanje shvatiti ozbiljno, ne ozbiljno, nemojte shvatiti osobno, ozbiljno ga svakako shvatite jer vaša stranka SDP uistinu ne može govoriti o korupciji. Naime, korupcija vašeg tajkuna Gorana Štroka, Damira Vrhovnika, zaboravljenog slučaja Viktora Lenca ili Mirka Pavičića jest vršena pod zaštitom vašeg SDP-a. Upravo je Rijeka pod vlašću SDP-a epicentar korupcije i to od 1945. pa do dana današnjeg. Vaš bivši član Slavko Linić organizator je najvećih korupcionaških slučajeva od uspostave Hrvatske države, a to su svakako Croatia osiguranje i predstečajne nagodbe. SDP je imenovao Mladena Bajića i Dinka Cvitana, a oni su skrbili za zaštitu ove korupcije. Dakle, jeste li vi kao mlada političarka svjesna težine grijeha vaše stranke [[Upadica Radin: Hvala.]] koja ima za pravni nered i za nepravdu u našoj državi?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Meni je žao što vi ne čujete i ne želite čuti sve ono što ja govorim od kada sam ušla u visoku politiku, a to je da mi uopće ništa ne znači predznak SDP, HDZ, Domovinski pokret, nezavisni kada se radi o korupciji. Nitko sretniji od mene ne bi bio da vaše tvrdnje potkrijepite argumentima, potkrijepite i kaznenim prijavama i da te kaznene prijave dobiju epilog i da nitko pa niti glavna državna odvjetnica ne štiti nikoga u tom primjeru kako Andreja Plenkovića tako niti bilo koga iz SDP-a, dapače. Žao mi je što vi to ne čujete ili vjerujem zbog toga što se obraćate svom političkom tijelu odnosno svom biračkom tijelu ne želite čuti i ne želite prihvatiti.
Povreda Poslovnika gospođa Vidović Krišto.
Dakle, čl. 238. apsolutno obmanjivanje javnosti, vi kada kažete zašto ne podnesem kaznenu prijavu, kaznena prijava za Croatiau osiguranje je pokrenuta, podignuta je 2014.g. Državna revizija je 2015. ustanovila da je to apsolutno bilo kriminalno djelo, a vi ste vaša stranka, ne vi osobno, ja sam rekla nemojte shvatiti osobno vaša je stranka imenovala i Mladena Bajića i Dinka Cvitana, sve se to događalo u to vrijeme, vi kao stranka se morate ograditi od tih tajkuna vaših i od svih tih kriminalnih radnji koji su doveli do ovog nereda u Hrvatskoj.
Kao i obično ne ulazim u sadržaj, ali povreda Poslovnika jer je to replika. Izvolite gospođa Ahmetović povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolegica Vidović Krišto povrijedila je Poslovnik čl. 238. omalovažavajući me s obzirom na to da uopće nisam rekla da mi je žao da nisu podnesene kaznene prijave, dakle kolegice Krišto malo bolje slušajte što govorim. Prije svega želim vas upozoriti na to da g. Slavko Linić nije član SDP-a, a osim toga i ovaj put vam ponavljam rekla sam kamo sreće da svi oni protiv kojih su podnesene kaznene prijave i koji su procesuirani dožive epilog bez da ih državna odvjetnica brani [[Upadica Radin: Hvala lijepa gospođa Ahmetović.]] kao što brani HDZ-ove pulene.
Hvala. Bila je replika ono po definiciji i po difoltu, imate opomenu. Gospođa Ivana Kekin je sad na redu. Nema je, ima, na ekranu [[Upadica Kekin: Tu sam.]] a, izvolite. Izvolite gospođo Kekin.
Hvala, hvala poštovani predsjedavajući. Hvala prije svega saborskim službama koje su omogućile da se spojim i u ovakvim okolnostima. Poštovana državna odvjetnice. Danas nam predstavljate vaše izvješće o radu državnih odvjetništva iz 2020.g. i svjesna sam da ste vi funkciju državne odvjetnice preuzeli u svibnju te godine i da u tom smislu 2020. bila za vas i tranzicijska godina u kojoj vas je dočekao čitav niz predmeta kako aktivnih tako zatvorenih i neki koji su bili u pripremi. Danas bi u sklopu ove rasprave željela govoriti o jednom predmetu koji je nedavno došao skoro do same završnice i to na Europskom sudu za ljudska prava, a koji je nažalost pokazao i prokazao i velike propuste u radu državnog odvjetništva, a upravo o njemu želim govoriti da utvrdimo da li je i u 2020.g. od kada ste vi preuzeli mandat bilo moguće da DORH radi takve greške u koracima i popušta pred pritiscima kao što je to sada utvrđeno kroz ovu presudu. Radi se o presudi Europskog suda vezano je za smrt afganstanske djevojčice Madine Husini u blizini granice RH. Jutros sam pitala pitanje u vezi tog slučaja na Odboru za pravosuđe i čuli smo da je DORH s velikom pažnjom primio na znanje ovu presudu i da će svakako lekcija očitana od strane Europskog suda za ljudska prava primijeniti i u budući rad DORH-a, to nam je drago za čuti, ali mene brine i dalje da li je bilo moguće i u 2020. da DORH radi tako velike pogreške kao što je radio 2018. i 2019.g. kao što je to uvidio Europski sud za ljudska prava. Npr. državno odvjetništvo je bez imalo kritičkog pristupa a priori vjerovalo iskazu policajaca koji su protjerali obitelj Husini u noć preko granice, bez da je naložio prikupiti jednostavne dokaze o tome da li su termovizijske kamere snimile ili nisu obitelj Husini ili npr. da je zatražilo da se utvrdi geolokacija mobitela policajaca i obitelji kojima bi se u sekundi razjasnilo kretanje policajaca i obitelji nekoliko sati prije nesreće. Radi se o vrlo jednostavnim istražnim radnjama na koje je DORH okrenuo glavu iako je DORH na to bio upozoren i od strane odvjetnice same obitelji Husini i od strane pučke pravobraniteljice. Ali onda se ide i korak dalje, nekoliko mjeseci kasnije Općinsko državno odvjetništvo u Vukovaru umjesto da istražuje policiju odobrava istraživanje odvjetnice obitelji i aktivista za ljudska prava. Naime, očito netko iz policije želi iskonstruirati lažnu priču da je odvjetnica falsificirala punomoć obitelji Husini. Iz presude je razvidno da policija dolazi u Općinsko državno odvjetništvo 3. travnja 2018. sa zahtjevom da se odobri grafološko vještačenje potpisane punomoći. Općinsko državno odvjetništvo ih odbija, dan kasnije evo policije opet u Općinskom državnom odvjetništvu koje preko noći mijenja odluku i odobrava policiji da uđu u prostorije odvjetničkog ureda i izuzmu punomoć kako bi ista išla na grafološko vještačenje. Sve se ovo kasnije pokazalo kao neosnovano. I zato vas moram pitati državna odvjetnice, ako niste obratili pažnju na ove radnje vašeg ureda u 2020.g. da li ćete sada pozvati na razgovor nadležne osobe iz vašeg ureda koje su učinile ove propuste? Hoćete li ih pitati da li je netko iz politike vršio na njih pritiske i tko je to bio? Kako ćete provesti te istrage? I konačno, koje su vaše garancije da se ovakvi propusti nisu dešavali i u drugim predmetima u 2020.g. i da se neće događati u narednom razdoblju? Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Kekin mislim da ste i vi dijelom dotakli ono što sam ja htio također reći u svojoj raspravi što želim prisnažiti kroz ovu repliku, a to je sustavno nepoštivanje od strane izvršne vlasti i institucija koje smo sami ustanovili u ovom slučaju pučke pravobraniteljice odnosno pučkog pravobraniteljstva, ajde da se izrazim spolno neutralno. Naime, pučka pravobraniteljica upozorava na niz propusta prilikom nadzora i čuvanja granice imali smo prilike čuti u više navrata na Odboru za ljudska prava da joj je uskraćen pristup onakav provjerama kakve bi trebala imati, a mislim da je u interesu svih nas, ali prije svega MUP-a i same policije da se sve te dvojbe otklone. Ako pučkoj pravobraniteljici koja je opunomoćenica svih nas dakle HS-a uskraćujete pristup takvim informacijama kakav efekt postižete? Sigurno ne povećanja povjerenja u rad policije.
Odgovor na repliku.
Hvala vam. Da, evo mogu reći da se stvarno slažem i da se također slažem s onim što ste govorili prije o tome da je jedan od ključnih problema o kojem danas govorimo generalno povjerenje u institucije naše države i da ovakvi slučajevi za koje smo danas upozoreni u više navrata od same državne odvjetnice da se na njih ne orijentiramo i da se fokusiramo na izvješće, što je nemoguće zato što nas ovi slučajevi korupcije zapravo zasipaju iz tjedna u tjedan dodatno udaljuju od povjerenja odnosno što je još gore sve hrvatske građane i građanke uništavaju i ono malo povjerenja što je možda postojalo jer kako imati povjerenje u institucije kada one institucije koje bi trebale apsolutno štititi i provoditi zakone koje donosimo u Saboru u tome kontinuirano ne uspijevaju.
Hvala lijepa. A sada će sljedeću pojedinačnu raspravu imati poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna odvjetnice. Jedna od stvari koju treba priznati našoj korupcijskoj hobotnici jest da zna prepoznat dobro trendove, tu su vrlo brzi, često puno brži i od zakonodavca. Pa tako primjerice najveći dio afera vezanih uz političku korupciju barem onih najvećih koje imamo u posljednje vrijeme je vezan uz dva top procesa na razini EU nešto što se zovu buzzwords ono riječi koje uđu u modu pa se njima označava sve što se događa, a to su digitalizacija i zelena transformacija. Naša korupcijska hobotnica jako brzo je naučila kako može drmat ne samo novce iz državnog proračuna nego i novce iz europskih fondova namijenjenih famoznoj digitalizaciji. Pa recimo kod digitalizacije osim što imamo ovaj slučaj Softver sa 13 milijuna kuna u kojem je optužena Gabrijela Žalac kao bivša ministrica i dosadašnji ravnatelj SAFU-a g. Petric, postoji i ovaj slučaj koji sam vam već spomenula, a to je slučaj centra dijeljenih usluga koji je kudikamo financijski veći, radi se o 360 milijuna kuna za koje zapravo na znamo da li će biti opravdani trošak i ono što je do sada potrošeno iz razloga što je evidentno da je i tu bilo pogodovanja pri natječajima. Osim digitalizacije naša korupcijska hobotnica itekako je otkrila i zelenu transformaciju. Obnovljivi izvori energije i sad to je područje koje pratim jer predsjedam Odborom za okoliš, obnovljivi izvori energije su postali zlatna koka za izvlačenje i državnog novca putem subvencija, ali isto tako sada i novaca iz EU. Pa tako tu jedan od ključnih slučajeva koje imamo koji je DORH ipak uspio dovesti do, do optužnice vjerujemo jel i da će imat neki pravosudni epilog, a to je slučaj Krš-Pađene. Međutim, ajmo malo pogledat taj slučaj Krš-Pađene, gdje je on stao? On je stao na Josipi Rimac. Tko će na kraju odgovarati za Krš-Pađene? Odgovarat će Josipa Rimac, odgovarat će jer si je tamo ušićarila da joj se neki stan sredi za te novce, pogodovala je investitoru, ali tko normalan u ovoj zemlji vjeruje da je cijelu tu operaciju izvela Josipa Rimac i da ju je izvela bez znanja nadležnih ministara. Moram reći da mi je malo čudno da baš svaki puta kada izvidi dođu i mogli bi pokazat da je, da su tzv. živi ministri, dakle oni koji su sada upleteni u neku aferu da dođe do puknuća mjera. Evo pukle su mjere i u slučaju Rimac, saznala je da joj je bubica u autu, pucaju i u nekim drugim slučajevima. Bilo bi zapravo zanimljivo od vas danas ovdje čuti koliko puta vam se dogodilo da ove godine samo ili prošle ako je već izvještaj za prošlu, da mjere pucaju u slučajevima političke korupcije, dakle da netko nekome dojavi da je pod mjerama. Dakle, za Krš-Pađene će odgovarati Josipa Rimac, a ja se živo pitam da li vi možda imate informaciju koliko puta se ministar Ćorić našao sa tim investitorom, da li se baš uvijek nalazio s njim u prostorijama ministarstva ili i negdje drugdje. Da li je ministar Marić također putem sastanaka itd. i na bilo koji način pogodovao da se taj posao sa tom investicijom izvede ili će Josipa Rimac biti ono što bi zapravo mogla postati i ravnateljica USKOK-a, a to je žrtveno janje da bi se pokrilo sve one druge veće face u cijelim tim aferama. Osim Krš-Pađena imamo tu i slučaj prve Geotermalne elektrane Ciglenik g. Jurilja zbog kojeg evidentno će i Hrvatska biti od strane turskih investitora tužena i međunarodno iz razloga što mu se također očigledno pogodovalo i nije se procesuirao slučaj vrlo mutnog izgurivanja turskih investitora iz cijele te priče. Ništa od toga od svih tih krupnih korupcijskih slučajeva korupcijske hobotnice danas ovdje nismo čuli i nismo čuli koja je taktika DORH-a da se takvi slučajevi zaista da imaju sudski epilog. Morate me zaustavit, prešla sam vam 17 sekundi.
