Gospodo, poštovani izaslanici, zastupnici, vaše ekselencije, poštovani gosti, pedstavnici sredstava javnog informiranja, sve nazočne lijepo pozdravljam. Prije nego što gospodin Mustafa Pamuk preuzme predsjedavanje sjednicom, dopustite mi da vam ukratko iznesem dosadašnji pregled rada Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Konstituirajuća sjednica je održana 31.01.2003.godine. Od 31.01.2003. do današnjega dana Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine održao je 11 sjednica. Za ovaj period Dom naroda je: usvojio 32 zakona u drugom čitanju; ratificirao 19 sporazuma; 7 konvencija; 7 protokola; 7 ugovora; 1 memorandum; dao suglasnost za otkazivanje 3 međunarodna sporazuma; usvojio 6 izvještaja; 13 zaključaka; 14 odluka; 3 informacije i 2 akta. Na Domu je postavljeno 20 izaslaničkih pitanja i dobijeno je 14 odgovora. Ja osobno smatram da dosadašnjim radom u ovih 8 mjeseci možemo biti zadovoljni. Mislim da je Dom ispunio sve postavljene zadatke i mislim da ćemo i sa današnjom sjednicom zaokružiti ovaj osmomjesečni period rada vrlo uspješno. Ja sada pozivam gospodina Mustafu Pamuka da preuzme vođenje sjednice i želim mu naravno puno uspjeha u radu kao i nama svima. Gospodine Pamuk, izvolite.
Hvala, zahvaljujem se gospodinu Jukiću, u ime predsjedništva ovog doma i nadam se svakako u ime svih poslanika. Ja ću se truditi da Kolegij i dalje radi kvalitetno i dobro onako kao što je radio i u vrijeme dok je predsjedavajući Kolegija bio gospodin Jukić. Kolegij je zajednički organ i u narednom periodu, i u prošlom periodu Jukić se je ponašao samo kao ono što kažu primus interpares i ja se nadam da ćemo tako i ja ću se truditi da u periodu koji je ispred nas i bude ostane tako. Dakle, sve odluke i sve ono što treba da radi Kolegij 2 onako u jednom ravnopravnom odnosu, on će to raditi i sad, i ja mislim da jeste to garancija za uspješan rad ovog parlamenta i u narednom periodu. Evo ja se još jednom zahvaljujem kolegama i zahvaljujem se naime, i svim poslanicima odnosno svim delegatima koji su pomogli da Kolegij ovako kvalitetno radi. Dame i gospodo, poštovani delegati, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, sve vas fino, lijepo pozdravljam i otvaram 12. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na 12. sjednici Doma naroda prisutno je: 13 delegata. Od toga 5 iz reda Bošnjačkog naroda, 4 iz reda Hrvatskog naroda i 4 iz reda Srpskog naroda. Odsutni su gospodin Milojević i Zrno, opravdano. Budući da imamo kvorum možemo punovažno odlučivati. Dakle, možemo da radimo. Za 12.sjednicu predlažem sledeći dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Usvajanje Zapisnika sa 11.sjednice Doma naroda, 3. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjnama Zakona o udruženjima i fondacijma Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač vijeće ministara, 4. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara, 5. Zahtjev za rzmatrnje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Predstavnički dom, 6. Zahtjev za razmatranje Zakona o imunitetu po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara, 7. Zahtjev za razmatranje Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara, 8. Zahtjev za razmatranje Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima Bosne i Hercegovine po planu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara, 9. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine i raseljenim osobama u Bosni i Hercegovini, prvo čitanje – predlagač Vijeće ministara, 10. Prijedlog Zakona o vazduhoplovstvu Bosne i Hercegovine, prvo čitanje – predlagač Vijeće ministara, 11. Prijedlog zakona o sudskim taksama naime, jedanaesto jer Prijedlog zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, prvo čitanje – predlagač Vijeće ministara, 3 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o suradnji i uzajamnoj pomoči u oblasti carine – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije o međunarodnom prevozu putnika i roba u drumskom saobraćaju – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Jugoslavije o socijalnom osiguranju – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom prometu između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Savezne vlade Savezne Republike Bosne i Hercegovine – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Mađarske o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o unapređenju i zaštiti investicija – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji Sporazuma o razvojnom kreditu (Kredit 3779 BOS) (Projekat razvoja i zaštita šuma) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu Projekta tehničke pomoći za socijalno osiguranje između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o socijalnom osiguranju – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti kulture – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Italije o saradnji malih i srerdnjih preduzeća – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 23. Informacija o vanjskoj zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2002.godine, 24. Razmatranje Prijedloga dokumenta «Sigurnosna politika Bosne i Hercegovine» - predlagač Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, 25. Strategija Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i Akcioni plan, 26. Izvještaj o I evaluaciji Bosne i Hercegovine u GRECO, 27. Izvještaj u radu Ustavno-pravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 28. Zaključak u vezi sa projektom CIPS. 4 Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Da li se ko javlja za riječ? Dakle, nema diskusije po dnevnom redu. Ko je za prihvatanje ovako pročitanog dnevnog reda? Dakle, jednoglasno 13 glasova je za. Nema potrebe da pitamo ko je protiv i ko je suzdržan. Hvala vam lijepo. Prva tačka dnevnog reda je Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na posljednje pitanje dobili su Klub hrvatskih delegata, da li su delegati zadovoljni odgovorom? I drugih odgovora nije bilo. Izvolite, delegati iz Kluba hrvatske nacionalnosti. Niko se ne javlja, ja ću, hoču li ja smatrati, molim vas Filipoviću hoču li ja smatrati da je Klub hrvatskih delegata zadovoljan sa odgovorom? Zadovoljan, hvala lijepo. Molim vas ima li delegatskih pitanja? Izvolite gospodine. Gospodin Boško Šiljegović, izvini da najavim.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi gosti, nastojao sam da nađem negde pogodno mijesto u ime Kluba srpskih delegata, želim da prenesem konstataciju da je gospodin dosadašnji predsjedavajući gospodin Velimir Jukić, uspješno predstavljao ovaj visoki dom, uspješno ga vodio a isto to želim i gospodinu Pamuku. Hvala lijepo.
Hvala, poslaničko pitanje izvolite, gospodin Limov. Hvala molim vas da saslušamo gospodina Limova.
Poštovani gospodine predsjedatelju i dopredsjedatelju, uvažene kolege izaslanici, predstavnici institucija Bosne i Hercegovine i međunarodne zajednice, cjenjeni gosti, predstavnici sredstava javnog informiranja, dame i gospodo, ja sam na našoj prošloj sjednici održanoj 2.rujna, postavio izaslaničko pitanje koje se odnosilo na deklaraciju odnosno rezoluciju pod naslovom «Kupujmo domaće». Pošto mi Kolegij nije odgovorio na izaslaničko pitanje, a u dnevnom redu nije predvidio da danas taj posao odradimo, čime nije ispoštovan rok utvrđen u članku 121., ja tražim da se ova točka dnevnog reda kao obveza stavi u prijedlog dnevnog reda na narednu sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Osobno ću sačiniti prijedlog rezolucije i dostaviti ga svim izaslanicima a molim i nadležne komisije da razmotre taj prijedlog koji ću i njima dostaviti. 5 Izvolite gospodine predsjedatelju, moj prijedlog za točku dnevnog reda odnosno zahtjev za točku dnevnog reda, sukladno našem Poslovniku, članku 121. i utemeljen na članku 114. Hvala.
Hvala lijepo, ja se ovaj evo izvinuti u ime Kolegija. Ja ću reči da je ovo malo možda smo mi, mi smo mislili da ćemo na slijedećoj sjednici ovaj, imati odgovor na ovo pitanje, međutim neće smetati da i ovako ovaj, da ovo pitanje bude tretirano kao tačka dnevnog reda i mi ćemo na narednoj sjednici to uvrstiti u dnevni red kako stoji i u Poslovniku ovog doma. Hvala lijepo. Ima li još, izvolite gospodin Spasojević.
Gospodine predsjedavajući, čestitam vam prije svega na izboru za predsjedavajućeg Doma naroda i želim vam uspješan rad, a mislim da dosadašnji vaš rad je isto također bio uspješan. Nadam se će i u budućem periodu biti kao i do sada. Ja sam izašao da obnovim jedno pitanje koje sam pitao prije 4 Skuštine i nisam bio zadovoljan, nije bilo potpuno to pitanje. Riječ je o jednoj gospođi koja je tražila da se nađe obrazac N 4 za njenog pokojnog muža. Poslije 2 Skupštine, ja sam dobio bio neki odgovor, kojim nisam bio zadovoljan, pa sam ponovo predlagao, međutim da li Kolegijum da li nije smatrao ili je to previdio da sam ja tražio ponovo da mi se na to odgovori, pa sam ja dao sebi slobodu da to danas ponovo postavim u pismenoj formi i da tražim da mi se u što kraćem roku odgovori. Hvala vam.
Hvala lijepo, nadam se da će to biti uredu. Ima li dalje, javljali se ko dalje za poslanička pitanja? Dakle, smatramo da je i ova tačka dnevnog reda iscrpljena i da možemo preći na narednu tačku dnevnog reda, to jeste na Ad. 2. Usvajanje Zapisnika sa 11.sjednice Doma naroda Javlja li se ko za riječ? Hvala lijepo. Ko je za usvajanje Zapisnika sa 11.sjednice? Dakle, Zapisnik sa 11. sjednice je usvojen, jednoglasno. Hvala lijepo, nema potrebe dakle 13 glasova za. 6 Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda to je Ad.3. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o udruživanju i fondacijama Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara Ima li potrebe da čujemo predlagača i ima li predlagača? Ja mislim da nema predlagača iz Vijeća ministara. Ostaje na Parlamentu i ja ću iskoristiti ovu priliku da upitam kolege. Mi imamo jedan stav da se neće razmatrati tačke dnevnog reda u kojima nema izvještaća i predlagaća, izvještaća predlagaća, odnosno u ovom slučaju čovjeka iz Vijeća ministara koji će obrazložiti ovu. Ko je za to da raspravljamo o ovom ili da skinemo sa dnevnog, o ovome? Ko je za to da raspravljamo, da skinemo ovo sa dnevnog reda? Molim vas, ja se izvinjavam ja to hoču da kažem jer jednu stvar, mi smo se dogovorili da neće se razmatrati tačke, izvolite, tačke dnevnog reda za koje nema izvještača. Izvolite gospodine Limov.
Uvažene kolege izaslanici, ja predlažem ostajem naravno pri onom stavu da ne razmatramo točku dnevnog reda za koju nema ovlaštenog predlagača ili njegovog predstavnika, ali predlažem da ukoliko je moguće ovu točku dnevnog reda pomjerimo a da se u međuvremenu uspostavi kontakt sa predlagačom i pokuša osigurati da on dođe ovdje i da dakle raspravljamo o ovome pri kraju dnevnog reda.
Hvala lijepo. Ja sam za to da usvojimo predlog gospodina Limova, i ko je za? Hvala lijepo. Dakle, jednoglasno molim sekretara, nije jednoglasno. Ko je za? Hvala lijepo. Ko je suzdržan? I Ko je protiv? Usvojili smo dakle, prijedlog, zaključak da se ova tačka dnevnog reda preskoči, odnosno odgodi i uspostavimo vezu sa Vijećem ministara odnosno predlagačem da neko dođe da referiše ovo. Molim ovog ko će ispostaviti vezu da u Vijeću ministara saopšti da sve tačke koje neće biti, koje su sad na dnevnom redu će biti skinute s dnevnog reda ukoliko ne dođu ljudi iz Vijeća ministara da obrazlože. Hvala lijepo. 7 Idemo na četvrtu tačku dnevnog reda Ad. 4. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara Nema Vijeće, ima dobro. Izvolite gospodin Tošić je iz Vijeća ministara prisutan i on će nam kazati.
Gospodine predsjedavajući i ja se pridružujem čestitkama i želji za uspješan rad i vaše predsjedavanje ovim po meni najznačajnijim Domom, Domom naroda. Pozdravljam sve poslanike i zastupnike i želim da i dalje nastavimo u ovom trendu uspješnog rada i donošenja ovih zakona. Ustavni osnov donošenja ovog zakona su održani odredbama člana 3. pod b. Ustava Bosne i Hercegovine, kojim je propisano da je u nadležnosti institucija bosne i Hercegovine vanjsko-trgovinske politika, a u okviru te politike i uvoz i izvoz oružja i vojne opreme. Donošenjem priloženog zakona, inicirala je radna grupa za implementaciju zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme, sastavljene od predstavnika OHR-a, OSC-a, KAFA.o, Stalnog komiteta za vojna pitanja, Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, radi usaglašavanja navedenog zakona sa zakonom u ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine. Ovdje je bitno napomenuti da dio nadležnosti Ministarstva civilnih poslova i komunikacija ovim zakonom je prenesen na Ministarstvo sigurnosti te je shodno tome potrebno izvršiti predložene izmjene zakona, Krivični zakon Bosne i Hercegovine obuhvatio je kaznene odredbe isto tako za slučajeve iz člana 14. ovoga zakona. U tom smislu, ovdje je i ovj, osnovna znači promjena u ovome članu 1. da umjesto Ministarstva civilnih poslova i komunikacija zamjenjuje se riječima – Ministarstvo sigurnosti. Sve drugo je ostalo kao i do sada. Ne znam ako još nešto treba.
Hvala lijepa, ja mislim da je dovoljno. Ja sam ovdje ovaj, dužan da kažem da je ovaj zakon usvojila Parlamentarna skupština, jer ovaj zakon ide po hitnom postupku i nema amandmana i evo ja sad poslije ovog izlaganja gospodina Tošića otvaram raspravu po ovom predlogu. Evo gospodin Osman Brka.
Prvo ja vas sve pozdravljam i htio bi da zahvalim i čestitam gospodinu Jukiću na uspješnom vođenju do sada, u prošlom mandatu, a isto to želim da uradi gospodin Pamuk u slijedećim mjesecima. 8 Ja se nadam da će tako to sigurno da bude i da ćemo nastaviti uspješan kontinuitet, onaj koji je na samom početku u uvodu pročitao gospodin Jukić šta smo uradili do sada. To je jedna stvar. Druga, prije nego što ću preći na ovo za šta sam došao, zaista mene interesuje i mislim da bi mi trebali da dobijamo u materijalima, kad je izvješteno Ministarsko vijeće, odnosno resorna ministarstva o našem dnevnom redu i da li je izvješteno na vrijeme i da li oni svjesno ne dolaze na naše sjednice. Ja hoću da znam sigurno, kojeg datuma je otišla izvješće, obavjest od Sekretarijata ovog doma, Ministarskom vijeću i da znamo gdje je kuršlus, jer ovo nije prvi put da nam se ovo dešava, a ja zaista mislim da je ovo vrlo ozbiljan organ, koji ne zaslužuje takav tretman niotkog, pa ni od Ministarskog vijeća da mi moramo skidati tačku dnevnog reda koja je na dnevnom redu. Ja zaista molim ako možemo da mi znamo tačno datum kad je Ministarsko vijeće, je li do nas greška ili je greška do Ministarskog vijeća. Da ubuduće ne bude sam Hilmo protiv, kad ja budem znao da su oni dobili na vrijeme obavjest, ja ću uvijek biti protiv da mi pomjeramo te tačke dnevnog reda. Molim vas, htio bih da se uozbilji rad ovog doma. Toliko o tome. A sad bih htio nešto da kažem o ovom zakonu. Jasno mi je sve da je ovo po članu 100., znam šta je, šta trebamo danas uraditi i ja ću dignuti ruku za ovaj zakon. Međutim, ja u mene je u ruci materijal koji je Sektor vojne industrije u Ministarstvu odbrane Federacije proslijedio predsjedniku Vlade Federacije, a predsjednik, Vlada Federacije Ministarskom Vijeću, gdje imaju vrlo ozbiljne primjedbe na ovaj zakon i to, dvije su suštinske a govori se o slijedećim: radi se u stvari o slijedećem. Ja ću u tri – četri rečenice to kazati, samo da sugerišem odnosno da ovaj dom sugeriše Ministarskom vijeću da vrlo brzo pokrene izmenu i dopunu ovog zakona, jer ako i jedna djelatnost industrijska u bosni i Hercegovini može brzo da djeluje i da brzo stane na noge i da brzo tu izvoz uspostavi, to može ova djelatnost i zbog toga što je to vrlo, jer razgovarao sam sa 2-3 eksperta iz ove oblasti, ja za to nisam ekspert naravno ali sam htio da se interesujem za to i ljudi su mi rekli da je to zaista suštinska stvar, koje bi trebalo promijeniti u ovom zakonu. Pa sam ja ovdje izašao da apelujem na naš dom da bude apel ne Osmana kao poslanika, nego ovog doma Ministarskom vijeću da vrlo brzo, hitno tako reći sutra pokrene izmjenu i dopunu ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo, ja sam dužan da naime, ovaj parlament, dužni smo prvo da se izjasnimo o tome da li smo za to da se zakon razmotri po članu 100. tačka 2 Poslovnika. 9 Prvo da to glasamo a onda ćemo diskutovati o konkretnim stvarima. Ja sam za. Dakle 12 je za, evo i zakon je usvojili smo. Usvojili smo dakle Odluku o razmatranju zakona po članu 100. tačka 2 Poslovnika. Dakle, e sad da govorimo o samom zakonu pa otvaram raspravu. Da li se ko javlja još za riječ? Ma uredu tu ćemo diskusiju prebaciti na oba kolosjeka. Dakle, nema ovaj diskusija. Ko je za to da usvojimo zakona ovakav kakav jest? Hvala lijepo. Dakle, jednoglasno 12 ovdje je to 12. Zakon je usvojen sa 12 glasova za. Dakle, jednoglasno smo usvojili zakon. Peta tačka dnevnog reda je
Mogu li samo možda reći svoj prijedlog zaključka
Oprosti, ovaj, izvinjavam se evo imali smo prijedlog gospodina Osmana Brke da Vijeće ministara u što kraćem roku pokrene aktivnosti oko izmjene i dopune ovog zakona. Ko je za takav prijedlog? Da vidimo, pa ja mislim da to, da uvijek Vijeće ministara treba da radi na svim zakonima. Znači, jeste li izbrojali. Ko je za? Kazali smo, pa to je inicijativa, to je inicijativa naša inicijativa, naš prijedlog Vijeću ministara, da, da hvala lijepo. 12 glasova je za. Hvala lijepo. Prelazimo na Ad.5. Zahtjev za razmatranje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Predstavnički dom Zakon je proglasio Visoki predstavnik dakle, ovo je zakon koga je proglasio Visoki predstavnik, on je razmatran na Parlamentarnom, na Predstavničkom domu. Predstavnički dom ga je u potpunosti usvojio i to je, i mi smo se dogovorili na nekim našim narednim sjednicama da ćemo krenuti sa akcijom da usvojimo sve zakone koje je donio Visoki predstavnik, da bismo mogli na njima eventualno raditi i dorđivati ih. Imamo li, otvaram raspravu. Imamo li kakvih predloga? Ja molim da glasamo o ovome zakonu. 10 Ko je da se ovaj zakon usvoji? Da se razmatra evo po proceduri po članu 100. pardon. 11 je za. Ko je uzdržan? 1 uzdržan. Protiv? Nema niko. Stavljam sad ovaj, na raspravu sam zakon. Imamo li primjedbi? Imamo li diskusija na zakon? Pa da ti kažem on ga je privi usvojio, pa ga je i ovaj stavio nama na dostavlja na razmatranje, dosavio nam. Hvala lijepo. Ko je za to da se zakon u ovakvom ovaj, tekstu usvoji? Ko je suzdržan? Ko je protiv? Nisam vidio nikaoga ni suzdržanog, ni protiv, fališ. Za dakle 13 za, 12 za. Šesta tačka dnevnog reda. Ad. 6. Zahtjev za razmatranje Zakona o imunitetu po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara Ko je za razmatranje Zakona o imunitetu, zapavo Zahtjev razmatranja Zakona o imunitetu po članu 100. Poslovnika Doma naroda – pedlagač Vijeće ministara. Zakon je proglasio Visoki predstavnik. Prvo da glasamo o tome hoćemo li razmatrati ovaj zakon po članu 100. tačka 2 našeg poslovnika? Ko je za? 11 za. Ko je suzdržan? 1 suzdržan. I ko je protiv? Nema niko. Dakle otvaram raspravu o ovom zakonu.Javlja li se ko za diskusiju? Niko se ne javlja. Stavljam zakon u ovom tekstu na glasanje. Ko je za to da usvojimo zakon u ovakvom tekstu? 12 za. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Niko. Dakle, jednoglasno. 11 Sedma tačka dnevnog reda Ad.7. Zahtjev za razmatranje Zakona o registraciji pravnih lica koje osnivaju institucije Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara. Zakon je takođe proglasio Visoki predstavnik. Ko je za to da ovaj zakon razmatramo po članu 100. tačka 2 našeg poslovnika? Hasane i Brka uključite se u Skupštinu. 11 je za. Ko je suzdržan? 1 suzdržan. I niko protiv. Hvala lijepo Stavljam zakon na diskusiju. Ko je za to da ovaj zakon usvojimo u ovom predloženom tekstu? Dakle, jednoglasno. Hvala lijepo. Osma tačka Ad. 8. Zahtjev za razmatranje Zakona o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima Bosne i Hercegovine po članu 100. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara Zakon je proglasio takođe Visoki predstavnik. Ko je za to da i o ovom zakonu raspravljamo po hitnom postupku? Dakle, 11 za. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Hvala lijepo. Stavljamo prijedlog zakona, tekst zakona na diskusiju. Ima li diskutanata? Nema. Ko je za to da se zakon usvoji u tekstu koji je pred vama? 12 dakle, jednoglasno se usvaja ovaj zakon. Molim vas lijepo, gospodine Kebo pardon mi smo ovaj dogovorili sad u ovom momentu sad je vaš zakon na redu, jednu pauzu 20-tak minuta, vama neće smetati. To je eto zbog potreba ovog doma, pa ćemo napraviti pauzu jedno 20 minuta i nastavit ćemo raditi. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] 12 Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda Ad. 9. Prijedlog zakona oizmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, prvo čitanje, Predlagač Vijeće ministara Dom naroda je na zadnjoj sjednici od 02.09.2003.godine usvojio Zahtjev da se zakon razmatra po skraćenom postupku, odnosno po članu 99. Poslovnika doma naroda. Ovo je prvo čitanje. Dobili ste zakon i molim vas izvolite. Ovaj zakon je li, smo dobili imali smo amandmane, naša koliko ja znam Ustavno-pravna komisija je dobila jedan amandman, usvojila ga je i taj amandman je sad sastavni dio ovaj, ovog zakona. Predstavnički dom je usvojio također ovaj zakon u nešto, ovaj, sa nekim amandmanima pa će nam poslije izglasavanja zakona, je li ako ga izglasamo trebati izabrati komisiju. To mi uobičajavamo da budu članovi Ustavno-pravne komisije koja će ići na usaglašavanje ovog zakona sa predstavnicima Doma naroda. Hvala, evo to je ono što sam ja htio reći odnosno i imao reći vezano za ovaj zakon. Ko se javlja za diskusiju? Ovo dakle, evo ja pozivam gospodina Kebu i ime Ministarstva odnosno i Vijeća ministara da nam kaže nekoliko rečenica o ovom zakonu je li i da ga prvo usvojimo u prvom čitanju, a onda u drugom čitanju i da zakon definitivno usvojimo.
Gospodine predsjedavajući, želim da vam čestitam na izboru, takođe želim da čestitam na uspješnom radu gospodinu Jukiću, želim da pozdravim cjenjene zastupnike odnosno poslanike i da vam ukratko kažem sadržaj promjena koje su predivđene ovim zakonom. Ovaj prijedlog je rađen punih 8 mjeseci, i mislim da smo detaljno analizirali sve aspekte predloženih zakonskih rješenja. Sastoje se ove promjene u 4 grupe pitanja. Prva nastoji se na vrlo transparentan način propisati procedura odabira potencijalnih korisnika pomoći u rekonstrukciji stambenih jedinica. Ovo je nastalo kao rezultat potrebe da se na državnoj razini propiše transparentan postupak jer smo bili svjedoci u prošlosti ne transparentnog trošenja budžetskih sredstava. Druga promjena su regionalni centri. Do sada je bila takva praksa da su resorna ministarstva za izbjeglice oformila svoje urede u drugim entitetima i na taj način utvrđivala i pomagala proces na području drugog entiteta. Otuda ideja da se pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice oforme regionalni centri koji bi objedinili sve ove zadaće koje su do sada radili entitetski centri, kao i uredi araptiefa na terenu. Iz odredbi ovog zakona vidljivo je da će se formirati regionalni centri Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u Mostaru, Banjoj Luci, Tuzli i Sarajevu. Treće, predložene su promjene kojim se mijenja sastav i način odabira Komisije za izbjegle i raseljene lice. Prema predloženim rešenjima Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice će skupa sa entitetima i Distriktom Brčko uz prisustvo 13 zainteresirani međunarodni organizacija koordinirati ove aktivnosti iz oblasti povratka i reintegriranja u Bosni i Hercegovini. Četvrto, što je u stvari jedna vrlo velika promjena značajna koju dugo očekujemo, novim zakonom se predviđa formiranje fonda za povratak. Ovo tijelo je bilo formirano Odlukom Vijeća ministara 2000.godine, ali je zbog određenih nedorećenosti u Odluci kao i složenosti oko ustroja i finansiranja ipak zaključeno da se ovo važno pitanje mora regulisati zakonom. Osnovni je cilj uspostava transparentnog načina finansiranja potreba povratka, posebno u segmentu restitucije stambenih jedinica. Uspostavu fonda kao samostalne upravne organizacije propisali smo način funkcionisanja, donošenja odluka, finansiranja i podnošenja izvještaja o radu. Pored gornjih promjena u novom Prijedlogu zakona vidljiva su i druga rješenja koja unapređuju uvjete za miran, siguran i dostojanstven povratak izbjeglica. Želim na kraju napomenuti da ponuđeni zakon ne iziskuje dodatna sredstva u odnosu na postojeći Zakon o izbjeglicama, i raseljenim osobama u BiH. Potrebna materijalna finansijska sredstva su u nedovoljnom iznosu predviđena budžetom institucija Bosne i Hercegovine, stoga će kroz naredne budžetske aktivnosti izdvajati znatna sredstva za ove promjene i ostali dijelovi institucija vlasti u Bosni i Hercegovini. Smatramo da su gornje izmjene i dopune veoma značajne sa aspekta strateškog planiranja i realizacije politike iz oblasti povratka izbjeglih i raseljenih lica, te garantira da idu u kontinuiranu i plansku akciju, koja bi u četverogodišnjem periodu osigurala povratak svih raseljenih i izbjeglih osoba koje su još uvijek zainteresirane za povratak. Hvala vam lijepa na mogućnosti da ovom uvaženom Domu prezentiram ova pitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, čuli smo gospodina Kebu je li, pošto mi sad raspravljamo o zakonu u prvom čitanju, je li tamo govorimo o osnovama i načelima za postavljanje ovog zakona imamo li još diskutanata? Imamo li još diskutanata, pardon? Nema Ko je zato da se zakon usvoji u prvom čitanju? Hvala lijepo. Dakle, koliko 13 je za. Dalje, predlažem da obavimo raspravu kako se to kaže i u drugom čitanju. U drugom čitanju vodi se, mi za drugo čitanje imamo taj amandman gospodina Halida Genjca koji je molim, koji je raspravljan na Ustavno-pravnoj komisiji. Ustavno- pravna komisija koliko ja znam usvojila je taj amandman i stavljam tekst zakona na raspravu. Evo javlja se za riječ gospodin Jukić. 14
Gospodine predsjedatelju, gospodo zastupnici, dame i gospodo, u ovom zakonu dobili samo jedno pismo, svi smo sa njim upoznati od OHR-a i preporuku odnosno traženje da ako možemo ovaj posao dovršimo do kraja ovog mjeseca. I evo mi se sa ovim današnjim danom uklapamo sa našom sjednicom i u ovaj zahtjev, međutim uklapamo se i ne uklapamo. Ukoliko se dogodi da usvojimo tekst zakona u različitom tekstu mi od onoga koji je usvojen na Zastupničkom domu, onda je po poslovnicima i našem poslovniku i Poslovniku Zastupničkog doma predviđeno da se formiraju komisije i da onda te komisije rade skupa i usuglase tekstove, jer su različito usvojeni. Da se ne bi to dogodilo ja se pozivam na pravo iz članka 89. našeg poslovnika, koji kaže u točki 3 nakon što rasprava počne predsjedatelj će konsultacijama sa zamjenicima presjedatelja uvažiti nove amandmane samo u slijedećim slučajevima: pod b) kada se nastoje usaglasiti dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Ja ovdje mogu, i ovo tumačim da je ovo što je urađeno u Zastupničkom domu znači jedan novi prijedlog i da bi trebali mi ovdje pokušati usuglasiti, i zato ja ove amandmane II, III i IV a jedan je identičan našem osim u jezičnom dijelu, gdje se samo na drugi način kaže da Ministar za ljudska prava i izbjeglice obavezno jeste član ove komisije, što je bila isto tako i preporuka i traženje. Naš amandman koji je usvojen na našoj komisiji tako glasi i ovo smatram stvarno da je samo jezična znači formulacija iste stvari znači. I amandman II, III i IV mislim da bi bilo dobro da ih usvojimo kako bi na taj način popravili tekst ali ne toliko popravili koliko bi ispunili ovaj kriterij da usvojimo tekstove odnosno da tekst usvojeni bude i na našem domu identičan onom tekstu koji je usvojen na Zastupničkom domu. Evo ja smatram da ovo što sam iznio kao argumente i razloge, mislim da je sasvim dovoljno i da možemo naš rad učiniti efikasnijim i bržim a mislim da se ne mijenja bit teksta. Zakon ostaje isti, uklapamo se i u ove preporuke koje smo dobili i dobijamo zakon bez komisija i bez potrebe usuglašavanja. Ja smatram da je ovo dobar način, ovo nam omogućuje naš poslovnik i smatram da ćemo za ovu, za ovaj moj prijedlog imati evo razumjevanja i dovoljan broj ruku da ovako završimo posao oko ovog važnog zakona i ispunimo i tražene uvjete i rokove za njegovo usvajanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Jukiću, javlja li se ko dalje za riječ? Gospodin Genjac.
Poštovane kolege, uvaženo predsjedništvo, pošto ćemo mi imati u narednih 4 godine, jedno šest puta promjenu na kormilu ovog doma, ja ne bih puno trošio riječi na to, naravno želeći uspješan rad svima nama i ovom prilikom. A što se tiče ovog pitanja, ja uvažavam argumentaciju kolege Jukića u potpunosti i razumjevam je zapravo, međutim moramo poći od poštivanja činjenica, poštivanja Poslovnika i stvarnog stanja. Prije svega, citiram i član 89. aktuelnog Poslovnika Doma naroda u 15 tački 3 nakon što rasprava počne, a počela je predsjedatelj će konsultacijom za zamjenicima predsjedatelja uvažiti nove amandmane. Dakle, ja ne znam da li je predsjedatelj u konsultaciji sa zamjenicima predsjedatelja odlučio da uvaži podnošenje novih amandmana. To se treba predsjedatelj izjasniti. I to u slučajevima kad se odnose na nove aspekte koje Komisija nije mogla uzeti u obzir. Ni jedan novi aspekt nije nastupio koji nije bio poznat prije zasjedanja Ustavno-pravne komisije, koja je prema Poslovniku Komisija nadležna za ovaj zakon i nakon kojeg razmatranja na Ustavno-pravnoj komisiji prestaje podnošenja amandmana osim ove situacije. Ustavno-pravna komisija je uvažila aspekat i znala je da je Predstavnički dom usvojio amandmane i imala je sve amandmane koji su usvojeni. Dakle, ustavno- pravna i članovi Ustavno-pravne komisije pojedinačno imali su u vidu amandmane koje je Predstavnički dom usvojio i to nije nova činjenica. Po mom mišljenju to nije novi aspekat i ne može biti razlog za podnošenje novih amandmana. Dalje sugestija OHR-a da se ovaj zakon što je moguće prije usvoji, pa i sa amandmanom koji sam ja podnio i koji je na Ustavno-pravnoj komisiji prihvaćen, poznata je Domu naroda i Predstavničkom domu već više od mjesec dana. Dakle, i to nije novi aspekat. I zato bih ja molio poštujući sve navedene činjenice, prvo da se prredsjedavajući Doma izjasni je li uvažio nove momente za koje sam ja iznio argumentaciju, po mom mišljenju nemoguće uvažiti, drugo da poštujemo Poslovnik. Treće da zakon u skladu sa Poslovnikom i stanjem u kome se zakon nalazi u proceduri u ovom domu dovršimo, obavimo raspravu, izjasnimo se i nakon toga da takođe kao što Poslovnik predviđa formiramo komisiju koja će naravno sa komisijom adekvatnim predstavnicima Predstavničkog doma obaviti konsultacije usaglašavanja. Najbolje i najsvrsishodnije što može ovaj dom učiniti da se ubrza ova procedura je da se izjašnjava o zakonu i da već danas ukoliko zakon bude usvojen u ovoj ili onoj formi, ako bude različita od forme koja je na Predstavničkom domu, da istog trenutka imenuje komisiju i da ta komisija radi posao. I molim vas dakle, ovo su činjenice vrlo čvrsto navedene u Poslovniku i mislim da uz sve želje i namjere nema prostora za neki drugi pristup. Hvala.
