Idemo dalje na dnevni red. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za Europsku javnu upravu (ISA), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 732. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun. Državni tajnik Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku, Igor Lučić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora Republike Hrvatske, uvažene zastupnice i zastupnici. Interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu predstavlja program Unije koji ima za cilj olakšati i ubrzati razmjenu informacija i pružanje usluga elektroničke uprave kako među upravnim sektorima tako i između država. Korist sudjelovanja u aktivnostima ISA programa prvenstveno proizlazi iz mogućnosti korištenja zajedničkih rješenja razvijenih u okviru ovog programa. Ovaj program traje od 2010. do 2015. godine i raspolaže proračunom od 164 milijuna eura. Predstavlja nastavak aktivnosti započetih u okviru Programa Zajednice o interoperabilnim pružanjima europskih prekograničnih elektroničkih usluga javne vlasti u javnim upravama, poduzetnicima i građanima pod naslovom ... [[Govornik se ne razumije.]] a u okviru kojeg je Republika Hrvatska aktivno sudjelovala do kraja 2009. godine kad je isti prestao vrijediti. Preduvjet za sudjelovanje u ovom Programu Unije je Memorandum o razumijevanju koji definira opća načela i odredbe sudjelovanja financijskih doprinosa, odnosno plaćanje članarine. Sredstva za plaćanje članarine osigurane su u proračunu Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku, a pritom se godišnji iznos nacionalnog sufinanciranja postepeno povećava do kraja trajanja ovog programa, da bi se ulaskom u Europsku uniju prestala, dakle obaveza plaćanja ove članarine. Važno je naglasiti i to da će dio članarine se financirati iz pretpristupnog programa IPA. Tako će nacionalno financiranje za ovu godinu iznositi 9847 eura. Sljedeće godine 20 tisuća i 299 eura. Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu ispregovaran je tijekom 2010. godine, a potpisan u siječnju 26. siječnja ove godine. Evo hvala.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za financije, državni proračun? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo na samom početku ću kazati da Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu. Dakle, program pod nazivom ili skraćenicom ISA. Na samom početku bi trebalo naglasiti da je priroda postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora zapravo ima tri i uvijek ima tri osnovne karakteristike. Prva od njih je da država, dakle Republika Hrvatska i formalno izražava spremnost da prihvati i prava i obveze preuzete ali već potpisanim međunarodnim ugovorima. Drugo ili druga karakteristika je da u postupku potvrđivanja, dakle ratifikacije u pravilu se ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta već potpisanog međunarodnog ugovora. I treće, ili treća karakteristika je da je zakon u potvrđivanju, a temeljem odredbi Ustava Republike Hrvatske, dakle članaka 140., 141., dakle te odredbe zakona, te norme postaju dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, a po pravnoj su snazi i iznad zakona. Nadalje, dakle predmetnim memorandumom o razumijevanju uređuju se u prvom redu opća načela, zatim rokovi, ali ono što je najbitnije za istaknuti i uvjeti za dodjelu financijske i druge pomoći u smislu uspostavljanja i poboljšavanja pružanja prekograničnih usluga državne uprave i drugih tijela javne vlasti u Republici Hrvatskoj i državnih uprava članica Europske unije, te prekogranično pružanje usluga državne uprave domaćim osobama i inozemnim osobama iz država članica Europske unije. Nadalje, ovaj prijedlog zakona temelji se na zaključku Europskog Vijeća iz 2003. godine, zatim na okvirnom sporazumu između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programu zajednice iz Bruxellesa od 22. studenog 2004. godine. Za napomenuti je da je programska osnova, dakle programa utvrđena odlukom Europskog Parlamenta i Vijeća donesenim 19. rujna 2009. godine, a sam memorandum o razumijevanju potpisan je 21. siječnja 2011. godine. Potrebno je, posebno je za istaknuti da je potpisivanje memoranduma o razumijevanju upravo preduvjet za otvaranje mogućnosti sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske u radu upravljačkih odbora, ali ne samoupravljačkih odbora već i ekspertnih grupa ISA programa koji predstavlja formu za usklađivanje nacionalnih politika razvoja elektroničke uprave. To je srž usudio bih se kazati i bit ovog prijedloga zakona u smislu ispunjavanja tih pretpostavki. I zaključno, za istaknuti je da su sredstva potrebna za provedbu ovog zakona osigurana i to na način da će se 75% iznosa biti sufinancirano iz fonda Europske unije, dok će se ostatak članarine sufinancirati iz proračuna Republike Hrvatske i to onom dinamikom kako je to i navedeno u obrazloženju samog zakona. Shodno svemu izloženom Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice apsolutno podupire ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HNS-a, HSU-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi predlagatelju zakona, kolegice i kolege. Po prijedlogu ovog zakona potvrđuje se memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu, koji je potpisan u Bruxellesu 26. siječnja 2011. i predviđeno je trajanje programa od 2010. do 2015. godine. Predloženim zakonom uređuju se opća načela, rokovi i uvjeti sudjelovanja Republike Hrvatske u programu Europske unije ISA za dodjelu financijske i druge pomoći Europske unije kojom bi se uspostavilo ili poboljšalo međusobno pružanje prekograničnih usluga državne uprave i drugih tijela javne vlasti u Republici Hrvatskoj, i državnih uprava članica Europske unije, te prekogranično pružanje usluga državne uprave domaćim osobama i inozemnim osobama iz država članica Europske unije. Prijedlog zakona dalje definira financijske obveze, ali i prava. Potpisivanje memoranduma o razumijevanju preduvjet je za otvaranje mogućnosti sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske u radu upravljačkog odbora i brojnih posebnih ekspertnih grupa ISA programa, koji predstavlja forum za usklađivanje nacionalnih politika, razvoja elektroničke uprave. Evo iz tih razloga klub HNS-a, HSU-a podržati će prijedlog ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle pred nama je prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu, koji je dakle temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske, dakle memorandum je potpisan 3. prosinca 2010. sa Europskom Komisijom, dakle potpisan je u Bruxellesu 26. siječnja, a odluka Vlade je bila 3. prosinca. Da bi odredbe memoranduma postale dio unutarnje pravnog poretka Republike Hrvatske, potrebna je dakle njegova ratifikacija u Hrvatskom saboru, dakle sukladno odredbama članka 140. Ustav Republike Hrvatske, i kao što je rečeno ovaj memorandum predstavlja pravni temelj za sudjelovanje Republike Hrvatske u aktivnostima u okviru ISA programa Europske unije, dakle programa koji ima za cilj usklađivanje nacionalnih politika razvoja elektroničke uprave, i pružanje prekograničnih usluga upravnih tijela i tijela javne vlasti, dakle Republike Hrvatske i članice Europske unije. On je isto tako preduvjet za uključivanje hrvatskih predstavnika u radu upravljačkog odbora i ekspertnih skupina ISA programa. Što se tiče financijskih obaveza, kao što je rečeno dakle one su iskazane kroz financijski doprinos Republike Hrvatske, kroz članarinu dakle koja će se plaćati, s time da će dio te članarine biti sufinanciran iz fonda Europske unije IPA. Što se samog teksta memoranduma tiče, s obzirom da se radi već o potpisanom međunarodnom ugovoru i u ovoj fazi postupka se dakle ne može vršiti njegove izmjene i dopune, dakle izmjene i dopune njegovog teksta, podržat ću dakle njegovo donošenje, s obzirom na mogućnost iskorištavanja sredstava već za ovu godinu. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dakle ovaj prijedlog konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu ISA, iako sam prilično rezerviran kad je u pitanju cijeli proces završetka pregovora i uključivanje Hrvatske u samu Europsku uniju, ovaj prijedlog zakona ću podržati jer će on zapravo potaknuti jednu potrebu ozbiljne rasprave u Hrvatskoj o stanju javne uprave, potrebi njenog unapređenja, ubrzavanja sustava jer upravo smo evo i danas primili vijest kako je Hrvatska pala za 3 mjesta u posljednjih godinu dana na ljestvici konkurentnosti u informacijskim, informatičkim tehnologijama. Isto tako protekle godine Hrvatska je pala i na globalnoj ljestvici konkurentnosti gospodarstva, a upravo su javne institucije i javna uprava razloga pada konkurentnosti hrvatskog gospodarstva u najvećoj mogućoj mjeri. Dakle, ovo je jedan sustav koji apsolutno zaslužuje jedno unapređenje. Apsolutno je neprimjereno današnjem vremenu da se i popis stanovništva provodi tako kako se to činilo i prije stotinu godina da popisivači obilaze praktično pješke od osobe do osobe, od kuće do kuće kako bi evidentirali stanovništvo umjesto da se dio posla riješi elektroničkim putem, da informatičkim tehnologijama na taj način da se stanovnici sami upisuju svoje podatke čime bi se bitno ubrzao proces, bitno bi se smanjili troškovi i unaprijedio cijeli sustav. Naravno da je posljedica toga jedno presporo djelovanje i upravo je u ovom segmentu zapravo u posljednjih 20-ak godina Hrvatska sama sebi dosta iskomplicirala sustav. Evo možda nekih primjera. Primjerice kada hrvatski državljani prijavljuju rođenje djeteta sustav je do te mjere iskompliciran da je potrebno mladim roditeljima uzeti nekoliko dana godišnjeg odmora kako bi obišli sve državne institucije i prijavili rođenje djeteta. To je bio jedan sustav koji je još prije 20-ak godina bio neusporedivo jednostavniji. Moguće je da se zapravo različitim tim davanjem iskaza, potpisa, sporazuma i suglasnosti o imenu djeteta itd., između roditelja sprečavaju neki drugi kasniji problemi, ali je sustav do te mjere iskompliciran da je zapravo postao krajnje neefikasan. Ili, zbog čega se u mnogim prilikama traži od hrvatskih državljana izvod iz matične knjige rođenih, vjenčanih ili neki drugi dokument ne stariji od 3 mjeseca, 6 mjeseci ili ovako nešto. Izvod iz matične knjige rođenih je dokument koji vrijedi za cijeli život i on bi se kao takav trebao uvijek priznavati. A ne da mi trošimo društvenu energiju da šaljemo zaposlenike da praktično gube radno vrijeme, prave si druge troškove kako bi stajali u redu pred institucijama javne uprave i vadili dokumente koji objektivno potrebni i nisu. Zbog toga apsolutno podržavam ideju modernizacije cijelog sustava, uvođenja ovih temeljnih dokumenata u elektronskom obliku na raspolaganju svim državljanima kako ne bi nepotrebno šetali kao što se to činilo prije 100-njak godina do različitih institucija koje izdaju javne isprave. Zbog toga moja podrška ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici prelazimo na glasovanje o zaključenim točkama dnevnog reda. Molim vas uključite se ponovno da vidimo što je s kvorumom i provjerite jeste li se uključili. 89 po ovomu imamo kvorum, ali još 20 plus. Prelazimo na glasovanje o točkama dnevnog reda koje su raspravljene i zaključene. 1. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i EU o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za Europsku javnu upravu (ISA), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 732 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i EU o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za Europsku javnu upravu (ISA). Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa.
Prelazimo na sljedeću točku. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama, hitni je postupak. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Raspravu proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun i europske integracije. Državni tajnik u ministarstvu financija Zdravko Marić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dakle, nekoliko rečenica o nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama. Zakon o državnim potporama njim se zapravo uređuju opći uvjeti i pravila odobravanja nadzora, provedbe i povrata državnih potpora. Obzirom da je na snagu stupio novi Zakon o općem upravnom postupku bilo je potrebno uskladiti sadržaj postojećeg Zakona o državnim potporama sa tim zakonom. Radi usklađenja sa Zakonom o općem upravnom postupku učinjene su sljedeće izmjene u Zakonu o državnim potporama. Prvo i osnovno briše se spomen podredne primjene Zakona o općem upravnom postupku, postupku odobravanja i nadzora provedbe, odnosno povrata državne potpore i u slučaju obustave postupka donosi se rješenje, a ne zaključak kako je bilo dosada. Isto tako treba istaknuti da su učinjene i neke dodatne izmjene u Zakonu o državnim potporama vezano uz samo postupanje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Prvo da je po nalogu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u slučaju nezakonitosti ili nepravilnosti vraćat će se određeni iznos državne potpore uvećan za iznos osnovne referentne kamatne stope uvećane za 100 baznih bodova, a ne kao što je dosada bilo uvećan za iznos zakonske zatezne kamate. Isto tako Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja bit će obvezna dostaviti Hrvatskom saboru na usvajanje Godišnje izvješće o državnim potporama za prethodnu godinu tijekom tekuće godine, a ne kako je dosada pisalo do 30. lipnja tekuće godine. Prvo i osnovno zbog toga da se osigura više vremena za samu izradu izvješća koje je dosta sveobuhvatno obzirom na opseg i obzirom na količinu podataka koje agencija ne može prikupiti, odnosno koristiti se njima u jako kratkom roku. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori zakonodavstvo, financije i državni proračun, europske integracije? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Klub HNS-HSU-a podržat će ovaj prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama. Prvo iz razloga jer se ova materija usklađuje sa zakonodavstvom EU. Drugo, od 1. siječnja 2010. stupio je na snagu novi Zakon o općem upravnom postupku i ovim prijedlogom zakona Zakon o državnim potporama usklađuje se sa Općim zakonom o upravnom postupku budući da opći uvjeti, pravila odobravanja, nadzor provedbe i povrat državne potpore provodi se u skladu sa Zakonom o općem upravnom postupku pa i iz tog razloga je važno izmijeniti ovaj zakon. Istovremeno se i redefinira zatezna kamata, u slučaju nepravilnosti povrata sredstava usklađuje se sa praksom i pravima EU. I u svakom slučaju 3 puta manja kamata po ovom prijedlogu nego je to bila dosada je jedna od podrška i svima koji primaju državnu potporu. I treće, također važno, a to je da više ne postoji rok do 30.06. kada agencija mora Hrvatskom saboru podnijeti Izvješće o državnim potporama s obzirom da sustav primatelja državnih potpora nije u mogućnosti ili bar je praksa do sada pokazala da nije u mogućnosti poštivati taj rok pa smo u pravilu uvijek imali nepotpuna izvješća. Četvrto što želim reći u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika a vezano na ovaj Prijedlog zakona o izmjenama zakona o državnim potporama da ovim prijedlogom formaliziramo ili bolje rečeno usklađujemo državne potpore, međutim, suštinski u državnim potporama o čemu smo govorili kada smo raspravljali o izvješću, vezano na državne potpore se ne mijenja ništa. Sam sustav državnih potpora trebao je biti posljedica jedne gospodarske ekonomske politike jedne uspješne gospodarske ekonomske politike koju očito na žalost još uvijek Vlada Republike Hrvatske nije u stanju iznjedriti pa isključivo zbog potrebe usklađenja mi ćemo podržati ovaj Prijedlog zakona o državnim potpora ali želimo naglasiti potrebu izmjene samog sustava državne potpore ali da bi se ona mogla promijeniti sasvim sigurno nužno je promijeniti gospodarske ekonomske politike, na žalost godine prolaze, vrijeme prolazi, naši poduzetnici, naše gospodarstvo nije dobilo tu mogućnost, a da bi se moglo razvijati u pravcu primjerenom trenutku i vremenu i okruženju i u konačnosti potrebama. Zbog ove forme mi ćemo podržati ovaj Prijedlog zakona.
Hvala. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima cijenjeni kolegice i kolege. Klub HDZ-a također podržava donošenje Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama, čuli smo najvažnije tehničke izmjene ovog postojećeg Zakona,a valja samo istaknuti da je dobro da se usklađuje visina zatezne kamate, odnosno način izračuna povrata sredstava kada se utvrdi nepravilnost ili nezakonitost u korištenju državnih potpora jer su do sada korisnici državnih potpora u Republici Hrvatskoj bili u nepovoljnijem položaju od korisnika državnih potpora u Europskoj uniji. Tako da su kod nas izračuni povrata sredstava obračunavao sa kamatom od 17% dok će ovim Prijedlogom izmjena kada se usvoje po novom izračunavanju iznosa povrata sredstava biti negdje između 6 i 6,5% zavisi od referentne kamatne stope koja varira. To svakako izjednačava način izračuna u Hrvatskoj sa praksom i načinom u Europskoj uniji tako da je to dobro i da to svakako treba podržati. Isto tako bio je uočljiv problem Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja prilikom dostave Hrvatskom saboru izvješća o državnim potporama koji je bio dosta oskudan i sa zakašnjenjem, sada se prolongira taj rok dostave izvješća do 31. 12. umjesto 30. 6. i ima dovoljno vremena da to Izvješće bude kvalitetno, sadržajno i da obuhvati sve ono što je bitno u korištenju potpora. Važno je naglasiti da u prošloj godini nije bio niti jedan nalog za povrat nezakonite ili načina korištenja potpore koji nije bio usklađen sa zakonom. Dakle, da nije bilo potrebe za intervencijom Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i da osim dva upravna spora koja se vode nije izdan ni jedan nalog za povrat sredstava koji je nepravilno korišten. Stoga Klub HDZ-a podržava ovaj izmjene Zakona o državnim potporama. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što je već u uvodu rečeno i u dosadašnjim raspravama ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije, te se prilogu dostavlja izjava o njegovoj usklađenosti sa pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. Dakle, u uvodnom izlaganju predstavnik Vlade istaknuo je da se pojedine odredbe predloženog Zakona usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku, a osim toga predloženim Zakonom utvrđuje se da se u slučaju povrata određenog iznosa državne potpore zbog nezakonitog ili nepravilnog korištenja više ne zaračunavaju zakonske zatezne kamate, već se po nalogu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja vraćati iznos potpore uvećan za iznos osnovne referentne stope uvećane za one postotne bodove, stoga na neki način stavljamo poduzetnike kao i obvezi vraćanja ajmo reći u primjereni položaj u odnosu na ostale korisnike tih vrsta usluga. Isto tako rečeno je da se u slučaju same obustave postupka donosi rješenja a ne donosi se zaključak kako je određeno vašim Zakonom o državnim potporama te je obveza Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja da ... Saboru dostavi na usvajanje godišnje izvješće o tržnim potporama, do sada je bilo do 30. lipnja, a prolongira se do kraja godine. Zakon o državnim potporama odnosno Zakonom o državnim potporama određuje se kako opći uvjeti, tako i pravilo odobravanja, nadzor provedbe i sam povrat, a sam postupak odobravanja državnih potpora nadzora i provedbe državne potpore odnosno njezina povrata provodi se u skladu sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Kako je 1. siječnja 2010. stupio na snagu novi Zakon o općem upravnom postupku bilo je potrebno uskladiti sadržaj zakon o državnim potporama s njim, a posebno iz razloga što se u članku 7. zakona o državnim potporama spominje izuzeće od primjene točno određenog članka član 266. sada već nevažećeg zakona o općem upravnom postupku. Potreba usklađenja posebnih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku iznesena je u zaključku Vlade u listopade 2010. godine. Kao što smo već rekli više neće biti spominjana u Zakonu o državnim potporama primjena Zakona o općem upravnom postupku izuzev članka 266. ili njegova posredna primjena već će biti općenita primjena Zakona o općem upravnom postupku. Važno je još jedanput jasno reći da ... usklađenjem i promjenom vraćanja potpore u slučaju nezakonitog korištenja i promjena sa kamatne stope od onog zateznog oblika, a to je 17 ili 16%. Novim oblikom se zapravo pomaže poduzetnicima, ne ulazeći u bit zašto se potpora mora vratiti, ali kao što smo čuli od gospodina Marića prošle godine zapravo i nije bilo potrebe za vraćanjem. Shodno svemu tome podržat ću prijedlog donošenja ovoga zakona. Hvala.
Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Naravno da ću podržati isto ovaj Zakon o državnim potporama odnosno njegove izmjene. A reći ću nekoliko riječi o samom Zakonu o državnim potporama kojim se uređuju opći uvjeti i pravila odobravanja, nadzora provedbe i povrata državnih potpora. A sam postupak odobravanja državnih potpora, nadzora i provedbe državne potpore odnosno povrata državne potpore provodi se i u skladu s odredbama Zakona o opće upravnom postupku. Tako je dana 1. siječnja prošle godine 2010. stupio na snagu novi Zakon o opće upravnom postupku. Bilo je potrebno uskladiti sadržaj i Zakona o državnim potporama s njim. Ovim zakonom učinjene su izmjene Zakona o državnim potporama i u vezi za izračun iznosa državnih potpora koje je potrebno vratiti po nalogu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u slučaju nezakonitosti ili nepravilnosti u njihovom korištenju. Tako da će se nakon stupanja na snagu ovog zakona po nalogu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja vraćati određeni iznos državne potpore uvećan za iznos ne kao do sada više zakonske zatezne kamate, već osnovne referentne stope uvećane za 100 faznih bodova. Zakon o izmjenama Zakona o državnim potporama uklonit će se obveze Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja da dostavi HRvatskom saboru usvajanje godišnje izvješće o državnim potporama do 30. lipnja tekuće godine, kako je bilo do sada, a ista će biti obvezna dostaviti ovo izvješće za prošlu i prethodnu godinu u tekućoj godini, te će se time osigurati više vremena za samu izradu izvješća. Razlozi za to proizlaze iz činjenice da pojedini davatelji državnih potpora nisu u mogućnosti dostaviti agenciji tražene podatke do polovice godine 30. lipnja, a isto zbog nepostojanja analitičkog pregleda odobrenih potpora. Također godišnji obračun Državnog proračuna Republike Hrvatske za prethodnu godinu dostupan je u lipnju tekuće godine, a on predstavlja jedan od osnovnih potrebnih dokumenata za izradu godišnjeg izvješća o državnim potporama. Izrada izvješća do kraja tekuće godine, za prethodnu godinu u skladu je s praksom EU koja svoje godišnje izvješće o državnim potporama Europskoj komisiji, odnosno Europska komisija objavljuje krajem tekuće godine. Držim da su državne potpore i dalje jedan izuzetno važan instrument države za pomoć poduzetnicima, poljoprivrednim proizvođačima, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, mnogim drugim korisnicima državnih potpora kako bi se ujednačio gospodarski razvoj, kako bi se ujednačio razvoj komunalne infrastrukture, kako bi se ujednačio razvoj školstva, zdravstva i drugih čimbenika našeg društva u cijeloj RH. Zbog svega navedenog dajem potporu donošenjem ovog zakona, kao i uopće postojanju Zakona o državnim potporama jer u HRvatskoj nažalost ima još puno jedinica lokalne samouprave, puno poduzetnika, puno poljoprivrednih proizvođača kojima je ova vrsta državne pomoći potrebna. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 739. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona prihvaćen je jednoglasno sa 101 glasom.