… [[Govornik naknadno uključen]] ja sam vas zato evo previdio da ste malo prešli vrijeme, ali nije to ništa tako strašno. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Vidović Krišto.
Kolegice Benčić, danas je jedna zastupnica govoreć u ime HDZ-a citirala pokojnog Milana Bandića s onom odvratnom floskulom „neka institucije rade svoj posao“. Međutim, institucije ne rade svoj posao, a kada rade rade ih selektivno otvoreno kršeći hrvatski zakon. Evo imam uz vaše primjere i ja jedan primjer, pa molim vas da prokomentirate. Koja je razlika kada Vukovarac Željko Sabo nudi povlastice vijećnici HDZ-a, te zbog toga od DORH-a bude optužen i na kraju osuđen i kada Žarko Tušek današnji gradonačelnik Oroslavlja Viktoru Šimuniću nudi financijske povlastice za politički angažman. Recite mi smatrate li da je DORH neovisan, djeluje li neovisno i je li ovo još jedan dokaz kontroliranog pravosuđa, a koje je atestirala i Europske komisija i jesu li ovaj i slični slučajevi zapravo možemo reći otrov za vladavinu prava u Hrvatskoj?
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo ovako, prvo ću odgovoriti da, da kad bi institucije zaista radile svoj posao efikasno i brzo onda Bandić nikad ne bi rekao „neka institucije rade svoj posao“. To je jednostavno tako. On je to mogao reći znajući da mu institucije nikad neće doći na kraj i eto nisu. Ono što je pitanje ostaje pitanje njegovog nasljeđa i da li će se razriješiti barem oni slučajevi u kojima su akteri još uvijek živi i itekako jako dobro žive, jako dobro žive od milijuna, desetaka i stotina milijuna koji su izvučeni iz tog grada jel, pod blagoslovom Milana Bandića. Međutim, ni ti slučajevi ne vidimo da se privode barem do razine, razine optužnice. Što se tiče slučaja „kaj bi ti štel biti“ po meni je to apsolutno dakle isti slučaj, nuđena je određene pogodnosti za, za podršku na, na izborima i za stvaranje većine. Ne vidim tu nikakvu razliku možda je jedino DORH u međuvremenu shvatio da je to neki dio političke [[Upadica: Hvala]] kulture u Hrvatskoj, pa eto.
Hvala, ne možemo baš uvijek imati više vremena. Evo sad će repliku imat poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice Benčić, u pravu ste, osim povijesnih stečevina ukazali ste na potencionalni sektor odnosno dva sektora kao potencionalni izvor korupcije. To je digitalizacija, živimo u četvrtoj industrijskoj revoluciji odnosno petoj i to je zeleni razvoj jer živimo u održivom razvoju, ali ti muljatori su zaboravili da je muljažu u digitalizaciji najlakše dokazati, najlakše jer se zna informacijski sat, zna se koliko košta hardver, softver itd. i zato jesu natječaji sa 5 miliona kuna najčešće dobivaju tvrtke koje daju 700.000 kuna. Ali vi često imate, imate konferenciju kluba, nema gospodinu Grbinu predsjednikom SDP-a pa me zanima kakav je vaš emocionalan stav biti s njim na konferenciji, a on u ovom klubu u svom klubu, Klubu SDP-a imam USKOK-ovog optuženika. Dakle, kako vjerovati institucije tipa DORH, kako vjerovati u političke stranke, da li je taj vaš osjećaj, osjećaj presumpcije nevinosti koji je selektivan ili stvarno imate neki loši …/nerazumljivo/… ja znam da imate …/nerazumljivo/… ja znam da ga vi imate lošeg, 100% lošeg jer vas znam dugo vremena, ali me jako zanima šta čete odgovoriti.
Poštovana zastupnica Benčić.
Pa evo ja ću vam odgovoriti ovako da vi pokušavate mene ovdje instrumentalizirati za vaše osobne obračune s SDP-om, a to ne bu išlo jel. Tak da to se morate, morate pitati nekog iz SDP-a kakav je njihov osjećaj. Ja imam ovakvu situaciju i svoj odnos prema tome. Kada je nekome potvrđena optužnica, ja zaista mislim da u tom trenutku ta osoba ne bi trebala obnašati niti jednu više javnu dužnost. Isto tako mislim da ono što vrijedi za obične ljude, obične građane, a to je za svaki posao, za čistačicu negdje, mora donijeti potvrdu ne o nekažnjavanju nego da se protiv nje ne godi kazneni postupak, da bi to trebali svi i da neka pravila moraju vrijediti jednako za sve, pa i za nas, za nas ovdje. Evo to je moj stav oko generalno tolerancije korupcije i tzv. presumpcije nevinosti koju premijer vuče van i presumira nevinost onda kada se radi o nekome koga je on dugo štitio. A jedino što bi zapravo u tom slučaju trebalo vrijedit, s obzirom na iskustva zadnjih godinu dana koliko je ljudi ovdje optuženo je [[Upadica: Hvala.]] presumpcija da jesu zaista krivi.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice drago mi je da ste na ovo simpatično pitanje ja bih rekla čovjeka u apstinencijskoj krizi odgovorili upravo onako kako se SDP i ponaša, a to je dakle kao što vidimo gospodina nema niti u sabornici, a nema ga niti na jednoj dužnosti u SDP-u niti ima ikakvu funkciju u SDP-u. Međutim, ajmo na ono što zanima građane RH, a o čemu dotičnog gospodina koji je sada izašao nije briga. Malo o štićenju imovine RH. Da li ste upoznati s tim da je DORH recimo dužan štititi bespravno korištenje odnosno poduzimati radnje protiv bespravnog korištenja imovine odnosno zemljišnih čestica u vlasništvu RH što recimo ne čini pa već na primjeru u Omišlju ilegalnog kamenoloma. Dakle, imamo i slučaj u Dugom Ratu, sjećate se imali smo i na odboru raspravu o tome. Voljela bih kada biste građanima malo pojasnili i takve situacije i upozorili ih na to.
Poštovana zastupnica Benčić.
Da, zahvaljujem se, ovaj prvi dio ću preskočit kažem to mora biti između vas, ovaj drugi dio je izuzetno bitan, a to je funkcija DORH-a njegovog građansko pravnog odjela u kojemu je ključna funkcija zapravo zastupanje RH u, u imovinsko pravnim i generalno u građansko pravnim sporovima odnosno štićenje interesa RH. Upravo sam imala sastanak tokom današnjeg dana sa predstavnicima ministarstava ne bi li iznašli neko rješenje za Dugi Rat, a dakle ima jako puno primjera gdje smo imali ilegalna odlagališta otpada, gdje smo imali ilegalno rudarenje, gdje smo imali ilegalno korištenje na različite načine prirodnih resursa RH koje se nisu na vrijeme sankcionirala. Nastala bi ogromna šteta po RH, firma bi naravno izvukli bi se novci iz firme van, proglasila bi stečaj i nikome ništa, nemaš se na kome naplatiti. Ono što se ja bojim je da se to ne desi Dugom Ratu ali vjerujem da ne jer radimo na tome, ali mnoge stvari prije nismo uspjeli na taj način zaštititi i kažem pro futuro više na to moramo obraćati pažnju. Hvala.
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, prije 3 dana navršilo se točno godinu dana od kako su Možemo i Zagreb je naš podnijeli kaznenu prijavu DORH-u protiv tadašnjeg gradonačelnika Milana Bandića i nepoznatih počinitelja zbog kaznenog dijela zlouporabe položaja i ovlasti, primanja mita te počinjenja kaznenog djela u sustavu zločinačkog udruženja jer je postojala osnovana sumnja da je gradonačelnik Grada Zagreba Milan Bandić zajedno sa nepoznatim počiniteljima teško povrijedio dužnost zaštite imovinskih interesa građana Grada Zagreba jer je sklapanjem mnogobrojnih štetnih ugovora i aneksa oštetio proračun Grada Zagreba, znači novac poreznih obveznika znači naš novac za iznos od najmanje 89 milijuna kuna te je ujedno sklapanjem štetnih ugovora omogućio da je građevinska firma Pionir odabrana kao najbolji ponuđač za cijenu od 299 miliona ali je do dizanja kaznene prijave za iste radove iz natječajne dokumentacije za izgradnju žičare Sljeme naplatila ukupno 389 milijuna kuna samo s naslova građevinskih radova. Dakle, nadalje postoji osnovana sumnja da je za to primio mito i da je to učinio na način da se udružio s još najmanje 2 osobe sa zajedničkim ciljem počinjenja kaznenih djela i oštećenja proračuna Grada Zagreba. Svi se sjećamo sedmosatnog filma koji je nepoznati autor objavio na Youtube, a u kojem je obrađena cijela kronologija izgradnje sljemenske žičare od prvog potpisa ugovora do nekoliko mjeseci prije javnog objavljivanja. DORH i USKOK su u tom uratku imali dovoljno elemenata da pokrenu istragu po službenoj dužnosti. No, poučeni dotadašnjim iskustvom sa višegodišnjim ne dizanjem optužnica protiv Milana Bandića u bezbrojnim predmetima pa da se izbjegne bilo kakva mogućnost da se ta istraga ne pokrene mi jesmo predali prijavu mada vjerujem da se svi sjećamo, već danas smo se podsjetili čuvene Bandićeve, pa zar da se ja bojim kaznenih prijava, pa ja ih imam 300, kad se nova digne ja se nasmijem i odmahnem rukom. I doista Milan Bandić je eklatantni primjer onoga kojeg je štitio Sanaderov HDZ, a nastavio Plenkovićev HDZ, eto poštujem želju premijera i radim formalnu distinkciju između dva HDZ-a. No, evidentno je da je rukopis isti da su putovi korupcije isti, da je neprocesuiranje od strane DORH-a odabranih i zaštićenih političkim interesima HDZ-a isto, dakle razlike nema, kontinuitet je ne prekinut. Radio je što je htio, istina, da, da, da, bio je dva puta hapšen, malo je bio u istražnom zatvoru, dignute su neke optužnice, ali nastavio je po starom, širio i razvijao svoju koruptivnu hobotnicu do nikakve pravosudne presude nije došlo. Štitili su ga i Sanader i Plenković i jedan i drugi HDZ ako se tako premijeru više sviđa. Evo i danas slušamo kako zastupnici HDZ-a u raspravi citiraju svog prijatelja Bandića, neka institucije rade svoj posao. Cinizam te rečenice postao je simbolom ne istraživanja i neprocesuiranja korupcije. No vratimo se slušaju Zagrebačke žičare, najskuplje žičare u Europi koja do dana današnjega nije otvorena za javnost zbog nemogućnosti dobivanja svih potrebnih dozvola. Prijava je predana prije godinu dana i prije godinu i još tri dana i ja imam vrlo jednostavno pitanje gospođo državna odvjetnice. Kada ćete informirati javnost o poduzetim istragama i rezultatima tih istraga te kada ćete podići krivičnu prijavu protiv onih koji su zajedno s notornim Bandićem sudjelovali u ovom kriminalu? Joj da, podsjećam da izgradnja Sljemenske žičare bio uvjet HDZ-a za sklapanje koalicije s Bandićem 2017. tako da to nije samo Bandićeva žičara, to je i HDZ-ova žičara, a ta činjenica se sada tako nekako želi zaboraviti ili je to možda razlog što nikakve informacije o toj istrazi nema? Vidjet ćemo. Zahvaljujem.