Hvala gospodine Genjac, ja moram reči da sam najavljujući ovu tačku dnevnog reda, rekao da ovaj dom ako ste rauzmjeli, da ovaj dom nije dobio amandman izuzev amandmana gospodina Genjca i govoreći dalje o tom rekao sam da će nam to biti potrebno upravo ovo što gospodin Genjac ovaj, reče da formiramo komisiju. Ja uvažavam evo i jedan i drugi predlog, pa da vidimo. Hvala lijepo, gospodin ja izvolite. Dakle gospodin Jukić, izvinjavam se.
Ja imam ovdje znači svoje mišljenje i činjenice dakle, pod b) kada nastoje usuglasiti dva ili više prijedloga u kojima se vodi rasprava. Dakle, na ovo se odnosi sasvim sigurno, a i pod a) što je gospodin Genjac citirao smatram da se čak i tu može govoriti, u pitanju smu možda bili sati. Dakle, oba ova dokumenta nose datum 24.09. dakle, u pitanju su stvarno ne, ne u pitanju su dakle, sati da li je nešto bilo u to vrijeme gotovo otipkano, dostupno itd. Tako da smatram da baš bi trebali onda malo se 16 detaljnije pozabaviti je li to bilo dostupno i je li Komisija imala tog momenta kod sebe ove amandmane. Međutim, ja ću još sebi dati za pravo nešto prokomentirati. Dakle, ovo je rekao Poslovnik i to su naša pravila trebamo ih se upotpunosti držati. Međutim, ja postavljam pitanje ovdje svima nama. Jedno vrlo praktično pitanje. Ima li smisla odgovornost za recimo neko važno ili manje važno pitanje, a svako pitanje je važno, kad se tiče donošenja zakona, i zarez je bitan. Tu odgovornost prebacivati na tri čovjeka, člana Komisije plus tri iz drugog Doma ili je ipak korektnije da tu odgovornost ovdje podjelimo mi svi skupa dakle, cijeli naš Dom a ovo je u skladu i sa Poslovnikom. I zato ja mislim da nema nikakvog razloga da ovo ne uvažimo i da se o ovome ovdje izjasnimo. Dakle ne bježimo od onoga što nam Poslovnik omogućuje i koristimo ta prava. Ako se ne dogovorimo ja predlažem da onda organiziramo jednu pauzu da se dogovorimo, mislim da ovo nije ne bitno ali nije ni previše važno da se ne bismo mogli dogovoriti.
Hvala lijepo, gospodine Šiljegoviću evo javlja se za riječ gospodin Šiljegović.
Poštovana gospodo, možda je ovdje zaboravljeno reči, ovaj zakon je rađen sa OHR-om i Vijećem ministara i da se on radio sa entitetskim ministarstvima. Drugo ovo je krovni jedan propis koji ima svoja poboljšanja što je gospodin Ministar rekao od Fonda za povratak, odnosno jednog finansijskog centra koji se pravi u Bosni i Hercegovini, od nekih poboljšanja u Brčkom, formiranje regionalnih centara, možda mi nismo iz Republike Srpske zadovoljni, možda smo imali primjedbu da smo tražili još jedan regionalni centar ali uvažili smo da je to rađeno sa entitetskim ministarstvima, da se po pitanju donacija ima poboljšanja. A ovo što je gospodin Jukić predložio, to je samo jedno ubrzanje, jer smo mi tu, ako ćemo se striktno držati Poslovnika, onda ćemo danas formirati komisiju i jednog i drugog Doma za usaglašavanje teksta zakona. Dakle, ništa nije sporno ni da prihvatimo danas, ako smo prihvatili da zakon ide u drugom čitanju, mi smo blizu da ispoštujemo i ovu proceduru prema OHR-u nije problem ako treba i pauzu da napravimo ali naš amandman kojeg je podnio gospodin Genjac, koji je bio na našoj ustavno-pravnoj komisiji, nije u suprotnosti sa amandmanima Predstavničkog doma, i mislim da bi mogli usvojiti u ovoj varijanti, kao što, znači samo jedno ubrzanje gospodin Jukić je predložio. I eto toliko, hvala.
Hvala lijepo gospodine Šiljegoviću, mislim sama rasprava nas dovodi u situaciju da smo prihvatili, je li evo možemo i formalno glasati o tome. 17 Jesmo li prihvatili ovaj zakon, da raspravljamo o ovom zakonu u drugom čitanju? Ko je za? Molim, znači da smo prihvatili to. Hvala lijepo, izvoli gospodine Genjac. Molim vas lijepo, ja ipak mislim da moramo se izjasniti, moj je mali previd. Ko je zato da prihvatimo ovaj zakon u drugom čitanju? Mi moramo da govorimo o ovom zakonu u drugom čitanju, moramo zakon trebamo usvojiti zbog jednostavno zato što se insistira, raspravljamo u drugom čitanju.
U raspravi ćemo ovako raspravljati, onda ćemo vjerovatno prihvatiti ili ne prihvatiti ovaj zakon u drugom čitanju, ali prvo se moramo odlučiti po Poslovniku hoćemo li raspravljati ili nećemo.
Evo prvo hoćemo li raspravljati o drugom čitanju. Ko je za?
Nakon što je gospodin Jukić podnio amandmane u prvom čitanju.
Molim vas to nisu amandmani, ne, ne oprostite, molim vas oprostite gospodine ovo nisu amandmani, ovo je predlog gospodina Jukića, a ni u kom slučaju nisu amandmani. Amandmani se dostavljaju na način kako je to propisano Poslovnikom i zakonom. Ja vas molim prvo da se izjasnimo o ovom. Ko je zato da vodimo raspravu? Poslovnički, dobro.
Član 90. Poslovnika Doma naroda, rasprava u Domu poćet će prvim čitanjem glede neophodnosti načela kojima je Prijedlog zakona utemeljen po izvješću Komisije. Raspravu o člancima počeće ako Dom tako odluči. Ako Dom tako ne odluči preloženi zakon smatra se odbijenim. Mi smo imali glasanje i prihvatili da idemo u raspravu, i počela raspava po članovima. Molim vas, počela rasprava o članovima. Prema tome, molim vas rasprava o članovima počela s tim što sa aspekta procedure u Domu naroda ne postoje dva prijedloga gospodine Jukiću. 18 Za Dom naroda u ovom trenutku postoji Prijedlog Vijeća ministara koji je od ove Ustavno-pravne komisije ovog Doma uvažio jedan amandman i to je prijedlog koji postoji pred ovim domom. Ni jedan drugi prijedlog ne postoji pred Domom da bi se moglo govoriti o tački b. člana 3. koja govori kada nastoji usaglasiti 2 ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Dakle ne postoje dva prijedloga. Ne postoje. Postoji d.f., postoje pozivanje na kako rekoše ne znam korektnost. Međutim, gospodo draga, u nekim odnosima korektnost i nekorektnost su principi u odnosima koji vlada u Domu naroda, zbog toga što postoje različita gledanja na različita pitanja, odnosi se urede Poslovnikom. I ako postoji mogućnost da se ljudi usaglase u nekim pitanjima, to je u redu. Međutim, ako ne postoji, postoji Poslovnik koji je jedini mjerodavan i koji je propisao proceduru i samo na osnovu Poslovnika može se voditi procedura. Sve ostalo je iz domena fantastike molim vas. Dakle ovdje u ovom trenutku pred Domom postoji jedan prijedlog, postoji potreba da se zakon što prije usvoji, da pristupi usaglašavanju, ako bude u različitoj formi i molim vas ako se pozivamo na zahtjeve iz OHR-a i sugestija da se što prije, molim vas da svoj posao uradimo kao delegati u Domu naroda. Hvala vam.
Hvala gospodine Genjac. Ja moram reći da zaista ja, da zaista ovaj dom, da zaista ovaj dom nije dobio nove amandmane, nije dobio amandmane, da pred ovim domom postoji jedan jedini predlog, to je ovaj predlog koga je dalo Vijeće ministara i da na taj predlog nije bilo intervencija, odnosno amandmana, izuzev amandmana gospodina Genjca. Molim vas da se, ja bih molio da se ovaj u tom smislu i raspravlja. I, izvolite. Evo, hajde gospodin Vinko.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih da razjasnimo prvu stvar koju po meni treba ovdje da razjasnimo, a to je nakon što rasprava počne, predsjedavajući će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg uvažiti nove amandmane. Znači rasprava je počela. Imamo li novih amandmana?
Nemamo.
Gospodine Jukiću da li je ovo što ste vi iznjeli amandmani Predstavničkog doma, da li vi to prihvatate kao svoje amandmane koje ćete iznjeti na ovaj dom. Ako to imamo, onda imamo novu situaciju gdje imamo amandmane.
Ja tražim da se istestira točka 3., dakle da se obave konsultacije, nakon toga da se utvrdi i 19
Da, konsultacije se obavljaju ako imamo nove amandmane. Imamo li nove amandmane? Jel prihvata neko amandmane Predstavničkog doma? Može, ako rasprava počne, možemo imati nove amandmane.
Zašto ne?
Uvažiti nove amandmane, ako se usaglasi Kolegij. Ako se usaglasi Kolegij.
Kako nemamo amandmane? Ko kaže?
Gdje su?
Evo ih. Preuzimam amandmane od Zastupničkog doma.
Kolegij se usaglašava sad o preuzimanju amandmana.
Ne, ovdje piše da se, nakon što počne rasprava mogu amandmani
Ja molim. Ja molim. Ja ovdje, molim vas, dajem pauzu i da se usaglasimo da vidimo šta ćemo. [[PAUZA]] Evo, pauzu smo napravili zbog toga da se na Kolegijumu usaglasimo oko ovih novih amandmana, odnosno oko predloga gospodina Jukića, amandmana kojeg je predložio gospodin Jukić. Nažalost mi se na Kolegijumu nismo usaglasili da idu ti amandmani u predlog i ostaje nam da prema Poslovniku je li raspravljamo o tekstu zakona koga je predložilo Vijeće ministara izmjenjenog za amandman koga je predložio gospodin Genjac, a usvojila nadležna komisija i taj amandman je dakle postao sastavni dio ovog zakona. Dakle, evo to je ono šta bi sada kako bi sada trebao da teče nastavak ove skupštine. Ja sada dalje otvaram raspravu po ovom zakonu i evo javila se za raspravu, za diskusiju, nisam čuo, poslovničko pitanje gospodin Filipović. 20
Poštovano predsjedništvo, uvažene dame i gospodo, uvaženi gosti, par riječi pokušaću reći s nakanom da izađemo iz ove situacije u kojoj od nas traži OHR-a ili OSCE-a da mi do kraja ovoga mjeseca to je danas donesemo ovaj zakon. Stanje u kojeg smo došli donesemo ove izmjene i dopune ovog zakona, stanje u kojeg smo došli je nedorečenost našeg poslovnika kojeg mi upravo prekrajamo na jednoj komisiji našega doma i na komisiji za izmjene i dopune Poslovnika Zastupničkog doma. Nedorečenost je upravo zbog ovog stanja u kojeg smo došli da i zbog činjenice vrlo bitne, vrlo važne, da predstavnici međunarodne zajednice, ne samo u ovom slučaju, ali u ovom slučaju se pokazuje to kao problem traže, a mi imamo dobru volju, pretpostavljam svi da udovoljimo tom zahtjevu i da u traženom roku, budući je Zastupnički dom odradio svoj dio posla i mi u našem domu sa što sličnijim tekstom u po mogućnosti identičnim tekstom, kao što je to uradio i Zastupnički dom utvrdimo i donesemo izmjene i dopune Zakona o izbjeglicama. To je bio motiv zbog čega smo se dogovorili da, dogovorili da gospodin Jukić izađe s prijedlogom u odnosu na ove nove činjenice znajući točno što Poslovnik regulira. Nije bilo, evo da ne kažem dovoljno političke volje, nego razumjevanja za ovu nakanu našu da se dođe što prije sa što približnijim tekstom, po mogućnosti identičnim tekstom i na ovom domu i na Zastupničkom domu o izmjenama ovoga zakona o kojem je riječ. Ja podvlačim to je nova činjenica koju nemamo reguliranu u Poslovniku, pa evo zbog toga, ili zbog nekih drugih razloga niti Kolegij nije mogao prihvatiti da se amandmanski djeluje prije nego što se zaključi rasprava i u drugom čitanju. Znači volja postoji i prvo čitanje i drugo čitanje da se odradi, ali nemamo u Poslovniku nigdje regulirano to stanje da na zahtjev nekoga, naročito predstavnika međunarodne zajednice mi možemo objediniti te dvije rasprave. Poslovnikom nismo to regulirali, to je volja ovoga doma. Budući da smo čuli stajalište Kolegija, ja imam jedno konkretno rješenje da otvorimo naše poslovnike i da dođemo do članka 131. u Poslovniku koji nam kaže, ustvari otvara nam mogućnost da zaključkom ovoga doma, ja tražim da se stavi taj zaključak na glasovanje od predsjedavajućeg, znači da zaključkom Doma otvorimo amandmansko djelovanje o prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona. Time ćemo, ovaj dom je donio ovaj poslovnik, Dom može ad hoc zaključkom donjeti novo pravilo ponašanja za ovaj dom. Time ćemo izaći iz ove zamke u koju smo ušli. Hvala lijepo.
Hvala. Javlja se za raspravu gospodin Genjac.
Ja vas zaista molim da imamo u vidu da se nalazimo na 9. tačci dnevnog reda, da se nalazimo u raspravi u drugom čitanju o člancima zakona, Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o izbjeglicama, a sva ta pitanja koja tretiraju tu oblast i rad Doma naroda, donošenje zakona, komisijske faze, amandmansko djelovanje, rasprava, prvo 21 čitanje, drugo čitanje su u potpunosti regulisana Poslovnikom. Dakle u potpunosti regulisana Poslovnikom. Zaista po članu 131. kako on glasi Dom zaključkom može regulisati specifična pitanja koja nisu regulisana ovim poslovnikom. Ovim poslovnikom je potpuno regulisano donošenje zakona, jer je to jedina uloga, ključna uloga Doma naroda i cjelovito Parlamentarne skupštine. Što se tiče OHR-a i OSCE-a zaista ispoljili su zahtjev, već od ranije rekao sam od prije mjesec da se ovaj zakon u određenom roku donese. Ja potpuno uvažavam, uostalom zbog toga sam i podnjio amandman, zbog toga sam radio na komisiji, zbog toga sam sve uradio da se ovaj zakon donese što prije i potpuno sam uvjeren da OHR- a će biti jako zadovoljan ako mi danas u svojoj proceduri skladno svom poslovniku usvojimo zakon kako ga ovdje usvojimo. Nema OHR-a ništa protiv toga da se komisija usaglašava i da se poštuje parlamentarna procedura. Vjerujte. OHR-a će pozdraviti činjenicu da je zakon donesen i biće obradovan činjenicom da je do 30. i Predstavnički dom i Dom naroda izglasao zakon. Naravno, poštujući činjenicu da ima razlika i da će se zajednička komisija formirati koja će to usaglasiti. I zato vas molim dakle, zato vas molim dakle, uz svo uvažavanje radi se o proceduri donošenja zakona koja je potpuno precizno i vrlo jasno regulisana Poslovnikom. Da li ćemo nekakve zaključke donositi, ja mislim da to ne možemo u ovom trenutku i u ovoj tačci staviti na glasanje, jer se radi o raspravi o zakonu o člancima. To je termin. I poslovničke intervencije mogu se donositi na upozoravanje da se ne poštuje Poslovnik. Hvala.
Hvala. Hvala gospodine Genjac. Izvolite gospodine Spasojeviću.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, ja smatram da mi kao poslanici u Domu naroda treba da imamo malo više sluha, jer ako su poslanici u Predstavničkom domu i njih ima više i oni su prvi razmatrali ovaj zakon, ako su donjeli neke amandmane da te amandmane trebalo je da ova komisija razmotri. Međutim, po izgovoru gospodina Jukića, ja sam razumio da ova komisija nije ni raspravljala o ovim amandmanima iz Predstavničkog doma, da su kasno stigli. Tako sam ja bar razumio. I meni bojazan ide dalje u ovome kako ja tumačim ovaj naš poslovnik, a ja mislim da ga tumačim normalno i razumno, a on kaže ovako. Ako mi sada donesemo bez ovih amandmana koje je donjeo Predstavnički dom, donesemo ovaj zakon i ovo što gospodin Genjac kaže i što nas OHR-a na to obavezuje, mi faktički donosimo dva zakona koja su u različitom tekstu. Nakon toga mora se formirati odmah komisija i našeg doma i Predstavničkog doma da se usaglase po istovjetnom tekstu. Ako se to ne dogodi, ovaj zakon će pasti. A neće se dogoditi jer nema sluha kod predstavnika bošnjačkog naroda, ja kako vidim Srbi imaju razumjevanja da se to unese, Hrvati imaju, znači doći ćemo do te tačke da će se to tako dogoditi sigurno. Jer tako piše u Poslovniku. Evo ja ću vam pročitati. Ako, a mislim da svi znaju Poslovnik, nema potrebe da čitam. Pašće ovaj zakon. I onda nema svrhe da sada radimo sizifov posao, 22 da se ovdje natežemo da ga donesemo u neistovjetnom tekstu da komisija zasjede i komisija se ne složi, zakon je pao. A to nije u interesu ni klubu bošnjačkih, ni klubu srpskih, ni klubu hrvatskih, a ni OHR-a koji traži da ovo do nove godine se hitno usvoji zbog, znate i sami zbog formiranja posebnog fonda kako će se ovaj zakon uspjeti isfinansirati. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Spasojeviću. Javlja se gospodin Osman Brka za riječ.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam izašao samo da kažem jednu činjenicu koja stoji i koja se ne može ovako ovdje kazati da bošnjački delegati Doma naroda ne žele da se donese ovaj zakon. To ni u kom slučaju ne može se kazati. Mi jedino ovdje tražimo da se ispoštuje procedura. Ništa neuobičajeno nije. Nije prvi puta u ovoj parlamentarnoj skupštini da dva doma donesu, izglasaju zakon u različitom tekstu. Nije neuobičajeno ništa da se formira komisija i do sada se to radilo i to je sasvim jedan normalan proces koji je predviđen i poslovnikom i jednog i drugog doma. I nije nikakav problem da se to uradi i ovaj put i mi do nove godine možemo pet puta izglasati taj zakon. Danas ćemo ispoštovati zahtjev da ga izglasamo do 1.oktobra. On će biti izglasan ako ga izglasamo danas i formiramo danas.
/nije izašao za govornicu/
Molim vas, gospodine Spasojeviću ja kažem ništa neoubičajeno nije da su izglasana dva zakonska teksta u dva doma u različitom tekstu. Ni malo to nije, to nije čudo, to se dešavalo do sada. Uostalom iskustan si parlamentarac isto kao što nas ovdje ima još iskusnih. Znamo da se to dešava i to nije pitanje političke volje i pitanje ovog i pitanje onog. Politička volja i želja je naša ako ikoga onda i bošnjaka da se taj zakon napravi što boljim i što kvalitetnijim. I mi smatramo još dodatni razgovor i dodatna objašnjenja i dodatna argumentacija s jedne i s druge strane može samo poboljšati zakon u tom komisijskom dijelu. Ako ga danas izglasamo, mi ćemo napraviti grešku ako ga danas ne izglasamo, a nećemo napraviti grešku ako izaberemo komisiju i proslijedimo na usaglašavanje jednog i drugog doma. I ja mislim da je suštinski problem u tome. Nije namaklo mač na vratu da danas mora se usaglasiti sa Predstavničkim domom, jer to jednostavno nije tačno ni po Poslovniku ni po pravilima igre nikakve. Hvala vam.
Hvala gospodine Brka. Gospodin Šiljegović se javio za riječ. 23
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, vjerovatno nama iz reda srpskog naroda ima ovdje nekih nepoznanica, jer ovo što je gospodin Jukić predložio smatrali smo da je to ubrzanje procesa za ono skraćivanje i formiranje obostranih komisija za usaglašavanje teksta zakona jednog i drugog. Pošto vidimo da to nešto nama nije jasno, ja samo želim da upozorim, član 95. našeg poslovnika kaže – stav 2. – ako zajednička komisija ne postigne koncenzus, ili ako oba doma ne usvoje njen prijedlog, prijedlog zakona smatra se odbijenim. Ja sam čak sa gospodinom ministrom Kebom razgovarao, misleći da je ova namjera gospidna Jukića dobronamjerna, da skratimo jeste u našoj praksi to poznato gospodine Brka imali smo do sada nebrojen broj komisija itd. U tom pravcu ako budemo striktno se držali ovog poslovnika, onda možemo danas da pristupimo samo glasanju u predloženom zakonu sa amandmanom koji je bio na Ustavno-pravnoj komisiji, ali još jednom podsjećam na član 95. i želim jasno i glasno da kažem da su delegati iz reda srpskog naroda bili danas spremni i voljni da se ovo završi i u drugom čitanju i da zakon dobije kompletnu svoju formu.
Hvala lijepo gospodine Šiljegoviću. Javlja li se još neko za riječ? Dakle ostaje, obzirom da nema više diskustanata da glasamo o zakonu koga je predložilo Vijeće ministara sa amandmanom. Molim.
/nije izašao za govornicu/
Okej. Slažem se da ćemo glasati, ali ja mislim da taj zakon, Dom zaključkom može regulisati specifična pitanja koja nisu regulisana ovim poslovnikom. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo, ova materija je u potpunosti ovdje koji nisu regulisani ovim poslovnikom. Materija o kojoj nastavljamo je apsolutno regulisana Poslovnikom i zato sam mislio da nema potrebe da to stavljam na glasanje. Međutim, evo ja ću staviti. Molim. Jer bi to bilo po mom ličnom mišljenju glasanje protiv Poslovnika i mislim da je stavljanje to gospodine Filipoviću na glasanje, ne znam koliko je to dobro, ali ako vi insistirate onda. Izvolite gospodine Genjac. Molim vas. Ne može reći da Poslovnik ne vrijedi. Poslovnik vrijedi. Nemojte tako. Nemojte reći da Poslovnik ne vrijedi. A osim toga, molim vas gospodine, a osim toga, molim vas lijepo, osim toga ovo nije specifična materija. Ovo nije specifična materija. Ovo je redovna i uobičajena problematika ovog doma, a nije ni po čemu specifična. Izvolite. 24
Molim vas, dakle, član Poslovnika je vrlo jasno regulisao da se prihvatanje novih amandmana može obaviti uz koncenzus predsjedavajućeg sa svojim zamjenicima i predsjedavajućim. To je Poslovnik riješio. To piše u Poslovniku. Predložen je zaključak koji kaže taj član Poslovnika ne vrijedi. Predložen je zaključak koji glasi taj član Poslovnika ne vrijedi. Ja vas molim da ne radimo protiv Poslovnika, jer nije primjereno Domu naroda da sam svoj poslovnik. Dakle predlaže se zaključak koji kaže – član Poslovnika taj i taj ne vrijedi. I nemojte molim vas, dako tako nastavimo. Tačno se kaže da se novi amandmani mogu podnijeti uz saglasnost predsjedavajućeg nakon konsultacija sa predsjedavajućim, obavljena konsultacija, i to član propisuje. Jer sad se predlaže zaključak koji kaže – novi amandmani se mogu prihvatiti zaključkom Doma. Molim vas, prvo dakle protivno je to što nije specifično pitanje, drugo što nije neriješeno pitanje, nego je riješeno i zato prijedlog zaključka ne ispunjava uslove poslovničke da se stavi na glasanje. I molim vas mi smo na tačci dnevnog reda koja se tiče zakona i da se obavimo raspravu o zakonu i glasanje i hitno glasanje na koje se pozivaju svi diskutantni danas.
Hvala. Ja, evo gospodin Jukić. Gospodin Jukić. Oprostite.
Ni jedan dokument nije savršen, tako ni naš poslovnik nije savršen. I naravno da nije uz sve evo i napore onih koji su prije radili na njemu pa i sada ove komisije koje rade na izmjenama i dopunama da ponovno neće biti savršen i neće, ja sam uvjeren regulirati sva pitanja, odnosno sve situacije koje se mogu pojaviti kroz rad ovog doma i zato mislim da ovaj članak 131. upravo služi za te svrhe. Ja u točki 3. članka 89. upravo isčitavam evo jednu specifičnu situaciju ili pitanje, a to je situacija da se ne postigne dogovor u konsultacijama kako ovdje piše u Poslovniku predsjedatelja i zamjenika predsjedatelja. I ja smatram da je upravo to pitanje jedno od onih pitanja koja su, čiji je način rješavanja predviđen u članku 131. i ja smatram da time ne bismo uradili nikakvu povredu Poslovnika nego bismo ono što nije dovoljno jasno precizirano o nekom pitanju zaključkom Doma dodatno precizirali i Dom bi preuzeo odgovornost da bude autentični tumačitelj nesporazuma ili nedorečenosti ovoga poslovnika. Zato smatram da je prijedlog gospodina Ilije Filipovića dobar i da bi se Dom trebao o ovom pitanju izjasniti na ovaj način.
Hvala lijepo. Gospodine Filipoviću. 25
Puno toga što sam ja htio reći rekao je već gospodin Jukić. Međutim ima još jedna slična stvar. Kolegij nije prihvatio nego je odbio staviti ovo, samo malo nije usuglasio kako ćemo postupiti, jer Poslovnikom nismo to regulirali. Šta ćemo dalje. Evo i tu je razlog za zaključak po članku 131. Ma i tu je, i tu je razlog. O svim ovim elementima o činjenici zbog koje mi evo danas trebamo okončati i donjeti raspravu, opet kažem što je moguće u identičnijem tekstu i jednog i drugog doma.
Hvala lijepo. Gospodine Radoviću izvolite. Jao, molim te izvini. Izvini molim te.
Ja se izvinjavam. Mi imamo ovdje sekretara koji je plačen da nam istumači nešto što mi stvarno ne možemo da istumačimo. On je tu profesionalno lice koje će nam pomoći da ovu malu neku, po meni ovo i nije neki problem, ali da ga prevaziđemo. Ja tražim da sekretar sada izađe i da precizno meni, ja ne znam da li, zato ja kao poslanik tražim da mi objasni kada se završava prvo čitanje i kada nastupa drugo čitanje. jer ovdje to Poslovnikom nije razjašnjeno. Ja ne znam kada počinje, stvarno, a kada se završava.
Hvala. Radović. Dobro ti si se javio, pa će onda sekretar. Opet te na muke stavljaju Jadranko.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege, dragi gosti, dame i gospodo, imam osjećaj da smo skrenuli sa osnovnog cilja, cilj nam je zakon. I ja sada postavljam sebi pitanje, a i vama je li amandmani koji je predložio i usvojio Predstavnički dom poboljšavaju tekst zakona, donose bolja rješenja za izbjeglice ili ne? Očito je da smo skrenuli i da ovdje iz nekih malo emocijom popunjenih principa pokušavamo da se ovaj nadmećemo na ispravnosti i neispravnosti Poslovnika i njegovoj sveobuhvatnosti da može reguliše sva pitanja. Ja bih više se okrenuo šta ovim amandmanima dobivaju izbjegla i raseljena lica. Je li to poboljšanje osnovnog teksta? Ako jeste onda su manje bitni ovi članovi 91.,131. i neki drugi. Bitnije je to da dobijemo kvalitetniji tekst. Toliko.
Hvala gospodine Radoviću. Gospodine Jadranko. 26
Htio bih da vam kažem da prvo i drugo čitanje nije odvojeno na dvije sjednice, nego samo glasanjem, usvajanjem zakona u prvom čitanju, automatski se može preći na drugo čitanje. Prelazi se, a druga je stvar što ovaj cijeli period i ustvari Poslovnik je tako zamišljen da se na jednoj sjednici odvoji prvo i drugo čitanje. A druga je stvar što ovaj cijeli period kod donošenja Poslovnika je postao džentlimenski sporazum između zastupnika u Zastupničkom domu, izaslanika u Domu naroda da prvo i drugo čitanje odvoji na dvije sjednice. Ali poslovnički se obavlja čitanje na, prvo i drugo čitanje na jednoj sjednici i drugo čitanje započinje faktički usvajanjem zakona u prvom čitanju.