Idemo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 736 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Raspravu proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednicama. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Marić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Dakle, Vlada je predložila izmjene i dopune Zakona o carinskoj službi, također kao i u prethodnom slučaju odnosno u prijedlogu Zakona o izmjenama državnih potpora kako bi se ovaj Zakon o carinskoj službi uskladio sa odredbama Zakona o opće upravnom postupku, a isto tako u jednoj odredbi da bi se i Zakon o carinskoj službi uskladio i sa Zakonom o trošarinama koji je također stupio na snagu. Što se tiče ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi osnovne izmjene se tiču usklađivanja rokova za žabe koje se produžuje sa 8 na 15 dana, te se na usklađivanje s terminologijom važećeg Zakona o opće upravnom postupku uklanjanjem pojma konačnosti iz zakonskog teksta. Također što se tiče usklađivanja sa Zakonom o trošarinama, uvodi se pojam trošarinski prekršaj na način da se predlaže jasna distinkcija između carinskog prekršaja i pojma trošarinskog prekršaja obzirom na specifičnost normativnog uređenja carinskog odnosno trošarinskog sustava, te isto tako pojmovnu potrebu odvajanja odnosno kažnjivih djela povrede propisa carinskog sustava i novog trošarinskog sustava čija je primjena započela sa stupanjem na snagu Zakona o trošarinama. Isto tako dozvolite mi na kraju da kažem da Vlada prihvaća predloženi amandman Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, financije i državni proračun? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika HSS-a podržat će Prijedlog Zakona o carinskoj službi. Naime, riječ je o normativnom usklađivanju postupovnih odredbi Zakona o carinskoj službi sa odredbama Zakona o opće upravnom postupku čime se ispunjava obveza iz poglavlja 23 – Pravosuđe i temeljna prava. Također ovim zakonom se predlaže usklađivanje odredbi Zakona o carinskoj službi kojima se uređuju pitanja provedbe prekršajnog postupka iz nadležnost carinske službe sa Zakonom o trošarinama na način da se uvode i definiraju i detaljno razrađuju pojmovi carinskog i trošarinskog prekršaja. Obzirom da govorimo o carinskoj službi ja bih ovdje htjela iskoristiti priliku i spomenuti da je Carinska uprava u okviru svoje organizacije odnosno reorganizacije planirala stanovite uštede. I u tom prijedlogu našla i mogućnost da se ukinu ispostave u Sisku i Kutini na što smo mi u klubu HSS-a reagirali i ja kao zastupnica, ali svi gospodarstvenici u Sisačko-moslavačkoj županiji. Stoga evo želim ovdje državnom tajniku naglasiti da mi je drago da su naši argumenti uvaženi. Dobili smo odgovor da carinske ispostave u Kutini i Sisku ostaju. Mi to u klubu HSS-a smatramo izuzetno važnim jer upravo na tom području djeluju veliki izvoznici Republike Hrvatske kao što su Petrokemija Kutina, kao što je Gavrilović Petrinja, kao što je Vivera Glina, kao što je Selk u Kutini i oni po svojoj ukupnoj trgovinskoj razmjeni ostvaruju preko milijardu dolara vanjsko trgovinskog prometa tako da ne treba posebno naglašavati veliki značaj tih carinskih ispostava u Kutini i u Sisku. Jer primjerice ova carinska ispostava u Kutini obavlja carinski postupak za velike gospodarske subjekte ne samo iz Kutine već i iz Novske, ali i za sva ona područja koja gravitiraju Kutini kao što su Garešnica, Ivanić Grad, Čazma, Pakrac, Lipik i činjenica da se Carinska ispostava Kutina nalazi na autoputu Zagreb-Beograd predstavlja jednu komparativnu poziciju, prednost ove carinske ispostave i meni je drago da su evo upravo ovi argumenti bili presudni pri odluci da Carinska ispostava u Kutini ostane raditi. Također treba naglasiti i dugogodišnju povijesnu ulogu Carinske ispostave u Sisku gdje su prisutna značajna ulaganja, gdje imamo velike gospodarstvenike kao što su CMC, Applied ceramics, Rafinerija nafte Sisak kao i oni gradovi koji gravitiraju samoj Carinskoj ispostavi u Sisku - Glina, Kostajnica, Petrinja, u kojima se također nalaze veliki gospodarstvenici poput Vivere, TIM Topusko, Gavrilovića, Pounja. Istovremeno moram reći da se planira izgradnja dviju luka na rijeci Savi što je naravno uvjetovano plovnošću Save, a Sisak kao željezničko čvorište je izuzetno bitan. I naravno i završetak autoceste Sisak-Zagreb će sigurno dovesti do povećanja ulaganja na ovo područje i zbog toga nam je i ta Carinska ispostava u Sisku izuzetno bitna. Dakle, i priljev kapitala i prisutnost novih investicija sigurno je djelomično uvjetovan i postojanjem ove dvije carinske ispostave u Kutini i Sisku i dakle ponavljam, mi u klubu HSS-a zahvaljujemo što su naši argumenti prihvaćeni i što te dvije carinske ispostave ostaju funkcionirati. Naravno da moram spomenuti i važnost tih carinskih ispostava za našu prehrambenu industriju koja djeluje na tom području jer i zbog zdravstvene ispravnosti hrane koja je bitna i za same proizvođače, ali i za nas kao potrošače važn je da carinske ispostave budu blizu proizvođačima i to je dodatni argument zašto su carinske ispostave u Kutini i Sisku bitne. Ono što mi u klubu HSS-a često ponavljamo i što bi htjela još jedanput naglasiti upravo kad govorimo o hrani i prehrambenim proizvodima, zalažemo se da se doista te mjere ulaska prehrambenih proizvoda u Hrvatsku, kontrole tog ulaska postrože i da to upravo bude na carini. Mislimo da je to pravo mjesto gdje se može spriječiti ulazak onog što nema adekvatnu kakvoću, onog što ne odgovara propisima Republike Hrvatske i onog što nije dobro za naše potrošače, a što ugrožava i hrvatsko selo i hrvatsku poljoprivredu i hrvatsku prehrambenu industriju. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi kolega državni tajniče, dame i gospodo. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi koji će, odmah da kažem, klub HDZ-a i podržati. Predloženim zakonom vrši se normativno usklađivanje postupovnih odredbi Zakona o carinskoj službi sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku, a čime se ispunjava i jedna obaveza iz poglavlja 23.- Pravosuđe i temeljna prava. Također, predlaže se i usklađivanje odredbi Zakona o carinskoj službi kojima se uređuje pitanje provedbe prekršajnog postupka iz nadležnosti Carinske službe sa Zakonom o trošarinama, a na način da se uvode, definiraju i detaljno razrađuju pojmovi carinskog i trošarinskog prekršaja. Samo da podsjetim, Zakon o carinskoj službi stupio je na snagu 23. srpnja 2009. godine i jasno, samim zakonom utvrđuje se odnosno uređuje ustrojstvo, djelokrug, upravljanje carinskom službom, ovlasti carinskih službenika te posebnosti u radno-pravnim položajima i materijalnim pravima samih carinskih službenika, njihovo disciplinsko sudovanje. Vlada je 2006. godine donijela zaključak kojim se središnje tijelo državne uprave zadužuje izraditi prijedloge izmjene i dopuna zakona iz upravnih područja, a u okviru samog utvrđenog djelokruga, a radi usklađivanja sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Sukladno tako navedenim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi vrši se normativno usklađivanje postupovnih odredbi Zakona o carinskoj službi sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku čime se ujedno ispunjavaju i obveze iz poglavlja 23.–Pravosuđe i temeljna prava, a u smislu usklađivanja tih postupovnih odredbi posebnih zakona, a sa Zakonom o općem upravnom postupku. Također, predlaže se i usklađivanje odredbi Zakona o carinskoj službi kojima se uređuje pitanje provedbe prekršajnog postupka iz nadležnosti carinske službe, a sa Zakonom o trošarinama čija je primjena započela 1.1.2010. godine, kao i sa važećim prekršajnim zakonodavstvom. Osnova za donošenje ovog zakona po hitnom postupku nalazi se u članku 159. Poslovnika stoga što je ovo usklađivanje ovih posebnih zakona, a sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku jedan od uvjeta za zatvaranje pregovora sa Europskom unijom, a u poglavlju 23.-Pravosuđe i temeljna prava. Dakle, kada govorimo o člancima zakona možda samo nekoliko riječi, rečenica o nekim odredbama. Prije svega iznad članka 43. mijenja se i članak 43. pa sukladno tome potrebno je njegov naslov uskladiti sa sadržajem članka koji slijede sa tom izmijenjenom odredbom članka 43. Zakona uvode, definiraju i detaljno razrađuju pojmovi carinskog i trošarinskog prekršaja. U odnosu na dosad postojeću odredbu predlaže se jasna razlika, odnosno jasna distinkcija između pojma carinskog prekršaja i pojma trošarinskog prekršaja, a s obzirom na specifičnost normativnog uređenja carinskog i trošarinskog sustava te na potrebu pojmovnog odvajanja odnosno kažnjivih djela povrede propisa carinskog sustava i novog trošarinskog sustava. Nadalje, bilo je potrebno urediti i način provedbe i vođenje carinsko-prekršajnog i trošarinsko prekršajnog postupka uz uvažavanje temeljnih načela prekršajnog prava. Također predloženim izmjenom članka 44 detaljnije se uređuju odnosi u vezi sa vođenjem carinskog prekršajnog i trošarinskog prekršajnog postupka, te se u odnosu na postojeću odredbu predlaže uporaba novo uvedenih pojmova carinsko prekršajnog i trošarinsko prekršajnog postupka. Isto tako, u daljnjim člancima između ostalog vrši se usklađenje sa člankom 109. Zakona o općem upravnom postupku, te se rok, a u kontekstu roka za žalbu protiv rješenja o premještaju umjesto 8 dana predlaže se rok za žalbu petnaestak dana. Također, jednom predloženom izmjenom u stavku 1. članka 80. zakona vrši se također usklađivanje sa člankom 109. Zakona o općem upravnom postupku, roka za žalbe protiv odluke prvostupanjskoga disciplinskog suda Carinske uprave, te se umjesto 8 dana predlaže rok za žalbu petnaestak dana. Isto tako, jednom daljnjom izmjenom članka u stavku 2. članka 82. vrši se također usklađivanje sa člankom 109. Zakona o općem upravnom postupku, a vezano za rok podnošenja roka za žalbu protiv rješenja o udaljenju iz službe. Umjesto 8 dana predlaže se rok za žalbu od 15 dana. Predloženom izmjenom stavka 5. članka 82. proizlazi i činjenica da uvjete pod kojima odluka postaje izvršna uređuje odredba članka 133. Zakona o općem upravnom postupku, pa je stoga suvišno propisivati da je odluka o žalbi izvršena. Jasno je da je cjelokupni rad carinske službe izuzetno bitan za gospodarstvo Republike Hrvatske kako u kontekstu same carinske kontrole. Ali isto tako u kontekstu djelovanja nas kao države u okviru Europe, a još uvijek danas ne u okviru Europske unije što znači da sama kvaliteta i način rada carinske službe bitno utječe na, kako na kvalitetu, ali tako i na brzinu protoka roba kako iz granica Republike Hrvatske prema Europi isto tako i u Republiku Hrvatsku. U današnje vrijeme brzog ekonomskog rasta kada govorimo o dijelu zemalja Europske unije nakon krize svaki dan protok roba izuzetno je bitan za privredne čimbenike, te u tom kontekstu jasno se određuje i kako kvaliteta, ali onda i važnost rada same carinske službe. Klub HDZ-a podržava donošenje, odnosno Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Razlog ovim izmjenama aktualnog zakona o Carinskoj službi koji je na snazi od 23. srpnja 2009. kao što nam je uvodno rekao državni tajnik zapravo je dvojak. S jedne strane riječ je o usklađivanju s odredbama Zakona o općem upravnom postupku čime se zapravo ispunjava obveza iz poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna ljudska prava koja nalaže da se postupovne odredbe posebnih zakona u konkretnom slučaju Zakona o carinskoj službi usklade sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. S druge strane riječ je o usklađivanju sa Zakonom o trošarinama u dijelu provedbe prekršajnog postupka iz nadležnosti carinske službe. Kada je riječ o usklađivanju postupovnih odredbi Zakona o carinskoj službi sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku najvažnije izmjene odnose se na produženje roka sa 8 na 15 dana u slučajevima kada se podnosi žalba i to u četiri slučaja. Dakle, protiv rješenja o privremenom premještaju službenika na drugo radno mjesto, protiv odluke u postupku zbog lake povrede službene dužnosti, protiv odluke u postupku zbog teške povrede službene dužnosti i protiv rješenja o udaljenju iz službe. Uz eto ovo usklađivanje postupovnih odredbi izvršeno je i odgovarajuće terminološko usklađivanje odredbi Zakona o carinskoj službi s odredbama Zakona o općem upravnom postupku na način da se izraz o konačnosti odluke koji se do sad koristio u Zakonu o carinskoj službi supstituira izrazom Odluka postaje izvršna kako je to formulirano u Zakonu o općem upravnom postupku. Kada pak je riječ o usklađivanju Zakona o carinskoj službi sa Zakonom o trošarinama važno je naglasiti da ovaj zakonski prijedlog uvodi eto jasnu distinkciju između carinskog prekršaja i trošarinskog prekršaja. Naime, u postojećem Zakonu o carinskoj službi poznat je samo pojam carinskog prekršaja, a kako je početkom 2010. godine stupio na snagu Zakon o trošarinama bilo je eto potrebno urediti i način vođenja trošarinskog prekršajnog postupka obzirom na specifičnost normativnog uređenja trošarinskog sustava u odnosu na carinski. Riječ je eto o posljednjim usklađenjima iz poglavlja 23. za Hrvatsku prevažnog poglavlja u pregovaračkom procesu Republike Hrvatske i podrška ovom zakonskom prijedlogu za klub SDP-a ne može biti upitna. Hvala.
Hvala. Klub HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je jedan na oko tehnički prijedlog izmjena Zakona o carinskoj službi, međutim iz njega iščitavamo nekoliko vrlo važnih informacija. Prije svega da se radi o usklađenju jednog vrlo važnog zakona sa acquisom Europske unije odnosno o postupanju po mjerilima koja su definirana u pregovorima o tzv. Poglavlju 23. što je vrlo važno. Radi se o jednom području. Bitne karakteristike su mu da se definitivno izjednačava sa postupcima, dakle svi postupci žalbe odnosno postupanja po prekršajima u carinskom smislu izjednačavaju se sa onim postupcima koji vladaju u općem upravnom postupku. Time smo zapravo otkrili još jednu informaciju, a to je da do sada dio zakonodavstva Republike Hrvatske je razlikovao klasične upravne postupke jedan od drugih, a sad smo eto pod pritiskom onih koji nešto više znaju o tome i koji su očito pomno proučili hrvatsko zakonodavstvo, morali se ipak vratiti u okvire logike, a to je da je svaki prekršajni postupak, bio on carinske ili trošarinske naravi, zapravo mora se tretirati kao upravni postupak i mora se svesti pod one odredbe i pravila koja definira Zakon o općem upravnom postupku. Naravno da protiv takvoga rješenja nemamo ništa, čak štoviše klub HNS-a i HSU-a podržat će ova izvješća, no moram reći ovdje da svaka čast državnome tajniku Mariću, on je jedan od ljudi koje u ime Ministarstva financija najčešće vidimo u ovom Visokom domu, međutim bila je ovo prigoda između ostaloga da nam Vlada predstavi novoga ravnatelja carinske uprave, kojega je imenovala na zatvorenom dijelu sjednice 18. veljače ove godine, i ne vidimo zašto, ako ništa drugo u pratnji gospodina Marića kao iskusnijega državnoga tajnika, nije došao da ga vidi malo i Hrvatski sabor, da vidi tko je to dobio u ruke upravljanje vrlo važnom službom, nakon onog našeg čuvenog iskustva sa jednom osobom koja je generator bila čitavog niza afera u Republici Hrvatskoj. Mjesto ravnatelja carinske uprave, kao što znadete je visoko pozicionirano, i ima dvostruku ulogu i u smislu državnoga tajnika u Ministarstvu financija, bilo bi dobro nešto čuti i o Hrvoju Čoviću, gospodinu koji je imenovan na tu dužnost. O njemu dosad znamo samo da je bio pročelnik carinarnice u Vukovaru. Ne bi bilo loše dakle da je Vlada u tome smislu pokazala višu razinu, ako ništa drugo suradnje s Hrvatskim saborom, pa iskoristila ovu prigodu da predstavi osobu koja je zauzela tako visoko, važno, ne samo u operativnom smislu, nego i u smislu očuvanja fiskusa Republike Hrvatske, a to mjesto ravnatelja carinske uprave. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Željka Antunović. Nema je. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa jasno je da je osnovni razlog izmjenama i ovog zakona, kao i cijelog niza zakona o kojima danas i na ovoj sjednici raspravljamo uprava i izmjena Zakona o upravnom postupku, odnosno ZUP-a, što je jedan od uvjeta za zatvaranje poglavlja 23. No nekoliko riječi o razlozima i za izmjenu ovog zakona. Poznato je da je Zakon o carinskoj službi stupio na snagu 23. srpnja 2009. godine i da se ovim zakonom uređuju ustrojstvo, djelokrug, upravljanje carinskom službom, ovlasti, tj. odgovornosti carinskih službenika, te posebnosti u radno-pravnom položaju i materijalnim pravima carinskih službenika, odnosno disciplinsko sudovanje. Vlada Republike Hrvatske je 6. listopada prošle godine donijela zaključak kojim se središnja tijela državne uprave zadužuju izraditi prijedloge izmjene i dopune zakona iz upravnih područja, u okviru utvrđenog djelokruga, radi usklađivanja s odredbama Zakona o općem upravnom postupku i zbog toga se i ovaj zakon danas nalazi pred nama na dnevnom redu sjednice Hrvatskog sabora. Sukladno svim ovdje već rečenim navedenim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, vrši se znači normativno usklađivanje postupovnih odredbi Zakona o carinskoj službi sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku, čime se ujedno ispunjavanju obveze iz poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava, u smislu usklađivanja postupovnih odredbi posebnih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku. Ovim zakonom predlaže se i usklađivanje odredbi Zakona o carinskoj službi, kojima se uređuju pitanja provedbe prekršajnog postupka, iz nadležnosti carinske službe sa Zakonom o trošarinama iz 2009. godine, čija je primjena započela 1.1.2010. godine, kao i važećim prekršajnim zakonodavstvom. Želim ovom prilikom prenijeti nekoliko razmišljanja poduzetnika sa terena, probleme i pozitivne stvari s kojima se susreću koristeći usluge naše carinarnice, odnosno carinske službe. Pozitivna stvar je dostupnost carinskih ispostava, dobra mreža carinskih ispostava, i mogućnost da poduzetnici tu dobru mrežu relativno blizu sjedištima svojih tvrtki i koriste. Negativno razmišljanje poduzetnika ide prema visokim penalima, odnosno naknadama koje plaćaju za duže zadržavanje robe, odnosno opreme na carinskim ispostavama, pa sam evo tako nema dugo upravo preko vikenda imao jednu intervenciju poduzetnika sa područja Lipika tvrtke Gamauf, koja je dio opreme za postrojenje za proizvodnju peleta zadržan na carinarnici u Kutini, dijelom krivnjom naravno poduzetnika, dijelom zbog vikenda, gdje su oni plaćali praktično sat vremena boravka te opreme na carinarnici, odnosno carinskoj ispostavi nekoliko stotina kuna. To su stvari koje se mogu vjerujem bez većih problema promijeniti, i da tu izađemo u susret našim poduzetnicima uvoznicima, izvoznicima koji koriste carinske ispostave, carinsku službu kako bi još kvalitetnije poslovali sa Europom i cijelim svijetom. Naravno da dajem podršku donošenju ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kažu da onaj tko može nešto reći u 10 riječi, a izgovori 20 ili vas je spreman obmanuti ili prevariti. Nisam spreman ni jedno, ni drugo, pa samo u 10 riječi kažem da podržavam donošenje ovih izmjena, jer osoba protiv koje se vodi prekršajni postupak treba imati 15 dana dovoljno vremena za pripremu za žalbeni postupak, a ne 8 dana. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Kod ovog Prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, pošto se radi o konačnom prijedlogu, za navesti je naravno da podržavam ovo usklađivanje sa Zakonom o općem upravnom postupku, koji dakle instalira nadležnost upravnog suda u sadržajnom i u meritornom smislu. Međutim kako se radi kažem o konačnom prijedlogu zakona, to je onda i nužno reći nešto i o funkcioniranju same carinske službe. Naime alfa i omega dojučerašnji carinske službe, a i ne samo carinske službe, nego načina i metodologije funkcioniranja čitave države, čovjek koji je sada Mladen Barišić, koji je sada u pritvoru, odnosno bio u pritvoru, protiv kojeg se vodi postupak, i kojeg se eto stranka kao njegovog lika odrekla, ali ne i njegovog djela. Ovdje je već i kolega govoreći u ime kluba HNS-a govorio o kojoj se osobi radi, javnosti je malo poznato, koja je stala na čelo Carinske uprave. Ali, možda i to nije najvažnije. Najvažnije je reći to da je sustav, način, a i sve osobe koje su bile od najvećeg povjerenja Mladena Barišića ostale na svom mjestu. Iluzorno je očekivati da će te odnose u carini i načina funkcioniranja carine moći promijeniti ti ljudi. Međutim, to je ostalo isto. Preko 100 stranica uz obrazloženje svih prijava podnio je Nezavisni carinski sindikat. Nitko o tome nije rekao ni riječi. Postavlja se pitanje ne samo zaštite na radu radi zaštite interesa i sigurnosti samih carinika, zašto to ne funkcionira i zašto se time uopće nije bavio dojučerašnji čelnik, a ne bavi se ni novi. Jer to otkriva u biti funkcioniranje ne samo zaštite okoliša nego prije svega samih objekata carinskih terminala. Postavlja se pitanje još dok je Barišić bio na čelu Carinske uprave on je prebacio upravo carinski terminal u Dugopolje. Naravno, kada se počelo o tome govoriti i na veliko inzistiranje što se iza toga krije samog Nezavisnog sindikata po njegovu odlasku carinski terminal maknut je ponovno u Splitu u Sjevernu luku. Međutim, kažem, ostalo je potpuno neistraženo kome se i čija guska i njezin debeli vrat se time mazao. Na koji način su radila skladišta, u čijem vlasništvu, kako je do toga moglo doći? Jer vidite da se od toga odustalo. Isto tako i kako se manipuliralo robom. Postavlja se također pitanje što je sa pakiralištima koji služe kao carinski terminal gdje se naplaćuje upravo takva jedna usluga. Kome se naplaćuje kad takvi objekti uopće nemaju uporabnu dozvolu? Dakle, jedan veliki nered, jedan veliki … [[Govornica se ne razumije.]] ostao je i dalje u samoj Carinskoj upravi bez imalo volje i želje da se on sredi, odnosno bar to ne vide carinski službenici koji marljivo obavljaju svoj posao, koji stalno i onda su skretali pozornost na te stvari, skreću i sada, a jedini epilog toga vidimo da se protiv takvih osoba vode disciplinski postupci. Prema tome gospodo tako se ne vodi borba protiv korupcije, da oni koji ukazuju na to, koji to dokumentiraju takve svoje sumnje ne iz neke pakosti ili hira, da se o tim prijavama nema nikakvih povratnih informacija, a dapače vrlo hitro takve osobe završavaju na disciplinskom sudu. Nije rješenje za Carinsku upravu samo promijeniti čovjeka nego morate promijeniti način funkcioniranja jer to su ogromni financijski interesi za RH koji su se nažalost kroz takav mehanizam počesto slijevali u privatne džepove. A ne znam da li je taj dotok na takav način zatvoren. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Antičević-Marinović dobro ste primijetili za, da kažem manipulacije, zlouporabe, kriminal i sve ostalo što se događa u carinskim upravama. Naime, jedan od najboljih primjera je zviždač ili zviždačica koja je radila u Slavonskom Brodu na Carinskoj upravi i koja je uredno prijavila, dokumentirala sve malverzacije koje su se vršile u toj Carinskoj upravi. Nažalost, ona je danas već godinu i pol, dvije dana, bez posla. Uzalud zviždačka udruga i sve ostalo što vi kažete nema povratne informacije niti ikakvoga procesa ili postupka kojim bi se to sankcioniralo ili barem razriješilo je li to po prijavi točno ili nije točno. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
3. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 736. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te se o njima ne glasuje jer su oni postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. POslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova 99 glasova za, 2 suzdržana, ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sljedeću točku. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, isto je hitni postupak. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo i prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Aleksandar Ruso će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Ovdje se radi o potrebi da se pojedine odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu postupovne naravi uskladi sa novim Zakonom o općem upravnom postupku. Također se predmetni zakon usklađuje i sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i sa Zakonom o prekršaju. Ovo usklađenje se predlaže na način da se izmijene, odnosno brišu odredbe zakona koji uređuje pitanja koji su na isti način već uređena Zakonom o općem upravnom postupku, odnosno Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. A odnosi se na rok za donošenje rješenja, mogućnost pokretanja upravnog spora i nadležnost za rješavanje žalbi. U odnosu na Zakon o prekršajima predlažem se terminološko usklađenje optužni prijedlog umjesto zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka. Donošenje predloženog zakona nužno je za ispunjavanje mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. I na kraju, Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori – zakonodavstvo, prostorno uređenje i graditeljstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. I kod ovog prijedloga zakona riječ je o usklađenju Zakona o komunalnom gospodarstvu prije svega sa Zakonom o općem upravnom postupku pri čemu se iz postojećeg zakona brišu mogućnosti pokretanja upravnog spora i izjavljivanja žalbe jer te mogućnosti drži novi Zakon o općem upravnom postupku. Daljnja usklada po predloženom zakonu ide u brisanju mogućnosti izjavljivanja žalbe upravnom tijelu županije, odnosno Grada Zagreba jer se te iste propisuju Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Daljnje usklađenje ide sa Prekršajnim zakonom jer se predlaže u dijelu odredbi koje se odnose na novčane kazne za isporučitelja komunalnih usluga i odgovorne osobe na način da se izričaj zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka zamjenjuje izričajem optužni prijedlog. I na kraju ove izmjene zakona nužne su za ispunjavanje mjerila za otvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Pogreške u citiranju odredaba na član 6. otklonio je Odbor za zakonodavstvo. I na kraju samo jedno malo pitanje gospodinu državnom tajniku, zašto nemamo na klupama najavljeni a novi Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu. Klub HNS HSU-a podržat će ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospođa zastupnica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo. Pa danas raspravljamo uglavnom o onim zakonima koji se moraju uskladiti sa Zakonom o općem upravnom postupku, pa i ovaj zakon o komunalnom gospodarstvu postupovne naravi što znači da se usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku i danas ćemo isto tako raspravljati o niz zakona za koje imamo zadatak da se taj posao odradi. Osim što se usklađuje sa Općim upravnim postupkom ovaj zakon o komunalnom gospodarstvu usklađuje se i sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi te Zakonom o prekršajima u dijelu odredbe koje se odnose na novčane kazne za isporučitelje komunalnih usluga i odgovorne osobe na način da se izričaj zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka zamjenjuje izričajem optužnog prijedloga. Naime, do sada je u Zakonu o komunalnom gospodarstvu pisalo da kada komunalni redar donese rješenje nakon toga se imaju stranke pravo žaliti županiji, odnosno ako se radi o gradu Zagrebu Ministarstvu. Sada se taj dio briše i inače odrednice takve naravi se brišu zbog toga jer je to već utvrđeno Zakonom o jedinicama lokalne i područne samouprave, pa ne treba ponavljati i u ovim posebnim zakonima. Navedene izmjene i dopune ovog Zakona i svih zakona koji se usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku moraju se donijeti radi toga da se uskladimo i da zatvorimo poglavlje 23. što je za Hrvatsku vladu i za sve nas izuzetno važno jer ta pravosuđa i temeljna ljudska prava treba definitivno završiti. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Izmjene zakona o komunalnom gospodarstvu.