Nemojte otići imate jednu repliku od kolegice Benčić. Izvolite.
Evo prekršit ću apsolutni običaj našeg kluba da se nikad međusobno ne repliciramo jer je to pomalo smiješno, ali ovaj puta s obzirom da se radi o slučaju žičara kojim smo se svi zapravo bavili i da bi predali tu kaznenu prijavu prošle godine, moram ovdje još jednom napomenuti da ima kompliciranih slučajeva, ima slučaja koji traže izuzetno puno vremena za pribavljanje dokaznog materijala, međutim ima i onih slučajeva u kojima se zaista čitav dokazni materijal preda državnom odvjetništvu jer postoji. U slučaju žičara nije u potpunosti tako, ali u velikom dijelu je, u velikom dijelu je. Dakle, meni se čini da je ključni odgovor koji danas ovdje trebamo dobiti, zašto slučaji poput Žalac-Petric, žičara i sl. gdje je dokazni materijal već integriran bio u prijave? Zašto oni traju tako dugo?
Hvala. Evo poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala predsjedavajući. Zahvaljujem kolegice. Da, to je ono što je jedan od najvećih problema jer u slučaju žičara u sedmosatnom filmu ponuđeni su troškovnici, ugovori, zahtjevi za dogovaranjem poslova, narudžbenice, izvještaj inspekcija, razni projekti, dakle rekli bismo kompletna dokumentacija koja je potrebna, možda ju je trebalo nadopuniti, ali eto ništa se nije dogodilo. I naravno da se nameće zaključak da je to zato što te određene osobe imaju političku zaštitu iz određenih političkih interesa. I dok se ta praksa ne prekine, dok državno odvjetništvo ne postane doista samostalna ustanova, sreće u hrvatskom pravosuđu i u procesuiranju korupcije neće biti. Hvala.
Hvala. Sad će govoriti poštovani zastupnik Matko Kuzmanić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, zastupnici. Ovim izvješćem pokušava se prezentirati da je stanje u državnom odvjetništvu dobro. Izvješće je bezrezervno podržala i Vlada, a sve bez i jedne jedine riječi o aktualnim događanjima koja bacaju drugo svjetlo na stanje državnog odvjetništva i uloge glavne državne odvjetnice. Spomenimo dva predmeta, slučaj Gabrijele Žalac i Softvera i slučaj Agrokora. U slučaju Gabrijele Žalac je glavna državna odvjetnica izričito navela na konferenciji za medije da nije bila upoznata s tim predmetom, da zna za druga dva predmeta gdje se vodi istraga protiv Gabrijele Žalac, ali da o ovome nije znala. Istog trena ravnateljica USKOK-a koja je također bila prisutna izjavila da je glavna državna odvjetnica obaviještena po čl. 74. Za one koji ne znaju radi se o čl. 74. Zakona o državnom odvjetništvu koji izrijekom nalaže obvezu državnog odvjetnika nižeg državnog odvjetništva da o ovakvim značajnim predmetima obavijesti državnog odvjetnika višeg državnog odvjetništva. Dakle, ravnateljica USKOK-a je odmah ukazala da lažete. Koliko nam je poznato vi ste više puta obaviješteni o ovom predmetu od čega u srpnju 2020. i uz detaljno pisano izvješće, molim vas da odgovorite, da li je to tako ili je potrebno da se od DORH-a i USKOK-a zatraži izvješće i dopis kojim vam je dostavljeno pa da ga svi vidimo, možda ćete tada odgovoriti. Ako ste ipak upoznati zašto ste lagali sveukupnoj javnosti, koji je vaš motiv i niste li trebali tada vi obavijestiti Ured europskog tužitelja odnosno tko je onda stvarno kriv za cijeli slučaj? Koji je motiv da onda uzrokujete medijski linč na ravnateljicu USKOK-a u čijem mandatu je pokrenuto postupanje prema rekordnom broju HDZ-ovih ministara? Da l je sve to napravljeno u dogovoru s premijerom? Recite, da li vi znate koje još tajne skrivaju mobiteli uhićene Gabrijele Žalac i Josipe Rimac? Da li ste vi krivi za ovaj propust? Ako ste pak obaviješteni nije li onda zapravo vaša odluka da se obustavi postupanje u ovom predmetu? Inače, usput dopuštate da se medijski tvrdi da je USKOK trebao kopirati spis i da je to skandal što nije napravljeno, ali evo recite da li je uopće dopušteno da nadležno državno odvjetništvo uopće ima kopiju spisa obzirom da je postupanje tajno i neovlašteno i nenadležne osobe uopće ne smiju imati nikakva saznanja o tim predmetima? Što se Agrokora tiče, rekli ste javno da ste spis povukli da ga očistite od moguće kontaminacije uslijed činjenice da je na njemu radila zamjenica koja je uhićena zbog curenja podataka u tom predmetu u korist obrane. No obzirom da je optužnica podignuta jer je ocijenjeno da postoji osnovana sumnja na počinjenje kaznenog djela, no pri čemu je sud postavio pitanje zakonitosti vještačenja, nije li stvarna istina da u tom spisu zapravo nema vještačenja koje bi trebalo potvrditi optužnicu? Nije li točno da je upravo odlukom vrha DORH-a tamo obavljeno nezakonito vještačenje za koje se od početka moglo pretpostaviti da će biti nezakonito? Koliko je milijuna koštalo to što se sada ne može koristiti, koliko će koštati pokušaj ispravka toga i koliko će to trajati i koliko će RH koštati ovakav šlamperaj ako RH izgubi u arbitražnom postupku protiv Todorića? Čija će to biti odgovornost? Obzirom na ovo očigledno je da državno odvjetništvo ne radi dobro, a ovom trenutku je to odgovornost glavne državne odvjetnice. Dajte nam molim vas neki dokaz da ovo što je navedeno u izvješću točno i da je sve u redu. Nemojte molim vas lagati nama svima to vam Ustav zabranjuje. I ponovno bi vam postavio ista pitanja koja sam vas pitao jutros. Da li ste bili upoznati ili niste bili upoznati sa predmetom Žalac, kada ste upoznati i kada ste točno govorili neistine i zašto? Koji su vaši motivi za iznošenje neistina? S kime ste se dogovorili da lažno prezentirate činjenice? Da li ste vi obavijestili Ured europskog tužitelja? Zašto niste i s kim ste to dogovorili? Zašto dopuštate da netko drugi snosi odgovornost za vaš propust i tko je točno kriv za sramotno vještačenje o Agrokoru, tko će za to odgovarati i tko će odgovarati za štitu RH ako ona izgubi arbitražu? Dame i gospodo, država u kojoj suce procesuira Zdravko Mamić iz zbjega u BiH puno više govori o situaciji u našem državnom odvjetništvu nego što to govori ovo izvješće koje ste upravo dobili i o kojemu mi danas raspravljamo. Stoga bez odgovora na ova pitanja i na još neka pitanja, osim smjene državne odvjetnice mi o ničemu drugome relevantno i nemamo za raspravljati. Hvala.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče, poštovana glavna državna odvjetnice. Dobro je da danas raspravljamo o ovom izvješću i nije kasno, nije kasno iz razloga što ono jest uvršteno u dnevni red, ali je došao na dnevni red prije rasprave o proračunu pa ako već imamo kadrovske i druge logističke probleme u funkcioniranju državnog odvjetništva o kojemu je i lamentirala parlamentarna većina, sada postoji, sada je trenutak da se onda poboljšaju uvjeti rada i plaće u državnom odvjetništvu, neovisno o tome tko njime rukovodi i tko u njemu radi, dakle, bez imena i prezimena jer u protivnom bi čovjek pomislio da se to i namjerno radi u državnom odvjetništvu zato da bi ono baš bilo podložno i ranjivo bilo u pitanju manipulacija, što je na kraju krajeva praksa i pokazala kroz određena uhićenja koja su se dogodila ne. Dakle, ja sada onda apeliram na parlamentarnu većinu da kroz proračun učini državno odvjetništvo neranjivim, nevulnerabilnim i da ima idealne uvjete za rad, ako vam to odgovara, a nisam siguran da vam to odgovara. Drago mi je da se poslušala pažljivo moja rasprava vezano za izvještaj od 2019., ali opet ću malo i to naglasiti, iako je riječ samo o nomotehnici. Dakle, čl. 72. Zakona o državnom odvjetništvu kaže da glavni državni odvjetnik odnosno glavna državna odvjetnica dužna je do 30. travnja, što je i učinjeno, dati godišnje izvješće o svom radu dakle o radu glavnog državnog odvjetnika. Mi smo 2019. imali izvješće o radu državnog odvjetništva i o radu državnih odvjetništava u 2019., ove godine imamo izvještaj o radu glavnog državnog odvjetnika RH što je točno, a imamo izvještaj o radu državnih odvjetništava, to je po meni nepotrebni dio naslova zato što i u samom čl. 72. stoji točno što je obavezni sadržaj samog izvješća. E sad, ono što su recentni događaji, a što su samo nagađanja o kojemu niko ništa nije smio reći zato što su istrage u tijelu. Činjenica je da na temelju toga javnost bez daljnjega, pa i mi, možemo imati ono što se uvijek kaže …/Govornik govori engleski./… odnosno opravdanu sumnju u onome što se zbiva. Jer s jedne strane imamo gospođu Marušić koja kaže da u skladu s ovlastima je tu istragu preuzeo Ured europskog tužitelja, onda imamo gospođu Tamaru Laptoš koja je isto radila u državnom odvjetništvu koja, tako sam shvatio, koja kaže da njen ured može preuzeti slučaja, li da u ovom konkretnom slučaju nije preuzela slučaj nego su de facto pokrenuli postupak jer predmet nije živ. Evo, dakle ovdje nema očito, a i ne mora ni biti međusobne komunikacije, ali očigledno dok su ti ljudi radili zajedno očito da je, kako da kažem, nisu baš međuljudski odnosi očito bili, e sad je i pitanje tima kako tim funkcionira i kako je funkcionirao do jučer. E sad, rečeno je nešto da predmet nije živ, ako nešto nije živo onda je mrtvo. Mislim to bi mogli pitati i one koji se time bave što znači da predmet nije živ. To znači da je mrtav. A u biti nije mrtav jer je oživljen ne, pa ono što zbilja našu javnost interesira jer laknulo mi je da EPO, dakle europsko tužiteljstvo će sigurno još možda nešto otkriti i možda će utjerati i strah u kosti i potencijalnim lopovima po pitanju europskih sredstava, ali pitanje je onog lopovluka gdje nema europskih sredstava koliko mi onda de facto tih neživih mrtvaca ili mrtvih ovaj a živih, dakle koliko zombi predmeta imamo u državnom odvjetništvu jer ja ih drugačije ne mogu definirati nego zombi predmetima ne. I za kraj ću reći ono što je bilo priopćenje PNUSKOK-a [[Upadica: Hvala.]] koje je izašlo 10.11 [[Upadica: Hvala, hvala lijepa kolega Fabijanić.]] pročitajte ga.