Jeste. Hvala lijepo Jadranko. Gospodin Neimarlija. [[zajednička diskusija]]
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, odnosno delegati, gosti iz Vijeća ministara, iz medija i ostali, izašao sam da bih ipak upozorio da možemo napraviti grešku ako budemo nastavili da insistiramo na zamjenjivanju stvari. Mene je malo iznenadilo, da budem iskren, zato što je gospodin Filipović pravnik i veoma dobro zna da sve priče, ako se posegne već za formalnim argumentima padaju. Kod nas je Poslovnik vrlo jasno precizirao on je, naravno slab i za mene, zapravo ima slabih mjesta i ima nedorečenosti, ali vrlo je precizno definirao postupak amandmana i vrlo je jasno i precizno kazao da se amandmani mogu donjeti ili priložiti na sjednici kao što je to učinio gospodin Jukić i da će ih se prihvatiti ako se Kolegij suglasi. Kolegij se nije usuglasio. Bilo je potpuno legitimno, punovažno to što je kolega Jukić nastupio ne sa amandmanima Predstavničkog vijeća, nego sa svojim amandmanima koji su zapravo tamo usvojeni. Budući da se Kolegij nije usaglasio, gospodo po Poslovniku svaka daljnja priča ili svaki pokušaj da nešto drugo učinimo značilo bi direktno kršenje Poslovnika. To je jedna dimenzija ili jedna stvar, i ja molim da se to uvaži. Dakle, kolega Jukić je punovažno, legitimno po Poslovniku priložio svoje amandmane, pozvao se na nove činjenice, kolega Genjac je osporio da su to bile nove činjenice, ispostavilo se poslije da je možda problem oko tog sat-dva ovaj da li su članovi naše Ustavno-pravne komisije to imali u vidu ili nisu, ovaj međutim Kolegij se nije usaglasio da te amandmane prihvati, da uvaži ovaj momenat te kao nove momente koji bi opravdali njihovo prihvaćanje. I po Poslovniku Doma naroda završena je, završena je procedura donošenja amandmana i mi smo pred izjašnjavanjem po Prijedlogu zakona, Prijedlogu Ministarskog vijeća sa amandmanom koji je Ustavno-pravne komisije koji je postao sastavni dio amandmana.I to je čista, sastavni dio zakona i tu je čista situacija. Naše postavljanje prema ovom pitanju, držim da ovaj, nikome ne daje za pravo da nas sad da tako kažem ovaj, definira određuje po svom da li smo kao 27 Bošnjaci za zakon ili nismo. Siguran sam naravno da kolega Spasojević nije imao nikakve loše primisli, ovaj kada je u reagiranjima delegata iz Bošnjačkog naroda, on sebi dao zapravo da zaključi kako smo mi ovaj, protiv zakona. Taman posla, dakle, ja bih vas zamolio da, da nebismo doveli se u situaciju, prvo ovde nema niko pravo da preko, da kršeći proceduru, koja je vrlo jasna ovaj, sada pribjegava određenim evo da kažem i političkim kvalifikacijama i onda nimalo ugodnim ovaj, mogućnostima da se neko sad ovdje preglasava itd. što nije ničija želja. Naravno, držim da nikom nije bila ni želja ni da ova rasprava o jednom zakonu koji svi želimo da i koji regulira jednu tako važnu i osjetljivu materiju krene u ovom smjeru. Ali u okolnostima kada imamo vrlo jasno definirane stvari, ovaj svako ovaj pribjegavanje ovom pitanju sad da li je prvo čitanje, mislim djeluje vrlo deplasirano, ali ja vas potsjećam i upozoravam doista, da nakon što se Kolegij stjecajem okolnosti Kolegij je danas radio u sastavu samo dvoice, ovaj članova Komisije
Imali smo mi zamjenika
Ili ja, zapravo bio je treći evo sad i to je ovaj ali mislim, da je to dakle, zadovoljena je s te strane u punom kapacitetu ovaj, procedura. Kolegij se nije usaglasio i ovaj mi više nemamo nikakvog formalnog prostora. Svaka dalja priča je direktno kršenje Poslovnika Doma naroda. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, da krivi navod, gospodin Spasojević
Ja se izvinjavam što moram da kažem gospodinu Neimarliji, ali gospodine Neimarlija vi niste dobro rastumačili šta sam ja rekao. Ja nisam rekao da ćete vi biti krivi, nego sam rekao ovako kao što ću sad ponoviti. Da donošenjem ovakvog zakona, u ovom Prijedlogu kakav je sada, znači Bošnjaci ne žele da se usaglase sa ovim prijedlogom koji je iznio gospodin Jukić znači, to je ta stvarna činjenica koja indirektno kad se oforme komisije, morać se usaglasiti tekst sa, onaj koji je donio Predstavnički dom. Ako smo mi bili za ovo što je donio Predstavnički dom, i Srbi i Hrvati tražimo to sad da se uradi. Onda ćete i vi morati to da uradite kad bude to ovdje usaglašavanje na komisijama. Ako to ne uradite zakon je pao. Tako sam rekao. I to je stvarno stanje.
Krivi navod.
Ako hoćete da unesete u zakon moraćete 28
Kolega Spasojeviću, ovaj nismo mi protiv Prijedloga niko od naših delegata iz Bošnjačkog naroda koliko sam ja pratio današnji tok rasprave nije rekao da je protiv amandmana koje je donio Predstavnički dom. Dakle, mi nismo protiv tih amandmana. Nismo se uopće izjasnili o sadržaju amandmana koje je podnio ili predložio da se uvaže, kolega Jukić. Mi smo samo protiv, poštujemo proceduru, mi smo za proceduru u ovom slučaju. Njezino razumjevanje odnosno tumačenje je sad stvar slobode, ali dakle mi i ne znači da može biti ovako kao što ste vi rekli. Mi ćemo se sutra usaglasiti, ne, ne mislim ja ne znači međutim, nisam izašao zbog ovog posebnog razjašnjavanja, nego zbog ove zadnje rečenice – mora biti, ništa ne mora biti. Mora biti samo ono oko čega se mi saglasimo kolega.
Ne, nisam rekao da morate
Mora ste rekli, pa dobro,
Mi se definitivno zalažemo da donesemo zakon, a na kraju ćemo
Molim, bez polemika dajte da budemo ovaj parlamentarni, da budemo, gospodine Brko nisi ti na redu na redu je Filipović, Brka oprostite.
Ako mogu ovaj, uvažene kolege zastupnici
Oprostite molim vas ja bih molio da imamo strpljenja da se saslušamo, da ne diskutujemo s mjesta, diskutujmo za govornicom. Svako će dobiti riječ, jer u protivnom napravićemo zbrku od ovog parlamenta. Hala.
U odnosu na ovo što je rekao uvaženi kolega zastupnik Neimarlija, uz moje puno uvažavanje njega kao osobe i svega onoga što radi u ovom kratkom razdoblju samnom u ovom domu i u Komisiji ustavno-pravnoj, imam jedno sasvim pristojno, korektno, pozitivno razmišljanje o gospodinu ovaj o gospodinu Neimarliji, ali samo da se to zna. Međutim ne mogu razumjeti njegovu dvojbu mene kao pravnika u odnosu na ovu stvar o kojoj mi raspravljamo. Mi raspravljamo o jednom značajnom nedefiniranom poslovnički jednom pitanju ovaj, ja podvlačim reči ću zbog ćega ovaj i zbog čega sam izašao i nakon stanke ovaj kada smo dobili negativnu odluku Kolegija, 29 prdložio zaključak po članku 131. našeg poslovnika. Vratiću se na članak 89. koji je pružio mogućnost Kolegiju da nakon što rasprava počne, da Kolegij uvaži ili ne uvaži nove amandmane. Pod a) kaže kada se odnose na nove aspekte koje Komisija nije mogla uzeti u obzir. Molim vas lijepo, pa kako je mogla Komisija znajući za rok da moramo čim prije u identičnom tekstu donijeti do kraja ovoga mjeseca ovaj zakon, kako je mogla Komisija taj aspekt imati u obziru, u vidu da će Zastupnički dom usvojiti amandmane, ako je Komisija radila 24.09., a Zastupnički dom usvojio amandmane 25.09. Pa zar to nije dovoljan razlog da mi kažemo da Komisija nije mogla imati u vidu to da se i ti amandmani ovaj, jer bi mi kako to radi gospodin Genjac, i to radi upavo s nakanom o kojoj ja govorim da što više približi tekst jednog zakona usvojen na jednom Domu, tekstu kojeg mi usvajamo ovdje u Domu naroda, donosi nam prepisane, to se zove Resorska škola, prepisane amandmane koje usvoji, što ja držim pozitivnim jer nam skraćuje vrijeme, ne trošimo energiju itd. To isto bismo mi uradili da je Komisija ustavno-pravna imala sjednicu 26-oga. Nismo to mogli učiniti jer je sjednica bila Zastupničkog doma kad su usvojeni amandmani dan kasnije nakon što je Ustavno-pravna komisija raspravljala o izmjenama i dopunama tog zakona, to zna gospodin Genjac. I sad se postavlja pitanje Kolegij je ne uvažavajući ovu činjenicu kad je gospodin Jukić dao ovaj, izrazio želju djelovati amandmanski, odbio taj zahtjev da se amandmanski djeluje. I sad, mi u Poslovniku ako je trebao prihvatit a Kolegij odbio, to nemamo više regulirano, pa je i tu temelj za, molim vas lijepo, ja sad govorim kao legalist. I tu je razlog da definiramo nedefinirano zaključkom po članku 131. koji nam to pruža kao mogućnost. Ja ne znam zašto bježimo od toga. Čini mi se da je ovo potpuno jasna elaboracija i na kraju ostajem pri Prijedlogu zaključka i molim da se zaključak stavi na glasovanje.
Nisi ti na redu, gospodin Brka. Gospodine Brka ja sam rekao, da ti riječ.
Vrlo ću kratko s jednom rečenicom. Ja zaista ne vidim potrebu da se ovoliko insistira da narušimo proceduru, kad kako god izglasamo, pazite mi ćemo danas morati formirati Komisiju za usaglašavanje. Ako poštujemo našu komisiju i naš dom. Naša komisija je usvojila jedan amandman koji je sastavni dio Prijedloga zakona koji je predložio doktor Genjac. Ako ćemo prihvatiti sve što je Predstavnički dom predložio, opet moramo formirati komisiju. Zbog ovog jednog amandmana koji je predložio doktor Genjac a toga nema u Predstavničkom domu. Znači sva ova naša priča od sat ili dva nije bitno, pada u vodu jer mi i onako i ovako moramo formirati Komisiju za usaglašavanje tekstova i jednog i drugog doma. I ja, zaista ne vidim, ne vidim svrhu insistiranju po svaku cijenu da narušimo proceduru, da ne poštujemo naš poslovnik, a svakako ćemo formirati Komisiju za usaglašavanje. 30 Ja zaista, molim vas da tu stvar shvatite da je to neminovnost da se formira Komisija za usaglašavanje. Da li će o jednom ili o četri amandmana, to je sad potpuno manje važno. Hvala
Hvala lijepo, gospodin Radović, Radovanović oprostite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, iako je ova situacija za mene kristalno jasna, ja znam kako ću postupiti ali smatram da gospodin Ilija ima pravo da traži glasanje o zaključku. Ja bi vas zamolio da iznese i pročita taj zaključak koji predlaže, jer stvar je Doma da li će prihvatiti taj zaključak ili neće. Po članu 131. ja mislim da on ima pravo da da zaključak na glasanje, a stvar je Doma da li će ga prihvatiti ili neće ili ćemo postupiti po tom zaključku ili nećemo postupiti. Prema tom.
Hvala lijepo, gospodine Neimarlija.
Držim da iz ove rasprave možemo ipak dobiti vrlo korisna iskustva i korisna saznanja. I osobno sam uvjeren da smo svi ovdje svjesni da ni donošenjem zakona u ne znam kojoj varijanti, mi nećemo riješiti probleme izbjeglica, a zainteresirani smo da se oni što brže riješe. Međutim, zakonom pomažemo da se taj teški problem u Bosni i Hercegovini rješava. Međutim zašto ovaj sam reagirao na prijedlog kolege Radovanovića, zato što sam siguran da ovaj, će se kolega Radovanović samnom saglasiti oko slijedećih implikacija, ako prihvatimo prijedlog kolege Filipovića, koga inaće doista poštujem, kao i predstavnika Komisije i izvrsnog pravnika ali molim vas sad, molim vas da uvažite implikacije. I držim da je ovo koristan rezultat ove rasprave. Ovde se nije u procesu, u proceduri pojavilo nešto potpuno specifično, što nije našim poslovnikom regulirano. Pojavio se prijedlog novih amandmana. Pojavio se prijedlog novih amandmana koje je kolega Jukić predložio, dao. Kolegij se nije saglasio, pazite Kolegij se nije saglasio, ako bismo sad u čistoj proceduralnoj, čistoj situaciji prihvatili kao punovažan prijedlog, kolege Filipovića, znate kolege koja implikacija. Kad god se sutra ne suglase ovaj kad se ne usaglasi Kolegij onda svako ima puno pravo da traži blokiranje Poslovnika. Implikacija je obzmišljavanje Poslovnika, gospodo i zato držim da ovaj prijedlog nije punovažan upravo sa pozicija legalizma. Formalno nije ništa osporeno. Da je nova situacija, da nije definirano ovo predlaganje amandmana, i način kako se oni prihvaćaju ili ne prihvaćaju. Ovo je bio potpuno legitiman i punovažan zahtjev. Ovim se izlažemo riziku, uvažene kolege delegati da sutra kod bilo kakvog ne usaglašavanja kolega Radovanoviću, svako onda ima pravo da zahtjeva promjenu Poslovnika. 31 To je gospodo vrlo ozbiljna implikacija koju držim niko od nas nije spreman prihvatiti.
Hvala, izvolite gospodine Radovanovću.
Ja sam prvo rekao da je za mene situacija jasna, što ne znači ni da ću glasati za zaključak ni da neću glasati. Znači ja znam, međutim član 131. daje pravo gospodinu Filipoviću da podnese prijedlog zaključka, a po meni je previše danas ovdje nekih hipotetički pitanja šta će biti ako glasamo ovako, šta će biti ako se formira komisija. Molim vas, mi to pravo ne možemo uskratiti gospodinu Iliji, ali ne možemo sad raspravljati o tome šta će biti ako se taj zaključak usvoji ili ne usvoji. Otkud mi znamo da će se taj zaključak usvojiti. Znači možda se taj zaključak usvoji a možda ne usvoji i ja ne znam kako ćemo izaći iz te situacije ako gospodin Ilija ne odustane od svog prijedloga. Predsjedavajući će morati staviti to na glasanje, taj zaključak. Prema tome, ja bi zamolio gospodina Ilija da podnese prijedlog svog zaključka, da ga, ja još nisam čuo prijedlog.
Izvolite gospodine Jukiću.
Ovo možda izgleda nekome a možda i većini ili možda nije nikome da je možda malo nepotrebna rasprava, međutim ja smatram da je ovo pravo nas zastupnika i ne bi uopće se niti žurio niti požurivao bilo koga. Smatram da treba svak imati priliku iznjeti svoj stav, svoje mišljenje i na kraju odlučiti onako kako je ovaj poslovnik predvidio na propisani način. Ja bi samo potsjetio sve nas skupa na članak 130. ovog našeg poslovnika. Ja mislim da pažljivim iščitavanjem ovoga članka i njegova poruka je svima jasna. Dakle, Dom može na prijedlog bilo kojeg svog člana u svakom trenutku dopunjavati ovaj poslovnik u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine koristeći proceduru donošenja odluka u skladu sa člankom 4. točka 3 Ustava Bosne i Hercegovine. Dakle, nemojmo mi uskraćivati nama dok radimo plenumu bilo kakva prava jer naša prava dok radimo u sjednici jesu veća prava od prava bilo kojeg zastupnika kao zastupnika Kolegija, Komisije i to se ovdje kazuje itd. Dakle, u članku se govori da Komisija može se koristiti u članku 131. ali opet da se mora i to dakle, član 132. kaže – komisije mogu stvarati zaključke u istu svrhu kao u članku 131. i o pitanjima svojih ovlasti. Ovo zaključci podređeni su zaključcima Doma. Dakle, sve i uvijek je podređeno zaključcima odnosno odlukama Doma. Prema tome, po mom mišljenju sve što nije sasvim jasno i precizno ili nekom članu nije jasno, treba se obrazložiti ili pojasniti i ukoliko ima potrebe koristit se svim ovlastima i pavima koje svaki zastupnik ima po Ustavu i po ovom poslovniku. I zato 32 moj prijedlog i sugestija svima nama – ne žurimo se i ne uzurpirajmo bilo čija prava, naročito ne mi sami sebi i ne mi izbeđu sebe jedni drugima.
Hvala lijepo, evo gospodin Genjac.
Podnošenje novih amandmana u trenutku kad se obavlja rasprava o člancima u Domu moguće je samo u situaciji i ako se usaglasi Kolegij, ako predsjedavajući to odobri u konstatacijama sa zamjenicima predsjedavajućih. Ako se Kolegij, dakle predsjedavajući ne uspije u konstatacijama i ne postigne se koncenzusom podnošenje novih amandmana nije prihvaćeno. Prema tome, Poslovnik je jasno odredio kad se mogu podnjet amandmani novi, kako se mogu prihvatiti, i naravno ako se ne prihvate da nema rasprave o novim amandmanima. Poslovnik je to vrlo jasno odredio navodeći da se samo tada mogu amandmani prihvatiti. I zakonodavna procedura je precizno, jasno i vrlo, vrlo detaljno opisana. Gospodine Jukiću, vi ste se pozvali na član 130. gdje se kaže da se Dom na prijedlog svog člana u svakom trenutku dopunjavati svoj Poslovnik može. Molim vas, dopunjavanje Poslovnika je dopunjavanje onoga ćega nema. Ono što postoji, ono što je riješeno je dopunjavanje. To je prva implikacija. Druga implikacija, gospodine Jukiću budite svjesni da predlažete mogućnost da se ovdje izmjena Poslovnika i dopuna vrši majorizacija. Ne bi to preporučio, ne bi bila dobra poruka. Molim vas Klub Bošnjaka nije zato da se u ovom trenutku vrši promjena Poslovnika. Molim vas Poslovnik je vrlo jasno preciziro, precizno odredio ima vrlo jasna odredba da se ako se Kolegij ne usaglasi nema mogućnosti da se raspravlja dalje o amandmanima i to je vrlo jasno u Poslovniku navedeno. I molim vas da to imate u vidu, sve ostalo, sve ostalo i ima neke implikacije koje u raspravi u ovom zakonu nemaju veze sa zakonom, treba da razgovaramo i izjasnimo se konačno o zakonu. To što je Predstavnički dom određeni broj amandmana usvojio, meni je bilo poznato prije Komisije kao članu Komisije. Da li su ostali članovi Komisije znali za te amandmane, jer su bili ti amandmani prihvaćeni na Ustavno-pravnoj komisiji Predstavničkog doma daleko prije Komisisje Doma naroda. Da li su ostali članovi Ustavno-pravne znali za te amandmane ja ne znam, ali ja kao član Ustavno-pravne komisije Doma naroda sam znao za te amandmane. Ti amandmani nisu puki amandmani. I molim vas nemojte ovdje da donosimo ocjene. Ako neka grupa poslanika prihvati neke amandmane, onda ima sluha političkog. Ako ne prihvati amandmane onda Bošnjaci nemaju sluha. Molim vas, ovdje je uloga Doma naroda ravnopravna poziciji Predstavničkog doma sa svojim klubovima naroda da razmatra, legitimno iznosi prijedloge, iznosi svoje stavove. Vrlo jasno mi imamo amandman koji smo podnjeli, amandman koji je prihvaćen na Ustavno-pravnoj komisiji i imamo prijedlog zakona. Sa aspekta Poslovnika to je tačka koja je legitimna, sve ostalo je pokušaj koji nas može na vrlo 33 kriv put odvesti. I za to vas molim, vratimo se Poslovniku, njegovim vrlo preciznim i odredbama koj su u ovom pitanju potpune i jasne. I dajte da se, jer Poslovnik je predvidio i Komisiju za usaglašavanje, a to kako će se Komisija usaglašavati,ko će se usaglasiti, da li će se usaglasiti, da li neće, ja sam vidite optimista da će se usaglasiti. To prepustimo Komisiji koja će raditi. Nemojte da preuidiciramo, i molim vas, ja vas upozoravam da ih predsjedavajući ovog doma može staviti na glasanje zaključke koji su u skladu sa Poslovnikom. Ako se poziva na član 131. može se zaključkom regulisati pitanje koja nisu regulisana ovim poslovnikom. Mi imamo pitanje koje je regulisano ovim poslovnikom, potpuno regulisano i molim vas da u skladu sa Poslovnikom radimo.
Hvala, gospodin Jukić.
Ja bi samo želio da se moje riječi ne interpretiraju krivo ili šta sam ja mislio ili nisam mislito itd. ja uopće nisam govorio ni jednom riječju o sadržini ovih amandmana niti o njihovim rezultatima u samom zakonu, znači njihovim implikacijama na primjenu zakona a naročito nisam govorio o nekim političkim implikacijama ili ne znam ni ja refleksijama itd. od toga sam se uzdržao. Čini mi se čak i ponajbolje ili najviše od svih koji su o ovome danas govorili. I nisam pozvao isto tako na promjenu Poslovnika, nego sam samo propitao članak 130. koji kaže ono što u njemu piše. A i dalje tvrdim da sve ono što nije dovoljno precizno i jasno rečeno Poslovnikom da se može i treba rješavati zaključkom. Zato je članak 131. upravo i na taj način formuliran. I ne bih dalje komentiao. Dakle, ja smatram da trebamo evo dogovoriti se, iz ovoga izići na jedan naćin da ili idemo sa zaključkom ili da se odredi jedna pauza da se u njoj pokuša uraditi određene konsultacije u klubovima između klubova i ostalo, kako bi možda u nastavku sjednice došli do rješenja. U to uopće ne sumnjam, jer rješenja ima više samo je pitanje koje ćemo mi rješenje izabrati kao najbolje rješenje i ja upravo u tom svijetlu i vidim ovu cijelu raspravu. I za sam zbilja malo ću sada kolegu Iliju onaj, ispraviti jer je rekao u jednom trenutku da je sjednica bila 24. naše komisije, što je istina. Tog istog dana je bila sjednica Zastuničkog doma i tog istog dana usvojeni ovi amandmani, ali smo mi informaciju dobili sutra dan, dakle 25. dakle, Komisija kad je radila nije znala za onaj te amandmane. A da su bili predloženi ranije to mi svi znademo. Međutim amandman predložen ranije i na vrijeme ne znači da će biti u tekstu zakona. Prema tome ovo stoji da Komisija stvarno nije na osnovu znači ove hronologije, nije u trenutku svog rada u vrijeme svog rada imala na umu ove sve aspekte.
Hvala lijepo, gospodin Filipović. 34
Uvažene kolege zastupnici, evo mislim da ćemo mi doći do nekakvog rješenja i ne držim štetnim što mi u ovoj stvari ovako dugo raspravljamo i dobro je da se stvari razjasne što je moguće hladnijih glava. Nekad riječ zaboli, ali pogotovo ako je ona istinita onda ona još više boli, onome kome ona ne odgovara. Ja bi ovaj, znači ne odustajem od mog prijedloga zaključka i da se o njemu izjašnjavam, izjašnjavamo. Ja bi samo rekao u odnosu na ovo što je rekao uvaženi kolega Genjac. Ovaj kolegij je odbio ali mi nemamo nigdje regulirano to ako Kolegij nije trebao odbiti a odbio što tada pa i zbog toga, samo malo nemamo to jer imamo, samo malo dopustite nemojte me prekidati, ja sam vas pozorno slušao. Mi imamo valjanu činjenicu o kojoj je sad govorio gospodin i gospodin Jukić. Evo bila je istog dana sjednica Zastupničkog doma i usvojeni amandmani za koje mi nismo mogli znati. Ja bi sad postavio, vi ste me ovdje svojom diskusijom jednostavno ponukali na još jedno pitanje. Mogli bismo ovdje malo i otvorenije i jasnije i poštenije govoriti o ovoj stvari gdje problem. Inaće nebi bilo kvake. Ja sam danas saznao da je na toj ustavno-pravnoj komisiji Zastupničkog doma preglasani Bošnjaci i da Bošnjacima ne odgovaraju amandmani o kojima mi sad govorimo ovdje i da zbog toga ne žele raspravu niti prihvatiti ove amandmane. Hajmo poći od te činjenice koja je točna je li tako jer dobio sam je od vas. I sad ja vas pitam ako ste vi znali za amandmane usvojene na Ustavno-pravnoj komisiji, zašto to nisu znali i svi drugi članovi Ustavno-pravne komisije. Postavljam pitanje stručnim službama, samo malo nemojte se smijati, vi iz stručnih službi. Postavljam pitanje stručnim službama uz dogovor sa predsjednikom moga kluba nakon moje diskusije zatražiću stanku od predsjedatelja, neka stručne službe Parlamentarne skušpštine provjere točan datum kada je Ustavno-pravna komisija izvjestila Dom naroda o usvojenim amandmanima, i zbog čega tajnik Komisije nije te iste amandmane stavio na uvid svim članovima Ustavno-pravne komisije prije rasprave 24. na našoj sjednici. Znači neka se to provjeri zbog toga nam treba stanka. I vrlo mi je znakovito, sad ću to jasno i glasno bez ikakvih emocija i bez ikakvih uvijanja reći. Vrlo mi je znakovito da se o zakonima koje utvrdi Vijeće ministara, o vrlo suptilnim zakonima u najnovije vrijeme to je Zakon o obrani, govori u medijima, određeni poslanici to imaju, oni su to isčitali i znaju točno što unutra piše, prije nego što je to došlo zastupnicima Parlamentarne skupštine u redovitoj proceduri u ovu kuću. Vode se rasprave, mediske se kampanje vode, je nije itd. i to mi je znakovito. Bojim se da i to nije razlog zato što nekome nisu odgovarali ovi amandmani da su nam oni zbog toga kasnili ovaj nama na našu ustavno-pravnu komisiju. Eto kasnili su i vidite mi se sad upravo ja se pozivam na to, nismo znali to je novi aspekt zbog čega predlažem zaključak da se otvori amandmanska rasprava i ne odustajem od toga da bismo mogli amandmanski djelovati ovaj, na ovaj zakon jer moramo objediniti prvo i drugo čitanje a mi to nemamo Poslovnikom regulirano. Naveo sam da ćemo to regulirati novim Poslovnikom. Molim stanku, po mogućnosti što kraće, da se ispita ovo što sam pitao. 35
Hvala lijepa. Jedna replika, gospodin Filipović izlažući o ovom problemu reće da nemamo, imamo regulisano šta je kad se ne dogovore, a šta je kad nisu, kad se nisu dogovorili a trebali su se dogovoriti. Ja ne znam ko je taj ko odlučuje to, jesam li ja nešto trebao ili nisam. Obzirom, molim vas gospodine Filipoviću to nikom ne dopuštam, ja sam na Kolegiju se nisam složio sa ovim da ide ovako kako je predložio gospodin Jukić. Jednostavno zbog toga što smo na prethodnom Kolegiju tretirali ovu tematiku i govorili se onako kako je to išlo i kako je krenulo međutim, jesam li se ja trebao dogovoriti ili nisam, to moram priznati ja odlučujem jer to je moje pravo i nemojte stvrati Komisiju i tražiti Komisiju i tražiti nekog ko će odlučiti jesam li ja nešto trebao uraditi ili nisam. Hvala.
Gospodin Čengić
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, poštovani prisutni predstavnici Vijeća ministara, medija, međunarodne zajednice, koristim priliku iako sam se suzdržavao uporno i teško čitavo vrijeme da ne diskutiram, da prije nego što diskutiram čestitam gospodinu Jukiću za dobro i efikasno vođenje i kvalitetan rad u Domu, u vrijeme dok je predsjedavao, i da poželim gospodinu Mustafi Pamuku isto tako uspješan rad. Čini mi se da je ovaj njegov prvi dan rada teži nego i jedan dosadašnji dan predsjedavanja ovim domom, koliko sam ja ovdje možda je i to malo znakovito. Ja ću, prije nego što diskutiram, postaviti pitanje gospodinu Pamuku. Gospodine Pamuk tražim od vas da mi odmah sada odgovorite, izvinjavam se, imam pravo da tako tražim, kada ste u pismenoj formi dobili Prijedlog teksta amandmana koje je gospodin Jukić danas prezentirao kao amandmane.
Nisam nikad. Je li tako, ja to nikad nisam.
Dakle, gospodo ako trebamo diskutirati počnimo priču od početka. Dakle, mi ovdje uporno raspravljamo preko dva sata o nečemu što ne postoji. Dajte da razgovaramo o zakonu. Podržavam zakon, smatram ga izuzetno važnim i kao poslanik i kao građanin Bosne i kao član Kluba bošnjačkih delegata u ovom domu. Dakle, prihvatam i podržavam zakon onaj koji je ovoga časa jedini postoji na Domu, tj. zakon u tekstu koji je predložilo Vijeće ministara sa amandmanom delegata Genjca koji je prihvaćen na Ustavno-pravnoj komisiji ovog doma. Ja vas molim najiskrenije umjesto politiziranja da uradimo posao, da glasamo o tom tekstu zakona koji ovdje imamo i da idemo nastaviti dalje raditi. Sve ostalo mimo ovoga će biti politiziranje koje bi moglo izazvati još više potrošnje vremena, pa i nekih drugi stvari koje ne bi bile potrebne, ne bi bile dobre. Hvala. 36
Hvala lijepo, ja molim dajem pauzu na zahtjev gospodina.
Molim jedno pitanje prije pauze. Direktno je postavljeno pitanje kako to da sam ja dobio amandmane a neko nije dobio. Vrlo jednostavno, vrlo jednostavno ne zato što je Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma dužna dostavljati amandmane koje usvoji Ustavno-pravna komisija Doma naroda i ne zato što je dužna Sekretarijat i stručne službe da to rade. Oni su to dužni da urade kad se uvoji na Predstavničkom domu. Ja sam to dobio zahvaljujući tome što sam se interesirao i što se interesiram šta rade komisije Predstavničkog doma. To je moje pravo, znate. Kolega Jukić je na početku sjednice predložio, jer je čuo da su neki amandmani usvojeni na toj komisiji, da ja preuzmem te amandmane. Ja sam rekao vrlo otvoreno nisu ni svi amandmani prihvatljivi, ne mogu ih ja preuzeti, na početku te Ustavno-pravne komisije. Nisu ni prihvatljivi, vrlo jasno jer nisu ni svi, imamo drugačije političko gledište, imamo drukčije u ostalom što nam je ovdje i posao, i zato to je ta priča. Ne možemo mi iz razloga ne znam ni ja ima ovdje jednostavno radi se o amandmanima koje su na Predstavničkom domu legitimno usvojeni, koji nisu Poslovnikom propisani u proceduri ušli ovdje u proceduru, to su vrlo jasne stvari. Nikakva obaveza ne postoji da se to mora u jednom trenutku sastat na obadva doma. Vrlo prosto Poslovnik propisuje komisija da se formira koja će to obaviti sve jasno, precizno.
Hvala, ja dajem pauzu 15, molim vas ja ću ovako da iskoristim ovu priliku, da ljudi ručaju, da ljudi objeduju. Radimo dokle radimo, oprosti ja ovaj nisam za takav stav. Ja dajem pauzu sat i po. [[PAUZA]] Jel u osnovi tražio pauzu je li, usaglašeno je i evo u ovom momentu ja sam dobio ove amandmane koje je zastupao na ovoj sjednici gospodin Jukić, a evo dobili smo i jedan prijedlog od gospodina Filipovića. Zaključak uz obrazloženje za ovu tačku dnevnog reda. Ja bi molio gospodina Filipovića da izađe za govornicu i da ovaj prijedlog je li zaključka i ovo obrazloženje iznese pred poslanike i da vidimo gospodin Filipović je li predlaže da se o tome glasa, da se o tome izjasni ovaj parlament. Izvolite gospodine Filipović.
Hvala lijepa, gospodine Pamuk, hvala vam lijepa da ste prihvatili zahtjev Kluba hrvatskih zastupnika za ovom stankom, koja nam je vjerujem svima dobro došla da u jednom tolerantnom tonu kako mi to znamo i kako to u biti činimo, okončamo današnji rad sjednice Doma. 37 Ja sam prije stanke predložio zaključak i zamolio da se ovaj dom očituje o tom zaključku, sad je on samo formaliziran, data mu je jedna forma i pozvao sam se ovdje u aktu kojeg imate pred sobom i na članak 9. Poslovnika koje daje pravo svakom zastupniku da može inicirati bilo koje pitanje, pa je to Prijedlog zaključka kako stoji u aktu kojeg sam vam dao. Budući da predsjedatelj Doma naroda u konsulacijama sa zamjenicima predsjedatelja, nije uvažio amandmane na Zakon o o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine i raseljenim osobama u Bosni i Hercegovini, podnesenim sukladno članku 89. točka 3 Poslovnika Doma naroda, a radi se o vrlo značajnom zakonu i potrebom za njegovim žurnim donošenjem i primjenom o uvažavanju novih amandmana iz članka 89. 3 odlučuje dom na prijedog jednog od izaslanika Doma naroda. Prihvaćanjem ovog zaključka, ovaj zaključak je izdat Poslovnika i omogućava nam da danas praktično 30.09.imamo u identičnom tekstu zakon o kojem raspravljamo. Budući amandmani koji je predložio gospodin Jukić su identični, usvojenim amandmanima na Zastupničkom domu, i time mi izvršavamo zahtjevanu obvezu od strane predstavnika međunarodne zajednice. Molim Dom da se izjasni o ovom zaključku. Hvala lijepo.