Hvala. Pojedinačna rasprava gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo, ovdje je potrebna jedna kratka rasprava i doista svi koji su govorili u ime klubova su rekli najbitnije, a to je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Važno je reći da se predlaže donošenje ovog Zakona po hitnom postupku kako bi se osiguralo brzo usklađenjem ovog Zakona sa komunalnim gospodarstvo i sa Zakonom o općem upravnom postupku. Obzirom da je 1. siječnja 2010. donesen i stupio na snagu Zakon o općem upravnom postupku sukladno zaključku Vlade, od 6. listopada 2010. godine bilo je potrebno pojedine odredbe zakona o komunalnom gospodarstvu postupovne naravi uskladiti sa Zakonom o općem upravnom postupku na način da se neke odredbe izmijene odnosno da se one brišu. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo je nadležni odbor, i u odboru u svom uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo da se izmjenama pojedine odredbe važećeg zakona o komunalnom gospodarstvu postupovne naravi usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku i Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi i upravi. Usklađuju se te prekršajnim zakonom u dijelu odredbi koje se odnose na novčane kazne za isporučitelje komunalnih usluga i odgovorne osobe na način da se izričaj zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka zamjenjuje izričajem optužni prijedlog. Za provođenje ovog Zakona nisu potrebna dodatna sredstva iz proračuna Republike hrvatske. Zašto je još ovo važno donesti po hitnom postupku? To je da se ovaj zakon uskladi i da se ispune mjerila za zatvaranje poglavlja 23. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo, čuli smo kroz klubove u svezi sa ovim Izmjenama i dopunama zakona o komunalnom gospodarstvu, dakle općenito o čemu se radi zapravo i koja je osnovna nakana ona je vezana za poglavlje 23. odnosno za ispravak i uklapanje u Prekršajni zakon, Zakon o općem upravnom postupku, Zakon o regionalnoj odnosno samoupravi, jedinicama lokalne samouprave. Konkretno ja ću spomenuti ovdje, tu se radi kada su u pitanju odluke predstavničkog tijela odnosno jedinice lokalne samouprave iz komunalne djelatnosti a koje se odnose na održavanje groblja, krematorija, o čemu smo također raspravljali u ovome Saboru, dakle da odluke tog predstavničkog tijela dakle fizičkim i pravnim osobama itd., ne može se protiv tog upravnog akta, koje bi donijelo, a odluku koje je donijelo predstavničko tijelo ne može se više izjaviti žalba upravnom tijelu županije. Dakle, to je osnovna promjena i bitna i po meni je to dobro dakle, jer prenosi se na ono što zapravo imamo već u zakonu, možda je ovo trebalo malo drugačije, možda nije ni trebalo na ovakav jedan način. Slično se isto tako odnosi na obavljanje komunalnih djelatnosti koje se financiraju isključivo iz proračuna njenoga, odnosi se ponovno na to da ponovno predstavničko tijelo može određene komunalne djelatnosti kao takve prikupljati ponude itd. i davati pravnim fizičkim osobama. Mi smo ovdje raspravljali o Izmjeni zakona o koncesijama isto tako, u tom smislu treba kazati da je opet sve svedeno na to da je to sve prikupljanje ponuda javnog natječaja predstavničko tijelo na kraju donosi odluku o izboru osobe itd., je li ali na kraju dakle dobro je da žalba nije dopuštena ali je dobro isto tako da ostaje pri jedinici lokalne samouprave i ne može se pokretati upravni spor i to je isto po meni dosta dobro. Osobno svakako zbog ovih usklađivanja treba prihvatiti, ali mislim da kada je u pitanju komunalno redarstvo i odluka koja se odnosi na to da on više ne može izricati mandatnu kaznu. Ne znam koliko je to u interesu jedinca lokalne samouprave u ovom trenutku, ali evo prihvatit ćemo i tu stavku. I slično je i ono što se odnosi i utvrđuje kroz naplatu komunalne naknade odnosno kroz direktno opet odluke koje donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave o komunalnoj naknadi odnosno zonama ili područjima na koje se to odnosi. Navođenje samo da se ne može više izjaviti žalbe upravnom tijelu županije, znači da je dobro da ostaje pri lokalnoj jedinici dakle decentralizirano, decentraliziramo neke stvari, dakle ostajemo pri tome da veće ovlasti dobivaju jedinice lokalne samouprave ali u smislu primjene zakona već koji kao takav jeste. On je tu i ovo je sada samo uklapanje u nešto što smo mogli možda i malo drugačije riješiti. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Aleksandar Russo. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Na ovo pitanje što je sa novim Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Činjenica da ovaj zakon je donešen 1995. godine i stvarno je već prošlo puno godina i puno se iz tog zakona zapravo donošenjem drugih zakona izašlo iz Komunalnog zakona van. Mi smo na visokom stupnju gotovosti sa tim zakonom. Vi znate da je u međuvremenu jedan bitni zakon koji je bio u Zakonu o komunalnom gospodarstvu Zakon o vodama je isključio tu djelatnost iz Zakona o komunalnom gospodarstvu iz ovog postojećeg zakona, a isto tako nerazvrstane ceste su definirane u Komunalnom zakonu i sada čekamo kako će proći novi Zakon o cestama i kada to bude mi ćemo to usuglasiti sa tim i ja mislim da ćemo vrlo uskoro ići u javnu raspravu sa tim zakonom. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 745. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te se o njima ne glasuje jer su oni postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. POslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 102 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerijskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 741 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Aleksandar Russo će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovdje se radi kao i u ovom prethodnom potrebi da se pojedine odredbe Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji postupovne naravi uskladi sa novim Zakonom o opće upravnom postupku. Ovo usklađenje predlaže se na način da se izmijene odnosno izbrišu odredbe tog zakona koji uređuje pitanja koja su na isti način uređena u Zakonu o općem upravnom postupku i to se odnosi posebno na rok za donošenje rješenja i mogućnost pokretanja upravnog spora. Ovaj zakon isto je potrebno zbog ispunjavanja poglavlja 23. Hvala.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja želim reći da će klub SDP-a podržati ovaj Zakon o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerijskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji kojim se ovaj zakon usklađuje sa Zakonom o opće upravnom postupku. Međutim, postavlja se pitanje zašto smo toliko dugo čekali da uskladimo cijeli niz odnosno cijeli ovaj paket zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku koji je stupio na snagu početkom 2010. godine, znači prije više od godinu i 4 mjeseca. Čini se stoga da je opet glavni razlog bio packa iz EU, a ne naša vlastita svijest o nužnosti podizanja transparentnosti upravljanja i demokratskih standarda, te jačanja pravne sigurnosti građana i građanki RH. A žalosna je činjenica da se Zakon o općem upravnom postupku već godinama ustvari ne provodi u RH. Građani i građanke RH rijetko kada u razumnom roku uspijevaju dobiti rješenja ili upravne akte od strane administracije pa možemo reći da u Hrvatskoj na djelu imamo šutnju administracije kao pravilo. Ali za razliku od drugih država u kojima se neizdavanje takvih rješenja ili šutnja administracije podrazumijeva da je zahtjev građana ili građanke uvažen u Hrvatskoj to znači da je zakon na čekanju. To stvara vrlo veliku pravnu nesigurnost i izuzetno je nepoticajno za gospodarstvo i razvoj poduzetništva, a svako malo čujemo kako je opredjeljenje ove Vlade upravo uklanjanje svih prepreka za razvoj gospodarstva i poduzetništva. S obzirom na to da se ovaj zakon mijenja kako bismo ispunili mjerila iz poglavlja 23, te da sve ovo poduzimamo u cilju prevencije korupcije postavlja se pitanje, zašto se onda ne razmišlja i o osnaživanju inspekcijskih službi u jedan snažni, neovisni državni inspektorat koji ne bi odgovarao pojedinačnom ministarstvu ili ministru ili ministrici već Vladi direktno. To bi bilo stvarno opredjeljenje za učinkovitu borbu i prevenciju korupcije, a ne sadašnje stanje kada su sva jaja u istoj košari pa je ministar ili ministrica koja predlaže zakone vodi upravne postupke i ima također u rukama i glavni represivni aparat za kontrolu tih postupaka. Nadamo se u tom smislu da se cijeli paket ovih zakona ne donosi samo da bi se zadovoljila forma i ispunila mjerila, već zato što su vladajuće elite ovaj put stvarno odlučile stvoriti uvjete za funkcioniranje pravne države, ali sama izmjena ovog paketa zakona neće biti dovoljna već će biti potrebno učiniti puno, puno više, a to konkretno znači stvarnu provedbu Zakona o općem upravnom postupku i izdavanje rješenja u razumnom roku, borba sa uobičajenom praksom šutnje administracije, učinkoviti represivni aparat i izbjegavanje privilegiranja pojedinih poduzetnika, što je nažalost još uvijek praksa u Hrvatskoj.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica DAnica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. I kod ovog prijedloga zakona izmjenama se usklađuju neka postojeća rješenja sa odredbama novog Zakona o općem upravnom postupku. Izmjene se odnose na pokretanje upravnog spora protiv suglasnosti ministarstva nadležnog za poslove prostornog uređenje, za započinjanje obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja odnosno rješenja kojim se odbija zahtjev za izdavanje te suglasnosti i rješenja kojim se oduzima ta suglasnost. Isto se odnosi i na odobrenje Komore fizičkoj osobi koja u stranoj državi ima pravo obavljati poslove projektiranja i stručnog nadzora građenja u svojstvu odgovorne osobe ako država nije članica Europske unije i ako je na natječaju stekla pravo na izvedbu natječajnog rada. Usklađenja se nadalje odnose na rok u kojem je komora dužna donijeti rješenje stranoj ovlaštenoj osobi iz druge države članice Europske unije za povremeno ili jednokratno obavljanje poslova projektiranja i stručnog nadzora, građenja u svojstvu odgovorne osobe pod strukovnim nazivom koji ima u svojoj državi te rješenje Komore kojim je odlučeno o upisu u imenik Komore, mirovanju članstva u Komori ili brisanju člana iz imenika Komore. Navedene usklade osim naših hrvatskih potreba moraju se obaviti i zbog ispunjavanja mjerila za zatvaranje poglavlja 23. Ja se također u ime kluba HNS-a, HSU-a pridružujem kritici kolegice Holy koja je postavila zašto se tako dugo čekalo sa ovim usklađenjem. Bez obzira na to, klub HNS-a i HSU-a podržat će ovaj prijedlog izmjene i dopune zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji. Zakonom se određuje odgovornost registriranih pravnih osoba, dakle firmi koje rade prostorne planove, projektiraju ili obavljaju stručni nadzor i ovlaštenih fizičkih osoba, tu je riječ o ovlaštenim arhitektima, projektantima i izvođačima, prema investitorima i drugim osobama kao što su primjerice državne i lokalne službe. Da bi te pravne i fizičke osobe mogle obavljati posao trebaju dobiti ovlaštenje, a dobivanje ovlaštenja na zahtjev podnositelja može biti i uskraćeno što pak neminovno dovodi do spora. Jednako tako do spora dovodi i oduzimanje tog ovlaštenje zbog bilo kojeg razloga. Postupak izdavanja ili oduzimanja ovlaštenja kao i postupak sporenja, rokovi, nadležna tijela, Upravni sud, Komora arhitekata uređen je bio i starim zakonom, ali obzirom na potrebu da se svi postupci pred relevantnim državnim tijelima vode na jednak način kao i potrebu da se odredbe jednog zakona ne navode u drugom, u ovom zakonu je potrebno uskladiti rečeni način postupanja sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Dakle tu nema ničeg novog, tu nema ničeg spornog, o tome smo već raspravljali u raspravi o Zakonu o općem upravnom postupku i ove izmjene neće koštati ništa državu, odnosno neće biti opterećenje za državni proračun. Naime, u Zakonu o općem upravnom postupku je propisano da u svim rješenjima mora pisati i uputa o pravnom lijeku vezano uz članak 115. tako da sve strane koje bi mogle biti u sporu imaju mogućnost propitivanja odluka i rješenja, a na način koji je propisan Zakonom o općem upravnom postupku i mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat ćemo donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođe i gospodo zastupnici. Predloženim izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnosti u prostornom uređenju i gradnji usklađuju se s odredbama novog Zakona o općem upravnom postupku u dijelu koji se odnosi na postupovna pitanja u postupcima koji su navedenim uređeni. To se odnosi na pokretanje upravnog spora protiv suglasnosti ministarstva nadležnog za poslove prostornog uređenja, za započinjanje obavljanja stručnih poslova prostornog uređenja, odnosno rješenja kojim se odbija zahtjev za izdavanje te suglasnosti i rješenja kojim se oduzima ta suglasnost. Isto se odnosi i na odobrenje Komore fizičkoj osobi koja u stranoj državi ima pravo obavljati poslove projektiranja ili stručnog nadzora, građenja u svojstvu odgovorne osobe koja država nije članica Europske unije, ako je na natječaju stekla pravo za izvedbu natječajnog rada. Također navedeno usklađenje odnosi se na rok u kojem je Komora dužna donijeti rješenje stranoj ovlaštenoj osobi iz države članice Europske unije za povremeno ili jednokratno obavljanje poslova projektiranja ili stručnog nadzora građenja u svojstvu odgovorne osobe pod strukovnim nazivom koji ima u svojoj državi te rješenje Komora kojim je odlučeno o upisu u imenik Komore, mirovanju članstva u Komori ili brisanju članka iz imenika Komore. Isto tako je jasno da moramo to uskladiti radi toga jer želimo zatvoriti poglavlje 23.-Pravosuđe i temeljna prava. I moram samo jednu stvar reći, žao mi je što nema gospođe Holy koja je postavila pitanje zašto se čekalo i da tu sad postoji određeni problem. Da je gospođa Holy pročitala izmjene i dopune ovog zakona onda bi vidjela da se ama baš ništa ne mijenja, osim što sve ono što je rečeno u Zakonu o općem upravnom postupku piše sad samo tamo, a ne treba pisati u posebnim zakonima. Prema tome, i do sada je bilo 30 dana u zakonu i u Zakonu o općem upravnom postupku piše 30 dana, ali ne treba više pisati u ovom zakonu. Isto tako piše da se pokreće upravni spor što je isto pisalo i do sada u ovom zakonu, a naravno pošto piše u Zakonu o općem upravnom postupku nije potrebno još jedanput ovdje pisati. Znači treba zakone čitati, treba vidjeti, mi moramo formalno pravno ovo uskladiti, ali nema promjene, sve se radi na isti način kao i do sada. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerijskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 741. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerijskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova 101 glas za, 2 suzdržana i ništa protiv.
U 13 sati Odbor za Ustav ima raspravljanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatski sabor, Zakona o blagdanima i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima pa ćemo nakon što Odbor raspravi ova dva prijedloga zakona se vratiti u 15 sati na raspravu o Zakonu o izmjeni i dopuni Zakona o pravima i dužnostima zastupnika i Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnim službenicima. Sad ćemo prijeći na raspravu o - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji, hitni postupak, prvi i drugo čitanje, P.Z. br. 734. Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dakle, Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 23. prosinca 2009. godine donijela je odluku o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji. Sporazum je potpisan 17. studenog 2010. u Zagrebu, a potpisali su ga za Vladu Republike Hrvatske ministar Tomislav Karamarko i za Vladu Slovačke Republike gospodin Danijel Lipšić, ministar unutarnjih poslova Slovačke. Sporazumom između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji na prikladan način uređuje se pitanje međusobne razmjene informacija, suradnje na području obrazovanja i stručnog usavršavanja, regionalne policijske suradnje, suzbijanja korupcije, prevencije i kriminala, izvida prikrivenih istražitelja, zajedničkih istražnih timova, zaštite svjedoka, upućivanja časnika za vezu, te zaštite osobnih podataka. Predloženim zakonom sporazum se potvrđuje kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Provedba ovoga zakona ne zahtijeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori. Zakonodavstvo? Unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlogom Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji nastavlja se niz sklopljenih ugovora koje Vlada Republike Hrvatske sklapa sa zemljama iz našeg okruženja i zemljama članicama Europske unije u području borbe protiv kriminala. Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike uz promicanje i produbljivanje međusobne suradnje u borbi protiv međunarodnog kriminala doprinosi daljnjem produbljivanju i unapređivanju prijateljskih odnosa dviju zemalja. Navedenim sporazumom detaljno su razrađene odredbe čija provedba treba doprinijeti još učinkovitijem djelovanju na suzbijanju međunarodne opasnosti za javnu sigurnost kao i suzbijanju svih oblika međunarodnog kriminala. Kroz sedam poglavlja koji čine sporazum utvrđuju se nadležna tijela, opće odredbe o policijskoj suradnji, definiraju se područja policijske suradnje kao i posebni oblici suradnje. Nadalje, detaljno se uređuju pitanja zaštite podataka, pravni odnosi i završne odredbe ovog Sporazuma. Nadam se da će Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovačke doprinijeti još kvalitetnijoj suradnji ministarstava unutarnjih poslova Republike Hrvatske i Slovačke u borbi protiv svih oblika kriminala. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će navedeni sporazum. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona potvrđuje Sporazum Republike Hrvatske i Slovačke Republike kojim se unapređuju policijska suradnja dviju država. Dobra međunarodna suradnja u današnje vrijeme predstavlja učinkoviti oblik suzbijanja organiziranog kriminala na način da se dvije države međusobno pomažu i djelotvorno usklađuju djelovanje u borbi protiv kriminala. Uz prevenciju i suzbijanje kaznenih djela raditi će se na otkrivanju njihovih počinitelja u područjima koja određuje sporazum. Raditi će se na području obrazovanja i stručnog usavršavanja, suzbijanja korupcije, izvida prikrivenih istražitelja, zajedničkih istražnih timova, zaštite svjedoka, upućivanje časnika za vezu, te zaštite osobnih podataka. Naravno, da se uz kvalitetu suradnju u domeni policije potvrđuju i učvršćuju prijateljski odnosi dviju zemalja. Prihvaćanjem ovog prijedloga zakona oživotvoruje se dvostrani sporazum dviju država, a van snage se stavlja ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala potpisan u Bratislavi 30. studenog 2000. godine. Prihvaćanjem zakona i stupanjem sporazuma na snagu stvaraju se zakonski uvjeti za učinkovitu provedbu svih oblika suradnje na području policijske problematike Republike Hrvatske i Slovačke Republike. Iz tih razloga klub HNS-a, HSU-a će vrlo rado podržati prijedlog ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji, hitno postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 734. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa.