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Reiner. Gospođo državna odvjetnice sa suradnicima, državni tajniče, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici prije svega s obzirom da je nekoliko puta spomenut i proračun za 2022., a i u nekim izlaganjima je provučeno nezadovoljstvo i sa materijalnim pravima koje naravno nakon toga mogućnost kadrovskog ekipiranja DORH-a i ostalih pravosudnih tijela meni je žao što danas opet nismo imali raspravu o tome kako te stvari napraviti boljima, kako omogućiti ljudima da lakše i jednostavnije rade, jer doista i u DORH-u i u USKOK-u i cijelom pravosudnom sustavu kao i u policiji imamo jako puno dobrih, poštenih i časnih ljudi koji realno rade jako, jako dobar posao. No, nažalost zbog čudnih koincidencija ili čudnih događanja ili čudnih grešaka rasprava je kao i uvijek do sada unazad nekoliko godina otišla u jednom negativnom smjeru, a nismo si ponudili do kraja koji je to model i koja je to formula kojom bismo željeli zaokrenuti iz tog negativnog smjera i izaći iz tog negativnog smjera van. Zašto sam spomenuo koincidencije? Zašto sam spomenu negativan smjer? Zato jer opet imamo situaciju kakvu smo imali prije godinu dana kad smo imali i zatvorenu sjednicu Odbora za unutarnju politiku kad je došlo do pucanja mjera u slučaju JANAF, kad se prije toga znalo da je došlo pucanja mjera u slučaju Rimac, kada smo postavljali pitanja pa koliko to ljudi zna za mjere da nam se događa da mjere pucaju tada nam se isto objašnjavalo koliko je pravosudni sustav neovisan i da zapravo ništa ne smijemo pitati da bi se čudnim spletom okolnosti jedan dio onoga što smo propitivali u aferi JANAF oko pucanja mjera na kraju sad uspio povezati i sa slučajem Agrokor. Ono što je zanimljivo da se u tom svemu što se događalo oko Agrokora u ovim danima dogodila i jedna intervencija Ureda europskog javnog tužitelja u rad našeg DORH-a i našeg USKOK-a gdje smo dobili jako puno nemuštih komentara, nemuštih odgovora i sve to zajedno je pobudilo jednu još veću sumnju što su i kako radila naša tijela. Od toga da se postavlja pitanje da li je šefica DORH-a bila upoznata s time što se radi po tom slučaju do toga kako je taj slučaj bio zatvoren jer u konačnici u službenim dokumentima vlade koji su došli pred nas gdje su one brojčane tabele koliko predmeta ima ili koliko predmeta nema, rečeno je da je USKOK u prošloj godini imao samo jedan nezavršen predmet koji je završen u siječnju 2021. godine. Dakle, iz toga se može iščitati jer zašto ne vjerovati vladinim tablicama da je slučaj Žalac, ako je to bio slučaj Žalac je za hrvatska tijela bio završen još u siječnju 2021. godine. Poklopio se s Agrokorom gdje je tužiteljica koju sam spomenuo da je bila očito već tada sumnjiva prije godinu dana u slučaju JANAF pod sumnjom da je prodavala tajne iz istraga dovela u pitanje ne samo mali Agrokor koji je već poluodbačen, odbačen nego je dovela u pitanje i veliki Agrokor jer danas je pošteno na Odboru za pravosuđe priznato da ukoliko se sve to pokaže točnim i ukoliko u tome krenu pravosudna tijela da je pitanje što će biti sa optužnicom za Agrokor kao što je i pitanje što će biti sa optužnicom za Agrokor i kad će ona ugledati svjetlo dana s obzirom da nam se dogodila jedna ogromna omaška koja je na rubu šarlatanstva da jednostavno nismo znali, nismo utvrdili tko vještači i da bi tu moglo doći do jasnog i eklatantnog sukoba interesa koji bi jedan predmet koji je prevažan i za hrvatsko pravosuđe i za povjerenje građana u hrvatsko pravosuđe, ali i u hrvatsko gospodarstvo, a provlači se već 4 godine moglo razvući na novih xy godina jer unatoč pitanjima koliko dugo će trajati priprema nove optužnice nismo dobili jasan odgovor jer vjerojatno ni ne možemo utvrditi po hodogramu koliko možemo očekivati da završi nadzor nad uhićenom zamjenicom državnog tužitelja, zapravo bivšom zamjenicom državnog tužitelja, mi ne možemo imati jasan hodogram koliko će nam trebati za novu optužnicu Agrokora. Dakle, ispada da je to sve atomska fizika na koju je jako teško odgovoriti i onda se čudom čudimo kad nam takvi veliki predmeti završe ili za rješavanje EU koja je krenula tim putem ili završe na rubu zastare ili u zastari ili kad završimo na tome da nam jedan od reformatora hrvatskog pravosuđa ispada bjegunac pod hrvatskim pravosuđem, a nikad nismo ni tamo do kraja utvrdili koliko je tome svojim nečinjenjem doprinio DORH, koliko doprinijelo samo sudstvo, pričam o Zdravku Mamiću, kao što ni ne možemo dobiti jasan odgovor kako i na koji način državno odvjetništvo planira štititi hrvatske interese u slučaju INA Mol Sanader [[Upadica: Hvala.]] gdje su pale određene presude. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Rajka Ostojića.
Poštovani kolega Jakšić i sami ste govorili u više navrata kako imate povjerenja u institucije, u politički sustav, u stranke, ako mi ovdje u saboru kršimo slično. Maloprije smo vidjeli, a nema tu Mirele Ahmetović, da dvojac Grbin Ahmetović direktno štite USKOK-ovog optuženika, direktno. Kako onda imati povjerenja u sustav, neću vas to pitat. Vi vrlo dobro znate kao i gospođa Orešković najbolje šta je Zakon o javnom bilježništvu. Kako komentirate da predsjednika nadzornog odbora holdinga ovjeri njegova rođena sestra koja je javni bilježnik, a obzirom da ste predsjednik Odbora za pravosuđe, ista pravila vrijede za javne bilježnike kao i za suce. Dakle, očito i SDP, ali i Možemo moraju početi čistiti svoje, svoje stranke.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Pa dakle ja nemam problem komunicirati niti prvu niti drugu temu jer kad su se dogodila uhićenja u Međimurju ja sam zapravo prvi ispred SDP-a bio na N1 televiziji i tada sam rekao i mogu to ponoviti i danas da je tadašnji gradonačelnik Čakovca, sadašnji kolega saborski zastupnik Stjepan Kovač prije svega i moj prijatelj i ako se pokaže točnim sve to što mu se stavlja na teret da je to doista nešto užasno bizarno, da ne upotrijebim neku težu riječ gdje sigurno da njegova politička karijera kao takva je dovedena pod veliki znak pitanja i pitanje dal uopće ima smisla. Kad pričamo o vođenju Holdinga i o odlukama u Gradskoj upravi grada Zagreba, dakle kao gradonačelnik mogu reći, nekoliko puta sam to komunicirao, da očito nekad u velikoj volji, velikoj želji, želji za promjenom ljudi možda prebrzo izgore, jednostavno mislim da je kolega Tomašević donio nekoliko odluka preko koljena gdje je vjerovatno htio biti čim efikasniji, dobio je određene političke batine pa i proces pred Povjerenstvom za sukob interesa i vidjet ćemo šta će ta tijela dokazati.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani. Kolega Jakšiću vi ste u svojoj raspravi rekli da je ova rasprava otišla u nekakvom negativnom smjeru. Dakle, za mene je ovo izuzetno pozitivna rasprava i izuzetno pozitivan dan, ja se osjećam izvanredno. Dakle nakon ovoga što se danas ovdje dogodilo gdje je glavna državna odvjetnica priznala nakon mog pitanja da je bila obaviještena da je dobila na svoj stol predmet Gabrijele Žalac od USKOK-a, ali je rekla da ga nije vidjela. Dakle, ona je nešto dobila od USKOK-a, ali to nije vidjela. I ja nakon ovoga danas samo mogu konstatirati da su dani Zlate Hrvoj Šipek na mjestu glavne državne odvjetnice odbrojani i da je ovo jedan dobar dan za državno odvjetništvo i općenito za RH. Dakle, ja ne znam zašto vi ovo shvaćate negativnim.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Dobro je vama je dan krenuo dobro od ranoga jutra s obzirom da smo imali zajedničku sjednicu Odbora za pravosuđe i Antikorupcijskog vijeća pa ste se odmah našli u frendli atmosferi. Dakle, ako pričamo o slučaju USKOK-Žalac, Zlata Hrvoj Šipek-Vanja Marušić danas nismo dobili jako puno odgovora da ne velim da i oni odgovori koje smo dobivali su samo dalje potpirivali određene sumnje jer svaki novi odgovor postavlja neka nova potpitanja, ali ako su pronađeni ti dokumenti, ako baš nije sve otišlo u Europski ured javne tužiteljice onda će valjda i taj nadzor u nekom razumnom periodu ugledati svjetlo dana pa ćemo čuti što će biti sljedeći koraci nakon toga. Iako smo i danas utvrdili da šeficu USKOK-a imenuje šefica DORH-a i ona bi zasigurno tada trebala snositi određenu odgovornost. Zadovoljstvo, nezadovoljstvo to je sada dal želimo da je čaša napola puna ili napola prazna. Mogu se složiti s vama da je dobro da se neke stvari raščišćavaju, ali za Hrvatsku državu i društvo bi značilo da smo u puno boljem stanju da smo pričali o onim pozitivnim temama koje sam ja naveo nego ovo o čemu mi pričamo danas.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Potpredsjedniče. Ja dijelim osjećaje Nikole Grmoja, dakle i ja se dobro osjećam. Dal su neke teme otvorene? Mišel će to shvatiti. Što se tiče povijesnih stečevina, svaka institucija pa i Sabor i naše Rebro pa i DORH ima dobrih i loših stranih, svijetlih i tamnih trenutaka. Dakle, svijetli trenuci su primjerice bile u vrhuncu glavnog državnog odvjetnika Bajića, malo je država u svijetu koji hapse premijera, malo je državnih odvjetnika u svijetu koji hapse premijera, malo, na jednu ruku, ne na dvije, jednocifreni broj jedne ruke. S druge strane bilo je tamnih trenutaka, press konferencija Plenkovića i tadašnjeg glavnog državnog odvjetnika Cvitana, izbor njegovog nasljednika koji se ne bavi ni krivičnim pravom nego se bavi civilnim pravom, kao da imamo demokraciju i kao da živimo u demokraciji 500 godina, ali to je tako. Kad gledamo ankete o korupciji na prvom mjestu je pravosuđe onda su političari pa tajnici, pa političari, pa liječnici, pa nas gospođo Maja Grba nas liječnika, ima nas 14 Petrova nema tu jel, mi upadamo u dvije kategorije, em smo političari, em smo liječnici. Ali na svu sreću nitko od nas ne puni crnu kroniku, znači ima izuzetaka. Drugim riječima, korupcija ima svoje ime i prezime, ne može se vezati ni za profesiji, ne može se vezati osim izuzetaka za političke stranke, ali ono je definitivno, definitivno vezano za ime. Zato ova kombinacija g. Jakšić da Grbin i Ahmetović direktno štite, direktno štite, direktno štite uskokov optuženika nije dobro, nije dobro. To je sumrak, neću bit patetičan, sumrak ove lijeve strane Sabora, a sumrak je počeo sa pokušajem štićenja predsjednika ureda bivšeg premijera. Znači svaka stranka ima svoje tamne i loše strane i puno vas je, ja sam došao kasnije, gospođu Hrvoj Šipek rekla da je došla u vrijeme tranzicije i da odgovara za nešto što nije trebalo. Ali gospođo Šipek dajte molim vas pogledajte tu press konferenciju vas i šefice USKOK-a, pogledajte na miru vikend je dug, analizirajte pogledajte body language, pogledajte pokrete ne treba biti ovdje su četiri psihijatra i to iz svih stranaka Petrov, Renata Sabljak Dračevac, kak se zove Ćelić i četvrti je Kekin, ne treba biti ni psiholog ni psihijatar, ali sve o svemu govori body language. To ne ulijeva povjerenje, kao što sam rekao dvojac Grbin-Ahmetovac koji direktno štite, direktno štite uskokove optuženike, tako i ovdje postoji veliki problem. Slučaj privođenja vaše zamjenice je skandalozno, skandalozno. Pa imate valjda neke preventivne osigurače? Čovjek ima sef, ja to u životu nisam vidio da neko ima sef u kući ideja je imat sef, sa milionskim iznosima, pa mislim gdje mi živimo, živimo u Chicagu '30.-tih godina u vrijeme prohibicije. Pa valjda imate neke, neke mehanizme. Kod nas u …/nerazumljivo/… prije 20 godina situacija sve bolja i bolja, ne da branim svoj stalež svoje, znalo se tko su crne ovce i mi smo ih čistili zato više ne punimo crne stupce, a sjetite se prije 20, 30 godina koliko je bilo liječnika po zatvorima, pritvorima. Mi smo ih očistili, očistite ih vi, to je vaš zadatak, to je vaša misija, vaš DORH je vaše dijete, vi ste, vi ste dijete DORH-a zato morate ubaciti u 100-tu brzinu, a ne žaliti se na povijesne stečevine nekih drugih. Malo ljudi, malo kadra itd. Šlamperaj par excellence, date original nemate kopiju. To je ono, to je ono temeljno pravo. I šta će se desiti time? Originali će nestati, nemate kopije, ok, nemate digitalne kopije jer Žalac nije angažirala svog frenda iz Splita, ali bar da ste kopirali na mašinu sim tam, sim tam. Kad bi mi tako radili u zdravstvu brojke bi danas bile trocifrene. Ne bi umrlo 60 nego bi umrlo 150, 250, 350 ljudi. I tako gospođo Hrvoj Šipek ozbiljan je zadatak pred vama ako uspijete ostati na toj funkciji. Imate niz dobrih suradnika, ali naravno očistite se tog korova što je moguće prije.