Hvala vam gospodine Filipoviću. Evo čuli ste prijedlog gospodina Filipovića, čuli ste zahtjev, ima li neko potrebu da diskutuje o ovom, ako nema niko ja ću ipak reči nekoliko rečenica. Na ovoj tački dnevnog reda, i u ovom momentu govorimo o zakonu i razmišljamo o tome da usvojimo ovaj zakon i da kažemo da ga usvojimo u onom je li predloženom obliku od Vijeća ministara. Međutim, ono što meni nije drago da se dešava, i ono što se ovom prilikom pokušava nametnuti ovom parlamentu, u ime umjesto rasprave o zakonu, mi raspravljamo o Poslovniku. Mislim da smo na jedan pa ja bih rekao je li to vješt način uspjeli da napravimo skretnicu na ovoj tački dnevnog reda i da naša razmišljanja usmjerimo u sasvim drugom pravcu. Ja moram reči kad se govori o ovom članu 31. Poslovnika na kome insistira gospodin Filipović, da taj član ima i drugu, drugi pasus koji kaže da ta, za eventualnu promjenu da ide totalno po jednom zakonodavnom postupku, da se moraju sazvati i komisije i da to opet ima svoju proceduru. Druga stvar koja je jako važna, mislim da ovdje valja napomenuti i valjalo bi tačno i striktno reč, šta su to specifičnosti i šta je to specifično u ovom slučaju, sve ono što se dešava ja moram reči i ja tako razumijem stvari, sve ono što se dešava sa ovom tačkom dnevnog reda je obuhvaćeno Poslovnikom, to je sve regulisano Poslovnikom i ne vidim da ima bilo šta što je specifično za ovu tačku, a za druge tačke dnevnog reda, za druge tačke koje su se razmatrale na ovom domu nije bilo uobičajeno. Želimo da od uobičajenih stvari koje su apsolutno registrovane 38 Poslovnikom, napravimo nešto specifično. Ja ne vidim ovaj da je gospdin Filipović ovdje baš potpuno u pravu. Eto, hvala vam lijepo. Javlja li se još ko ja riječ? Gospodine Genjac izvolite.
Mi smo dobili dakle, u pisanoj formi prijedlog jednog zaključka, jednu inicijativu, mada to nemamo na dnevnom redu, zaista nemamo na dnevnom redu zakon. Inicijativa se poziva na temelju članka 9. gdje se govori zaista da izaslanik ima pravo inicirati usvajanje, izmjenu ili dopunu Ustava Bosne i Hercegovine, ne radi se o Ustavu zakona usvajanje izmjena i dopuna zakona predmetnog je bila predmetom komisija i delegata i svaki delegat je imao priliku da inicira izmjene a na nama je da svi zajedno odlučimo usvajanje. Dakle, nije ni to u pitanju, kao i koristiti druge postupke sadržane u ovom poslovniku. Ako se misli na druge akte dakle, na Poslovnik a mislim da član 131. na koji se pozvao gospodin Filipović, u formulaciji zaključka, član 131. zaista kaže da Dom zaključkom može regulisati tipična pitanja koja nisu regulisana ovim poslovnikom tačka nastavak. U tom slučaju primjenjuju se odredbe koje se tiču zakonodavnog postupka, osim ako se ne odnosi na rad komisija. Dakle, dom može svojim zaključkom regulisati neko pitanje o radu svoje komisije i bez zakonodavnog postupka, međutim pitanja koja se tiču regulisanja nekih pitanja u Poslovniku ako su ona specifična i ako nisu regulisana u Poslovniku, to u ovom slučaju nije, ja dakle citirao sam članove koji regulišu ovaj postupak, ali ako se radi o tim pitanjima a pozvalo se je na to na član 131. onda se kaže ima se pravo na to. Poslanik podnese inicijativu, i kao što kaže zakonodavni postupak inicijativu dostavi Kolegiju. Kolegij dostavi nadležnoj komisiji. Komisija razmatra, poslanici se upoznaju, imaju pravo amandmanski djelovati na taj zaključak i kasnije taj zaključak dolazi na Dom. Dakle, ova rečenica vrlo precizno kaže, u tom slučaju primjenjuju se odredbe koje se tiću zakonodavnog postupka. Tako da bilo bi logično i poslovnički da se je na početku sjednice predložilo da tačka dnevnog reda bude donošenje zaključka oko nekog specifičnog pitanja, i da na taj način u okviru te tačke to razmatramo, i da se dalje vidi šta će se raditi naravno uz nuždu poštivanja i ovabezu poštivanja zakonodavnog postupka. Budući da je ovdje iznešena jedna inicijativa, jedan prijedlog zaključka koji se tiče nekih specifičnih pitanja, kako predlagač smatra koja imaju namjeru da regulišu neka specifična pitanja u Poslovniku. Predlagač ne može biti spriječen da to ne dostavi Kolegiju, a ovaj nadležnim komisijama i da se zakonodavni postupak provede. Međutim, prije toga nije moguće izjašnjavanje na Domu, jer tu je Poslovnik vrlo jasan. Ja bi predsjedavajući, zaista zamolio da pristupimo predmetnom pitanju koje se tiče ove tačke dnevnog reda i da u najboljoj atmosferi i najboljoj volji provedemo izjašnjavanje o ovom zakonu koji je i te kako važan zakon.
Hvala lijepa, ima li još, izvolite gospodine Filipoviću. 39
Ja razumijem razloge ovakove elaboracije uvaženog zastupnika gospodina Genjca, ali bih zamolio da se pozorno pročita sadržaj prijedloga zaključka. U njemu su sadržani i razlozi zbog čega je on predložen, i volio bih ako to ne razumiju uvažene kolege koje su ovaj, govorili i koji se spremaju govoriti, volio bih čuti tumačenje onoga ko je ovlašten za to. Znači, Kolegij odnosno tajnika Doma. Kolegij i tajnik Doma su ovlašteni tumačiti Poslovnik, da li je u skladu s Poslovnikom inicijativa i da li može ovaj dom odbiti glasovati o zaključku koji podnese bilo koji zastupnik ovog doma.
Gospodine Čengić izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, radi dalje rasprave ali i radi stenograma, ja bi htio samo upozoriti na nekoliko činjenica. Prva je da sam ja osobno dobio na klupu u pisanoj formi amandmane potpisane od gospodina Velimira Jukića u 16:10 koliko sam vidio i svi ostali uključujući i predsjedavajućeg. To je prvo. Drugo, kad je u pitanju predloženi zaključak, prije nego što odlučimo hoćemo li glasati o njemu, ipak bi trebalo raspraviti o njegovom sadržaju. Ja bih zamolio da malo pogledamo zajednički pa da utvrdimo šta od ovog sadržaja jesu činjenice, a šta ipak nisu. Dakle, u zaključku koji je dostavljen u istoj sekundi kad i amandmani u 16:10 30.septembra,ove godine ovdje nama na klupe. U zaključku stoji da budući da predsjedavatelj Doma nije uvažio amandmane, na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine pa se onda dalje kaže predlaže se to i to. Dakle, predsjedavatelj Doma nije imao pred sobom amandmane i nije imao šta uvažiti, pa prema tome ovakav prijedlog zaključka ne može uopće stajati. To je broj jedan. Broj dva, u samom tekstu zaključka se kaže amandmane podnesenim u skladu sa člankom sukladno članku, pardon podnesenim sukladno članku 89. tačka 3 Poslovnika Doma naroda, ali ne kaže ko je podnio amandmane. Dakle, ovi amandmani su potpisani i treba ako govorimo o zaključku moramo znati tačno koji su to amandmani i ko je podnosilac amandmana. U ptorivnom, ovaj pasiv može biti poslije već za sat vremena osnova da dalje vodimo raspravu koji su to sad amandmani. Dakle, ako gospodin Filipović misli na amandmane koje je podnio gospodin Velimir Jukić, onda to treba da stoji u ovom zaključku. Ja ne znam da su dati u zaključak, niti ne može biti tako gospodine Filipoviću, vi ste pravnik ja nisam, dopustite molim vas, amandmane predlaže jedna osoba, zaključke predlaže druga osoba. Dok nije drugačije potpisano tako je, prema tome da li su uz ili nisu uz, ja to ne znam i ja to sutra pogotovo ne mogu znati. Dakle, radi se o tome da bi smo 40 raspravljali o tome moramo znati koji su to amandmani i drugo, činjenično nije tačno da je predsjedavajući Doma odbio amandmane, s obzirom da smo u 14:30 danas utvrdili da do tog časa gospodin predsjedavajući nije dobio u pismenoj formi nikakve amandmane od gospodina Jukića ili nekoga drugog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, izvolite gospodine Filipoviću.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, uvažene kolege vidite, iz stenograma je jasno vidjeti da smo prije stanke, kad smo rapsravljali nakon prvog čitanja, kad je gospodin Jukić se pozivajući na članak 89. 3 i ja sam eleborirao razloge da smo, da su ti razlozi zbog kojih se podnosi, to se također iz stenograma može vidjeti ovaj, valjan i da mi nismo mogli znati na Komisiji da su ti amandmani prethodno prihvaćeni na nadležnoj komisiji Zastupničkog doma i da Zastupnički dom o njima glasuje. Znači ta činjenica je razlogom bila da gospodin Jukić tada znači prije stanke podnese amandmane. Prema tome, ne stoji vaš prigovor, da ste vi sad dobili te amandmane. Vi ste ih dobili sad u pisanoj formi jer su ih dobili svi drugi u pisanoj formi. Budući su oni predloženi i rasprava otvorena nakon toga, zbog čega je došlo do svega ovoga ovaj, o čemu mi sad raspravljamo, a to je zaključak koji sam ja predložio. Amandmani su jasno gospodina Jukića, a zaključak je moj. I jasno je iz cjelovite rasprave pa i stenograma da se ovdje govori o amandmanima koje je uložio gospodin Jukić a ne ja. Ne, to ne piše u zaključku, to ne mora ni pisati jer to je potpuno jasno, iz stenograma vidljivo.
Ne glasamo o stenogramu,
Izvolite
Znate, vrlo rado slušam gospodina Filipovića ali ako nastavimo sa ovakvim tumačenjem, mi ćemo vjerovatno već negdje oko 6 sati danas popodne raspravljati o sadržaju stenograma, pa ćemo onda zaustaviti diskusiju, pa ćemo tražiti stenogram, pa ćemo sačekati, pa ćemo onda ćita od riječi do riječi. Dakle, gospodine Filipoviću da dalje oko ovoga ne razglabamo. Jutros kad je počelo ili danas u podne kad je počela rasprava o ovoj tačci, nije se govoriloo amandmanima nego o prijedlogu. A onda je poslije to pokušlo da se tumači kao amandmani, da bi ja u 14:30 gospodina predsjdavajućeg precizno pitao. Jeste li dobili gospodine predsjedavajući od gospodina Jukića u pisanoj formi amandmane. Dakle, do te minute nije bilo dobiveno ništa. Prema tome, za mne ovi amandmani u formi u kojoj su sada predloženi, postoje od 16:10. U istom času vi ste dali svoj zaključak koji ne odgovara činjenicama. Dakle, dali ste zaključak da je amandmani, i vi tumačite sada da ja trebam čitati i stenogram uz zaključak, kad glasam o zaključku a ne o stenogramu. 41 Dakle, prirodno bi bilo da u zaključku postoji barem to ko je podnosilac amandmana, jer ipak glasamo o zaključku, ako glasamo a ne glasamo o stenogramu. Zato kažem, ja vas lijepo molim da budemo precizni, da na taj način ne razgovaramo dalje, već smo imali nekih nejasnoća da li je sjednica bila 24. ili 25. Doma, odnosno Komisije, da li je sada ovo bilo prije ili je poslije podne, da li je bilo u pisanoj formi, da li su amandmani gospodina Jukića ili nekoga drugog. Nema nikakvog razloga da se ove stvari ne mogu staviti na papir, mogu. Možemo, ako smo čekali do 16:10, možemo i do 17:10 da dobijemo tekst zaključka koji će biti jasan i precizan. To je broj jedan. Broj dva, za mene je ovo što se danas zovu amandmani dakle, to što se zovu amandmani postoji od 16:10 kad sam ja vidio u pisanoj formi. Do tada smo razgovarali o ovome. Zadnja i najvažnija stvar je da li danas zaista ovaj, imamo na dnevnom redu zaključak i raspravu o Poslovniku ili Zakon o izbjeglicama. Moramo reći da ovo postaje po malo već blago kazano ružno da ovoliko osporavamo zakon, da diskutiramo o drugim stvarima umjesto da pređemo na glasanje o tekstu zakona koji ovdje imamo u prijedlogu. Hvala.
Izvolite gospodine Jukiću.
Ja ću samo ponoviti činjenice koje svi znademo, negdje oko podne i 20 minuta, ja bih tako rekao dakle, u samom početku našeg rada nakon one pauze koja je bila zakazana u 10 do podne, koja je trajala otprilike oko 25 do 30 minuta, ja sam pozivajući se na Odredbu članka 89. točke 3 rekao, i ja sam predložio da amandmane koje je Zastupnički dom usvojio, ja prihvaćam kao svoje amandmane i da ih hoću na temelju članka 89. predlažem da se o njima razgovara. Svi vi ovdje danas nazočni dobili ste ove iste amandmane sa Izvještajem od sa Zastupničkog doma vezano za predmetni zakon, sa amandmanima dobili ste na klupe. Kad smo ovde došli, a vjerujem mnogi od vas i ranije. Prema tome, svi smo to imali, lijepo napisano a ja sam u tom trenutku rekao da to postaju moji amandmani. Tu formu da se ja na amandmane potpišem, i da ih prepišem na čistom listu papira, uradio sam u pauzi koja je evo završila prije od prilike pola sata. To su prave činjenice jer sada imamo li mi volje o ovim zaključcima koje isto tako smatram od bospodina Ilije Filipovića da su jasni i precizni, volje o njima se izjašnjavati i odlučiti, ili želimo drugačije voditi ovu sjednicu, odnosno o ovome razgovarati i imati da ima drugačiji tijek ova sjednica, o ovom predmetnom zakonu, to je pitanje nas sviju ovdje i o tome trebamo se dogovoriti. Samo evo sam izišao pojasniti dakle, da ne stoje činjenice da smo ovo dobili tek prije 15 minuta, to smo dobili značajno ranije. Sad je samo to rekao sam ispisano na čistom listu papira, uz potpis onoga ko je ove amandmane formalno predložio.
Hvala lijepo, evo čuli smo i gospodina Jukića, on je objasnio vezano za ove amandmane. Javlja li se još neko za riječ? Gospodine Genjac, izvolite. 42
Ja ću samo dakle, zaista upozoriti na činjenicu Poslovnika. Svaki poslanik ima pravo da predlaže zaključke i da se zaključci usvajaju. Mogu se predlagati i zaključci pozivanjem na član 131. kao što je to učinjeno. U slučaju da se predlaže zaključak koji se poziva na član 131. to znači zakonodavni postupak. Molim vas imajte to u vidu. Pozivat se na član 131. znači pod zakonodavni postupak. I zato ja smatram da iz tih razloga inicijativa poslanika i prijedlog zaključka ne odbacuje se, ona u skladu sa članom 131. na koji se pozvalo, upućuje se na zakonodavni postupak. Kolegij ne može drukčije postupiti. Ja to na osnovu Poslovnika čitajući Poslovnik vrlo jasno, nije moguće drukčije postupiti, i to je moje mišljenje i jato upozoravam. Hvala.
Hvala, imamo li dalje diskusija. zvolite gospodine Filipoviću.
Da ne bi bilo dileme u odnosu na ovo što je rekao uvaženi kolega zastupnik Genjac, i da ne bi dovelo nekoga u dvojbu kako postupiti u odnosu na predloženi zaključak. Zaključak je potpuno jasan i ako ga ovaj dom prihvati, otvara mogućnost amandamanske rasprave i donošenja ovog zakona što sam već rekao. Ali bi isto tako pročitao i stavak drugi članka 131. našeg poslovnika. Zaključak će biti obvezujući sve dok se ovim poslovnikom dano pitanje drugačije ne regulira. Zaključak će biti primjenjivan od dana usvajanja, osim ako ne predviđa drugačije. Prema tome on će se danas primjeniti na ovu stvar kojim je zaključkom to jasno određeno zbog čega, ako ga naravno usvojimo.
Izvolite gospodine Neimarlija. Hvala lijepo gospodine Filipoviću.
Nerado izlazim ponovno, ali očekujem radi razumjevanja, očekujem da će i kolega Spasojević izaći također. Naime, radi ipak razjašnjenja i otklanjanja eventualnih dilema ponudio bih jedno strožije ipak logičko ovaj prosuđivanje zaključka koji se sugerira, odnosno prosuđivanje onoga što se zaključkom traži. I stoga mislim da zaključak, zapravo iz tih razloga i nekih drugih koji ne bih sada uključivao, držim da se zaključak ne može ponuditi na način na koji je to kolega Filipović učinio u smislu izjašnjavanja Doma, ili u smislu zahtjeva da se Dom izjasni. Budući da predsjedatelj Doma naroda u konsultacijama sa zamjenicima predsjedatelja nije uvažio amandmane na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine i raseljenim osoba u Bosni i Hercegovini, podnesenim sukladno članku 89.3 Poslovnika Doma naroda, radi se o vrlo značajnom zakonu i potrebom za njegovim žurnim donošenjem i primjenom, uvažavanjem ovih amandmana iz članka 89 kroz 3 odlučuje Dom na prijedlog jednog od izaslanika Doma naroda. A poziv je na temelju članka 131. koji, čuli smo kako glasi, kolega 43 Genjac je već pomenuo, u tom slučaju primjenjuju se odredbe koje se odnose na zakonodavni postupak, a osim ako se ne odnose na rad komisija i ovaj drugi dio koji je kolega Filipović takođe pročitao. Šta se zapravo, koji je to specifično pitanje? Kolege poslanici ovim se zaključkom od nas zahtjeva da odluku Kolegija o tome da ne prihvaća nove amandmane proglasimo specijalnim slučajem, specijalnim pitanjem i da to iznova kao Dom rješavamo. Kolegij se izjasnio o tome da li postoje ili ne postoje razlozi za uvažavanje amandmana. Zaključkom kolege Filipovića traži se od nas da se odluka sasvim normalna i prirodna, takvih smo odluka do sada imali jako puno, ili bilo ih je jako puno u Skupštini, proglasi specijalnim pitanjem i da se Dom o njoj izjasni. Gospodo to je jedino ilegalističko i logičko tumačenje ovog zašto se zaključkom traži i zato držim da ovaj zaključak doista ne može izaći pred Dom da se u smislu zahtjeva to implicira o njemu izjašnjava. Jer Kolegij se odredio i predmet je zapravo zahtjeva odluka Kolegija. Odluka Kolegija je sasvim normalna odluka o kojoj se, koju mi ni u kom slučaju ne možemo proglasiti specijalnim pitanjem. Hvala lijepo.
Imamo li dalje. Javlja li se ko dalje za riječ? Izvolite Genjac.
Iziskuje objašnjenje jednotavno. Tačno je član 131. ima dva stava. Tačku 1. i tačku 2. Ali to je sve član 131. I tačka 1. kaže da se zaključkom može regulisati specifično pitanje i u tom slučaju primjenjuju se odredbe koje se tiču zakonodavnog postupka. Znači, nakon zakonodavnog postupka, dakle pred, upućuje se na nuždu da se ta pitanja upućuju na zakonodavni postupak. Nakon tog zakonodavnog postupka zaključak će biti usvojen ili ne usvojen. I to pitanje će biti specifično riješeno i onda vrijedi stav 2. da će zaključak biti obavezujući sve dok se ovim poslovnikom ne riješi drukčije. I biće primjenjivan od dana usvajanja. Ali, prije tog usvajanja u stavu 2. se implicitno naređuje zakonodavni postupak. Nije ova tačka 2. neovisna od tačke 1. U tački 1. je propisano da mora zakonodavni postupak da se mora to sve provesti i onda u tačci 2. jasno kaže da će to vrijediti od dana usvajanja i dok se drukčije ne odluči. Mislim da budemo još precizniji.
Hvala lijepo. Ja mislim da smo ovim iscrpili. Izvolite. Može, šta god hoćeš. Ti sve možeš.
Ja se izvinjavam, ali imam jedno kompromisno rješenje, možda nije baš popularno, ali da bi nastavili sa ovim zakonom da ga usvojimo danas vjerovatno možda nije popularno, ali ja ću ga iznjeti da o njemu kažemo sve. 44 Što se tiče ovog prijedloga kojeg je podnjio gospodin Ilija Filipović, odnosno amandmana koji je nakon tog predloga zaključka podnjet to predsjedavajući ne može ukinuti. Znači to je faktički značilo da se na neki način krši ovaj poslovnik, a to ne možemo uraditi. Ali ima rješenje i za to. Ja predlažem klubu poslanika, ili poslanicima pojedinačno, ako ne žele da glasaju o ovome da izađu da se ovo znači ili jednoglasno ili jednoglasno da mi nastavimo da glasamo o zakonu itd.nastavimo dalji rad. To je jedino izlazno rješenje koje je u ovom momentu. Jer ni jedna strana ne odustaje od svojih zahtjeva. Oni koji ne žele da glasaju, ili da se uzdrže, ili da izađu da mi ostali koji ćemo to da budemo, znači a to je vrlo izvodljivo da vam to ne crtam. Čim vi izađete neće biti kvoruma, nastavljamo dalje sa ovim zakonom i to je završeno.
Hvala lijepo. Hvala lijepo. Ja mislim da se nisu stekli uvjeti da se ovaj prijedlog stavi na glasanje. Glasati o ovom prijedlogu znači poništiti jel po mom mišljenju, poništiti cjelokupan Poslovnik i da bi Skupština u daljem toku svog rada mogla raditi bez Poslovnika. Ja predlažem da se vratimo na tačku dnevnog reda koja se zove Zakon o izbjeglim i raseljenim licima i da glasamo za taj zakon onako kao što to u ovom slučaju može uraditi Dom naroda. Da glasamo za cjelovit prijedlog teksta Ministarskog vijeća i normalno poboljšan i izmjenjen za amandman koga je usvojila Zakonodavno-pravna komisija i koji je postao sastavni dio ovog zakona. Ja pozivam delegate ovog doma da poslije iscrpljene rasprave da glasamo za ovaj zakon. Ko je za Zakon u predloženom tekstu? Ja mislim da ovaj zaključak. Dozvolite. Ja mislim da ovaj zaključak derogira kompletan pravilnik, odnosno Poslovnik o radu ovog vijeća, ovog doma. Prema tome, molim vas lijepo. Molim vas lijepo ja tako mislim. Molim. Isto kao, molim vas, ja nisam to, to da nije točan i to nemojte ovaj baš. Evo čuli smo, iscrpili smo diskusije. Čuli smo niz diskusija. Oni, neki misle da jeste ovo točno, neki misle da nije točno. Međutim, ja ovo predlažem Parlamentu, ja ovo predlažem ovoj skupština. Skupština ako smatra da nije točno ne mora ni da, neka glasa protiv. Ja mislim. Izvolite predsjedjedniće, šefe kluba. Ja nisam zato da. Dobro, molim vas lijepo.
Gospodine predsjedatelju, poštovane kolege, evo ja se prvi put javljam i slušao sam vas pozorno, ja neću dugo sigurno vas zamarati i umorni smo dosta o ovoj točki dnevnog reda. 45 Ja vas predsjedatelju upozoravam da je ovo kršenje znači osnovnih prava svakog izaslanika ovdje po vašem ovom zadnjem prijedlogu. Ako imalo znamo ovaj ovdje poslovnik koji imamo u rukama svih tih koji ga čitamo ne znam onda zašto ovdje sjedimo i da jednostavno se oduzimaju osnovna prava svakom izaslaniku. Hvala.
Izvolite predsjedniće.
Ja ne bih volio da ovo završimo onako kao što je predsjedatelj zamislio, mislim da bi ušli u jednu vrlo nezgodnu situaciju da se dovede u pitanje prava izaslanika ili zastupnika, delegata kako hoćete. Da je ovo jednostavno, onda bismo to riješili vjerovatno vrlo, vrlo brzo. Ne bismo ovoliko trošili na rasprave. Ja mislim da je pravo i to ovdje piše u članku 9. i gospodin Filipović se poziva u prijedlogu, odnosno u podnošenju ovog zaključka na članak 9. Poslovnika Doma naroda i traži da se postupi sukladno članku 131. Ali poziva se svojim pravima na članak 9. našeg poslovnika koji glasi – da izaslanik ima pravo inicirati i usvajanje izmjena ili dopuna Ustava BiH, zakona i drugih akata kao i koristiti druge postupke sadržane u ovom dokumentu. I zato ja smatram da ne bi bilo nikako, nikako dobra praksa, to bi bio presedan da se ovaj zahtjev ili zaključak gospodina Filipovića jednostavno prekriži i da se tretira kao da ne postoji. U našoj dosadašnjoj praksi bilo je otprilike sljedeće. Svi zaključci koji su bili ovdje izneseni kao zaključci često puta u formi čak nedorečenih i bez pisane forme, o njima smo se u pravilu uvijek izjašnjavali. Mislim da je to bio dobar način rada i dobro pravilo. I smatram da bi ovo bio presedan i da bi bila početak jedne vrlo loše prakse da predsjedatelj uzima sebi za pravo o čemu će se odlučivati, a o čemu ne. Gospodo, to nema pravo niko, naša prava i obveze zapisane su u Ustavu i ovom poslovniku. A isto tako sve što nije precizno i definirano, mi smo ovdje pozvani i ovlašteni i odgovorni utvrđivati svojim odlukama i svojim zaključcima. I samo ću se tako ponašati, nikako drugačije. Ja ću ponoviti, ja se bojim da će nas svaki drugačiji način rada dovesti u neke neželjene pozicije.
Izvoli gospodine Neimarlija.
Naravno da se u potpunosti slažem sa dijelom konstatacija koje je kolega Jukić iznjeo, a koje se tiču prava svakog poslanika da predlaže zaključke i obaveze ovog doma da ih, da se prema njima određuje. Međutim, naravno ovim poslovnikom je regulirano dokle sežu ta prava predlaganja zaključaka. Ja bih želio samo da vas iznova podsjetim da stavljanje na izjašnjavanje ovog zaključka ustvari znači kršenje ovog pravilnika, ovog poslovnika, jer je Poslovnikom 46 regulirana procedura i procedura i uvažavajući sve ove nedostatke koje je ona imala u smislu da je tek u 16 sati nama stigao pismeni prijedlog ovih amandmana, procedura je zapravo obavljena. Kolegij se izjasnio o prijedlogu amandmana. Ja vas podsjećam, ja vas podsjećam, da nakon što rasprava počne, predsjedavajući će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg uvažiti nove amandmane samo u sljedećim slučajevima, kada se odnose na nove aspekte, na nove aspekte. Koliko su novi aspekti to o čemu smo danas izgubili ovoliko vremena u raspravi, ne moram posebno govoriti, ali bih vas podsjetio doista da stavljanjem ovog zaključka na izjašnjavanje uvodimo zapravo presedan koji je vrlo, vrlo, vrlo neugodan, da ne kažem opasan za rad ovog doma. Stavljanjem na izjašnjavanje ovog zaključka mi zapravo opovrgavamo Poslovnik naprosto zato što, žao mi je što to moram reći, kolega Filipović je to ipak kazao, stavljamo zato što Kolegij nije glasao tako kako je trebao glasati, odnosno Kolegij se, ne, ne vi ste rekli da se ne pozivamo sada na, da ne tražimo stenogram, zato što predsjedavajući Doma naroda nije postupio tako kako je trebao postupiti. Rekli ste kolega Filipoviću. Dakle ako uvedemo praksu da danas kolega Filipović, sutra Hilmo Neimarlija, prekosutra kolega Šiljegović, zaključcima propisuje i to naknadno, naknadno, pazite molim vas kako će Kolegij i predsjedavajući Kolegija se izjašnjavati ni od Poslovnika ni od našeg ozbiljnog rada nemamo ništa. Ovim zaključkom mi zapravo, ako bi ga, ako bi se o njemu izjašnjavali, neovisno o ishodu mi sebi dajemo za pravo da svaki poslanik zaključkom zahtjeva izjašnjavanje o odlukama ovog doma i odlukama koje su u skladu sa Poslovnikom u neodgovaraju. Meni je žao što je kolega FIlipović, što je kolega Jukić zakasnili sa pravovremenim predlaganjem ovih amandmana. Međutim, njihovo zakašnjenje doista ne može biti razlog da mi načinom jedan ovakav opasan amandman, presedan. I zato, ja vas pozivam da imamo u vidu jednostavno činjenicu da uza sve naše dobre volje i spremnosti, kada smo već došli u ovu situaciju da vodimo računa da bi izjašnjavanjem o ovom zaključku kojim se naknadno zapravo pokušava i pokušava se potpuno naknadno promjeniti nešto što je punovažno već sa iz, po Poslovniku ovog doma naroda, da bi učinili nešto što je vrlo, vrlo neugodno. I vodilo bi to naravno vrlo opasnoj mogućnosti majoriziranja i sad svih ovih političkih implikacija u smislu ko je protiv zakona, ko je za zakon i ostalo. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Neimarlija. Ja moram ipak izaći da kažem nekoliko rečenica. Molim vas lijepo, ovim zaključkom, ovdje u zaključku ga predlaže Filipović Domu naroda stoji da se predsjednik, predsjedavajući nije usaglasio je li i nije dao svoju saglasnost na ove amandmane. To je na posljednjim konsultacijama i to je istina i to je tačno. Međutim, ja moram reći sledeće i treba da kažem sledeće ovom domu, jednostavno da nam bude jasnije. Mi smo imali Kolegij pola sata pred početak ove skupštine, pred početak ovog zasjedanja i prešli smo sve tačke dnevnog reda za današnju sjednicu o njima diskutovali i prodiskutovali, porazgovarali i zauzeli 47 stavove. Odredili se o tačkama. Jedna od tačaka dnevnog reda o kojoj smo mi raspravljali je bila i ova tačka dnevnog reda. Na tom dogovoru mi smo se dogovorili da usvojimo zakon koga je predložilo da ćemo ići ka tome da usvojimo zakon koga je predložilo Vijeće ministara i sa ovim amandmanom gospodina Genjca koga je prihvatila Zakonodavno-pravna komisija i postao je sastavni dio ovog dijela. Diskutujući dalje došli smo do zaključka da će nam se razlikovati zakoni u tekstualnom dijelu, a onda smo govorili o tome i dogovorili smo se jel, kada je bilo aktuelno to da se dogovaramo, dogovorili smo se da izaberemo komisiju koja će ići na usaglašavanje ovog teksta i već smo predlagali i ljude iz te zakonodavno-pravne komisije naše koja bi trebala da odmah poslije Skupštine sjedne ili što prije da sjedne i da sa Komisijom zakonodavno-pravnom, ili komisijom koja je odgovorna za taj dio posla u drugom parlamentu da se usaglase i da naprave jedinstven tekst. To je bio jedan zaključak i stim zaključkom smo pošli na ovu sjednicu i mislim da je to bilo ono što je bilo u redu. Dobro, pojavili su se sada ovi amandmani, pojavio se moj kolega sa amandmanima i normalno na kasniji dogovor ja iz principijelnih razloga i uopće nisam mogao prihvatiti, jer smo se već jedno dogovorili i to je trebalo tako da ide, e sada ako nam ne odgovara, trebamo mi, ne odgovara zakon u tom i tom tekstu, onda trebamo mjenjati Poslovnik. Zašto? Pa zar nismo puno zakona ili nekoliko zakona donjeli u različitom tekstu, pa su te administrativne komisije, te zakonodavne-pravne komisije usaglašavale te tekstove i usaglasile. I ja mislim da jeste i ovaj dom i oni drugi dom donjeli odluku da Poslovnik treba mjenjati i on je u fazi promjena. Sasvim je jasno. On ima puno nedostataka i to znamo. Međutim, ovo nije po meni, ovo nije prilika da se u ovom slučaju ide ka promjeni Poslovnika. Zadatak, odnosno rokovi, zadati rokovi se mogu ispuniti i na ovaj način da ne ulazimo u te poslove. Ja lično mislim da bi bilo dobro da glasamo o zakonu što jeste na dnevnom redu i ja lično mislim da Poslovnik ovog doma nije bio na dnevnom redu. Mislim da je to vješto iskorišteno da se prođe sa nekim stvarima za koje normalno i jedan evo, kako se vidi iz ovih izlaganja za koji klub bošnjačkih poslanika ne bi mogao glasati. Ja mislim da treba tražiti načina i razloga da se ovaj zakon usvoji i da normalno komisije zakonodavno-pravne komisije usaglase taj tekst. Ja bih molio još jedanput sve kolege da razmisle o tom i mislim da je dobro. Ne vjerujem da je dobro da se ovdje pokušavamo nadmudriti kako je, nadmudrivati kako neko jeste, kako neko nije za neki zakon. Ja mislim da smo ovdje svi da prihvatimo zakon, ali po proceduri koja već postoji. Mjenjati proceduru da bismo prihvatili jedan zakon, ja mislim da nije dobro. Hvala vam lijepa. Izvolite gospodine Filipoviću.