Prelazimo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Slovenije, Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 743. Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala još jednom. U Bruxellesu je dana 8. studenog 2007. godine potpisan Sporazum između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi. Depozitar sporazuma je Vlada Republike Slovenije, a sporazum je otvoren za pristupanje susjednim državama Republike Slovenije. Sporazumom se osniva Centar za policijsku suradnju u Republici Sloveniji, općini Lendava, smješten u prostorijama postaje granične policije Dolga Vas. Zadaci centra su unapređenje prekogranične policijske suradnje temeljene na važećim bilateralnim sporazumima o policijskoj suradnji i bilateralnim sporazumima o ... [[Govornik se ne razumije.]] kao i suradnja sa ostalim centrima za policijsku suradnju ustanovljenima između država članica Europske unije. S obzirom na važnost međunarodne i međususjedske suradnje u borbi protiv prekograničnog kriminala, nezakonitih imigracija kao i svih drugih oblika kriminalnih aktivnosti pokrenut je postupak za uključivanje Republike Hrvatske u rad centra i depozitaru je upućena nota o namjeri pristupanja. Notom od 2. studenog 2010. godine depozitar je izvijestio hrvatsku stranu kako su ugovorne stranke sporazumne, suglasne sa zahtjevom, pa je pokrenut postupak donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma. Okončanjem postupka i polaganjem svoje isprave o pristupu sporazumu kao depozitara Republika Hrvatska postat će ugovornom strankom sporazuma. Provedba ovog zakona neće zahtijevati osiguranje dodatnih sredstava u državnom proračunu.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, poštovani gospodine državni tajniče. Pred nama je jedan prijedlog iznimno važnoga sporazuma kojim su regulirana pitanja policijske suradnje država koje su neposredno zainteresirane za pitanje pomicanja Šengenske granice, u onome času kada Republika Hrvatska, kao punopravna članica Europske unije bude sposobna prihvatiti težinu te granice, sa sadašnje sjeverozapadne, prenoseći je na svoje granice prema Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji. Naime ove tri zemlje koje su sklopile sporazum još 2007. godine da u Dolgoj Vasi ustanove ovaj policijski centar, međudržavni policijski centar zapravo su bile prinuđene podignuti razinu svoje međusobne suradnje, jer je pomicanje Šengenske crte dovelo do toga da granice između zemalja članica europske unije u ovome konkretnom slučaju između Mađarske i Austrije, Mađarske i Slovenije, Slovenije i Austrije, koje više nemaju kontrolne službe, policijske kontrolne službe i kontrolne punktove kao što je to bilo ranije, dakle da se kompenzira čitav niz poslova koje su radile policijske službe na tim graničnim prijelazima, odnosno da se uvede monitoring suradnja i koordinacija aktivnosti u trenutku kad se ta granica spustila na jug prema Republici Hrvatskoj. Republika Hrvatska kao sudionik čitavog tog postupka, jer je i ona jedna od policijskih zainteresiranih strana u cijelom tom poslu, bez obzira radilo se o granici prema Sloveniji ili sutra o granici prema drugim susjednim zemljama kad se Šengenska granica preseli, u tome je smislu doista nužno potrebno što prije pristupiti ovome sporazumu kako bi i naši policijski stručnjaci, odnosno službenici sudjelovali u funkcioniranju ovoga centra u Dolgoj Vasi, i na taj način kontribuirali da ta međusobna koordinacija savjetovanje, ali i konkretno djelovanje bude što je moguće više profesionalnije i uspješnije. Republika Hrvatska u tom smislu ulazi u jedan veliki posao, i ona težina uspostave Šengenske granice prema drugim susjedima, u konkretnom slučaju nečlanicama Europske unije, to su dakle Republika Srbija, Republika Bosna i Hercegovina i Republika Crna Gora, taj će proces potrajati, i zahtijevat će sigurno velike napore kako Vlade, tako i ministarstva, kako bi se prema novim kriterijima tehničkim i svim drugim zahtjevima uspostave Šengenskoga kontrolnog prostora granica Republike Hrvatske i susjednih zemalja, dakle nje kao članice Europske unije i njih kao nečlanica učinila dovoljno sigurnom, dovoljno kontroliranom i nadziranom na način dakle koji je to predvidio sustav Šengena. U tome smislu pozdravljamo prijedlog da Republika Hrvatska ovim zakonom pristupi sporazumu kojega su matično, odnosno inicijalno sklopile Slovenija, Austrija i Mađarska, o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi i najavljujem da će Klub zastupnika HNS-a i HSU-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na KOnačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Slovenije i Vlade REpublike Austrije i Vlade REpublike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj vasi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 734. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Slovenije, Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 102 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Točku 11. ćemo preskočiti, dakle Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, radi spriječenosti predlagatelja, pa ćemo, idemo na sljedeću točku – - Konačni prijedlog Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 727 Predlagatelj Vlada. Raspravu su proveli odbori zakonodavstvo, zdravstvo i socijalnu skrb, rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Dražen Jurković će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Radi se o dvije izmjene. Naime vezano uz postupak pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, te usklađenja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije, ovim zakonom se mijenjaju odredbe važećeg zakona u cilju usklađenja postupka ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, te osiguranja zaštite prava kroz prvostupanjski i drugostupanjski upravni postupak. Također ovim zakonskim prijedlogom smanjuje se postotak sudjelovanja osiguranih osoba za zdravstvenu zaštitu pruženu kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite, opće obiteljske medicine, ginekologije, i dentalne medicine i prilikom izdavanja lijekova na recept, sa sadašnjih 45% od proračunske osnovice, odnosno 15 kuna na 0,30% odnosno 10 kuna. Naime nakon konsolidacije zdravstvenog sustava, nakon smanjenja dugova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje od 2 milijarde kuna, ostao je dug svega od 18 milijuna kuna, dakle praktički dospjelog duga nema. Došli smo u ovu situaciju da osiguramo veću dostupnost zdravstvene zaštite na primarnoj razini, a što znači i dodatno rasterećenje građana Republike Hrvatske za 150 milijuna kuna. Evo zahvaljujem.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb? Predsjednik odbora, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Poštovani gospdine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb razmotrilo je predloženi zakon kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje na sjednici odbora podnio je predstavnik predlagatelja. Predložene izmjene, kako je u uvodnom obrazloženju iznio predstavnik predlagatelja, odnose se na smanjenje postotka sudjelovanja osiguranih osoba za zdravstvenu zaštite pruženu kod izabranog doktora medicine primarne zdravstvene zaštite, te prilikom izdavanja lijekova na recept. Predloženim se izmjenama smanjuje iznos participacije koju plaća osiguranik, sa sadašnjih 0,45% na 0,30% proračunske osnovice. Tako će osiguranici umjesto 15 kuna kao do sada plaćati 10 kuna za preglede, recepte i uputnice kod svog liječnika u primarnoj zaštiti, ukoliko tog troška nisu oslobođeni zbog plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja, ili po nekoj drugoj zakonskoj osnovi. Članovi odbora u raspravi su podržali predložene izmjene zakona, kao jedne u nizu mjera u provedbi reforme sustava zdravstva, kao i u okviru provedbenih aktivnosti Vlade Republike Hrvatske za ostvarivanje gospodarskog oporavka zemlje. Istaknuto je također kako je dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje u posljednjih nešto više od 2 godine smanjen za 2 milijarde kuna te se za prošlu godinu očekuje poslovanje sa pozitivnom nulom. Predložene mjere nužne su i radi usklađivanja s odredbama važećeg Zakona o općem upravnom postupku, a odnose se na postupak ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja te osiguranja zaštite prava kroz prvostupanjski i drugostupanjski upravni postupak pred Upravnim sudom. Nakon rasprave članovi odbora su jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru usvajanje Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-HSU-a, gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nema se puno što govoriti o prijedlogu izmjena i dopunama zakona koji ima 11 vrlo kratkih članaka. Naravno 2 su temeljna cilja u ovim izmjenama. Prvi je cilj usklađenje s Općim upravnim postupkom gdje se osigurava pravo osiguranicima, odnosno korisnicima zdravstvenih usluga zaštitu prava kroz prvostupanjski i drugostupanjski postupak što je po meni dovoljan razlog da se donose izmjene i dopune ovog zakona. Dakle, da se stvar sustavno, odnosno da se prava osiguranika u potpunosti urede. Dakle, potpuno opravdano donošenje ovih izmjena i dopuna zakona. A drugo je snižavanje participacije građana, dakle sudjelovanje osiguranih osoba za zdravstvenu zaštitu pruženu kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite i specijalističke zdravstvene zaštite prilikom izdavanja lijekova na recept. Dakle, sa 15 na 10 kuna. Prema tome klub HNS-HSU-a će podržati donošenje Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Ono što vrijedi istaknuti danas, a vrijedi i danas sa ovog mjesta reći da mi u klubu HNS-HSU-a žalimo da se odustalo od modela upravljanja Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje koji je bio promoviran u prethodnim sadržajima Zakona o zdravstvenom osiguranju koji je predviđao da osiguranici putem izabranih predstavnika izaberu članove Skupštine Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i da oni u suštini upravljaju tim zavodom. Najprije je to bilo odgođeno na godinu dana, sad ne znam u kojoj je to fazi, ali očito je da se odustalo od takve namjere. Znam da se već, da je proces bio u tijeku i da su određene županijske skupštine predlagale članove Skupštine Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i verificirale svoje kandidate i već se određivalo broj članova skupštine na temelju broja osiguranika po pojedinoj županiji. Kažem žao mi je da se od toga odustalo jer bi se time učinio, to je bio na kraju krajeva jedan od zahtjeva Hrvatske stranke umirovljenika u pregovorima sa Vladom tijekom našeg sudjelovanja u koalicijskoj Vladi. To je bio i zahtjev većine umirovljeničkih udruga koje su sudjelovale u tim pregovorima, u predstavljanju tzv. zdravstvene reforme. I malo je kažem nezgodno da se Vlada za nešto odluči i onda u toku mandata odustane. A siguran sam da bi to doprinosilo transparentnijem radu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, da bi se vjerojatnost mogućih afera, mogućih kontroverzi koje se provlače kroz medije u ovom trenutku smanjile jer je obaveza upoznavanja šireg kruga ljudi o poslovanju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Prema tome još jednom koristim priliku da izrazim žaljenje. Očito je da ova Vlada u ovom mandatu je od toga odustala, ali to može postati trajna obaveza za eventualno neku novu Vladu. Još jednom podcrtavam, i time zaključujem, da ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju koji u sebi sadrži prvenstveno usklađivanje ovog zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku i koji sadrži smanjenje participacije građana prilikom ostvarivanja zdravstvene usluge sa 15 na 10 kuna da klub HNS-HSU-a donošenje ovog zakona podržava. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Promjena u Zakonu o obaveznom zdravstvenom osiguranju koja se odnosi na smanjeni iznos participacije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti sa 15 na 10 kuna, odnosno za jednu trećinu, dolazi nakon 2-godišnjeg praćenja rezultata reforme zdravstvenog sustava i sustava zdravstvenog osiguranja. Moram reći da HSS nije bio za uvođenje participacije na razini primarne zdravstvene zaštite, odnosno primarnog kontakta pacijenta sa liječnikom zbog mogućeg odvraćanja pravovremenog traženja pomoći u slučaju bolesti. Ipak, participacija za one sa plaćom i mirovinom iznad prosjeka koji iznosi 2600 kuna potaknula je većinu ljudi da pristupe dopunskom zdravstvenom osiguranju koje je poraslo, a za osobe sa nižim prosjekom mirovine i plaća to je financirano iz državnog proračuna sa iznosom od 640 milijuna kuna dok su sami osiguranici uplatili milijardu i 400 milijuna kuna. Što je u odnosu na prijašnje godine donijelo veći prihod u Fond zdravstvenog osiguranja i što je omogućilo na kraju krajeva i smanjenje duga za nešto više od 2 milijarde kuna. Danas, dakle kad se dodatni prihodi od dopunskog zdravstvenog osiguranja kao i sniženja cijena lijekova mogu kvantificirati sniženje participacije je na tragu stava HSS-a prema kojem nije poželjna participacija u prvom kontaktu pacijenta na razini primarne zdravstvene zaštite. Ulazak u sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja većine građana ujedno je pokazao njihov stav i odgovornost prema vlastitom zdravlju. Uštede koje su nastale ovom ali i drugim aktivnostima zdravstvene reforme su preusmjerene u druge prioritete poput nove opreme u bolnicama, kvalitete smještaja u bolnicama, kao i poboljšanje usluga u zdravstvenom sustavu i sve navedeno dovoljan je razlog da Klub zastupnika HSS-a podrži donošenje ovog Zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Ivan BAgarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HDZ-a također se priklanja prethodnim klubovima i podupire Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona i iz svih ovih razloga koje smo ovdje već čuli a koje je iznio gospodin državni tajnik u ime Ministarstva. Vrlo je važno spomenuti da Klub HDZ-a podupire općenito sve ono što čini Ministarstvo zdravstva do sada a što se može svesti pod jednu riječ a istodobno pod jedan veliki zahvat a to je reforma zdravstvenog sustava. Potrebno je znati i napomenuti da zdravstveni sustav generira ogromne troškove i da je ovo Ministarstvo zdravstva imalo izazov da pred velikim dugovima odnosno pred velikim troškovima koji su prelazili preko 250 milijuna kuna mjesečno novog duga koji je tako generiran kada su u pitanu prije svega zdravstvene ustanove, a prije svega bolnice a i HZZO sam po sebi pristupilo se reformi i stabilizirao se sustav. Kako se to učinilo? Jednom ispravnom politikom i dobrom politikom i osiguranjem tzv. dopunskog osiguranja sa nekih 700 tisuća osiguranika Ministarstvo zdravstva odnosno HZZO je uspio podići tu brojku na čak 2,5 milijuna osiguranih osoba, to znači da su zapravo ljudi ulaskom u taj sustav značajno doprinijeli stabilnosti sustava, i upravo takvi potezi su omogućili i ovaj potez koji ste sada u Ministarstvu donijeli i odlučili se za njega a to je da smanjite participaciju i na taj način rasteretite pacijenta ili pučanstvo i sve u skladu sa politikom vlade Republike Hrvatske i stabilizacijom s obzirom na financijsku situaciju u Hrvatskoj. Također vrlo važno je spomenuti da su zapravo tom politikom bolnice dobile mogućnost povećanja prihoda čak za 20%. Zatim, uvedeni su novi modeli plaćanja smanjeni su dani bolničkog liječenja, zatim uspjelo se primijeniti određenu metodologiju i naplatiti čak troškove uslijed prometnih nesreća od osiguravajućih društava što je također dodatno osiguralo stabilnost sustava. I općenito dakle proveo se jedan novi način financiranja kada su u pitanju usluge prije svega u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Učinjeni su svi oni potrebni zahvati vezani za informatizaciju primarne zdravstvene zaštite što je preduvjet nadzora i upravljanja sredstvima, smanjile su se liste čekanja. Čak neke među njima do 30%. Također proveden je postupak koncesije unutar kojeg su također osigurani određeni napreci i uštede. Kada je u pitanju reforma hitne medicinske pomoći vrlo je važno spomenuti da se provedbom same reforme hitne medicinske pomoći osigurala puno sigurnija i blagovremena hitna medicinska pomoć za sve ljude u potrebi. Zatim, je također izvršena u takvom okruženja određena reforma onkološke djelatnosti što je također omogućilo bolji pristup svim osobama koje su potrebne liječenja da imaju bolji pristup i ustanovama i specijalistima. Potaknuta je i promovirana više preventiva, sjetimo se svih onih preventivnih postupaka koji se provode za rano otkrivanje karcinoma dojke, debelog crijeva, maternice, prostate i ovom prilikom također koristimo da u ime Kluba HDZ-a za sve preventivne aktivnosti da pozovemo naše građanstvo da se odaziva i da blagovremenim liječenjem se otklone sve one moguće posljedice tih teških oboljenja. Također Ministarstvo i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje su izvršili nove kontrole i nove načine plaćanja koji se odnose na posebno skupe lijekove, zatim povećana i transplantacijski program za što je Republika Hrvatska i Ministarstvo zdravstva pa u tom slučaju Vlada Republike Hrvatske dobila i određene pohvale sa međunarodne razine. Moram spomenuti da je vrlo važno da se konačno krenulo sa svim onim postupcima akreditacije dakle kada je u pitanju Agencija za kvalitetu i nadzor zdravstvene zaštite, osiguranje kvalitete zdravstvene zaštite, dakle provođenje akreditacije i kategorizacije naših bolnica. Dakle, imajući u vidu sve ovo što je učinilo Ministarstvo i što čini Vlada kako bi stabilizirala zdravstveni sustav, Klub HDZ-a još jedanput podupire ovaj Prijedlog izmjena zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona kao jedan od niza elemenata učinjenih kako bi se zapravo izišlo na ruku našim ljudima na određeni način odgovorilo ovoj teškoj financijskoj situaciji. Dakle, imajući sve ovo u vidu Ministarstvo se odnosno Vlada odlučila omogućiti tj. smanjiti participaciju za pojedine zdravstvene usluge i to je u svakom slučaju pohvalno, sve to kao i ovo prethodno što sam maloprije govorio a što je učinjeno ispred Vlade i Ministarstva zdravstva, Klub HDZ-a podupire i poziva svakako sve vas da date potporu ovom Prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. U ime Kluba SDP-a podržavamo smanjenje postotka sudjelovanja za zdravstvenu zaštitu osiguranim osobama, pruženu kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite, te prilikom izdavanja lijekova na recept. Evo kako navodite, predlagač kako navodi ovim smanjenjem želi se barem malo smanjiti financijsko opterećenje građana i naravno da zbog toga podržavamo prijedlog kao i donošenje po hitnom postupku. Međutim, ja moram naglasiti iz razgovora sa građanima, moram naglasiti da je zdravstveni sustav postao mjesto vrlo velike nejednakosti građana, a predloženi zakoni koji su se donosili nejednakost su i povećavali. Pa npr. pravo na zdravlje, kvalitetnu zdravstvenu skrb i kvalitetne lijekove ovisili su i ovise o financijskoj moći pojedinca. Osigurane osobe ove dvije godine su snosile trošak participacije u iznosu od 15 kn za zdravstvenu zaštitu koju ostvaruju kod izabranog liječnika opće medicine, ginekologije, dentalne medicine a isto tako za izdavanje lijeka na recept u ljekarni plaćala se participacija u iznosu od 15 kn, a svaki osiguranik obavezan je snositi trošak participacije za lijekove s dopunske liste lijekova, pa tako moram naglasiti da jedna obitelj umirovljenika kroničari su i mjesečno plaćaju 850 kn za svoje liječenje. Zato kažem da aktualna politika u zdravstvu ipak prebacuje troškove financiranja zdravstva sa države na građane i to sa zdravih na bolesne i sa bogatih građana na siromašne. Vidjeli smo ovdje i kroz ovaj zakon a i u prijašnjim diskusijama vidi se zadovoljstvo dosadašnje reforme zdravstva, naravno kažem da je reforma zdravstva potrebna ali je isto tako potreban minimalni društveni konsenzus. Ja isto tako znam da nije postojao u tome i da nisu svi sudjelovali i da nisu svi zadovoljni sa ovakvom reformom zdravstva kao što je sada. Cilj reforme zdravstva je zapravo ostvarivanje novih izvora financiranja zdravstva koje je do sada financiralo milijun i pol zaposlenika. I upravo zakoni koje sam prije naglasila su usmjereni prvenstveno na smanjivanje osiguravajućih prava i štednji novca na račun osiguranika. Međutim moram kazati da je većina građana niti sada ne plaća participaciju upravo zbog toga što je dopunsko osiguranje poraslo sa 659 tisuća na 2 milijuna 400, a prihodi HZZO su se na taj način povećali sa 501 milijuna na 1,3 milijardi kuna u 2010. godini. Ja bih još nešto rekla u vezi reforme zdravstva odnosno u vezi velikog zadovoljstva, međutim nedavno sam naišla na jedan članak gdje je bilo savjetovanje Udruge poslodavaca u zdravstvu koje se održavalo u Opatiji i okupilo je ravnatelje zdravstvenih ustanova, administracije i sindikaliste. Prema tim iznesenim podacima ukupne obveze zdravstvenih ustanova do 31.12.2010. godine veće su u odnosu na godinu prije za 230 milijuna kuna, dok su dospjele obveze manje za 195 milijuna kuna. Prema tome, dug prema dobavljačima samo je papirnato smanjenje jer su prema riječima poslodavaca zapravo su produženi rokovi plaćanja na 240 dana. Poštovana gospodo, naravno da zdravstveni sustav kao što je naglašeno generira velike troškove. Međutim, reforma zdravstvenog sustava je potrebna, dalje naravno u pravom smjeru za koje je potreban što širi društveni konsenzus. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Romana Jerković, nema je gubi pravo. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Moja će rasprava biti vrlo kratka. S obzirom da će ovaj prijedlog zakona u Saboru obrazložiti ministar zdravstva, a njega nema, ostat ćemo uskraćenih odgovora na veliki broj pitanja i argumenata o tvrdnjama da je nakon nikad toliko promjena zakona kao u prošlih posljednjih 7 godina, nakon toliko osnivanja pa ukidanja zdravstvenih institucija, proširenja lista usluga i lijekova koje građani plaćaju bilo dopunskim bilo direktno, stanje u javnom zdravstvu bolje nego ikad. S obzirom na tvrdnje državnog tajnika i vladajućih da je reforma uspjela da su svi izuzetno zadovoljni stanjem u zdravstvenom sustavu svaka rasprava prijedlog ili kritika bio bi suvišan. Građani znaju, a zadnjih dana i svjedoče da na uštrb javnog zdravstva se izuzetno dobro razvija privatno zdravstvo, da li uz pogodovanje ili ne, da li zakonito ili ne, neka utvrđuje netko drugi. Ali tako dugo dok ministar ponovno u Saboru na sebi svojstven način naciju ne uvjeri u veoma uspješni model svoje reforme zdravstvenog sustava, o ovom zakonu jednino to što je očito u izbornoj godini došlo do smanjenja participacije za djela usluga koje se u zdravstvenom sustavu najmanje koriste. Hvala.
Hvala. Ispravci. Gospođa zastupnica Suzana Bilić VArdić.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja znam da je kolega Lesar rekao iz političkih ili politikanskih razloga navod koji ja naprosto ne mogu prešutjeti i moram ga ispraviti. Citiram rekao je da "stanje u javnom zdravstvu gore nego ikada". Kolega Lesar, i sami znate da to nije točno, ne samo zbog današnje izmjene, ne morate bježati, ne samo zbog današnje izmjene zakona kojom se participacija osiguranika smanjuje sa 15 na 10 kn, pa za boga miloga nije to jedino dobro koje je donijela reforma zdravstvenog sustava o kojem su govorili u ime klubova zastupnici iz ostalih stranaka i zastupnik HDZ-a, a o kojima će biti riječ nadam se i u pojedinačnim raspravama o izmjenama i dopunama ovog zakona.
Gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolega Lesar prigovara što je bio velik broj izmjena zakona. Nije točno. Nije bio velik broj jer se radi o prilagodbi brojnih zakona EU, kao što će uskoro doći Zakon o kemikalijama i još neki. Isto tako proširenje lista nije negativna nego dobra stvar, jer ministarstvo proširilo liste u području liječenja malignih bolesti zato jer su producirani novi lijekovi s tog područja. I najveća neistina da je stanje u zdravstvu lošije nego ikada. Ako se kolega Lesar usporedimo sa zemljama sličnog materijalnog stanja, onda apsolutno imamo najsolidarniji zdravstveni sustav. Svaki građanin i svaka građanka u slučaju akutne bolesti 24 sata 365 dana u godini ima trenutno dostupnu svakog uslugu u zdravstvu. Liste čekanja su skraćene za kronične bolesti. Moramo isto tako reći da je financijsko suplaćanje participacija daleko najmanja od svih europskih zemalja u odnosu na cijenu usluge. Prema tome, proizvoljna je i politikantska izjava da je zdravstvo lošije nego ikada. Smatramo da je zdravstvo izašlo iz ove duboke svjetske i europske ekonomske krize potpuno neoštećeno.
Gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kaže kolega Lesar nekoliko puta veoma uspješno, veoma, veoma, veoma. Pa ministar nikad ne koristi riječ veoma uspješna reforma zdravstva, svi skupa govorimo pa tako i ministar, barem mi na ovoj strani, o uspješnoj reformi zdravstva. Dokaz tome je ovo sve danas što smo čuli ovdje u izlaganju i državnog tajnika i kolege Bagarića u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice. A odite kolega ako ne vjerujete u uspješno provedenu reformu zdravstva u Opću bolnicu u Požegi, u Opću bolnicu u Pakracu, u Specijalnu bolnicu u Lipiku pa usporedite poslovanje samo tih ustanova zdravstvenih za koje ja znam jer dolazim iz Požeško-slavonske županije sa poslovanjem prije tri, četiri, pet godina, usporedite današnje poslovanje tih zdravstvenih ustanova pa ćete vidjet što znači uspješno, a slobodno možete vi reći i dodati veoma uspješno provedena reforma zdravstvenog sustava u Republici Hrvatskoj. Zahvaljujem.