Hvala. Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja ne znam dakle puno dolazi mailova, puno poruka naših građana, otvorite ovaj slučaj, spomenite ovo, šalju iz Splita dakle oko jedne kreditne unije Brama gdje je također nema nikakvog pomaka već 4 godine se ništa ne radi po tom slučaju. Upozoravaju me dakle i oko ovog slučaja Agrokor, al to sam dijelom već iznio jutros na ovoj zajedničkoj sjednici koju smo kolega Jakšić i ja imali dakle Odbor za pravosuđe i antikorupcijsko vijeće oko KPMG-a, dakle gdje nije pitanje samo ovo sada što je odrađeno gdje umjesto da radi poljska centrala radi tu filijala u Hrvatskoj koja je paralelno radila za DORH, nego i činjenica dakle da je taj KPMG već koštao hrvatske građane dakle tamo 2000. godine, 2001. dakle kada je zapravo, 2002. godine KPMG dao mišljenje da je financijsko izvješće Riječke banke na dan 31.12.2001. potpuno u redu da bi se 2002. otkrila prevara i to je koštalo hrvatske građane stotine milijuna kuna odštete Bayerische Landesbank, isti taj KPMG. I onda glavna državna odvjetnica govori odnosno ona se vadi na to da nije ona donijela odluku, ali brani tu odluku njenih prethodnika o odabiru KPMG-a. Dakle, puno je tu propusta, a najveći propust, dakle najeveći propust je ovo što je priznato danas ovdje. Prvo na sjednici antikorupcijskog vijeća kaže glavna državna odvjetnica ja sam u svibnju je li ovaj preuzela, preuzela dužnost, a u veljači je stigao dopis iz USKOK-a u ovom slučaju Žalac, dakle u glavno državno odvjetništvo odnosno ravnatelju odnosno znači glavnom državnom odvjetniku tada Jeliniču. I ona kaže ja nisam to mogla znati jer je to nekoliko mjeseci prije došlo. Znači glavni državni odvjetnik treba se upoznati sa svim, ovo su ključni predmeti u koje su uključeni visokopozicionirani i političari i dužnosnici, a onda nakon mog pitanja ovdje u sabornici kad sam dobio informacije da je ona i u srpnju 2021. također dakle bila obavještena od USKOK-a ona kaže je znam za to da je USKOK ponovno poslao taj predmet na državno odvjetništvo, ali ja to nisam vidjela. Znači vama nešto, to je predmet ne znam koliko ovaj tisuća stranica, to ovako izgleda, to je ovako i vi to niste vidjeli, to je vaše ovaj obrazloženje. I to predmet u kojem se tereti glavni čovjek SAFU-a HDZ-ovac, u kojem se tereti članica predsjedništva HDZ-a i bivša ministrica Gabrijela Žalac, vi to niste vidjeli, vama je to USKOK poslao vi to niste vidjeli. Poslao vam je u veljači 2020. vi ste preuzeli u svibnju 2020. i ponovno vam šalje dakle kada ste vi već na funkciji dvije tisuće, ove godine i vi to niste vidjeli. Znači ja ne znam, ja evo postavljam pitanje ovdje kako ćete vi iz HDZ-a podržat. Kapulica kako vi ovo mislite podržat? Kako vi mislite podržat dakle glavnu državnu odvjetnicu nakon što je priznala da je bila obavještena o slučaju Žalac da joj je taj predmet došao na stol, to je Kapulica ovoliko papira i da ona to nije vidjela i vi ćete dakle podržati njeno izvješće. Samo je dakle jedan argument za to, da joj vi sada vraćate uslugu jer je zaštitila Plenkovićevu mezimicu Gabi. Dakle, to je jedini argument. Nakon ovoga Zlata Hrvoj Šipek više ne može biti glavna državna odvjetnica. I ovaj ja očekujem da vlada, možeš ti to prenijeti odnosno nećemo, nećemo na ti, možete vi to prenijeti ovaj premijeru, a ja očekujem da u sabor dođe odluka o razrješenju glavne državne odvjetnice.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Krunoslava Katičića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice državna odvjetnice, suradnici, kolegice i kolege. Evo uporno i dugo slušamo cijelu ovu raspravu jer sam i dio Odbora za pravosuđe pa kao što sam već danas više puta kazivao pred nama je kao zakonodavnom tijelu RH Izvješće o radu državnih odvjetništava u RH naravno za 2020.g. Predmetno izvješće obiluje mnogim naravno mnogobrojnim objektivnim pokazateljima koje treba pročitati, proanalizirati i nameće se jedan logičan zaključak da je isto sačinjeno po pravilima struke ta oslikava na neki način stvarno stanje u državnim odvjetništvima u cjelovitoj RH. Podsjećam kao i ostala javna tijela državno odvjetništvo u protekloj 2020.g. radilo je u osnovnoj godini koja je bila jedna možda od najtežih, obilježena covidom-19 kao i potresima u Zagrebu, Sisačko-moslavačkoj, Krapinsko-zagorskoj i Zagrebačkoj županiji nažalost. To je prouzročilo i određene tehničke probleme i preseljenja itd. stoga mislim da je državno odvjetništvo u tom dijelu ispunilo zadatak jer stvarno trebamo suosjećati s tim događajima. Kako je to samo naznačeno u samom izvješću ono je podijeljeno na nekakve logične cjeline od rada po kaznenim premetima, radu USKOK-a, rada po građanskim i upravnim predmetima, zatim rada po ostalim vrstama predmeta od osvjetljivanja ratnih zločina do govora mržnje i međunarodnih arbitraža. Nadalje, nadam se da će se voditi briga i iskoristiti sva moguća sredstva koja su predviđena NPOO-om, ona nisu malešna. Poznato je da se radi o sredstvima značajnim i sigurno mogu osnažiti sposobnost državnih odvjetništava i cjelokupnog pravosuđa u cjelini. Slušajući pak kao što sam rekao današnju raspravu fascinantna je lakoća kojom se u ovom Saboru obezvrjeđuje rad svih državnih institucija, uključujući i rad državnog odvjetništva, pa čak i pozivanje na ove smjene i ostavke po meni bez ijednog argumentiranog i opravdanog razloga. Interesantno je primijetiti da se radi o orkestriranim zahtjevima i samo ponavljanje jednih te istih kaznenih djela koji su u javnosti prepoznati i koji se stalno spominju. Stoga je također, a to je već kazano više puta bitno naglasiti da državno odvjetništvo komunicira prema javnosti kako bi se izbjegli ovi prijepori i kako bi se stvarno s činjenicama moglo baratati u javnosti. Poštivajući ono već uvodno više puta kaženo načelo presumpcije nevinosti, mislim da se treba tako odnositi i prema ovom tijelu. Ovo što sam kazao vezano za javnost mislim da je jedno od najvažnijih novosti i da će doprinijeti dodatnoj transparentnosti u vašem radu. Hvala vam.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani zastupniče. Evo dobro ste napomenuli da se ovdje zapravo spominje o četiri, pet medijskih slučajeva, a zanemaruje se da je riješeno 230.000 slučajeva. Dakle, bilo bi u najmanju ruku korektno pohvaliti te ljude koji rade u lošim uvjetima, pa ako hoćete i za malu plaću, ali su zapravo riješili 230 slučajeva. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Katičić.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče, je tako je, ali kada biste gledali cijelu raspravu koja se vodila pred odborom to je spomenuto zasigurno je pohvalno treba odraditi brojna državna odvjetništva koja su ažurna, koja rade svoj posao onako kako treba i unatoč ovim već teškim uvjetima koje smo kazali. Naravno tu se uvijek zanemaruje jedan veliki dio posla koje državno odvjetništvo odrađuje, naravno radi se o spomenutim međunarodnim arbitražama, radi se o imovinskopravnim odnosima. Spomenuto je tijekom rasprave i dio koji se odnosi na upravljanje i očuvanje državne odnosno imovine koja je u ingerenciji rada državnog odvjetništva. Ja iz svoje prakse dvadeset godišnjeg rada sa odvjetništvom mogu kazati da su mnoge aktivnosti koje su mogle prouzročiti štetne posljedice za RH i spriječene.