Hvala vam lijepa. Javio sam se zbog toga što držim nedostatnom jednu rečenicu predsjedavajućeg kojim je htio otkloniti izjašnjavanje o zaključku koji sam ja predložio. 48
Kojim, nisam čuo.
Kojim ste htjeli otkloniti izjašnjavanje o zaključku koji sam ja predložio. Ukoliko netko od zastupnika u postojećem Poslovniku pronađe odredbu da su odluke Kolegija doma konačne o kojima se ne raspravlja, da su to odluke iznad odluka koje donosi Dom, da te odluke nisu podložne raspravi u ovom domu, ja ću povući svoj zaključak. Takva odredba ne postoji u našem poslovniku i ne stoje elaboracije kolega, uvaženih kolega zastupnika iz reda bošnjačkog naroda da mi otvaramo jedan proces, ali evo pred nama su izmjene i dopune Poslovnika, ako to je jedan presedan, možda nije bilo potrebe za takvim presedanom do sada, mi ćemo ga precizno regulirati u novom Poslovniku, pa ćemo otkloniti mogućnost takvog presedana ako neko misli da je to presedan. Znači ja i dalje stojim na stajalištu da ovaj zaključak koji sam ja predložio je sasvim utemeljen na Poslovniku kojeg mi imamo, po kojem mi radimo. I dalje sam stajališta da mi ne možemo uzimati odluke Kolegija, po Poslovniku to ne stoji kao konačne i nad domske odluke, nego da su one i te kako podložne raspravama zastupnika u ovom domu. Zato molim da ne pokušavamo doći do razloga, jer ih je teško naći, gotovo nemoguće, da se ovaj dom izjasni o zaključku koji je predložio bilo koji zastupnik u ovom domu na bilo koju okolnost o kojima je raspravljao prethodno naš uvaženi Kolegij kojega ja izuzetno uvažavam. Hvala lijepo.
Pardon. Ja se ne sjećam da sam igdje rekao da je zaključak, da je zaključak Kolegija Doma naroda konačan. I ako ima, ako možete dokazati da sam to rekao, ja ću vam se za sve izviniti. Međutim, nije to dobro i ne treba ljudima stavljati usta ono što nisu rekli. Ja sam i ja tvrdim da u ovom poslovniku stoji ono što stoji da odluku o prihvatanju i ne prihvatanju ovih amandmana donosi Kolegij. I nigdje nije rečeno i nikada niko nije rekao gospodine Filipoviću da je to konačna odluka. To ovdje ovako stoji, nije bilo zaključka, je li konačna ili konačna. Rečeno je onako kako piše. Ja uvažavam svu vještinu jednog izuzetnog pravnika, vi to dobro komplikujete, ali morate dozvoliti da postoje i ljudi koji mogu izuzetno dboro logički rasuđivati i koji mogu dobro, dobro razumjevati sve poruke i pravo čovjeka jeste da rasuđuje i to je njegova lična stvar. Zato ja vama ovaj, ne zamjerim ako ste baš htjeli, ja ću reči je li to dobronamjerno ili ne dobronamjerno iskoristiti možda moj izlazak pa kazati ono što ste rekli da mislim ili da sam kazao da su odluke Kolegija konačne. Ne, mislim da ste pogriješili. Hvala. Jeste gospodine Filipoviću, to smo čuli evo pogledajte stenogram, ja dobro čujem imam dobar sluh i to skoro apsolutni. Ja imam pardon, ja kao predsjedatelj 49 ovog doma naroda imam i pravo i obavezu kao i svi vi da štitim ovaj poslovnik. Mislim da bi bilo strašno i da bi bilo teško za ovu skupštinu dovest ovaj poslovnik da postane loš dokumenat. Mi radimo po ovom dokumentu, on je za nas parlamentarce važan isto onoliko koliko i Ustav. Ja mislim da u ovom momentu bez tih svih znalaca,iz zakonodavstva i zakonodavnog prava ne bismo smijeli i ne bismo trebali ovo mijenjati. Normalno, ja kažem ne bismo trebali to je isključivo moje mišljenje. Dom ima pravo da promjeni sve, Dom ima pravo i da se raspusti, to je pravo Doma je li, Dom ima pravo da promjeni Poslovnik, Dom ima pravo da promjeni Ustav, Dom ima pravo sve. Međutim, šta će biti sve kad to uradi, po čem ćemo raditi. Znači li to gospodine Filipoviću da ću ja u narednom periodu ovaj parlament voditi bez Poslovnika, da ću ja morati prihvatiti ili da će ovaj dom morati prihvatiti svaki predlog poslanika koji traži izmjenu Poslovnika, elem zbog toga što ne može na taj način da se usvoji njegov predlog, odnosno nešto što on hoće. Ja mislim da to nije dobro. Možete.
[[nije uključen mikrofon]] Zaključak se odnosi na konkretnu stvar mislim...stavite u proceduru...
Ne ja mislim da, ja moram priznati
..nekom nije dovoljno ali ....
Ja mislim da poslanici moraju shvatiti, ja mislim da poslanici glasanjem i usvajanjem ovog moraju shvatiti da ostaju bez Poslovnika. Ako otvorimo ovu raspravu, onda svaka tačka dnevnog reda podpada pod ovo i onda za svaku tačku dnevnog reda imamo član, imamo ovaj 131. i to da ga tumačimo onako kako ga tumači gospodin Filipović. Ja mislim da gospodine Filipoviću uz sva poštovanja i sva uvažavanja, ja kao čovjek jako, jako teško to mogu prihvatiti.
/nije uključen mikrofon/
Ja ću predložiti, ja ću prije ovoga još predložiti jednu pauzu od 10 minuta da se dogovorimo još jednom i možda ćemo završiti s ovim domom. Izvolite, 50
Ja bih ipak izravno uputio pitanje zamjeniku predsjedavajućeg, gospodinu Jukiću, da odgovori je li se Kolegij izjasnio o amandmanima koje je predložio odnosno je li se odredio.
Jeste.
Kako?
Bez koncenzusa.
Bez koncenzusa, je li time završen po Poslovniku, završena procedura ovaj, što se tiće novih amandmana?
Pa po vama jeste, a po meni nije.
Na čemu temeljite da nije?
Na nedorečenosti ovoga Poslovnika po tim pitanjima. Zato smatram da je dobro da se sada malo u pauzi o tome porazgovara.
Pokušavam da pomognem kolega Filipoviću.
Jer vidite, pogledajte ovo gospodine Neimarlija ako bismo stvar postavili kao što mi hoćemo, vrlo se lako može dogoditi da se stvarno počne događati ned... i šta...
Ne, ja samo sa druge strane upravo pokušavam, kolega Filipoviću da pokažem, mislim da smo posvjedočili ovdje spremnost da se dogovoramo, da razgovaramo, da putem dogovora nalazimo rješenja. Nemojte silit na nećemu o ćemu je već donešena odluka proceduralno, punovažna ispravna. Nemojte potezat mogućnost dogovora tamo gdje je stvar završena. To je loš presedan kolega Filipoviću. Koleg Jukiću, jeste vi ste zakasnili sa amandmanima. Uvaženo je 51
To jeste
To je činjenica
Je li tačno, je li se Kolegij odredio.
Zato se pozivamo na član 89. točka 3 što je
Je li se Kolegij odredio?
Jeste, ali ja mislim da
Nemojmo ali, dobro paura.
Ja dajem 10 minuta pauze. [[PAUZA]] Moram priznati evo da smo našli neki kompromis, gospodin Filipović i ja i ja ću vam sad taj kompromis iznijeti u vidu predloga. Pošto se radi o promjeni Poslovnika, prvo moramo je li, znati hočemo li glasati o promjeni Poslovnika, odnosno evo sad je prijedlog ko je za to da se glasa o zaključku gospodina Filipovića neka digne karton. Ko je za to da se glasa o zaključku gospodina Filipovića, drugim riječima to je ja,da se glasa hočemo li glasati za zaključak gospodina Filipovića, hočemo li glasati za zaključak gospodina Filipovića, o zaključku, jeste. 7 poslanika je za, Ko je protiv? Ko je suzdržan? Znači, imamo entitetske većine je li, znači glasačemo o ovom zaključku gospodina Filipovića. Ko je za zaključak gospodina Filipovića u obliku ovakvom kakvog ga je predložio gospodin Filipović ? 6 Ko je protiv? Ko je suzdržan? Dakle, 5 protiv, dakle, zaključak je prošao, odlično. 52 Drugo obzirom da smo izdiskutirali sve o zakonu što se moglo i izdiskutirati, dolazi na dnevni red da glasamo o zakonu pardon o amandmanima na ovaj zakon odnosno amandmanima koje je potpisao odnosno dostavio gospodin Jukić. Ja mislim da trebamo glasati pojedinačno, o svakom amandmanu. Treba li da pročitam amandmane, ili smo ih svi dobro isčitali. Evo amandman I član 22. stavka 2 briše se riječ – u ime i zamjenjuje se riječima – uz suglasnost. U istom stavu u zadnjoj riječi briše se riječ – Vijeće ministra i zamjenjuje riječju – Predsjedništvo. U zadnjem stavku takođe se briše riječ – Vijeće ministara zamjenjuje se riječju – Predsjedništvo. Stavka 2 ovog članka iza teksta – a Vlada Brčko distrikta Bosne i Hercegovine predlaže jednog člana Komisije ubacuje se nova rečenica koja glasi – Ministar za ljudska prava i izbjeglice obavezno je jedan od članova ispred Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Evo to je I amandman i ja ću sad dat ovaj amandman na glasanje. Ko je za ovaj amandman? 7 je za. Ko je protiv? Ko je suzdržan? 1 II amandman, dakle amandman je usvojen. II amandman u skladu, u članku 24. a) dodaje se novi, drugi stav koji glasi – direktor, predsjednik Komisije i ministar za ljudska prava i izbjeglice trebaju biti predstavnici iz reda sva tri konstitutivna naroda Bosne i Hercegovine. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Hvala lijepo, znači amandman je usvojen. Amandman III u članku 24. b) stavka 2 briišu se riječi – konsultacije sa Komisijom i zamjenjuju riječima – suglasnost Komisije. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Onda Hasane jesi li ti glasao? Ti si bio protiv 3 protiv. Amandman IV članak 30. koji, amandman IV a šta je sad sporno, članak 30. koji postaje člankom 27. u okviru člana 12. Prijedloga zakona zamjenjuje se i glasi – ovaj zakon stupa na snagu 8 dana od dana objavljivanja u «Službenom glasilu Bosne i Hercegovine». 53 Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Hvala lijepo. Znači i ovaj amandman je usvojen. Sad dajem na izjašnjavanje zakon dakle, zakon u tekstu molim, izvolite
Prisustvovali smo jednom činu koji mene osobno ne raduje, ja sam uporno upozoravao da Poslovnik ne treba kršiti. Prisustvovali smo činu majorizacije naravno, što takođe nije dobro da jedan klub ostao nadglasan. Ne mislim da je to dobro za buduću prksu, ali desilo se je. Međutim, imajući u vidu zakon, značaj zakona ambicije koje ovaj zakon ima između ostalog i osnivanje komisije, osnivanje fonda ambicije da se aktivnosti na ovom vrlo značajnom planu objedine, da se postigne što je moguće veća transprarentnost i samu potrebu da se zakon što je moguće prije objavi u «Sližbenom glasniku». Ja kao predlagač amandmana koji sam podnio na Domu naroda i na sjednici Ustavno-pravne komisije, taj amandman je prihvaćen, prihvatan dakle, da taj amandman dakle, budući da u prvom stvu amandmana I koji smo usvojili i koji je na Predstavničkom domu usvojen, na neki način inkonponira. Prihvatam da moj amandman bude potpuno usaglašen sa prvim stavom amandmana I iz Predstavničkog doma i da na taj način se otkloni potreba pomjeranja zajedničke Komisije. Molim vas da imate to u vidu što naravno znači da ću iz svih navedenih razloga, pored svih ovih gorkih činjenica podržati zakon. Hvala.
Ne, ne. Znači evo ovaj slažemo se. Imam jednu stvar. Ja mislim da je, dakle predlažemo da se prihvati predlog gospodina Genjca ovako kako je predložio. Ko je za? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Nema niko. Znači usvojen i amandman gospodina Genjca u tekstu kako je to navedeno u, kako je to prihvatio, kako je to prihvatio Predstavnički dom. Dakle sada mi ostaje da predložim Domu naroda na usvajanje Zakon onako kako ga je prihvatio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i kako smo mi donjeli i sa ovim amandmanima koje smo mi usvojili danas. Ko je za Zakon da? Ima li neko protiv? Ima li neko suzdržan? Nema. Hvala lijepo. Znači da je Zakon jednoglasno usvojen. Hvala vam drage kolege. 54 Molim vas, ovdje su bili, ovdje smo preskočili jednu tačku dnevnog reda i čekajući da dođe neko iz Vijeća ministara, to je ova tačka dnevnog reda treća, samo da ja nađem pa da pročitam kako se ona zove. Ad. 3. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine, po članu 100. Poslovnika Ko ima od Vijeća ministara vezano za ovaj zakon, odnosno za ovu tačku dnevnog reda? Je li neko došao da obrazloži i ima li potrebe da obrazloži? Nije niko. Hvala lijepo. Ova tačka se skida sa dnevnog reda. Sekretare ovu tačku za narednu sjednicu dnevnog reda, a molim upozorite ministre, odnosno ljude iz ministarstva da dođu na sjednicu kada se diskutuje o njihovim tačkama dnevnog reda. Idemo sada na 10. tačku dnevnog reda. To je Ad. 10. Prijedlog zakona o zrakoplovstvu BiH, prvo čitanje –predlagač Vijeće ministara Ima li neko iz Vijeća ministara ko nam može reči nekoliko rečenica o ovoj tačci. Kolega izvolite. Kako se zove on? Ako vam neće biti teško vi se prestavite.
Poštovani predsjedavajući, članovi predsjedništva, poslanici i ostali prisutni u sali, ja sam Đorđe Racković, savjetnik ministra komunikacija i transporta. Cijeneći vaše vrijeme samo ću vas ukratko upoznati sa osnovnim razlozima potrebnim za izradu, donošenje ovog zakona. Naime, mi smo na osnovu ustavnog osnova koji je sadržan u članu 3. stav 1. pod j. Ustava Bosne i Hercegovine, prema kome je kontrola letenja u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. Znači ustavni osnov je isti kao i u trenutno važećem Zakonu o vazduhoplovstvu, a na osnovu zahtjeva Evropske komisije i OHR-a ...Opas projekta u Bosni i Hercegovini i ostalih međunarodnih vazduhoplovnih institucija za potrebom izmjena i dopuna postojećeg zakona o vazduhoplovstvu u cilju njegove harmonizacije sa regulativom vazduhoplovom koja je u EU i zbog potrebe za usaglašavanjem odredbi postojećeg Zakona sa izmjenama Zakona o ministarstvima i institucijama Bosne i Hercegovine došli do zaključka da je neophodno uraditi izmjene i dopune postojećeg Zakona o vazduhoplovstvu. Obzirom da je i veliki broj tih izmjena i dopuna otežao primjenu Zakona u praksi, na sastanku ...Komiteta za civilno vazduhoplovstvo kojim predsjedava OHR-a donesen je jednoglasan zaključak da se napravi jedan prečišćeni tekst zakona faktički da se da novi prijedlog zakona. U izradi ovog zakona koji je koordinirao OHR-a učestvovali su rpedstavnici entitetskih ministarstava, Ministarstva komunikacije i 55 transporta Bosne i Hercegovine, Direkcije za civilno vazduhoplovstvo Bosne i Hercegovine i entitetskih direkcija za civilno vazduhoplovstvo. Tako da je taj nacrt teksta u potpunosti usaglašen sa svim relevantnim institucijama za civilno vazduhoplovstvo. Ukratko ću vas samo podsjetiti na određena pravna rješenja koja su data u novom tekstu zakona. Odredbama člana 2. utvrđena je jedna vazduhoplovna vlast u Bosni i Hercegovini. Odredbama člana 5. do 10. utvrđene su precizne nadležnosti i odgovornosti Direkcije za civilno vazduhoplovstvo Bosne i Hercegovine. Odredbama člana 1l. člana 13.5 i člana 18. tačka 1. utvrđene su nadležnosti i odgovornosti entitetskih direkcija za civilno vazduhoplovstvo. Odredbama člana 9. preciznije i jasnije su definisane odredbe Zakona koje regulišu inspekcijske preglede. Odredbama glave IV preciznije i jasnije su definisane odredbe Zakona koje regulišu registraciju, državnu pripadnost i registarske oznake vazduhoplova. Odredbama glave V preciznije i jasnije su definisane odredbe Zakona koje regulišu uslove za bezbjednu upotrebu vazduhoplova i vazduhoplovnih uređaja. Odredbama glave VII preciznije i jasnije su definisane odredbe Zakona koje regulišu vazduhoplovne usluge i vazduhoplovne operatore. Odredbama glave XIII definisane su kaznene mjere za kršenje odredbi Zakona, kao i nadležno tijelo za prekršaje u vazduhoplovstvu koje ranije nisu postojale u Zakonu. I izvršeno je poboljšanje definicija odredbi ostalih članova iz Zakona. Na kraju ću vas samo podsjetiti da donošenje ovog zakona ne zahtjeva potrebu za uvođenjem novog budžetskog korisnika obzirom da smo mi i po starom Zakonu znači imali direkciju koja je otprilike na nekom broju ljudi i dalje predviđena da funkcioniše i radi kao što je to bilo po osnovu prethodnih zakona. Toliko i hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo izlaganje gospodina Rakovića. Evo ja stavljam ovaj prijedlog zakona na je li, u prvom čitanju na raspravu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Gospodin Hasan Čengić. To je Komisija jel? To je u ime koje komisije izvini,
Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku koja je nadležna i za ova pitanja.
Hvala lijepa.
To je nadležna komisija za ova pitanja. 56
Evo gospodin Hasan Čengić u ime nadležne komisije za vazduhoplovstvo, oblast iz saobraćaja.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, Komisija je na sjednici od 25.9. ove godine razmatrala ovaj zakon i u jednoj vrlo otvorenoj diskusiji sa predstavnicima predlagača, tj. Vijeća ministara prodiskutirala skoro, a 2/3 članova i pojedinačno i stav Komisije je sljedeći. Ovaj zakon je potreban. Prijedlog je dakle, tekst zakona koji je dostavljen Komisiji predstavlja cjelovito rješenje, predstavlja moderno rješenje. Na nivou je evropskih i svjetskih standarda koji su neophodni za ovo područje uređivanja i na način kako smo Zakonom o kretanju i boravku i azilu stranaca riješili pitanje ulaska u Bosnu i Hercegovinu, tako na isti način ovim zakonom rješavamo sva pitanja vezana za korištenje zračnog prolaza izlazak iz zračnog prostora i sve ostalo što je vezano za kretanje zrakom ili boravak na aerodromima, odnosno zračnim lukama. Pojedinačno izrazili smo suzdržanost prema nekim rješenjima u smislu nomotehnike tj. dali smo sugestije i prijedloge da se neke formulacije koje su postojale u tom u toj verziji koja je nama dostavljena poprave, što su predstavnici Vijeća ministara prihvatili, ali su istovremeno se pojavile i dvije grupe amandmana. Dakle, naša komisija je obaviještena da je Predstavnički dom ovaj zakon usvojio uz dva amandmana, pa je onda naš kolega dr. Luka Radovanović prihvatio te amandmane kako bismo išli da imamo te amandmane u našem domu, da bismo bili bliže tekstu zakona koji je prihvaćen na Predstavničkom domu, a nakon diskusije u kojoj smo razmotrili četiri člana i prijedloga i sugestija koje smo dao ja kao delegat u ovom domu i član Komisije, Komisija je prihvatila i ove amandmane tj.četiri amandmana i na taj način uz ovih šest amandmana Komisija je prihvatila tekst u cijelosti i predlaže ovome domu da prihvati tekst Vijeća ministara uz amandmane koji su prihvaćeni na Komisiji. Ukoliko bude potrebno, dr. Radovanović i ja možemo obrazložiti amandmane koji su predloženi, a nadam se da su vam svima dostavljeni na klupe. Hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo stav Komisije i predloge. Ima li, javlja li se još neko za diskusiju? Koliko vidim ne. Mislim da bi sada trebalo usvojiti ovaj tekst zakona u prvom čitanju. Ko je za? Dakle jednoglasno. Hvala lijepo. Nema potrebe da se pita ko je uzdržan i ko je protiv? Hvala. 57 11. tačka dnevnog reda je Ad. 11. Prijedlog zakona o sudskim takstama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, prvo čitanje – predlagatelj Vijeće ministara Molim.
/nije izašao za govornicu/
Ja bih molio Hasane da, oprostite, ja bih molio ima jedan princip koga smo mi usvojili upravo da bi izbjegli ove komisije da pričekamo da usvoji Zastupnički dom, pa ćemo onda mi na narednoj sjednici, onako glat proći onako kako ćemo proći. ja mislim da je ovo u redu i hvala. Neće biti problema dakle da se usvoji ovaj zakon na drugoj sjednici. Ja molim jednostavno iz, zbog principa koje smo postavili da to bude tako. Hvala vam lijepo. Prijedlog zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine. Prvo čitanje, predlagač Vijeće ministara. Imamo li izvještača u ime Vijeća ministara? Imamo li o ovoj tačci o sudskim taksama izvještača u ime Vijeća ministara? Nemamo. Skidamo sa dnevnog reda. Nema ga. Skidamo sa dnevnog reda. Molim, to smo se tako dogovorili gospodine Spasojeviću. Ma Halide, zaključili smo ako je po ovoj tačci, zaključili smo.
Ja bih ipak predložio da razmatramo zakon u prvom čitanju. Da uložimo taj napor. Ja sam ovdje predstavnika nadležnog, predlagača vidio cijeli dan. Šta je u pitanju ja ne znam, ali imajući u vidu broj zakona i posao koji nas čeka. Dakle naše je suvereno pravo da odlučimo hoćemo li to razmatrati. Ja predlažem da to uradimo.
Hvala lijepo. Ja se ne slažem i ja predlažem da se to odbije.
Stavite na glasanje. 58
Ne može. Imam i ja nešto pravo kao predsjednik Doma. Nemojte molim vas. Ako je, molim te Hasane, ja nisam za to da pravimo gužvu i da pravimo scenu i pozorište od ove skupštine. Ja mislim da je princip koga je zauzeo Kolegij da tačke dnevnog reda na kojima nema izvještača iz Vijeća ministara skidaju se s dnevnog reda. To je princip. Molim vas lijepo, ja bih vas molio da ga održimo. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, uvažavajući vašu osobu, ne bih pristao na karakterizaciju kakvu ste vi sada rekli da neko pravi cirkus i pozorište, ali sam prisutan u nečemu što je u nekim časovima moglo ličiti na to i trajalo je četiri sata. Uvaženi gospodin koji je sjedio ovdje uporno čekajući da se mi dogovorimo o davno dogovorenom, da se dogovorimo o Poslovniku koji je davno donjet, prirodno je dobio dojam da se mi o tome nečemo dogovoriti, da će to trajati do beskonačnosti. Čovjek otišao, a mi sada treniramo strogoću. Dakle mi sada treniramo strogoću. Nemam ništa protiv ako smo mogli na puno ozbiljnijoj stvari se ponašati onako kako smo se ponašali, a imamo ovdje prijedlog zakona, dakle ja imam vrlo jednostavne i vrlo logične razloge zašto mislim da trebamo raditi. S druge strane treba obavijestiti predlagača da moraju spremni biti da sjede snama bez obzira da li im je prekovremeni rad plačen ili nije. Ali ovaj put, sobzirom da je ovo prvi put u osam mjeseci koliko ja znam da sjedimo do ovog vremena, u kompletnom, dakle svi sjedimo radimo itd. ja mogu razumjeti gospodina da je on pomislio da zapravo ta tačka njegova neće doći na dnevni red. Dakle, nemam namjeru nikoga dezavuirati ovdje, ali smatram da je pitanje zakona ozbiljna stvar i smatram da trebamo vidjeti, ne, i dalje poštujući princip, dakle i dalje poštujući princip, ali ovo smatram zaista jednom situacijom koja nije do sada bila uobičajena. Da je to dva poslije podne, ja bih bio zajedno svama. Ali ako je sada skoro sedam uvečer i neko nije prisutan, jer je mislio da stvarno neće doći njegova tačka na dnevni red, evo to je bio moj razlog. U najmanju ruku nisam pravio pozorište, ne želim da se tako to kvalificira. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja se izvinjavam, ali ja bih rekao nekoliko riječi. Podržavam gospodina Čengića i mislim da je opravdano da se ovaj zakon donese u prvom čitanju iz tog razloga što smo mi predlagaču na Komisiji za administrativne i finansijske poslove dali neki zadatak koji bi oni trebali da to realizuju i sa Predstavničkim domom. Znači taj prijedlog da ide na Predstavnički dom, a i na Dom naroda, pošto su oni već isto bili u prvom čitanju, ja mislim da nema potrebe da i mi kasnimo i da možemo, jel razlog koji je iznjeo gospodin Čengić da prihvatimo i da 59 ovaj put, kao iznimka nam bude, jer ipak ovaj zakon je bitno da se donese jer ipak sredstva u budžetu, odnosno sredstva bi se prikupljala za sud koji ionako nema dovoljno sredstava za rad. Hvala.
Evo gospodin Jukić.
Ja sam ponovo za poštivanje našega dogovora i principa koji smo čini mi se Kolegij predložio, a ovaj dom je usvojio. Mislim da je to bila naša prva sjednica. I ja ne bih onaj, mislim da nije nikakav, nije zahtjev dakle za skraćeni, niti za brzi postupak i ja bih ovo išao prema našem važećem dogovoru, principu da hoćemo da bude prisutan predlagač. Zašto je ovdje posebno bitno, zakon je važan i mi smo u nadležnoj komisiji, gospodin Spasojević je predsjedatelj ove komisije imali jednu generalnu primjedbu, a to je na visinu ovih znači pristojbi. A zakon se i odnos upravo znači na pristojbe. I meni je bil ovrlo interesantno, mislim da je bilo nužno i potrebno da našu raspravu i naše razmišljanje, ne samo nas članova ove komisije, nego i svih drugih zainteresiranih koji su zainteresirani da raspravljati o ovom problemu da čuje predlagatelj i da može ovaj zakon prilagoditi ili ako on misli da treba prilagoditi tim našim raspravama, da ga prilagodi i da ga u drugom čitanju imamo i u nešto drugačijem možda dijelu oko ovih visina. I zato smatram da je i ovo dodatni razlog da ovaj zakon stvarno ne razmatratmo danas bez uvodnih izlaganja predlagača, a opet to u cilju da dobijemo kvalitetan zakon da nam se ne dogodi situacija kao što imamo evo danas u dnevnom redu jedan zakon koji smo donjeli, ne znam ni ja čini mi se u ovoj godini, sada ga opet mjenjamo. Ja mislim da ponekada naša želja da nešto uradimo brzo i to treba biti brzo i efikasno, međutim još je važnije da budemo, da ti naši zakoni ili baš da damo naš doprinos u kreiranju tih zakona da bude takav da oni budu i kvalitetniji koliko mogu biti. I zato mislim da bi trebalo ili ostati pri ovome da ostanemo kod naše odluke, zaključka da, osim izuzetaka, to je kada se ovdje radi nekada o nekoj žurnosti itd. da ovaj zakon i sve druge razmatramo i da nam ih obrazlože predlagatelji. Dakle bez predlagatelja da ne razmatramo zakone.
Hvala lijepo. Ja moram drage kolege evo poslužiti se Poslovnikom. U okviru svojih prava i dužnosti navedenih u Ustavu Bosne i Hercegovine i zakonu Vijeće ministara Bosne i Hercegovine preko svog predstavnika dužno je učestvovati na sjednicama Doma, Kolegija Doma i komisija Doma. Izvolite, hoćemo li to jednostavno poderati ovaj poslovnik i kazati da više nemamo Poslovnika. Izvolite. I hoću odgovor i na to pitanje. 60 Izvolite gospodine Čengiću.
Privatno kome god je zanimljivo da vidi kako Rim gori, neka kupi razglednicu pa neka zapali i gleda. Privatno kome je zanimljivo da podere Poslovnik može izaći van sale neka to uradi, pa neka kupi drugi primjerak. Dok postoji ovaj dom i dok se na njemu na procedurom zasnovanom redu ne promjeni Poslovnik onda gospodine Pamuk, ja vas molim ponovo da se uozbiljimo, vas molim da učestvujetu u ozbiljavanju i da radimo. Dakle, to pitanje oko toga šta ko misli oko Poslovnika je već odgovoreno i naslušali smo se argumenata i ja mislim da možemo sada svi vrlo precizno znati šta je čiji stav. Vrlo precizno znati šta je čiji stav. Ja sada postavljam pitanje gospodinu Jukiću - da je ista ovakva situacija, da nema predstavnika predlagača, a da je OHR-a poslao pismo od tri reda na ovaj važan zakon, da li bi gospodin Jukuć imao ovakav stav kakav je imao maloprije i da li bi ostao principijelan, kao što je ostao ovaj puta? Dakle gospodo trenirajmo principijelnost ukupnu, a ne samo na nekim slučajevima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo.
Evo ja ću na ovo odgovoriti vrlo precizno. Moj stav i razmišljanje po ovom pitanju je sljedeće. Kada god smo imali i kada imamo zahtjev od Vijeća ministara da se neki zakon razmatra po hitnoj ili skraćenoj proceduri ja nerado ali čak i ne komentiram to, cijeneći da je onaj ko je, znači Vijeće ministara tražilo takvu proceduru, prihvaćam tu proceduru. Međutim isto tako uvažavam ponekada i argumentaciju od međunarodnih predstavnika, naravno da me nikada ni to ne raduje, ali ja ovog puta stvarno smatram da nismo u nekoj posebnoj žurbi i zato bi bar kada nismo od nikoga drugoga na nekakav način nagovoreni ili tjerani da ispoštivamo ono što mi ovdje dogovorimo. Ako je ovo aluzija na nešto drugo, ja vas uvjeravam da sam ja stvarno ovdje i da ću do kraja poštivati sve naše dogovore i odluke, isto tako naš poslovnik i sve drugo što mi ovdje dogovorimo i donesemo dokumente kao Dom, ili ne znam ni ja komisija ili Kolegij itd. To odgovorno ovdje izjavljujem, u buduće eto vidjećemo kako ćemo se, kako ću se ja osobno i mi svi skupa ponašati i mislim da ako je ovo rezultat možda jedne ljutnje i tako, mislim da nema razloga. Ja smatram da smo danas evo došli do jednog rezultata, mada možda način zapravo koji sam ja i biću ovdje iskren, mislim na ovaj zakon koji je već prošao, ispričavam se, malo sam izišao iz konteksta ove točke, ali da smo došli do dobro, odnosno efikasnog rješenja. Pitanje je je li rješenje bolje sa ovim amandmanima koji su usvojeni, ili nije. Ali mislim da je dobro, ja sam rekao to maloprije i za novinare, dobro je i jedno i drugo. Ja osobno mislim da je ovo sa ovim 61 amandmanim bolje. Međutim i bez ovih amandmana zakon bi bio sasvim dovoljan, tako da ne treba gledati da je neko puno dobio ili izgubio. Dobili smo svi ako je nešto kvalitetno, ja smatram da je kvalitetno urađeno danas, da donešen ovaj važni zakon.