Replika, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Izgleda da nema uvaženog kolege Lesara, ali evo ja ću počet repliku njemu sa jednim bećarcem: U Sinju se rađaju alkari, u Đakovu …/Govornik isključen./… odletila roda iz Đakova grada rodilište zatvorila hrvatska Vlada. Dakle ono što tražim unatoč ovim reformama i poboljšanjima, izmjenama i dopunama zakona, ono što tražim od ministra zdravstva, isto tako i od hrvatske Vlade, da slično kao što je donijelo odluku o opremanju rodilišta u Imotskom, Sinju i Makarskoj, da istu takvu odluku donese i za grad Đakovo i da nađe sredstva u reformama koje toliko hvalite i da otvori rodilište u Đakovu, odnosno da ga opremi sukladno standardima koji važe u zdravstvu u 21. stoljeću jer grad bez rođenih Đakovčanki i Đakovčana nije grad. A i vi bi to trebali gospodine potpredsjedniče poduprijeti kao počasni građanin toga grada i malo u svom klubu … [[Ne razumije se.]] da progledaju, da otvore oči i da doista ne bude važniji alkar od bećara, jer da nije bilo ni alkara ni bećara ne bi bilo ni Hrvatske. U ime protesta odustajem od one pojedinačne rasprave i tražim hitan odgovor i predsjednice Vlade i Vlade i Ministarstva zdravstva. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dobro, Ivane. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Dobro da je, kad već o bećarcima riječ ja mislim da će đakovačko rodilište doći na svoje kao što su došla i ova tri preostala, da će se naći rješenja, ali to zahtijeva malo i potporu županije, zahtijeva pronalaženje svih mogućih uvjeta i u skladu sa onim bećarcom da je, ja bih dodao jedan stih, da je bećar biti lako bio bi bećar sva'ko. Gospođa zastupnica Biljana Borzan. Nema je. Gubi pravo. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću podržati također izmjene i dopune Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju ne samo iz razloga što je ovo jedan iz seta zakona kojim se hrvatsko zakonodavstvo usklađuje, hrvatski zakoni usklađuju sa odredbama novog Zakona o općem upravnom postupku, a na taj način se osigurava i zaštita prava osiguranika, odnosno prvostupanjski i drugostupanjski postupak što je također jedna od mjera, kako je državni tajnik točno rekao, da je ovo također usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije jer to je bila jedna od mjera u poglavlju 23.-Pravosuđe i temeljna prava. S druge strane, da nije samo ovoga usklađenja sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku raduje me kao građanku i kao saborsku zastupnicu rezultat, jedan od rezultata provedbe reforme zdravstvenoga sustava u Republici Hrvatskoj koji je započela ova Vlada putem resornoga ministarstva, a to je evo da se i jednim člankom mijenja odnosno smanjuje participacija osiguranika sa postojećih 15 kuna na 10 kuna. Slažem se sa kolegicom Petir koja je u svojoj raspravi rekla da odraz odnosno rezultat povećanog broja ulazaka osiguranika u sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja je i rezultiralo ovom mogućnošću da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ostvari više sredstava, a na taj način i onim osiguranicima i onim građanima i građankama Republike Hrvatske koji još nisu ušli u sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja evo i ovu uslugu odnosno participaciju koju su dužni platiti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti smanje sa 15 na 10 kuna. Zbog toga ne razumijem kad je kolegica Šimac- Bonačić u svojoj raspravi spomenula dvoje umirovljenika koji troškove liječenja zbog ove participacije plaćaju 860 kuna mjesečno. Nije mi bilo jasno jesu li u sustavu dopunskog zdravstvenog osiguranja pa uz to moraju platiti ili nisu. Inače bih voljela, ono što sam ispravljala kod gospodina Lesara, da u hrvatskom društvu, u ovoj sabornici, u ovom Visokom domu govorimo i o onome dobrome u hrvatskom društvu. Evo sad je zakon, ovo je sad rasprava o zakonu zdravstvenom, dakle o zdravstvenom osiguranju obveznom, ali općenito da iz ove sabornice građanima i građankama odnosno hrvatskoj javnosti pošaljemo i pozitivne naglaske jer je previše toga kolegice i kolege u našim raspravama sa onim ne negativno, loše crno. A nije istina. Treba pozdraviti svaki napor, treba pozdraviti sve rezultate reforme zdravstvenoga sustava u Republici Hrvatskoj. Treba pozdraviti i istaknuti rezultate Programa gospodarskog oporavka Republike Hrvatske, pa i ovaj, evo i ovo malo smanjenje nama se čini malo jer smo u sustavu dopunskog zdravstvenog osiguranja pa to ne moram ni plaćati. Ali pomislimo i na one kojima će ovo ipak olakšati ako već nisu opredjeljenja, nisu mogućnosti ili država im nije, nisu u onim kategorijama osiguranika za koje država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. Evo pozdravljam i podržavam donošenje ovoga zakona uz malu zamolbu stvarno da iznosimo argumente konkretno, a da ne politiziramo i kod ovakvih stvari koje su kao reforma jedan proces u kojem se kad se naiđe na probleme oni zahtijevaju izmjenu zakona. Ali važno je da je naše opredjeljenje da napravimo sve najbolje za korisnike usluga zdravstvenoga sustava. Hvala lijepa.
Hvala. Replike gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice Bilić, govorili ste o ovome dijelu vezano za povećanje sredstava od dopunskog osiguranja. Pa činjenica je da je povećano brojčano a i novčano to dopunsko osiguranje i da je zadnje uvođenje participacije upravo bilo izgleda taj inicijator, odnosno inicijativa koja je uplašila ove naše ljude i ovih 15 kuna, pa su zato i krenuli u tako veliko dopunsko osiguranje koje je evo kao što je kolegica Tatjana rekla sa 500 milijuna otišla HZZO sada inkasira milijardu i 300 milijuna. Znači, to je jedan lijepi dobitni loto za HZZO i upravo zbog toga sada velika stvar se pokazuje da bi se moglo malo smanjiti za 30%. Drugo je pitanje što sada ti naši građani unaprijed plaćaju tih 15 kuna za svaki pregled bez obzira hoće li ići na njega ili neće ići na njega. HZZO je izgleda dobro ocijenio da je strah jedan veliki poticaj za ljude i zato je i uvođenje onih 15 kuna dovelo do takovog velikog povećanja. Međutim, ovo smanjenje to je samo malo zamagljivanje, jer ipak i dalje ljudi plaćaju tu participaciju kroz ovo dopunsko osiguranje bojeći se da uistinu svaki pregled 15 kuna, svaki recept i sve ostalo da je to jedan veliki iznos za onoga tko je bolestan. Za onoga tko nije bolestan to je jedan porez, a eto tako je.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bodakoš, ne slažem se s vama kad ste rekli u svojoj replici da su se građani uplašili. Pa sad ste na kraju još izjavili da se to jasno odnosi na one bolesne. Kolega Bodakoš, pa većina osiguranika ovaj broj koji je porastao nisu bolesni ljudi. To su zdravi ljudi koji imaju odgovornost za svoje zdravlje. Kažete da netko plaća, ja ne znam da netko plaća participaciju unaprijed ako sam vas dobro shvatila. Odnosno nije dopunsko zdravstveno osiguranje bilo loto za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Dapače, Hrvatski zavod kad je polučio ovakav financijski rezultat vraća odnosno smanjuje participaciju onima koji u sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja nisu ušli. I nemojmo govoriti da je polica dopunskog zdravstvenog osiguranja nama tako nedostupna. Ja ću se usuditi reći i usporediti troškova koje obitelj ima na mobitel i ostale dodatke, na cigarete, alkohol i ostalo. Tu ne postavljamo pitanje. Ali kad je briga o vlastitome zdravlju onda to treba raditi država. Prema tome, mislim da je težište na odgovornosti svakoga građanina za vlastito zdravlje, a država tu koja ima socijalno zdravstvo jasno daje veliki doprinos. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Tatjana Šimac Bonačić.
Hvala lijepo. Kolegice Bilić Vardić, ja bih rekla zapravo da je danas najteže našim umirovljenicima, a naročito kad su bolesni. Što se tiče zdravstvene zaštite i izdvajanja za svoju bolest. Nedavno smo radili jedno istraživanje umirovljenika u Dubrovniku i dobili smo podatak da je negdje između 65, 70% su bili kroničari. Postavili ste pitanje malo prije da li su ovi ljudi koje sam ja navela da izdvajaju 850 kuna mjesečno za zdravstvenu zaštitu, odnosno izdvajanje u kešu plaćaju. Da, oni imaju dopunsko osiguranje. Svjesni toga da to dopunsko osiguranje bi im moglo pomoći ako bi išli u bolnicu, pa znamo koliki su odnosi, koliko je to vrijedno tada. Međutim, u ovom slučaju ako je lijek iti malo valjan, a taj lijek prepisuje liječnik, znači ne traži umirovljenik dajte mi taj lijek koji mi je bolji nego to prepisuje njegov liječnik. Međutim, taj lijek treba nadoplaćivati bez obzira na dopunsko osiguranje. I upravo zbog toga ponavljam najteže je umirovljenicima. I ovaj slučaj što sam vam rekla 850 da. Supruga od tog gospodina ima 1600 kuna mirovinu. Plaća 350, to vam je 22, 23% od penzije, plaća za lijekove koji joj trebaju, koji su joj potrebni za svaki dan. I da nema onog dodatka koji dajemo kroz mjere, socijalne mjere umirovljenicima 200 kuna nadoplaćujemo iz grada Dubrovnika pitanje je kako bi uopće ti umirovljenici mogli dalje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku jeste dali ili niste? Niste. Gospodin zastupnik Davor Huška, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dobro ste kolegice rekli i prepoznali da kad je nešto pozitivno o tom se malo govori, pa na žalost tako i o rezultatima uspješno provedene reforme zdravstvenog sustava. I oporba, pa i značajan broj medija bio je spreman napasti ministra i prijedloge reforme zdravstvenog sustava. A danas kad je ona gotovo u potpunosti zaživjela, kada imamo pozitivne rezultate reforme o tome ni oporba, a ni neki hrvatski mediji nerado govore, odnosno ne govore. Evo ponovit ću samo nekoliko primjera što se događa nakon što smo prihvatili reformu zdravstvenog sustava na području Požeško-slavonske županije gdje egzistiraju tri značajne zdravstvene ustanove, bolnice, samo na području kapitalne izgradnje i opremanja treba reći evo da se u Požegi gradi poliklinika, da je u općoj bolnici u Pakracu završena nova kuhinja, da se završava nova kotlovnica, da je u specijalnoj bolnici u Lipiku završena fizioterapija vrjednija više od 20 milijuna kuna, da su tu deseci milijuna kuna uloženi u kapitalnu izgradnju u novu opremu, da su dugovi bolnica gotovo anulirani nakon evo uspješno provedene reforme zdravstvenog sustava, da su liste čekanja skraćene, da je omogućena građanima preventiva na cijelom nizu potencijalnih bolesti, mogućnost znači pregleda i uočavanja razvoja bolesti prije nego što one zažive u ljudskom organizmu. I to su pozitivne stvari o kojima treba govoriti, koje naši građani znaju, naravno treba iskoristiti ovo mjesto da podsjetimo i medije i oporbu na uspješno provedenu reformu zdravstvenog sustava u Hrvatskoj. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Hvala kolega Huška na ovim primjerima koje ste iznijeli, tim više jer dolazite iz susjedne Požeško-slavonske županije, a kako sam ja iz Brodsko-posavske županije mogu se pridružiti istim ovakvim rezultatima koje ste vi iskazali u ovoj replici. I žao mi je što i onaj jedan dio još Slavonije ne dijeli naše mišljenje, naime ne želi govoriti o onome dobrome, dobru koje je ostvareno provedbom reforme zdravstvenoga sustava. Tako npr. u Brodsko-posavskoj županiji koja također ima dvije bolnice, i šest ukupno zdravstvenih ustanova, sve su 2010. godinu završile sa pozitivnim rezultatom, dakle ostvarile su višak prihoda na rashodima. Je li jedino dobro u tome, vidjet ćemo, međutim vi ste naveli što je sve obnovljeno, ja sam nekoliko puta ovdje govorila magnetsku rezonancu brodska bolnica, opća bolnica doktora Sibenčević nabavila je tijekom prošle godine, otvorili smo, odnosno pustili u rad početkom ove godine, ovih dana kao i kod vas kreće, odnosno natječaj, javna nabava za izgradnju bolničke poliklinike, i prema tome mogli bismo tako i dalje nabrajati te rezultate. S tim da bih ja voljela, pa se vraćam ponovno na ono što je bila zamolba, da o ovome dobru govore naši građani. Kad će oni progovoriti? Pa progovorit će onda kad čuju i od nas dakle potvrdu, ili će nas negirati, iako se u hrvatskome društvu moram priznati, meni barem čini, da što više dobivamo, ili što nam se više daje, da imamo više primjedaba, i da su naša traženja i očekivanja jasno potpuno iznad mogućega, ali dobro ljudsko srce zadovoljno nikada nije, ali nadam se da će rezultati zdravstvene reforme potvrditi, kolega Huška, ono što smo i vi i ja u svojim replikama govorili. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolegica Bilić Vardić je rekla argumente, a kolega Huška što je sve napravljeno, pa ću ja na tom tragu argumenata. Svaki sustav se može gledati sa tri aspekta, zakonodavnog aspekta, to gospodin potpredsjednik Šeks zna jako dobro, ali ne zna činjenicu da je 15 puta u 7 godina proteklih mijenjan Zakon o obveznom osiguranju, 15 puta u 7 godina, argument. Kako je to moguće? Zašto je to moguće? To vizija? Kontinuitet? O čemu se radi? Argument kao što kolegica Bilić Vardić traži. Kolega Huška je u pravu, napravljeno je, ali gdje? U gradu od 12 tisuća 897 stanovnika, po zadnjem popisu iz 2001. godine ima magnetsku rezonancu, 12 897 stanovnika, a nema Varaždin od 40 tisuća, Čakovec od 17 tisuća, Koprivnica od 30 tisuća. Imate tri grada, Varaždin, Čakovec, Koprivnicu, nema magnetsku rezonancu, grad od 12 tisuća 897 stanovnika ima. Ok. Za taj uređaj se mogao kupiti … [[Govornik se ne razumije.]] CT uređaj i staviti ga makar u taj grad, ali da bude državno. Isti ti gradovi, da citiram našeg potpredsjednika, dajmo malo i alkarima a možemo malo i bećarima, ajmo i alkarima i bećarima. Sinj ima 15 tisuća stanovnika, Imotski 17, Makarska 15, zatvoreno tri rodilišta, a za taj uređaj u onom gradu od 12 tisuća 897 stanovnika su se mogli sva tri rodilišta uključivo Đakovo da bude i za naše bećare, a ne samo za alkare … [[Govornik se ne razumije.]] To je dostupnost, to su činjenice, to su argumenti ako već hoćete argumente, ali ajmo govoriti strateški. Liste čekanja, zaguglajte, uzmite mobitel naručite se na pretragu pa ćete vidjeti koliko ćete čekati, ne koristite naravno privilegiju saborskog zastupnika, ne koristite to, zaguglajte, provjerite, pa se vidimo nakon pauze. Ekonomija, rekao sam vam dakle zakonodavstvo, 15 puta u 7 godina promijenjen osnovni temeljni Zakon o zdravstvenom osiguranju, liste čekanja provjerite sami, ja neću provjeravati. Ekonomija 25 milijardi kuna nema ravnatelja HZZO-a 1,2 milijarde kuna ide u privatne klinike. Javne klinike, moja bolnica stoji, danas, sutra od 14 sati uređaji su ciuso, zatvaraju, ne da nam se raditi popodne, moji kirurzi vrhunski ako imaju sreću idu dva puta u operacijsku dvoranu. Dragi prijatelji, mi smo školovani da liječimo ljude, mi smo školovani da operiramo, endoskopiramo, radimo angiografije, stentove što je radio prof. Hebrang i spasavao na tisuće života. Kupite nam za tih milijardu 200 milijuna kuna stentove, ugradbeni materijal, dajte nam to ekstra, ekstra limita, ekstra budžeta, radit ćemo, nema liste čekanja, aktivirajte javno zdravstvo. Sad imamo tragediju da vrhunski školovani ljudi stoje. To je struka. Zato struka kaže što je rekla, rekla je molimo vas, to je apel, to je jedan vapaj, molimo vas dajte nam samo jedno struka kaže, uključivo i veterinari, dajte nam da radimo, ništa drugo. Plaće su takve kakve jesu, u hrvatskim uvjetima jako dobre, u europskim jako loše, ali živimo u Hrvatskoj, državi koja ima takav BDP, ne žalimo se na plaću, dajte nam da radimo, dajte nam racionalnu nabavu magnetskih rezonanci, bez političkih kriterija, ali to nisu čak ni politički, nego politikantski, nisu ni politički. Kolegica Bilić Vardić je potpuno u pravu magnetska rezonanca Slavonski Brod ima indikaciju, ja kad budem trebao ići na operaciju išao bih se u operirati u niz županijskih bolnica, između ostalog Varaždin, Slavonski Brod, Zadar, itd., imamo sjajne bolnice, ali imamo neravnopravnu, neravnomjernu, nedostupnu zdravstvenu zaštitu. I već kad ste me kolega Huška, kolegice Bilić Vardić tražili argumente, ja sam vam ih slikovito prikazao. Ok. Tri sjajne bolnice Varaždin, Čakovec, Koprivnica, pa za ne vjerovati, niti jedna nema magnetsku rezonancu, niti jedna. Za ne vjerovati. A slali su molbe. Meni je žao da je tu državni tajnik, a ne aktuelni ministar, slali su molbe, aktuelni ministar kaže ja sam tu da ispunjavam molbe, tko god pošalje molbu ja to napravim. Ali nije on da ispunjava molbe za ime Boga. On je da ima viziju, strategiju, da zna kako se razvija hrvatsko zdravstvo, da zna 5 regija ili 4 regije i da zna da u svim 4 regijama mora biti ta, ta i ta oprema. Da zna da sljedeće godine izlazi 5 MR-a koji ne zrači itd., itd. To je vizija. Deja vu – već viđeno. Ok, zaguglajte. Rujan 2007. ovaj Sabor nije to radio, ali je radilo Upravno vijeće HZZO-a, snizila je cijenu dopunskog osiguranja za 10 kuna, rujan 2007. Izbori 2007. studeni, prosinac 2007. šta mislite da se desilo? Vratili nazad iste cijene. Deja vu – već viđeno. Činjenica, argument, fakat kad već govorimo sa činjenicama. Uvjeren sam da se to neće desiti sada, ali nemojte molim vas ponavljati štetu, ponavljati ono što je izgrađeno prije 4 godine. Znači, snižena je cijena dopunskog osiguranja, pobjedi ista stranka i kažu oprostite šalili smo se. Naravno da ovo nije u svrhe, jel' tako kolega državni tajniče, u svrhe kampanje jel' itd. I naravno da ja podupirem ovo snižavanje iz 5 razloga. Prvi razlog je što je prije u ovih 7 godina uvedeno sljedećih 5 nameta: prvo administrativna taksa, pristojba koju su plaćali isključivo i samo bolesni građani. Drugo, dvije liste lijekova – B lista koja se ne plaća gdje je prešlo 270 preparata ili 13% lijekova što znači za 13% snižena kvaliteta. U pravu je svi oni koji kaže, odmah da kažem jer govorim argumentima, svi ključni lijekovi su na osnovnoj listi i to je poruka građanima. Svi ključni su na osnovnoj listi. U pravu je prof. Hebrang skupi lijekovi znače napredak, ali je činjenica 13% lijekova je na listi B. 13% lijekova se plaća. Činjenica je uvedena je 20%-na participacija prije 2, 3 godine na sve usluge – primarna zdravstvena zaštita, sekundarna zdravstvena zaštita, bolnica. Četvrta činjenica moja mama, vaše mame i tate, bake i djedovi, svi koji imaju mirovinu iznad 5130 kuna plaćaju 3% novog zdravstvenog doprinosa, novog. Gospodo ekonomisti što je to? To je Keys report za dvostruko oporezivanje. Pa oni su plaćali zdravstveni doprinos. Otišli su u mirovinu. Pa zašto im sad ponovno dajete da plaćaju zdravstvene doprinose? Oni su platili zdravstvene doprinose. To je Keys dvostruko oporezivanje. I peto, dopunsko osiguranje. Dopuna je hrvatska lijepa riječ. Kaže dopunjavam nešto, dopunjavam čašu, dopunjavam uslugu jel' tako? Što je kod nas dopunsko zdravstveno osiguranje? Nema dopune, to je samo mogućnost da ne plaćate participaciju. Znači, to je nikad izrečena prisila od aktualnog ministra – ili uzmi ili ostavi. Ništa vas ne dopunjava nego ili ćeš plaćati participaciju ili plaćaj dopunsko. 2,5 milijuna Hrvata ovaj čas plaća dopunsko osiguranje. Gospodo ekonomisti, opet teorija ekonomije, druga godina Ekonomskog fakulteta, što znači kad 80% građana nešto plaća? Jel' to dragovoljno, jel' to dobrovoljno? To je porez u teoriji ekonomije, porez, taksa itd., itd. Ali svi smo mi u pravu. Hrvatska medicina je sjajna, moje sestre i moji instrumentari, naši kirurzi, hrvatski liječnici su žilavi i zahvaljujući tome je hrvatska medicina sjajna, ali hrvatski zdravstveni sustav nije dobar, nije dobar. I to je činjenica. A može se poboljšati brzim, kratkim izmjenama samo ne treba … molbe, ne treba raditi politikantski nego treba raditi strategiju, viziju, trebamo razmišljati kakva je hrvatsko zdravstvo i medicina 2020. godine. Hvala vam gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. Imamo jednu, najprije jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravit ću 2 netočna navoda kolege Ostojića. Prvo, hrvatski zdravstveni sustav nije dobar. Ne slažem se i ne možete to dokazati. Niste s nijednom činjenicom iz svog govora to dokazali. Govorimo o činjenicama, dajte jednu činjenicu koja govori o tome da hrvatski zdravstveni sustav nije dobar. Ja mislim suprotno i imam argumente za to, govorio sam o tome, govorila je kolegica Bilić, govore svi koji vjeruju u Hrvatsku i koji vjeruju u hrvatski zdravstveni sustav da je dobar i da je sve bolji. Ja vjerujem čvrsto u to. Ne vjerujem da vi vjerujete u ovo što govorite, ali to vam je zadaća. Drugo, kad govorite o ovoj bolnici mogli ste reći da je to Opća bolnica u Gospiću koja pokriva jednu petinu Hrvatske zemljopisno gledajući, magnet u Općoj bolnici u Gospiću. I vi mislite da on ne treba biti postavljen u toj bolnici koja pokriva zemljopisno jednu petinu Hrvatske. Ne slažem se tu s vama. Slažem se s tim da treba magnet i u Čakovcu i u Varaždinu i u Slavonskom Brodu i deseci magneta u Zagrebu, da. Ali, svakako magnet treba i u Općoj bolnici u Gospiću jer od Zadra do Karlovca od Rijeke do Zagreba na tom dijelu Hrvatske nema magnetne rezonance. Mislim da to razumijete. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I imamo jednu repliku, to je uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Imam potrebu replicirati uvaženom kolegi Ostojiću, a osobito nakon konstatacije kad je kazao da ovo nije bilo u svrhu kampanje. Dakle, a onda nakon toga je uslijedilo da podupire ovaj prijedlog zakona. Ja bih samo kazao nema sustava, nema ničega na svijetu što ne može biti bolje i čemu se ne može iznijeti ako treba 100 primjedbi i prijedloga da se nešto napravi bolje. Prema tome i vaše, sve ovo što ste vi ovdje iznijeli, dobrim dijelom od onog što ste vi iznijeli mogli bi staviti, analizirati i najvjerojatnije bi se moglo izvesti određene zaključke da se doista može sustav unaprijediti i to uopće nije sporno. Evo, ja ću se sad ponašati kao netko tko nije u kampanji i tko ne podupire ovu reformu zdravstvenog sustava samo radi toga što sam na strani Vlade koja je provodi. I evo prihvaćam dio ovoga što ste vi kazali da treba doista promijeniti i unaprijediti da bude bolja. Međutim, ja vas sada pozivam ajde kad nije u svrhu kampanje ajde odgovorite meni u replici o sustavu zdravstvene zaštite i onim aspektima koji se vama sviđaju. Vi ste liječnik, jako obrazovan profesor i super dobro znadete da je ovaj sustav stabilan znadete da ove izmjene Zakona su zapravo da bi se stabilizirao sustav i isto tako znate da i doprinos u zdravstvu pa makar on bio ona participacija i dodatno zdravstveno osiguranje odnosno dopunsko je zapravo svojevrsna solidarnost. Dakle, uplaćuju oni koji su zdravi solidarnost u smislu da pokupimo sredstva na jedan put i da iz njih na jedan pametan način dajemo najbolje moguće usluge onima koji su u velikoj potrebi. Prema tome, htio sam samo kazati ako nije u svrhu kampanje dajmo malo afirmativno.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Željko Ostojić, izvolite.