Hvala lijepo. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Nikola Mažar. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana glavna državna odvjetnice sa suradnicom, poštovani državni tajniče, kolegice saborske zastupnice i kolege saborski zastupnici. Pred nama se danas nalazi Izvješće glavnog državnog odvjetnika RH o radu državnih odvjetništva u 2020.g. u kojem se podnosi izvješće o radu na kaznenim i prekršajnim predmetima, predmetima u vezi sa zaštitom imovinskih interesa RH, Ustava RH i Zakona o organizaciji materijalnim i financijskim uvjetima za rad državnog odvjetništva te stanju i opterećenosti ljudskih potencijala državnog odvjetništva. Ono ujedno sadrži i prikaz pokazatelja učinkovitosti i kvalitete rada državnoga odvjetništva za kazneni odjel i građansko-upravni odjel na razini cijelog sustava te posebno na razini DORH-a. Žao mi je što upravo što je tema današnje točke dnevnog reda na neki način je najmanje izneseno ili najmanje rečeno, ali isto tako evo dopustite da uvažavajući i aktualnosti i sve ipak kažemo ono što je pravno činjenično i istinito i utemeljeno, a to su dakle podaci iz ovoga izvješća za rad državnoga odvjetništva u protekloj godini. Vidimo da svi pokazatelji koji se nalaze su pokazatelji koji pokazuju da se ide u pozitivnom smjeru. Ako pogledamo indikator uspješnosti koji je poslala i dala Komisija Vijeća Europe i koji pokazuju da se stopa ažurnosti povećala sa 91% 2016. na 100% 2020. godine, ako vidimo da je i priljev predmeta bio manji u protekloj godini, ali da se rješavaju, ako vidimo da se neriješeni predmeti kontinuirano smanjuju i ako vidimo da je povećanje riješenih predmeta po rješavatelju povećano onda mislim da bez obzira na stranačku pripadnost, na politička promišljanja i razmišljanja treba čestitati i djelatnicima državnog odvjetništva i zamjenicima i glavnom državnom odvjetniku. Svi smo mi ovdje svjesni ne samo pandemije Covida-19, potresa nego i uvjetima u kojima i djelatnici državnog odvjetništva rade i mislim da iz toga razloga ovi pokazatelji još dodatno dobivaju na snazi. Dopustite mi međutim da kažem par riječi o onome što sam i danas u svojoj replici istaknuo, a to je ono što je za mene osobno pitanje svih pitanja ili najvažnije i najprioritetnije, a to je pitanje na progonu počinitelja kaznenih djela ratnih zločina. Polazeći od činjenice da je kazneno djelo ratnoga zločina ne zastarijeva, to je naravno i trajna obaveza svih tijela koja su nadležna da konstantno provode izvide, istrage i u konačnici procesuiraju počinitelje tih najtežih kaznenih djela. Do sada je po dostupnim informacijama ukupno osuđeno 666 osoba od čega 112 osoba za ratne zločine počinjene na području grada Vukovara, a za njih 109 na području grada Vukovara postupak je još u tijeku dok je istraga pokrenuta za ukupno 431 osobu. Svjesni kompleksnosti i složenosti ovoga problema naravno da je tu potreban sveobuhvatan pristup nadležnih državnih tijela i iz toga razloga je i 13. veljače 2018. godine osnovana na prijedlog glavnog ravnatelja policije i posebna radna skupina na razini ravnateljstva policije čiji je prvenstveni cilj bio analiza svih dosadašnjih kriminalističkih istraživanja i provedenih sudskih postupaka, razjašnjavanje svih okolnosti počinjenih ratnih zločina i istraživanja u koordinaciji sa nadležnim državnim odvjetništvima. Zahvaljujući tome od ukupnog broja podnesenih kaznenih prijava od datuma osnivanja radne skupine za područje grada Vukovara do sada je podneseno ukupno 8 kaznenih prijava protiv 15 osoba zbog 27 kaznenih djela ratnih zločina protiv civilnog stanovništva odnosno ratnih zarobljenika na štetu 238 hrvatskih civila i branitelja. Nažalost tu je i pitanje nestalih, koje je najbolnije pitanje i ne samo za obitelji nestalih i njihove najmilije nego i za sve one koji svakodnevno rade na rješavanju ovih najtežih sudbina. I upravo i danas smo svjedočili otkrivenju 151 masovne grobnice u Hrvatskoj pored Vukovara u kojoj su do sada pronađeni posmrtni ostaci najmanje 10 tijela ljudi nestalih u Domovinskome ratu. Od 2016. zahvaljujući i ministru Medvedu i Ministarstvu hrvatskih branitelja 261 probno iskapanje je učinjeno od čega 99 na području Vukovarsko-srijemske županije. Iz toga razloga molim sve nadležne da nastavite u ovome smjeru svakodnevno raditi.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šimičevića, oprostite, poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega logično mi je da ste u svom, svojoj raspravi spomenuli i rad državnog odvjetništva po pitanju kaznenih djela ratnih zločina. Iz samog izvješća je vidljivo da je tijekom 2020. godine optuženo 28 osoba, a nadležni županijski sudovi donijeli su presude u odnosu na 24 osobe i to za 14 osoba osuđujuće, za 3 oslobađajuće, a protiv 7 je odbijena optužba jer su umrli. I to je ono što osobito kod žrtve, a vi koji živite u Vukovaru tome sigurno svakodnevno svjedočite jer je Vukovar najviše stradao, to kod njih stvara osjećaj da neće niti dočekati tu zasluženu pravdu. I mislim da mi kao društvo svi zajedno, sve institucije moramo napraviti maksimalne napore da se to pitanje što obuhvatnije u što skorije vrijeme riješi.
Poštovani zastupnik Mažar.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac, upravo tako. Ne samo obitelji koje su ostale bez svojih najmilijih i koje i danas tragaju za njima, nose tu ranu, mislimo da svaki hrvatski građanin koji poštuje i voli ovu državu nosi tu ranu i nosit će je do kraja svoga života dok god se pravdi ne privede i zadnji počinitelj kaznenih djela ratnog zločina i ne pronađu i zadnji posmrtni ostaci nestalih osoba. Međutim, bitno je da se vidi da nije stalo i da se radi. I upravo zato i ovo što sam rekao da je ravnateljstvo policije osnovalo posebnu skupinu, da je Ministarstvo hrvatskih branitelja napravilo dodatne napore, da i državno odvjetništvo je podnijelo do sada i osudilo 666 osoba za počinjenje kaznenih djela pokazuje da i ono što smo čuli percepcija je nekad jedno, a činjenice su nešto drugo.
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo, na tragu pitanja kolegice ja se doista loše osjećam što su ratni zločinci još uvijek na slobodi, a mogu misliti kako se osjećaju ljudi koji žive u Vukovaru ili žene koje su silovane, zlostavljane ili ne znam koja sve zlodjela su napravljena. Hrvatska država od danas ne smije dopustiti da prođe 30 godina pa da se opet ne riješe stvari. Mi ćemo biti tek slobodni svoj na svome u Hrvatskoj državi ako sve i jedan ratni zločinac bude priveden licu pravde. I ja apeliram i vama koji ste u Vukovaru, ali isto mislim da se i vi loše osjećate i svi Hrvati katolici, svi dobronamjerni ljudi koji žive tamo, koji žive na prostoru cijele Hrvatske da ne možemo više dopustiti da ratni zločinci šeću slobodno. Hvala.
Poštovani zastupnik Mažar.
Osjećaj da pravda nije zadovoljena ili osjećaj da je pravda nedostižna je bol veća nego možda neke druge i fizičke boli. I puno toga je ono što od povratka u grad Vukovar od '98.g. nosimo teret na svojim leđima i borimo se nekad, ja bih rekao i sami protiv svih. Upravo iz toga razloga brojke koje su egzaktne u posljednjih tri ili četiri godine pokazuju ne samo da državne institucije rade i dalje na procesuiranju i traganju nego da i sa određenim novim modelima i kriminalističkih istraživanja i pronalazaka nestalih se može doći do rezultata, bez obzira i na protek vremena i na nesuradnju Srbije i na izmiještanje posmrtnih ostataka, ali ne treba gubiti nadu i mora se svakodnevno raditi svi zajedno na pronalasku, ali i na procesuiranju ratnih zločina.
Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Mažar, ja ću se pridružit vama u pohvalama DORH-a u vezi rješavanja svih problema koje smo imali sa ratnim zločincima, slažem se i sa kolegom Šimičevićem kad je rekao zapravo sa većinom izlaganja. Sami znate koliko grad Vukovar znači za Hrvatske suvereniste, već smo tamo na vlasti nekoliko mandata i mogu reći da je to jedna posebno bolna točka za sve nas. A htio sam vas pitati, evo danas je vaš koalicijski partner iz SDSS-a imao jedno izlaganje u kojem je spominjao etničko čišćenje Srba u Hrvatskoj. Nitko iz vladajućih nije reagirao na to, to je vaš koalicijski partner, oni imaju potpredsjednika Vlade u RH očekivalo se bar ikakvu, bar nekakvu reakciju na taj jedan gnjusan čin uopće spominjanja etničkog čišćenja u ovom Saboru pogotovo od strane Hrvata.
Poštovani zastupnik Mažar.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku Litri na i ovoj njegovoj replici. Drago mi je da i vi također poput nas osjećate ne samo posebne osjećaje prema gradu Vukovaru nego i po problematici rješavanja i procesuiranja ratnih zločina, pronalaska nestalih svjestan svih nas koji smo u gradu Vukovaru da li u opoziciji ili u poziciji nekada smo i prije zajedno bili na vlasti, sada smo na neki način jedan dio nas u počasnoj opoziciji, ali to su nadstranačka pitanja koja pokazuje i Vlada RH i resorna ministarstva i državno odvjetništvo i vjerujem da tu kada pričamo o ovim temama ne trebamo robovati nekim političkim interesima. Što se tiče samoga i Domovinskog rata i digniteta Domovinskog rata i agresora i žrtve i ovaj Visoki dom HS je donio Deklaraciju o Domovinskom ratu u kojoj sve jasno piše za svakoga tko želi bilo što po tom pitanju ili pitati ili reći.
Hvala lijepo. Sad idemo na završno izlaganje, prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Pogotovo poštovane kolegice i kolege iz vladajućih. Nemojmo bježati od činjenice da danas nismo raspravljali samo o izvješću o radu glavne državne odvjetnice za 2020.g. Danas smo raspravljali i o početku postupka njenog opoziva jer je taj opoziv zatražen i normalno da je i to bio predmet rasprave i treba biti predmet rasprave zbog svega onoga što se događalo u državnom odvjetništvu. Međutim, nemojte misliti da nismo raspravljali i o onome što stoji, i nemojte misliti da nismo svjesni da u državnom odvjetništvu i napomenuli smo to, postoje ljudi koji odgovorno i vrijedno rade svoj posao, ali nemojte se ljutiti, kazneno djelo primjerice teške krađe, provalom u nečije motorno vozilo nije isto kao i kazneno djelo korupcije počinjeno od strane članice Vlade RH koje predstavlja ono to u ovom trenutku razara tkivo Hrvatske kao države. Korupcija na najvišim nivoima, korupcija u Vladi RH, takva kaznena djela su daleko društveno štetnija za sve od ekonomije pa nadalje naše države nego što je to jedna provalna krađa u motorno vozilo. I ja ne očekujem od glavne državne odvjetnice da zna i da prouči izvješće baš o svakoj krađi koja se dogodila u svakome od hrvatskih gradova, niti to može, niti to u krajnjoj liniji treba činiti, zato postoje oni koji su za to zaduženi općinski, županijski državni odvjetnici, njihovi zamjenici. Ali kada na stol glavne državne odvjetnice dođe izvješće o kaznenom djelu koje se stavlja na teret članici Vlade RH, ministrici, članici predsjedništva vladajuće stranke onda je to nešto što bi glavna državna odvjetnica trebala barem pogledati i upoznati se s onime što u tom izvješću piše. I da, upravo zato o slučaju Gabrijele Žalac ovdje moramo otvoreno govoriti i da upravo zato moramo ukazati na velike probleme, propuste koji su se u tom predmetu dogodili jer su oni simptomatični jer je teško vjerovati kao i u slučaju Petrica i SAFU-a da se to dogodilo samo jednom. Teško je vjerovati da je baš samo jedan predmet završio u ladici. Prije godinu dana htjeli smo u ovom Saboru osnovati istražno povjerenstvo koje bi se bavilo curenjem informacija, vi vladajući to niste dopustili. Sada tražimo da se osnuje istražno povjerenstvo koje će se baviti upravo ovakvim propustima zbog kojih se vodio kazneni postupak protiv gospođe Žalac, to je povezano, to je povezano. Institucije u RH ne rade svoj posao, uglavnom zato što se zadnjih nekoliko godina pod HDZ-ovom paskom na njihova čela imenuju ljudi koji su očito tu dovedeni kako bi ih spriječili, kako bi one marljive, one vrijedne, one koji žele braniti zakon spriječili u onome što rade one koji žele braniti zakon spriječili u onome što rade, od Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa do državnog odvjetništva ako već ne možeš spriječiti one koje si odabrao onda im ukini ovlasti kroz izmjene zakona. I to je postalo nešto što institucije u Hrvatskoj čini zarobljenima, a samim time i našu državu i naše društvo. I naše društvo dok se to ropstvo ne razbije neće moći krenuti naprijed. Zbog toga u ovom završnom izlaganju u ime Kluba zastupnika SDP-a moram još jednom reći, ne mi ovo izvješće ne možemo podržati, ali sve nas pozivamo da slijedećeg tjedna kada se o njemu bude glasalo, ali kada se bude glasalo i o početku pokretanja opoziva glavne državne odvjetnice donesemo odluku između dva vrlo jednostavna izbora, da li smo za borbu protiv korupcije ili smo tu da tu korupciju podržavamo. Glasanjem bilo dizanjem ruke ili stiskanjem ovog gumba slijedećeg tjedna pokazat ćemo da li se protiv korupcije želimo boriti i da li Hrvatsku želimo osloboditi iz ropstva u koje ga je ta korupcija, sistemska korupcija uvela. Hvala.
Slijedeći, slijedeća će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a završno poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, imam jednu jednostavnu definiciju, jedno vrlo pojednostavljeno tumačenje o tome što je nepošteno i što je nefer postupanje i primjenjivo je manje-više na sve situacije o čemu god da se radi. Dakle, po meni, uvaženi predsjedavatelju hoćete uvesti malo reda ili se to odnosi samo na mene?
