Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. SVjesni smo velikog značenja za sve naše građane Zakona o komunalnom gospoarstvu, i toga da bi taj zakon trebalo u cijelosti irzaditi kao novi zakon. Kao što sam rekla već na svim odborima mi smo se obvezali daćemo do kraja godine izraditi novi zakon o komunalnom gospodarstvu novi zakon o gradnji, i novi zakon o prostornoj uređenju. I da sva tri zakona moraju kao i Zakon o građevinskom zemljištu ići na isto zasjedanje sabora krajem ove ili početkom iduće godine. Međutim zbog operativnosti i zbog problema koji se pojavljuju naročito u jedinicama lokalne sauprave, molimo da prihvatite po hitnom postupku i ove izmejne i dopune zakona komunalnom gospodarstvu. U čemu se one očituju. Prva stvar koju želimo uvesti to je opet zabrana priključenja bespravno sagrađenih objekata na komulanu infrastrukturu. To je u ovom zakonu ispalo prije edvije i pol godine mislimo da to treba vratiiti jer je situacija sa bespravnom izgradnjom vrlo vrlo teška, i mi imamo više akcija koje poduziammo ne samo rušenje što se jedino u novinama spominje. Nego više akcija, jedna od tih je i ova koju predlažemo u izmjenama i dopunama zakona o kumunalnom gospodarstvu. DRuge dvije izmjenme koje predlažemo je na zahtjev jedinica lokalne samouprave, a radi se plaćanju komunalnog doprinosa kojeg jednostavno ljudi koji traže i dobiju građevinsku dozvolu, ne plate jer iz razno raznih razloga. Mi predlažemo da u ovom zakonu da se unese da se prva rata komunalnog doprinosa, ili cijei komunalni doprinos, ovisi o tome kakvo je rješenje izdala jedinica lokalne samouprave. Mora uplatiti prije nego što se uruči građevinska sdozvola određenom subjektu. na taj način će jedinice lokalne samouprave uprihoditi veći dio, sredstava i moći sagraditi ono za što su obvezatni temeljem ovoga zakona. I što see tiče još jedne stvari koju traže jedinice lokalne samouprave, je plaćanje komunalne usluge odražvanja čistoće u onim gradovima nasljeima općinaam g dje je odvoženje smeća utvrđeno i osigurano jer ovog časa se događa da pošto to ne piše striktno u zakonu da ljudi moraju platiti. Građani jednostavno kažu anma to ne treba, oni odvoze smeće na druge krajeve ili u tuđe kontenjere, i ne žele platiti uslugu održavanja čistoće. Zbog toga mi predlažemo da u ovom zakonu se to unese, i da svaki onaj koji ima organzirani odvoženje smeća mora platiti taj odvoz bez obzira dali ubacuje u svoj kotenjer ili neki drugi. Uvodimo i program gradnje objekata komunalne infrastrukture za svaku godinu, jer do sada se radio program mjera za unapređenje stanja u prostru koji i ostaje. Dvogodišnj program koj ije bio temelj za izračun komunalnog doprinosa. Mi ovdje predlažemo da se osim toga progarm za svaku godinu napravi i program gradnje objekata i da onda svaki subjekt zna i zna i svaki podnositelj zahtejva za građevinsku dozvolu zna kada će njegov objekat moći biti priključen na komunalnu infrastrukturu. isto tako još ima jedna stavr važna a to je da smo iz pogrebnih poslova izdvojili opremu i predlaćemo da oprema ide na slobodno tržište, a da se sve ostalo ostaju pogrebni onaj pogrebni poslovi. Uvodi se u kaznenim odredbama kako je propisano za sve one koji priključuju bespravne objekte za sve one koji su se bespravno priključili na te objekte uvedene kazne. I predlažemo da se propišu i kazne za načelnika i gradonačelnike ukoliko ne izvršavaju točno ono po ovom zakonu o komunalnom gospodarstvu. Vi vidite da mi imamo u ovom času problema na pojedinim područjima Hrvatske. GDje se naplaćuje komunalni doprinos, iako nema građevinske dozvole, i iako je jasno da pojedini subjketi neće moći dobiti tu građevinsku dozvolu. Jer se prema prostornom planu županije nalaze na prostoru druge namjene. Prema tome eto to su te važne izmjene. Mislimo da su jako važne da idu po hitnom postupku i zato vas još jedan puta molim da podržite ovaj prijedlog zakona, kao što su svi odbori do sada ga podržali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođo ministar. Želi li uzetir iječ izvjestitelji odbora. Žele. Otvaram raspravu. Prvi je na redu klub HSPa gospodine Kovačević. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospođo ministrice, kolegice i kolege. DAnas je pred nama izmjena dosta bitnog zakona o komunalnom gospodarstvu, zašto jako bitno. Bitno je za Hrvatske građane za hrvatske potrošače, uzbog toga što vrijedeći zakon regulira mnoge komulane djelatnosti kao što je opsrka pitkom vodom. Odvodnjaavnje, opskrba plinom, opsrba toplinskom energijom, prijevoz putnika, održavanje čistoće, odlaganje komunalnog otpada. Održavanje javnih površina, održavanje i drugih bitnih stvari znači za život svih ljudi. I zbog toga mislimo da je vrijeme kratko da odnosno prekratno je da i predugo si je rok dala da negdje tek koncem godine ide se sa jednim novim cjelovitim zakonom o komunalnom gospodarstvu. Kažem to zbog toga što je to treba što prije napraivti jer mi na ovome području imamo kao i drugim područjima funkcioniranja pravne države. Veći broj zakona koja jedna ili istsa pitanja reguliraju različito. I događaju se stvari da su naši građani unatoč Zakonu o zaštiti potrošača prepušteni jednom linču tzv. moram kazati ja ću vam potkrijepiti u dijelu kakvom linču, komunalnih pravnih osoba, znači komunalnih poduzeća. Ja ću kazati jedne primjere, a druge primjere će vam kazati moj uvaženi kolega Pejo Trgovčević koji dobro zna također te primjere, ali za vrijeme njegovog mandata dok je on bio gradonačelnik te se stvari nisu događale. Sad ću vam samo reći par primjera kako komunalne pravne osobe varaju hrvatske građane, a znamo i sami da je, monopol je opasan. Imali smo nekad monopol na duhan i imali smo nekad monopol na sol. Znači svaki monopol je opasan i zbog toga je bitno kod ovoga, a tu se slažemo normalno da ovi poslovi pripadaju jedinicama lokalne uprave i samouprave i da ti poslovi moraju biti u njihovoj nadležnosti, ali je tu veća uloga poglavarstava znači općina i gradova da … a s druge strane moramo imati jasne i precizne propise. Evo samo ću vam iznijeti detalje kako je i na koji način komunalne tvrtke varaju građane. Recimo u okviru komunalne usluge npr. opskrba pitkom vodom. Isporučitelj naplaćuje nešto što nije komunalna usluga kao što je npr. održavanje i popravak vodomjera. On to naplaćuje, a ti troškovi ne mogu se naplaćivati od korisnika jer se smatraju troškovima poslovanja komunalnog poduzeća. Dalje imamo primjera, normalno nije za to kriva ministrica i njezini. Pojedini isporučitelji komunalnih usluga npr. opskrbe pitkom vodom na svom distributivnom području rade to da naplaćuju paušal vlasnicima vikendica, a nemaju pravo naplaćivati nikakav paušal, mogu naplaćivati stvarnu potrošnju. Stvar je tu vrlo jednostavna i jasna. Ajmo recimo, više nije isporuka, isporučitelj recimo komunalne usluge primjer opskrba plinom. Korisnicima u račun za plin prikazuje veću potrošnju no stvarnu recimo čita se 200 metara kubnih a u račun on stavi da je 220 metara kubnih i onda to obrazlaže da je na taj način, a na taj je način znači povećana cijena metra kubnoga plina, objašnjava da je to vezano za povećanje, opravda povećanjem ogrjevne moći plina. Idemo dalje primjere. Varijanta je sljedeća, da isti je isporučitelj i pitke vode i plina i čovjek ne plati plin, on njemu isključi vodu. Ili varijanta donesen je zakon što je sada ovdje konačno razjašnjeno, donesen je Zakon o energetskoj djelatnosti i donesen je Zakon o energiji i o tržištu plina prema kojem plin više ne spada distribucija u komunalne djelatnosti. Ali gle čuda, te komunalne firme i dalje naplaćuju komunalnu uslugu priključke na plin, a nemaju pravo priključivati. I što se događa? Ono sve gdje su, a ima tih slučajeva jako puno što će kolega kažem Trgovčević kasnije reći, normalno da ministrica za to nije kriva, ima takvih slučajeva puno i oni ljudi koji se jave državnom inspektoratu to se mahom obavi, inspekcija obavi svoj dio poslova, ali na žalost puno je naših ljudi koji nezna za svoja prava kao potrošači i on to plati. Imate isto razno-raznih varijanti da vama komunalno poduzeće knjiži nekakve usluge nestvarno, podnese tužbu protiv vas i onda se vi morate dokazivati da vi to uopće nije nastalo, da to uopće nije vaša obveza vaš dug. Prema tome zbog tih stvari i nadam se jer vjerujemo u ministricu i njezinu ekipu, postoji znači puno takvih situacija gdje se mora stvarno precizno propisati ono što je, ali prije svega u zaštiti interesa građana, potrošača i u onome dijelu da se onemogući ovo je dobra varijanta da se kažnjavaju načelnici i gradonačelnici jer oni moraju, znamo čija su komunalna poduzeća na razini općina i gradova mahom su tih jedinica lokalne samouprave, prema tome mora se o tome problemu povesti puno više pažnje. A sad vezano za sam zakon morat ćemo se osvrnuti na dvije stvari. Prva je stvar da se pod komunalnom djelatnošću sad svrstava, znači neosporno prijevoz pokojnika od mjesta smrti do groblja, odnosno krematorija. Ali vam tu moram napomenuti, nama se u klubu HSP-a kao vjerojatno i drugim klubovima obraćala i ova udruga prijevoznika i tu je jedan veliki problem što normalno nije kriva ministrica, nije kriva ova Vlada. U čemu je problem? Problem je u tome što vrijedeći zakon do sada, sad se mijenja, nije bio precizan u određivanju da li sad ću vam posebno navesti, da li npr. prodaja pogrebne opreme, onda oblačenje, uređivanje pokojnika, balzamiranje i sl., organiziranje ukopa, tiskanje osmrtnica, ugovaranje vjerskog obreda te prijevoz umrle osobe specijalnim vozilom od mjesta smrti do groblja ili krematorij pripada u komunalne poslove. Tu je bila dvojba i što se dogodilo? Dogodilo se to da se tumačilo, jedni su tumačili na jedan način, drugi na drugi način i onda se podnesen zahtjev Hrvatskome saboru da da autentično tumačenje, vjerodostojno tumačenje članka 3. stavka 1. točke 11. i stavka 12. Zakona o komunalnom gospodarstvu. I sad je Hrvatski sabor, a to je bilo 13. prosinca 2002. godine, donio odluku, glasovalo je 102 zastupnika kojim se kaže da se ne daje vjerodostojno tumačenje ovih odredbi koje se traži, ali onda u obrazloženju eksplicite govori o tome da ovi poslovi znači koji su vezani na opremanje pokojnika, na tiskanje osmrtnica i ove druge stvari i prijevoz, pazite i prijevoz umrle osobe specijalnim vozilom od mjesta smrti do groblja ili krematorija kaže u obrazloženju da ne pripadaju komunalnim poslovima. I sad je objektivno pravno gledano, sad je tek nastupio još veći prijepor i sad idemo dalje. Nadležna tijela dolaze u dvojbu, obraćaju se Uredu za zakonodavstvo bivše Vlade i sad taj Ured za zakonodavstvo bivše Vlade jedno daje tumačenje Ministarstvu za javne radove, obnovu i za graditeljstvo, a drugo malo dopunjeno daje Državnom inspektoratu. U prvome kaže da je bez obzira na to što je Hrvatski sabor dao takvo u obrazloženju mišljenje da su to komunalni poslovi, misli se na onaj dio prijevoza pokojnika od mjesta smrti do krematorija ili groba, ali u Državnom inspektoratu kaže da se mora na kraju u odnosu na vaš direktan upit da li odluka Hrvatskog sabora obvezuje Državni inspektorat u provedbi nadzora nad primjenom Zakona o komunalnom gospodarstvu mišljenja smo da ne bi trebalo zanemariti odluku Sabora Republike Hrvatske, ali to nije rečeno Ministarstvu radova, obnove i graditeljstva. I to dalje stvara jedan dodatni prijepor i sad znači temeljem toga došlo je, u nezgodnu situaciju je došla ministrica i njezina ekipa jer s pravom, sad ove ima ih negdje prema onome što sam ja dobio oko 400 je ovih koji su registrirani da mogu obavljati prijevoz pokojnika od mjesta smrti do krematorija ili groblja i oni sada baš pozivajući se na sve to opravdano prosvjeduju da će oni biti izbačeni prema dikciji promjene, predložene promjene znači to je članak 1. a odnosi se na promjenu stavka, podstavka 2. u stavku 12. članka 3. jer prema ovoj novoj dikciji sve je nesporno ono što je rekla gospođa ministrica, da će ovaj dio prijevoza pokojnika od mjesta smrti do mjesta ukopa, odnosno groblja ili krematorija sad pripada u poslove komunalne djelatnosti. Prema tome, da bi se to moglo obavljati mora se imati koncesija i tu je stvar vrlo jednostavna. Znači, doveli su ministricu ove sve stvari u dosta nezgodnu situaciju i mogu vam reći da sam, normalno kao što mi pravaši uvijek činjenicama radimo, došli smo i do presuda i Ustavnoga suda, a i Upravnog suda u slučajevima rješenja Agencije za tržišno natjecanje koji kažu da se ne može njima ograničiti tržišna sloboda u tome dijelu i tako da se bojim da ćemo doći, ukoliko izglasujemo ovakvu odredbu o kojoj se sad govori, da ćemo doći u veliki problem sporovima, vođenje ustavnosti i svega toga. I zbog toga smo mi ponukani time išli na amandman kojim smo točno rekli da bi samo iznimka bila da se ti poslovi prijevoza pokojnika od mjesta smrti, odnosno do groblja, odnosno krematorija, samo u iznimnim slučajevima ako nema člana obitelji ili nekih nasilnih događanja da bi to spadalo u komunalne poslove, a da ovo ostalo bi bilo i dalje kako je bilo. Prema tome, velika nam je odgovornost da ovo pravilno riješimo jer budimo sigurno, bit će sporova pokrenutih i odluka o Ustavnom sudu i svega drugoga. Kažem, ministrica je dovedena u dosta nezgodnu situaciju. Žao mi je što ovdje nema gospodina Vladimira Šeksa zbog toga što u pismu koje je vjerojatno njemu uporučeno, Udruga pogrebnih tvrtki Hrvatska kaže za to pa i gospodin Šeks je i u svojoj knjizi lijepo napisao kako je nakon izlaska iz zatvora "Stara Gradiška" u kom je bio zbog borbe za Hrvatsku državu, bio istjeran iz Osječkog javnog komunalnog poduzeća "Ukop" gdje je molio da ga prime na posao. I normalno ta ga, znamo, komunalna firma nije primila i veli, sad će on doć u situaciju da će glasat za ovakav Prijedlog Vlade da oni dobiju monopol. Mislim, dosta zanimljiva situacija. E sad idemo na daljnju varijantu. Mislim, ovo je veliki problem. Mi moramo tu dobro razmisliti baš zbog ovoga, zbog interesa da se ne bi dogodila varijanta da oni dobiju. Ako dobiju ustavni spor, a uvedemo ovo to će biti izravne štete po državni proračun. Idemo sad na drugu stvar. Slažem se i mi u Klubu HSP-a smo suglasni i vjerujemo da gospođa Dropulić poduzima i da će poduzeti mjere da riješi ovo pitanje vezano za bespravnu gradnju. Ali ovaj dio prvi kako je naslijeđena situacija nije dovoljan. Pazite, nećemo mi riješiti ništa ako mi isključimo, onemogućimo priključak vode i ako onemogućimo priključak struje. Nećemo ništa riješiti. Ima drugih boljih rješenja, u ovom trenutku nismo spremni. Jedna od rješenja koja ima, recimo, Švedska i Austrija, oni imaju zakon o zabrani samogradnje. Prema tome, sve on ne plati se i sve ide po službenoj dužnosti, firme to izvode i nema mogućnosti da će se firma koja to može raditi, da će ona to raditi. Ali mi nismo još u takvoj situaciji. Kažem, moramo napraviti i taj dio jer u tome dijelu nema ni onoga dijela rada na crno. Mnogih drugih situacija nema i neće se dogoditi ono što je govorio kolega iz HDZ-a, ima građevinsku dozvolu za 3 kata, on napravi 4 kata. Zbog toga što da će kad dobiva uporabnu dozvolu onda mu se u centimetrima mjeri da li su zidovi takvi, ako ne i mora rušit, ne može dobit uporabnu dozvolu. Ali gledajte kakva je situacija. Imam nažalost, primjer u Švedskoj, recimo, u Tirolu. Oni to imaju već dugo vremena, o zabrani samogradnje i nemaju više nepredviđenih kaznenih odredbi. I došo Bosanac, napravi im kuću, znači, iako je zabranjena samogradnja i nemaju sad kaznenih odredbi jer su ranije izbacili. To kod njih nije moguća varijanta. Nema više takve situacije. Prema tome, znači, u ovom dijelu podržavamo ministarstvo u nastojanju da se napravi red. Ali kažem, moramo biti svjesni da ovaj dio nije dovoljan. Sad ću vam reći, recimo par slučajeva u Rogoznici, zvali su me prijatelji branitelji kojima su napravili kuću prije 8 ili 9 godina, sad dođe inspektor i stavi tablu o zabrani gradnje. Mislim, znamo da je situacija teška, da inspekcija nije kakva je. Prema tome, podržavamo ovaj dio nakane da se stvarno krene, imat ćete našu podršku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Kovačeviću. Za ispravak netočnog navoda javio se zastupnik, gospodin Kajin. Izvolite gospodine Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažena gospodo zastupnici. Gospodin Pero Kovačević je doslovce rekao da je nekada bio monopol duhana, kao da danas gospodine Pero, nije. Nekada smo imali daleko humaniji monopol zato jer je bio u vlasništvu države, a 1991. omogućena je, omogućen je taj monopol privatnim tvrtkama. Drugi krivi navod odnosi se na popravak vodomjera, odnosno glede ove osnovne uplate. Nesporno je da je temeljem Zakona zabranjeno komunalnim vodovodnim poduzećima da se to naplaćuje. Međutim, postavlja se pitanje da li je sada u redu da Elektra isto ga naplaćuje, a da komunalna poduzeća ne naplaćuju. Da državnim poduzećima se omogućuje naplata tog pregleda, recimo, potrošnog mjesta, a komunalnim poduzećima koji su u gradskom vlasništvu da im se ne omogućuje. To jednostavno treba izmijeniti ili prema svima isto postupiti ili i u ovom komunalnom poduzeću također omogućiti da naplaćuje osnovnu naplatu jer u slučaju Istarskog vodovoda iz Buzeta iz kojeg i ja dolazim, ta tvrtka godišnje gubi negdje oko 3 milijuna kuna. I onda se opet ...
Kolega Kajin, ispravak netočnog navoda je bio, ne rasprava. Vi ste iskoristili pogrešno institut ispravka netočnog navoda da bi zapravo ušli u raspravu. Sada se kolega Kovačević javio za povredu Poslovnika. Izvolite.
Tako je. Članak 209. stavak 2. Gospodin Kajin mene nije ispravio nego je on dodao još onih stvari što ja nisam rekao, to je istina.
Već sam ga upozorila, kolega Kovačević. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin zastupnik Tomčić. Izvolite gospodine Tomčić.
Hvala vam lijepa, gospođo potpredsjednice. Ispravljam krivi navod da bi ukidanje samogradnje moglo spriječiti bespravnu gradnju. Obrazloženje. Samogradnja je u ovoj državi vrlo važan institut uzimajući u obzir socijalno stanje stanovništva pa ako hoćete i nekakve navike i stvar nekakvog identiteta. Još uvijek veliki broj ljudi manje objekte, naročito u ruralnim područjima rade tzv. samogradnjom i ja bi zamolio i ministricu i njene suradnika da kod sljedeće izmjene Zakona o građenja institut samogradnje, dakako pod određenom kontrolom, zadrže i dalje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ponovno povreda Poslovnika, gospodin Kovačević. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] 209. stavak 2. Ja sam reko da mi još nismo spremni za tu situaciju ali sam iznio kako vani postoje rješenja. To gospodin Tomčić vjerojatno nije pažljivo saslušao.
To nije bila povreda Poslovnika nego odgovor gospodinu Tomčiću. Prelazimo dalje na raspravu. Sljedeći je na redu Klub IDS-a, gospodin Valter Drandić. Izvolite gospodin Drandić.