Izvoli gospodine Genjac.
Poštovane kolege, predsjedavajući, ja ne vidim nekog posebno razloga za povišenu temperaturu. Ima zaista u Poslovniku odredba da predstavnici Vijeća ministara dođu prisustvovati. To sasvim poštujem. Međutim, nema nigdje u Poslovniku da je zakon zabranjeno razmatrati ako nema predlagača. Dakle, imamo zaključak Kolegija da nećemo mi razmatrati pitanje ukoliko nema ovlaštenog predlagača. Ja potpuno svjesno svih činjenica koje navodim i koje ste vi naveli i uvažavajući te činjenice, imao sam jedan prijedlog a koji glasi da napravi izuzetak i da se ovaj zakon razmatra. Obrazloženje. Pod 1. Svaki nam je zakon veoma, veoma važan i bitan, svaki opčenito. Pod 2. Postoji potreba, ustanovljena na nadležnoj komisiji da se određena harmonizacija između dva doma napravi da bi se zakoni našli u istoj proceduralnoj fazi i da bi se moglo produktivnije to napraviti. Pod 3. Ovlašteni predlagač je bio prisutan na komisiji i čuo primjedbe. Pod 4. Mi možemo određene primjedbe koje imamo dostaviti predlagaču i na stenogramom koji ovdje obavi se rasprava i iz tih razloga dakle moj prijedlog nigdje ne aludira i ne, ima ambiciju da mjenja nešto u Poslovniku, da išta radi protiv, ne pozivam se ni na član 131., ne pozivam se na neki član, nego u toku rasprave o zakonu, predlažem samo da u odnosu na jedan zaključak Kolegija napravimo izuzetak iz navedenih razloga. Mislim da bi to bilo korisno, jer sve, sva ova dileme koje nam postoje ako napravimo taj presedan su rješive, jer sam naveo kako se mogu rješiti. I zato bih zamolio izlaz iz ove situacije gospodine predsjedavajući, jednostavno da se ovaj prijedlog stavi na glasanje. Nemamo drugog izlaza.
Dobro. Izvolite. Zaboravi sam kako se ovaj zove. Gospodin Spajić.
Gospodine predsjedatelju, poštovane dame i gospodo, ja neću o ovom problemu govoriti, već samo ću proanalizirati ono što smo danas uradili. Mi imamo 28. točaka dnevnog reda, mi smo došli do 11. točke. Da smo, za mene, ja ne znam za vas, od 12. sjednica ovdje u Domu naroda ovo je najteži za mene, ja ne znam za vas kako je. Prema tome ovdje postoji i određen umor što se i vidi iz samih diskusija. Ne znam kako ćemo na 28. točki razmišljati i da li ćemo biti spremni kvalitetnu odluku donjeti. 62 Zato gospodine predsjedatelju predlažem da mi sutra nastavimo sa radom ovoga doma. Hvala.
Hvala lijepo. Dobro. Ja molim, odlično. Ko je zato da se rapsravlja o ovom, ova tačka dnevnog reda, da se donese da se usvaja? Jeste, da se razmatra ovaj zakon. Ko je suzdržan? Ko je protiv? Hvala lijepa. Dakle, raspravljat će Dom, raspravljat ćemo o ovoj tačci. Gospodine Čengiću, hoćete li vi obrazložiti o ovom? Ko može? Zorane izvolite.
Pa evo ne znam koliko ću uspjeti da ja obrazložim. Nisam u prilici da ja ispred predlagača to obrazlažem. Međutim, ja ću prenjeti neka razmišljanja koja je Komisija i zaključke koje je dala predlagaču koji on treba danas da ih prezentuje ovdje nama, pa da mi o tome odlučimo u prvom čitanju. Komisija je raspravljala o ovom zakonu i smatra da ovaj zakon, pošto su već zakoni u sudovima doneseni da mora ići prateća, prateći Zakon o sudskim taksama, to je logično i nema spora da se oko toga zadržava. Nismo imali, što se tiče samog zakona, nismo imali većih primjedbi osim na član 22. koji govori direktno o visini taksi koje su ovdje taksativno pobrojane. Dali smo zadatak predlagaču da to malo sagleda uz naše prijedloge da li je to, smatrali smo da je ovo ipak previsok nivo ovakvih taksi i smatrali smo da većina građana Bosne i Hercegovine neće moći da plaća ovolike takse i da će usporiti sudske procese tako da s tim nekim predlogom smo išli da predlagatelj donese neka kvalitetnija, odnosno da nam ponudi još neka rješenja koja bi bila ovdje iznjeta i pred poslanike koji bi dali konačno riječ o tome. Tako da u suštini znači smatrali smo da su ove visine taksi, da su ove takse malo povisoke i o tome ja predlažem da mi ovo u prvom čitanju donesemo, pošto nema predlagatelja, a da čekamo predlagača da on izađe sa svojim kompletnim predlogom i da to u drugom čitanju, uz njegov predlog i naše sugestije da to i u drugom čitanju donesemo. Hvala.
Javlja li se ko još za raspravu? Dakle nema rasprave. Izvolite.
Evo ja sam već malo prije govorio i stvarno moja je isto tako primjedba na ovaj zakon, odnosi se na visinu ovih tarifa. Ja smatram da ako ste pažljivo pratili da iznos od tisuću, pet, i deset tisuća KM je previše, imajući na umu naše ukupno, 63 naročito socijalno stanje i mogućnosti onih koji bi bili u prilici podnositi određene zahtjeve za ovom sudu Bosne i Hercegovine za pritužbe. I zato smatram da bi predlagatelj morao voditi više računa o stvarnim mogućnostima građana Bosne i Hercegovine i da još jedanput razmotri ovaj članak 22. i da ove tarife, ja bih rekao prilagodi stvarnim i realnim mogućnostima građana Bosne i Hercegovine, jer mi živimo u državi u kojoj su mirovine 200 maraka, prosjećna plaća oko, između 400 i 500 maraka i stvarno sve što je 10 do 20 puta veće od tog iznosa je preveliko za naše građane koji će biti onda u ne mogućnosti tražiti svoje pravo, zaštitu svojih prava putem ovog suda.
Hvala lijepa. Imamo li dalje neko ko se javlja raspravu? Nema. Hvala. Dakle idemo na usvajanje ovog zakona u prvom čitanju. Ko je za? Ko je protiv?
/nije izašao za govornicu/
Pa dobro, to ćete. Odlično. Hvala lijepa. Ko je za ovakav zaključak da se pošalje stav ove komisije Vijeću ministara da uzme u obzir da usaglasi zakon sa tim stavovima? Predlog tarifa jeste. Ko je za? Jednoglasno. Nema potrebe da pitamo ni ko je protiv ni ko je uzdržan. Dakle ide se. 12. tačka je Ad. 12. Davanje suglasnosti za ratifikacijue Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o saradnji i uzajamnoj pomoći u oblasti carine – predlagač je Predsjedništvo BiH Ima li predlagača? Hoćemo li isto ovako. Ima li komisija? Da. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku je razmatrala predlog ovog sporazuma i dala je prijedlog, odnosno predlaže ovome domu da usvoji ovaj sporazum. Suština je sporazuma otpriike u dvije važne funkcije. Prva je uspostava dobre saradnje na aktivnostima carine od utvrđivanja vrste roba, tarifa i prekršaja i 64 Druga saradnja, buduća saradnja na svim novim eventualno tehnologijama, načinima otkrivanja prekršaja u ovom području itd. što je zapravo otvaranje mogućnosti da se na nekom fonu uobičajenih međunarodnih bilateralnih saradnji osigurava saradnja na području kontrole carina, na uspostavljanju, na utvrđivanju svih elemenata koji su od koristi objema zemljama za kvalitetno provođenje carinskih obaveza sa jedne i druge strane. Iz svih razloga smatramo da ovaj sporazum treba dobiti saglasnosti i tako predlažemo našem domu.
Hvala lijepa. Evo čuli ste stav Komisije odgovarajuće. Ovaj sporazum je ratifikovala, usvojila i ratifikovala Predstavnički dom na 18. sjednici održanoj 10.9. ove godine. Javlja li se još neko za riječ? Nema. Ko je za usvajanje ovog sporazuma o ratifikaciji? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Dakle jednoglasno. Jednoglasno je, toliko ih je prisutno. 13. tačka je Ad. 13. Davanje suglasnosti na ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije o međunarodnom prevozu putnika i roba u drumskom saobraćaju – predlagač Predsjedništvo BiH Izvještaj nadležne komisije. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle i ovaj prijedlog o ratifikaciji sporazuma naša komisija je razmatrala na istoj sjednici od 25. i smatra da mu treba dati podršku i predlaže ovom domu da dadne saglasnost, jer smatramo da se ovim sporazumom zapravo regulira niz pitanja koja su bila otvorena ili koja su možda čak izazivala određene probleme i nejasnoće u funkcioniranju između dvije zemlje. Kako razmjena u prevozu roba i putnika između ove dvije zemlje se razvija i stalno raste svakako da je ovaj sporazum dobra osnova da se reguliraju i odnosi. Ako dopustite ovdje ja imam još jednu sugestiju. Dakle uz naš prijedlog sugestija je kao člana, odnosno člana ovog doma, odnosno delegata, ne kao Komisije, jer Komisija se o tome nije izjašnjavala, dakle Komisija je predložila Domu da dadne saglasnost na ovaj sporazum. 65 Moj je prijedlog, ja bih zamolio Dom da se oko toga izjasni da se nakon davanja saglasnosti na ovaj sporazum dadne zadatak Vijeću ministara da izvrši usaglašavanje u primjeni ovog zakona, odnosno u operacijama koje su na terenu ovoga časa. Biću vrlo jasan. Radi se o tome da postoji veliki broj preduzeća iz Republike Srpske koja imaju razne autobuske linije prema prostoru bivše Savezne Jugoslavije, odnosno Srbije i Crne Gore kako se danas zove država, dok iz Federacije takvih do ovog časa, takvih linija nema. Pa bi bilo dobro da se na osnovu ovoga sporazuma, dakle između dva entiteta uz koordinaciju Vijeća ministara izvrši jedna vrsta usaglašavanja. Ocjena je da je ovaj sporazum zapravo dobra osnova za to i da će omogućiti to, a sdruge strane nema razloga da se iko smatra ugroženim jer putnici biraju prevoznike a ne neko drugi. Hvala.
Hvala. Čuli ste evo stav Komisije. Ima li diskutanata? Ko je zato da se da saglasnost na ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije o međunarodnom prevozu putnika i roba u drumskom saobraćaju? Ima li neko da je protiv? Ima li neko da je suzdržan? Hvala lijepo. Jednoglasno dakle. Zaključak evo da se i dakle, predlažemo da usvojimo zaključak koga je iznjela Komisija, Hasan Čengić, personalno jel, da se izvrši dogovaranje, harmonizacija prevoza iz Federacije, odnosno iz Bosne i Hercegovine prema Saveznoj Republici Jugoslaviji. Ko je za? Pa neka ima, neka se to harmonizira, šta smeta. Ko je protiv? Nema niko. Dakle jednoglasno je. Pa dobro, ali ovo je sporazum koji im daje pravo da hoće.
[[nije izašao za govornicu]] 14. tačka dnevnog reda. Ad. 14. Davanje suglasnosti za ratififikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Jugoslavije o socijalnom osiguranju – predlagač Predsjedništvo BiH Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Socijalno osiguranje. Izvolite gospodine, predsjednik Komisije, gospodin Spasojević. 66
Komisija za financijske i administrativne poslove na svojoj sjednici održanoj 23.9. razmatrala je ovaj sporazum i smatrala je da je ovaj sporazum vrlo bitan jer pogađa veliki broj građana i sa jedne i sa druge strane i smatra da ovaj sporazum što prije treba ratifikovati zbog toga što će se izaći u susret mnogim građanima. Hvala.
Hvala lijepa. Evo čuli smo Komisiju. Ima li diskutanata? Imamo li kvorum? Imamo kvorum. Ja imam pravo da pitam. Ko je zato da se da saglasnost na ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Jugoslavije o socijalnom osiguranju? Jednoglasno. Dakle jednoglasno je usvojeno. Naredna 15. tačka dnevnog reda Ad. 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom prometu između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije – i tu je predlagač Predsjedništvo BiH Da čujemo izvještaj Komisije. Hasane izvolite. Gospodin Čengić.
Dakle, Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku je razmatrala ovaj sporazum i predlaže Domu da ga prihvati i ratificira. Smatramo da je to važan korak u reguliranju dakle i zračnog saobraćaja između dvije susjedne zemlje. I evo pošto smo maloprije već dali saglasnost na Sporazum o drumskom prijevozu imali smo i glasanje o ovome zakonu o zrakoplovstvu. Prema tome ovo dođe na neki način kao jedna cjelina i smatramo da treba dati saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma.
Hvala lijepo. Čuli smo izlaganje Komisije, predsjednika Komisije. Imamo li diskutanata? Ko je za davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom prometu između Vijeća ministara BiH i Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije? Jednoglasno. Hvala lijepo. 67 16. tačka dnevnog reda Ad. 16. Davanje suglasnosti za ratificikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Mađarske o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija – predlagač je Predsjedništvo BiH Nadležna komisija. Ima li ko? Izvolite gospodine Spasojeviću.
Komisija je takođe na svojoj sjednici, Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda takođe je na svojoj 9. sjednici održanoj 23.9. razmatrala je i ovaj prijedlog odluke o ratifikaciji između BiH i Republike Mađarske i unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija koje je predložilo Predsjedništvo BiH i naročito mi je drago, jer sam se prošle godine dok sam bio poslanik u Predstavničkom domu borio da kada se potpisuju ovi sporazumi da se ova riječ "recipročnoj" stavi i drago mi je da smo to bar između jedne zemlje stavili da imamo znači neki reciprocitet. Neke zemlje to nisu dozvoljavale i neki su mi koji su mi to objašnjavali ispred Predsjedništva nisu me ubjedili u to da je to dobro iako nema te riječi, smatram da je ovo izuzetno dobro, jer ova riječ puno znači i Komisija predlaže da se ovaj sporazum ratifikuje, odnosno da se usvoji. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li diskutanata? Nema. Ko je zato da se ovaj sporazum o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između mađarske i Bosne i Hercegovine o unapređenju i zaštiti investicija usvoji? Ko je za? Nema niko protiv? Nema niko suzdržan? Dakle jednoglasno. Dakle 17. tačka je Ad. 17. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o unapređenju i zaštiti investicija – predlagač Predsjedništvo BiH Komisija, izvolite.
Takođe, Komisija je na istoj ovoj sjednici razmatrala ovaj prijedlog i smatra da je ovaj prijedlog ratifikacije trebalo usvojiti iz razloga što je Kina jedna velika zemlja u koju naša zemlja, ako bila šta imadne da izveze, riječ je ako bi izvezla samo igle, mi bi se obogotali. Ako bi svaki kinez kupio od bosanaca, od Bosne i jednu iglu, ja mislim da bi mi bili bogata zemlja tako da je vrlo korisno da sa ovakvim zemljama u kojima možemo i mi nešto prodati da sklopimo sporazum i uzajamnu saradnju. Hvala vam. 68
Hvala lijepo. Ko je za ratifikaciju ovog sporazuma? Jednoglasno. Hvala lijepo. 18. tačka dnevnog reda je Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji Sporazuma o razvojnom kreditu (Projekat i zaštita šuma) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj IDA – predlagač je Predsjedništvo BiH Komisija nadležna.
Takođe je Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda na svojoj 9. sjednici raspravljala i o ovoj tačci dnevnog reda i smatra da je riječ o razvojnom kreditu i te kako potreban za Bosnu i Hercegovinu i predlaže da ga ovaj dom ratikuje, odnosno da ga prihvati kao takav. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li diskutanata? Nema. Ko je zato da damo saglasnost na ratifikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji Sporazuma o razvojnom kreditu između IDE i BiH? Nisam vidio neke da su glasali. Hvala lijepo. Dakle jednoglasno. Ad. 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (Projekat tehničke pomoći za socijalno osiguranje) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj Komisija.
Takođe i ovaj prijedlog ove tačke dnevnog reda Komisija je razmatrala i smatra da i ova riječ o razvojnom kreditu tehničke pomoći za socijalno osiguranje i smatramo da i ovaj prijedlog treba ratifikovati i da ne izlazimo evo odmah ću reći i za Prijedlog ... o ratifikaciji o razvojnom kreditu- Projekt razvoja male komercijalne privrede tzv. između BiH i Svjetske banke, Međunarodne asocijacije za razvoj IDa i to smatramo da je takođe korisno i da treba i ovo ratifikovati. Hvala.
Nije to na dnevnom redu. Ostavi to za drugi put. Nemoj zaboraviti. 69 Hvala lijepo. Evo čuli smo izvještaj Komisije. Ja molim kolege da glasamo, ako nema diskutanata. Ko je za? Hvala lijepo. Nema niko. Predsjediće Komisije zašto si ti? Hvala lijepo. Znači jednoglasno. Ad. 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o socijalnom osiguranju – predlagač je takođe Predsjedništvo BiH Ja molim Komisiju. Gospodine Čengiću jeste vi to.
Jesmo. Dakle naša komisija je razmatrala Sporazum. Pošto se radi o uobičajenom sporazumu između dvije zemlje koji regulira odnose u pitanjima zdravstvenog osiguranja, socijalnog osiguranja rada itd. Komisija je jednoglasno zauzela stav da predloži Domu da se ovaj sporazum raticira jer on zapravo samo omogućava bolje komunikacije i olakšava život građana jedne države u drugoj ili boravak. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Čuli smo gospodina Čengića i njegovu komisiju. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o socijalnom osiguranju? Jednoglasno. Nema niko protiv. Hvala lijepo. 21. tačka je Ad. 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti kulture – predlagač Predsjedništvo BiH Ima li ovdje neka komisija? Izvolite gospodine Čengiću.
Ima prisutna ta jedna komisija koja smatra da nam kulture nikada nije dovoljno i da razvoj kulturne saradnje između dvije prijateljske zemlje koje su dugo vremena bile i u istoj državi, dakle imamo puno interesa da razvijemo ovu kulturu. Prema ovom sporazumu nema nikakvih davanja ni obaveza ni jedne države generalno, ali se omogućava bolja kulturna saradnja i razmjena i smatramo da predlažemo dakle Domu da dadne saglasnost na ovaj sporazum. 70
Hvala lijepo. To reci Hilmi Neimarliji da ti nije dovoljno kulture. Ko je za ovaj sporazum? Hvala lijepo. Ima li neko suzdržan? Ima li neko protiv? Ad. 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Italije o saradnji malih i srednjih preduzeća – predlagač Predsjedništvo
Dakle, Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku razmatrala je ovu odluku i predlaže Domu da dadne saglasnost. Radi se o jednom, jednoj dobroj inicijativi koja bi trebala kao naredni korak da dovede do uspostavljanja zajedničke komisije između Bosne i Hercegovine i Italije koja bi dalje razmatrala sve moguće oblike unapređenja saradnje između alih i srednjih preduzeća. Svi znamo da je Italija jedna od najrazvijenih zemalja na Svijetu, a upravo je Italiji specijalnost mala i srednja preduzeća i smatramo da bi davanje saglasnosti na ovakav memorandum bilo od koristi stim da bismo Vijeće ministara koje je ovdje u ovom času nije prisutno, a koje će voditi dalje poslove zamolili da ubrzaju aktivnosti oko formiranja komisije predviđene ovim memorandumom kako bismo počeli imati i konkretnu korist od toga. Hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo stav Komisije i čuli ste ovaj prijedlog. Ko je zato da usvojimo Memorandum, ratifikaciju memoranduma i da plasiramo ovaj predlog koji je rekla Komisja? Svi smo za. Hvala lijepo. Ad. 23. Informacija o vanjskoj zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2000. godine Imamo li. Izvolite. Ko je Komisija? Šta je sad? Jeste svi Komisija?
Mi smo ovo razmatrali kao nadležna komisija. Mi ne odlučujemo ko je nadležna komisija pa recite.
Odlično gospodine Čengić. Ti pa ti. 71
Dakle vrlo kratko. Gospodin Kumalić, dakle gospodin Kumalić je ovdje, ja nemam ništa protiv da on dadne objašnjenja. Jedino se bojim ako nam počne on tumačiti sve ove cifre koje ovdje imamo da će to trajati duže nego ona 9. tačka od danas. Vrlo kratko, dakle mi se zahvaljujemo Vijeću ministara na odazivu da pripremi izvještaj. Izvještaj je cjelovit, mada je primjedba komisije bila da su informacije za nas bi bilo zanimljivo da smo imali informacije poslije 31.12.2002. godine, pa smo onda otprilike se dogovorili oko sljedeće. Naša komisija smatra da bi bilo korisno u roku od 2 do 3 mjeseca od danas da nadležno ministarstvo pripremi abdejt, dakle zadnju informaciju o stanju otplate dugova i da nas informira o tome i drugo, na u raspravi na komisiji smo utvrdili dvije činjenice. Vijeće ministara, odnosno Bosna i Hercegovina uredno otplačuje svoje obaveze, a koje jesu relativno visoke za Bosnu i Hercegovinu, ali Bosnu i Hercegovinu čine srednje zaduženim zemljama, pa nismo dakle u nekoj nepodnošljivoj situaciji. Ipak da bi se ovo stanje promjenilo, ključno je, mi ne možemo smanjiti dugovanje nikakvim daljim pregovorima, nego moramo osigurati veći prihod u državnu kasu kako bismo lakše plaćali postojeće dugove. Da bi se to osiguralo, nakon jedne vrlo ozbiljne i iscrpne diskusije, došlo se do zaključka da je zapravo najbolji put ubrzanje privatizacije, a posebno privlačenje još većih stranih ulaganja. Da bismo mogli ostvariti to potrebno je učiniti niz vrlo ozbiljnih mjera, odnosno čitav set aktivnosti ne samo Vijeća ministara i Parlamenta, nego i u čitavoj državi. I u tom smislu među ostalim je konstatirano da je potrebno donjeti određene zakonske dakle, osigurati određene projekte, tj. zakone i dogovorili smo se sa nadležnim ministarstvom, odnosno predstavnikom predlagača da nam u roku od dva, dva i po mjeseca pripremi prijedlog koji su to prioriteti u smislu zakona koje bi trebalo donjeti na oba doma, odnosno na Parlamentarnoj skupštini, a to znači da će Vijeće ministara ubrzano raditi upravo na tim zakonskim projektima kako bismo omogućili barem ovaj zakonodavni aspekt uređenja odnosa u Bosni i Hercegovini radi daljeg privlačenja stranih ulaganja. Držimo da ima prostora da budemo optimisti ukoliko budemo više radili, ali ovo sadašnje stanje nije baš jako zadovoljavajuće jer zbog postojećeg duga Bosna i Hercegovina ustvari nije u prilici da se dalje zadužuje, pa je onda indirektno put da dobijemo više novaca u Bosnu i Hercegovinu je faktički osim privatizacije jedino Eftia, odnosno direktna strana ulaganja. U tom smislu mislimo da je ovo dobar početak saradnje između Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine na praćenju ovog vrlo važnog pitanja, a to je vanjskog duga. Mi smo istina razgovarali i o unutarnjem dugu i smatramo da bi oko unutarnjeg duga trebalo prvo na komisijama razgovarati o tome ,a onda nači i druge puteve za razgovore prije donošenja konačnih odluka, jer su odluke vrlo ozbiljne i naravno potrebne za Bosnu i Hercegovinu, ali su vrlo ozbiljne i mora se osigurati visok stepen koncenzusa političkog i svakog drugog. Hvala lijepo. 72
Hvala lijepo. Ja, ovdje imamo. Molim te mogu li ja samo. Hajde. Ja sam mislio da nam ambasador. Vaša je sljedeća tačka. Hvala lijepo ambasadore.
Ja samo želim da kažem da ponekada i kada se lončići pobrkaju dobro ispadne. A evo što. Ne znam iz kojih razloga su raspravljale obadvije komisije, valjda je nadležna ova komisija koju ja predvodim sa članovima svoje komisije, ali eto. Na toj sjednici na kojoj je bila nije bio gospodin predlagač. Mi smo ipak iz nekih dogovora koje smo između sebe postavili da ipak ne skidamo ovu tačku dnevnog reda nego da je uputimo direktno na ovaj dom pa da se Dom o tome izjasni, jednostavno da se o njoj raspravlja s tim što je eto vjerovatno predlagač smatrao da je bio ispred jedne komisije, da nema potrebe da bude i ispred druge komisije, ali mislim da nije ipak smo mi Komisija za amdinistrativne i finansijske poslove i treba da imamo kompletan uvid u zaduženost ove zemlje i unutrašnju, a i spoljnju tako da smatramo da u narednom periodu mi treba da predlagač dođe pred nas i da mi prvo raspravimo s njim i da razmjenimo mišljenje, a onda zajednički da izađemo pred Dom da to usvojimo. Ali hvala bogu, predlagač je tu pred nama, pa i gospodin Čengić je obrazložio neke stvari koje on koje je predlagač njima obrazložio na njihovoj komisiji, mislim da je to korisno bilo i da je, da će sada normalno biti korisno da nam kaže direktno nama ovdje pred Domom određene stvari i da se mi o tome nećemo se izjašnjavati, ali da imamo kao informaciju kakvo je stanje trenutno, trenutni presjek u Bosni i Hercegovini od stanja 31.12.2002. godini. Hvala.
Hvala lijepa. Ja bih molio gospodina ispred Vijeća ministara.
Ja sam mislio da neće trebati, ali evo ja ću u najkraćim crtama. Za svaku zemlju je neobično važno kako je ona, kolika je njena zaduženost. Jer od zaduženosti neke zemlje zavisi njena makroekonomska stabilnost, finansijska stabilnost i njen fiskalni položaj. Što se tiče Bosne i Hercegovine vanjski dug sa 31.12.prošle godine iznosio je 4.045 miliona. Taj dug u ovoj godini ima tendenciju pada, a inače to čini 34,8% društvenog bruto proizvoda. Ja sam podatak za društveni bruto proizvod uzeo po najnovijim statističkim podacima i on iznosi bruto domaći proizvod 11.627 miliona. Znači to je najnoviji statistički podatak ako ste negdje neku u vašoj informaciji to malo stoji drugačije. Gledajući ovaj procenat kako se inače mjeri zaduženost, znači učešće zaduženosti u društvenom bruto proizvodu Bosna i Hercegovina spada u srednje zadužene zemlje. Inače da napomenem da kriterij u EU zemlje koje žele da uđu u EU traži se da im je zaduženost ispod 60% i da im je bruto deficit društveni deficit budžeta manji od 3%. Bosna i Hercegovina po ovome izgleda ima povolje podatke. 73 Međutim, da odmah napomenem da u ovu zaduženost, općenito kada se govori o zaduženosti trebalo bi imati u vidu i unutarnju, unutarnji dug koji da napomenem samo da rade ekspertne grupe zajedno sa Međunarodnim monetarnim fodnom prpremili su zakon koji će brzo doći na ovaj parlament da se uvede embargo na moratorij na primjenu, na sudskih presuda i slično i da imaju zadatak do kraja ove godine da daju prijedlog razrješenja unutarnjeg duga. Znači kad budemo imali tačnu cifru koliki je unutarnji dug, onda ćemo moći konkretnije reći o ukupnoj zaduženosti. Da napomenem, ukupna zaduženost nije velika pod uslovom ako se sa njom dobro upravlja. Tako kad je u pitanju vanjski dug upravljanje je dobro, u prošloj godini otplaćeno 235 miliona, u ovoj godini je 324 miliona i po rebalansu ostao isti dug, a prema projekciji iduće godine 296 miliona i on će naredni 15 godina zadržat se tu. Znači negdje oko 300 miliona na sadašnji stepen vanjske zaduženosti. Znam da vas interesuje, Federacija je zadužena 64% ili 2 milijarde 613, Republika Srpska 35,4%. Ja ovaj, bi mogao o ovome jako puno prićati ali znam da ste vi iscrpljeni. Samo da napomenem da je osnovna karakteristika našeg duga da je on vrlo povoljan, koncesualan da su ovi krediti po svom karakteru sa aspekta vremena, da su dugoročni i da po problemu po strategiji zaduživanja treba se zaduživati samo za projekte opravdano samo za projekte koji sami mogu vraćati ovaj, kredite. I Bosna i Hercegovina što se tiće državnog duga, državna zaduženja treba sad da se učlani u Evropsku banku za razvoj, ispunila je uslove, donijela je na Ministarskom vijeću i tu Odluku i iz tih sredstava uglavnom bi se finansirala razvoj malih i srdnjih preduzeća, kriznih područja, tamo znači gdje se radi o povratu. Ja ne znam ako neko nešto želi da pita.
Zahvaljujem, mislim da je sasvim dovoljno, pa gospoda zastupnici su dobili ovaj konture uglavnom znaju šta je to i evo ja mislim da je to i dosta dobra situacija, da nije tako crna kao što smo mislili, ali evo ja otvaram raspravu i mislim da će se kolege, izvolite gospodin Jukić se javio.
Ja sam se mislio uzdržati onaj, ali nisam mogao ispričavam se što mi je promaklo, zato ću upitati. Čini mi se da ste spomenuli ukupni Dži-di-pi po nekim najnovijim podacima. Mene živo zanima kako možemo imati tako različite podatke. Mene raduje ako je ovo što ste vi sada rekli istina, jer smo imali priliku ovih zadnjih pola godine, bar ja bilo mi je dostupno, baratati sa nekim drugim podacima, pa bih ja zamolio evo stvarno ću se još samo 2-3 pitanja, neću uopće komentirati ništa, dakle, u uvodnim napomenama ili ovdje piše odredbe, u točki 2. govori se ovdje o ne reguliranom starom dugu, mislim da bi to bilo dobro jednu dvije rečenice pojasniti. Isto tako pojasniti podatke o zaduživanju nižih jedinica dakle, od kantona, općina da do općina. Pa evo samo ta tri pitanja.
Hvala, 74
Kad sam govorio o učešću u društvenom bruto proizvodu, ja sam napomenuo da je statistički podatak prije osam dana deset, došao kod nas i da je društveni bruto proizvod 11 milijardi 627 miliona, a po ranijem podatku bio je 10 milijardi i 400 miliona. I zato se automatski učešće smanjilo. Još bi već kad tražite vjerovatno sad sam slobodan reći, naš društveni proizvod bruto društveni proizvod veći, obzirom da svjetska statistika uzima visok procenat stanovništva, jel po mojoj nekoj procjeni i računanjima broj stanovnika koji koristi statistika 3 miliona i 800, ja lično mislim da je taj broj stanovnika u BiH sad trenutno manji. Pa bi onda se, ali te relacije da ipak uzmemo znači zvanične statističke podatke. Inaće kad se govori o dugu, treba imati u vidu da Međunarodni monetarni fond odnosno Vijeće ministara, sa drugim organima zajedno upravlja sa javnim dugom i da je nama da tako kažem zabranjeno zaduživanje, kako državnom tako entitetskim i svim nižim nivoima i kantonalnim i općinskim. I da mi moramo u potpunosti poštovati Memorandum za finansijsku i ekonomsku politiku. Ovih dana je rađen dopunski Memorandum koji će u oktobru mjesecu biti usvojen od strane Upravnog odbora Međunarodnog monetarnog fonda. Onda ćemo imati jasniju situaciju inaće kako ćemo razrješavati unutarnji dug, i općenito kako ćemo se ponašati. Ja moram napomenuti da će zaduživanje, znači pored samo ovih izuzetno povoljnih kredita od Razvojne banke, Evropske razvojne banke gdje nam je najpovoljnije, ali da će ubuduće zaduživanje biti biznis, znači biti na komercijalni krediti. Tako da državni dug bi trebao praktično da stagnira ili neznatno da raste.