Kolega Grmoja se vratio na mjesto sam.
Nisam kolega Grmoja na vas mislila, na, na ostale.
A naravno da niste, naravno da ste uvijek na druge mislili. Izvolite.
Dakle, po meni nepošteno je i nefer okomiti se na slabijeg kada je po svemu sudeći glavni krivac ili barem podjednako kriv netko tko u jednoj situaciji puno jači. A onaj tko je ovdje puno jači od glavne državne odvjetnice je onaj tko ju bira i tko odlučuje o njezinoj sudbini, a to je Andrej Plenković. Nakon one problematične press konferencije danas se tijekom dana dogodio još jedan vrlo neugodan događaj za samu glavnu državnu odvjetnicu. A to je činjenica da se utvrdilo da je za postojanje ovog spisa koji se odnosio na ministricu Gabrijelu Žalac ipak na vrijeme znala. I kada je kolega Nikola Grmoja pitao Kapulicu onako retorički pa kako ćete to sada podržati, pa zna se kako, a zna se i zašto. Zašto što podrška ovom izvješću, podrška glavnoj državnoj odvjetnici je upravo HDZ-u u interesu. I meni je žao, ja doista mislim da se ovdje stvarno radi više o jednoj nespretnosti, ne snalaženju nego doista o toj razini koruptivne sprege, ali uvažena glavna državna odvjetnice vaš je najveći problem to što ne razumijete šta ova podrška od strane HDZ-a znači i kako vas to oslikava u javnosti. To je problem. No, da ne bi samo pričali o glavnoj državnoj odvjetnici, o korupciji u samom vrhu vlasti, treba nešto reći šta nas čeka kada se sve to skupa promijeni. Osloboditi Hrvatsku iz ralja korupcije znači prije svega dovesti institucije u red, promijeniti te institucije. Jedna od ključnih nije samo državno odvjetništvo nego i Državno odvjetničko vijeće koje provodi unutarnji nadzor. Sve dok se držimo ovog postojećeg modela po kojem to tijelo ima 11 članova od toga 7 iz redova državnih odvjetnika, 2 člana iz razine akademije i 2 saborska zastupnika, sve dok imamo jedno ne profesionalizirano tijelo mi ne možemo puno očekivati od sustava unutarnje kontrole unutar USKOK-a i unutar DORH-a. Tijekom 2020. godine uvodio se informatički sustav za podnošenje imovinskih kartica. I tu se vidi koliko je ova država debelo podbacila i debelo zakasnila u svemu jer naime ono što je Državno odvjetničko vijeće uvodilo 2020. godine Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je provelo 2015., dakle 5 godina se kasni. A onda je još bolnija spoznaja da kada se napon uveo taj informatički, čuveni informatički sustav, da je priča zapela na administriranju, pazite sad na administriranju elektronski podnesenih imovinskih kartica. Naime, DOV ima u svojoj sistematizaciji predviđeno 11 službeničkih mjesta, od toga su trenutno popunjena svega 3, a od te 3 osobe jedna radi u pola radnog vremena. Pa kada su im stigle sve te imovinske kartice državnih odvjetnika naprosto ih nisu mogli u onom formalnom smislu obraditi da uopće utvrde tko je imovinsku karticu podnio na vrijeme, a tko nije i to je bio veliki, veliki opseg, veliki, veliki posao. Forma, sadržaja se još uvijek nismo dotakli. Znate što se u izvješću glavne državne odvjetnice, al za to nije kriva ona, za to je kriva politika, prije svega HDZ jer trenutno ste vi na poziciji, dakle piše u tom izvješću da će se ona stvarna provjera, dakle provjera sadržaja imovine državnih odvjetnika početi provoditi kad se za to steknu uvjeti. A znate kad ti uvjeti nastupaju kad vi siđete s vlasti. Dakle, vi ste ti koji uporno koče bilo što što ima veze sa smislenom pravno uređenom, funkcionalnom državom. Zašto? Zato što se u ovako neuređenom sustavu slabih, poroznih institucija lakše lovi u mutnom, a zna se tko ima najveće ajkule. Hvala.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata završno govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Nema ga, gubi pravo na govor pa će govoriti završno u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Dakle, samo kratko, prije nekih 12 dana ja mislim sam uputio otvoreno pismo premijeru Plenkoviću u kojem sam zatražio budući da to HS ne može sam, takav je zakon, zatražio da Vlada uputi u Sabor odluku o razrješenju glavne državne odvjetnice, ali da i Plenković sam podnese ostavku. Odgovorio mi je predsjednik ureda Zvonimir Frka-Petešić da oni neće to napraviti, dakle da Vlada stoji uz glavnu državnu odvjetnicu, a isto tako da premijer Plenković neće dati ostavku da mi u oporbi imamo na raspolaganju mogućnost pokretanja opoziva predsjednika Vlade. Nakon toga i ostale kolege iz oporbe su išli s tim zahtjevom, evo vidim najavljuje se i taj zaključak koji će ići paralelno sa ovim izvješćem glavne državne odvjetnice na glasovanje, a danas je i radno tijelo HS-a koje se bavi praćenjem suzbijanja korupcije, to je Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije donijelo odluku odnosno zaključak u kojem obvezuje Vladu da uputi u Sabor odluku o razrješenju glavne državne odvjetnice. Ako je bilo tko sumnjao da ti zahtjevi znači to moje otvoreno pismo i ovi zahtjevi kolega iz opozicije sada i ova odluka Antikorupcijskog vijeća odnosno zaključak nisu utemeljeni, ja mislim da više nitko u to ne sumnja, dapače, čak i članovi to sam rekao u svojoj raspravi vladajuće većine, kolege zastupnici nakon ovog priznanja gospođe Zlate Hrvoj Šipek glavne državne odvjetnice da je na njen stol stigao ovaj predmet iz USKOK-a taj spis u kojem je zapravo nekoliko tisuća stranica za kojeg ona tvrdi da ga nije vidjela, ja mislim da više nitko ne dvoji da Zlata Hrvoj Šipek više ne može ostati glavna državna odvjetnica. Sama ta promjena znači i odlazak Zlate Hrvoj Šipek s te pozicije ne znači da ćemo mi dobiti neovisni DORH i neovisne institucije, za to će biti potrebno puno više, za to će biti potrebna promjena vlasti i uspostavljanje neovisnih institucija, neovisnog DORH-a, a mi ćemo svakako kao klub Mosta glasati protiv ovog izvješća, a o ovom zaključku koji se najavljuje glasat ćemo za taj zaključak za pokretanje opoziva glavne državne odvjetnice. Predugo mi zapravo slušamo onu mantru da institucije trebaju raditi svoj posao da zapravo imamo određeni obračun s korupcijom da ipak se određeni dužnosnici uhićuju, da se događaju određene afere, ali to je sve nedovoljno i ovi slučajevi pokazuju da zapravo mi imamo na snazi sustavno prikrivanje korupcije, a osim toga, ja mislim evo i gledao sam u brošuru tu koja je na našim zastupničkim mjestima gdje se zapravo pokazuje da nije samo kod korupcije problem, da mi imamo problem sankcioniranja ratnih zločina. I to je jedna velika sramota ne samo za vladajuće nego za sve nas da oni koji su razarali našu zemlju, oni koji su progonili naše ljude da ti nisu adekvatno kažnjeni, zapravo da nitko nije kažnjen i to je naša zajednička sramota i ja moram reć da se zbog toga osjećam jako loše i kao hrvatski građanin, kao zastupnik i kao političar. Iako nisam glasao niti za jednog državnog odvjetnika od onih koji su bili na toj funkciji, ali osjećam odgovornost. Dakle, vrijeme je za korjenite promjene i kao što sam rekao nije vrijeme za reformu DORH-a nego je vrijeme za demontažu DORH- a i uspostavljanje neovisnih institucija. Hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, glavna državna odvjetnice sa suradnicom i predstavniče Ministarstva pravosuđa i uprave. Prvo želim reći da ovo izvješće zaista sadrži cijeli niz podataka i ono je kao takvo zaista vrlo relevantno i iz njega može iščitati i zaista vidjeti kako je državno odvjetništvo radilo. Vi ste podnijeli izvješće ne samo o svom radu nego prvenstveno o radu svih državnih odvjetništava u RH ona 25 općinska državna odvjetništva, onih 15 županijskih, USKOK-a i DORH-a i definitivno kada vidimo sve te rezultate koji su navedeni u tom izvješću ono što možemo bit zadovoljni unatoč ovoj raspravi jeste da su pozitivni trendovi nastavljeni, ne samo nastavljeni nego zapravo da su pozitivni trendovi u svim segmentima još i unaprijeđeni. Kad to kažem, prvenstveno mislim veliki broj optužnica, veliki broj prijava preko 200.000 kako je primljen u istom broju, čak i u nešto većem je riješen, posebno su fascinantni neki podaci kada vidimo od onih optužnica koje su podnijete gotovo 98% su potvrđene. Od optužnica koje su podignute 88,8 je završilo zapravo postupak sa osuđujućom presudom. To znači da državno odvjetništvo kada ulazi u postupak ulazi kada je taj postupak zreo, kada postoji dovoljno dokaza da se one činjenice obrane koje su tamo. Ne znam da li je iko spomenuo rad u građanskom segmentu, ali zaista podatak da prema vrijednosti sporova u svim parnicama u kojima ste zastupali RH uspjeh je postignut otprilike u broju, a u odnosu na vrijednost preko 3 milijarde kuna. To je zaista nešto za RH iznimno, iznimno značajno. Ova rasprava je danas poprilično obojena i koncipirana ovim aktualnim trenutkom i ovim vezano za jedan predmet gdje vidimo jel to nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja ili je tu urednost, nadležnost naša. Tu stvar treba dotjerati do kraja i zaista vidjeti što se tu dogodilo i nakon toga naravno i pravodobno javnost izvijestiti. Ja sam potpuno razumio zbog čega povlačite optužnicu u predmetu Agrokor. Postoji vrlo ovaj specifičan predmet gdje zapravo netko tko je sudjelovao u istražnim radnjama je sada ovaj također u postupku i on dosta kontaminira cijeli taj postupak i zapravo izlaže se riziku u slučaju eventualne nekakve pravomoćne presude protiv te osobe da to budu uvjeti zapravo za rušenje postupka ovdje. Ali ovdje vas molim nemojte to shvatiti kao pritisak ili nešto promislite o filozofiji postupanja u tim velikim predmetima gdje je 10 – 15 optuženih. Po meni optužite onaj vrh, optužite za ono što je lako dokazivo, znam da će mi reći ovaj mnogi sve je to isprepletno i teško je to, ali pokušajte iz toga izvući onaj vrh gdje ćete dobiti nekakvu presudu i iz te presude ćete zapravo optuživati u nekim drugim krugovima. Jer ovakvi postupci gdje je 10 – 15 ljudi optuženo ostavljaju veliki prostor za manipulaciju pravima koja, koja ovaj okrivljeni imaju i neki su rekli 20 godina neće biti kraja tog postupka pa možda čak i više. Što se tiče, bilo je danas govora, traži se vaša ostavka, govori se kako vi zapravo štitite HDZ i takve stvari, to se zapravo iz optuženja iz kruga osoba koje su optužene i u vašem mandatu i u mandatima prije ne bi dalo zaključiti. Zahvaća se zapravo tamo, tamo gdje postoje dokazi, tamo gdje postoje ovaj činjenice i s te strane meni je jako žao što malo ljudi razumije presumpciju nevinosti ustavnu i ovdje se danas toliko imenima barata ovaj ja bi samo podsjetio na možda 3 dosta drastična predmeta. Herak bivši ministar u bivšoj vladi, Rončević isto bivši ministar u bivšoj vladi i gospodarstvenik vlasnik one tvrtke SMS Mladinić, oni su na koncu oslobođeni, ali njihov život je upravo radi ovakvih nastupa poprilično, poprilično devastiran. Poruka u ime Kluba HDZ-a je procesuirajte sve ono gdje imate dokaze jer onaj tko je nešto počinio taj nije ni HDZ, taj nije ni SDP ni bilo koji drugi, taj je pojedinac koji je u sukobu sa zakonom. Hvala lijepo.