Gospođo potpredsjednice, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Evo, ponovno smo prisiljeni na neki način krpati zakonodavstvo u komunalnom gospodarstvu i očigledno je i kako je rekla i gospođa ministrica da nam je potreban jedan novi cjeloviti sustav koji će regulirati ovu nadasve značajnu, ali i složenu materiju. Zakonodavstvo u komunalnom gospodarstvu doživjelo je jako mnogo promjena od 90. godine. Postupak prilagodbe sustava komunalnog gospodarstva, društvenim odnosima zasnovanim na privatnom vlasništvu započet je donošenjem Zakona prethodi i organiziranju poduzeća o komunalnim djelatnostima i djelatnostima uređenja naselja i prostora, prijevoza putnika i gradskom i prigradskom prometu i djelatnosti uređenja održavanja tržnica na malo i time je započeta pretvorba onih bivših društvenih komunalnih poduzeća 92. godine. Prema tom Zakonu, društvena poduzeća, javna poduzeća i druge pravne osobe s društvenim kapitalom koja su registrirana radi obavljanja komunalnih djelatnosti ili djelatnosti uređenja naselja i prostora, djelatnosti prijevoza putnika u gradskom i prigradskom prometu, djelatnosti uređenja i održavanja tržnica na malo, skupština i općina na čijem je području bilo sjedište poduzeća mogla organizirati kao javna poduzeća u vlasništvu te općine ili grada Zagreba u roku od 60 dana od dana nakon što je taj zakon stupio na snagu. Slijedom navedenog svi objekti i uređaji komunalne infrastrukture uneseni u društveni kapital društvenih poduzeća, javnih poduzeća i drugih pravnih osoba s društvenim kapitalom postali su vlasništvo tadašnjih komunalnih javnih poduzeća u vlasništvu općine. Zakon o pretvorbi i organizranju poduzeća u komunalnim djelatnostima i djelatnosti uređenje naselja, prostora, prijevoza putnika u gradskom, prigradskom prometu i djelatnosti uređenja i održavanja tržišnica na malo preostao je važiti slijedom odredbe točke 2. stavka 1. članka 34. Zakona o komunalnom gospodarstvu sa danom primjene tog zakona, tj. sa 8. kolovozom 95. godine. Tim zakonom o komunalnom gospodarstvu je, taj Zakon o komunalnom gospodarstvu je izmijenjen i dopunjen Uredbom o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu 95. koja je zatim prestala važiti slijedom odredbi odluke o prestanku važenja uredbe o izmjenama i dopunama Zakonao komunalnom gospodarstvu 96. godine. Zakon je zatim izmijenjen i dopunjen Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu 97. i zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu 99. koji je stupio na snagu 1. siječnja 2000. Tim zakonom o izmjenama, Zakonom o izmjeni Zakona o izmjenama imali smo i to, Zakon o izmjeni Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu, izmijenjena odredba stavka 1. članka 25. zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu i tada je produžen rok jedinicama lokalne samouprave da usklade svoje akte sa odredbama navedenog zakona. Zakon o komunalnom gospodarstvu izmijenjen je nadalje Zakon o izmjenama Zakona istog zakona 2001. godine i stupio je na snagu 8. srpnja te godine. Na temelju članka 33. tog zakona, Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je 28. siječnja 2003. utvrdio pročišćeni tekst Zakona o komunalnom gospodarstvu koji je objavljen u Narodnim novinama broj 26/2003. Ovo je bila samo kratka kronologija da vidimo koliko je promjena i kakvih sve promjena doživjelo ovo zakonodavstvo i koliko je ustvari potrebno da razradimo jedno novo cijelovito sustavno riješenje. Valja isto tako naglasiti da je u razdoblju od donošenja Zakona o komunalnom gospodarstvu pa do danas doneseno niz drugih zakona i podzakonskih akata kojima se uređuje pitanje iz područja komunalnog gospodarstva. Pa tako primjerice imamo Zakono grobljima, Pravilnik o grobljima, Zakon o otpadu, Zakon o zaštiti potrošača, Zakon o energiji i Zakon o tržištu plina. Česte izmjene i dopune ovog zakona ukazuju da se radi o vrlo složenom pravnom području, kojem su tražena vjerojatno najbolja zakonska riješenja i uz uvažavanje potrebe iz prakse izraženih u zahtjevima i primjedbama jedinica lokalne samouprave u tijeku tih postupaka predloženih izmjena i dopuna tog zakona. Osim toga valja naglasiti da se često radilo o potpuno novim i originalnim zakonskim riješenjima, jer se u pojedinim segmentima nismo mogli ugledati u praksu drugih europskih zemalja, a to se naročito odnosi na proces pretvorbe samih komunalnih poduzeća. Ovaj današnji prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu donosi neke promjene u pravnom sustavu komunalnog gospodarstva ponegdje vračajući se u pojedinim predloženim izmjenama i dopunama na neka ranija riješenja za koja smo valjda uvidjeli da su ipak bila bolja od današnjih. Izmjene i dopune koje se predlažu predstavljaju po klubu po mišljenju Kluba IDS-a stvarno najnužnije intervencije u ovaj zakonski tekst, a to se naročito odnosi na odredbu o zabrani priključenja na objekte i uređaje komunalne inrastrukture. Građevine izgrađene bez akta na temelju kojeg se može graditi ne smiju se priključiti na komunalnu infrastrukturu kao i građevine za koje je u tijeku postupak građevinske inspekcije, koji se odnosi na obustavu građenja ili uklanjenje građevina prema posebnom zakonu. No, kako se radi, što sam već ranije rekao o već sedmoj čini mi se izmjeni i dopuni ovoga zakona od kada je isti u primjeni, smatramo još jedanput to ponavljam da je potreban sustavni pristup problemu pravnog uređenja komunalnog gospodarstva, a posebno naglašavamo potrebu da se u zakonu ujednači izrazi, te da se ovaj zakonski tekst isto tako i nomotehnički doradi radi jednostavnije primjene u njegovoj praksi. Smatramo da je izuzetno značajno sustavno odrediti nekoliko sljedećih pitanja u komunalnom gospodarstvu. Prvo pitanje je pitanje pravnog statusa i vlasništva objekata i uređaja komunalne infrastrukture. Zakonom nije izričito propisano tko je vlasnik objekata i uređaja komunalne infrastrukture, pa je i tu praksa raznovrsna. U pojedinim općinama i gradovima vlasnik objekata i uređaja komunalne infrastrukture su jedinice lokalne samouprave, a u pojedinim trgovačka društva koja obavljaju komunalnu djelatnost i koje su u vlasništvu jedinice lokalne samouprave. I u onim slučajevima kada su trgovačka društva koja obavljaju komunalne djelatnosti vlasnici objekata i uređaja komunalne infrastrukture, postoji realna mogućnost da u slučaju stečaja istog trgovačkog društva objekti i uređaju komunalne infrastukture budu predmet stečajne mase. Na taj način moguće da isti prijeđe u vlasništvo stečajnih vjerovnika, te da na taj način jedinica lokalne samouprave izgubi mogućnost obavljanja komunalnih djelatnosti. Mi u Klubu IDS-a smatramo da je to nedopustivo, budući da su komunalne usluge javne usluge, koje su jedinice lokalne samouprave dužne osigurati građanima u sklopu njihovog samoupravnog djelokrug. Nažalost, imamo i primjer za to recimo Velcom iz Velike Gorice komunalno poduzeće koje je otišlo u stečaj, a s njime i komunalna infrastruktura za opskrbu pitkom vodom. Također nije razriješeno da li objekti i uređaji komunalne infrastrukture mogu biti u pravnom prometu korišteni kao sredstva osiguranja novčanih tradžbina. Recimo hipoteka ili fiducijalno vlasništvo. Što može dovesti do gubitka istih od strane jedinice lokalne samouprave. Pa i za to imam primjer, primjer iz mog vlastitog rada iz Pule, gdje je na primjer zasnovana hipoteka na groblju. Postavlja se pitanje, i da li se ti objekti mogu graditi putem instituta prava građenja, kad također jedinica lokalne samouprave nije vlasnik. Druga grupa pitanja je pitanje ustanovljavanja jačih kontrolnih mehanizama za jedinice lokalne samouprave prema trgovačkim društvima u njihovom vlasništvu koje obavljaju komunalne djelatnosti. Potreba za ustanovljavanjem jačih kontrolnih mehanizama za jedinice lokalne samouprave prema tim trgovačkim društvima proizlazi iz same prirode komunalnih usluga kao javnih usluga prema građanima, koje se građanima ne mogu uskratit. To stavlja veliku odgovornost na jedinice lokalne samouprave, pa bi stoga bilo nužno po nama da one kao osnivači pored ovlasti koje imaju prema tom trgovačkom društvu sukladno Zakonu o trgovačkim društvima kao što je imenovanje direktora Nadzornog odbora imaju i još neke mehanizme jače mehanizme kontrole poslovanja ovih trgovačkih društava. Primjerice, obavezno izvješćivanje predstavničkog tijela, materijalnom financijskom poslovanju, odobravanje programa rada i slično. Iako su ova pitanja pojedine općine i gradovi već riješili svojim općim aktima, svojim statutima. Smatramo da bi propisivanje takve zakonske obveze doprinjelo uspješnijem poslovanju tih trgovačkih društava, i većoj sigurnosti građana da će realizirati svoje potrebe u ovom dijelokrugu. Treća grupa koja smatramo da je važna odnosi se na definiranje mehanizma učešća privatnog kapitala u komunalnim djelatnostima. Naime, prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu učešće privatnog kapitala u obavljanju komunalnih djelatnosti može se ostvariti. Vlasništvom udjela u trgovačkom društvu koje obavlja komunalna djelatnost, time da jedinica lokalne samouprave mora uvijek biti vlasnik više od 50% udjela. Ili davanjem koncesije za izdavanje objekata i uređaja komunalne infrastrukture, za obavljanje pojedinih komunalnih djelatnosti. Smatramo da bi u cilju omogućavanja ulaganje privatnog kapitala u ovdje djelatnosti trebalo precizno prepisati mogućnosti i uvjete je se radi o djelatnostima kojima se građani pružaju javne usluge koje se ne mogu uskratiti a s druge strane radi se o monopolističkom položaju trgovačkog društva koje u svako doba ima sigurne kupce usluga. Poticanjem ulaganja privatnog kapitala u komunalne djelatnosti mogla bi se rješiti izgradnja i održavanje komunalne infrastrukture bez anganžiranja proračunskih sredstava ali u Klubu IDS-a treba točno zakonom propisati uvjete i obveze. Četvrta gurpa odnosi se na objedinjavanje davanja građana po osnovi obveza, u učešću izgradnje objekata i uređaja komunalne infrastrukture. Prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu građani učestvuju novčanim davanjima u izgradnji objekata i uređaja komunalne infrastrukture, plaćanjem komunalnog doprinosa za javne površine, javnu rasvjetu, ne razvrstane ceste te za groblje i krematorije. I plaćanjem naknade za priključenje, za objekte i uređaje za opskrbu pitkom vodom, te odvodnju otpadnih voda. Mi u Klubu IDS-a smatramo da bi radi suvišnog administriranja u jedinicama lokalne samouprave bilo potrebno ova davanja objediniti te isključiti plaćanje naknade za priključenje na način da se učešće za izgradnju objekata i uređaja za opskrbu pitkom vodom, te odvodnju otpadnih voda uključi u komunalni doprinos a takvo rješenje je bilo i propisano Zakonom o komunalnom gospodarstvu do 97. godine. kako se ovim Zakonom podiže odgovornost za plaćanje komunalnog doprinosa, investitora što smatramo da je ispravno, smatramo da je kroz kaznene odredbe potrebno pojačati odgovornost jedinica lokalne samouprave za izvršenje njihovih obaveza, izgradnju objekata i uređaja komunalne infrastrukture koji se financiraju iz komunalnog doprinosa i često se dešava da ljudi i plate ali godinama čekaju da se uredi ta komunalna infrastruktura. Klub IDS-a što se tiče ovog prijedloga zakona ima prijedlog nekoliko amandmana za koje se nadam da će ih predlagatelj usvojiti, mislimo da oni poboljšavaju ovaj Zakon. Klub IDS-a podržava intenciju ovog Zakona ali tražimo od Vlade Republike Hrvatske da što prije predloži zakon kojim će se do kraja sustavno riješiti pitanje komunalnog gospodarstva. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Drandiću koji je govorio u ime Kluba IDS-a. Sada je na redu gospodin Vilim Herman u ime Kluba LIBRE. Izvolite gospodin Herman.
Gospođo potpredsjednice, gospođo ministrice, kolegice i kolege, evo nekoliko zapažanja, prijedloga, primjedbi a naravno i poneka promjena. Izmjene i dopune zakona prethode donošenju novog Zakona o komunalnom gospodarstvu i to je ustvari i naša primjedba, voljeli bismo da je već sada ovdje onaj prijedlog zakona koji bi cjelovito riješio pitanja. Ali predlagatelj se ovdje koncentrirao na nekoliko područja smatrajući da ovdje upravo na tim područjima, u tim područjima treba hitno intervenirati i mi to razumijemo i nemamo ništa protiv toga. Dakle, u toj, u prvoj skupini su neka pitanja djelatnosti održavanja groblja, krematorija, prijevoza pokojnika itd. Naš, jedno pitanje i dvojba što je zapravo predlagatelj htio člankom 3. stavak 1. podstavak 11. kojim se predlaže da umjesto obavljenih pogrebnih poslova stoji prijevoz pokojnika. Znači li da je to uži pojam, odnosno neka druga definicija jer se odmah javlja i na nekim drugim mjestima proturječnost, npr. u članku 3. stavak 12. nije nam jasno zašto se onda ostavlja definicija ili pojašnjenje obavljanja pogrebnih poslova, odnosno njihovo objašnjenje, a u članku 3. stavak 1, podstavak opet 11. se briše obavljanje pogrebnih poslova. I onda zar ne bi trebalo ostaviti članak 3. odnosno stavak 1. podstavak 11. i onda sukladno tome ostaviti i definiciju obavljanja pogrebnih poslova ili u članku 12. stavak 2. dati definiciju prijevoza pokojnika. To ovako izgleda jedna mala igra i naoko samo nomotehnička spretnost ili nespretnost ali može dovesti doista do brojnih nejasnoča utoliko više što je ekipa iz ministarstva izgleda izuzetno zainteresirana za ovo dobronamjerno upozorenje. Kao i kolega iz IDS-a. Dakle, jednako tako u toj rubrici dobro namjerno upozorenje članak 11. stavak 1. alineja 5. opet stoji prijevoz putnika i tako i u članku 12. stavak 1. opet stoji prijevoz putnika. Pokojnika, pardon, putnika u vječna lovišta. Dobro, oprostite ako sam možda bio neukusan. U svakom slučaju to su primjedbe, biti će makar iz fonograma vidjeti što sam ja to rekao, a rekao sam dakle, da pokušate to srediti. Dakle, onda sljedeća skupina tih pitanja je donošenje programa gradnje objekata i uređenje komunalne infrastrukture, predlažu se izmjene odredbe važećeg zakona i to osobito u članku 30. stavak 4. I mišljenja smo da je doista ova odredba povoljnija, lakše je pratiti razumije se razvoj i realizaciju programa gradnje kroz neki kraći period a samim time se povećava i transparentnost projekata, olakšava praćenje realiziranih projekata iz plana razvojnog programa. Dakle, to pozdravljamo,i onaj koji bilježi što ja govorim može naprosto može naprosto staviti tri uskličnika!!! I sada sljedeća skupina nekih pitanja koja vi obrađujete ona su vjerojatno za javnost najvažnija, ona u sebi sadrže i poneki ton dramatičnost, to su pitanja u kojima vi pokušavate kao predlagatelji rješiti probleme bespravne gradnje. Predlaže se propisivanje zabrane priključivanja na komunalnu infrastrukturu građevine izgrađene bez akta na temelju kojeg se može graditi kako se veli u članku 34. i dodaje se, stavak 4. koji se to, na kojem se to izravno i sugerira. Dosadašnje iskustvo bilo je tako da se vrlo često na osnovu posebnih suglasnosti dozvoljavalo priključenje a da nije prethodno izdana dozvola. Naravno to je stvaralo kaos, to je stvaralo dapače pravnu nesigurnost a najčešće i određenu nejednako pravnost u ostvarivanju zapravo prava, to ne valja, pozdravljamo dakle dobru namjeru predlagatelja. Kazna zaprječena za nepoštivanje ove odredbe je od 5 do 10 tisuća kuna, predloženom dopunom i mislimo da bi te kazne trebale biti i više. Naime, same po sebi one predstavljaju reklo bi se onu okolnost koja ispunjava osnovnu zadaću ali ako se zna da kazne u sebi sadrže zapravo i određenu, određenu intenciju preveniranja, dakle upozorbe prema trećima a osobito prema trećima kojih ima veoma puno u Hrvatskoj kada se kaže treći može se govoriti o jednoj ozbiljnoj, opasnoj društvenoj skupini koja možda ima veze i sa najrazličitijim odnosima, obično ih komentiramo kao odnose koji pripadaju području korupcija, mita itd. Doista vrijedi inzistirati na tomu da ove kazne budu možda, netko bi rekao drastično više ali i blaže rečeno barem više. Dalje, predlaže se izdavanje akta na temelju kojeg se može graditi uz plaćanje komunalnog, to se veže uz plaćanje komunalnog doprinosa pa se mijenja odredba članka 32. stavak 4. koji predlaže upravo ovakve uvjete za izdavanje građevinske dozvole. Sada je situacija takva da se u slučaju neplaćanja provodio postupak poništenja rješenja ili se provodila prisilna naplata. Ova odredba bi ukoliko bude usvojena i primjenjivala, primjenjivana, odteretila sudove, mehanizam provođenja prisile naplate ne bi bio više u tolikoj mjeri potreban. S tim se slažemo. Dakle izravno pitanje zašto se briše članak 40., stavak 1., točka 7., a u vezi članka 40. Prijedloga izmjena i dopuna zakona pitamo se ne bi li trebalo uz odgovornost gradonačelnika odnosno načelnika za slučaj da su sredstva prikupljena od komunalne naknade tu odogovornost pojačati i odgovornošću jer se često radi o toj vertikali. Ona ima vezu sa subordiniranošću i pročelnikom odgovarajućega odjela jer ako se to ne učini može se dogoditi da se zapravo ako se mogu našaliti dogodi samo zapovjedna odgovornost, a da onaj koji je izvršitelj zapravo neće podnijeti račun. No ako se pogleda istini u oči onda treba reći da su ove primjedbe osobito na području, da su ovi prijedlozi osobito na području bespravne gradnje gdje se pokušava pronaći lijek, gdje se traži neka pravna medikamentura zapravo prihvaćanje činjenice da sustav ne funkcionira. Sustav osobito ne funkcionira na području mehanizama kontrole, a to onda čitaj radi se o različitim nadzorima, o različitim inspekcijama i što zapravo Ministarstvo poduzima da se tu doista dogode neke ozbiljne stvari. Dapače odgovornosti. Izmjene izmjena, dopune dopuna upozoravaju upravo to, na to da se bespravna gradnja događa prije svega zbog nefunkcioniranja sustava. Ima jedna okolnost na koju želimo upozoriti. Doista netko je spominjao danas Rogoznicu i na nekoliko točaka danas se u Hrvatskoj događa dosta žurna, dosta atraktivna za javnost intervencija ovoga puta sustava, ali da li doista postoji plan oko toga? Da li doista postoji odnos pune odgovornosti kod pristupanja rušenja objekata? Da li postoji red prioriteta? Da li postoji zapravo plan na koji način to i okončati? Ili je plan da se kroz legaliziranje bespravne gradnje zapravo u ovom prvom naletu mora se to iskazati dogodi sljedeća situacija. Bacanje prašine u oči, a onda se zapravo kaže: Aha, imamo nešto što imamo. To je status quo, održat ćemo i ne događa se opet funkcioniranje sustava. Mora se u, na ovom području ostvariti puna jednakopravnost jer bilo kakav osjećaj građanina u Rogoznici ili nekoga trećega ne zbog statusa branitelja ili nekog drugog statusa jer smo svi građani Hrvatske da se stvara osjećaj kako se neće konačno dogoditi jednakost pred Zakonom i u odnosu na ovo važno pitanje i u odnosu na mnoga druga pitanja, ali sada je tema bespravna gradnja. Ne smije biti ni s jedne strane osjećaja da se manipulira, da se pogoduje i da postoje dvije rubrike najmanje onih dakle podobnih i nekih drugih. Podobni su dakle neki koji nisu u prioritetu ili ne znam je li postoji plan o kojem govorim načelno pa se neće dogoditi tamo rušenje. Javnost je vrlo osjetljiva na ovo i javnost treba o tomu dobiti vrlo precizne podatke. Mada se radi ovdje samo o izmjenama i dopunama, o dobrim namjerama da se na jednom području napravi reda dapače i pravne discipline, ali ako se i na ovu okolnost ne odgovara onda ćemo imati doista ozbiljnih dvojbi može li se podržati samo dobra namjera ili predlagatelja treba suočiti i sa ovakvim pitanjima. Ako je već ovo sve ovako važno moguće je razmišljati na ovaj način gospođo ministrice, kolegice i kolege. Nije li možda onda trebalo stvoriti jedan zakon, prijedlog zakona, raspraviti ga ovdje koji će posebno utemeljiti instituirati sve ono što pripada području bespravne gradnje. Ja znam da to može izazvati smješak, možda i nešto treće. Ali ako se to doista kao što i navodite u uvodnom dijelu Prijedloga zakona ocjenjuje kao jedan od prioriteta ove Vlade. Dapače naglašavate da će se Vlada boriti, ja mislim da se zapravo ne radi o borbi jer onda definirajte tko je na drugoj strani. Nego se radi o odgovornom odnosu prema jednoj nepoželjnoj društvenoj pojavi kako to lijepo zvuči društvena pojava. Riječ je o bespravnoj gradnji, o zlouporabama i osjećaju nejednakopravnosti i što s tim. Ako je to tako onda se ja doista neću reći usuđujem nego mislim da imam obvezu reći da bi trebao možda biti, možda biti poseban zakon o bespravnoj gradnji. On bi onda odgovorio na to da je to i da je ta, to pitanje u režimu prioriteta ove Vlade. Ili pak pitanje s kojim se to onda instrumentima dakako pravnim borimo da se riješi ovaj problem. Ja bih zamolio da se razmotri i mogućnost da ovaj Sabor dobija redovita izvješća o učinjenom dakako kako se to kaže u prostoru oko rješavanja pitanja bespravne gradnje. Naravno da bi taj materijal morao biti analitički. Citirao sam iz uvodnoga dijela vašeg prijedloga. Zbog čega? Jer je to program ove Vlade. Program koji se kroz borbu mora ostvarivati. Dakle izvješća, Klub Libre će u tom smislu predložiti i molio bih za podršku, zaključak koji će upravo to tražiti da se Vlada obvezuje da podnosi ovom Saboru redovita izvješća o stanju u prostoru i dapače o načinima postupanja nadzornih inspekcijskih službi. Hvala vam lijepo na smješku, na razumijevanju i očekujem od vas razumijevanje i odobravanje za ono gdje se pokazalo da ima razloga vas pohvaliti. Hvala lijepo gospođo potpredsjednice.
Zahvaljujem gospodinu Hermanu. Za riječ se javila gospođa ministar Matulović-Dropulić u ime predlagatelja. Izvolite gospođo ministar.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo mislim da bi trebala nešto reći da se poslije možda ne ponavljamo oko toga što svi iz, kažete da bi treba, da je trebalo donijeti i da bi trebalo donijeti hitno što brže Zakon o, novi Zakon o komunalnom gospodarstvu. S tim se svi skupa slažemo isto ko što kaže gospodin Herman da je možda trebalo predložiti jedan Zakon o bespravnoj izgradnji. Znate, da smo mi imali ikakve mogućnosti od kad smo došli, jedno 6 mjeseci ne djelovati operativno nego isključivo snimiti stanje i napraviti prijedloge zakona vjerujte da bi ti zakoni već bili gotovi. Međutim previše posla je, previše problema od deponija, od bespravne izgradnje, od prostornih planova. Mi smo u isto vrijeme morali raditi puno stvari. Prema tome nemamo, nismo imali nikakve mogućnosti da nove zakone, osmišljene zakone predložimo u tako kratkom vremenu. Ja vas tu molim za razumijevanje i mi ćemo sigurno taj dio posla do kraja godine odraditi. Ali samo da kažem nešto pa se to istot ako više moždane ponavlja, o samogradnji. SAmogradnja je ukinuta zakonom koji je stupio an snagu 1. siječnja oveg odine Zakonom o gradnji i samogradnja ovaj čas u Hrvatksoj nije moguća. Ukoliko netko želi da se uvedene nanovo u izmjenama i dopunama zakona ili u neki novi zakon mogućnost samogradnje jer ona jedozvoljena isljučito na područjima od posebne državne skrbi. SVe ostalo je zakonom koji je usvojen u Saboru i koji je stupio na snagu 1.1. ove godine zapravo zabranjena. SVE ono što je rečeno i od gospodia Drandića iz IDSa i od gospodina Pere Kovačevića jasno i od gospodina Hermana biti će moguće, ja se zahvaljumem na tim prijedlozima i biti će sgiurno moguće u jednoj daljnjem razgovoru i u pisanju novoga zakona sigurno uključit tako nešto. Jer imamo i mi znamo da je puno toga nerješeno i da puno toga temeljem donesnih zakona o energetici o ovom zakonu koji je sada u proceduri jer je upravo krenuo prema Vladi, zakon o izmjenama, zapravo zakon o toplinskoj energiji da će se moći onda tek na jedna sustavan način sve to skupa riješiti. Međutim mislm da je potrebno nešto reći za prijevoznike i za pokojnike jer očito to nije jasno što smo mi uzakonu predvijdjeli. Naime, mi smo utvrdili defionitivno da je prijevoz pokojnika komunalna djelantost. Još jedan puta. A da o premanje nije više komunalna djelatnost nego da opremanje može ići naslobodno tržište. Naime prijevoz pokojnika se odvija na dva načina danas su Hrvatskoj. Jedno je da postoji komunalne firme, koje imaju tu djealtnost u svom sastavu i koje za bivše općine, znači za bivšu onu jednu opčinu a sada su to više općina i gradova, obavljaju tu djelatnost naročito se to odnosi na male gradove koji na drugi način, ili male općine to ne mogu organzirati. Svi veliki gradovi ili veći gradovi npr. Zagreb jer raspisao javninatječaj i dao u koncesiju obavljanje svih tih poslova radi tog a što recimo Zagreb nema komununalnu firmu koja se bavi prijevozom pokojnika. Mi mislimo da je to dobro. Znači nitk one sprečava jedinice lokalne samouprave, da imaju svoju komunalnu firmu, ili da daju u kon cesiju. Čak mogu raditi na način da dio poslova odnosno da da dio daju u koncesiju a da dio ide na bude u komunalnim firmama. Prema tome mislimoda danasa još pogotovo zbog malih općina nismo u mogućnosti potpuno osloboditi prijevoz pokojnika i d abi to trebala ostati komunalna djelatnost. Što se kazni tiče kazne su usklađene sa zakonom o prekršajima i tek kada se bude mogao zakon mislim tek kada se bude mijenjao zakon o prekršajima onda smo u mogućnosti očito promjeniti i ovdje oređenekazne. I samo još nešto o bespravnoj izgradnji. Mi na području Hrvatske nismo krenuli u rušenje niti jednoga objekta koji se temeljem županijskog plana mora legalizirati. Svih 21 županija, znači 20 županija i grad Zagreb donjeli su svoje prostorne planove i utvrdili na koji način dalje. Nakon toga su treabli jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine napraviti svoje prostorne planove. Moram reći da j ezapravotragično da su neki prostorni planovi gotovo već dvij godine kao što npr. Rogoznica ili slično. Ili Makarska. Da su prošli javnu raspravu i da dvijedo tri godine nisu usvojeni. Prema tome tu se mora nešto napraivit, i zbog toga mi ćemo predložiti ja se nadam da ćete za sljedeće zasjedanje SAbora znači ono u 7 mjesecu, dobiti izmejen i dopune zakona o prostornom uređenju jer očito u tu moramo nešto napraviti. Prema tome, postaoje točno mjere koje se poduzimaju i ni jedan objekat koji je srušen, nije objekat koji es može legalizirati temeljem važećeg prostornog plana županije jasno on se ne može temeljem njega ali temeljem plana nižeg rada koji će biti napravljen na temelju ovoga plana. Druga mogućnost postoji samo jedan a to je da mjenajju prostorni planovi županija, da se utvrđuju druge namjene prostora, da es utvrđuje drugačije građevinsko područje, nisam sigurna da nakon ovoliko teške muke koja je trebala da se donesu svi prostorni planovi županija, da su županijespremne ići na izmjenu tih p lanova. Eto ja vas molim shvaćajući sve razloge i mi smo to isto rekli odmah, ja sam to rekla uvodnom dijelu da mislim da mislimo da bi to trebalo što prije napraviti taj zakon,. Probati ćemo ga napraviti kompletno zakone i prije toga, ali toliko su usko vezani više njih da mislim da eto da vas molimo da uvažite da će to biti gotovo do kraja godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub DCa HSLSa poštovani zastupnik Mate Brletić.