Hvala mislim da je dovoljno. Hvala Ministre, ja mislim da je ovdje dosta rećeno, da evo nema diskutanata, i ja predlažem da prihvatimo ovu informaciju i da se zahvalimo je li tako vijeću ministara za ovako, na ovoj informaciji i normalno oćekujemo da će nas i u buduće redovno izvještavati i želimo i njima i nama da naše obaveze i da naša monetrna plitika bude što bolja i kvalitetnija. Hvala vam, hvala puno. Sad smo na Ad.24. Razmatranje Prijedloga dokumenta "Sigurnosna politika Bosne i Hercegovine" – predlagač Vijeće ministara Dobili ste Izvještaj nadležne komisije, da čujemo predstavnika nadležne komisije.
Predsjedavajući, uvažene kolege, poštovani gosti, mi smo na prošloj sjednici kao Ustavno-pravna komisija izvjestili ovaj dom o sajalištu Ustavno-pravne komisije i mogu samo ponoviti to što smo mi tada rekli, da smo raspravljali o ovom materijalu, da je nama tada ovlašteni izvjestitelj u ime predlagatelja iz Predsjedništva bio jedan od savjetnika, da je to na prošloj sjednici Doma skinuto, zbog toga što je došlo do 75 rasprave tko je predlagatelj materijala. Poslije se u prepisci koju imamo svi, dobili smo u materijalima to razjasnilo. Prema tome Ustavno-pravna komisija je raspravljajući o tom dokumentu tada čuvši mišljenje tada predlagatelja, zaključila da taj materijal zbog svoje ozbiljnosti ovaj ipak ide u redovitu proceduru prema ovom domu. Evo to je sve.
Hvala lijepo, hvala, ja želim ovdje objasniti odnosno reči da je Predtavnički dom na svojoj 17. sjednici od 07. avgusta, podržao donošenje dokumenta «Sigurnosna politika Bosne i Hercegovine» uz slijedeći zaključak Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podržava dokumenat «Sigurnosna politika Bosne i Hercegovine» dostavljen od Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Predstavnički drugo, Predstavnički dom traži od Predsjedništva i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 90 dana u tekstu dokumenta ugrade reformska rješenja u Bosni i Hercegovini iz oblasti sigurnosne politike i dostave dokumenat Predstavničkom domu na usvajanje. Evo sad otvaram raspravu o ovoj tačci dnevnog reda i izvolite. Gospodin Limov, gospodine Limov izvolite jao izvinjavam se molim vas, umoran sam to je lapsus.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi delegati, dame i gospodo, pred vama je dokument «Sigurnosna politika» koji je sigurno bez ikakve sumnje i bitan i izuzetno važan sa aspekta ukupne bezbjednosti Bosne i Hercegovine. Naime, ovaj dokument je izuzetno i bitan i važan, svim institucijama u Bosni i Hercegovini koji se po prirodi svoga posla ili obzirom na stvarnu nadležnost kojom se bave, imaju jednu, jednu ajde da tako kažem utvrđenu politiku iz ove oblasti koja u suštini njih opredjeljuje u izvršavanju te, njenih zadataka. Naime, radi se o jednoj materiji koja na određen način znači reguliše sve aspekte, sve bezbjednosne odnosno sigurnosne aspekte za državru Bosnu i Hercegovinu, počevši od samih načela sigurnosne politike, zatim opštih odrednica sigurnosne politike, sastavnih elemenata sigurnosne politike, načina provođenja i zaključnih razmatranja. Istina, ovaj dokument «Sigurnosna politika» je dokument koji je utvrdio prethodni saziv Vijeća ministara, radi se naime, o dokumentu gdje od momenta njegovog predlaganja zaista prošlo dosta vremena a po prirodi, po sadržaju sam ovaj dokument je radi se o živoj materiji koja bi se kratkoročnije trebala prilagođavati obzirom i na unutrašnjo političke, ekonomske, socijalne prilike u samoj Bosni i Hercegovini isto tako na ukupne prilike i događanja u njenom bližem ili širem okruženju. 76 Kad je u pitanju ovaj dokument, evo ja ću isto cjeneći vaše vrijeme nastojati da budem kratak, pa vas uvedem što se tiče samih načela sigurnosne politike, vidite da se radi o nekoliko između ostalog radi se o načelu nedjeljivosti, sigurnosti u savremenom svijetu, što ukazuje da nivo sigurnosti u okruženju nužno utiče i na nivo sigurnosti u Bosni i Hercegovini i obrnuto. Što se tiče sljedećeg načela sveobuhvatnosti u zaštiti vrijednosti Bosne i Hercegovine naime, kazuje kordinacija aktivnosti postojećih a gdje potrebno se ustanoviti odgovarajuće nove mehanizme za sigurnosnu politiku Bosne i Hercegovine. Kad je u pitanju načelo miroljubivosti ovdje se određuje da Bosna i Hercegovina nema pretenzije prema susjedima i drugim državama, niti druge države doživljava kao neprijateljske ili kao moguću prijetnju svom teritorijalnom integritetu i suverenitetu. Načelo transparentnosti, kad je u pitanju sigurnosna politika je dovoljno jasno i otvorenost za promjene što znači da se radi o jednom dokumentu koji se obzirom i na ove elemente koje sam rekao što se tiče i unutrašnje politike Bosne i Hercegovine i njenog okruženja su prilagodljivi i trebaju da se prilagođavaju. Opšte odrednice sigurnosne politike su njeno sigurnosno okruženje o kome sam ja govorio, i neki bitni elementi koji mogu da utiču kao što su međunarodni terorizam, organizovani kriminal, nelegalna trgovina, raznim proizvodima i tehnologijama ljudskim bićima itd. Kada je u pitanju procjena rizika i prijetnji po sigurnost Bosne i Hercegovine, oni su svrstani u nekoliko grupa i radi se naime, o političkim, odbrambeno vojnim, ekonomskim rizicima, socijalnim i prijetnjama vezanim za životnu okolinu. Kad su u pitanju ova grupa političkih rizika naime, odnose se na vođenje znači odnose se na vođenje politike na osnovama etničke, vjerske, kulturno i bilo koje druge netolerancije, zatim na mogućnost ispoljavanja suvezivnih aktivnosti, različitih unutrašnjih i vanjskih grupa, nedovoljan politički dijalog, nedovoljna bilateralna saradnja sa drugim državama, izostanak podrške partnerskih odnosa u dijelu međunarodne zajednice. Kad je u pitanju grupa odbrambeno-vojnih naime, moglo bi se svrstati kao izostanak demokratske kontrole, oružanih snaga, ne razvijanje odgovarajućih procedura za međunarodnu bezbjednosnu saradnju, ilegalni transferi, naoružanje, stvaranje ili održavanje rizičnih akumulacija naoružanja i terorizam. Grupa ekonomskih rizika mnogo komplikovana, složena grupa koja se odnosi na nedovoljno razvijena ili tehnološki zaostala privredna struktura, spor proces privatizacije, nizak nivo domaćih i stranih ulaganja,postojanje crnog tržišta itd. Grupa socijalnih rizika podrazumijeva visok nivo socijalne nestabilnosti u smislu i određenih primanja, veliki broj nezaposlenih, spora profesionalizacija Sektora javne uprave i kao grupa rizika ili pretnji vezane za životnu okolinu je postojanje određenih opasnosti kad su u pitanju određene katastrofe tipa zemljotresa, požara, 77 poplava, isto tako tehnički ili tehnološki katastrofa, potencijalna opasnost od načina odlaganja nuklearnog otpada, čvrstih otpada, otpada vojnog porijekla itd. Što se tiče sastavnih elemenata sigurnosne politike ona se odnosi na vanjsku politiku Bosne i Hercegovine, unutrašnju politiku Bosne i Hercegovine, odbrambenu politiku Bosne i Hercegovine i strateške ciljeve, izazove i smjernice odbrambene politike Bosne i Hercegovine. Isto tako ekonomsku i financijsku politiku, ljudska prava, pomirenje, povratak raseljenih, zaštita okoline, čovjek i zaštita okoline čovjekove okoline itd. Naime, to su ovi osnovni elementi ovog dokumenta strateške politike ovog dokumenta sigurnosne politike Bosne i Hercegovine, s tim da je u odnosu na vrijeme kad je donošen ovaj dokument, pa do sada zaista došlo do ogromnih promjena kada je u pitanju strategija sigurnosne politike Bosne i Hercegovine. Ako hoćete samo pa kad ste i vi govorili o zaključku Predstavničkog doma da se usvaja ovaj dokument s tim da se u roku od 90 dana dopuni novim elementima, evo vidite da se u skorije vrijeme dogodilo nekoliko veoma bitnih i krupnih stvari koje će sigurno na jedan drugačiji, bitno drugačiji način određivati sigurnosnu politiku Bosne i Hercegovine, a to je usvajanje ovog zakona, usvajanje zakona oko indirektnog povezivanja u Bosni i Hercegovini, oko reforme ili reorganizacije reforme oružanih snaga u Bosni i Hercegovini i oko reforme ukupne reorganizacije Obavještajne službe u Bosni i Hercegovini odnosno donošenje novog Zakona o objavještajno- bezbjednosnoj agenciji na nivou Bosne i Hercegovine. To su, to je sigurno novo pravni okvir koji će određivati sigurnosnu politiku Bosne i Hercegovine, to je su sigurno novi i bitni elementi koji će institucionalno na jedan drugačiji način određivati ovu politiku Bosni i Hecegovini a samim i tim, samim tim stvarna nadležnost na osnovu ovako zakonodavno na novi način urađenog, uređenog jednog sistema će predodređivati i jedne evo akomogu ja tako da kažem na drugačiji način preduzimanje operativnih mijera i radnji na nivou same ove sigurnosne politike u Bosni i Hercegovini. I mislim da bi bilo veoma bitno i važno da bez obzira kako se opredjelite prema ovom dokumentu, stvori se jedna obaveza prema Savjetu ministara da nakon izvršenih ovih reformi koje su evo i izvjesne i najvjerovatnije da će se dogoditi u jednom skorijem vremenskom petiodu, znači da se obaveže Savjet ministara da utvrdi novi dokumen. Ja mislim da bi bilo nedovoljno to da se dopuni ovaj dokument, mislim da bi bilo bolje i efikasnije da se utvrdi novi dokument sigurnosne politike na nivou Bosne i Hercegovine upravo na obzirom na krupne reforme koje se događaju i dogodiće se upravo u najskorije vrijeme u ovom sektoru. To je znači u sektoru ukupne bezbjednosti Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala i vama, evo čuli smo ovaj, jedno ja bih rekao opširnije izlaganje. Ja otvaram raspravu, javlja se gospodin Limov.
Uvažene kolege izaslanici, cijenjeni zamjeniče ministra, moram reći da ste svojim uvodnim izlaganjem mene značajno ohrabrili i da ja vjerojatno neću biti 78 dovoljno kritički orjentiran, bar ne u onoj mjeri u kojoj ste vi to bili naravno s pravom jer činjenica je da kad bi prešutili ovaj dokument, moglo bi se pomisliti da je on dobar. Mi naravno znamo da nije i ja ću nastojati, vi ste govorili o nekim elementima koji postoje ovdje. Ja ću nastojati reći kojih to elemenata nema, a morali bi biti, i nastojaću reči u ovom sadržajnom smislu, prije svega sa ambicijom da to koristite kad budete radili a kako ste rekli sami, upravno novi dokument, jer je to bolja varijanta nego da se ovo popravlja jer poznato je da je otprilike nešto preko dvije godine proteklo od trenutka kad je formirana ona radna skupina, pa kasnije ekspertna skupina, koje su radile na tom dokumentu i negdje krajem prošle godine oni su ga završili i meni je baš izgledalo čudno zbog čega nisu ovi novi elementi ugrađeni u sam dokument, s obzirom da je ipak ovo dokument od državnog značenja koji po mnogo ćemu odslikava sveukupne reforme koje su neminovnost i u koje smo mi dijelom već krenuli. Dakle, uvažavajući strpljenje kolega, ali i zbog činjenice da je ovdje zamjenik ministra i da problematika sigrno ne zaslužuje da se nađe na 24-tom mijestu današnjeg dnevnog reda, no što je tu je. Ja ću pokušati ono što kažu taksativno a ministar će odnosno doministar shvatiti sigurno koja je namjera i gdje su to problemi čime bi to trebalo dopuniti, osvježiti ili inovirati sam dokument. Upravo odnosi se na onaj polazni koncept, evidentno je da su izostali slijedeći važni segmenti, prioriteti i ciljevi sigurnosne politike, socijalna i zdravstvena politika, obavješajna politika i organizacija i funkcioniranje sigurnosnog sustava. Dakle, to je ono što je izostalo u odnosu na utvrđeni polazni koncept od strane i ekspertne i radne skupine, a znamo da je sveukupna aktivnost koordiniralo bivše, dakle ranije postojeće Ministarstvo Evropskih integracija. Ja ću kao što rekoh taksativno uvažavajući da zaista je li, međutim ja se osjećam pošto se nisam trošio ovo do sada u situaciji da zaista mogu govoriti onoliko koliko procjenim da postoji interesovanje za ovu problematiku, ali čini mi se da bi i radi stenograma trebalo ipak proći kroz sadržaj onog što sam, šta ja mislim da je neminovno da se ugradi u cjelovit dokument Sigurnosna politika Bosne i Hercegovine, jer to je dokument koji je potreban nama, s jedne strane i s druge strane to vam je jdan od uvjeta za ulazak u Partnetstvo za mir je li. Prvo u dokumentu nisu precizirani prioriteti i ciljevi sigurnosne politike, prije svega u pogledu izgradnje učinkovitog sigurnosnog sustava, sposobnog za obranu integriteta, suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti i međunarodno-pravnog subjektiviteta Bosne i Hercegovine. U pogledu zaštite temeljnih ljudskih prava i sloboda, domaćih i stranih državljana sukladno najvišim demokratskim standardima u pogledu organizacijskih oblika, i načina funkcioniranja sigurnosnog sustava, u pogledu odgovarajuće nacionalne zastupljenosti uposlenika i čelnika sigurnosnih struktura, u pogledu profesionalizma i depolitiziranosti kao najrelevantniji preduvjeta političke neutralnosti djelatnika sigurnosnih subjekata, u pogledu operativno stručne učinkovitosti nositelja sigurnosnih poslova itd. 79 Drugo, kao što sam u startu naglasio, preskočeno je poglavlje socijalna i zdravstvena politika, bez kojih nema ne samo ozbiljnog pristupa izradi ovakvog dokumenta, nego i uopće normalnog funkcioniranja bilo kakvog sustava. Treće, nema poglavlja s naslovom obavještajna politika. Ovih dana već smo dobili Nacrt zakona o obavještajno-sigurnosnoj agenciji, čini mi se da se tako zove Bosne i Hercegovine. Ovo ostalo, mi svjedoci smo afera koje su posljedice nakaradnog rada upravo obavještajaca i korištenja njihovih podataka od strane određenih političara. Četvrto, u poglavlju Unutarnja politika, isključivo je konstatirano postojeće stanje, ali se ne govori o potrebi reforme policijskog sustava, mada dobro znamo da je to neminovno i da je ta reforma praktično odavno otpočela i ona istini za volju ide, ide sporije nego što bi mi željeli, što najbolje svjedoči još uvijek, ajde da budem malo kritičniji, papirnata agencija za informiranje i zaštitu, kao prva policijska struktura na razini Bosne i Hercegovine. Inače temeljni sigurnosni podsustavi, dakle obrambreni sigurnosni obavještajni i protuobavještajni kao subjekti koji su ključni nositelji implementirane sigurnosne politike BiH, nisu po mom dubokom uvjerenju na odgovarajući naćin našli svoje mijesto u dokumentu, prije svega u pogledu organizacijskih formi, u pogledu procjene funkcionalne sposobnosti, u pogledu ocjene materijalno-tehničke opremljenosti, u pogledu efikasnog zapovjednog lanca koji mora biti subordiniran, a znamo da sada nije. U pogledu jedinstvenog i učinkovitog djelovanja na sveukupnom prostoru Bosne i Hercegovine itd. Dakle, najkraće rečeno zaboraljeno je poglavlje organizacije i funkcioniranje sigurnosnog sustava. Peto, nema već u proteklih, a i zamjenik ministra je upozorio na to, otpočetih aktivnosti na pripremi i provedbi reformi u obrambenom obavještajnom, carinskom, poreskom u sektoru pravosuđa, u obrazovanju itd. što sam dokument čini ne aktuelnim i anakronim. Šesto, nije jasno izraženo opredjeljenje prenošenja poslova obrane i sigurnosti na državu Bosnu i Hercegovinu, što je naša potreba i interes, i na koncu obveza ako hoćemo u NATO i Evropsku uniju. Sedmo, nije temeljito utvrđeno finansiranje obrane sigurnosti i sproračuna institucija Bosne i Hercegovine. Ima do duše na četrnaestoj stranici data u nadležnost Predsjedništvo obveza da priprema, ali Predsjedništvo objektivno nema taj kapacitet i to dobro znamo. Parlamentarna skupština bosne i Hercegovine ima taj kapacitet i ona kroz proračun institucija Bosne i Hercegovine treba osigurati odgovarajuća redstva za finansiranje svih subjekata u segmentu obrane i sigurnosti. Osmo, nema ne spominje se sigurnosna strategija kao neizostavni element sigurnosne politike, u kojem je neophodno odgovoriti na pitanje šta će ko, kada i kako uraditi da odredbe ovog dokumenta ne bi bile mrtvo slovo na papiru. Da bi se učinkovito operacionalizirala sigurnosna politika, obvezno je utvrditi sigurnosnu 80 strategiju koja opredjeljuje izbor metoda i sredstava u ostvarivanju ciljeva sigurnosne politike, a koja se upravo oslanja na znanje i moć njezine operacionalizacije. Deveto, ne spominju se uopće Ministarstvo sigurnosti, Ministarstvo pravde, zatim Ministarstvo obrane, a prva dva već imamo ako Bog da uskoro ćemo imati i ovo treće dakle, Ministarstvo obrane Bosne i Hercegovine. Naravno, sigurno da nam neće biti više potrebno zavrtati ruku da bi pristali na to. U svakom slućaju ne treba nikom objašnjavati koliko je neophodno da ovi elementi uđu i budu sastavnica jednog ovakvog dokumenta. Zatim, u procjeni sigurnosnih rizika i prijetnji po Bosnu i Hercegovinu, po mom sudu nije dovoljno naglašena. Ima dakle, spominje se ali nije dovoljno naglašena opasnost od organiziranog kriminala koji u našim uvjetima ima transnacionalni karakter i najrazličitije složene i manje-više skriveno koruptivne oblike primjerice, ilegalne migracije, trgovina ljudima, neovlašteni promet narkotičkim sredstvima odnosno drogama, terorizam, poreske utaje, carinske prevare, ekološki nuklearni kriminal o čemu je govorio i zamjenik ministra informatički kriminal, pranje novca itd. Jedanaesto, dokument ne garantira da će Predsjedništvo biti stvarni zapovjednik oružanih snaga Bosne i Hercegovine, koje se čak i ne spominju u situaciji kada su postojećim ustavnim zakonskim rješenjima vrhovni zapovjednici, bošnjački član Predsjedništva za dio vojske Federacije, predsjednik Federacije za drugi dio vojske Federacije a predsjednik Republike Srpske za vojsku Republike Srpske. Svima mora biti jasno slijedeće, ako se i možemo provući kroz iglene uši, pa s dvije odnosno tri vojske ući u Partnerstvo za mir, Bosna i Hercegovina samo s jednom vojskom može postati za dvije ili ne znam tri godine, članica NATO-a. U samom dokumentu, koji je predmet rapsrave, ova parlamentarna skupština, a kamo dobre sreće da je samo tu, ima drugorazrednu ulogu i ne opravdano, je, a i sami smo dijelom odgovorni za to, zanemarena njezina, nezamjenjiva legistlativna, finansijska i kontrolan uloga. Dalje, oslikana je vrlo maglovita uloga Stalnog povjerenstva za vojna pitanja u odjeljku «ombrambena politika», koja, objektivno ni uz kakvu gimnastiku ne može nadomjestiti ne postojanje ministarstva obrane BiH. Ako je ovaj dio u dokumentu i mogao stajati od prije pet dana, to je deklasirana stvar i treba je žurno inovirati u samom dokumentu. Zatim, nije naglašena uloga obrazovanja, educiranja i permanentnog stručnog usavršavanja i osposobljavanja djelatnika sigurnosnog sustava, te,uopće obrazovanja unajširem smislu. Zatim, nema uloge nevladinog sektora, nema onoga, bez čega neće biti uspjeha niti u jednoj reformi, a to je uloga medija, odnosno javnosti uopće. Zato smatram da je i sa tim elementom neophodno dopuniti ovaj dokument. Uvažene kolege izaslanici, ja sam, kao što možete svjedočiti, taksativno konstatirao samo neke nedostatke predmetnog dokumenta, mada je jasno da tih manjkavosti ima još i, uopće nisam imao ambiciju naznačiti sve elemente, pa ni sposobnost u jednom ovakvom izlaganju, da kažem sve ono što je relevantno, a čega nema i čega bi trebalo biti više u samom dokumentu. 81 Naravno, pred svima nama je veliki trud. Naša europeizacija će biti trnovit i težak posao, za koji je, sasvim nedovoljno deklarativno opredjeljenje. Naša sigurnosna politika će se operacionalizirati i oživotvoriti kroz rad mjerodavnih tijela institucija. Zato mi žurno moramo osigurati učinkovitost postojećih institucija i, bez velikog mudrovanja stvoriti nove institucije, koje karakteriziraju svaku normalnu državu. Već danas je bjelodavno da je BiH već dobila cijeli niz institucija, koje prije nekoliko godina nije bilo od Državne granične službe i Agencije za informiranje i zaštitu INTERPOLA, Stalno povjerenstvo za vojna pitanja i njegovog tajništva, Sud BiH, Tužiteljstvo itd. Ja sam uvjeren da ćemo mi vrlo brzo, kao što je optimizam ispoljio i sam zamjenik ministra, imati ministarstvo obrane na razini BiH, imati glavni vojni stožer BiH, obvještajno-sigurnosnu agenciju BiH. Ja sam siguran da ćemo kad tad imati vijeće sigurnosti, ono što drugi imaju, vijeće nacionalne sigurnosti ili savjet,nije važno kako se zove, ali znamo šta je to, kakva je uloga tog tijela, upravo u elementu procjene i izrade ovakvih dokumenata, jel je to, dakle, savjetodavno tijelo, sastavljeno od stručnih ljudi, koji mogu osigurati ekspertni pristup ovoj problematici. Rasprava o dokumentu Sigurnosna politika doživljavam kao prigodu, da mi izaslanici, ali i svi drugi relevantni subjekti vidimo šta to trebamo u narednom razdoblju učiniti da bi implementiranje dokumenta o kome govorimo i o kojem vodimo raspravu imao puni efekat. Ja ću i završiti, na način da ću, također, taksativno pokušati nabrojati šta to smatram da bi trebali mi uraditi. Mi, dakle, u Zastupničkom i u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Uz ostalo to je: 1. Donijeti zakone, koji su uvijek, skladnog, efikasnog i sukladno evropskim standardima, učinkovitog sigurnosnog sustava. Takvi su, recimo, zakon o obrani, zakon o obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, zakon o oružanim snagama, zakon o zaštiti povjerljivih podataka, bez kojih nema, ne možemo biti članica EUROPOLA recimo, bez zakona, bez ovog zakona, da ne govorim da ne možemo u partnerstvo za mir, jer, naravno, da ćemo biti u potpuno novoj situaciji, sada nisam spomenuo, recimo zakon o unutarnjim poslovima, a i to će biti, i to će doći na dnevni red. 2. Moramo potpisati u ovom Parlamentu, usaglasiti se o ratificiranju odgovarajućih međunarodnih konvencija, koje se odnose, posebno na područje obrane i sigurnosti, a koje BiH još nije potpisala i ratificirala, evo sad sam spomenuo EUROPOL, pa jedna od tih konvencija je i Konvencija o europolu. 3. U proračunu za 2004. godinu, moramo osigurati sredstva za finansiranje obrambenih, sigurnosnih, obvještajnih i protuobavještajnih institucija, na razini BiH, koje će, uskoro, najdalje naredne godine, na temelju zakona biti uspostvljene. 4. Promtno, moramo uspješno okončati aktivnost na donošenju poslovnika o radu Doma naroda, usuglašenog s istim aktom Zastupničkog doma Parlamentrne skupštine BiH,na bazi kojeg će, čim prije, biti ustanovljena stalna radna tijela Parlmentarne skupštine BiH, za vršenje demokratske kontrole svih policijskih, obrambenih i obavještajnih struktura, koje postoje ili će postojati na razini BiH, sukladno rješenjima utvrđenim u posebnim zakonima o ovim institucijama. 82 Želim na kraju samo napomenuti, da su ovo samo neki od elemenata, da je moje nastojanje išlo u pravcu da se dio, bar dio od ovih, od ovog sadržaja ugradi u taj novi dokument koji ćemo imati i priključujem se zaključku, koji je predsjedatelj pročitao na početku. Smatram da je on dobar i predlažem da tajming uskladimo sa onih 90 dana, što bi, praktično, značilo da naš zaključak se odnosi na 60 dana, jer je u međuvremenu 30-tak dana proteklo. Nadam se da je, a su odgovarajući subjekti već krenuli s radom na popravkama ovog dokumenta. Hvala lijepo.
Hvala i vamam. Čuli smo jedno od opširnijeg izlaganja, ne bih rekao baš, da je to diskusija, to je jedno fino predavanje, vezano za ovu oblast i za ove oblasti i ima li još neko od kolega da se javlja za riječ? Boško Šiljegović.
Dame i gospodo, Ja ću pokušati da skratim. Pitanje donošenja bezbjedonosne politike Bosne i Hercegovine, potrebno je sagledati i u kontekstu reforme u oblasti odbrane i obavještajne djelatnosti u BiH, koje sprovode komisije koje je formirao Visoki predstavnik, u saradnji sa nadležnim organima na nivou BiH i entiteta. Reforma u oblasti odbrane, a i obavještajne djelatnosti,odnosno cjelokupnog bezbjedonosnog sektora u BiH, uglavnom je usmjerena u prvcu državnog dimenzioniraja ovih djelatnosti, odnosno primarni cilj ovih reformi je, ispunjavanje uslova za priključenje BiH NATO-u, Program Partnerstvo za mir i drugih euroatlanskim integracijama. Jedan od formalnih uslova za priključenje BiH Patenrstvu za mir je i donošenje dokumenta Bezbjednosna politika BiH. Koncept reformi u oblasti odbrane, koje je do sada usaglašeno od strane Komisje za reforme, kao i dokument Osnovne za reformu u oblasti odbrane u BiH, sa planom aktivnosti za provođenje reformi u sistemu odbrane RS, koji je NS Republike Srpske usvojila na 6. sjednici održanoj 5. juna 2003. godine, predstvljaju značajan iskorak u jačanju uloge BiH u oblasti odbrane i bezbjednosti, odnosno jačanju ovlaštenja državnih organa BiH u ovim oblastima. Polazeći od rješenja, koja su sadržana u dokumentu u reformama u oblasti odbrane u BiH, koje je usvojila Narodna kupština RS, kao i do sada usaglašenih stavova, u okviru koncepta reformi, koje radi Komisija za reforme, može se konstatovati da su pojedini dijelovi prijedloga dokumenta Bezbjednosna politika BiH, zbog vremenske distance u izradi 2000 – 2002 i donošenje ovog dokuemnta 2003. godina, u znatnoj mjeri prevaziđeni, odnosno podliježu hitnom noviliranju i ažuriranju. Iz tog razloga, Klub delegata srpskog naroda u ovom domu, predlaže sljedeći zaključak. Da se prihvati dokument Bezbjednosna politika BiH, u tekstu koji je predložen od Savjeta ministara BiH i da se donese zaključak kojim se obavezuje Savjet ministara da u 2004. godini. Mi smatramo, oprostit će mi kolega Limov da je čak mal i period od tri mjeseca, s obzirom na određene reforme, ovaj prijedlog Predstavničkog doma od 90 dana, nego da to bude u 2004. godini, da se ovaj dokument doradi, 83 inovira u skladu sa normativno-pravnim i drugim dokumentima, koji će biti rezultat sporovedenih reformi u oblasti bezbjednosti i odbrane u BiH i kojim se daje saglasnost Predsjedništvu BiH da nadgleda provođenje bezbjednosne politike u BiH. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Šiljegoviću. Evo, gospodin Genjac se javio za riječ.
Poštovane kolege, govoreći o dva aspekta ovog pitanja, koje se nalazi na dnevnom redu, ja bih u jednoj rečenici rekao o sadržaju teksta, o sadržaju ovog dokuemnta. Naime, stvarnost i prilike u BiH zavređuju bolji dokument. Ja imam u vidu, naravno, da je ova izrada ovog dokumenta trajala dugo, kako je to sve išlo, da je uložen napor, koji, naravno cijenim, da izradi se i, općenito cijenim pristup da se ovaj dokument dostavi i da on postoji. Međutim, u mnogim dijelovima ovaj dokumenat je već povijest i zato na namjeravajući da u pojedinim dijelovima govorim, jer razumijem okolnosti u kojima radimo, mislim da ćemo se složiti da se radi o dokumentu koji u dosta dijelova .... Zato pred nas treba da dođe bolji dokument. Predsjedništvo treba nama da dostavi bolji dokument. Ja ne znam kako će on do toga doći, da li će potpuno novi pristup ili novi papir raditi ili će koristiti u osnovi ovo, to je manje pitanje, međutim, dokument koji tretira problematiku sigurnosne politike BiH, mora uvažiti sve one značajne promjene,koje su se desile u BiH, mora uvažiti činjenicu da će se na raspolaganju imati izvještaj komisije za reformu sigurnosnog sektora i mora imati u vidu sve činjenice, koje će se odraziti na strukturu cjelokupnu i političku i državnu BiH u ovom sektoru. Zato ja mislim da mi treba da podržimo i pristup i ovaj dokument, dokumenat, ali, mislim, također, da je primjereniji ovaj rok od 90 dana kao nekakva mogućnost, imajući u vidu i naše obaveze i ono zašto smo se mi opredijelili i zašto ćemo postići politički konsenzus u vezi rokova, koji su u kontekstu prijema BiH u Partnerstvo za mir, mislim da se to podudara. To je jedno pitanje. Drugo pitanje, ja mislim da je ovdje važno istaći. Mi smo imali određene probleme ovdje u komunikaciji i određene nepreciznosti. Ja koliko razumijem, u Ustavu BiH ovaj sektor je u nadležnosti Predsjedništva. Predsjedništvo, naravno, kao što je to učinilo, može formirati rad grupe, zadužiti ministarstvo, Vijeće ministara, Stalni vojni komitet dosadašnji, određene eksperte da uradi jedan dokument. Međutim, na kraju krajeva taj dokument, kako ja razumijevam, usvaja Predsjedništvo i nije dobro da nama sigurnosna politika BiH dođe u parlamentarnu proceduru sa zaključkom Predsjedništva, da podržava i u osnovi prihvata prijedlog dokumenta bezbjednosna politika. Ja mislim da nama treba da dođe sigurnosna politika BiH, koje je Predsjedništvo BiH usvojilo i dostavilo u parlamentarnu proceduru. Dalje, Parlament da radi ono što je njegova uloga. Ovo ističem iz razloga što nije bezznačajno pitanje, nije bezznačajno pitanje, a, naravno da ulogu Predsjedništva u ovom pitanju uvažavam njegovu ustavnu poziciju, kao što, naravno i pozicija Parlamentarne skupštine, u dokumentu sa ovim naslovom mora biti adekvatno pozicionirana, pogotovo kad se radi o parlamentarnoj kontroli sigurnosnog sektora, jer 84 bez toga u ne djeljivom sigurnosnom prostoru BiH, odnosno Evrope i cijelog svijeta, nema odbrambenog i sigurnosnog identiteta BiH prema vani, ukoliko nema vrlo jasno i precizno u svojoj sigurnosnoj politici određenu poziciju parlamentarne kontrole. Tako, dakle, apeliram i upućujem određeni zahtjev Predsjedništvu da nam dostavi dokument, u kome će stajati da je Predsjedništvo usvojilo taj dokument, a ne podržalo u osnovi i ne znam ni ja.