Završno će sada u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, nakon današnje rasprave Izvješća o radu državnog odvjetništva u 2020. godini mogli smo čuti mnogo kritika na rad DORH-a i moram se složiti da su neke od tih kritika itekako utemeljene jer je očito došlo do propusta kod afere Softvera, pitanje kako će završiti sve sa Agrokorom, a ima tu i još popriličan broj slučajeva o kojima možemo raspravljati. No, moramo se zapitati u kakvom je stanju DORH i na koji način ljudi u DORH-u obavljaju svoj posao, koliki su im resursi na raspolaganju i koliku slobodu oni uistinu imaju. Po nedavnim istraživanjima građani RH smatraju da je najveći problem u državi stanje gospodarstva, korona kriza, nezaposlenost i na kraju odnosno jedan od top razloga odnosno 11% što je reklo hrvatskih građana da je problem korupcija. Korupcija je zapravo rak koja razara našu domovinu već desetljećima to je nasljeđe koje nam je ostalo nažalost iz bivše države. To je jedan neuspjeli projekt kojem je bio cilj uništavanje i gaženje svega hrvatskog, žao mi je što je ta jedna tradicija odnosno taj jedan način rada nastavljen i u slobodnoj Hrvatskoj. Korupcija seže u sve pore hrvatskog društva pa tako i najveći problem RH po građanima a to je gospodarstvo. Gospodarstvo koje je usko povezano s državnim institucijama i državom i državnim strukturama, a dokaz tome su sve ove afere o kojima smo danas pričali i vjerujte mi da ćemo za nekoliko godina ovdje stajati i raspravljati o obnovi Grada Zagreba i svega onoga što se događalo tijekom svih peripetija koje će se dogoditi u budućnosti. Izvorni razlog tome je manjak ekonomskih sloboda u RH koje su usko povezane sa političkim i osobnim slobodama. Tu smo u začelju EU jedino je Grčka lošija od nas. S političkim i osobnim slobodama doći će do manje ovisnosti o državi i državnim institucijama što će smanjiti dodatno i korupciju koja je očito usko vezana uz državne i vladine strukture. Neću se složiti s kolegama s lijeve strane sabornice koji misle da smo svi jednaki jer to nismo niti ćemo ikada biti, ali da pojasnim možda nisam sasvim jasan bio, neki od nas su pametniji, neki gluplji, neki viši, neki niži, netko je ljepši, netko je ružniji, ali postoji kategorija u našem društvu gdje bi svi trebali biti jednaki, a to je pred zakonima ove naše male ali ponosne domovine. Vjerujem da nam je svima jasno kako to u ovom trenutku nije slučaj. I vjerujem da oko toga postoji konsenzus u cijelim Hrvatskom državnom saboru pa čak i desne strane i s lijeve i s centra. Hrvatskoj je potrebno neovisno i slobodno državno odvjetništvo koje bi ustavnim odredbama to trebalo biti zagarantirano. DORH bi trebao biti glavni oslonac za održavanje ustavno pravnih kategorija u RH što po sudu mnogih u ovom trenutku to nije. Ono o čemu trebali razmišljati su uvjeti rada unutar DORH-a koji nisu na razini koji bi zadovoljavali sve one naše uvjete i očekivanja koje smo mogli čuti danas tijekom rasprave. A sudeći po informacijama koje imamo od ljudi koji rada u DORH-u rade u uvjetima koji ne mogu zadovoljiti sva ta naša očekivanja, a kako smo danas mogli čuti očekivanja su uistinu velika sa naravno razumijevanjem za njih jel. Za očekivati je da oni koji su najzaslužniji i najodgovorniji za stabilnost ustavnopravnog poretka nema ograničenja u svom djelovanju i za očekivati je da ima podršku Vlade i Sabora u obavljanju svoga posla. Naravno to ih ne sprečava odnosno pardon to ih ne amnestira od konstruktivnih kritika preispitivanja grešaka kojih očito ima. Pošto očito sam se malo zaletio s vremenom malo ću tu preskočit, spomenuli smo tu puno toga. Ne smije se zanemariti činjenica na koju je kolega ukazao, a to je da glavna državna odvjetnica od srpnje ove godine je imala priliku upoznati se s aferom nabavke softvera i optužbi koje je stavljena na teret Gabrijele Žalac bivše ministrice, da citiram gospođu državnu odvjetnicu „U DORH-u postoji podjela rada i nemoguće da glavni državni odvjetnik zna i vidi i ima predmet pred svojom kontrolom i da kompletan uvid u njega“. Ovo nije bilo kakav predmet ovo je ključan predmet u korupciji u RH. Za kraj, osvrnut ću se na sramotno ponašanje Milorada Pupovca danas za ovom govornicom i saborskim klupama državnog Sabora u kojem spominje etničko čišćenje u Hrvatskoj. Sramotno je što su jedino Hrvatski suverenisti u Hrvatskom državnom saboru se pobunili oko te njegove izjave, nitko drugi nije prozborio o tome [[Upadica Reiner: hvala.]] Moram reći da je sramotno što Milorad Pupovac uzima sebi …/Govornik isključen./…
Hvala lijepa kolega, premašili ste vrijeme. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Litre molim vas držimo se svi reda. Sada će završno u ime izvjestitelja govoriti poštovana glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek. Izvolite.
Hvala. Zahvaljujem svima koji ste u svojoj diskusiji danas dali konstruktivne prijedloge i kritike, iako moram priznati da je toga danas bilo jako malo. Kao što je navedeno u izvješću i kao što sam ja rekla u svom uvodnom izlaganju, ponosna sam na rezultate rada državnog odvjetništva u cjelini u 2020.g. Ovdje je postavljeno između ostalog i niz pitanja koja se tiču predmeta koji su u radu, a o kojima ne mogu govoriti kao što svi dobro znate zbog odredbi ZKP-a jer oni postupci koji su u fazi izvida i istraživanja su tajni. Većina vremena je potrošena na diskreditiranje mene kao osobe i glavne državne odvjetnice. Vi ste saborski zastupnici u bitno povoljnijoj situaciji od mene jer u slučaju Softver postupak nadzora nije dovršen, a vi možete špekulirati i insinuirati. Zato ponavljam, čim nadzor bude završen objaviti ću rezultate i sukladno tome donijeti odluku o daljnjem postupanju. Zastupniče Grmoja, vi očito imate direktne informacije iz USKOK-a jer samo nisu vam sve točne jer spis nije dostavljen bio DORH-u, on jest jako velik, ali bilo je dostavljeno samo izvješće o postupanju i odluci USKOK-a, a to se svodi na nekakvih desetak stranica. Spis nije bio dostavljen. Govoriti o utjecaju izvršne vlasti u ovom slučaju je po meni potpuno promašeno kraj činjenice da su protiv iste osobe već pokrenute dvije istrage i koja bi bila logika štititi je sada u ovom slučaju. Kad govorimo o percepciji javnosti da je ona u odnosu na državno odvjetništvo i pravosuđe vrlo niska, no činjenica koju moramo priznati da povjerenje javnosti u tijela javne vlasti je generalno nisko. Tvrdnja da DORH ništa ne čini, a korupcija je na svakom koraku, pitanje je što dokazuju uhićenja koja se svakodnevno događaju? Pa ko provodi ta uhićenja? Ko to radi na tim predmetima? Pitanje Agrokora, ponavljam, vještačenje nije doveo u pitanje niti sud niti ga je sud proglasio nezakonitim pa su i te tvrdnje koje su se iznosile tijekom rasprave netočne. Kao što sam rekla državno odvjetništvo će nakon što da tako kažem kolokvijalno pročisti spis ponovo podignuti optužnicu i očekujemo da će biti i vještačenje potvrđeno. Zastupnica Ahmetović je postavila pitanje koliko se prijava odbacuje iz političkih razlog. Odgovor je kratak, nijedna. Složit ću se sa zastupnicima koji kažu da je korupcija ozbiljan problem hrvatskog društva, ali nemojte očekivati od državnog odvjetništva i postavljati pred državno odvjetništvo i USKOK zadatak tijela općeg nadzora, mi to nismo i ne možemo. Gdje je tu su postoje tijela otkrivanja, policija, Državni inspektorat, Državna revizija? DORH je prije svega tijelo progona. Naravno tu se postavlja i pitanje prevencije i konačne društvene osude, odgovorimo svi sebi zajedno, što se dogodilo sa osobama koje su osuđene? Da li su doživjele društvenu osudu? Odgovor zastupnici Katarini Peović, Kraš, pitanje Kraš nije točno da je spis u ladici, nadležno državno odvjetništvo je u lipnju '20.g. dalo nalog za provođenje izvida koji su u tijeku. Što se tiče pokojnog gradonačelnika Bandića i njegove, neka institucije rade svoj posao, državno odvjetništvo ne može postupati ako ne dobije informacije koje ukazuju na sumnju na počinjenje kaznenog djela. Državno odvjetništvo nema osnove za postupanje, a podsjećam vas da je Bandić ne nije se čekalo da umre jer je 2014.g. Bandić bio uhićen, pušten je iz pritvora, a trajanje postupka nije stvar na koju može utjecati državno odvjetništvo. Ratni zločini u Hrvatskoj imaju posebnu pažnju u državnom odvjetništvu. Naravno kako vrijeme prolazi sve je teže doći do dokaza. Međutim, zastoj u progonu u određenom vremenskom razdoblju je bio rezultat stava Europskog suda za ljudska prava koji je rekao da ne može biti suđenje u odsutnosti. Međutim, nakon odluke Ustavnog suda koju sam spominjala i u svojem izlaganju Ustavnog suda Srbije, nakon što su rekli da nema zapovjedno odgovornosti, državno odvjetništvo predlaže suđenje u odsutnosti. Ovo što smo našli na klupama, pročitajte na drugoj stranici, Županijsko državno odvjetništvo u Vukovaru 24. prosinca 2002. podiglo je optužnicu protiv dakle vrha JNA. Ne možemo reći da državno odvjetništvo ne radi svoj posao i da nije radilo ništa. Naš je Ustav jedan ili možda barem jedan od rijetkih koji državno odvjetništvo određuje kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo. Istodobno će većina naših građana reći da Hrvatska nije zemlja vladavina prava i da je državno odvjetništvo i pravosuđe u cjelini pod utjecajem izvršne vlasti. Doktor Dalibor Čepulo u svom znanstvenom radu pod naslovom Vladavina prava i pravna država europska i hrvatska tradicija i suvremeni izazovi napisao je, dozvolite da citiram. Kao čimbenici koji utječu na funkcioniranje pravnih institucija osobito se mogu izdvojiti normativni okvir, društveno napose političko okružje te pravna kultura sudionika pravnih postupaka, ali i pravna kultura cjelokupne političke zajednica. Ti se čimbenici napose, ti su čimbenici napose pravna kultura mogu promatrati i kao elementi procesa dugog trajanja koji su uvjetovani ne samo neposrednim okružjem već i prethodećom pravnom i političkom tradicijom koja stoga utječe i na funkcioniranje suvremenih pravnih i političkih sustava. Kroz našu povijest sudstvo i pravosuđe u cjelini su bili formalno ili faktično izloženi utjecaju izvršne vlasti i zbog toga je ovakav pogled na pravosuđe još uvijek prisutan. Nažalost i danas nerijetko javne osobe obezvrjeđuju i omalovažavaju rad pravosuđa i pravosudnih dužnosnika što ne samo da utječe na nepovjerenje javnosti, dovodi u pitanje pravni sustav i vladavinu prava, ali se istodobno vrši i nedopušteni pritisak na pravosuđe. Hoće li Hrvatska biti zemlja vladavine prave ne ovisi samo o pravosuđu ovisi i o svima nama i vama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo završiti sa radom za danas, a nastavit ćemo sa radom u utorak 30. studenog u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, prvo čitanje, P.Z. broj 225. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 17,27 SATI.