Gospdoine predsjedniče, gospođo ministrice, dame i gospodo saborski zastupnici. Mišljenja sam da je prijedlog zakona o izmjenama i dopuanma zakona komunalnom gospodarstvu došao u pravo avrijeme, te će se barem djelomično ako ne u potpnotsi stati na kraj bespravnoj gradnji. Svi smo svjedoci problema bespravne gradnje koja je zadnjih godina uzela maha. ne samo da se bez građevinske dozvole gradi u manjim mjestima vež smo ovih zadnjiz vidjeli što se dešava sa našim priobaljem. Toj bahatossti treba stati na kraj, naplata komunalnog doprinosa koji je prihod proračjnske jedinice lokalne samouprave, a namjenjen je financiranju gradnje objakta uređenja komunalne infraastruture više je nego upitna, pogotovo stoga što plaćanje komunalnog doprinosa nije prema zakonu o gradnji preuvjet za izdavanje građevinske dozvole. Kada investitor dobije građevinsku dozvolu u većini slučajev časta izuzetcima on smatra da doprinos ne mora platiti .Pogotovo stoga što se jedinice lokalne samouprave teško odlučuju napostupak prisilne naplate. Međutim već s time što člankom 32. prijedloga zakona uvjetuje plaćanje komunalnog doprinosa, ili barem prvoga obroka, ako je odobreno obročno plaćenje javilase kolizija sa zakonom o gradnji gdje službenicima na izdavanju građevinskih dozvola dan rok od 30 dana, od dana primitka uredno zahtjeva za rješevanje zahtjeva. Često se na rješenja u komunalnom doprinosu i onda kada plaćenje nije bilo uvjet za izdavanje građevinske dozvole, čekalo mjesecima. A za dugotrajan postupak okrivljuje se državno uprava i službenici na izdavanju građevinske dozvole. SAda kada to postane uvjet za izdavnje građevinskje dozvole što podržavam treba sprječiti da se ne čeka još i duže. Mišljenja sam da je potrebno uvesti vremensi rok do kojeg su jedinie lokalne samouprave dužne izdati r ješenja o komunalnom doprinosu, te uvesti sankcije za prekoračenje toga roka. U članku 6. konačnog prijedlgoa zakona o komunalnom gospodarstvu, koji je vezan uz članak 30. stavak 4. koji govori o prsogramu radnje objekata i uređenja komunalne infrastrukture. Te se spominje program mjera o u napređenju stanja u prostoru istaknuo bih kao je poznato da je prava rijetkost da su jedinice lokalne ssamouprave donjele prostorni plan uređenja općina ili grada. Treba se postaviti i pitanje koliko će se kontrolirati taj program i koliko će se on izvršavati u skladu sa svojim postavkama jer se ne bi smio mijenjati prema nečijem nahođenju. A pitanje je kako uskladiti program gradnje objekata, komunalne infrastrukture sa starim planovima i pitanje je do kada se može tolerirati takvo stanje. Članak 11. koji je vezan za članak 36. stavak 1. gdje se spominje da svaki zaseban dio zgrade koji predstavlja samostalnu uporabnu cjelinu mora imati poseban uređaj za mjerenje potrošnje pa se spominje stan, osobni prostor, garaža i sl. Kada se govori o garaži da li se pod tim smatra i garaža uz stambeni objekat koji se ako u njima instalacije, vode, struje obično vežu na infrastrukturnu mrežu pripadajuću stambenog objekta. Klub DC-a i HSLS-a podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu i glasovat će za njega. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Marko Širac u ime kluba HDZ-a.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, dame i gospodo zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovoga zakona. Dozvolite mi sada da iznesem naša stajališta i osvrt na predložena rješenja. Obavljanje komunalne djelatnosti u prvom redu je u nadležnosti jedinica lokalne samouprave i to općina i gradova. Međutim razvijenost komunalnog gospodarstva u jedinicama lokalne samouprave je neujednačeno. U velikim gradovima razvijeno je komunalno gospodarstvo sa snažnom materijalnom osnovom i kvalitetnim kadrovima, a u većem broju manjih jedinica lokalne samouprave komunalno gospodarstvo je na niskom stupnju razvoja sa nedovoljno razvijenom materijalnom osnovom i nedostatkom kadrova. Komunalne djelatnosti prema postojećem zakonu obavljaju se kao javna služba. Sredstva za obavljanje tih djelatnosti osiguravaju se komunalnom naknadom, naplatom komunalnih usluga, dijelom proračuna jedinica lokalne samouprave i drugim izvorima koji se osiguravaju posebnim propisima. U pripremama za ulazak u Europsku uniju morati ćemo razmotriti dosadašnji način financiranja održavanja zajedničkih objekata komunalne infrastrukture koji se financira sredstvima komunalne naknade i odlučiti da li zadržati postojeća rješenja ili ga zamijeniti odgovarajućim porezom koji će biti prihod jedinica lokalne samouprave za tu namjenu. Naravno treba još riješiti i niz drugih pitanja koje je ministrica ovdje napomenula, a i kolege koje su prije mene obrazlagala svoja stajališta. Stoga mi pozdravljamo namjeru Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja i graditeljstva da temeljem sveobuhvatne analize stanja u komunalnom gospodarstvu izradi i u postupak donošenja predloži novi Zakon o komunalnom gospodarstvu i kada to bude, onda ćemo dati jedan cjeloviti osvrt oko predloženih rješenja. Izmjene i dopune ovoga zakona predlažu se interventne mjere kojima se želi onemogućiti bespravna izgradnja građevina i njihovo priključenje na komunalnu infrastrukturu te poboljšati rješavanje drugih važnih pitanja vezano uz poslovanje jedinica lokalne samouprave i komunalnog gospodarstva kao što su djelatnost obavljanja komunalnih usluga održavanja groblja, donošenje programa građenja objekata i uređenja komunalne infrastrukture, naplata komunalnog doprinosa, izdavanje akata na temelju kojih se može graditi i kazne za učinjene prekršaje protiv svih onih koji se ne budu pridržavali odredbi ovoga zakona. U dosadašnjoj provedbi Zakona o komunalnom gospodarstvu bilo je nedoumica oko obavljanja komunalne usluge održavanja groblja i to prvenstveno da li je u tu uslugu uključen prijevoz pokojnika od mjesta smrti do groblja i ukop i kremiranje. Ovim izmjenama te su nedoumice otklonjene na način da su ti poslovi uključeni u komunalnu uslugu održavanja groblja, sve ostale usluge vezane uz sahranu pokojnika mogu se slobodno obavljati na tržištu. Izgradnja objekata i uređaja komunalne infrastrukture jedinice lokalne samouprave vršile su temeljem programa građenja objekata i uređaja komunalne infrastrukture za četverogodišnje razdoblje. Pokazalo se da se ti programi u četverogodišnjem razdoblju teško realiziraju, stoga će se programi građenja objekata i uređaja komunalne infrastrukture donositi za jednogodišnje razdoblje, a temeljit će se na programu mjera za unapređenje stanja u prostoru i planu razvoja. Sredstva potrebna za realizaciju programa građenja objekata i uređaja komunalne infrastrukture jedinice lokalne samouprave najvećim dijelom osiguravaju iz komunalnog doprinosa kojeg plaćaju vlasnici građevinskih čestica na kojima se gradi građevina. Plaćanjem komunalnog doprinosa vlasnik građevinske čestice sudjeluje u podmirenju troškova izgradnje komunalnih objekata kojima se osigurava potrebna razina uređenja prostora grada, odnosno naselja. To se često u praksi brka, jer plaćanjem doprinosa ne plaće se samo izgradnja komunalne infrastrukture neposredno pred građevinskom parcelom, valjda netko mora platiti i uređenje javnih zelenih površina, nogostupa, ulica, javne rasvjete i svega onoga što je i nije ispred njegove zelene površine, ali je u mjestu ili gradu ili naselju gdje se objekat gradi. Obavezu plaćanja komunalnog doprinosa rješenjem utvrđuje upravno tijelo jedinice lokalne samouprave nadležno za komunalno gospodarstvo. U slučaju da jedinica lokalne samouprave ne izvrši i u potpunosti rješenjem preuzete obaveze izgradnje komunalne infrastrukture, objekata i uređaja predviđene programom dužna je srazmjerni dio sredstava vratiti vlasniku građevinske parcele. Takvo rješenje stvoriti će sigurnost da će vlasniku građevinske parcele biti zaista izgrađena komunalna infrastruktura za koju je platio doprinos ili će mu biti izvršen povrat sredstava. U dosadašnjoj praksi investitori izgradnje građevina izbjegavali su plaćati komunalni doprinos posebno kad im se izda građevinska dozvola. Prisilna naplata putem sudskih organa koja je bila na raspolaganju jedinicama lokalne samouprave kao što znate vrlo je dugotrajan postupak pa dolazi do velikih poteškoća u financiranju i prekoračenju planiranih rokova izgradnje komunalne infrastrukture. Stoga se izdavanje akata na temelju kojih se može graditi građevina veže uz naplatu komunalnog doprinosa ili naplatu prve rate ako se doprinos plaća obročno. Smatramo da je to dobro i kvalitetno rješenje i za investitora, odnosno graditelja ali i za jedinicu lokalne samouprave. U provedbi zakona uočeno je također da nisu precizno definirane neke odredbe propisane člankom 34. Zakona kojima predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave odlukom propisuje vlasnicima građevina obavezu priključenja na komunalnu infrastrukturu i korištenje komunalne usluge održavanja čistoće. U dijelu koji se odnosi na skupljanje i odvoz komunalnog otpada. Evo i to je sada stavkom 3., novim stavkom 3. članka 34. otklonjeno i zapravo je čudno stanje u praksi da ljudi izbjegavaju koristiti jednu vrstu komunalne usluge koje je inače svagdje u svijetu uobičajena i mora i kod nas biti i moramo napraviti sve da se i taj dio djelatnosti na obostranu korist jedinice lokalne samouprave i građana izvršava. I na kraju, neke komunalne tvrtke priključuju na objekte i uređaje komunalne infrastrukture bespravno izgrađene objekte. Takvi postupci potiču bespravnu gradnju. Stoga se dopunama članka 34. novima stavkom 4. propisuje da se građevine izgrađene bez akata na temelju kojih se može graditi ne smiju priključiti na komunalnu infrastrukturu. Također se propisuje da se mogu priključiti, ne smiju priključiti građevine za koje je u tijeku obustava građenja ili uklanjanja iste po rješenju građevinske inspekcije. I ostalo je još jedno neriješeno pitanje na koje se i gospođa ministrica osvrtala, a to je opskrba plinom, toplinskom energijom, električnom energijom nisu više komunalne djelatnosti. Tvrtkama koje obavljaju to je djelatnost također se mora zabraniti priključivanje bespravno sagrađenih građevina na njihove opskrbne instalacije. Po našem mišljenju Ministarstvo bi prostornog uređenja i zaštite okoliša trebalo bi sa Ministarstvom gospodarstva dogovoriti i predložiti odgovarajuća zakonska rješenja jer će se u praksi dešavat ono što se i do sada dešavalo da oni bez ikakvih problema priključuju bespravno izgrađene objekte na svoje instalacije. Bespravno izgrađenim građevinama priključenje na komunalnu infrastrukturu mora se spriječiti svim raspoloživim sredstvima uključujući i kažnjavanje svih sudionika u tim bespravnim radnjama. Uvođenjem tih zabrana stvaraju se povoljniji uvjeti za uvođenje reda u obavljanju komunalne djelatnosti, ali isto tako i poslovanje jedinica lokalne samouprave. Tome će doprinijeti i mogućnost primjerenog kažnjavanja za prekršaj investitora gradnje, komunalne firme, ali i odgovornih osoba u jedinicama lokalne samouprave ako nenamjenski utroše sredstva koja se prihoduju temeljem ovoga Zakona. I na kraju želim istaći da će donošenjem ovih izmjena poboljšati se stanje u oblasti komunalnog gospodarstva te stoga Klub HDZ-a podržava donošenje ovoga zakona.
Hvala lijepo. U ime Kluba HNS-a, PGS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem se, poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege zastupnici, gospođo ministar, državni tajniče. Pred nama su u hitnom postupku izmjene i dopune Zakona o komunalnom gospodarstvu. Koja je to osnovna problematika koja zahtijeva ovako hitan postupak? Svakako bespravna gradnja s kojom se ovo društvo suočava već više od 20 godina i uz sav niz brojnih palijativnih mjera do danas nismo postigli značajniji pomak na planu suzbijanja ove pojave. A radi se ustvari u elementarnom nepoštivanju zakonitosti uopće. Razno razne mjere uglavnom bile su restriktivne i uz pomoć drugih sredstava uvijek se pokušavalo zaustaviti i onemogućiti bespravnu gradnju. Uglavnom uvijek bezuspješno jer se stav državne uprave nije pozitivni mijenjao prema graditelju i investitoru jer se donošenjem novih zakona i podzakonskih akata i pravilnika procedure nisu smanjivale i pojednostavljivale već su se naprotiv komplicirale i nagomilavale silinom dokaza koji su kako je u birokraciji uobičajeno uglavnom same sebi svrha jer se godinama nisu izrađivali i donosili prostorni planovi prateća urbanistička regulativa iz koje bi se nedvojbeno mogli isčitati urbanistički uvjeti izgradnje. Jer je to stanje stvaralo okolnosti diskrecionog odlučivanja i uostalom odgovaralo lokalnoj upravnoj piramidi od vrha do dna. Dopustit ću si slobodu da paušalno ocijenim da su upravo jedinice lokalne uprave prešutno podržavale bespravnu izgradnju jer su se time povećavala građevna područja na račun zelenila. Povećavala se cijena zemljišta, a kad su razmjeri dovoljno povećani, ovisno o zakonodavstvu ovako uzurpirani prostori su legalizirani te eto tako uprihodila nešto i lokalna zajednica. Primjerice, milijunski Grad Zagreb 17 godina nije donio novi generalni urbanistički plan već je do 8. kolovoza 2003. godine koristio plan iz 86. godine, doduše uz neke izmjene i dopune. Prostorni plan Grada Zagreba također je donesen davne 86. da bi se novi plan donio tek 2001. godine. U međuvremenu bio je rat, dogodile su se velike migracije stanovništva, u nuždi ratnog razaranja tolerirale su se divlja suburbana naselja. Nažalost, u stečaj otišle su mnoge tvrtke nesretnom privatizacijom nestale su mnoge industrije, a Grad Zagreb i dalje vodio je svoju prostornu politiku temeljem starih planova. Legislativa, a još manje njena međusobna usklađenost nije išla na ruku potencijalnih graditelja, činovnička neljubeznost, profesionalna inertnost često puta utemeljena činjenicom da referenti u državnoj upravi zaduženi na izdavanju osnovnih dokumenata za građenje nemaju niti jedan dan svoje prakse ostvarene u projektiranju ili na gradilištu već su čitav svoj vijek proveli na pregledavanju dokumentacije i izdavanju dozvola koje u konačnici za njih i postaju same sebi svrha. Nesusretljivost u dugotrajnim postupcima rješavanja dozvola za građenje, sve su to uzroci bespravne gradnje. Javna uprava konačno mora postati servis građana, a ne građani žrtve uprave. Cijenjene dame i gospodo, u očekivanju najavljenog novog Zakona o komunalnom gospodarstvu s mogućnošću i osobnom sugestijom da se on izmijeni o Zakon o javnim ustanovama, mi iz Kluba HNS-a i PGS-a kao ljudi iz prakse u potpunosti razumijemo pragmatičnost i učinkovitost prijedloga zabrane priključenja građevina na opskrbne mreže kad investitori nisu ishodili građevnu dozvolu iako želim napomenuti da se ovakvom mjerom neće zaustaviti, a niti suzbiti bespravna gradnja jer je ta odluka već jednom bila na snazi i njome se nije baš ništa postiglo. Štoviše, uostalom baš smo mi u proteklom vremenu često bili svjedoci nelegalnog spajanja na električnu mrežu i kanalizacijski sustav ili izgradnju samostalnog vodonapajanja i pritom dakako izbjegavanja plaćanja usluge ili energenta. Nadalje, što je sa onim naseljima koja su izgrađena, a ne mogu se legalizirati jer nisu u skladu sa nekim drugim zakonima i propisima? Još ukoliko je to u nadležnosti lokalne uprave npr., prostornim planom zona druge namjene, ona u svojim okvirima može promijeniti odluke ili planove, ali što ukoliko ta gradnja protivna zakonskoj regulativi. Npr. Zakonu o gradnji. Da li to znači da te ljude i te građane osuđujemo da trajno budu građani drugog reda sa kućama i priključcima nepropusne septičke jame i vodom koju osiguravaju hidroforom u neposrednoj blizini? Primjer Romskih naselja ili dijelovi milijunskog Grada Zagreba ili sela građena 70-ih godina koja danas želimo priključit na infrastrukturu. Mi iz kluba HNS-a, PGS-a u ovom kao i u drugim slučajevima ne plediramo odlukama koje se donose kao palijativno rješenje, odnosno supstitut za nefunkcioniranje pravnog sustava države jer upravo je pravosudni sustav ono za što se zalažemo i smatramo da je nužno da profunkcionira. Nije potpuno sretan niti Prijedlog koji se odnosi na plaćanje komunalnog doprinosa, odnosno prve rate komunalnog doprinosa, a prije izdavanja građevne dozvole. Nejasno je zašto predlagatelj to predlaže jer postoji sada rješenje o podmirenju troškova komunalnog doprinosa koji investitor mora poštovati. Za nepoštivanje ove obaveze nadležan je sud, istina je da u praksi u nekim jedinicama lokalne uprave to znači čak do 60% komunalnog doprinosa na plaćeno utuživanje. Međutim, nakon većeg broja godine i velikih troškova. Međutim, dovodimo u neravnopravni položaj graditelje ukoliko odluku o plaćanju komunalnog doprinosa na rate prepustimo diskrecionom odlučivanju. A opet uplata prve rate osim možda bržeg i barem u malom segmentu sigurnog punjenja proračuna ne postoji nikakva garancija uplate preostalih rata. Dakle, opet ćemo morati na sud, opet ćemo morat tužit. Prema tome, obaveze se jedinice lokalne uprave da vodi praćenje i vođenje kontrole naplata od svih graditelja. Ovaj prijedlog samo još jedan primjer nepovjerenja u funkcioniranje pravne države. Nemojmo se stalno dovijati neki surogatim riješenjima kratkom daha. Mijenjamo uzroke budimo dosljednji i principijelni. Nekoliko riječi o promjeni koja se odnosi na Zakon u djelu gdje se definira održavanje groblja. Podržavamo izmjenu Zakona u djelu gdje se detaljnije definira pojam i održavanje groblja i krematorija, u što spada uz ostalo i ukop i kremiranje pokojnika. Ali ne podržavamo bezrezervno prijedlog da prijevoz pokojnika što se odnosi na preuzimanje i prijevoz umrlog od mjesta smrti do mrtvačnice ili krematorija na groblju bude komunalna djelatnost koju jedinica lokalne uprave daje u koncesiju. Za obavljanje ove djelatnosti na slobodnom tržištu danas inače postoji veliki kaos, ali ujedno i veliki interes. Dakako, samo u velikim gradovima. Dok u malim zabačenim sredinama nedostupnih goranskih naselja ili udaljenih otoka nema zainteresiranih za obavljanje ovih djelatnosti. U nekim našim gradovima kao što je Split, Pula, Rijeka ili Samobor, pogrebne usluge, a u koje je uključen i prijevoz organizirane su na nivou lokalne uprave na način da ih monopolno obavljaju gradske komunalne tvrtke. U gradu Zagrebu za obavljanje ove djelatnosti od ljeta prošle godine do danas dodjeljeno je cca 36 koncesija, dok je do tada ova usluga bila na slobodnom tržištu. U nekim drugim dijelovoma zemlje prijevoz pokojnika isključivo je na slobodnom tržištu. Uglavnom ovo raznolikost pristupa proizašla je iz nedovoljno definiranog pojma pogrobnih poslova koji se spominju u članku 11. stav 1. alineja 8. Zakona o komunalnom gospodarstvu. Stoga predlažemo, s obzirom na postojeći kaos da se u ovom Zakonu o komunalnom gospodarstvu koji je najavljen za kraj godine istraži mogućnosti uvođenje reda i obavljanje ove djelatnosti iz zakonske regulative regulira obavljanje ovog posla na dostojanstvenoj razini. Nešto oko plina i elektrike. Kako opskrba plinom i toplinskom energijom više nije komunalna djelatnost kao prvo nameće se pitanje, tko je vlasnik Gradske plinare na primjer u Zagrebu ili komunalca u Konjščini ili Krakoma u Krapini i niza drgih uključujući recimo toplanu koja nije u sastavu HEP-a? Naknada po članku 26. dosadašnjeg Zakona o komunalnom gospodarstvu za opskrbu plinom i toplinskom energijom bila je prihod gradova i općina na temelju programa građenja objekata i uređenja komunalne infrastrukture za osiguranje izvedbe opskrbnih mreža na koje su se priključivali građani, građevine. Nije razvidno tko utvrđuje naknadnu za opskrbu plinom i toplinskom energijom i da li visina može biti maksimalna prosječna mjesečna bruto plaća u RH-a, jer smo svjedoci recimo da Zagrebački vodovod probija tu regulativu? Da li će na primjer plinara kao i elektra i dalje imati pravo da u trošak izvedbe instalacije od glavnog kućnog priključka do posebnog dijela građevine ne uključuje i trošak priključenja, a da izvedbu tih instalacija mogu vršiti samo odabrane renomirane tvrtke po znatno višim jediničnim cijenama od izvoditelja instalacija objekta ili stanova. Da li su u cijene priključaka za potrošnju plina i vode ovim prijedlogom uključena i brojila za registraciju potrošnje? Što je sa obavezom izgradnje DTK mreže za telefoniju, kako se određuje njena vrijednost i da li je to komunalna djelatnost? Zašto u komunalnoj naknadu ulazi i potrošnja električne energije za javnu rasvjetu, a njena isporuka nije komunalna djelatnost? Analogno vrijedi i za plin u gradu Zagrebu na Gornjem gradu. U sljedećim izmjenama zakona potrebno je propisati da se odrede kriteriji i obaveze isporučitelja plina i topline kao što je to učinio HEP kako bi se investitori mogli znati uvjete za opskrbu tim energentima. Podržavamo prijedlog jednogodišnjeg programa gradnje objekata i uređaja komunalne infrastrukture. Time da je potrebno isti uskladiti sa programom mjera za unapređenje stanja u prostoru i planom razvoja neke jedinice lokalne uprave. O plaćanju komunalnog doprinosa i uprihođenim sredstvima potrebno je voditi brigu, te gradovi i općine ne bi smjeli pristupiti izvedbi radova bez ovih uplata, odnosno barem ukoliko nisu osigurana kreditna sredstva. Podržavamo također i uvođenje obaveznosti korištenja komunalne usluge održavanja čistoće u dijelovima koji se odnosi na skupljanje i odnos komunalnog otpada. Odlukom o komunalnom redu članak 16. Zakona obuhvaćeno je skupljanje komunalnog otpada. A ne govori se o ostalim važnim djelatnostima. To je vjerojatno iz razloga što se komunalni otpad najčešće pojavljuje na javnim površinama, pa predstavlja vrlo vidljivi aspekt komunalnog reda ili nereda. Odvodnja oborinske vode jednako je značajni red komunalnog reda naročito kod ceporatnih sustava odvodnje. Zbog toga pozdravljamo da se donesu posebne odluke predstavničkog tijela kojima se uređuje svako područje, a i određuje obaveza priključenje i korištenja. Predlažemo međutim, da se način obračunavanja prilagodi standardima Europske unije, tj. da umjesto po broju članova kućanstva ili kvadraturi obračun vršimo po zapremnini otpada. I uz još jednu napomenu, napomenu ili kolegijalnu sugestiju. Da su u novom Zakonu o komunalnom gospodarstvu svakako zakonskom regulativom obradi tema obaveze groblja za kućne ljubime. Stvar je to razine svijesti i civilizacijskog dosega. Toliko u ime Hrvatske narodne stranke i PGS-a, u očekivanju kvalitetnijeg novog zakona i ili paketa zakona kojima će se objedinjeno i cijelovito po prvi puta obuhvatiti cijelovita problematika građenja. Tu mislimo na Zakon o gradnji, Zakon o prostornom uređenju, zemljištu, komunaliji, dakle sve ono što boli svakog graditelja. Mi iz Hrvatske narodne stranke i Primorsko-goranskog saveza uz ove primjedbe podržavamo izmjene i dopune ovog zakona.
Hvala lijepa. Ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite. A pardon, ispričavam se. Poštovani zastupnik Damir Kajin ima ispravak netočnog navoda.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Gospođa Čičin-Šain doslovce je ustvrdila. "Lokalna zajednica je podržavala bespravnu gradnju". Ja držim da to jednostavno nije točno. Možda je kolegica mislim, ne znam na prostornu politiku grada Zagreba, ali tvrdim da to jednostavno ne može biti pravilo, odnosno da je to onda izuzetak, a ne pravilo. Lokalna zajednica nije ta koja podržava bespravnu gradnju, upravo suprotno. Ako je netko znači tolerirao bespravnu gradnju svojim ne činjenjem, onda su to državna tijela, a ne tijela lokalne samouprave. Jer uvjet uređenja prostora izdaje državno tijelo, ne izdaje lokalna samouprava. Građevinsku dozvolu izdaje državno tijelo, a ne lokalna samouprava. Inspekcijski nadzor vrši državno tijelo, a ne lokalna samouprava. Prema tome, jedna ovakva tvrdnja po mom dubokom uvjerenju jednostavno ne može stajati.