Hvala gospodine Genjac. Evo, čuli smo i ovu diskusiju. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema. A, ima. Izvolite.
Ja bih samo prije ovog zaključka. Slažem se sa tekstom zaključka, samo bih da malo razmotrimo ovaj rok. Ja smatram da rok od 90 dana, od danas nije realan. Ako hoćemo imati dokument, u kome je ugrađeno sve ovo što će donijeti ovih 2 – 3 ili 4 važna reformska zakona i zato mislim da bi bilo dobro da taj rok bude malo rastezljiv i na tragu sam razmišljanja gospodina Šiljegovića da to bude, dakle, nakon usvajanja ovih reformskih zakona, amislim da je to realno u prvim mjesecima sljedeće godine, dakle, prvi ili drugi mjesec sljedeće godine. Znači, nikako rok manji od 90 dana, a ja plediram da to bude rok od, recimo, četiri mjeseca. Četiri mjeseca je, možda, puno realnije. Jer, ne bi bilo dobro da ponovo radimo dokument, koji ne bi uzeo ta rješanja iz tih zakona, a opet ne bi bilo dobro da svako malo pravimo izmjene i dopune ovog važnog dokumenta i slažem se isto tako da sam predlagatelj Predsjedništvo i Vijeće ministara, jer je to pitanje, ima jedna odluka gdje je Predsjedništvo dalo u nadležnost, zadažu Vijeću ministara da uradi ovakav dokument. Da se napravi taj dokument i da on bude, stvarno, i proizvod i Predsjedništva i Vijeća ministara u suradnji, ali da kažem, ponovit ću, ne bi trebali vezati prekratkim rokom, jer ja sam uvjeren da ćemo time doći do lošijeg rješenja.
Hvala lijepo. Gospodin Limov.
Naravno, mi ćemo preživjeti i bez dokumenta. Sad ga nemamo, pa stvari idu. Nije problem koliko odgoditi da bi se inovirale ove stvari, za koje je i zamjenik ministra rekao da se moraju inovirati. Problem je u tome što naša reforma ide do nove godine, u smislu legistlativnom, mi donosimo i preuzeli smo obvezu ovdje da određene zakone donesemo dotle, ali mi sad moramo računati na to, da će to zahtijevati određena sredstva i mi moramo imati na umu kroz proračunsku projekciju već sada je li, znati paralelno sa radom na zakonima vidjeti koliko je šta teško. Ja upozoravam da u tom smislu, a ja mislim, evo dobro bi bilo da zamjenik ministra se izjasni vezano za ovo. Ovo je živ dokument, koji i kad ga budu inovirali, zahtijevat će stalno novo inoviranje. Bitno je osigurati subjektima da mogu biti izfinansirani. To je jedan od bitnih elemenata, jer cijenim da sada nakon potpisivanja ovog dokumenta, vezano za reformu obrane, skinute su te brijere i gubljenje vremena, nema potrebe za gubljenjem vremena. Zato mislim, evo nek zamjenik ministr kaže kakvo je njegovo 85 mišljenje, za koje vrijeme se to može inovirati da dođemo do ove faze. Nećemo mi ići unaprijed, nego ćemo ga stalno dopunjavati u mjeri u kojoj nove institucije budu stasale. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Javlja li se još neko za riječ? Kolega izvolite.
Evo, ako ja mogu da kažem, vezano samo za vrijeme, koje se odnosi na, eventualno donošenje ovog novog dokumenta. Ja, uvažavajući vaše vrijeme, naravno, nisam govorio o svim i ukupnim reformama, ukupnog bezbjednosnog sistema, koji, pored reformi koje se događa ili koje su sada u toku u oružanim snagama u obavještajnom sistemu, isto tako ide u ukupnim policijskim reformama svih policijskih struktura u BiH. Nadalje, stvara se ili potreba je da se stvori isto tako određen broj drugih institucija, gdje se traže još uvijek određena rješenja, kako institucionalno i organizaciono da se postave u ukipnoj bezbjednosnoj zajednici BiH, a koje bi sigurno, na određen i bitan način određivali ukupnu bezbjednosnu situaciju u BiH. Recimo samo, da je kod izrde Studije izvodljivosti BiH, koju smo mi skoro branili pred Evropskom komisijom, ogroman problem bio ... sprečavanja pranja novca u BiH, jer mi nismo mogli njima da dokažemo i da ih uvjerimo da imamo kako dobar i kvalitetan pravni okvir, odnosno zakonodavno noramtivnu djelatnost u toj oblasti, da imamo i kvalitetno postavljene institucionalno, kvalitetno postavljenu ovu problematiku, u smislu njenog rješavanja. Isto je tako na trgu i rješava se pitanje obavještajno-finansijsko, finansijsko-obavještajnih jedinica, koje će se bviti problematikom pranja novca. Ja hoću da kažem da je mnogo jedna, jedna je šira i veća reforma, isto tako kako ukupnih policijskih, obavještajnih, kompletnih obavještajnih struktura, u okviru ukupne problematike, kako vojne, tako policijske, tako na svim segmentima koji se bave pitanjima organizovanog kriminala itd. Ako bi željeli, stvarno, da sutra krenemo da urdimo novu ovu bezbjednosnu ili sigurnosnu politiku, mislim da bi bilo to realno, teško da sve uobzirimo i ovo i sagledamo ukupne ove reforme, koje idu sada za jedan rok od 60 dana. Mislim da bi, barem, onako kako se završavaju, a, evo, vrlo je brzo, ja mislim da su kratki rokovi i ide vrlo brzo ova reforma ukupnog ovog bezbjednosnog sektora, da se paralelno s tim ide i sa novom bezbjednosnom politikom, a to je ovo što smo rekli, recimo da ona bude negdje u prva, u prvom kvartalu naredne godine, što kaže gospodin Limov «Preživjet ćemo mi, i, evo, nije je bilo». Ali, stvarno, da ukupno kako se završava ova reforma, mi, evo, ne znam ni ja d akažemo radimo strategiju borbe protiv organizovanog kriminala na nivou BiH. BiH treba da se pridruži u niz međunarodnih institucija, kad je u pitanju ukupna ova problematika organizovanog kriminala, korupcije itd. znači, da se to jednom usklađenom dinamikom, kako se završava ova reforma, izgrađuju ili dograđuju postojeće ili stvaraju nove institucije, utvrdi jedna nova bezbjednosna politika za BiH.
Hvala lijepa. Mi smo čuli diskusije. Čuli smo, izvolite gospodine Brka. 86
Ako je rješenje da ja ne govorim, ja ću odmah odustati. Hoću da pokušam biti konstruktivan. Kako smo danas, gospodine predsjedavajući, ja kažem vama, vi vodite sjednicu, Gospodine predsjedavajući, ja ću, zaista, htio bih da budem konstruktivan, pa pošto smo danas nekoliko puta uvažili stavove Predstavničkog doma, ja predlažem da ih uvažimo i sad i da taj rok bude taj rok, koji su oni rekli 90 dana, 90 dana da mi, pošto je to živa materija, to smo čuli već nikoliko puta, jeste živa. Koliko god ga odlagali ona će i dalje biti živa, ali što mi ne bi poslije 90 dana dobili informaciju kakvo je stanje u BiH. Ja ne vidim, uopšte razloga da o tome dalje pričamo, nego da to prihvatimo da to bude tako i da ja ne bih sada odugovlačio, ja sam izašao da to prihvatimo da ovu tačku dnevnog reda okončamo, sa onim dodatkom što je gospodin Genjac govorio. Zna se ko je ustavna kategorija i ko iza toga treba da stoji, Predsjedništvo i da to bude urađeno kako treba i da mi dobijemo informaciju kakvu treba. Hvala.
Hvala. Javlja li se još neko na riječ. Evo, da probamo izvesti iz ovog svega jedan zaključak. Znači, ono što je usvojio Predstavnički dom Prlamentrne skupštine, za nas je priličito i dobro prihvatljivo, posebno da se dogovorimo o ovim rokovima u ovoj drugoj tačci, gdje oni kažu, Predstvnički dom traži od Predsjedništva i Vijeća ministara BiH da u roku od 90 dana, u test dokumenta, ugrde reformska rješenja u BiH, iz oblasti sigurnosne politike i dostave dokument Predstavničkom domu. Eh, molim vas lijepo, moguće je da je ovaj rok u ovom momentu, zaista, kratak. Neće ništa biti ni ako mi kažemo 120 dana. Ja mislim da to Predsjedništvo i ova ekipa neće to urditi ni u tom roku, ali eto, da to pomaknemo i da ne probijamo rokove da damo ljudima mogunost da, zaista, zadovolje rokove i da ih onda ozbiljno pitamo a zašto to niste učinili. Druga stvar koju bih ja predložio. Ja ozbiljno mislim da je danas na ovom prlamentu bilo nekoliko izuzetnih diskusija na ovu temu, zaista mislim i ja ću vama predložiti da ovaj dom odluči da transkripte diskusija, neautorizovane dostavimo grupi koja radi ove materijale, da jednostavno ljudi pročitaju šta to razmišljaju zastupnici u ovom prlamentarnom domu, da ih podsjete na ono šta bi oni trebali uraditi i s čime bi ovi poslanici bili zadovoljni. Nisam zato, evo, ali sad je ovo malo moja primjedba. Nisam zato da se zbog nekakvih tijesnih rokova, molim vas, prisili grupa da uradi brzo u roku nekvalitetan zakon i nekvalitetan projekat. Bilo bi dobro, dakle, da imamo toleranciju, da ova grupa, da grupi ljudi dozvolimo da, zaista, onako malo više vremena, da, eventualno, i pročitaju i upoznaju se i prostudiraju materiju, koju ugrađuju u projekat. Time će, po meni, biti bolji projekat. Evo, ako bi mogli u ovom smislu da zaljučimo. Dakle, da se složimo sa predlogom, sa onim poslanicima, odnosno onim delegatima, koji kažu da u prvom kvartalu naredne godine treba da bude okončan ovaj projekat. Mislim da je to jedno pristojno vrijeme, s tim što molim ministra da 87 kolegama koji rade, hajde ja ću reći, prođet menadžer, da kaže da je to stav ovog parlamenta i da mi, zaista, u tom roku očekujemo urađen projekat. Evo, to je prvo. Drugo, dakle, da dostavimo transkripte dobrih ovih diskusija, kažem da je bilo jako, jako dobrih diskusija, svih diskusija i da ljudi malo se upoznaju. Treće, da prihvatimo ovu odluku Predstavničkog doma BiH, da podržimo ovaj projekat i da očekujemo jedno kvalitetno rješenje. Ko je za ovakve prijedloge i za ovakve zaključke? Hvala. Dakle, jednoglasno. Zahvaljujem se kolegama i idemo na. Evo jedan je, Hilmo šta si ti, protiv. Hvala lijepo. Ad.25. Strategija BiH za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog sporazuma, mirovnog sporazuma i akcioni plan Evo, ima li izvjestilac?
Dame i gospodo, ja ću samo u ime komisije, nadležne komisije reći par riječi, a to je da je Ustavno-pravna komisija razmatrala vrlo ozbiljno dokument o strategiji BH za provedbu Aneksa VII resornog ministarstva, da smo imali na Komisiji nazočnog izvjestitelja u ime predlgatelja i da smo zaključili, između ostalih stvari, da se radi o vrlo bitnim, značajnim, krupnim za BiH vrlo važnim pitanjima, od posebnog značenja za one na koje se ovaj zakonski akt odnosi Strategija, ovo je odnosi i, budući je ovaj dokument nosio datum iz prosinca i nosi datum iz prosinca 2002. godine, a da smo mi sada, evo na vratima 10. mjeseca. Sugestija je bila predlagatelju da, prilikom uvodnih napomena na sjednici Doma, uvaži sve nove činjenice, stanja, sve napretke koji su se dogodili da u smislu tih novih činjenica, koje su morale biti u ovoj strategiji izvijesti ovaj dom, kako bi Dom mogao kvalitetnije raspravljati o ovim pitanjima i na bazi najsvježijih podataka. Isto tako je bila sugestija da, ukoliko se predlagatelj, uvodničar na Domu odluči i za prijedlog nekih zaključaka o ovom Domu, a uzme u obzir zaključke na ovu temu s prošle sjednice Doma, koje je predložio uvaženi kolega Limov i u tom smislu smo uručili predlagatelju, izvjestitelju ovog materijala, zaključke gospodina Limova, jer je zaključak bio da se to vrati na Ustavno-pravnu komisiju. Ustavno-pravna komisija je zaključila da se o tome izjasne klubovi, time smo mi ovaj postupak, vezano za ove zaključke, okončali, jer smo ga poslali,poslali smo ih na mjerodavno mjesto, gdje će oni doći i biti razmotreni i,nama u tom smislu nešto o njima rečenog kao i o samoj Strategiji. Hvala.
Ovom prilikom želim reći da je i Predstavnički dom razmatrao ovu strategiju je li, sasvim jasno usvojio, da se da sugestija za usvajanje Strategije itd. Ima li još 88 kolega da bi raspravljali na ovu temu? Nema. Ja stavljam predlog da se usvoji Strategija BiH za provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sorazuma. Ko je za? Znači, jednoglasno. Nema niko protiv i nema niko suzdržan. Hvala lijepo. Ad.26. Izvještaj o prvoj evaluaciji BiH u GREKO programa Dobili ste izvještaj nadležne komisije. Ima li ministr potrebu, ambasdor, naime, potrebu da kaže nekoliko rečenica o ovom, da nas malo uvede pobliže u ovo sve. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, uvaženi zastupnici, dame i gospodo, I, da ne ulazite u deveti sat vaše današnje sesije, ne bih bio ni kraći ni duži. Mislim da je u pitanju jedan izvještaj, za koji pretpostavljam da ste ga pročitali, kao što je to učinio i Predstavnički dom sa, hajde da kažem, dobrom ocjenom, okarakterisan je kao korektan, iscrpan i stimulirajući. Rijeć je o prvoj evaluaciji BiH u Grupaciji zemalja pod krovom Vijeća Evrope, koje su odlučile da usvoje najsavremenije standarde i propise u borbi protiv korupcije. Nije riječ samo o evropskim zemljama, član GREKO-a su i SAD, dolazi Kanada, Meksiko i vrata GREKO-a su otvorene i za druge zemlje. Bosna i Hercegovina je postala članicom GREKO prije nego što je postala punopravnom čalnicom Vijeća Evrope. To je uvećalo njenu aktivu kao kandidata onda za članstvo u Vijeću Evrope, a poslije toga aktivu jednog aktivnog člana Vijeća Evrope. Sama evauacija se vrši u nekoliko etapa po Pravilniku GREKO. Prva etapa je upitnik, koji se šalje institucijama zemlje , koja je predmet evaluacije. Popunjeni upitnici se onda prevode u jedan izvještaj, koji se,ponovno šalje na komentar zemlji koja je u pitanju, a onda dolazi međunarodni tim GREKO, koji u cijeloj lepezi institucija ima sagovornike i u vertikali institucija, poput ovih, koje mi imamo u BiH, vrši jedan kontakt razgovor, razmjenu mišljenja, oko onog prvog inicijalnog izvještaja. Nakon toga, izvještaj se ponovno šalje zemlji koja je u pitanju, koja daje svoje komentare. To je u tradiciji demokratske procedure i atmosfere unutar GREKO. Ja sam imao privilegiju i to mi je pomoglo u pripremama u svojstvu predstavnika BiH u GREKU i šefa delegacije, da u komisijama za ljudska prava i ustavno-pravna pitanja, dobijem vrlo dragocjene komentare. Prošli smo kroz taj tekst i to je imalo, isto tako dobrog eha i prijema u konačnom činu evaluacije, koji se odvija u nekoliko dana u ambijentu, u kojem članice GREKO i njene delegacije, koje su sastavljene od eksperata u međunrodnom pravu u pravosuđu advokata itd. mogu se uporediti sa Venecijanskom komisijom. Dakle, riječ je o ozbiljnom društvu, koje na korektan način evaluira zemlju koja je u pitanju. Mi smo dobili dosta povljnu ocjenu. Mene su učili da ne pominjem druge zemlje i ne poredim BiH sa drugim zemljama u okruženju, recimo i povoljniju od nekih zemalja, koje su proizašle iz bivše Jugoslavije. To jeste ohrabrujuće kako je ocijenjeno i u, i na sesiji Predstavničkog 89 doma. Predstavnički dom je odlučio, vjerovatno vam je to poznato, da obje ove komisije, koje sam pomenuo, učestvuju u izvještaju koje je BiH dužna krajem 2004. godine da pošalje Sekretrijatu GREKO, a riječ je o onim preporukama i provedbi preporuka, koje su u dokumentu koji je pred vama. Već neke članice GREKA prolaze drugu evaluaciju u toj grupaciji. Bosna i Hercegovina može očekivati sljedeću evaluaciju, sljedeći krug evaluacije, najprije 2005. godine. Evo, to bi bilo sve. I, ja vam zahvaljujem da sam imao priliku i privilegiju da učestvujem ispred Ministarstva vanjskih poslova u radu ove sesije, prisustvo ovog visokog doma. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo i komisiju parlamentarnu koja je radila i zasijedala, vezano za ovu materiju, gospodine Čengiću,izvolite.
Dakle, ono što je bitno, a vezano je za ovu temu, jeste da je evaluacija ili procjena stanja BiH, što se tiče korupcije napravljena u julu 2002. godine. Ko je pažljivo čitao materijal, mogao je da vidi da smo mi podaleko odmakli od onog stanja koje je bilo 2002. godine i, vjerujem da, kada bi se ove minute pravila ista ta evaluacija, na stvarnom stanju stvari, da bi dobili puno povoljniju ocjenu. To je prvo. Drugo, borba protiv korupcije je trajno opredjeljenje i, ja se nadam da dijelite mišljenje i stav sa mnom da, naša obaveza prema GREKU instituciji je, zapravo, jedna vanjska obaveza, ali mi imamo pravu stvarnu obavezu da kontroliramo i da se borimo protiv korupcije, bez obzira na evaluaciju i na naredni korak prema GREKO, dakle, unutar BiH i u tom smislu mislim da trebamo preduzeti naredne korake. Treće, očekujemo taj novi izvještaj za 2005. godinu, prema GREKU, ali ja pretpostavljam da bi bilo dobro da se mi danas dogovorimo da zatražimo jedan izvještaj već za narednu godinu, koji će biti pripremljen i da o njemu diskutiramo prije nego što se predstavi međunrodnim institucijama, dakle, da mi imamo priliku sagledati stvarno stanje stvari i izvršiti određene sugestije. Naredna stvar jeste, da mi kao Parlament imamo obavezu donijeti zakon o javnim nabavkama, koje su dio ovih ukupnih aktivnosti na suzbijanju korupcije. Sljedeće, mislim da bi bilo dobro, da iskoristimo ovu priliku i da zatražimo od Vijeća ministara, da se organizira, kako ovdje u dokumentu piše, da bi trebalo da se uradi veb stranica koja bi tretirala pitanje korupcije. Međutim, ovdje sada želim reći sljedeće. Mi imamo situaciju, u kojoj, vrlo često se u javnosti pojavljuju informacije, stvovi, ocjene o tome da je korupcija bila, bila je korupcija, dogodilo se to itd. kad pogledate isti taj slučaj nakon godinu dana, ili godinu i po dana, ako je povedena istraga, ako je išlo čak i u pravcu suda, to više nije ni blizu ono što je objavljeno one prve minute. Međutim, mi vrlo često zboravljamo da se naši mediji i vrlo lokalni mediji i mediji koji, možda i nisu jako tiražni, prate na vani, da se čitaju da se prevode, da ovdje psotoje ambasade koje izvještavaju o svemu tome i ta ambasada pošalje tu informaciju, da je gospodin direktor Telekoma, da je gospodin ministr kantonalni, da je premijer federalni, da je ministr ovaj, da je poslanik ovaj, a je onaj, uzeo, pokrao, počinio koručciju itd. Ta informacija ode odjedanput, ona se slaže, ne u 90 fajl, nego u druge informacije,koje se odašiljaju u dati prostor, dakle, u neku državu, u neku regiju, skupinu itd. i na taj način se formira stav i mišljenje o BiH. Znate, vi možete kazati da je u BiH postoje minska polja i neko vam neće doći u turizam, možete kazati da u BiH ne postoje jako dobre ceste i auto putevi, pa vam neko neće proći kroz BiH, ali kad kažete da u jednoj državi postoji proširena, utemeljena korupcija, vezana za strukture države, onda se nemojte uopće brinuti stranog kapitala kao investicija nećemo dobiti. U tom smislu, ja ne mogu tražiti od novinara od medija, od mene kao onoga koji je protiv nekog drugog, protiv neke druge političke opcije itd. da šutim i da ne govorim, jer svako ima pravo da govori. Međutim, mi imamo obavezu da zatražimo od zvaničnih institucija džrave BiH, da svojim službenim kanalima reagiraju i pokušavaju, koliko je moguće više, objašnjavati pravno stanje stvari. Ponavljam, pravno stanje stvari je, da kad neko, za nekoga kažu da je počinio korupciju, da on, ipak, nju nije počinio sve dotle dok sud ne dokaže da je to tako. Vi znate da je ogroman broj slučajeva stao ili na početku, nije pokrenuta istraga, ili je išla istraga pa nije išao proces, ili išao proces pa nije dovršen ili, jednostavno, išao proces ali uopće nije dokazao korupciju, nego nešto drugo, treće itd. Konačno, kad je u pitanju korupcija u onim velikim razinama, kao što je evazija, utaja poreza, carina itd. i to se polahko reducira i smanjuje. Ja ne kažem da je sve med i mlijeko, ali se smanjuje. U tom dijelu bi bilo dobro da se ova veb stranica, koja bi bila službena veb stranica, napravi na profesionalan način i da aktivno i aktuelno, sedmično i mjesečno prati i daje objektivne informacije, koje bi na neki način bile i u korelaciji sa informacijama koje nisu utemeljenje. Na ovaj način komisija, komisija predlaže da se ovaj izvještaj prihvati i da se nastavi dalja saradnja i, naravno, smatramo da je jedna od obaveza, da kao Parlament, kad se pripremi taj zakon, prihvtimo i zakon o javnim nbavkama. Ja osobno mislim da bi bilo dobro, ako se složimo ovdje da zatražimo od Vijeća ministara da se što prije uspostvi jedna takva veb stranica i da ona daje objektivno stanje stvari. Nisam ni zato da, zato što smo u vlasti, mi pokušavamo zataškati, umanjiti, ili čak demantirati činjenice o korupciji. To isto tako nije korisno, jer je to jako neproduktivno. Neko, naprosto da budemo objektivni i aktuelni. To bi bilo, što se tiče ove tačke dnevnog reda. A, sada, s obzirom da nema više tačaka dnevnog reda, koje su vezane za rad komisije, kojom predsjedavam i da se ne bih više javljao za riječ, ja imam jedan prijedlog. Pretpostavljam da će se predsjedavajući iznenaditi tom prijedlogu, ali ja ću ga iznijeti glasno i jasno. Predlažem, da se dogovorimo ili sad ili na kraju ovog večerašnjeg zasjedanja, da se pošalje, dakle, da Kolegij pošalje pismeno upozorenje Vijeću ministra, Predsjedništvu i svim drugim predlagačima zakona, da njihovi predstavnici su obavezni i da moraju prisustvovati ovim sjednicama Parlmenta, odnosno Doma, bez obzira koliko dugo traju i bez obzira da li je to u tri poslije podne ili u devet u veče i to, upozorenje pred konferenciju za štampu. Pred konferenciju za štampu, koju će zakazati Kolegij ovog doma, sa preciznim podacima, na koliko dosadašnjih zasjedanja se nisu pojavili predstavnici i kojih institucija. Ako tražimo odgovornost, ako tražimo da svi izvršavamo svoje obaveze, naša obaveza je da kontroliramo rad institucija, za koje smo nadležni, a najmanje što te institucije moraju da urade da budu prisutne i da 91 predlažu ovdje. Ja moram reći da bi mi bilo jako drago da susretnem uživo i na cesti a kamo li u ovoj sali predsjedavajući Vijeća ministara i njegove kolege ministre. Uvažavajući sve druge i njihovu sposobnost, ali bi bilo dobro da se i takvo čudo dogodi. Dakle, kako se ne događa ni to, kako se nije nikako dogodilo ni greškom da članovi Predsjedništva jedanput uđu u ovu salu od kako smo u ovom sazivu ovdje, a ni to ne bi bila, bio loš događaj, dakle, smatram da je krajnje vrijeme da budemo kritični. Mi smo danas ovdje u Sarajevu imali proteste umirovljenika ili penzionera. Mi imamo stalni prigovor na to da imamo ovo, ili onakva primanja ili ne znam nešto. Mi smo rekli da hoćemo raditi profesionalno i radimo profesionalno, barem ja mislim da je tako, ali moramo tražiti saradnju. U protivnom, ako nema te saradnje, onda ima odgovornosti. Mislim da je ovo, zaista krajnje. Ja smatram da danas imam i moralno pravo da ovo kažem, zato što sam insistirao da raspravljamo o nekim tačkama dnevnog reda i ako nije bilo predlagača, a moje uvažene kolege su imale principijelan stav obratan, ali sad je, zaista, krajnje vrijeme da se dogovorimo ili ćemo raditi ili onaj ko neće raditi neka ne sjedi na mjestu na kome trenutno sjedi. Neka ostavi onome ko hoće da radi. Hvala lijepo.
Hvala i tebi Hasane. Evo, prvo da govorimo o evaluaciji i ima li, pa ćemo onda o ovom drugom. Ima li neko ko se javlja za diskusiju? Nema. Čuli smo.
Mislim da je značaj, uvaženi zastupnici ima informaciju da će idućeg mjeseca u Sarajevu biti otvoreno sjedište SPAI antikorupcijske inicijative Pakta stabilnosti za cijeli region. To je stvar koju možemo sami sebi čestitati, jer je sama politička poruka. Drugo, što se tiče dokumenta koji je pred vama, on ima dosta onoga u dnu stranica onih fus nota, to je sve ono što se u dinamičnoj državi i dinamičnom parlamentu kao što je ovaj, desilo, između posjete tog međunarodnog tima i završne procedure. Što znači da je on addejtiran, da je ažuriran u mjeri onoga što je moguće i što se desilo između ta dva vremenska momenta, tako da u dijelu preporuka, one su prilagođene svemu onome što se u međuvremenu desilo i što je značajno u borbi protiv korupcije, koja počinje u Parlamentu, sa donošenjem zakona i legistlative, bez čega nema ničeg i ne završava nikada, jer nije ovo region, koji trpi endemsku korupciju. Korupcije imate i u Evropskoj uniji, koja se isto tako brine. Jedna vlada Evropske unije je pala sa Santerom, sad je velika prijetnja pred komisijom koju vodi Pridi, što znači da mi želimo da se prepoznaju napori koji se čine u zemljama regiona, najprije u BiH, koja je centar svijeta za nas, a onda i u ostalim zemljama. Evo, toliko, puno hvala.
Hvala gospodine ambasadore. Ja mislim da ovo sve što smo čuli, kao izvještaj gospodina ambasadora i ovo što smo čuli kao izvještaj predsjednika komisije ohrabruje i ja mislim da ovaj dom može da izjasni o podršci ovom projektu i ja molim 92 i, normalno da se pohvalno izjasni o ovom svemu i, ja molim poslanike da glasamo ko je za podršku ovom projektu. Ko je za? Jednoglasno. Nema niko protiv, nema niko suzdržan. Gospodine ambasadore vama hvala. I, drugo, da odmah nastavimo ovo što nam je Hasan predložio. Ja mislim da kolege poslanici se slažu da Kolegij, odnosno, sekretar, evo izvadi stenogram iz ove Hasanove diskusije i da, imajući u vidu svu ovu diskusiju, institucijama Ministrskom vijeću, Predsjedništvu i svim drugim, či rad je vezan za ovaj parlament, pošalje jedno pismo u kojem ih upozorava na obaveznost prisustvovanja sjednicama ovog parlamenta, najmanje u situaciji kad su njihove tačke na dnevnom redu i na komisijama. Dakle, da to, da ćemo to smatrati, da ćemo ovo pismo smatrati jednim posljednjim upozorenjem pred poduzimanje sankcija. Moramo sankcionirati to nekako, vidjet ćemo kako ćemo. Dragi poslanici, slažemo li se sa ovim? Evo, svi se slažemo i svi smo za? Svi smo za. Pa neka si Hilmo, dakle, jedan je suzdržan. Dobro, kasnije ćemo, imamo vremena da pokrenemo inicijativu.
/nije izašao za govornicu i ne čuje se izlaganje/
Hilmo, naružit ćemo ih. Nismo ih birali, a imamo pravo opziva. Ad.27. Izvještaj o radu Ustavno-pravne komisije Doma naroda Palamentarne skupštine BiH Dobili ste izvještaj Ustavno-pravne komisije. Ima predsjednik potrebu da kaže.
Uvažene, umorne dame i umorna gospodo, evo, samo tri-četiri rečenice, Znači, vi ste dobili jedno taksativno, posloženo, praktično jedno faktografsko izviješće Ustavno-pravne komisije, koje je bilo gotovo već više od mjesec dana, jer mi smo ga imali gotovog, mislim da govorim istinu, u vrijeme kada je došao akt Kolegija da ga mi dostavimo. I, mi smo u tom izvještajnom razdoblju, o kojem je riječ ovdje u ovom izviješću, održali ukupno devet sjednica, razmotrili smo 32 različita pitanja. Da vam ne nabrajam sad usklađenost sa Ustavom sa 7, raznih zakona 10, odluka o rtificiranju 15 itd. O tome, kako smo mi radili, ne bih ja, neka o tome govore kolege iz ovog doma, koji sjede u Ustavno-pravnoj komisiji, a ja bih na kraju predložio da ovaj dom, ipak, prihvti ovo izviješće. Hvala lijepa. 93
Hvala lijepo. Ja moram prvo pitati kolege, ima li neko ko se javlja za diskusiju, da prodiskutujemo na ovu temu? Dakle, nema. Možemo se, zaista, pohvalno izjasniti o ovoj komisji. Stavljam izvještja o radu ove, na usvajanje. Ko je zato da izvještaj o radu Ustavno-pravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojimo? Ima li neko protiv? Ima li neko suzdržan? Nema. Hvala vam lijepo. Ad.28. Zaključak u vezi sa projektom CIPS Svi ste dobili zaključak i ja ću vam taj zaključak sad i pročitati, onaj ko nije stigao da ga pročita. Na osnovu člana 131. Poslovnika Doma naroda Parlamentrne skupštine BiH, Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na svojoj 12. sjednici, održanoj 30. septembra 2003. godine, donio je sljedeći zaključak. Zadužuje se Vijeće ministara BiH, odnosno Ministrstvo civilnih poslova, da u roku od 30 dana od dana donošenja zaključka, dostavi Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, cjelovitu informaciju o realizaciji Projekta CIPS, s posebnim osvrtom na raspisivanje tendera i izbora najpovljnijeg ponuđača. Ovaj zaključak, dolazi poslije niz upozorenja i niz zahtjeva, koje je ovaj dom uputio Vijeću ministara, da nam dostavi informaciju o ovom i on to još uvijek nije učinio, evo ovo je i jedan od pokušaja da dobijemo tu informaciju i da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH bude u toku. Ko je za ovakav zaključak? Ko je za? Ima li neko protiv? Ima li neko suzdržan? Nema. Hvala lijepo. Ja vam želim puno sreće i, drage kolege, želim da se ni na jednoj skupštini više ne dese ovakve stvari, kao što su se dešavale na ovoj. Sjednica je završila sa radom u 21:00 sati.