Povreda Poslovnika, zastupnik Stazić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja vas molim da mi u skladu s Poslovnikom date tumačenje jedno obrazloženje Poslovnika.
Hvala vam lijepa. Jučer je bila sasvim druga situacija različitih proturiječni prijedlozi za ispravke netočnih navoda, sjednice kluba, prije ispravka netočnih navoda, dakle razni međusobno suprostavljeni prijedlozi poslovnički su bili, to je druga situacija. To je druga situacija.. … [[Upadica iz klupe, ne čuje se]] Da, da. Ministrice izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo, ja se zahvaljujem gospođi Čičin-Šain, na svim primjedbama i na prijedlozima za novi Zakon o komunalnom gospodarstvu ali stvarno mi je žao što moram to utvrditi da smo 4 godine čekali na novi Zakon o komunalnom gospodarstvu i da je to isto ministarstvo gdje je gospođa bila pomoćnik ministra mogla mirno predložiti novi zakon sa svim ovim stvarima. Osim toga ima još jedna stvar. To isto ministarstvo je dalo suglasnost i na Zakon o energiji i na Zakon o tržištu plina i utvrdilo da nema primjebi. Prema tome, vrlo malo mjeseci je prošlo pa sada najedanput postoje ovako velike primjedbe. Prema tome, taj postojeći kaos mi nastojimo sada ispraviti kao što ste vi rekli a ja tvrdim da tog postojećeg kaosa nema. Ima ga, malo ima problema ali to ćemo sve napraviti. Što se tiče generalnog plana grada Zagreba. Gospođo Čičin-Šain, vi i ja možemo jednog dana o tome itekako raspraviti. Ali generalni planovi se vani u svijetu donose na 20 i više godina i ne mijenjaju se svako malo. Mi smo morali ga mijenjati tri puta ali Zagreb je uvijek imao generalni urbanistički plan i ima ga i danas ali puno lošiji nego što je imao do 99. godine. Što se tiče, a to na kraju krajeva utvrđuje i vaša komisija u gradu Zagrebu koja sada, koja sada djeluje. Osim toga mi bi dan danas što se tiče centralnog dijela grada kao ministarstvo morali ukinuti taj dio plana jer ste utvrdili koeficijent izgrađenosti manji nego što su postojeće kuće starije toliko godina u gradu Zagrebu. Ali neću više dalje o tome. Što se tiče odgovornosti jedinica lokalne samouprave gospodine Kajin, lokalna je samouprava itekako odgovorna za bespravnu izgradnju. Ja sam malo prije govorila ali vas nije bilo ovdje. Šta su jedinice lokalne samouprave izdavale, koje su to potvrde? Potvrde da će biti unešen u plan. Nikada nije unešen u plan. Planovi su gotovi 2 i 3 godine, nisu usvojeni. I na javnoj raspravi su bili. Nakon toga uzimali su novce za komunalni doprinos iako nikada nisu dobili građevinsku dozvolu i vjerojatno neće ni dobiti. Ja moram reći da se to ne događa u sjevernim županijama i u sjevernim gradovima da najviše problema imamo u Dalmaciji i zato ćemo tim ljudima i najviše pomoći da dođu do potrebnih rješenja.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja bih ispravio netočni navod gospođe ministrice da je lokalna samouprava odgovorna za bespravnu gradnju uvjete usklađenosti sa građevinskom dozvolom utvđuje država i inspekcija je u rukama države. Prema tome država je mogla spriječiti svaku bespravnu gradnju prilikom kada je prva lopata zakopana a ne sada kada se priključuje na komunalnu infrastrukturu. To što je neki načelnik ili ne znam tko dao nekakvu potrebu on treba za to odgovarati a i to ne znači da je zbog toga nastala bespravna gradnja. Bespravna gradnja se treba spriječiti u začetku.
Pa to ste upravo, ministrica je i iznjela da nije toga bilo u sjevernim dijelovima Hrvatske da je to bilo u nekim drugim djelovima i da je to bilo u nekim slučajevima gdje su izdavane potvrde graditeljima. Ministrice izvolite da je.
Samo da kažem, prostorne planove koji nisu donešeni donose jedinice lokalne samouprave, po Ustavu su za to zadužene. Prema tome, ako tolike godine nije prostorni plan donešen a čak je i napravljen, mislim onda stvarno ja ne vidim kako nisu oni za to odgovorni. A osim toga nikada nije državna uprava usklađivala građevinsku dozvolu sa županijskim planom niti se to ikada radilo. Na temelju županijskog ... [[Govornik se ne razumije.]] treba napraviti prostorni plan a na temelju županijskog plana se ne može izdati građevinska dozvola. Hvala.
Kolega Mršić.
Ali bespravna gradnja se ne sprječava donošenjem prostornih planova nego se sprječava za Ustav, pa molim vas, dozvolite mi da ja nešto o tome znam, dozvolite. Dakle, bespravna gradnja se zaustavlja na način da svatko tko gradi bez građevinske dozvole bude spriječen za to da dobije tablu državnog inspektora za građenje gdje će pisati da je obustavlja se građenje. Tamo gdje nema prostornog plana nema građevinske dozvole, državni inspektor treba staviti tu tablu, to nema veze sa prostornim planovima.
Dobro, idemo, to su sada jasno razlike u gledištima. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Nenad stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospođo ministrice, kolegice i kolege. U obrazloženju hitnoga postupka ovoga zakona predlagatelj navodi da se hitni postupak predlaže iz razloga sprječavanja daljnje bespravne gradnje. I onda što nudi u cilju sprjećavanja daljnje bespravne gradnje? Nudi rješenje da građevine izgrađene bez građene dozvole ne mogu biti priključena na komunalnu infrastrukturu. Danas samo 4. lipnja, ovaj će zakon ako danas bude usvojen stupiti na snagu 8-og dana po objavljivanju u Narodnim novinama. To će biti znači 12. i 13. i 14., 15. lipnja. Po prijelaznim i završnim odredbama jedinice lokalne samouprave imaju 3 mjeseca da usklade svoje opće akte sa ovim zakonom. To će znači biti sredina rujna. A u obrazloženju ovoga zakona Vlada kaže da ima u planu donošenje novog zakona do kraja godine. Znači da do kraja godine bude već usvojen u ovom Saboru novi zakon. I sada će se jedinice lokalne samouprave 3 mjeseca usklađivati sa ovim, sa ovom odredbom, a onda će se za 3 mjeseca opet 3 mjeseca usklađivati sa novim zakonom. S tim, to bi možda bilo i prihvatljivo da je rješenje koje se nudi ovim zakonom revolucionarno i spasonosno i da će spriječiti bespravnu izgradnju. Jer bespravna izgradnja jest problem. Ogroman problem u Republici Hrvatskoj koji nije od jučer, ni od prekjučer, on traje godinama, protiv njega se godinama jednako tako bori, jednako tako bezuspješno. Nema pravoga lijeka, još ga nitko nije izmislio u Hrvatskoj za sprječavanje bespravne gradnje. Gdje se događa bespravna izgradnja? U prostorima u kojima je gradnja uopće dozvoljena, znači u zoni gradnje ili izvan zone gradnje, jedna i druga je mogućnost, ako je izvan zone gradnje, tamo nema nikakve komunalne infrastrukture, pa je nemoguće ni priključti takav objekt na nekakvu komunalnu infrastrukturu. Samim time nema je,nema kanalizacije, u parku prirode, nekakvom gdje se gradi, nema. Prema tome, ova odredba, ova odredba neće spriječiti takvu izgradnju bespravnu, izvan građevinske zone. Bespravno se dakako može graditi i u zoni građenja. I to opet na dva načina. Na način da se gradi bez ikakve građevne dozvole ili da se gradi preko građevne dozvole. Znači netko dobije građevnu dozvolu za jednokatnicu, a napravi trokatnicu. On ima građevnu dozvolu, ima građevnu dozvolu jedino što je napravio objekt koji nije usklađen s tom građevnom dozvolom. To naprimjer u ovom Prijedlogu ne piše. Što s takvim objektima. Kaže se ne može se priključiti na komunalnu infratrukturu onaj koji je bez građevinske dozvole. U redu. Što s onim koji nije u skladu sa građevnom dozvolom, a opet se radi o bespravnoj gradnji i to je bespravna gradnja kad netko podigne kat, dva više preko ove dozvole za koju ima, preko dakle gabarita za koji ima dozvolu. To znači ovim Zakonom se neće moći postići. Stvari se tu mislim malo zamagljuju, malo se brkaju, proba se na jedinice lokalne samouprave prebaciti dio odgovornosti za bespravnu gradnju. Ja vjerujem u dobroj namjeri. Gospođo ministrice stvarno vjerujem u dobroj namjeri. Vi ste osoba koja je bez sumnje stručna u ovom području i sasvim sigurno imate dobre namjere da se riješi pitanje bespravne gradnje, ali prebacivanjem dijela odgovornosti na jedinicu lokalne samouprave to nećemo postići. Gledajte sve što je u vezi s gradnjom osim donošenja prostornih planova, sve što je u vezi s gradnjom je u rukama države. Prema tome izdavanje dozvola, izdaju se u uredima državne uprave i građevinska inspekcija, nadzor a na koncu i uklanjanje bespravno izgrađenih objekata. Sve je to u rukama države. Da li bismo možda problem riješili s time da napravimo kopernikanski obrat kad to ovako nije išlo. I ne ide godinama. I ne ide ne jednoj Vladi nego ne ide nijednoj. Mijenjaju se vlade. Ali problem nijedna ne uspije učinkovito riješiti. Možda kad bismo cijeli segment prebacili jedinicama lokalne samouprave i izadavanje građevinskih dozvola i nadzor nad gradnjom i uklanjanje objekata uz dakako određena sredstva koja bi im se transferirala iz centralnoga budžeta za te poslove. Ali možda bi nadzor bilo lakše provoditi onima koji su u prostoru. Onima koji su na terenu, koji su blizu te bespravne izgradnje nego državi koja mora reagirati na prijave ako prijave dođu i koja onda mora na koncu reagirati na teritoriju cijele države, koja pitanje da li ima dovoljno inspektora, koja pitanje da li može efikasno intervenirati brzo da spriječi tu bespravnu izgradnju u samome začetku i koja je možda ne svojom krivnjom, ne zbog toga što to ne bi htjela nego zbog ovih objektivnih okolnosti neefikasna. I to kao što vidimo svaka je neefikasna. A problem raste kao kvasac. I bojim se nećemo ga se uspjeti lako riješiti ukoliko, ukoliko možda cijelom problemu ne pristupimo radikalno drugačije. Prema tome ovo, ovaj članak zakona svakako ne može biti veliko opravdanje za hitnost. On neće odmoći ali neće ni pomoći jer nije problem u tome da li se netko, da li je netko bespravni objekt priključio na komunalnu infrastrukturu. Problem je zašto je uopće izgradio bespravno ako se, bespravni objekt? Pa tu je problem. Tu je problem. Objekt je u prostoru bio on priključen, ne bio priključen. On je tamo kao bespravno izgrađeni objekt. Prema tome ovo, problem bespravne izgradnje kao što piše u obrazloženju Prijedloga zakona neće, neće uspjeti riješiti. To je preslabo oruđe. To je preslaba alatka za veličinu problema. Druga stvar o kojoj se također ovdje neprestano govori to je prijevoz pokojnika kao komunalna djelatnost. Pa najprije mislimo da je to pa na neki način uvredljivo. Znate, pokojnici sad dolaze, njihov prijevoz dolazi kao komunalna djelatnost zajedno sa održavanjem čistoće i odlaganjem komunalnog otpada. Znate, prema tom problemu, prema tom pitanju trebalo bi najprije pristupiti malo, s malo više digniteta. Drugo, trebalo bi i pijeteta prema pokojnicima. Drugo, trebalo bi ustanoviti da na tržištu uistinu postoje ljudi koji su uložili u te automobile, forgone za prijevoz pokojnika znači koji se bave određenom djelatnošću gospodarskom, plaćaju za to porez. Ako je to tako kako je ministrica rekla da će se oni moći dalje time baviti, da za njih promjene režima nema. Da za njih promjene režima nema onda smo riješili jedan dio problema. Jer svakako ne bi bilo dobro da ti ljudi ostanu sutra bez posla. Što će oni raditi? I što s njihovim dosadašnjim ulaganjem? Ako je, ako oni ostaju u poslu onda je dio problema riješen. Ali ostaje ovaj drugi, da se to naziva komunalnom djelatnošću. Pazite mi smo u prošlom sazivu SAbora davali jedno tumačenje o tome gdje smo upravo rekli da to nije komunalna djelatnost. To bi trebalo riješiti pa, a dobro sad u ovom Zakonu koji se po hitnom postupku, ne znam, možda ima kakav pametan amandman u tom smislu koji se može prihvatiti. Ali svakako kod donošenja novog zakona da se pronađe neko sretnije rješenje koje bi išlo prvo za tim da oni koji su u poslu, u poslu ostaju, da se to nikakva privatna inicijativa i poduzetništvo ne sprečava, da se ne uvodi nikakav monopol na koji bi jedinice lokalne samouprave imale pravo kroz osnivanje vlastitih komunalnih poduzeća jer pazite sad je, ako je jedinica lokalne samouprave može, a već ima na tržištu ljude koji se s time bave pa ona sutra osnuje komunalno poduzeće i njima svima oduzme posao. I kaže: Gledajte to je po novom Zakonu o komunalnoj djelatnosti, na to imamo pravo i tako. A vi? Ajde, snađite se. Bavite se nečim drugim. Prodajte te automobile kome? Kupite kamione, vozite šljuank. Šta vam mi možemo? Jer pazite tu je taj privatnik u jako lošem položaju. Svaka jedinica lokalne samouprave je jača od njega. Ona osnuje komunalno poduzeće kad hoće i uzme mu posao kojim se on zapravo bavi. To ne bi bilo dobro. Prema tome kod novoga zakona gospođo ministrice vodimo računa da te ljude ne oštetimo davanjem monopola jedinicama lokalne samouprave i vodimo računa o pijetetu pokojnika. Nađimo neko spretnije rješenje da ne bi pokojnici ispali komunalni otpad. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, kolega Stazić je naveo da ova odredba neće spriječiti bespravnu izgradnju. Pa upravo je bivša vlast ukinula odredbu da se objekti bez građevinske dozvole ne mogu priključivati na komunalnu infrastrukturu čime je dodatno potakla bespravnu izgradnju.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Što ste krivo? Nisam tražila ali mogu ... [[Govornica se ne razumije.]]
A ne, ne. To je ovako. Mirjana Brnadić, ispričavam se.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, REkao je da nije problem ako je objekat prikupljen na infrastrutkuru bespravan objeket, nego što je to bespraavn objekat. naprotiv to je ogroman problem. Jer razlotg zašto se ova mjera uvodi zbog toga što je to preventtivna mjrea što onaj koji je potencijalni bespravni graditelj mora znati unaprijed d ane može dobiti priključak na vodu i struju, a to mu je osnovno da bi mogao koristiti taj objekat dfa bi mogao živjeti u njemu. DAkle ta mjera je osnovna preventivna mjera da se ljude upozori da zaista ne smije graditi tamo gdje nije dozvoljeno graditi, i neće dobiti priključak na vodu i struju. zahvaljujem.
I poštovani zastupnik Jure Bitunjac ispravak netočnog navoda.
Gospodin Stazić je rekao prijevoz umrlog nije komunalna djelatnost. Ja bih rekao da je prijevoz umrlog suigeneris znači po svojoj biti po svojoj naravi, ne samo kod nas nego inače komunalna djelatnost, A dali će jedno trgovačko društbo, dali će to komunalno ili pogon u nekoj maloj jedinici lokalne samoupravetaj posao obavljati to je druga stvar. Prema tome može više subjekata biti ispričavam se, nemojte mi dobacivati. Može više subjekata trgovačkih društaav, privatnih biti uključeno ali putem koncesije.
Poštovani zastupnik Josip Leko sada počinje rasprava. Ja ponovno apeliram na zastupnike da budu sažeti ako se može tako kazati.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege poštoavna ministrice. Ovaj zakon ima u obrazloženju sedam razoga ili 9 da vidim točno, 7 razloga zbog čega se mijenaj i dopunjava. A od tih 7 mislim da su u raspravi istaknuta dva, to je prvi da se definira pojam komunalne djalatnotsi i četvrti da se propisuje zabrana priključivanja na komunalnu infrastrukturu grašđevine bez izgranje bez akta na temelju kojeg je izgrađena. Ja upravo o tome želim nešto reći. Ja mislim da se mi u SAboru ponašamo od prilike ovako, život ide drumom a država šumom. DRžavu uopće ne zanima čini se šta j eto život. zašto tako mislim. POčeti ću od diskvalificije prošle vlasti da omogućila bespravnu gradnju jer je dozvolila etoda se bespravno sagrađeno objekti priključe na komunalnu infrastrukturu. I zamislite grijeha prihvaćam to sa zadovljstvom. Da je država a to predstavlja državu predstavlja ovaj SAbor, pripremila prostorne i urbanističke planove, i pripremila građevinske čestice i omogućila onima kojima životg nalaze da moraju graditi dakle razlikujem obitljske kuće od objekata koji su za ptorebe komercijalne potrebre. Da moraju graditi sebi krov nad glavom a to dražva nije učinila to je iz izlaganja sviju vas poznato. AD nemamo svugdje prostorne i urbanističke planove, a posebno neammo da se nude građevinske parcele koje su opramljene komulanom infrastrukturom. zaista ja prihvaćam d abudeo ponovno tako socijalno osvjetljivi jer će nas životna to prisiliti a to se događa često i u gradu Zagrebu i gradovima čak, odlazimo se slikati odlazimo se kao političkari slikati gdje priključujem komunalnu infrastrukturu na objekrte čak i na šatore. Čak i na šatore. dakle nemojmo misliti da ćemo mi zaustaviti život i potrebe izgradnje obiteljske kuće ili smještaja nekakvog ako ćemo zabraniti obirtelji sa petero djece da irzadi neku bajticu i još ćemo mu zabraniti priključak vode i struke iil ne da bože, kanalizacije ako je iam na toj parceli. Pa to nije moguće, e to dražva prebacuje an lokalnu samoupravu. To dane da priključak onima koji su morali izgraditi rje ih je žitvot natjreao na to, e vi na lokalnoj razini zabranite, isključite im struju, vodui pa neka ostanu u tom objektu. Jeli to hoćemo? A kod nas škare i sukno. MOžemo li izraditi protsone planove, i po Ustavu smo obvezni. Urbanističke planove i to smo obvezni. Čak i kada bi negdje i htjela lokalna samouprava izgraditi prostorni plan i urbanističkki plan i ostigurati građevinske čestice, parcele ne bi mogla jer nije država pripremila recimo katastarske podloge i zemljišne knjige. A to znamo gospođo ministrice iz prošlog mandata to ste vi tvrdili kada smo pokjšali donjeti zakon o prostornom planiranju. I zaista ste puno na tome radili. Ja znam da vi to dobro znate, ali sjećam se dobro da ste to tvrdili. Prema tome nemojmo olako donositi mjeru i prebacivati odgovornost na jedinice lokalne samouprave da one riješe problem koji život nameće. A država ne ispunjhava svoju obvezu. Naravno da ja ne potičem bespravnu izgradnju i naravno da treba onemogjćiti bespravnu gradnju i ne misilm da se to može samo izvlačenjem struje i vodel To ja ne mislim. I naravno ne treba stajati d aće e dati, ali vi svi znate da će doći nužda kada ćete vi reći e ovome treba dati. 5 djece, nema struje, nema vode. Zbog toga zaista krenimo a to znaju stručnjaci postupno. Jedan puta postupno. donesimo propis do kada mora biti donešen plan za područje koje se gradi, donesimo urbanistički prostorni plan pa donesemo i rok. Još nešto želim naglasiti zaista treba razlikovati grašđevine koje su obiteljske kuće, iz nužde i one koji se grade za komercijalno korištenje da tako kažem da na nesređenmosti države, zarađuju. to naravno nema opravdanja, i tu podržavam bilo koju vlast bilo koju vladu da ruši bez obzira jeli u temeljima ili nije u temelju. Dakle korsiti nesređenost za osobni probitak nije dozvoljeno. A takvi smo vodjeli slučajeva i to podržavam. Kad aje riječ o pojmu komunalne dejlatnosti, ja ne znam dali postoji na razini međunarodnih nekih konvencija da je definirano štaje to komunalna djelatnost. ja mislim da ne postoji. Nema konvencije međunarodne koje utvrđuje što je to komunalna djelatnost, dakle to je konsenzus nas ovdje da utvrdimo šta je sve komunalna djelatnost. Ja se ne mogu složiti koji ne samo što znanm iz praktičnih dakle stvarno stanja u zemlji da postoje gradovi i općine koje su osnovale vlastitko poduzeća komulano i samo njemu dale da ima pravo na prijevoz pokojnika, mrtvaca i kako se već zove. A mi smo kultura pokojnika, Odite na groblje pa ćete vidjeti kako se ovdje poštuje pokojnik. Bolje su uređeni grobovi nego ku će. Često su i skuplji. E sada ćemo mi odreidti tko će nekoga pokojnika staviti u što i kako će ga odvesti do groblja. I to kažemo da je ,komunalna djalatnost a ne smijem biti prost ali molim vas lijepo, utvrdimo kriterije tko se može baviti tom djelatnošću i kontrolirajmo tu djelatnost. Ona ima često ne rekao bih, neracionalno ponašanje i netko neće nekoga da mu vozi pokojnika iz kuće i da ga odvede na mjesto gdje je to normalno. Netko neće. Životne okolnosti su takve i ja neću da dođe po mojeg pokojnika netko tko je iz komunalne djelatnosti pogotovo je to često u malim mjestima. Ima i drugih problema. Život stvara razne zgode pa netko mora ići po pokojnika u Njemačku. On je skuplji ako moramo platiti tu koncesiju. Skuplji je, plus toga što ga ja neću. Sljedeći razlog za to je i koji je kolega Stazić govorio u ime kluba, mi imamo sadašnje stanje da se ljudi bave tom djelatnošću. Ako to prebacimo na, u Zagrebu recimo nema problema, ali u drugim mjestima ima i vi to znate da smo imali pritužbe i kao ministarstvo i Sabor i odbori da se ne poštuje pa se djelatnost daje samo jednima, a to nije ni smisao ni cilj ni Vlade i ovog zakona. Dakle, a kad se pozivamo da ćemo to prepustiti kao da će se to samo regulirati u gradovima i općinama i mjestima, ja vas uvjeravam da nije tome tako u praksi onda se uvijek pretvori da je to poduzeće grada i općine i svi drugi polako odumiru, a onda se zaista pretvara nešto što nije dostojno kulture pokojnika pa se to zaista može onda zvati komunalna djelatnost, ali ja se s tim ne slažem. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Markovinović.
Gospodine predsjedniče pa evo htio sam samo ovo htio reći. Da stvarno je netočan navod, a nije ni lijepo govoriti zapravo država brani sirotinja se priključuje na komunalnu infrastrukturu. Opet potičemo na taj način anarhiju. Mi u općinama i gradovima stvarno prepoznajemo sirotinju, pomažemo im, plaćamo čak priključke na komunalnu infrastrukturu, oslobađamo od građevinske dozvole i brinemo se o tome, ali ovo će stvoriti nova naselja bespravna pod firmom sirotinja. Pogledajte ta sirotinjska naselja i vidjet ćete da je malo sirotinjskih kuća, vrlo malo od toga. Hvala.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Izgleda da je u ovom prijedlogu zakona najviše evo interesa pobudilo upravo sređenje ove, odnosno zabrana priključenja na komunalnu infrastrukturu građevine izgrađene bez akta na temelju kojeg se uopće može graditi, ali jednako tako i to da prijevoz umrlih osoba sada se striktno definira kao komunalna djelatnost. Mislim da je to izazvalo najviše polemika i u javnosti. Ali danas smo mi, ovo je jedna od mjera dakle koja propisuje zabranu priključenja na komunalnu infrastrukturu kako se država želi boriti protiv bespravne gradnje. I tome u biti ipak u osnovi nema se što prigovoriti. Mi smo danas također spravljali o jednom drugom zakonu koji također govori o ovome, a to je protupravna izgradnja i to na posebno zaštićenim područjima. Međutim mi se trebamo sjetiti evo ovom prigodom da je nekada davno, ali to je bila zaštita društvene imovine pa smo onda mislili pošto je društveno eto nema potrebe da to i država štiti, jer to onda nije ničije. Bilo je i kazneno djelo uopće zaposjednuća državne, odnosno društvene imovine, a kamoli ne gradnje. Međutim o čemu se ovdje radi? Ovdje ipak se radi samo o posljedicama i zato jedna ozbiljna briga i mjera bi bila da smo ovo sve dobili u paketu zajedno sa svim ovim o čemu smo malo prije pričali, a to je ne samo zakon i o gradnji nego i o nužnosti i o obvezama donošenja i generalnog i prostornog i urbanističkog plana, ali jednako … /Govornica isključena, pa ponovo uključena./ … i sa detaljnim planovima. Dakle upravo sve one mjere koje bi onemogućile da dođe do ovoga, a ako je slučajno i došlo e onda bi i ove krajnje mjere, dakle ako je već objekt tu da onda se i na ovaj način reagira. Međutim ukoliko do toga ne dođe, a vidimo da su to jedni opsežni prijedlozi, na kraju krajeva tu treba imati i ne samo političke volje nego jednog općeg konsenzusa jer ljudi moraju negdje živjeti i onda ukoliko zakažu ili u bilo kojem segmentu kako jedinica lokalne samouprave koje nisu, ima tu dobrim dijelom i ministrica pravo, nisu nedužne, ali jednako tako država je ipak je i uvijek odgovorna. Zašto? Zato što joj je više dato, ima više ovlasti onda ima i više odgovornosti po prirodi stvari, ali tu bi trebalo i upravo u ovom nadzornom mehanizmu koji ima država i nad jedinicama lokalne samouprave zaoštriti te stvari. Ali dakle danas smo raspravljali bespravni objekt je tu i što sada? U kaznenom zakonu predviđa se kazna zatvora. Dakle bespravni graditelj ode u zatvor i vrati se, ali ostaje objekt. Ovdje neće se priključiti, ali ostaje objekt. Dakle sve su to, jesu potrebne mjere ali dobro bi bilo ne samo sada kod ovoga nego inače kada o jednoj problematici raspravljamo da onda ukoliko je želimo sustavno u korijenu riješiti da razmislimo onda inter i međuresorski što u pojedinoj domeni kako bi se riješila ta problematika, kako bi se riješila cjelokupna ta problematika. Jer onda zaista i ove rasprave koje se počesto čuju u Saboru ponekad kad se tako ne razmišlja a u pravilu se tako i ne razmišlja, onda hoće li ta mjera to riješiti, ona ne doprinosi ničemu. Nema govora da djelomično doprinosi, ali ako je samo to onda zaista opet se neće na takav način riješiti i ja bih u tom smislu pledirala da se pokuša na takav način razmišljati i da uskoro onda kada dobijemo i ovaj sasvim jedan novi Zakon o komunalnom gospodarstvu, ali da onda bude upravo u paketu sa svim onim da do ovoga uopće i niti ne dođe. Međutim evo ovom prigodom bi napomenula da se jedinicama lokalne samouprave zabranjuje dakle davanje tih komunalnih priključaka, ali evo ovdje se i spominje Zakon o energiji. To je nešto što nije komunalna djelatnost, ali onda bi bilo sasvim čudnovato da se on ne može priključiti na vodovod, ali da može dobiti električnu energiju. Dakle i možda smo trebali već danas raspravljati i o tom zakonu ako već ciljano idemo što se tiče rješavanja ove problematike. Dakle dosta je skepse upućeno jedinicama lokalne samouprave, ali kada je prijevoz mrtvaca, pokojnika tu im dajemo bezrezervnu podršku. Mislim da ovo nije dobro rješenje. Nije dobro rješenje ni za obitelji pokojnika, nije dobro rješenje pa čak i za jedinice lokalne samouprave, a nije dobro rješenje prije svega za one koji se ovim bave. Uglavnom u svijetu svugdje je to dato na slobodno tržište i zaista prijevoz pokojnika nama nikom nije sve jedno kako će se to obaviti. I ako je išta sigurno da ćemo se naći u toj situaciji, onda je sigurno da ćemo imati potrebu upravo za ovakvom uslugom. Tu je dosta bilo apela udruge pogrebnika, naravno da oni brane i svoju poziciju, ali mi moramo gledati ne samo, pa i njihovu poziciju da jednim potezom pera eto izbrišemo njihovu djelatnost i njih osobno i njihove obitelji dovedemo u takvu poziciju evo što je rekao kolega Leko da ako uopće mogu opstati i žele opstati mogu, odnosno moraju se prebaciti na neku drugu djelatnost, a oni koji su savjesno obavljali te djelatnosti, a sigurno da su onda imali i više upliva i prođe na tržištu, da su sigurno puno toga i uložili. I zato ja mislim da ovo rješenje da ako je već tako da nema nikakve opet opravdanih razloga i da se jedinice lokalne samouprave isključuju iz ove djelatnosti, ali da svakako se onda nametne obveza ne samo mogućnost da jedinice lokalne samouprave mogu dati u koncesiju. Jer u pravilu je ondje, u pravilu gdje mogu zadovoljiti te svoje potrebe i interese one neće davati u koncesiju te ... [[Govornica se ne razumije.]] I na takav gotovo izravan način one će imati monopolistički položaj, a moramo prepoznavati i u svim djelatnostima i kod svih ovih propisa kako tome doskočiti i da se u što većoj mjeri suzbije bilo čiji izravni ili neizravni monopolistički položaj na tržištu. I zato plediram na predlagatelja, ukoliko još ima vremena da na ovakav način i reagira jer ovi će ljudi zaista doći u jednu tešku situaciju, ali još jednom govorim ne tiče se to samo njih nego jednako tako i korisnika. Nije dobro da smo sada samo djelomično udovoljili tom zahtjevu pa onda eto oprema pokojnika ide na tržište, ali ne i prijevoz. Treba gledati cjelovito situaciju. To su teški trenuci za obitelj. Ona ne može biti sada angažirana pa će jednu privatnu tvrtku tražiti ili fizičku osobu koja se time bavi da oprema pokojnika, a onda će na drugom mjestu tražiti prijevoz, odnosno zvati netkog iz jedinice lokalne samouprave, odnosno to komunalno poduzeće ukoliko ta jedinica lokalne samouprave nije tu svoju djelatnost dala u koncesiju. Dakle, idemo za tim da i država putem svoje administracije, ali jednako tako iznalazimo i rješenje da jedinice lokalne samouprave, pa zato i postoje da budu u službi građana, da im ne zagorčavamo život u ovim njihovim najtežim trenucima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolegice. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnica Marija Brnadić, izvolite. Mirjana, krivo. Oprostite.
Hvala lijepo, Mirjana. Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Kolegica Antičević-Marinović je iznijela jedan netočan navod da, kaže, bespravni graditelj bude kažnjen kaznom zatvora i kad iziđe iz zatvora objekat ostaje. Ili ne dobije priključak na vodu i struju, a objekat ostaje. Naprotiv, netočno je to, točno je da vođenjem upravnog postupka objekat jedan je posebni dio gdje će se objekat biti porušen zbog toga što je sagrađen bespravno, a naravno da slijedom upravnog postupka će biti izrečene i kazne koje su određene za tu, za taj prekršaj ili za to kazneno djelo. Hvala. Hvala lijepo, Mirjana. Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Kolegica Antičević-Marinović je iznijela jedan netočan navod da, kaže, bespravni graditelj bude kažnjen kaznom zatvora i kad iziđe iz zatvora objekat ostaje. Ili ne dobije priključak na vodu i struju, a objekat ostaje. Naprotiv, netočno je to, točno je da vođenjem upravnog postupka objekat jedan je posebni dio gdje će se objekat biti porušen zbog toga što je sagrađen bespravno, a naravno da slijedom upravnog postupka će biti izrečene i kazne koje su određene za tu, za taj prekršaj ili za to kazneno djelo. Hvala.
Hvala lijepo. Predlažem da ne dobacujemo iz klupa. Postoje mehanizmi propisani Poslovnikom. Za riječ javila i ministrica. Izvolite gospođo ministrice.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici, ja ipak moram nešto reći oko obavljanja tih pogrebnih poslova. Naime, prijevoz je i bio komunalna djelatnost i do danas i ostaje i danas. Znači, ništa se ne mijenja. Prema tome, ljudi koji su počeli organizirati sebi takav posao nalaze se u potpuno istoj situaciji sa ovim Zakonom kao što su se nalazili i sa prošlim. Mi jedino što smo iz pogrebnih poslova, znači, kao komunalnih poslova izvadili tu opremu. Prema tome, njihov položaj je danas takav da se raspisuje natječaj za koncesiju i onaj koji je povoljniji tu koncesiju dobiva. To je potpuno isto kao i ljudi koji se bave građenjem. I oni su slobodno na tržištu, ali kad nešto organizira država ili jedinica lokalne samouprave, raspisuje natječaj i onaj koji je najpovoljniji taj posao dobije. I prema tome, i građevinari su u potpuno istoj situaciji kao i oni. Znači, tu je jedini, jedina je stvar ta još što i jedinice lokalne samouprave koje ne idu na koncesiju iako mogu ić, one mogu donijet odluku kakvu hoćeš. Osim toga je i Zakon, je i Ustav rekao da su komunalni poslovi od interesa za jedinice lokalne samouprave. Prema tome, mi ništa ne mijenjamo što već danas ne stoji u Zakonu. I u nikakvom lošijem položaju ti ljudi neće biti nego što su bili jučer. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Ispravljam navod gospođe ministrice da je prijevoz pokojnika bio i do sad komunalna djelatnost. 13. prosinca 2002. godine u "Narodnim novinama" je objavljena odluka Hrvatskog sabora na zahtjev u tumačenju postojećeg Zakona o komunalnom gospodarstvu, zbog različitih interpretacija tadašnjih i u ovom trenutku važećih odredbi, Sabor je odbio protumačiti ili davat autentičnu ili vjerodostojno tumačenje smatrajući da je odredba Zakona jasna, da je razvidno da se poslovi u svezi pogrebom ili kremiranjem koji se obavljaju izvan područja groblja ili krematorija, kao što je preuzimanje, prijenos umrle osobe, priprema pokojnika za pogreb ili kremiranje i prijevoz isključivo tržišna djelatnost koja ne podliježe koncesijama. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo još jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Pa isto ispravak u ovome smislu. Naime, da je to tako ko što ministrica kaže iako je ona to naslijedila, onda ona ne bi ni mijenjala ovaj podstavak 2. u stavku 12. članka 3. A imamo i odluku i Ustavnoga suda koji isto to pobija, a u skladu sa odlukom Sabora. Hvala.
Hvala lijepo. Ministrica ima pravo na odgovor u ime predlagatelja. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, ja ne bi ulazila zašto je Sabor dao i kakvo obrazloženje. Jer tumačenje, u tumačenju je napisao da ne daje tumačenje. Jasno i glasno, da se ne daje autentično tumačenje. A sad ću vam pročitati stari Zakon koji je vrijedio do sada i vrijedi i dalje. "Komunalne djelatnosti su:", pa piše jasno i glasno, "pod točkom 11. održavanje groblja i krematorija, te obavljanje pogrebnih poslova". Piše, nakon toga piše: "Pod obavljanjem pogrebnih poslova razumijeva se preuzimanje, opremanje i prijevou umrle osobe do mjesta ukopa ili kremiranja.". Prema tome, to je nesporno komunalni posao. I bio i ostao. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Možemo dalje s raspravom? Oprostite, osim ruke ne vidim nijednu tablicu [[Upadica: A ukrao mi je netko tablicu.]] A ukrao je? Pričekat ću da vam je netko posudi. Izvolite kolega Kovačeviću.
Gledajte, u tome je bio i ...
Ali što? Što?
Ispravak netočnog navoda da je ova, da su ovo bili komunalni poslovi. Nisu bili komunalni poslovi. Mi imamo odluku, ne. Zato što je bio uvijek prijeporan taj prijevoz. Na koji se prijevoz podrazumijeva? Da li se podrazumijeva prijevoz kad je već dovezen na krematorij i dalje ili se podrazumijeva prijevoz o ovome, ne? Ne, ne. Ja vas lijepo molim, uzmite odluku Ustavnog suda Hrvatske, uzmite tumačenje Hrvatskog sabora. Nažalost, to ima, to je proizvelo pravne učinke. O tome ja govorim.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Idemo dalje sa raspravom. Pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa. Ja se slažem sa gospođom ministricom da i lokalna samouprava snosi dio odgovornosti za bespravnu gradnju u Republici Hrvatskoj, ali samo dio i to manji, ako uspoređujemo tu odgovornost sa odgovornošću države. Ako je točno da ćemo do kraja godine raspravljati i usvajati potpuno novi Zakon o komunalnom gospodarstvu onda bi zaista bilo korisno za lokalnu samoupravu da ne žurimo sa ovim izmjenama i dopunama jer smo već do sada donijeli nekoliko zakonskih propisa, jer su rokovi usklađenja i donošenja n iza odluka i akata u općinama i gradovima rujan mjesec ove godine. Tako da će ovo ljeto za njih biti godišnje doba usklađenje sa zakonima. I zbog toga zaista smatram da postoji velika opasnost da do tog usklađenja ili neće doći ili će napravit se nekvalitetno i onda ćemo opet njih okrivljavati da nisu poštivali zakon. Što se tiče dilema oko prijevoza pokojnika, da li ona do sada bila komunalna djelatnost. Ja se služim dokumentacijom Hrvatskog sabora i odlukama Ustavnog suda Republike Hrvatske i obrazloženje neke odluke Parlamenta također je bitni sastojak stava i političkog, ali i u smislu pravne norme izrijekom ponavljam, da prijevoz pokojnika, opremanje, prodaja lijesova i križeva, osmrtnica i svega ostaloga nije smjelo biti tumačeno i provođeno kao komunalna djelatnost, nego izrijekom se veli da se radi o djelatnosti koja mora biti na slobodnom tržištu. Ako postoji problem u kvaliteti usluga. Ako postoji problem u tome da dio veći ili manji onih poduzetnika koji se time bave ne zadovoljavaju ni minimum standarda i kvalitete, onda se problem ne riješava koncesijom, nego licencom, kao svakoj od djelatnosti od općeg interesa za građane Republike Hrvatske. Ja sam u tom smislu i podnio tri amandmana koji pružaju mogućnost predlagatelju da pitanje prijevoza pokojnika i da pokojnike ne proglašavamo ni komunalnim ni javnim dobrom, to tim više što cijenu tog prijevoza plaća rodbina i nasljednici, a ne općine, i gradovi ili državni proračun. Druga ozbiljna promjena u ovom kratkom prijedlogu zakona je i to da građani, odnosno vlasnici građevina moraju koristiti uslugu odvoza komunalnog otpada ili prevedeno da nas ljudi razumiju kućnog otpada. U smislu zaštite okoliša pozdravljam tu mjeru i mislim da ako je općina uložila napore i organizirala takvu jednu komunalnu djelatnost da je obaveza svih vlasnika objekata da tu uslugu koristi. Međutim, gledajući i u Zakonu o otpadu i ovom zakonu, a potsjećam na probleme stare svega par mjeseci opet ne idemo u cijelovito riješenje da one koji su zaduženi za organizaciju i raspisivanje koncesije, i koji se tim poslom bave obvežemo da kućni otpad prikupljaju odvojeno, odnosno selekcionirano čime bi količinu otpada koju odlažemo na deponije diljem Hrvatske legalne ili ilegalne mogli smanjiti za 40%. Naime, upravo podaci iz Međimurske županije vam mogu poslužiti kao dokaz da u trenutku kada se samo u dijelu županije uveo odvojeno prikupljanje kućnog otpada, papir, plastika, staklo i metal, količina otpada koje se odvozi na deponiju smanjena je za 40 mjeseci suradnja građana više nego dobra. i pritom ne mislim one kontejnere koji se postavljaju u kvartovima, nego odvoz iz kuće na odvojeni način. Treća promjena koju zakon unosi je to da se objekat neće moći priključiti na komunalnu infrastrukturu ukoliko nema građevinske dozvole kao i to da se građevinska dozvola neće izdati prije no što se uplati komunalni doprinos. I sada po zakonu postoji odredba da je vlasnik građevine dužan koristiti još jednu komunalnu uslugu, a to je opskrba pitkom vodom i odvodnja otpadnih voda, dakle kanalizacije. Sada i to je peta novina, uvode se kazne od 5 do 10 tisuća kuna za one koji neće priključit se na vodovod, na kanalizaciju, koji izgrade bez građevinske dozvole, koji se priključe bez građevinske i bez komunalnog doprinosa, i koji ne koriste odvoz smeća. Istovremeno ostaje odredba članka 35. koja pak propisuje da prilikom priključka na komunalnu infrastrukturu svaki potrošač plaća stvarnu cijenu priključka. To vam otpriike znači ovo. Ako ispred moje kuće prolazi vodovodna i kanalizacijska mreža, da ću plaćati 3 metara troškove priključka, a susjed preko puta platit će 18 metara, dakle 6 puta veću cijenu. Gospođa ministrica, zasigurno zna, da regija u Hrvatskoj kao što je Međimurje koje ima na teritoriju županije, ne grada, razvijenu vodoopskrbu plinsku mrežu, telefoniju, struju, a kanalizaciju negdje oko 30%, do toga je došla u modelu onda kada se plaćala prosječna cijena i svaki građanin plaćao je isti trošak čime smo postigli to. Da je broj onih koji nisu priključeni na objekte komunalne infrastrukture izuzetno mali u odnosu na one koji su se mogli priključiti i da je tada za najveći broj građana ta cijena pala. Oni koji se odmahz pri tom pozivaju na zaštitu potrošača i njihovo pravo da plaćaju samo stvarne troškove, onda pitam što je s onim građanima koji su ni krivi ni dužni s druge strane ceste ili ulice, i kojima urbanista ili planer stvara 6 puta veće troškove, jer je odlučio na karti nacrtati da kanalizacija 100 metara ide po desnoj strani ceste, pa pređe cestu 200 metara po lijevoj, pa onda ide po desnoj, zavisno gdje je kuća načelnika, gradonačelnika, predsjednika Općinskog vijeća ili nekoga drugoga.
Molim vas nemojte dobacivati iz klupa.
Istina ponekad boli, a zablude su nekad i teže od istine. Oni koji se dakle bave problemom zaštita potrošača onda postavljam pitanje. Da li imamo pravo donijeti odluku ili zakon u kojem građanina obavezujemo da nešto mora platit i koristiti što košta 10, 15, 20 tisuća kuna? i to pod uvjetima na koje on ni na koji način ne može utjecati. Prema tome, ako postoje pozitivna iskustva, stara 20-tak godina, i kada govorimo o komunalnom obliku uređenja, a da sad opet ne pozivamo u pomoć gospođu ministricu i postoje dijelovi Hrvatske koji su to uspjeli napraviti, onda bi bilo konačno vrijeme da i kod ovakvog propisa barem dio propisa preuzimamo iz onoga gdje je bilo nešto dobro ili je dobro, a ne da vječito propise donašamo i prilagođavamo onoj situaciji ili onoj regiji gdje su problemi najveći. i ako postoji i srednje riješenje, pustite one koji mogu jednim modelom solidarnosti i prosječnih cijena nastaviti svoj komunalni razvoj, a druge obavežite na ono što smatrate da samo državna represija može ostvariti. Dakle, zalažem se da i kod ovoga zakona pitanje ovlasti lokalne samouprave proširimo i da tamo gdje ono dobro funkcionira damo im mogućnost da nastave svoj razvoj bez potreba kočenja ili vraćanja unazad. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se javila ministrica. Kolegice i kolege još ima oko 10 prijavljenih i 2 točke dnevnog reda prije glasovanja, sugestivna informacija. Izvolite gospođo ministrice.
Ma ja ću evo samo kratko, da ne bi ispalo da netko nekome nešto nameće. Ja sam već rekla da komunalna djelatnost je u domeni jedinica lokalne samouprave. Oni odukom utvrđuju i cijenu priključka, i prosječnu cijelu priključka, sve kako si oni to odredbe. To je točno i to piše i u zakonu. Ali i u zakonu piše i još jedna stvar da cijena priključka ne može biti veća od prosječne plaće, bruto plaće u Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini. Pa piše u Zakonu za Boga miloga. Evo, piše.
Hvala lijepo imamo. Kolegice i kolege molim još malo strpljenja. Kolega Lesar, ispravak netočnog navoda.
Ja se ispričavam ali ja moram reagirati jer ispada da ne znam čitati propise i zakone ali jako dobro znam. Gospođo ministrice 50% ste u pravu. Kada se građanin priključuje na komunalnu infrastrukturu plaća dvije vrsti cijene, na taksu za priključak i cijenu priključka. Vi ste citirali odredbu za taksu i ona je do 5200 ako se ne varam u ovom trenutku. Ja sam govorio o stvarnoj cijeni troška priključka, stavak 1. članak 35. Zakona.
Hvala lijepo kolega Lesar. Sljedeći u raspravi je kolega Krunoslav Markovinović koji je inače odustao od ispravka netočnog navoda, pohvala, izvolite kolega.
Evo, zahvaljujem gospođo dopredsjednice ali ću početi s tim, malo mi je žao zapravo što moj prijatelj evo gospodin Lesar napada opet načelnike, gradonačelnike, idu cijevi prema njima i slično. Moram samo reći da su moji susjedi bili jako ogorčeni i uvijek zadnja cijev došla u našu ulicu, a sada šta možemo. Evo, vratimo se ovdje. Ovaj prijedlog, ovaj prijedlog će zasigurno dobiti veliku podršku jedinica lokalne samouprave jer će njegovim prihvaćanjem povećati prihod od komunalnih doprinosa. Zakon o komunalnom gospodarstvu donešen je početkom 2003. godine po kojim investitor dobiva građevinsku dozvolu a zatim sklapa ugovor o plaćanju komunalnog doprinosa s općinom ili gradom. Pogoda o izbjegavanju plaćanja komunalnih doprinosa. Naime, investitori se često ne javljaju, ne stanjuju na adresama koje su osnovane na dokumentaciji. Izmišljaju različite izgovore kao to je dovoljno i slično, bez argumenata i znamo koje su posljedice. A posljedice ovako definiranog članka 32. su smanjeni ili u najboljem slučaju neredoviti, odgođeni, prihodi gradova ili općina što u smanjene prihode od poreza na dohodak, povećavanjem neoporezive osnovice, smanjenog poreza na dobit. Zatim povećanim obavezama, socijalu, školstvo, vatrogastvo dovodi do teškog položaja gradova i općina a da prethodna vlast to nije nadoknađivala osim davanje prava na uvođenje novih poreza, prireza itd. Uz neizvjesne prihode jedinica lokalne samouprave donosile su program građenja komunalne infrastrukture za 4 godine unaprijed. A valjda je izbjegnuto 5 godina da ne bude identično ruskim petovljetkama iz vremena kada je plan bio važniji od realizacije. Pa pozdravljam obavezu donošenja programa, gradnje objekata i uređenja komunalne infrastrukture za jednogodišnje razdoblje prema ovom prijedlogu jer zapravo teško je znati koliko ćemo novaca imati sutra. Bespravnoj, bespravnoj izgradnji proteklih nekoliko godina nije se uopće posvećivala potrebna pažnja, čak bi se moglo reći da je Vlada prešutno tolerirala takvu izgradnju pa i poticala dozvoljavanje priključivanja bespravno sagrađenih objekata na komunalnu infrastrukturu. Nisam siguran da je nagrađena političkim poenima ali posljedice su stravične. Devastrirana obala pretrpana je ružnim zgradurinama svih stilova, jasno, bespravno sagrađenima ali uredno priključenima na komunalnu infrastrukturu. Za takove mahom apartmanske objekte često ne postoji ni projektna dokumentacija pa je slika još ružnija. U kontinentalnoj Hrvatskoj niču takove zgrade po zaštićenim krajolicima. Investitori jasno i javno izjavljuju, javno izjavljuju, to smo i na televiziji da su bili uvjereni da pravna država neće profunkcionirati. Pa sada se čudimo što bi trebala. Treba ponovno naglasiti veliku štetu koju je pretrpjela lokalna samouprava nenaplaćenim komunalnim doprinosima. Hitno donošenje predloženih mjera, odnosno zabrana priključenja bespravno sagrađenih objekata komunalnu infrastrukturu zasigurno će zaustaviti bespravnu izgradnju posebno razgranatu, razgranati apartmanski biznis. Obvezu korištenja usluga održavanja čistoče u dijelu koji se odnosi na skupljanje i odvoženje komunalnog otpada sigurno treba ozakoniti po hitnom postupku jer bez te odluke ali i visokih kazni, nastaviti će se zagađenje okoliša jer stanovnici koji odbijaju uslugu organiziranog odvoženja smeća ne samo da odlažu u tuđe kontenjere nego odlažu nažalost što me puno ne dira nego odlažu otpad u šumarke, potoke tako da u prirodi koja je nekada izgledala lijepo sve više izbjegavamo šetnju. Nažalost neminovno povećanje cijena usluge i deponiranje otpada pogađa staračka domaćinstva i obitelji sa malim prihodima pa je neophodna naplata prema količini otpada. Je li tako? Domaćinstvo imaju vrlo malo otpada i malo ambalaže. Vjerujem da će donošenjem novog zakona o komunalnom gospodarstvu i njemu srodnih zakona razriješiti i niz nedorečenosti, neusklađenosti i pridonjeti poboljšanju kvalitete života i zaštite okoliša. Hvala.
Hvala lijepo kolega. Sljedeći se prijavio zastupnik Damir Kajin. Izvolite kolega zastupniče.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici, cijenjena gospođo ministrice. Ovo je zakon koji je na neki način najavljivan kao onaj koji bi tobože trebao spriječiti bespravnu gradnju. Ovo je zakon koji s druge strane posredno sugerira u svom obrazloženju da je lokalna samouprava sukrivac, pardon, bespravne gradnje, odnosno ovaj zakon na neki način proziva bivšu vlast kao onu koja je izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu de facto potakla bespravnu gradnju. Moje je mišljenje da zapravo ništa od toga ne stoji ili da bolje rečeno malo od toga je istina. Zašto? Bespravna gradnja nije specifikum samo razdoblja od 2000 do 2000 godine. Dapače, daleko je veći broj bespravnih objekata sagrađen prije tog datuma. U Istri je na današnji dan još uvijek između 11 i 12 tisuća bespravnih objekta jasno ne računajući da svatko tko je nešto gradio nešto si je dogradio bez građevinske dozvole npr. neku garažicu ili slično. Godišnje se na istarskim prostorima sagradi oko 200 objekata bez građevinske dozvole jasno od tog broja najviše ih je neposredno uz more i to je jedan ogroman ne samo istarski nego sve društveni problem. A bespravno znamo svi grade, bespravno grade i tajkuni, župani, sirotinja, bespravno grade moćne tvrtke, bespravno gradi i država, bespravno gradi lokalna samouprava a na kraju bespravno grade i oni koji bi trebali nadzirati samu bespravnu gradnju. Zašto je poštovana gospodo tome tako? Tvrdim jedna trećina ili jednu trećinu bespravne gradnje možemo prije svega zahvaliti bezobrazno skupim davanjima koji prethode ishođenju građevinske dozvole. Jednu trećinu bespravne gradnje možemo zahvaliti bezobrazno dugotrajnim postupcima ishođenja građevinske dozvole a preostalih trećinu bespravne gradnje možemo zahvaliti drskosti, bolje rečeno bezubrazluku, bespravnog graditelja. Priča o tome koju ovdje danas slušamo ponajviše od same ministrice kako pojedinci nisu znali ili kako im je netko obećao da će se nešto moći ubranizirati ili legalizirati to su naprosto priče za naivne. Ja da budem iskren ne mogu shvatiti pojedinca koji ima 500 tisuća kuna a vjerujem da je do tog novca krvavo došao znači da je taj novac na jedan pošten način zarađen, da taj novac, taj pojedinac ulaže u nešto što bi mu već sutradan moglo biti sručeno. Ne mogu jednostavno shvatiti, ne mogu razumjeti jedno takvo iracionalno ponašanje iako mogu razumjeti da neki pojedinaca ili neka tvrtka s druge strane nešto i bespravno grade kako ne bi izgubili novac. To što mogu s druge starne razumjeti takvo ponašanje to još uvijek ne znači da ja takvo ponašanje odobravam ili da se za takvo ponašanje zalažem. Osobno se zalažem prije svega da se sve bespravne, administrativne barijere ... [[Govornik se ne razumije.]] da ljudi mogu graditi, raditi jer su prošla vremena 70-tih ili 80-tih godina kada je netko mogao računati, čekati, dobiti društveni stan. Više toga jednostavno nema iako tvrdim da je sigurno i 50% tih društvenih stanova na neki način sagrađeno bez građevinske dokumentacije jer da tome nije tako onda građani koji su dobili priliku na otkup tih stanova ne bi imali tolikih problema za upis istih u zemljišne knjige. Zašto to poštovana gospodo govorim? Pa zato jer tvrdim da jest da tu bespravnu gradnju nije omogućila izmjena zakona o kojem je danas ovdje riječ kojim je građaninu omogućen priključak na vodu ili na neku drugu komunalnu uslugu. Već sam rekao svatko je znao, bolje rečeno svatko zna da li gradi ili ne gradi bespravno. Drugo, ako neko komunalno poduzeće na primjer neki Vodovod posluje recimo na tržišnom principu. Točnije ako taj Vodovod nije dotiran, pardon, od nekoga grada, od neke općine ili neke županije njima je bitno da u što je moguće većoj mjeri mogu prodati svoju uslugu. To bi po meni bila jedina logika. Nije sada na njima da vode računa o tome da li osoba A, B, C ili ne znam netko treći ima ili nema građevinsku dozvolu. Presumpcijom, ne znam, nazvat ću je nevinosti podrazumijeva se da podnositelji tih zahtjeva nisu bespravni graditelji. Točno je, o tome ne treba brinuti neki Vodovod već bi o tome trebala voditi brigu u ovoj zemlji zato je plaćena strukturirana neka državna tijela bolje rečeno inspekcija. Znači osposobimo inspekcije da mogu reagirati u nekom primjerenom vremenu, a nemojmo sada od naprimjer Vodovoda tražiti da postane inspekcija. Drugo, još bitnije možda od toga. Omogućimo da se građevinska dozvola u ovoj zemlji ishodi za 30, možda za 60, ma ne više od 90 dana, a, u nekim pojedincima, u nekim slučajevima pojedinci na nju čekaju ne dvije već i tri i više godina. I to je, i to je zapravo bit. Ja se apsolutno zalažem za uvođenje reda u prostora. No to ovaj Zakon koliko god mi spektakularnu pažnju njemu posvećujemo jednostavno po mom sudu neće omogućiti. Što naprimjer ako netko sad zatraži vodovodni priključak za zalijevanje vrta pa ga kasnije iskoristi za gradnju neke zgrade? Zar je u tom slučaju opet taj Vodovod kriv? Nije. Znači ali se s druge strane ono gdje se apsolutno, apsolutno treba uvesti reda to je na našoj obali pa onda neka se i Kaznenim zakonom o čemu smo nešto govorili i u jučerašnjem prijedlogu Vlade propiše odgovornost tih bespravnih graditelja, ali neka se i zakonom kažnjava i odugovlačenje izdavanja građevinske dozvole jer naprimjer pred 5 godina jednu je zgradu u ovoj zemlji moglo se sagraditi obiteljsku kuću za 150 tisuća maraka, a danas 5 godina kasnije za gradnju jedne obiteljske zgrade treba također 150 tisuća, ali ovaj puta EUR-a. A zašto je to bitno? Bitno je da, normalno, se ova zemlja na taj način pokreće, da u trenucima kada nema više društvenih stanova pojedinac može sam sebi sagraditi kuću, a da bi se stvorila pretpostavka toga da administracija počne raditi svoj posao, a ne da otežava život ljudima koji žele graditi. Znači da bi netko mogao i u administraciji odrađivati ekspeditivno taj svoj posao na taj način moraju biti pisani i postojeći zakoni. Drugo što želim reći. Lako je u ovoj zemlji rušiti. Ja držim da je daleko teže graditi. Ja se osobno zalažem za legalizaciju i bespravne gradnje gdje god je to moguće ako ju je istu jasno moguće uklopiti u prostorno-plansku dokumentaciju. Ako nije onda jasno jedino rješenje može biti rušenje. Razumljivo da to treba učiniti na način da ti pojedinci plate sve naknade i da im se jasno propiše i odgovarajuća kazna. Kako rušiti? Da li samo odabranima ili svima? Koliko široko u svemu tome naprosto ići? Jasno je da nije moguće sveobuhvatno tome pristupiti u zemlji koja ima možda i 200 tisuća sa, objekata sagrađenih bez potrebne planske ili građevinske dokumentacije. Pred par tjedana imali smo priliku, o tome je nešto govorio i gospodin Širac, slušati ovu polemiku koja se digla u slovenskim medijima zbog toga što se u Istri ruše i neke slovenske vikendice. Ja žalim zbog toga. Sve ću učiniti da se ne čini nikakva distinkcija između građana Slovenije, Bosne i Hercegovine, Francuske, Austrije ali isto tako želim reći da građani Slovenije su doista bili hrabri kada su nakon 90-te bespravno gradili 50 ili 100 metara od obale. Do 90-te možda je to bilo logično, svi smo živjeli u jednoj državi ali nakon 90-te to već, ja bih rekao graniči sa hrabrošću iako ova polemika koja se pojavila ponajviše je ekspandirana zbog nesporednih parlamentarnih i ovih državnih izbora koji su, koji se uskoro očekuju u susjednoj Sloveniji. Sve u svemu bojim se da ovaj Zakon neće uroditi plodom, ali strah da nam može biti srušena kuća, da netko može završiti u zatvoru zbog bespravne gradnje možda može ograničiti bespravnu izgradnju iako je neće nikada u cijelosti anulirati. Konačno vi i svi znamo možemo i uknjižiti bespravnu građevinu u zemljišne knjige u list C, službe šalju opomene inspekcije [[Upadica: Kolega zastupniče, vrijeme.]] Prema tome ni na taj momenat se nitko ne može postići. Nema.
Isteklo vam je, isteklo. Hvala lijepo. Idemo dalje s raspravom. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, cijenjena ministrice i suradnici, cijenjene kolege i kolegice. Prije svega želim pojasniti ono što je kolega Lesar rekao oko naknade za priključenje i plaćanja stvarnih troškova. Dakle bilo je uobičajeno barem u sjeverozapadnoj Hrvatskoj da postoji jedan oblik sufinanciranja gdje su građani zajedno sa lokalnom samoupravom dogovorili da dio, da pod istim uvjetima na svim područjima grada sufinanciraju izgradnju komunalne infrastrukture. I na takav način doista se došlo do toga da se komunalna infrastruktura prije svega voda i plin sagradila u velikom dijelu tih naselja. Sada zakon to više ne predviđa nego zakon predviđa da se može naplatiti naknada za priključenje do iznosa od 10% prosječne plaće isplaćene u REpublici Hrvatskoj i stvarni troškovi priključka od cestovnog voda sekundarne mreže do šahta. Dakle to su te dvije stvari. Mislim da je rješenje prije bilo bolje zato jer se tada moglo dogovoriti da svojevrsnim oblikom samodoprinosa se izgradi komunalna infrasturktura jer da toga nije bilo u prošlosti i primjerice veliki dio Koprivnice ne bi imao izgrađenu vodu i plin. Budući da se tamo plaćala voda 2000 maraka tadašnjih, a plin 1000 maraka bez obzira koliko je koja kuća bila udaljena od centra, centra grada. U suštini ovaj Zakon bi trebalo, trebalo podržati. On doista odnosno odredbe ovog Zakona bi bilo dobro podržati ali kada bi to bio zakon koji bi na cjelovit način rješavao pitanje komunalnog gospodarstva. Međutim ono što mene ovdje brine to je da čini mi se da je intencija ovog Zakona doista da se gotovo sva ili velika većina odgovornosti za bespravnu gradnju prebaci na lokalnu, na lokalnu samoupravu jer eto tamo neki načelnici i gradonačelnici nekakvim potvrdama omogućavaju da se bespravno grade kuće, vile, apartmani da se betonizira Jadranka obala. Dok s druge strane država koja je u tome doista odgovorna eto nema nikakve odgovornosti u tome ona je nemoćna. Ja bih više podržao prijedlog izmjena zakona o inspekciji gdje bi se, ili proračun RH gdje bi se omogućilo da zaposlimo 100 novih građevinskih inspektora koji bi prionuli poslu i koji bi onda spriječili svaku bespravnu gradnju koja se u ovom trenutku odvija. Jer ovaj zakon se odnosi na ono što je već izgrađeno. DAkle ono št oje bespravno izgrađeno nećemo mu dati p riključiti na komunalni instrastrukturu. Ali ono što se tek sada gradi on tek može čekati da se to napravi. Dakle oni se ne sprječava bespravna grandja, ne distimulira se bespravna gradnja, jer građani Hrvatske treba naučiti da se ne može ništa graditi u ovoj državi dok nemate građvvinsku dozvolu. A ne zato što vam gradonačelnik neće dati da se priključite na vodu i plin. Znamo li mi modža kako se priključuje na struju u ovoj državi dali i to gradonačelnici daju dozvolu da sena struju priključi. Kako to da seu svi bespravnog sagrađen objekti priključeni na struju na niskonaponsku mrežu. I tko je za to odgovoran. I tko će koji zakon ćemo tu izmjeniti. Ja sam sada provjerio postoji tek interni akt predsjednika uprave HEPa da upravilu traže da se uvid u građevinsku dozvolu da bi se priključilo na nisko naponsku mrežu. Dakle ne postoji zakonsko rješenje. Možete dobiti struju, ali tamo neki načelnik ili gradonačelnik je bahat i on će vam dati ili neće dati da se priključite na komunalnu insfastrukturu. Ovaj zakon ovaj prijedlog zakona je dobar, ali smisao toga prijedloga zakona nije da se spriječi bespravna gradnja, smisao toga prijedloga zakona je da se poveća efikasnost naplate komunalnog doprinosa. Zato jer se njime predviđa da morate imati građevinsku dozvolu da bi imali građevinsku dozvolu morate platiti komunalni doprinos ili barem prvu ratu komunalnog doprinosa ako se komunalni doprinos plaća u više rata. Dakle to smisao ovoga zakona. Dali ćemo rušiti kuće koje su bespravno sagrađene i bespravno priključene na komunalnu infrastrukuru ili nećemo. Dali je to uvjet da je kuća priključena na komunalnu infrastrukturu bespravno sagrađena da ju legaliziramo, i da ju ne srušimo ili ne. To su neka pitanja. Ali evo ja ću otvoriti još neke dileme. Želi li se doista zaustaviti bespravna izgradnja s ovim zakonom. Jeli problem samo u tome da nisu doneseni planovi u jedinicama lokalne samouprave i kada budu doneseni spriječit će se bespravna gradnja. Dali bespravna gardnja snataje u samo u građevinskim zonama, ili nastaje izvan građevinskih zona.Što je sa objektima koji imaju građevinsku dozvolu, ali nisu sagrađeni prema građevinskoj dozvli. Što je sa objektom koji je spremišta voća, a nastao je apartman na tri kata. Ima građevinsku dozvolu, priključen je na komunalni instrastrukturu. Dali ćemo to spriječiti, dali ćemo spriječiti na takav način daljnju izgardnju. Dakle, postavlja se cijeli niz pitanja, i doista ovo je trebalo ugraditi u novi zakon, jer mislim da odluke koje će jedinice lokalne samouprave donjeti vjerojatno negdje u 9 mjesecu jer nitko neće u 8 mjesecu sazvati gradsko vijeće. I općinsko vijeće da promjeni odluku o priključenju o odluke o komunalnom redu. DAkle krajem 9 mjeseca će stupiti na snagu odluke gradova i općina. U to vrijeme ćemo već mi ovdje raspavljati o novom zakonu o komunalnom gospodarstvu, i ponovno tjerati jedinice lokalne samouprave da usklađuju sve svoje akte, sa novim zakonom o komunalnom gospodarstvu. Koji će vjerojatno regulirati ovo, možda i na bolji način, nego što je ovdje danas regulirano. I još cijeli niz drugih stvari. Ono dobro je da se rješava neću govoriti o pokojnicima tu se slažem sa onim što piše u zakonu, i neću govorit o ovom da se izbaci plin i toplinska energija van jer je to doista u redu i dobro je rješenje. Ono što kod smeća želim reći dakle dobro je da se uvodi obaveza da se sakuplja komunalni otpad od graađna. Međutim ja sada postavljam pitanje ministrici kada će biti doneseni provedbeni propisi za naplatu ekološkog poreza. kada ćemo stimulirati gradove koji imaju zelene otoke koji imaju reciklažna dvorišta, koji imaju odvoz glomaznog otpada. Mi u Koprivnici na 500 stanovnika imamo jedan zeleni otok. Imamo dva puta godišnje sakupljanje glomaznog otpada, imamo reciklažno dvorište to sve košta. To sve košta. ali imamo problem jer mljekare su prešle na pet ambalažu ništa ne plaćaju. I Pivovare su prešle na maksi pakovanje i kju pakovanja, ništa ne plaćaju. Prešli su na limenke ništa ne plaćaju sve to dolazi gradovima na teret. Bilo da rade selekciju, ili da im dođe na odlagalište. ovdje mi uvodimo obavezu grđenima. U redu Ali nisu samo građani krivi za stvaranje otpada. Krivi su proizvođači, koji stvaraju takvu ambalažu. Ono što je najgore to je da uvoznici uvoze smeće uvoze pet ambalažu, uvoze plastiku, uvoze metal. i za to ništa ne plaćaju. Vi ne možete u Njemačku uvesti ambalažu a da ujedno ne plaatite ekkološki porez prilikom carinjenja. Plaćate taksu za zbrinjavanje otpada. Ovdje mi imamo zakon o otpladu, međutim ministarstvo treba donjeti provedbene propise. Postavljam pitanje kada će to ministarstvo donjeti. I kada će stimulirati jedinicde lokalne samouprave da pristupe seklekciji. A one koje to već čine da im olakšaju problem. I u konačnici bilo bi dobro da smo danas ako smo već imali izmjene zakona, da smo dobili i još dvije stvari koje muče jedinice lokalne samouparve ne seamo državu. Jedna stvar je pitanje naknade za priključenje ja sam o tome govorio na odboru. Dakle naknadu za priključenje vi možete priključiti samo po jednom onom ujičnom priključku bez obzira dali zgrada ima jednu stambenu jedinicu, i poslvoni prostor, ili ima 30 ili 40. Ja sam podnio amandman u tom smislu pa vas molim da ga uvažite. jer sada smo u situaciji dakle da velike stambene zgrade plaćaju jedan naknadu za priključak, samo na ono št ose nalazi na ovome. I drugo pitanje efikasnosti naplate komunalne naknade. DAnas je nemoguće naplatiti komunalnu naknadu od penzionera. prisilnu naplatu nemoguće. DAkle treba zakonom definirati kako to činiti i to bi trebalo to je bilo dobro da se moglo riješit ovim zakonom. A sada još samo na kraju rečenicu dozvoilte mi. Da ako, postavlja se pitanje temeljem čega možete izvesti pr iključak na komunalnu infrastrukturu. MOrate ima nekakvu lokacijsku dozvolu, sve je kršenje propisa ostalo. Jer kaže se da je sastavni dio prema zakonu o prostorom uređenju da je sastavni dio lokacijske dozvole način i uvjeti priključenja građevinske čestice odnosno građevine, na javno pravnu prometnu površinu i komunalnu infrastrukturu. Dakle, morate to imati sve ostalo je kršenje zakoa. bilo da je kršenje zakona od investitora, izvođača ili jedinice lokalne samouprave.
Hvala lijepa. sljedeći je na redu zastupnik Jure Bitunjac.
Gospošo potpredsjednice kolegice i kolege zastupnici, pa ja ću nastojati biti što kraći i mogu se složiti sa jednom konstatacijom koja je prije mene rečena. ljudi moraju negdje živjeti a obveza je jedinica lokalne samouprave i zakonodavca da donesu takve akte da omoguće ljudima dostojan život i normalnu komunikaciju među sobom. Ja bi rekao kada je riječ o komunalnom gospodarstvu, zakonu o komunalnom gospodarstavu da već protekle tri godine bivša vlada je naajvljivala potpuno nvoi zakon. Ne samo izmjene nego potpuno novi zakon u tom pravcu se počelo raditi i na strategiji razvoja komunalnog gospodarsta. Međutim mi moramo reći da je na tome i ostalo. Ja bih gospođo ministrice na neki način iskoristi ovu priliku i vama savjetovao da prilikom izrade novog zakona da nacrt ide na rekao bih jedan javni uvid, na javnu raspravu. Pod tim mislim da bude upućen jedinicama lokalne samouprave, komunalnim društvima, komunalnim udruženjima, a u smislu što kvalitetnijeg donošenja novog zakona. Pozdravio bih sve ove izmjene, a poglavito što ste naglasili i istakli jasnu distinkciju između komunalne djelatnosti kao takove i onog što je tržišno, a što je u dosadašnjem zakonu bilo tretirano kao komunalna djelatnost, mislim u prvom redu na pogrebne poslove i mislim da ovaj prijedlog, da su ove izmjene jedan značajan pomak, ali ne još ono što građani jedinice lokalne samouprave očekuju i što trebaju dobiti. Također bih pozdravio odluku kad je riječ o obvezi korištenja odlaganja i deponiranja otpada i dopustite mi da nešto kažem sa jednom pojavom koja kod nas još nije prisutna, a koja nas čeka, to je problem privatizacije. Znamo da u mnogim zemljama Europske unije da su već kad je riječ o komunalnim društvima, kad je riječ o uopće komunalnim poslovima da se ulazi u jedno partnerstvo, da su mnogi vodovodi dijelom privatizirani, ali stav Europske unije unazad tri godine bio je, a to su prihvatile sve članice, da kad je riječ o komunalnim poduzećima 51, minimalno znači 51% mora biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i mislim da je to dobro rješenje. Vidimo da Engleska pokušava vratiti kontrolni paket kad je riječ o vodoopskrbi jer de facto kod njih je slučaj sljedeći, da nekoliko kompanija koje su putem privatizacije gdje je država, odnosno gradovi i općine omogućile su im privatizaciju tog sektora 70-tih godina, da danas kontroliraju cijeli vodoopskrbni sustav kad je riječ o odvodnji i u tom pravcu smatram da bi trebala Vlada iznaći određena rješenja, odnosno izraditi određene prijedloge i zauzeti stajališta ili kad je riječ o vodi, voda je bogatstvo i bogatstvo ne samo za nas nego bogatstvo poglavito za buduća pokoljenja i Hrvatska tu treba zaštititi svoj nacionalni interes. U tom pravcu smatram da će trebati donijeti odgovarajuće odluke, a kada je riječ o vodoopskrbi onda će trebati po mom mišljenju, po mojim procjenama izmijeniti neke zakone, poglavito Zakon o financiranju vodnog gospodarstva, ali to jednom drugom prilikom. Evo ja bih zahvalio na pozornosti i na neki način još jedanput apeliram da prilikom donošenja novog zakona se omogući jedinicama lokalne samouprave i komunalnim tvrtkama i udruženjima da sudjeluju u izradi novog zakona. Hvala.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Na redu je zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite kolega.
Gospođo potpredsjednice, gospođo ministrice sa suradnicima, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo gospođo potpredsjednice ja ću biti stvarno korektan pa ću vrlo kratko, ali na neke stvari moram upozoriti kao i neke pohvaliti što se tiče izmjena i dopuna Zakona o komunalnom gospodarstvu. Naime i ja sam skužio kao i moji kolege da se radi o izmjenama i dopunama kako bi ovaj zakon spriječio bespravnu daljnju gradnju. Dakle zabrana priključaka na komunalnu infrastrukturu po ovom zakonu spriječila bi donekle bespravnu gradnju kako obiteljskih kuća tako i ostalih objekata. Naime ovo što se tiče plaćanja komunalnog doprinosa da se mora uplatiti prije dobivanja građevinske dozvole apsolutno se slažem s time, međutim što sa prijedlogom kada se obročno plaća komunalni doprinos pa kad prema zakonu tko je podnio zahtjev za dobivanje građevinske dozvole plati obročno samo prvu ratu pa dobije građevinsku dozvolu, da li ćemo onda to rješavati uobičajenom sudskom praksom ili na sudu. Svakako pozdravljam prijedlog uvođenja plaćanja komunalne usluge odvoza komunalnog otpada tamo gdje je to i u kojim lokalnim sredinama organizirano. Dakle time bi se riješilo zapravo divlji deponij i razno-razna divlja odlagališta. Ovo svakako je za pozdraviti da se program gradnje za svaku godinu mora po mom mišljenju uskladiti sa programom i planom komunalne djelatnosti jedinica lokalne samouprave i to bi svakako onda jedinica lokalne samouprave u svom obračunu, odnosno proračunu za svaku godinu mogla predvidjeti i one olakotne okolnosti ili oslobađanja od pojedinih komunalnih davanja građana tako jer svi znamo da moramo ako jedinica lokalne samouprave oslobađa nekoga od komunalnog doprinosa onda mora to iz druge stavke namiriti pa je svakako kvalitetan prijedlog da to ugradi i u svoj proračun. Slažem se da su odgovorne osobe u lokalnoj samoupravi načelnici i gradonačelnici, ali mislim da trebaju oni snositi sankcije, odnosno treba ih kažnjavati ali u onom samo segmentu gdje su zaduženi za komunalnu infrastrukturu i djelatnost a nikako pretvarati načelnike i gradonačelnike u policajce koji će nadgledati je li se nešto možda bespravno gradi ili ne. Još bih samo naglasio i dodao o prijedlogu ovoga zakona koji govori o prijevozu pokojnika kao što je i moj kolega Pero Kovačević već rekao. U raspravi se već iskristaliziralo i u više navrata rečeno da bi jedinice lokalne samouprave ovakvim zakonom mogle osnivati svoje komunalno poduzeće koje bi evo osnivanjem toga poduzeća oduzelo koncesije svim onim koji sada imaju koncesije za prijevoz umrlih i preuzeti te poslove. Ja mogu naime navesti jedan primjer sasvim suprotan. Evo u mojoj sredini, u mom gradu Petrinji ima i postoji komunalno gradsko poduzeće koje je opremljeno za sve to, ali evo koje slučajnosti da predsjednik nadzornog odbora tog istog komunalnog poduzeća i slučajno član poglavarstva i ima slučajno svoje privatno poduzeće za pogrebne usluge i evo prije izvjesnog vremena su dodijelili koncesiju baš slučajno tome gospodinu pa zato mislim da bi u ovom zakonu trebalo i to precizirati a ne dozvoliti takove javašluke u lokalnoj samoupravi. Podržavam ove zahvate u ovom zakonu sa dobrom vjerom da ćemo vrlo brzo ministrice napraviti sveobuhvatniji i kvalitetniji Zakon o komunalnom gospodarstvu. Hvala vam lijepa.
Sljedeća na redu je zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite kolegice.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo ministrice. Prije u ovoj osobnoj raspravi prije svega bih apsolutno pohvalila vaše napore da se bespravna gradnja barem koliko-toliko smanji ako se ne može reći da se kontrolira, ali da se barem smanji ne priključivanjem objekata na komunalnu infrastrukturu. Isto tako s obzirom na praksu u životu koju sam provela i ideja o plaćanju komunalnog doprinosa pozdravljam ju jer znam šta ona u praksi ustvari znači. Bez obzira što sam u raspravi u ime kluba to iznijela na jedan drugi način, odnosno to komentirala s naslova da bi zaista rađe vidjela da se ta stvar riješi cjelovito, da se riješi zakonski i molim vas i stvarno apeliram da to bude naš cilj. Dakle prihvaćamo palijativna rješenja, naravno znamo iz prakse nema drugih načina momentalno, ali zaista se zalažem da se u narednim zakonodavnim aktivnostima kada će se ta materija kompletno rješavati da se donese usklađena sa Zakonom o gradnji, Zakonom o prostornom uređenju, zemljištima i svime ostalim da se jednom za uvijek ta problematika konačno cjelovito obradi i da se cjelovito rješava. Ja za razliku od ovdje negdje nekih prisutnih, smatram da se inače bespravna gradnja mora rješavati na nivou prostornih planova. Ne čekati da se kuće izgrade pa se rušiti. To više nije trenutak za funkcioniranje, odnosno ako želimo to sustavno riješit to više nije trenutak. Trenutak mora biti onda kada postoje planovi i kada se građevinske dozvole moraju izdavati. Nikome u Švicarskoj nije palo na pamet da ide okolo ko inspektor nekome zabranjivati gradnju jer ni u jednom švicarskom građenju nije palo na pamet da ide bespravno graditi. Dakle, preokrenimo cijelu stvar u razmišljanjima. Ovdje bi se još osvrnula možda na sljedeće. Malo npr. na primjedbe koje ste dali na donošenje kvalitetnijeg Zakon o komunalnom gospodarstvu koje je bilo u našoj nadležnosti. Dopuštam, primjedba je na mjestu. Mogli smo ga izmijeniti kvalitetnije kao što ste i sami primijetili no moram vam reći da je to, taj zakon zaista bio u Ministarstvu za javne radove dok je sva ostala tematika vezana na građenje bila u Ministarstvu graditeljstva. Dakle, nije bilo u jednom ministarstvu. Da je ta tematika složena najbolje i vi znate, kad ste vi bili ministrica tada u onom još periodu do 2000. godine, isto tako su se te stvari mogle promijeniti. Dakle, znamo naprosto da su dosta složene. Što se tiče guba Grada Zagreba ne bih tu htjela o tome isto ko što ni vi niste htjeli. Ja bi samo napomenula da su postojale ipak neke specifične okolnosti za Grad Zagreb. Ja se slažem da se gub gradova donosi na razini 20 godina, ali Grad Zagreb s obzirom na ratnu situaciju, s obzirom na neke specifičnosti koje se odnose na velike emigracije stanovništva, na velika ratna razaranja, na toleriranje divljih suburbanih naselja, kao što sam rekla, nažalost nesretnu privatizaciju raznih industrijskih kompleksa, zaista su postale posebne okolnosti, da se gub Grada Zagreb morao donijeti. Dopuštam i to da ovaj gub nije najbolje rješenje i dopuštam i to da se sa trenutkom donošenja moglo ići odmah u njegove izmjene i još uvijek i dan danas za to plediram. Ali smatram da je bolje imati plan nego ga ne imati. Možda bi se još ovdje samo na jednu stvar osvrnula. Što se tiče riječi kaosa kojeg sam upotrijebila sam ga u kontekstu problematike obavljanja pogrebnih poslova. Naime, preuzimanje i prijevoz pokojnika na slobodnom tržištu često uz sebe veže sivu zonu, pružajući primjerice u bolnicama prioritete nekim prijevoznicima. Ovi prijevoznici pak često nedovoljno opremljeni besplatno koriste usluge hladnjača lokalne mrtvačnice, a i obavljanje samo iskopa i ukopa često je naročito na manjim grobljima stvar direktne pogodbe između rodbine i radnika. U Zagrebu se, primjerice, ta djelatnost obavljala do ljeta prošle godine slobodno na tržištu pa je sa grobljem Mirogoj kontaktiralo cca 60-a stalno do 100-injak povremenih prijevoznika. Nakon provedenog natječaja za dodjelu koncesija danas to obavlja 36 prijevoznika, a koncesije među inima također dodijeljena i gradskoj tvrtci iz Samobora. Ovaj broj prijevoznika dakako dovodi u pitanje ekonomsku isplativost obavljanja ovog posla, time da je definirani limit 40 tvrtki za Grad Zagreb. Po mom mišljenju osobno previše. Ovako postavljenje koncesije od strane jedinice lokalne samouprave kao niti slobodno tržište ne rješavaju kompletnu ovu problematiku. Zapadne zemlje poput Austrije imaju vrlo visoke standarde za dobivanje koncesije, za opremanje i prijevoz pokojnika, time da se koncesije izdaju na državnom ili pokrajinskom nivou i iziskuju poslovni i radni prostor, hladnjače. Obavezni broj zaposlenih djelatnika, polaganje ispita koji se sastoji od usmenog i praktičnog dijela. Primjerice, u Barceloni koja je po broju stanovnika pandan cjelokupnoj Hrvatskoj, sveobuhvatno obavljanje ovih poslovna obilni je prihod i monopol gradskog poduzeća. Predlažem da se ova problematika zakonom regulira cjelovito, dakle, u nadolazećem Zakonu da se regulira cjelovito. Prijevoz od bolnice ili mjesta smrti do mrtvačnice u tom mjestu prepusti organizaciji u vlasništvu grada ili jedinice lokalne samouprave, tamo, a prema želji rodbine opremanje i eventualno daljnji prijevoz u neki drugi grad mogu obavljati prijevoznici na slobodnom tržištu. Dakle, pružanje mogućnosti kombinacije interesa. Zahvaljujem.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja bi želio ispraviti netočan navod oko toga kad se može a kad ne može izdat građevinska dozvola. Dakle, ili se može izdat građevinska dozvola i kad ima i kad nema prostornih planova ili se ne može izdat pa je bespravna gradnja. Ne može se dogoditi da nemate prostorni plan, a dobijete građevinsku dozvolu, jel? Dakle, nisu, prostorni planovi nisu preduvjet ili neće otkloniti bespravnu gradnju. Bespravnu gradnju će otkloniti jedino nadzor države i svijest građana. Možete imat prostorni plan pa će vam u okviru prostornog plana se događat bespravna gradnja.
Poštovani zastupnik Jakša Marasović. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice. Ja ću se osvrnuti samo na prvi dio izmjena i dopuna ovoga Zakona jer čini mi se da smo svi zaboravili kako smo raspravljali u prošlom mandatu i kako je ovaj Visoki dom Sabora odbio dati tumačenje vezano uz pogrebne poslove. Tada je bio zahtjev skupine osobe, obrtnika i trgovačkih društava koji se bave pogrebničkim uslugama i upravo je onaj saziv Sabora u svome tumačenju odbivši dati tumačenje dao i opisao da se smatra da su pogrebni poslovi osim samoga ukopa i osim same mrtvačnice na groblju, da to nije komunalna djelatnost nego da je to djelatnost koja se može obavljati kao trgovački posao i gdje treba biti konkurencija. Mene jako žalosti i moram priznati da sam iznenađen da se na ovaj način u Hrvatskoj razvija monopol. Ja bih volio čuti od gospođe ministrice koji su razlozi da se ovoga časa ide u prilog onim gradovima i općinama koji imaju svoja vlastita komunalna poduzeća koja usput budi rečeno imaju registracije od bavljenja pogrebnim poslovima, do različitih trgovinskih djelatnosti, birtija, da ne kažem sve ostalo. I sada oni bez natječaja mogu dobiti isključivo jedino takav posao. Pri tome naglašavam da je ranijih godina Ustavni sud Republike Hrvatske na primjerima iz Splita, Rijeke i Dubrovnika dao tumačenje da prijevoz umrlih osoba nije komunalna djelatnost nego da je to djelatnost koja mora biti na tržištu, osim posebnih i specifičnih slučajeva kao što su posebne zarazne bolesti i sve ostalo. Usput, na temelju ovoga zakona još uvijek ne znamo na koji način će se regulirati ova djelatnost između dviju jedinica lokalnih samouprava. Recimo, ako se dogodi da meni netko od uže obitelji umre ili premine u bolnici u Splitu, na koji način i tko ima pravo vršiti prijevoz od Splita ili od Rijeke do Varaždina. Ovim zakonom je to potpuno nejasno i nije dobro regulirano. Uz to imamo i različite druge vrste prijevoza umrlih osoba. One mogu biti posebno iz inozemstva i avionom i brodom i ja bih molio objašnjenje na koji način se to može regulirati. Posebno s toga što gradovi i općine koji, još jedanputa naglašavam, koji imaju vlastite pogone, vlastita trgovačka društva. U različitim djelatnostima koje su komunalne, bez davanja koncesije te poslove daju i ustupaju svojim vlastitim poduzećima, a ja vas pitam tko će meni odrediti kao privatnoj osobi da baš tome i tome moram povjeriti prijevoz moje umrle osobe na mjesto pokapanja, odnosno do mrtvačnice. Meni bi bilo normalno, znači, još jedanputa naglašavam, da sam čin od mrtvačnice, uključujući i ukop bude komunalna djelatnost jer je to djelatnost od posebnoga interesa. Na drugoj strani moram reći još jedan problem koji se često puta događa. Na temelju onoga što imamo u provinciji i što se često događa. Ja kao privatni investitor ako želim imati grobnicu ili kupiti grobnicu na određenom groblju meni je normalno da kao i u svakom upravnom postupku kao i kod dobivanja građevinske dozvole, da se odrede uvjeti građenja, primjerice grobnice ili bilo čega drugoga, da se daju uvjeti da firma ili trgovačko društvo ili obrt koje je dobilo koncesiju ili koje ispunjava zakonom ili posebnim propisima predviđene uvjete da ono po tim posebnim propisima može izvršiti gradnju. Nažalost, mi na ovaj način razvijamo državni ili lokalni monopol. Da dajemo određenim poduzećima da rade to i to, i da se nikoga, nitko ne pita kolika je cijena, na koji način oni rade, ispada da mi kao fizičke osobe moramo plaćati njihove neracionalnosti i sve ostalo. Čini mi se da mi kao država jednostavno ljude koji su 90-tih godina osnovali bilo trgovačko društva bilo obrte, koji su zaposlili određeni broj radnika, koji su investirali u svoju opremu, danas na ovaj način jednostavno tjeramo da stave ključ u bravu. Ako je to tržište, ako se na taj način borimo protiv monopola, bojim se i bit ću prvi među zastupnicima, ali i među ostalim osobama koji će pokrenuti ustavni postupak, jer je već Ustavni sud pokazao i dokazao da takvi poslovi nisu i ne mogu biti monopol. Ja molim još jedanputa i mislim da bi bilo najnormalnije, ako država, znači i ovaj visoki dom želi uvesti više reda u takve poslove, da se raspiše natječaj i da jedinice lokalne samouprave obvezno raspišu natječaj za koncesije kao što je to napravio grad Zagreb, i svi koji zadovoljavaju uvjete da moraju dobiti koncesije. Prema tome, na taj način za određene poslove mi imamo mogućnosti izbora. Na ovaj način mi štitimo slobodno to mogu reći trutove koji žive na račun svih građana, koji imaju cijene kako žele i kada žele i kuda to na kraju krajeva vodi. Čini mi se gospođo ministrice da niste dovoljno sagledali problem, pogotovo zato ako želite uvesti reda treba uvesti posebne propise, uvesti pravilnike, gdje će sva ta trgovačka društva i obrti koji nemojmo zaboraviti ovoga časa zapošljavaju oko 2 tisuće radnika, koliko ukoliko ispunjavaju uvjete onda mogu raditi na tržištu, ukoliko ne, uz strogi nadzor možda i stroži nadzor što je bio do sada će imati mogućnost opstanka na tržištu. Ja vas pitam još jedanputa. Objasnite mi na koji način trgovačko društvo koje u vlasništvu jedinice lokalne samouprave, koje u svojoj registraciji imaju pogrebne poslove, koje ima održavanje zelenila, ali koje se isto tako bavi trgovačkom djelatnošću i to najrazličitijom od trgovačke djelatnosti od prodaje prehrambenih proizvoda do toga da ima kafić, birtiju i sve ostalo, na koji način je to komunalna djelatnost? Štitimo ih dvostruko. I bojim se da pod ovim uvjetima ja neću biti spreman dići ruku za ovaj zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Još imamo u ime klubova dvije pet-minutne rasprave. Prvi je poštovani zastupnik u ime Kluba HNS-a, PGS-a, Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice. U pojedinačnoj raspravi vrijeme mi je otišlo, pa sam jednu temu u nastavku ostavio za kraj, a smatram da je od izuzetnog značaja za cijelu državu. Naime, ovaj zakon uvodi obavezu domaćinstva da se uključe u zbrinjavanje kućnog otpada pod uvjetima i po cijenama koje za to određuju općine i gradovi, odnosno jedinice lokalne samouprave. Međutim, obavezu da u tome sudjeluju proizvođači uvoznici i trgovci nismo uveli još ni jednim propisom, pa tako i nadalje u Hrvatskoj svake obaveze u zbrinjavanju otpada, a najveći dio toga je u kućnom otpadu i kod proizvođača papirne ambalaže, staklene ambalaže, tetrapak ambalaže, plastične i metalne ambalaže. Jedini tko u ovom trenutku mora snositi troškove tog zbrinjavanja jesu građani, ako je taj model i tako organizirani, odnosno jedinice lokalne samouprave bez mogućnosti da utječu na ponašanje onih koji na određeno područje ili cijelu državu dovoze ambalažu koja se sutra pretvara u otpad. Kada sam prije spominjao Međimurje, bilo je dosta burnih reakcija, pa dozvolite kratko da pitanje zbrinjavanja ambalažnog otpada u većem dijelu županije je regulirano na način da svaki mjesec komunalna firma od svakog domaćinstva ispred svakog stana i kuće prikuplja taj otpad u slelekcioniranim vrećama zavisno o ambalaži o kojoj se radi. Da veliki otpad svaki mjesec jedanput se prikuplja, a da građani, da bi imali pravo odlagati takav odvojeni otpad moraju kupiti vreću koja košta jednu kunu. Tamo gdje nemamo to, imamo zelene otoke, kontejnere koji idu i čije pražnjenje ide isključivo na teret općina ili gradova. Svjedoci smo velikih problema, ali i velikih rasprava o tome kamo ćemo sa otpadom. Svađe o tome gdje će biti deponije. Svađe oko toga da li ćemo dozvoliti da netko drugi ili, drugog mjesta u naše dvorište dovozi svoj otpad. I onda imamo barikade i blokade, imamo negodovanje i proteste. Tako da se čak i državna vlast u to morala umiješat. Da smo samo 10% vremena potrošili na razgovor kako tu količinu otpada smanjiti, vjerojatno bi ovih problema bilo daleko manje. I završavam sa sljedećom molbom. Ako se za kraj godine priprema novi Zakon o komunalnom gospodarstvu. Gospođo ministrice molim vsa, da ili u tom zakonu ili dopunom Zakona o otpadu pitanje odvojenog otpada reguliramo, ali ne samo kao obavezu građana, proizvođači, uvoznici i trgovci. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSLS-a, DC-a, poštovani zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice i suradnici, gospođe i gospodo. Sasvim je sigurno da ovim izmjenama i dopunama Zakona mi nećemo stati na kraj bespravnoj gradnji, ali barem ćemo pokušati uvesti nove instrumente i nove mehanizme kojim ćemo nastojati i povećati sankcije prema onima koji bespravno grade, pa i onemogućiti ih kad je u pitanju dobivanje svih onih dozvola, odnosno prethodna suglasnost da bi se uopće dozvola mogla izdati. Ja ipak mislim da je ovo možda po prvi put kada već sada pristupamo donošenju novoga zakona do kraja godine, po prvi put prilike u Hrvatskoj da napravimo jedan zakon u kojem će konačno doći do izražaja Finas energije između državnih tijela, odnosno središnje države, lokalne samouprave i samih građana, dakle fizičkih osoba koje će zatražiti dozvole. Učinkovitost javne službe gospođe i gospodo, nije u tome da uzima jako mnogo što se tiče svih potrebnih suglasnosti i svih potrebnih doprinosa i naknada koje će građani trebati dati, nego učinkovitost javne službe upravo u tome da se postigne to fino sudjelovanje između lokalne samouprave i države. Ja bih ipak volio da taj zakon bude možda više deregulacijski. i ako je već komunalno gospodarstvo u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, da onda jedinice lokalne samouprave stvaraju zapravo pravila po kojem će se odvijati komunalna djelatnost. Jer mi ne smijemo zaboraviti i to danas nitko nije ovdje rekao da nisu samo građani bespravni graditelji. Pa gospođe i gospodo pa najveći bespravni graditelj je bila država. Pa većina cesta i sada u ovom mandatu ove Vlade, prije se gradila bez svih potrebnih dozvola. Prema tome, država je bila zapravo najveći kad bismo gledali visinu investicija, država je zapravo bila najveći bespravni graditelj. I što onda očekujemo da običan čovjek, običan građanin ishodi sve dozvole kada i država tih dozvola nije imala. Prema tome, kada govorimo o tome moramo itekako razmišljati i o tome što država čini. Ono što također treba promijeniti jest prije svega činjenica da nam je nažalost birokaracija spora da često smo svjedoci šutnje birokracije i da smo nažalost svjedoci i korupcije birokracije. Prema tome ako želimo stati na kraj bespravnoj gradnji onda moramo stvarno stvoriti učinkovitu javnu službu koju sasvim sigurno i tu se slažem sa svojim kolegom Mršićem nećemo imati sa promjenom urbanističkih planova ili sa planovima građenja nego prije svega sa učinkovitim nadzorom. I bilo bi dobro gospođo ministrice da razmislite da nadzor nad građevinom, odnosno građevinsku inspekciju, nadležnost nad građevinskom inspekcijom i nadzor nad komunalnim gospodarstvom imaju upravo lokalne jedinice prije svega veliki gradovi. Sada se događa da se svi obračaju gradonačelnicima, da nas svi upozoravaju gledajte ovdje se nešto gradi što nam je sumljivo a da praktično gradonačelnici nemaju mogućnost inspekcije, da gradonačelnici nemaju mogućnost nadzora i mi praktično moramo odgovarati za nešto što nismo krivi i što zapravo i sa čime nismo bili upoznati. Prema tome, bilo bi dobro da se razmisli da poglavito veliki gradovi imaju svoje ustrojene službe kojima bismo mi mnogo lakše stali na kraj bespravnoj gradnji nego što je to sada slučaj. I moram na kraju reći kada je u pitanju prijevoz pokojnika potpuno mislim suprotno od svojeg kolege Korenike. Nemam ništa protiv i kao liberal bih se uvijek založio za demonopolizaciju usluga. Ali samo onda ako svi oni koji će prevoziti pokojnike imaju zadovoljene sve minimalne tehničke standarde da taj posao mogu obaviti. Nažalost oni to danas nemaju, oni niti imaju najčešće rashladne komore, niti imaju dežurstvo jer ja vas pitam što je primjerice sa onima koji poginu u prometnoj nesreći? Tko će takve pokojnike preuzeti? Danas ih preuzimaju upravo komunalne službe jedinica lokalne samouprave da bi im onda često ovakvi drugi koji su dakle privatnici još prodali sovju opremu jer ih ne mogu preuzeti jer nemaju dežurnu službu. Prema tome, ako netko želi preuzeti dio poslova koji su sada gospodarski, odnosno komunalno gospodarstvo, itekako se sa time slažem ali neka prethodno ispune sve minimalne tehničke uvjete da se tim poslom mogu baviti. Još jednom, mi ćemo podržati donošenje ovoga zakona ali doista molimo ministricu da u izradi novoga zakona pokuša osigurati ovu sinergiju između ministarstva jedinica lokalne samouprave i naročito inspekcijskih i nadzornih oragana koji trebaju pratiti provođenje ovoga zakona.
Hvala lijepa. Još u ime Kluba SDP-a završnih 5 minuta, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovanje. Gospođo ministrice, još samo riječ, dvije o ovoj temi komunalne djelatnosti i prijevoza pokojnika. Mislim da tu ipak treba razlikovati dvije stvari. Jedna je stvar cestovni prijevoz, znači prijevoz umrle osobe od mjesta smrti do mjesta ukopa. To može biti u drugom gradu, može biti u drugoj državi. Čovjek umre u Zagrebu, rodbina želi da ga se pokopa negdje na otoku. To možda može podrazumjevati prijevoz najprije cestovni do aerodroma, onda avionom do neke zračne luke na moru, onda brodom do toga otoka, to svakako komunalna djelatnost biti ne može. To je obavljanje jedne djelatnosti specifične u cestovnom prometu koja ima svoje zahtjeve, Bože moj, u kakvim vozilima se mora obavljati, po kojim pravilima, ali to s komunalnom djelatnošću veze nema. Postoji i jedan drugi tip prijevoza pokojne osobe koja se odvija unutar samog groblja. Dakle, od mrtvačnice do mjesta ukopa, od onog odraza ispračaja pa do pogona za kremiranje, pa kasnije prijevoza opet urne do mjesta ukopa, polaganje urne, to može biti komunalna djelatnost. I vi ako pogledate fakture koje šalje npr. Mirogoj, vi ćete tamo naći stavke prijevoza. Upravo ovog tipa, ajmo ga nazvati komunalnom djelatnošću, komunalnog prijevoza. To su oni poslovi koje je potrebno obaviti unutar samog groblja ali nemojmo to brkati sa cestovnim prijevozom jer je to jedna posve 15-ta djelatnost koja mora biti na tržištu, koja mora biti dostupna svima onima koji se time žele i mogu baviti i koji moraju ravnopravno konkurirati u dobivanju takvih poslova. Dopustimo i rodbini pokojnika da odabere prijevoznika kojeg želi za takav posao. Uvjeren sam da mnogi ne bi pristali na to da taj posao obalja bilo kakva komunalna služba. Ne bi. Prema tome, to u ovom sadašnjem prijedlogu nije razdvojeno, te dvije vrste prijevoza. One nisu jasno razlučene. Ne da nisu jasno razlučene nego se eksplicite kaže da se pod prijevozom pokojnika podrazumjeva preuzimanje i prijevoz umrle osobe od mjesta smtrti do mrtvačnice na groblju ili krematorij. Npr. tu se ne kaže do možda rodne kuće, u mnogim mjestima ni nema mrtvačnice, manjim selima, pokojnik leži u kući. Hoće rodbina da ga se tamo preveze. Prema tome svakako ako nemate amandman pogodan da ovo ispravite ali dajte onda svakako kada budete donosili novi zakon razlučite ove dvije djelatnosti. Nemojte ovakvim brkanjem stvari pogodovati nekakvim komunalnim poduzećima da posve nelojalno i netržišno konkuriraju ljudima kojim se, koji se ovim bave kao svojom djelatnošću kao obrtom koji od toga žive.
Hvala lijepo. Molim ministricu Marinu Matulović-Dropulić na završni osvrt.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo pa evo na kraju su se Izmjene i dopune zakona o komunalnom gospodarstvu zapravo pretvorile u diskusiju oko bespravne izgradnje i oko prijevoza pokojnika. Sve ostalo je očito bilo manje važno što i ja razumijem da su ovo najvažnije dvije stvari. Mi što se tiče bespravne izgradnje, ovo je samo jedna od mjera. I mi to cijelo vrijeme napominjemo i govorimo. Ima više mjera koje se moraju napraviti da bi se bespravna izgradnja koliko toliko smanjila i suzbila. Govorila sam o planovima, rekli smo da ćemo donositi planove brže i da smo osigurali novac za one jedinice u proračunu državnom, za one jedinice lokalne samouprave koji to nisu u mogućnosti platiti. Zakonom o gradnji koji je u saborskoj proceduri izmjenom i dopunom Zakona o gradnji bitno pojednostavljujemo izdavanje građevinskih dozvola. Znači lakše će biti doći do toga. Zatim, što se tiče inspekcijskih službi, nitko ne kaže da inspekcijske službe nisu odgovorne za ono što se dogašalo oko bespravne izgradnje. To nitko nije rekao ali da inspektora ima manje to je sigurno premalo. Mi smo sada dobili suglasnot od Ministarstva financija i Državnog ureda za upravu da možemo novih 68 inspektora zaposliti. Međutim, fluktuacija ljudi je beskrajna. Prošle godine je 100 inspektora otišlo iz ovog Ministarstva. Prema tome moramo im vratiti dostojanstvo tim ljudima, znači da oni nešto znače i moramo im povećati plaće inače jednostavno nema mogućnosti da inspekcija ostane duže vrijeme na, zapravo insepktori ostanu duže vrijeme ovdje prisutni. Prema tome mi moramo odrediti određene, utvrditi određene stvari i ovo jedna od mjera koje mislimo da je dobro. Razgovarali ste o Kaznenom zakonu jučer i danas i prema tome i to je jedna od mjera. Znači ima više mjera. Osim toga mi ćemo sada opet u izmjeni i dopuni Zakona o, prostornog uređenja predložiti vam rokove za izradu prostornih planova. Znači ima puno toga što se događa ali vjerujte ove, ovi objekti koji su sada pred useljenjem a nemaju dozvolu ili imaju dozvolu za prizemlje i kat, a napravili su prizemlje i 5 katova to je važno da onemogućimo takav onaj, takvo priključenje. Prema tome radimo na tome. Što se tiče ovog prijevoza pokojnika. Gledajte dugo smo razmišljali o tome jer se Udruga obrtnika za razliku od Komore javila. Komora misli da treba ostati ovako kao što smo mi predlagali i ko što je bilo i do sada u Zakonu, a Udruga obrtnika misli da to treba promijeniti i prijevoz dati na slobodno tržište. I sad se zapravo postavlja pitanje šta će se dogoditi na primjer ako u bilo kojem malom mjestu umre čovjek. Koga će taj ukučanin zvati. Ili pozove mrtvozornika ili pozove policiju. Policija ili mrtvozornik bi morali imati spisak svih ljudi koji se na slobodnom tržištu bave prijevozom mrtvaca. Nakon toga taj, taj čovjek koga prvoga nazovu kaže ja već imam prijevoz. Ovaj drugi veli ja već imam prijevoz. Treći veli to košta toliko i toliko. Šta, kak se može reagirati? Može jedinica lokalne samouprave tužbom. Znamo koliko traje sudski spor, a pokojnik leži tamo gdje leži. Znači doma. Prema tome mi ne možemo sada pustiti to na slobodno tržište. Mi smo rekli kako je bilo do sada i dalje je. Ako jedinica lokalne samouprave ima svoju komunalnu firmu, s njom je zadovoljna u obavljanju tih poslova radit će i dalje. Ako ne može dio dati u koncesiju, dio može dalje raditi preko pogrebnog, preko svoje komunalne firme. Ako nema komunalnu firmu koja se time bavi raspisuje natječaj i gospođo Čičin-Šain grad Zagreb je 1995. godine raspisao natječaj za koncesiju i stalno raspisivao, a ne do prošle godine. Znači ni u Zagrebu to nije bilo na slobodnom tržištu, ali su se na, u koncesiju javili njih 10, 15, 30 i grad Zagreb je odlučivao tko može dobiti kao i svi ostali gradovi, jedinice lokalne samouprave koncesiju za taj posao. Prema tome ja vas molim to mora za sada ostati tako. Onog časa kada ćemo donositi prijedlog, kada ćemo raditi prijedlog novog Zakona nema problema da se o tome ne razgovaramo i da opet vidimo plus i minus i šta je ono za što se država mora brinuti to je da svaki pokojnik treba biti, treba biti zbrinut. Ja bih velim još puno mogla o tome govoriti ali samo ću još reći o otpadu. Mi imamo Zakon o otpadu. Činjenica je da svi pravilnici nisu donešeni, da pravilnici trebaju biti donešeni ali je isto tako istina da prvi puta ove godine se što se tiče otpada 150 milijuna kuna daje za sanaciju deponija u pojedinim gradovima, u općinama pa tako i u Koprivnici. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Korenika.
Moram reći gospođo ministrice da nažalost niste u pravu kada kažete da svi imaju jednak položaj na tržištu i da svi imaju pravo na, i mogućnost dobivanja koncesije. Jedinice lokalne samouprave koje imaju svoja vlastita poduzeća jednostavno ne raspisuju natječaj za koncesiju a da niste u pravu govori i presuda Ustavnoga suda iz rujna 1999. godine koja doslovce kaže ovako: smatra se da se ovi poslovi moraju biti izloženi tržištu jer se, jer, na isti način i nemaju jednaki pravni položaj svi poduzetnici na tržištu. Ne zaboravimo da smo Zakonom o trgovačkim društvima i zakonima koji definiraju obrtničke djelatnosti omogućili ljudima da se registriraju. Nakon toga vi svojim posebnim propisima ne date im mogućnost da rade na tržištu. Bojim se da će ovaj članak Zakona doći pred ocjenu Ustavnoga suda i da nećete baš slavno proći jer što vas je spočitavalo da čekate nekakav rok do donošenja novog zakona, a ljudi će ostati bez posla zbog vašeg slobodnog tumačenja Ustava Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovom Konačnom prijedlogu zakona. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 99. Rasprava o tekstu zakona je završena. Imamo tabelu sa amandmanima. Molim ministricu Marinu Matulović-Dropulić da se očituje o amandmanima. Amandman br. 1 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
Hvala postoje sastavni dio zakona. Dva, zastupnika Dragutina Lesara.
Ne prihvaćamo, predlažemo da do donošenja novog zakona i izrade kompletne analize u toj djelatnosti ostane ovaj naš prijedlog.
Kolega Lesar izvolite.
Ja sam ovim amandmanom pokušao i ponuditi rješenje gdje onaj dio problema prijevoza pokojnika posebnih kategorija bude u komunalnim djelatnosti a sve ostalo na tržištu. Smatram onako kao što je to do sad bilo i ovo zapravo je amandman pokušaja odupiranja različitim lobijima, a posebice onome iz Radićeve u Zagrebu. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 3. Amandman Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvača se. Isto obrazloženje.
Kolega Pero Kovačević.
Prije svega se zahvaljujem gospođi ministrici što je prihvatila naš amandman vezano za poticajnu stanogradnju da i dragovoljci Domovinskog rata mogu ući u obročnu otplatu bez učešća. Ali kod ovog amandmana moram ostati do kraja baš zbog onih razloga koje sam govorio vezano za odluke Ustavnog suda, vezano za ono obrazloženje nesretno Hrvatskoga sabora, ali imat ćemo problema jer moguće je da će uspjeti ljudi u ustavnome sporu, a imamo problema da je riječ o 400 pravnih osoba i zaposlenicima. To je veliki problem. Mi moramo biti svjesni da ćemo mi ovdje snositi odgovornost ako se uspije u sporu pred Ustavnim sudom. I Hrvatska će platiti tu štetu. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 4. zastupnika Dragutina Lesara identičan kao i ovaj pa se o njemu ne glasuje. 5. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvačamo.
Sastavni dio Zakona postaje. 6. istoga Odbora.
Prihvačamo.
Postaje sastavni dio zakona. 7. Odbora za zakonodavstvo?
Prihvačamo.
Postaje sastavni dio zakona. 8. zastupnika Dragutina Lesara.
Ne prihvačamo. Isto obrazloženje.
Kolega Lesar. Točno. Konzumirano. To se ne glasuje. 9. zastupnika Dragutina Lesara.
Isto. Konzumirano, ali ne prihvačamo.
Ne, to nije točno. To nije isti amandman.
Ma dobro. Ista tematika.
Ne. Tražim obrazloženje zašto ovaj ne? Ovo nema veze sa pokojnikom.
Ima, ima veze. Ne, ne prihvačamo taj amandman.
Jesu to posebne kategorije pokojnika ili?
Je. Ne, nisu posebne kategorije, obične, ali isto ne prihvačamo.
Nisu posebne kategorije? A tko je za taj amandman? Nije prihvačen. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvačamo.
10. prihvačen, sastavni dio. 11. KLuba zastupnika IDS-a?
Ne prihvačamo jer mislimo da nije potreban rok izgradnje zbog toga što smo uveli godišnji plan izgradnje, a u njemu mora pisati sve i on je sastavni dio rješenja.
Za Klub IDS-a izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Naime ovom predloženom dopunom propisuje se samo obveza da u izreci rješenja o komunalnom doprinosu bude određen rok izgradnje objekta i uređaja infrastrukture i prema sadašnjem izričaju Zakona o komunalnom gospodarstvu rok izgradnje objekta infrastrukture nije bio isključen. Dakle određivanjem roka izgradnje objekta i uređaja infrastrukture osigurava se obvezniku plaćanja komunalnog doprinosa, izgradnja objekta i uređaja infrastrukture u određenom roku a to je od odlučnog značaja za utvrđivanje da li je jedinica lokalne samouprave svoju obvezu izvršila i da li je obveznik može tražiti nakon toga povrat uplaćenih sredstava. U tom smislu mislim da bi to trebalo prihvatiti. To je što se prvog dijela tiče. A što se drugog dijela tiče time bi se izbjegli slučajevi da obveznik plati komunalni doprinos a da njegova građevna čestica u primjerenom roku ne bude opremljena objektima i uređajima osnovne komunalne infrastrukture čija se izgradnja financira iz komunalnog doprinosa. Molim glasovanje.
Hvala kolega Poropat. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 12. također Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvačamo, ne prihvačamo. Naime ovdje se traži da za obiteljske kuće akt na temelju kojeg se može graditi može se izdati kada nije izvršena uplata komunalnog doprinosa. Oni isto tako obiteljske kuće traže izgradnju komunalnog doprinosa i nema nikakvog razloga da ih isključimo.
Kolega Poropat izvolite.
Predloženom dopunom isključuju se obiteljske kuće od obveza plaćanja komunalnog doprinosa napominjem prije izdavanja akta na temelju kojeg se može graditi. Smatramo da navedena odredba ima opravdanja jer omogućava investitorima koji grade obiteljske kuće i to povoljniji položaj jer se pretpostavlja da ti investitori izgradnjom obiteljske kuće rješavaju svoje stambene probleme. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 13. istog Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvača se zato što pod potvrdom se smatra i uplatnica prema tome nije potrebno.
Kolega Poropat.
Povlačim onda.
Hvala. 13. povučen. 14. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvačamo. Naime ne može se jedan objekat zapravo jedan stambeni objekat svaki stan priključiti na komunalnu infrastrukturu jer za jednu zgradu postoji samo jedan priljučak. Ne može. Ali se može svaki stan ima svoj, svoj mjerač i oni plaćaju srazmjerni dio priključka. Prema tome ne možemo to prihvatiti.
Kolega Mršić izvolite.
Da. Gospođo ministrice vi ste u pravu. Dakle jedna, jedna zgrada od 350 stanova će platiti naknadu za priključenje 5 tisuća 350 kuna koliko je sada maksimalna naknada za priključenje kao i najmanja kućica koja se gradi u tome gradu. Nije isto dovesti vodu za jednu kućicu malu ili dovesti vodu za zgradu od 350 stanova. Ovdje, i tu dovodimo, tu dovodimo građane u bitnu neravnopravnost zato što jedni građani da bi dobili vodu moraju platiti naknadu za priključenje a drugdje to de facto plaća zajednički zgrada. To nije samo kod, to nije samo kod stanara, to se radi i kod poslovnih tornjeva, to se radi i kod poslovnih tornjeva gdje možete imati toranj od ne znam koliko pa će poslovni prostori platiti, svi poslovni prostori platiti ... [[Govornik se ne razumije]] dio 5300 kuna. Ja mislim da ovdje ispravljamo grešku koja je definirana u zakonu jer dovodimo u ravnopravnost sve one koji se priključuju na javnu vodoopskrbu odnosno na plinoopskrbu i na odvodnju. To je još više kod odvodnje gdje se naprosto, gdje se naprosto stvaraju veće količine vode. Ovo je do sada u zakonu bilo vrlo nepraktično i vrlo nepravedno jer jedinice lokalne samouprave moraju osigurati priključak na komunalnu infrastrukturu za te velike građevine a za to mogu naplatiti samo 5300 ili 10% bruto dohotka. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljnu večinu, potrebnu. 15. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvačamo.
Sastavni dio zakona. 16. istoga Odbora.
Prihvačamo.
Postaje sastavni dio Zakona. 17. istoga Odbora.
Prihvačamo.
Sastavni dio zakona. 18. istoga Odbora?
Prihvačamo.
Sastavni dio Odbora. 19. zastupnika Damira Kajina.
Prihvačamo.
Hvala ministrice. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? KOlegice ostane da ne ostane ova cijela strana prazna. Pa daj ostanite da ne ostane baš cijela strana, nije zgodno vidjeti. Da. ... [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 81 glas za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno prijedlogu Kluba Libre dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Zbog značaja problematike bespravne gradnje obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da Hrvatskom saboru podnosi redovita izvješća u roku ne duljem od 6 mjeseci o stvaranom stanju u prostoru. Ista izvješća nužno moraju sadržavati podatke o djelovanju nadležnih inspekcijskih službi, ministarstva, županijskih i državni uprava. Ministrice molim očitivanje.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospdoo zastupnici ,ovaj zaključak nije potreban jer mi po postoječim zakonu moramo podnjeti izvješće o stanju u prostoru i moramo podnjeti izvješće o radu inspekcije. Izvješća su pri kraju, uskoro ćete iz za ovo zasjedanje dobiti u Saboru. Hvala.
Dajem na glasovanje onda zaključak? Tko je za? Nitko. Znači nije prošao. Idemo na: - Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice. Predlagatelj Odluke je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodina Branimira Glavaša da kratko obrazloži prijedlog.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege pred vama je Prijedlog odluke o izmjeni odluke o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice. Na prošloj sjednici Sabora donijeli smo Odluku o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice međutim kada smo u pregovorima sa tvrtkom koja je trebala izraditi ove iskaznice bili upoznati da je cijena te iskaznice negdje cca 100 tisuća kuna odlučili smo potražiti jednu jeftiniju varijantu za Hrvatski sabor kako bi se uštedili, uštedila sredstva iz Proračuna. I došli smo do rješenja no da bi to mogli realizirati potrebno je izmijeniti ovu Odluku, izvršiti jednu kozmetičku promjenu ali nužnu promjenu da bi se mogle izraditi ove iskaznice. Stvar je u tome da je potrebno izmijeniti članak 1. i obrisati riječi koji kaže da sadrže naizmjenične holograme grba Republike Hrvatske i slova Hrvatski sabor. Dakle to je neminovnost i nužnost da bi se izmjenilo, a ujedno i pretpostavka da bi se uštedilo 100 tisuća kuna za izradu ovih zastupničkih iskaznica. Toliko, mislim da je sve ostalo jasno. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zastupnik Pero Kovačević izvolite.
Ma samo kratko s mjesta. Ja podržavam ovaj prijedlog ali moramo biti ozbiljniji kad budemo ubuduće radili prijedloge. Jednom donesemo na jednoj sjednici pa odmah mijenjamo na drugoj sjednici. To se moglo i ranije. Ali upozoravam na činjenicu da u članku 20. Poslovnika se kaže da je zastupnik po prestanku mandata i za vrijeme dužan vratiti zastupničku iskaznicu. Podržavam ovu nakanu da zastupnik ima pravo kao uspomenu to imati, ali mu vodimo računa da ne donosimo propise koji su već ... [[Govornik se ne razumije]] suprotni. O tome je samo riječ. Hvala.
Hvala. Još netko? Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke o izmjeni odluke o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice, predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. DAjem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za, donjetal odluka o izmjen ove odluke.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici pred vama je Odluka o upućivanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnu misiju na Haiti /MINUSTAH/. Riječ o sudjelovanju u mirovnim misijima i svakako jedan o načina doprinosa miru i sigurnosti u svijetu. To je deogovorno sa NATOom u sklopu provođenja postupaka i pristupannja NATOu kroz membership action plan. Nesumnjivo je da je riječ o prioritetu vanjske politike Republike Hrvatske, vezano uz članstvo uz Europsku uniju i NATO. Osim toga sudjelovanje UNovim mirovnim operacijama RH preuzima svoj dio odgovornosti za sigurnost cjelokupne međunarodne zajednice. Pa tako pridonosi naporima za kandidaturu za nestalnu člankcu Vijeća sigurnosti UNa. Ministarstvo obrane ima zacrtano sudjelovanje u Međunarodnim misijama u svojim strateškim dokumetnima. Strategija nacionalne sigurnosti, i strategija obrane. Od 99. godine pripancii oružanih snaga nalaze se u misijama u Liberiji, troje, Indija i Pakisatn 5, Sijera Leone 10ero, Etiiopija Eriterija 7mero i zapadna Sahara.
MOlim vas državmi tajniče dajte se ograničite samo na ovaj prijedlog za Haiti. Radi se o jednom časniku Hravtske vojske i jednom jedinom pa molim vas da.
Predlažemo riječ je dakle o mandatu vrlo bitnom za Republiku Hrvatsku, da sudjelujemo na taj način osnažujemo našu međunarodnu poziciju. Riječ je o psihologu jednom koji bi treba obiti u glavnom gradu Porto Prinsu posebno zaštićeom objektu. Vlada predlaže da Sabor prihvati i donese odluku u upućivanju pripadnika oružanih snaga.
Hvala na razumjevanju. U ime kluba HSPa. Odbori. Ivan Jarnjak predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na svojoj 14. sjednici donio je odluku da se podržava jednoglsano odlučio da Hrvatskom saboru predloži donošenje odlue o upućivanju pripadnika oružanih snaga RH u mirovnoj misiji na Haiti, Minutas.
Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Tonči Tadić u ime Kluba HSPa.
Poštoavni gospodine predsjedniče da me i gospodo zastupnici. Da skratimo vrijeme govoreći to iz klupe dakle, ova odluka o upućivanju pripadnika oruažnih snaga u mirovnu misiju na Haiti ima u sebi jedan bitan element a to je činjenicu da Hrvatska u tom slučaju sudjeluje de facto u okupacijskim snagama na području Haitija. Obzirom na potpunu nestabilnost koja je na Haitiju od vremena nakon št osu intervenirale snage SAD s obzirom an opće stanje ljudskih prava, tamo je stvorena međuanrodna vojna intervetna snaga, međunarodna, koja se zove međunarodne prijelaznesnage. U čijem sastavu su trupe iz čitavoga niza zemalja, dakle iz Brazila, Čilea, Francuske kanade i SAD a sve pod zapovjedništvom SAD. Nije dakle o riječ misiji razdvajanja, riječ je o misiji potpune kontrole stanja u nekoj zemlji, a to se pak može podvesti i definitivno će se podvesti pod četvrtu hašku konvenciju kojar egulira okupaciju neke zemlje odnosno ulogu vojnih okupacijskih snaga u nekoj zemlji. Hrvatska makar i time što ima samoj jednoga svoga pripadnika oružanih snaga tamo a ne čitavu postrojbu, postaje dio okupacijskih snaga. Okupacijske snage pak po četvrtoj haškoj konvenciji su odgovorne za kompletno stanje stvari an terenu. Dakle ne samo za opći javni red i mir, nego i za sve poslvoe koji proizlaze iz nefunkcioniranja sustava državne uprave i iz nefunkcioniranaj demokratskog ustroja te zemlje. Jer sve zapravo reguliraju tamošnje mirovne postrojbe koje su ovdje u ulozi okupacijskih snaga. Što praktično znači da je Hrvatska suodgovorna i za opskrbu ljekovima i za funkcioniranje zdravstvenog sustava, i za funkcioniranje školstva, i za opskebu električnom energijom i pitkom vodom i na kraju krajeva naravno i za javni red i mir. Postavlja se pitanje koja je svrha koja je strateška svrha sudjelovanja pripadnika oružanih snaga RH na Haitiju. kakve to strateške interese RH ima na Haitiju da tamo mora biti vojno prisutna makar sa jednim čovjekom. Ali ponavljam s tim jednim čovjekom smo mi jedna suodogovorni kao da ih 10 ili 10 000. Jer smo dio okupacijskih snaga. Dakle to opet ovdje postavljam kao pitanje u ime HSPa. Jer se hrvatska vojska neprekdino upućuje u mirovne misije mi protiv njih nemamo ništa protiv, ali ovo je vrlo specifična vojna misija koja ponavljam nema ulogu razdvajanja, nego ima ulogu okupacije, i može se podvesti i sigurno će se podvesti za sve što će ona činiti pod 4 haškom konvencijom, uz sav rizik da Hrvatska bude suodgovorna za kompletno stanje na Haitiju jer ima svoju vojsku tamo A nikoga neć ebiti posebno briga koliko je naših ljudi tamo zapravo bilo, jeli to bio samo jedan čovjek ili više njiz. KOji je strateški interes. Po meni je ovdje i po mojim kolegama u klubu HSPa, ovdje jedini strateški interes to da Hrvatska podjeli odgovornost koju trenutno imau SAD, sa Brazilom, Čileom, FRancuskom Kanadom.To je jedina svrha. A to je da mi podjelimo tuđu odgovornost, u zemlji koja je na drugom kraju planete s kojom nemamo nikakvih ni gospodarskih ni politčkih, ni kulturoloških veza. Prema tome mi ćemo biti vrlo suzdražani kod glasovanja o ovoj odluci. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Neven Jurica.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, ja ću biti vrlo kratak jer bih trebao ispraviti netočan navod d se radi o okupacijskim snagma na Haitiju. Ne radi se o okupacijskim snagama, radi se o snagama ujedinjenih nacija i radi se o mirovnoj operaciji u okviru Ujedinjenih nacija čiji je Hrvatska kativni član i prirodno i normalno ako smo član jedne asocijacije, organizcije kakve Ujedinjene naciije jesu, da participramo u aktivnostima koje ta organzacija ima unutar svijeta. A sukob unutar Haitija kao što dobro znate unutartnji njihov sukob koji se snagama Ujedinjih nacija pokušava držati pod nadzorom odnosno mir se pokuđaav na Haitiju održati pod nadzorom. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Krešimir Čosić u ime kluba HDZa.
Pa evo štovani gospodine predsjedniče, zbog kratkoće biti ću vrlo koncizan. Nije sporno Hrvatska treba biti dio globalngo sustava siguronsti Hrvatska treba preuuztei dio svojih obveza koje ima u međunarodnoj zajednici. Minimizirati eskalaciju sukoba, na svim područjima. I sukladno tome Hrvatska časnici vojnici nalaze se na različitim mjestima. Ono što je važno to bih htio ovom prilikom iskazati. Danas ovoga časa oovoga trenutka naalzi se gotovo 70tak hrvatskih vojnika časnika, dočasnika u različitim mirovinim operacijama. Rizik tih mirovnih operacija nije mali, i zbog toga predlaćem da o tom eproblemu sa sigurnosnog aspekta hrvatskih časnika a to je vezano uz razna pitanja njihove obuke, vremena pripreme, selekcije, organizacijsku strukturu, jednom prilikom nađemo više vremna i o tome raspravimo. A rekoa bih na kraju i odgovarajući zakon koji će regulirati standarde i kriterije o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u mirovnim operacijama. Kako bi minimizirali moguće negativne političke ali sigirnosne posljedice na njihovoj individualnoj ali i na našoj zajednčkoj razini. Hvala llijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. I drugo, Prijedlog Odluke o upućivanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnu misiju na Haiti. Isto je potrebna dvotrećinska većina glasova svih zastupnika. Tko je za prijedlog ove odluke? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 104 glasa, 11 protiv i 1 suzdržanih donesena predložena odluka. Hvala lijepo. Glasovanje smo završili. Nastavljamo u 12 sati.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prijedlogodluke o razrješenju izbora člana odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Odbor za izbor i imenovanje predlaže da se razrješi član odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, gospodin Darko Šantić a da se za člana Odbora za zakonodavstvo hrvataskog sabora izabere gospodin Nikola Vuljanić.
Otvaram raspravu. Tko je za prijedlog ove odluke nakon rasprave ako je ima. nema. Hvala. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboručlana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Odbor predlaže da es razrješi član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Odbor predlaže da se razrješi član odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora gospdoin Darko Šantić, a da se za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora izabere Nikola Vuljanić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za? Hvala.a Izvolite dalje.
Odbor predlaže da se donese odluka o izboru člana odbora az turizam Hrvatskog sabora. U skladu sa tim predlaže se da se za člana Odbora za turiuzam Hrvatskog sabora izabere gospodine Jakša Marasović.
Otvaram raspravu. zaključujem tko je za? Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno donjeta odluka kao i ove prethodne.
Odbor predlaže donošenje odluke o razrješenju izbora člana Odbora za ravnopravnost spolova hrvatskog sabora. Od upute odluke preldažemo da se razrješi član Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora gospodin dr. Dujomir Marasovioć a da se za člana Odbora za ravnopravnost splova Hrvatskog sabora izabere gospodine Marijan BEkavac.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za? Hvala. Utvrđuje jednoglasno donjeta odluka. Imate još nešto.
Odbor predlaže da se donese odluka o izboru člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora, te da es za člana Odbora za ravnopravnost Hrvatskog sabora izabere gospodin Jakša Marasović.
Otvaram raspravul Zaključujem raspravu. DAjem na glasovanje ovu odluku. Tko je za? Hvala.
To je sveg gospodine predsjedniče.
I još imam isto vašega Odbora, prijedlog odluke o izboru člana nadzornog odbora financijske agencije. Jeset za člana nadzornog odbora financijske agencije iz redova saborskih zastupnika .
Predložili gospođu Nevenku Majdanić.
Hvala otvaram raspravu. Zaključuej raspravu. DAjem na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno donjeta ova odluka Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom na 7. sjednici Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Radi lakšeg snalaženja na klupe vam je podijeljen pročišćeni tekst dnevnog reda za nastavak sjednice. Prva točka sa kojom počinjemo je: 1. Konačni prijedlog zakona o kamatama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 115; Predlagatelj Zakona je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, gospodarstvo, razvoj i obnovu i europske integracije, izvješća kojih ste primili na sjednici. Molim državnu tajnicu Ministarstvo financija gospođu Martinu Dalić da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.