Svi građani Hrvatske uključivo nas kolegice i kolege smo bolesni točno godinu dana dulje nego građani Europske unije to je činjenica kolega Bagarić, 356 tisuća naših građana umire zbog kardiovaskularnih bolesti u Europi 130, zašto? Jer nema preventivnih akcija, ne govorite ništa, svaki 4. Hrvat je debeo, svako 23% djece u srednjoj školi puši, 32 žena puši, nema javno zdravstvenih akcija, ne govorite o preventivi, nabavlja se oprema u gradove od 12 tisuća 897 stanovnika, ne nabavljate CT uređaje, ne brinete o Hrvatskoj za 10 godina, to je poanta državne administracije vizija i strategija a ne ispunjavanje molbi. To su činjenice. Jedino dobro je kolega Bagarić u tri godine aktivnog ministra je e-zdravstvo. E-zdravstvo je dobar sustav, E-recept ostalo je jedino to. Dakle, tražili ste da vam kažem, dakle to je nešto što treba podupirati dalje.
Obavještavam da članovi Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske imaju danas u 14 i 30 sjednicu koja će se održati u dvorani Eugena Kvaternika 233. I za pet minuta u ime kluba uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ponukan ovom diskusijom javio sam se za završnu riječ u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika i nije sporno da ostajemo kod onoga što sam već rekao a to je da u nedostatku boljih i kvalitetnijih rješenja podržat ćemo donošenje Izmjena i dopuna Zakona, no koristim priliku da na neki način osvrnem se na tijek rasprave. Želio bih reći kolegi Rajku da nije u pravu kada tvrdi da svi umirovljenici koji imaju mirovinu veću od 5 tisuća 108 kuna plaćaju zdravstveni doprinos, to nije točno, samo 22 tisuće umirovljenika koji imaju veću mirovinu od 5 tisuća 108 kuna plaća a druge je oslobodilo, iako imaju veću mirovinu oslobođeni su Zakonom o osobnim doprinosima. Naime, za branitelje to plaća država, plaća netko drugi, plaćamo svi, prema tome to vrijedi reći jer izgleda da samo 22 tisuće korisnika mirovina po radničkom osiguranju plaća iako su već dvije godine tražili mišljenje Ustavnog suda o usklađenosti ovog Zakona sa Ustavom unatoč 3, 4 požurnice još uvijek nikakvog odgovora od strane Ustavnog suda po ovoj osnovi nisu dobili. Ja nemam ništa protiv da se određene kategorije građana oslobode plaćanja međutim, neka se to napravi odmah kod donošenja ovog Zakona kada se zdravstveni doprinos i donosio a ne da se poslije mišljenjem Odbora za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske, čak ne Saborskog oni oslobode plaćanja to nije korektna situacija. Naravno ne možemo tvrditi i ovdje se previše puta tvrdi da je sustav stabilan. Da, zdravstveni sustav je stabilan samo u jednoj činjenici stalno proizvodi veće ili manje dugove, u tome jeste stabilan sigurno ali ne u drugom i naravno da biti pošteno i staviti etiketu svim ovim zakonima odnosno znak "Radovi u tijeku" bilo bi jako dobro. Ono što isto tako moram reći da bi me puno više radovalo da je u ovim Izmjenama i dopunama zakona o zdravstvenom osiguranju sadržana mogućnost da se dopunskim osiguranjem u potpunosti plate lijekovi, o čemu smo diskutirali prilikom uvođenja zdravstvene reforme gdje je bilo puno riječi i gdje su se razmatrale takve mogućnosti jer doista ono što je kolegica ovdje izjavila umirovljenici imaju ograničenu dostupnost lijekova s obzirom na njihovu visoku cijenu i praktički im ne dopunsko zdravstveno osiguranje ih štiti od odlaska kod liječnika primarne zdravstvene zaštite odnosno kod boravka u bolnici ili specijalističkih pregleda međutim, dostupnost lijekova je ugrožena i prema tome mislim da u tom smjeru moramo ići dalje bez obzira što bih ja želio da danas već o tome razgovaramo pa makar da nismo ovdje smanjivali cijenu participacije oko koje se uvijek može špekulirati da se to radi u predizborne svrhe i u predizborno vrijeme. Dakle, još jednom ponavljam u nedostatku boljih rješenja Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika će ovaj Zakon podržati. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja uvaženi državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Dražen Jurković. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Naime, vrlo kratko što se tiče samog zakona zahvaljujem se na potpori izmjenama ovoga Zakona ali uistinu samo da pojasnim neke od ovih rasprava. Dakle, s tim da je uvaženi zastupnik Lesar zaboravio ili nema podatke da je u posljednje tri godine u javni sektor od kada je ministar gospodin Milinović uloženo 8 milijardi kuna više nego je do tada. Zaboravili smo da je od Plitvičkog sastanka 2008. proračun državnih bolnica, javnih bolnica dignut otprilike za 17% ili milijardu kuna godišnje, dakle dodatna milijarda kuna godišnje. Krenuli smo u veliki projekt zanavljanja opreme, 825 milijuna kuna i to u ovakvom gospodarskom i proračunskom trenutku 177 novih uređaja, sve ijedan uređaj ide u javne bolnice. 4 milijarde kuna iz proračuna je u posljednje 3,5 godine uloženo u opremu i u prostor, izgradnju bolnica od Karlovca, Merkura, od Lipika, Zadra itd. Što se tiče rodilišta u Đakovu, točno je, raspisan je natječaj za tri rodilišta. Za Đakovo nije i ministar zdravstva će imati još jedan sastanak sa povjerenstvom da i struka kaže svoju konačnu riječ o rodilištu u Đakovu, rodilište da ili ne. Ja bih podsjetio da rodilišta nisu zatvorena zato što je to netko htio ili zato što to netko nije htio, nego iz razloga što više nisu ispunjavala minimalno tehničke uvjete i što su porođaji u tim rodilištima već uistinu bili potpuno neusklađeni s onim što je tražila struka. Dakle, nije bilo niti prostornih, niti kadrovskih, niti uvjeta opreme za dalji nastavak te zdravstvene djelatnosti. Kolega RAjko, što se tiče magneta u Gospiću, pa zar je uistinu taj magnet toliki problem? Gospićka bolnica netko je rekao od zastupnika pokriva petinu, dakle najveću površinu. To je županija sa najvećom površinom u RH. Najbliža bolnica je 100km daleko. Zar tih, nije to 12 tisuća stanovnika, to je preko 160 tisuća stanovnika u županiji, a ja evo sada vam mogu reći da je lista čekanja za taj magnet tri mjeseca. Pa zar uistinu ta Lika i taj Gospić ne zaslužuju jedan magnet i da nema tog magneta, pa zar bi to spasilo hrvatski zdravstveni sustav? Liste čekanja. Pa vi dobro znate i bili ste u ministarstvu, bili ste zamjenik ministra, nisu postojale liste čekanja, nisu postojale administrativne iz razlog što nitko nije vodio evidenciju da li postoje liste čekanja ili ne postoje. Pacijenti su se bilježili u neke bločiće i tekice, po prvi puta smo uveli službeno liste čekanja da znamo kolike su liste čekanja na kojem odijelu i službeni podatak je da su te liste čekanja od trenutka kada smo počeli službeno evidentirati liste čekanja smanjene za 20 do 30%. Dakle, prije dvije godine, pa nismo uopće znali kolike su liste čekanja jer uopće nismo imali evidencije, nismo imali administraciju, nismo imali temelj koji se bavio listama čekanja. Dakle, da ništa drugo nismo napravili da smo uveli strogu evidenciju, da smo uveli pravu evidenciju napravili smo u tom segmentu značajno uređenje sustava. Isto tako što se tiče ulaganja u privatni sektor, zadnji podatak koji mi je dao direktor HZZO-a je 250 milijuna kuna u privatne poliklinike, a ne milijardu ili koliko ste rekli i to je 1% proračuna, a znate da u Europi se to kreće negdje od 5 do 10%. I na kraju krajeva kada govorimo o privatnim poliklinikama, pa privatna bolnica koju se i danas se najviše financira iz javnog proračuna je otvorena 1990. godine. Ja sam vam rekao zašto niste prekinuli taj ugovor? Zašto niste prekinuli ugovor 2000. do 2004.? Ta bolnica ima godišnje oko 100 milijuna kuna iz proračuna. 2003. godine "Sv. Duh" prva privatna dijaliza isto tako uvedena je i za vrijeme vašeg mandata. Ne smatram mislim da je to dobro, javno-privatno partnerstvo jest u svim segmentima pa i u zdravstvu naravno na strogo kontroliran način budućnost. Ali zašto prebacivati lopticu tamo gdje to nije potrebno? Vi znate da i u vašem mandatu su bili ugovori sa privatnim bolnicama i sa privatnim poliklinikama i u mandatu svih ministara do sada, a godišnje HZZO na ovu stavku troši otprilike 250 milijuna kuna. Kažete da ministar nije za ispunjavanje želja? Slažem se, potpuno se slažem s vama. Ministar jest da vodi strategiju zdravstva RH i on to uistinu čini, ali gdje će kupiti koji aparat, pa to zna isključivo menadžment isključivo ravnateljstvo, dapače, to znaju šefovi odijela. Pa može li ministar sada na vašem odijelu, oprostite gastroenterologije kupiti neki aparat a da vama to nije potrebno i da taj aparat stoji. Pa imali smo i takvih primjera gdje su kupljeni aparati pa su ti aparati stajali u podrumima neupotrjebljeni. Pa tko drugi zna bolje da li postoji prostor za taj aparat, da li postoji edukacija, da li postoje stručnjaci, da li se taj aparat može koristiti u toj zdravstvenoj ustanovi nego ravnatelj zdravstvene ustanove i šefovi odijela. Dakle, od njih mora krenuti i normalno je da od njih krene inicijativa za nabavku svakog aparata, pa ako hoćete i onda ovog PCT uređaja o kojem ste govorili. Ja bih samo podsjetio da smo u posljednje tri godine na listu čekanja uveli i 63 nova lijeka. Dakle, i to je činjenica. Imamo zadnji zahtjev sa Kliničkog bolničkog centra Zagreb 154 aparata, mislim da je taj zahtjev došao negdje 7.3. Ta 154 aparata su 150 milijuna kuna. Na toj proračunskoj stavci imamo negdje 50 ili 60 milijuna kuna. Dakle, morat ćemo razmisliti i na način koje aparate uzeti, koje aparate ne uzeti. Dakle, to je strategija i to je put da to nisu liste želja nego je to najnormalniji protokol da menadžmenti zdravstvenih ustanova, da šefovi klinika kažu koja im je to oprema potrebna, a onda Ministarstvo zdravstva u skladu sa mogućnostima i u dogovoru sa strukom odredi koju to opremu može, a koju to opremu ne može kupiti, jer bit će u budućnosti i uistinu i ne trebam vam sada govoriti vi i znate o samo od vaše matične kuće od radiologije, od kardiologije, od svih ostalih djelatnosti kakvi zahtjevi dolaze i bit će u budućnosti situacija da se iz proračuna RH uistinu neće moći i financirati i kupovati sva aparatura koja je zdravstvu potrebna, jer to nije samo sudbina RH, to je sudbina svih zemalja ne samo u regiji nego i u Europi, jer zdravstvena potrošnja raste godišnje od 5 do 10%. To vi jako dobro znate. I na kraju, zahvaljujem se na potpori za e-zdravstvo. Ali to je zdravstvo profunkcioniralo sada, a mislim da je moglo profunkcionirati prije. Vi znate zašto ja to govorim, jer je taj projekt započet 2003. godine. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Prvo je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Ispravljam navod državnog tajnika da sam ja zaboravio koliko je novaca u što investirano. Moja memorija je daleko bolja i jača od vaše državni tajniče, to ću vam dokazati. Nisam zaboravio nijedan podatak kojega ste iznijeli kao ni činjenicu da nakon centralizacije javne nabave neke lokalne bolnice mogu dobivati magnete, a bolnica u Čakovcu čak niti CT uređaj. Nisam zaboravio da se na obični ultrazvuk čeka 9 mjeseci, to vam govore građani. Nisam zaboravio da nema dovoljno ginekologa i da žene imaju velikih problema upisati se u ambulantu. Nisam zaboravio ni to da nema dovoljno pedijatara i majke traže liječnike pedijatre za svoju djecu. Vidite koliko tih podataka pamtim, a da je bio ministar onda bi ova rasprava vjerojatno bila drugačija. Jako dobro pamtim.
Hvala. I imamo drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Pa ja ne bih o regijama jer vi kolega državni tajniče vrlo dobro znate da je Opća bolnica Gospić procvjetala zahvaljujući decentraliziranim sredstvima koja je uvela Račanova Vlada. Vi to vrlo dobro znate. Procvjetala. Ali važna je hijerarhija prioriteta, da citiram potpredsjednika Šeksa: dajte malo i bećarima. Ja sam Dalmoš, dajte malo i alkarima. Dakle, imate gradove iste veličine-Sinj, Imotski, Makarska. Zatvara se rodilište Đakovo, zatvara se rodilište, kupuje se oprema te vrijednosti umjesto da se inicira u rodilište. To je poanta. Ministar radi hijerarhiju prioriteta. Slične bolnice … [[Ne razumije se.]] sami ste rekli, da, '99. je zaključen ugovor, '99. je bila ja mislim HDZ-ova Vlada, '99. je BDP bio -0,9%. Recesija je hrvatski izvozni brand samo nitko nije znao što znači recesija, nitko nije znao što je BDP -1%, nitko nije znao jer nije bila Europa. Prema tome i u pravu ste, trebalo je nastaviti taj ugovor, zašto, jer je samo Rebro i samo Magdalena radili. Sad kad srčane operacije zahvaljujući Rijeci radi Rijeka, Split i druge bolnice…
Vrijeme. Hvala lijepa.
Nisam završio, gospodine potpredsjedniče. Pa dozvolite da završim rečenicu. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Oprostite, jedan misaoni tijek gospodine potpredsjedniče koji trebate poštovati. Misaoni tijek.
Molim vas, privedite kraju.
Pa naravno, dozvolite. Sad sam stavio zarez, to je interpunkcija, zarez, a točka je završetak rečenice.
Hvala lijepa. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Ispravili ste navod. Imamo još jedan ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Netočno je što gospodin državni tajnik govori da je za nas problem eto što jedan Gospić ima magnet. Nije u tome problem, nego gospodine državni tajniče imate li vi ljude koji znaju pročitati sve ono što proizlazi iz tih sprava ili ti pacijenti upravo unatoč tome što ste to priskrbili za određene sredine pa onda dolazite u kampanju "mi smo vam to dali" kao da to dajete iz vlastitog džepa, opet moraju ići u Zagreb. Govorite također netočno jer to ne funkcionira u praksi kako menadžment i šefovi klinika određuju prioritete i nabava i specijalizacija. Naprosto to ne funkcionira ili kako funkcionira evo vam primjer u Zadru gdje nemate više specijalista, ginekologa, pedijatra, da ljudi iz mirovine moraju biti pozvani da bi mogli raditi jer nema ginekologa, nema pedijatara. To poslije onog Drugog svjetskog rata '45. nije bilo, ali to govori upravo o nepotizmu i kako su se upravo po tim vašim menadžmentom i šefovi klinika dijelile specijalizacije podobnima, a ne ono što je potrebno građanima.
Privedite kraju. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
8, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, P.Z. br. 727, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 104 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Sada ćemo preskočiti točke 13. i 14. jer nemamo uvjete za njihovu raspravu i prelazimo na točku 15. To je - Prijedlog zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 747 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivan Bubić, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Sabora. Štovane saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Vlada Republike Hrvatske pozvana je na Osnivačku konferenciju Međunarodne agencije za obnovljive izvore energije (u daljnjem tekstu: IRENA) koja je održana 26.i 27. siječnja 2009. godine u Bonnu pozivom, pismom njemačkog saveznog ministra vanjskih poslova. IRENA je službeno osnovana 26. siječnja 2009. godine u Bonnu. Do danas je 149 zemalja te Europska unija kao regionalna organizacija gospodarske integracije potpisalo Statut agencije, a 65 potpisnica je ratificiralo statut. Članicom IRENA-e mogu postati države koje su članice Ujedinjenih naroda te regionalne organizacije koje su sposobne djelovati sukladno ciljevima i aktivnostima utvrđenim statutom. IRENA je zamišljena kao ključno međunarodno tijelo na području obnovljive energije, savjetnik i partner pri proširivanju i korištenju obnovljive energije. Njezin je cilj sakupljanje iskustva i znanja te prijenos tehnologije između zemalja članica. Statut predstavlja temeljni akt IRENA-e i pravni okvir kojim je uspostavljena Međunarodna organizacija za obnovljivu energiju koja potiče suradnju između svojih članica u odnosnom području. Temeljem Odluke Vlade Republike Hrvatske o pokretanju postupka o pristupanju Statuta IRENA-e od 15. travnja 2010. godine veleposlanik Republike Hrvatske u Saveznoj Republici Njemačkoj doktor Miro Kovač potpisao je u ime Vlade Republike Hrvatske dana 25. svibnja 2010. u sjedištu Ministarstva vanjskih poslova Savezne Republike Njemačke statut IRENA-e. Člankom 2. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora taj isti statut dostavljamo na ratifikaciju. Iznos članarine država potpisnica utvrđuje se prema ljestvici doprinosa u Ujedinjenim narodima. Slijedom Rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda države članice IRENA-e određuju visinu u proračunu slijedom programa rada Agencije, a visine pojedinih članarina ovise o broju članice te dostupnim međunarodnim fondovima. Za provedbu statuta osigurana su sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske na poziciji Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva u iznosu od približno 25 tisuća američkih dolara godišnje. Sklapanjem statuta i potvrdom istog ostvario bi se interes Republike Hrvatske za punopravnim članstvom u Međunarodnoj agenciji za obnovljivu energiju. Svojim članstvom Republika Hrvatska će između ostalog razmjenjivati najnovija iskustva o novim tehnologijama te koristiti najbolja znanja u jačanju nacionalnih kapaciteta održivog korištenja obnovljive energije. Republika Hrvatska će sudjelovati u globalnom prikupljanju te razmjeni informacija i znanja u svezi s obnovljivim izvorima energije. Osim toga bit će u prilici dodatno se međunarodno afirmirati i ponuditi drugim tržištima svoju tehnologiju i znanja. Predlažem stoga prihvaćanje po hitnoj proceduri ovog predmetnog zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za zakonodavstvo? Ne. Odbor za gospodarstvo? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju IRENA je veoma bitan kada se govori o našem članstvu. Dakle, članstvu Republike Hrvatske odnosno njenom aktivnom sudjelovanju u navedenoj agenciji. Jer ista je zapravo svojim Statutom razvila sveobuhvatna rješenja na polju energije. Energija je temeljna ljudska potreba. Bez nje zapravo bi došlo do zastoja na svim razinama. Da bi se potakao uopće rečeno razvoj čovječanstva, posebice gospodarski rast da bi se ostvario potrebito je razvijati prvenstveno pristupačne, pouzdane, čiste i održive energije. Mi se danas u svijetu suočavamo sa mnogobrojnim izazovima kao štos u globalno zatopljenje, zatim sve manje i manje dakle zaliha prirodnih resursa. Imamo izuzetnu jednu ekspanziju broja stanovništva u svijetu. Povećava se potrošnja energije. Rastu isto tako samim time proporcionalno i cijene energije. Ta raspodjela energije je također i nejednaka. Izvori energije su raznoliki itd. Svi ovi činitelji o kojima govorimo zapravo zahtijevaju jednu potpunu hitnu transformaciju u energetskom sektoru. To bi prvenstveno značilo da se ne smijemo samo oslanjati kao do sada na fosilna goriva, nego bi trebalo prvenstveno se prebaciti, transformirati na korištenje obnovljivih izvora energije. Oni kao takvi zapravo podrazumijevaju bionergiju, geotermalnu energiju, hidro energiju, energiju oceana, energiju vjetra, sunčevu energiju i to su one koje su danas, dakle najpoznatije kao obnovljive energije. Obnovljivi izvor energije ključno su rješenje uopće ne samo za trenutne izazove, nego i za budućnost uopće energije u svijetu. Mnoge zemlje moramo kazati isto tako potiču već postupno i laganim koracima proizvodnju, te korištenje ovih obnovljivih izvora energije kroz različite pristupe. Međutim, to trenutno korištenje je ograničeno bez obzira na to što u svijetu postoje izuzetno visoki potencijali. Prepreke su mnogobrojne. Kao prvo to je administracija. Dakle, dugo proceduralna, uvozne carine, zatim razne tehničke prepreke, pa i nesigurnost financiranja projekata obnovljivih izvora energije, nedovoljna svijest u svijetu o obnovljivim izvorima i slično. Zašto sam ovo sve u početku zapravo naveo? Zbog toga jer sve ovo navedeno bilo je temeljem osnivanja Međunarodne agencije za obnovljivu energiju IRENA koja svojim osnutkom zapravo kao glavni cilj preferira i postavlja razviti sveobuhvatna rješenja za navedene izazove, prvenstveno poticanje svih oblika obnovljivih izvora energije, odnosno razviti takve energetske projekte na lokalnoj, regionalnoj ali i nacionalnoj razini u kojima će do izražaja doći i specifičnosti svakog člana kroz ekološke, gospodarske te društveno-kulturne uvjete dakle članica same agencije. Kako bi se uspješno provela i trajno riješila pitanja agencija radi na aktivnom uključivanju svih sudionika iz energetike. Potiče to prvenstveno i na akademskoj zajednici. Znači, znanost, edukacija kroz sve dakle razine i oblike civilnog društva, ali i drugih područja jer je to neophodno kako bi agencija kao takva, dakle djelovala diljem cijelog dakle svijeta. Kao što smo čuli od gospodina državnog tajnika Agencija za obnovljivu energiju, Međunarodna agencija za obnovljivu energiju službeno je utemeljena 26. siječnja 2009. godine u Bonnu. Statut agencije je na snazi od 8. lipnja 2010. godine. Do sada ga je potpisalo 149 država, 48 afričkih i 38 europskih, 35 azijskih i 17 američkih, 10 država Oceanije, te Australija, te Europska unija uz njih. Vlada Republike Hrvatske prepoznala je znakovitost agencije, a ona se očituje kao što ćemo čuti poslije u višestrukom, dakle višestruko u mnogobrojnim razinama. Donijela je odluku o pokretanju postupka o pristupanju Statutu 15. travnja 2010., a potpisivanje Statuta agencije je izvršeno 25. svibnja 2010. godine. Agencija kao što smo malo prije mogli čuti na osnovu, odnosno temelju Statuta ali ovlaštena od vlada širom svijeta koje su kao vidimo mnogobrojne članice agencije dale agenciji zapravo mogućnost poticanja maksimalnog usvajanja, održavanja i korištenja svih oblika obnovljivih izvora energije. Ona zapravo bolje rečeno djeluje kao jedan globalni glas za obnovljive izvore energije i omogućava pristup svim relevantnim informacijama obnovljivih izvora energije u koja su uključeni mnogobrojni tehnički podaci, gospodarski, ekonomski podaci, ali i obnovljivi potencijali. Ona potiče kao što smo malo prije mogli čuti i sve potencijale nacionalne koji postoje, ali i sve prioritete koje svaka od zemalja ima i to koristi kroz mjere cjelokupne energetske učinkovitosti, ali isto tako potičući i zaštiti okoliša, potičući gospodarski rast u mnogim zemljama, održivi razvoj, jednu danas možda nesigurnu, ali po njoj sigurnu dobavu energije, razvitak regionalnog razvoja itd. Ovim zakonom koji danas imamo u ovom Visokom domu trebali bi potvrditi Statut a čije odredbe prema članku 140. Ustava Republike Hrvatske postaju dio pravnog poretka Republike Hrvatske. Što dobiva Republika Hrvatska članstvom u IRENA-i? Ona kao prvo ima za cilj izgraditi jedan sustav koji će uravnotežiti jedan ukupan razvoj odnosa, ali i sigurnost opskrbe kao što sam maloprije pripomenuo energijom, konkurentnost, zatim ono što je danas posebno na cijeni očuvati okoliš, jer kvalitetna, sigurna, dostupna, ali i dostatna što i nama jasno nedostaje, opskrba energijom je preduvjet i cjelokupnog gospodarskog, ali i sveukupnog razvitka Republike Hrvatske, i to je razlog zbog kojega je članstvo u IRENA-i vrlo bitno i znakovito za Republiku Hrvatsku. Već smo čuli da uključenjem u agenciju Republika Hrvatska bi trebala plaćati godišnju članarinu cirka negdje 134 tisuće do 135 tisuća kuna, a ona se utvrđuje prema ljestvici doprinosa u Ujedinjenim narodima. Sredstva su osigurana u državnom proračunu Republike Hrvatske za 2011. godinu, na poziciji Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, konkurentnost i održivost energetskog sustava. Temelj za donošenje ovog Zakona o potvrđivanju statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju po hitnom postupku se nalazi u Poslovniku Hrvatskog sabora, odredba članka 159., a obzirom da je ovo sudjelovanje Republike Hrvatske u IRENA-i višestruko znakovito, iz prethodno navedenih razloga klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a uvažena zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Republika Hrvatska je 15. travnja 2010. potpisala pristup statutu Međunarodne agencije za obnovljivu energiju, pri čemu je ušla u društvo 149 država koje će razmjenjivati iskustva o novim tehnologijama, što znači koristiti najbolja znanja u jačanju nacionalnih kapaciteta održivog korištenja obnovljive energije. IRENA je zamišljena kao ključno međunarodno tijelo na području obnovljive energije, kao savjetnik i partner pri proširivanju i korištenju obnovljive energije. Njezin je dakle cilj sakupljanje iskustava i znanja, te prijenos tehnologija između zemalja članica. Potvrđivanjem statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju temelji se na načelu jednakosti svih njezinih članica. Članstvo i aktivno sudjelovanje Republike Hrvatske u IRENA-i doprinijet će ostvarenju cilja, izgradnje sustav, uravnoteženog razvoja odnosa između sigurnosti, opskrbe energijom, konkurentnosti i očuvanja okoliša, koji će hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu omogućiti kvalitetnu, sigurnu i dostupnu, dostatnu opskrbu energijom, kao preduvjeta za gospodarsko i socijalno napredovanje. Već je bilo spomenuto da će u tom smislu Republika Hrvatska imati i određene financijske obveze, koje će se isplaćivati u godišnjoj članarini i spominjan je iznos od 25 tisuća dolara, iliti negdje oko 133 tisuće kuna. Nekoliko riječi o obnovljivim izvorima energije. Obnovljivi izvori energije su izvori koji se dobivaju iz prirode, te se mogu obnavljati, danas se sve više koriste zbog svoje neškodljivosti prema okolišu. Najčešće se koriste energije vjetra, sunca i vode. Što dobivamo tim izvorima? Obnovljivi izvori energije imaju vrlo važnu ulogu u smanjenju emisije ugljičnog dioksida u atmosferu. Povećanje udjela obnovljivih izvora energije povećava energetsku održivost sustava, također pomaže u poboljšavanju sigurnosti dostave energije na način da smanjuje ovisnost o uvozu energetskih sirovina i električne energije. Nadalje, očekuje se da će obnovljivi izvori energije postati ekonomski konkurentni konvencijalnim izvorima energije. Evo iz svih tih razloga klub HNS-a, HSU-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. U ime kluba HSS-a, uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, državni tajniče sa suradnicima. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će prijedlog Zakona o potvrđivanju statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju IRENA. Naime sasvim je jasno da i članstvo i aktivno sudjelovanje Republike Hrvatske u IRENA-i doprinijet će ostvarenju cilja izgradnje sustava uravnoteženog razvoja odnosa između sigurnosti opskrbe energijom, konkurentnosti očuvanja okoliša, koji će hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu omogućiti kvalitetnu, sigurnu, dostupnu i dostatnu opskrbu energijom kao preduvjeta gospodarskog i socijalnog napretka. Naravno da se Hrvatska seljačka stranka zalaže za snažnije korištenje obnovljivih izvora energije i dobivanje energije upravo iz takvih izvora. Republika Hrvatska zadala si je ciljeve u tom sektoru energetike, a cilj do 2020. godine znači povećanje udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj i neposrednoj potrošnji sa 12%, koliko je iznosio 2005. goidne, na 20%, povećanje udjela obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije na 36%, povećanje udjela biogoriva u transportu na 10%, povećanje udjela obnovljivih izvora energije hlađenja i grijanja na 16%, te povećanje energetske učinkovitosti za 9% u odnosu na prosjek godina 2001.-2005. Naravno da su to ambiciozni i zahtjevni ciljevi, no jedino takvi ciljevi, ispunjenje tih ciljeva nas mogu dovesti do energetske neovisnosti kojoj težimo, otvaranju radnih mjesta koja su izuzetno bitna, čuvanju okoliša, ali isto tako to je i glavna mjera za ublažavanje klimatskih promjena. Upravo iz tog razloga prije nepuna dva tjedna na sjednici saborskog Odbora za zaštitu okoliša gostovao je i dobitnik Nobelove nagrade za mir dr. Pachauri. On je naime 2007. godine sa bivšim potpredsjednik američke Vlade Al Goreom dobio Nobelovu nagradu za mir, a vezano za otkrića koja bi trebala ublažiti klimatske promjene. Naime u provedenim istraživanjima istaknuto je da emisija stakleničkih plinova ne smije prijeći kritičnu razinu koja bi imala za posljedicu globalni rast temperature zraka veći od 2 Celzijeva stupnja u 21. stoljeću. Iznad te vrijednosti potaknuli bi se nepovratni procesi dodatnog globalnog zatopljenja na koje se više ne bi moglo utjecati smanjenjem emisija, a koji bi rezultirali katastrofičnim prirodnim učincima poput porasta srednje razine mora za 6 do 7 metara. Naime, u objašnjenju Nobelove fondacije za dodjelu Nobelove nagrade za mir 2007. godine gospodinu Pachauriju ključno je istaknuti da je ovim utvrđenim činjenicama potrebno pristupiti sa najvećom ozbiljnošću te ih treba imati stalno na umu. Mi se ponekad pravimo da klimatske promjene na nas nemaju nikakav utjecaj i da se to događa nekim drugim ljudima tamo gdje su poplave, gdje su velika nevremena pa gdje čak i padaju vlade zbog klimatskih promjena, zbog toga svi oni koji su donositelji odluka moraju shvatiti da klimatske promjene utječu i na nas sve zajedno. Isto tako utječu naravno i na migracije jer će mnogi u potrazi za osnovnim životnim resursima morati potražiti novi dom. Naravno da će to pogoditi one najranjivije zemlje svijeta, ali ne možemo to promatrati zatvorenih očiju. Sve te posljedice mogu naravno dovesti i do povećane opasnosti od cjelovitih sukoba i ratova kako unutar država tako i među njima. I zbog toga bi i Hrvatska bez obzira što je mali zagađivač i u regionalnom i u globalnom smislu ozbiljno trebala prionuti rješavanju pitanja klimatskih promjena. A najbolje mjere upravo u tom segmentu su one mjere koje su zacrtane u okviru energetike, a koje se odnose na obnovljive izvore energije. Naime, sasvim je jasno da je hrvatski doprinos emisijama stakleničkih plinova malen, da je on 34% manji od prosjeka država članica EU, ali Hrvatska svakako želi doprinijeti globalnoj borbi za bolje sutra. U tom smislu i preuzimamo obaveze na globalnoj razini, a privremeni pregovarački nacionalni cilj do pristupanja Hrvatske u EU je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 5% u odnosu na baznu '90-tu godinu dok ulaskom u EU preuzimamo obaveze kao članica EU, a to je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20%, a uvjetno rečeno to se može čak podići i ljestvicu više za 30% ukoliko određene obaveze prihvate nerazvijene države. Svima ovdje prisutnima je ja mislim sasvim jasno da to može izazvati i velike financijske posljedice ukoliko mi svoje obaveze ne počnemo ispunjavati i ako ne ispunimo sve mjere. A negdje na temelju dosada utvrđenih podataka i relevantnih pokazatelja procjenjuje se da će borba za ublažavanje posljedica klimatskih promjena ili oporavak od šteta izravno ili neizravno uzrokovan posljedicama globalnog zatopljenja utjecati na gospodarski razvoj svih zemalja, a troškovi neispunjavanja preuzetih obaveza prema procjenama RH mogli bi stajati godišnje i do 2% BDP-a. Dakle, ovo je vrlo ozbiljno upozorenje koje ne poručujemo samo mi iz kluba HSS-a već to poručuje i dobitnik Nobelove nagrade za mir gospodin Pachauri koji je gostovao ovdje u Hrvatskom saboru. Zbog toga smatramo da evo i ovaj današnji zakon kojim potvrđujemo statut IRENA-e i aktivnosti koje će se u okviru IRENA-e odvijati jesu doprinos jednoj većoj energetskoj sigurnosti i snažnijem korištenju obnovljvih izvora energije. No evo, mi u klubu HSS-a potičemo sve one koji imaju utjecaj na to da ti procesi budu i snažniji i brži i jednostavniji jer moram ponoviti ono što sam nekoliko puta rekla nažalost ponekad je potrebno i 50 dozvola da bi investitor mogao sagraditi postrojenje na biomasu. A isto tako nešto manji broj dozvola potreban je za postavljanje solarnih kolektora i korištenje sunčeve energije iz dakle obnovljivih izvora što mislimo da je velika prepreka snažnijem zamašnjaku korištenja obnovljivih izvora energije i tu apeliramo da se u tom segmentu procesi bitno, bitno pojednostave. Kao što sam rekla Klub zastupnika HSS-a podržat će prijedlog Zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne Agencije za obnovljivu energiju (IRENA). Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja želim reći da će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne Agencije za obnovljivu energiju s konačnim prijedlogom zakona. Što se tiče ovog dokumenta apsolutno ništa nije sporno. Tim više što 2012. godine kao što je svima poznato nastupa post-Kyotsko razdoblje koje podrazumijeva i početak trgovine emisijama CO2. To će jako promijeniti dosadašnju energetsku sliku svijeta zbog toga što će se upravo kroz trgovine sa stakleničkim plinovima dovesti do toga da cijena energije iz obnovljivih izvora energije postane konkurentnija u odnosu na cijenu energije koja se dobiva iz fosilnih goriva. Mi smatramo u klubu SDP-a da je implementacija projekata obnovljivih izvora energije velika prilika za Hrvatsku i to ne samo u dijelu koji se tiče zaštite okoliša iako nam je zaštita okoliša naravno najvažnija i naše obaveze koje se tiču znači klimatskih promjena, odnosno borbe protiv klimatskih promjena, međutim obnovljivi izvori energije mogu biti još nešto drugo. Znači, njih ne treba gledati samo kroz način da osiguramo određenu količinu energije za potrebe stanovništva nego mi smatramo da se putem obnovljivih izvora energije može pokrenuti jedan novi gospodarski ciklus u RH. Mi moramo ove obveze koje su pred nama 20, 20, 20 što znači 20% obnovljivih izvora energije u ukupnoj energetici, odnosno 20% smanjenja stakleničkih plinova do 2020. godine sukladno znači našim međunarodnim obvezama, a i našim ambicijama prema pridruživanju EU ispuniti, ali samo i isključivo o nama ovisi o načinu na koji ćemo to realizirati. Da li ćemo te ciljeve realizirati na način da ćemo od toga imati koristi samo u smislu poboljšanja stanja okoliša, odnosno smanjenja emisija ili ćemo od toga imati koristi i u smislu pokretanja novog ciklusa gospodarskog razvoja RH. Naime, ukoliko nastavimo voziti u dosadašnjem smjeru mi ćemo implementirati obnovljive izvore energije u tom postotku do 20% do 2020. godine, međutim to ćemo vjerojatno realizirati na način da ćemo koristiti stranu tehnologiju i da će korist od implementacije projekata obnovljivih izvora energije u RH imati uglavnom strana gospodarstva. Ja mislim da to nije cilj RH i da mi moramo se truditi da upravo kroz obnovljive izvore energije pokrenemo posustalo gospodarstvo Republike Hrvatske. To se može napraviti, mi imamo svu pamet, svo znanje, mi imamo poduzeća poput Končara, imamo poduzeća poput Đure Đakovića, imamo tu i brodogradilišta i sigurno je da se upravo kroz projekte tzv. male energetike, kroz obnovljive izvore energije možemo profilirati moguće i na svjetskim tržištima. U tom bi smislu podsjetila da je Končar tvrtka koja već danas prodaje svoju tehnologiju i u Europi to se konkretno odnosi na hidroelektrane a vjerujemo da će uskoro postati konkurentni sa svojim vjetroelektranama odnosno vjetroturbinama. NO, mi vidimo da danas u Hrvatskoj situacija sa obnovljivim izvorima energije je daleko od idealne. Naime, 2011. godine mi još uvijek nemamo Zakon o obnovljivim izvorima energije, ovo područje pokriva nekakvih pet zakona, cijeli niz podzakonskih akata koji više djeluju kao kočničar realizacije projekata obnovljivih izvora energije nego nešto što će stimulirati obnovljivi izvor energije i to je nužno što prije promijeniti. MI dobivamo informacije iz nadležnost ministarstva čiji predstavnici i predstavnice sada također sjede sa nama da se Zakon o obnovljivim izvorima energije piše međutim, mogli bismo reći da svi o njemu govore ali nitko ništa ne zna pa se postavlja pitanje da li ćemo u ovom mandatu uopće imati prilike raspravljati o tom Prijedlogu zakona. Također se postavlja pitanje zašto Republika Hrvatska nema kartu obnovljivih izvora energije koja bi na jedan prilično logičan način rekla gdje su potencijali kojih tipova obnovljivih izvora energije u Republici Hrvatskoj jer se na žalost danas događaju projekti poput elektrane na bio masu u Koprivnici i to dosta velike elektrana na biomasu u Koprivnici, a mi znamo da u blizini Koprivnice nema baš velikih izvora drvne sječike pa se postavlja pitanje neće li se oni pozitivni efekti koji se očekuju u smislu smanjenja emisije poništiti dovođenjem te građe iz velikih udaljenosti. Zbog toga je potrebno da se usvoji karta obnovljivih izvora energije u Republici Hrvatskoj tako da se izbjegavaju takve nelogične situacije, a osim toga paralelno sa usvajanjem Zakona o obnovljivim izvorima energije i karte obnovljivih izvora energije moglo bi se premostiti jedan jaz koji se sada događa i koji jako komplicira proceduru i potencijalnim investitorima u ovom dijelu jako onemogućava proces odnosno procedura traje po tri ili više godina. Jedno ključno pitanje koje se pruža pred nama kada govorimo o obnovljivim izvorima energije jest pitanje zašto još uvijek bez obzira na to što je već travanj 2011. godine nismo implementirali tzv. treći Europski energetski paket što je bila naša obveza za privremeno zatvaranje poglavlja 15. koje se tiče energetike. Imali smo izmjenu Zakona o tržištu električne energije već tada smo upozoravali da je nelogično mijenjati taj zakon a moramo ga uskoro mijenjati upravo zbog implementacije trećeg europskog energetskog paketa pa smo dobili uvjeravanje da će se to dogoditi u trećem mjesecu. 3. mjesec je prošao a mi još uvijek nismo implementirali treći Europski energetski paket koji će također pružiti nužan poticaj za razvoj obnovljivih izvora energije i to ne samo u dijelu jačanja neovisnosti regulatora tj. HERA-e nego i kroz obvezu izdvajanja poslova prijenosa i distribucije električne energije iz HEP-a što se do sada pokazalo kao dosta veliki kočničar tog procesa. Naravno da su prijenos i distribucija električne energije izuzetno bitni za Republiku Hrvatsku te je potrebno da se ta djelatnost izdvoji iz HEP-a u tvrtku koja će biti u 100% državnom vlasništvu bez mogućnosti privatizacije. Također, svi su klubovi do sada podržali ovaj status i nekako se svi deklarativno slažu oko toga da su nam obnovljivi izvori energije nužni zbog više razloga međutim činjenica je da smo 2009. godine usvojili strategiju energetskog razvitka Republike Hrvatske koja favorizira veliku energetiku i nije poticajna za obnovljive izvore energije pa se do 2020. godine planira realizacija 83 nekakva peta đula u području obnovljivih izvora energije a potencijali Hrvatske u ovom dijelu prema istraživanju instituta Hrvoje Požar su znatno veći pa iznose nekakvih 120 do 150 peta đula. I da na kraju završim sa podsjećanjem 2012. godine znači počinje razdoblje trgovine emisijama. Mi znamo vrlo dobro da Republika HRvatska nije uspjela realizirati ciljeve iz Kyotskog protokola odnosno da mi nismo smanjili 5% naše emisije u odnosu na 1990. godinu koja je referentna godina, što znači da ćemo možda već sljedeće godine morati kupovati emisije u iznosu između 50 i 100 milijuna eura na tržištu. A još jedna nelogičnost je to da je trenutno u postupku rasprava oko studije utjecaja na okoliš za TE Plomin 3. to je tzv. rekonstrukcija TE Plomin 3. koja će se realizirati prema znači idejama investitora kroz korištenje ugljena i to u povećanju kapaciteta sa 100 na 500 megawata. Ja se bojim da se ne računa na to da ćemo za tu dodatnu emisiju iz ugljena koja je skoro za pola puta znači 50% je veća nego što su emisije iz plina također morati plaćati dodatne emisije na tržištu emisija. Mislim da u tom smislu Hrvatska nema velike alternative u području energetike i jest svakako nam trebaju još neki veliki energetski projekti poput termoelektrana ali pitanje je koju ćemo tehnologiju koristiti i da li ta tehnologija treba biti ne ona but odnosno best available technologies nego ona tehnologija koja je polako na izlazu iz svih zemalja razvijenog svijeta. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu ima jedan prijavljeni, to je gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, žao mi je što nema više prijavljenih. Naime, o Statutu ove međunarodne agencije za obnovljivu energiju ne treba puno govoriti, rekao bih da je apsolutno jasno da će ga svi klubovi svi zastupnici prihvatiti, zašto, zato što je to jedna institucija od koje očekujemo i nadamo se da će unaprijediti i odnos RH prema obnovljivim izvorima energije i razvoj takvih izvora energije pa i samu orijentaciju RH u tom nekakvom energetskom smislu. Ja sam jedan od onih koji je prošle godine prilikom rasprave o Energetskoj strategiji RH govorio kao i moje kolege na način da smatram da je ona ima jedan veliki nedostatak, a to je da su slabo zastupljeni upravo obnovljivi izvori energije. U prvom redu u smislu davanja značaja takvim izvorima energije, a u drugom smislu da kažemo projekti ili sama intencija te strategije nije u dovoljnoj mjeri davala prednost ispred svih ostalih izvora energije. Ono što je isto tako bitno jeste da su obnovljivi izvori energije relativno slabo zastupljeni i u ostalom dijelu hrvatskog zakonodavstva koji se dotiče pitanje energetike, pa samim tim ostaju poprilično zapostavljeni i u svom nekakvom razvojnom smislu i u smislu eksploatacije pa i onih efekata koje mogu ostvariti. Kada govorimo o nekakvoj lokalnoj razini onda je prije svega bitno za istaknuti da je u velikoj mjeri ovo područje iskorištavanja obnovljivih izvora energije prepušteno upravo njima jedinicama lokalne samouprave da oni razvijaju, da oni traže svoje potencijale u svemu tome i na taj način to ostaje dosta da tako kažemo zanemareno. Zbog čega ovo napominjem? Zbog toga što smatram da su obnovljivi izvori energije jedan silan potencijal, jedan nemjerljivi potencijal RH i da naprosto trebaju dobiti svoje mjesto ne samo u energetskom smislu nego i u smislu jednog gospodarskog razvoja, pa i onog svekolikog društvenog, socijalnog i svih ostalih segmenata razvoja prije svega jedinca lokalne i područne samouprave. Poznata je činjenica da je održivi razvoj jedinica lokalne samouprave i to prije svega u ruralnim područjima. Kada govorimo o RH onda govorimo o području koje je preko 90% kopnenog dijela Hrvatske, govorimo o području u kojem živi oko 50% stanovništva RH, govorimo o područje koje preko ¾ ili preko 75% nerazvijeno. Vidjeli smo iz odluke Vlada Republike Hrvatske za 2009. godinu prema onom indeksu razvijenosti kako stoji odnosno u kojem stanju su i jedinice područne i jedinice lokalne samouprave. Ja dolazim iz Slavonije iz Vukovarsko-srijemske županije. Moram nažalost istaknuti da u tom smislu prema tom indeksu razvijenosti su svih 5 slavonskih županija u onoj prvoj kategoriji koja je čiji je indeks razvijenosti ispod 75% prosječnog indeksa razvijenosti RH. Jednako tako Vukovarsko-srijemska županija je po tome među najnerazvijenijima budući da se smjenjujemo sa Brodsko-posavskom konstantno u području razvijenosti ili nerazvijenosti i da su tri općine iz Vukovarsko-srijemske županije na samom dnu. One su ispod 50% indeksa razvijenosti RH. Zbog čega ovaj cijeli uvod vezano na ovu lokalnu samoupravu? Stoga što jedan od jedinca koja je u toj prvoj kategoriji koja je ispod 50% indeksa razvijenosti jest recimo Babina Greda. Jedna od većih općina u RH svojedobno jedno od većih naselja u RH koje ima vrlo interesantne potencijale. Poznata je stvar da Babina Greda ima izvor geotermalne vode koja po svojim pokazateljima, dakle po temperaturi toga izvora koji je oko 125°C spada u kategoriju najboljih, koja po geotermalnom potencijalu koji je više nego dvostruko veći od prosječnog geotermalnog potencijala u Europi. Spada u jednako tako u izuzetne izvore, koja po svojoj količini vode koja na ušću se dakle dobavlja samo izljevom je isto tako u samom vrhu, koja po svom sastavu vode je u samom vrhu. No nažalost sami projekti koji se tamo mogu izrealizirati prepušteni su prije svega jedinici lokalne samouprave. Čak i kada se krene sa realizacijom takvih projekata uvijek se pojave nekakve prepreke. Ja stoga očekujem da potpisivanjem ovog statuta gdje se govori o tome da ćemo ući u krug jednog velikog broja zemalja koje potenciraju takav razvoj obnovljivih izvora, da ćemo u tom smislu više pažnje, a i svega onoga što je potrebno u nekakvom materijalnom smislu uložiti za eksploataciju recimo ovog geotermalnog izvora u Babinoj Gredi. No nije samo Babina Greda samo po tome poznata. To je recimo jedna od općina u kontinentalnom dijelu koja ima sklopljen ugovor sa jednom tvrtkom za izgradnju solarne elektrane. Zašto? Zato što je nekim čudom prosječna insolacija na području Babine GRede u tom jednom dijelu toliko visoka da daje opravdanost takvom jednom projektu. Ili treća stvar. Babina Greda je inače u Vukovarsko-srijemskoj županiji općina sa najrazvijenijim stočarstvom. Postoji i već je prošao ovaj zakonodavni dio projekt izgradnje bioplinskog postrojenja, bioplinske elektrane. Dakle, u čemu je znakovitost ovakvih projekata i ovakvog ponašanja lokalne samouprave? U tome što su oni kao jedna nerazvijena općina spoznali su sve potencijale i sve mogućnosti koje im se pružaju da vlastitim zalaganjem za ovu tzv. čistu energiju rađaju svoju općinu. Stoga ja očekujem da ovakvim jednim dokumentom koji kao što reče danas na odboru mislim gospođa državna tajnica, popunjava jednu institucionalnu prazninu. Budući da je ovo jedna od institucija koje se isključivo bavi obnovljivim izvorima energije što do sada nismo imali na ovoj razini. Dakle, očekujem da će i kroz pristupanje ovoj međunarodnoj agenciji se otvoriti ovo područje iskorištavanja obnovljivih izvora energije na jedan puno kvalitetniji, bolji način u Republici Hrvatskoj, a samim tim pružiti mogućnosti i ovakvim ruralnim sredinama koje imaju mogućnost takvoga iskorištavanja, a do sada to nisu uspjevali. Dakle, očekujem i jaču državnu potporu uz ovakav jedan dokument. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega, potpisujem 90% ovoga što ste rekli i stvarno slažem se s vama, vi ste govorili o primjeru Babine grede, ali cijela Hrvatska je jedan veliki potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i zasigurno da je značajna, a možda i najveća uloga upravo na jedinicama lokalne samouprave, na lokalnim zajednicama jer mi sa terena trebamo odraditi one prve korake i istražne radnje, pronaći mogućnosti korištenja izvora obnovljive energije. A država, tu se ne slažem s vama, kažete treba jače potaknuti. Pa ja vas podsjećam evo samo na Fond za energetsku učinkovitost koji nudi cijeli niz programa gdje jedinice lokalne samouprave i drugi subjekti mogu kandidirat za korištenje bespovratnih sredstava uz minimalno sufinanciranje upravo na tom području korištenja energije iz obnovljivih izvora. Samo ove godine prema mojim informacijama više od 500 zahjteva iz gradova, općina došlo je na adresu Fonda za područje energetske učinkovitosti, oko 400 kandidatura bilo je za zaštitu okoliša. Znači ima mogućnosti, država nudi mogućnosti. Mi na terenu moramo prepoznati koji grad, općina ima različite potencijale. Evo reći ću vam, Lipik i Pakrac su na ležištima tople vode, geotermalnih izvora, radimo istražne radnje, voda se koristi već u Lipiku, nadam se uskoro i u Pakracu. Na našoj županiji kreće gradnja mislim prve male hidrocentrale na Orljavi u gradu Pleternici upravo na inicijativu jedinice lokalne samouprave. Ne trebamo čekati da nam država sve spusti na tanjuru, na pladnju dolje. Država osigurava uvjete, osigurava sredstva, a na nama je da ta sredstva kvalitetno iskoristimo. I držim još jednom da je cijela Hrvatska jedan veliki, ogromni potencijal za obnovljive izvore energije, a nama je da to i komercijaliziramo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Huška, naravno nas dvojica dolazimo iz da tako kažem istoga područja. Kad govorimo o geotermalnoj sferi onda to je taj tzv. panonski bazen koji je izniman po tom geotermalnom potencijalu, daleko iznad europskoga pa očekujem da ćemo dakle i vi i mi i svi ovi oko nas to nastaviti. No međutim, kad govorimo o financiranju i kad govorimo o projektima onda ćemo vidjeti kad budemo za par dana raspravljali o iskoristivosti IPA projekata u području IPARD-a da mjera mislim 302 da još nije niti akreditirana kako treba, dakle to je jedna druga priča. Ali jednako tako ne mogu se u cijelosti složiti da država sve čini jer primjer bioetanola u Osijeku, luka Osijek koji godinama čekaju određene dokumente i ne mogu ih ishoditi, traže se raznorazne studije itd., pokazuju kako država može i da kažem bacati klipove pod noge u želji određenih investitora da razvijaju takve izvore. Dakle, postoji tu još određena sfera nedovoljnog snalaženja recimo tako i same države u svemu tome, stoga očekujem da će kroz ovako jedno pristupanje međunarodnoj organizaciji to sasvim sigurno biti bolje rješavano. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti. Sada ćemo prekinuti podnevno zasjedanje. Nastavit ćemo u 15 sati sa točkom broj 6, a to je Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 737. Hvala lijepo.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), hitni postupak, P.Z. br. 747, predlagatelja Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA). Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 105 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Nastavljamo sjednicu. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 737. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Ministar uprave Davorin Mlakar će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru mogu tako reći je tehnički zakon koji ima za cilj izjednačiti uvjete za stjecanje mirovine saborskih zastupnika i saborskih zastupnica. Dakle, on je razrada onog općeg principa utvrđenog u mirovinskom zakonu na koji način se godinama života stječu uvjeti za starosnu mirovinu što znači da će se od 2012. godine uvjeti postrožavati po tri mjeseca, da bi se do 2030. godine izjednačili uvjeti kako je to propisano općim Mirovinskim zakonom da stječu pravo na mirovinu sa 60 godina života, to je temelj za usklađivanje sa općim mirovinskim principom. To je razrađeno i člankom 3. Izmjena i dopuna Zakona gdje je na temelju odluke Ustavnog suda bilo uređeno da se uvjeti dobi za starosnu mirovinu moraju izjednačiti i za žene i za muškarce. Prema tome, prijedlog je bio da se isti princip koji vrijedi u općem mirovinskom sustavu primijeni i na mirovine saborskih zastupnika. Jedinstveni uvjeti bi bili 60 godina života i 25 godina mirovinskog staža za ostvarivanje prava na zastupničku mirovinu s tim da se zastupnicama uvjet starosti od 55 godina života od 2012. godine povećava kao što sam rekao po tri mjeseca svake godine da bi se izjednačili sa uvjetima koji se odnose na zastupnike u Hrvatskom saboru. S obzirom da je ranijim zakonom kojim smo intervenirali u prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru bilo predloženo da taj Zakon stupi na snagu danom konstituiranja novog saziva nakon idućih izbora prijedlog je i u ovom zakonu da to bude datum kojim će stupiti na snagu ove izmjene i dopune. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori za zakonodavstvo? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Emil Tomljanović. iZvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine ministre, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Na samom početku ću kazati da Klub zastupnika HDZ-a podupire izmjene i dopune Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, i ovaj propis koji je pred nama, po našim mišljenjima ima dvije glavne karakteristike, a koje su zapravo tendencija dosadašnjih izmjena i dopuna ovog Zakona, dakle pooštravanje uvjeta za ostvarivanje prava na ovakav vid mirovine, ispunjavanje svih onih kumulativnih uvjeta koji su potrebni da bi se ostvarilo pravo na kako mi to kažemo zastupničku mirovinu i druga karakteristika upravo ovog prijedloga zakona je zapravo izjednačavanje statusa i muškaraca i žena dakle propisivanje jedinstvenih uvjeta što se tiče dobi a i ostalih uvjeta da bi se moglo ostvariti to pravo. Dakle, predloženim uvjeti koji moraju kumulativno biti ispunjeni da bi se ostvarilo uvjete na mirovinu jest naravno uvjet obnašanja zastupničkog mandata od najmanje 4 godine, odnosno puni zastupnički mandat u jednom sazivu Hrvatskoga sabora. Nadalje, mirovanje po dosadašnjim a te su odredbe ostale na snazi dalje, mirovanje zastupničkog mandata ne uračunava se na trajanje mandata kod utvrđivanja uvjeta za zastupničku mirovinu i ono što je potrebno za naglasiti dakle odredili bi se jedinstveni uvjeti od 60 godina života i 25 godina mirovinskog staža za ostvarivanje prava na zastupničku mirovinu dakle zastupnicima, i žene bi se uz uvjet starosti od 55 godina života od 2012 godine povećavao po tri mjeseca svake godine do izjednačavanja s istim uvjetom za zastupnike muškarce. Ono što je jako bitno naglasiti kada govorimo o ovim izmjenama i dopunama ili onim koje su bile prije kada se mijenjao ili nadopunjavao ovaj Zakon. Često se ovaj propis promatra kao da se on odnosi samo na zastupnike u Hrvatskom saboru. Mislim da se na temelju ovog Zakona ostvaruju prava iz mirovinskog osiguranja po povoljnijim uvjetima i još za bivše članove Vlade Republike Hrvatske, zatim suce Ustavnog suda Republike Hrvatske i za glavnog državnog revizora i da sve one izmjene i dopune koje su bile do sada su išle za pooštravanje uvjeta ili kumulativno ispunjenih uvjeta da bi se ostvarilo pravo na ovu vrstu mirovine. Dakle, uistinu je potrebno tri uvjeta dakle moraju biti ispunjena. Prvi se odnosi na godine starosti, drugi se odnosi na staž osiguranja koji iznosi 25 godina i naravno da su se postrožili uvjeti koji se odnose na trajanje zastupničkog mandata tako da je to najmanje jedan zastupnički mandat odnosno četiri godine da je netko obnašao dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Shodno svemu kazanom i s obzirom da je bila spomenula u uvodnom obrazloženju odluka Ustavnog suda. Dakle, odluka Ustavnog suda koju je zapravo u izvjesnom smislu i uvjetovao ovu izmjenu i dopunu zakona. Dakle, da se moraju izjednačiti naravno u prijelaznom vremenskom razdoblju uvjeti za muškarce i žene. Treba predložiti predmetne izmjene, jer se upravo u članku 2. predloženih izmjena i dopuna to i čini i usklađuje se kako se to učinilo i na taj način su postale i, dakle na jednak način se razriješio taj sustav usklađivanja sa propisima o mirovinskom osiguranju kada govorimo o ovoj situaciji o saborskim zastupnicama. Dakle, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u potpunosti podupire ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjednice Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine ministre, državni tajniče. Ove izmjene i dopune Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru logična su posljedica odluke Ustavnog suda o izjednačavanju dobi za odlazak u mirovinu za muškarce i žene. Ona je obvezujuća, te je prema tome prenesena u zakonske propise. Koliko god neki smatrali da je dvojbeno i je li time uopće postignuta pravda, odnosno da li se doista ispravlja diskriminacija prema spolu budući da znamo da žene i dalje u našem društvu i obiteljima kako to narod kaže drže tri ćoška kuće. Danas tako raspravljamo o zakonskim izmjenama koje je potakla upravo spomenuta odluka. Njima se izjednačava dob odlaska u mirovinu zastupnica i zastupnika. Zastupničke mirovine kao i rad zastupnika u Hrvatskom saboru kao što znamo često su predmet kritika medija i javnosti što govori o tome da do sad nismo na pravi način uspjeli pokazati i dokazati koliko radimo. U javnosti se često pokušava prikazati da su svi političari isti i da su svi zastupnici isti, a tome nije tako. No, općenito negativan odnos prema politici mogao bi od za čovjekov život važne političke djelatnosti udaljiti sposobne i perspektivne ljude. Nisu dovoljni samo lijepo sročeni programi. Važna je i vjerodostojnost osobe koja stoji iza tog programa. Bilo bi stoga za nas kao narod da postanemo spremni napraviti iskorak i postavimo moralne kriterije prihvatljivog političara. Razlog tome je što su političari ljudi koji nas predstavljaju, zastupaju i odlučuju o našim životima. Itekako bi stoga trebali biti zainteresirani koga to biramo, no naši birači još uvijek nemaju izgrađen poželjan lik političara i često vole reći ma svi su oni isti. A politika nije stvar samo političara. Politika je stvar svih građana. Stoga kod donošenja ocjene o političarima i politici trebamo prije svega krenuti od sebe. Očekujemo da naš kolega bude na svom radnom mjestu. Mi kasnimo na posao. Očekujemo da nam država osigura blagostanje, a ne plaćamo joj porez. Očekujemo da nam supružnik bude vjeran, a mi s druge strane baš se i ne ponašamo tako. I baš takvi mi biramo političare slične sebi, a očekujemo da nam bude bolje. Da bi se u politici nagrađivalo i poticalo dobro, a zlo kažnjavalo i sprječavalo potrebno je odgovarajuće obrazovanje i zrelost građanki i građana kako bi se demagoge i slične opasne osobe pravodobno prozrelo i spriječilo. Da bi o tome bili uspješni svi građani moraju aktivno sudjelovati u izvršavanju svojih građanskih dužnosti od izlaska na birališta do aktivnog uključivanja u politiku. Upravo u opisanim okolnostima kad se o politici i političarima misli i govori sve najgore nezahvalno je govoriti o pravima koja zastupnici imaju bez obzira što se evo i ovim zakonom i prijašnjim zakonima ona smanjuju. Naime, Zakonom o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru utvrđena su prava iz mirovinskog osiguranja zastupnika u Hrvatskom saboru tako što pravo na starosnu mirovinu mogu ostvariti prije ispunjenja uvjeta prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, te uz određivanje povoljnije mirovine. Tako zastupnici starosnu mirovinu mogu ostvariti nakon navršenog staža od 20 godina, te sa navršenih 50 godina za žene i 55 godina za muškarce, dok zastupnici koji su tu dužnost obnašali tri puta uzastopce starosnu mirovinu mogu ostvariti sa navršenih 15 godina mirovinskog staža. Zastupnici mogu ostvariti pravo na zastupničku mirovinu pod uvjetom da su u Hrvatskom saboru obnašali dužnost zastupnika dulje od polovice vremena trajanja zastupničkog mandata u koje se vrijeme uračunava i ono u kojem je mandat mirovao zbog izbora ili imenovanja na drugu dužnost. Zakonom o smanjenju mirovina određenih prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru zastupničke mirovine su smanjene za 10%, a Zakonom o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju te su mirovine smanjene za dodatnih 10%. Zakon o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru je 2009. godine izmijenjen na način da su se promijenili uvjeti za ostvarivanje prava na zastupničku starosnu mirovinu tako da bi u buduće mirovinu mogli ostvariti zastupnici koji su tu dužnost obnašali najmanje 4 godine, odnosno puni mandat koji su navršili najmanje 25 godina mirovinskog staža, te ukoliko su muškarci navršili 60 odnosno 55 godina ako su žene. Zakon iz 2009. godine još nije stupio na snagu, tako da će se odnositi na zastupnike u sljedećem sazivu. Korisnika zastupničkih mirovina do sad je evidentirano 519 sa prosječnom mirovinom od 8654 kune i 3 lipe mjesečno. Kao što znamo posljedice globalne financijske gospodarske krize nisu zaobišle Hrvatsku, te i Vlada Republike Hrvatske i vladajuća većina sa ciljem daljnje stabilizacije i poticanja gospodarskog rasta donijela Program gospodarskog oporavka. Budući da je Programom gospodarskog oporavka Vlada predvidjela da se s ciljem uspostavljanja dugoročne održivosti sustava socijalnog osiguranja izvrši i revizija sustava mirovina stečenih pod posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje, te priprema za postupno ukidanje pojedinih kategorija pristupilo se i izmjenama prava iz mirovinskog osiguranja koja se ostvaruju prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru. Tako se ovim prijedlogom o kojem danas raspravljamo uređuje da uvjet za mirovinu bude obnašanje zastupničkog mandata od najmanje 4 godine, odnosno puni zastupnički mandat u jednom sazivu Hrvatskog sabora određuju se jedinstveni uvjeti od 60 godina života i 25 godina mirovinskog staža, s tim da bi se zastupnicama uvjet starosti od 55 godina života od 2012. godine povećavao po tri mjeseca svake godine do izjednačavanja sa istim uvjetima za zastupnike. Međutim, zastupnik koji je zastupničku dužnost obnašao prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, a nije ostvario pravo na zastupničku mirovinu ostvaruje pravo na zastupničku mirovinu prema propisima koji su važili u vrijeme kad je obnašao zastupničku dužnost bez obzira na vrijeme podnošenja zahtjeva za ostvarivanje prava na zastupničku mirovinu. Zastupnicama, ženama, bi se dosadašnji uvjet starosti od 50 godina života od 2012. godine uvećao za tri mjeseca svake godine, sve do izjednačavanja s tim uvjetom za zastupnike, koji su važili do stupanja na snagu ovog prijedloga zakona, što znači do 2031. godine. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će donošenje ovog zakonskog prijedloga. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Ministar je u obrazloženju ovog zakona rekao da je ovo tehnički zakon. Ako je ovo tehnički zakon, onda sam ja Ivo Sanader.
Samo trenutak. Ne vidim dobro sa ove pozicije. A je, ima neke sličnosti.
Ima, ima. Jedan i drugi smo iza stupa očito. Ovo je zakon kojim se dio privilegija političke elite produžuje, ali s odgođenom primjenom. Ima garanciju na 4 godine. I prva primjena odredaba ovog zakona biti će negdje krajem 2016. godine. Ne prije. Interesantno je da donašamo sada po treći put zakone koji će se primjenjivati za 4 godine, otprilike. Podsjećam da je temeljem odluke Ustavnog suda, zbog tzv. robne jednakosti opći mirovinski zakon morao izjednačiti uvjete za odlazak u mirovinu za muške i ženske osiguranike. Ali je nevjerojatno da Ustavni sud prilikom razmatranja predstavke i donošenje te odluke se po službenoj dužnosti nije dosjetio da osim općeg mirovinskog zakona rodna nejednakost s naslova stjecanja prava na mirovinu postoji i u tri druga zakona, a mogli su se toga sjetiti, i istom odlukom proglasiti, poništiti i odredbe Zakona o pravima i obavezama zastupnika, čime bi zadirali u onu odredbu Zakona o Vladi koja nema posebne propise. To je inače vrlo lukavo izvedeno, u Zakonu o Vladi piše da članovi Vlade mirovine ostvaruju po propisima koji vrijede za zastupnike. Ali bi se ta njihova odluka odnosila i na njih, jer u Zakonu o Ustavnom sudu također postoji odredba da sutkinje i suci Ustavnog suda mirovinu ostvaruju po propisima koji vrijede za saborske zastupnike. Dakle uvaženi ustavni suci i sutkinje jesu donijeli odluku o poništenju rodne nejednakosti u općem mirovinskom propisu, ali se nisu dosjetili da bi rodnu jednakost trebalo uvesti i u zakon prema kojem i oni i one ostvaruju pravo na mirovinu. Da li bi ovog prijedloga zakona iz Vlade bilo da nije i ovog dokumenta koji je poslan Ustavnom sudu 19. studenog prošle godine, a u kojem su hrvatski laburisti stranka rada tražili od Ustavnog suda da ocijeni ustavnost odredbi koja se sada mijenja? Vjerojatno ne bi. Jer da se i Vlada toga dosjetila, u paketu sa promjenom općeg mirovinskog zakona mogla je doći i sa ovim i istu proceduru, isti dan rodnu jednakost uvrstiti u sve zakone koji reguliraju uvjete za stjecanje prava na mirovinu. Ali ne, najprije smo to za radnice, službenice, namještenice i sve ostale građanke napravili, da bi tek sada Vlada došla i sa ovakvim prijedlogom. Ovo je jedinstveni zakon još po nečemu. Ovaj zakon 1995., a svi novi i sve nove izmjene i dopune su samo sinovi i kćerke toga zakona iz 1995., Hrvatski sabor je tada usvojio ne na prijedlog Vlade, ne na prijedlog ni jednog kluba zastupnika, nego grupe zastupnika. Vjerojatno se radi o veoma rijetkoj situaciji, a tada je glavna rečenica obrazloženja bila da te '95. godine u Saboru ima određeni broj zastupnika i zastupnica koji za vrijeme jugoslavenskog totalitarnog sustava nisu mogli ostvariti radni staž, a time i pravo na mirovinu. Da li taj argumenat i danas vrijedi, 20 godina, 15 godina kasnije? Da li i danas u Vladi, Saboru i Ustavnom sudu imamo zastupnike i zastupnice koji nemaju dovoljno radnog staža da bi ostvarili mirovine po općim mirovinskim propisima? Ne bi rekli. Ako je tada '95. to bilo društveno opravdano i potrebno, mislim da danas više nije. I dobro je da je Vlada dala ovaj prijedlog, jer će rasteretiti Ustavni sud, i siguran sam da nakon usvajanja ovih izmjena će Ustavni sud jako brzo nama poslati odluku da nema osnove za ocjenu ustavnosti jer je Sabor međuvremeno izvršio promjene. Lukavo odigrano. Svaka čast. Ali, ima još. Ima još. Ovaj zakon dakle se primjenjuje od prvog dana saziva novog saziva Sabora, što znači da će njegova primjena početi 2016. godine, i pazite sad utvrđuje prijelazno razdoblje za žene do 2030., kao da se radi o povećanju dobne granice na 65 godina. Jer ovo prijelazno razdoblje od 2030., u općem mirovinskom zakonu za žene je napravljeno zbog toga što se njihova dobna granica povećala na 65 godina života, a ovdje je 60 godina života. Zašto? Ako predlagateljice ovog prijedloga traže prijelazno razdoblje do 2030., onda bi bilo korektno da se i životna granica, životna dob poveća na 65 godina života. Ali ima još. Svi oni koji su od 1995. do danas, ali i za vrijeme ovoga saziva Sabora, ali i za vrijeme idućeg saziva Sabora, stekli pravo na ovu mirovinu po propisima koji su tada vrijedili, to će pravo moći aktivirati po starom zakonu. U obrazloženju i ocjeni stanja ne piše koliko je takvih kandidata, jer se kao nije moglo izračunati ili iz evidencije uzeti. Ako smo za društvo jednakosti, ako smo za društvo jednakih prava, sada postavljam pitanje zašto sad unosimo novu crtu nepravde da oni iz vremena prošlih i ovog sadašnjeg saziva mirovinska prava ostvaruju po starim propisima, tu mislim i na članice i članove Vlade, kao i na sutkinje i suce Ustavnog suda, ali za zastupnike, članove Vlade i sutkinje i suce Ustavnog suda u budućem sastavu donosimo nove i rigoroznije propise i činimo ih nejednakim. U vremenu kada istog dana 2 zastupnika, 2 člana Vlade u Mirovinskom zavodu podnose zahtjev za mirovinu vrijedit će 2 zakona. A obrazloženje je da se ovaj prijedlog zakona podnosi zbog programa gospodarskog oporavka je krajnje licemjeran jer će njegovi efekti biti tek 2018. godine, ne prije. Zato bi bilo uputno da ubuduće ovakve prijedloge zakona ne zovemo tehničkim ili gospodarskim oporavkom nego oni što doista jesu. Učiniti sve da za sebe kad smo na vlasti privilegije zadržimo, a da budemo eto dijelili sudbinu naroda, ali od novoga mandata, a ne od sada. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru i po mojoj skromnoj ocjeni radi se o vrlo ograničenim dosezima ovog zakona, radi se o čistoj kozmetici bez ulaska u suštinu stvari i bez volje da se uvaže vrlo utemeljeni zahtjevi građana RH da se povlastice zastupnika, povlastice političke elite smanje, odnosno ukinu. Dakle, ovo je prijedlog zakona koji tehnički rješava pitanje ravnopravnosti spolova, ali ja se nešto drugo pitam. U odnosu na opći propis o mirovinskom osiguranju pitam se, imam jednu ogromnu dilemu, da li su zastupnici u Hrvatskom saboru muškarci. Jer po općim propisima za sve muškarce vrijedi dob od 65 godina za odlazak u punu starosnu mirovinu, a sada za zastupnike vrijedi 60 i sa tom činjenicom se usklađujemo. Dakle, ovdje su ipak neki lončići pobrkani. Naravno da pitanje prijelaznog razdoblja od 20 godina uopće nije primjereno ovom zakonu, a primjereno je izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju jer se radi o bitno drukčijim situacijama. Radi se, tamo se radi o ljudima koji imaju i 40 i više godina staža, ovdje se o tome ne radi. Naravno da je najteže u ovoj priči govoriti protiv sebe i najlakše je onoga koji govori proglasiti populistom. Međutim, vrijeme u kojem živimo i okruženje u kojem živimo nas tjera da drukčije razmišljamo o opravdanim zahtjevima naših građana da se povlaštene mirovine, da se prava po posebnim propisima ukinu. Naime, ovdje se govori samo o izjednačavanju po osnovi dobi za odlazak u starosnu mirovinu, odnosno prijevremenu starosnu mirovinu. Naravno da to, usvajanje ovog zakona neće zadovoljiti nijednog građanina koji je, ni građanku RH koja je nezadovoljna ovom razinom povlastice u RH. Mislim da je došlo vrijeme da poput naših susjeda Slovenaca razmislimo i da svi idemo u mirovinu po općim propisima, a da političke odluke donesemo u smislu da li ovaj naš posao vrijedi po godini staža ili po godini mandata određeni, odnosno po godini staža u Hrvatskom saboru ili po mandatu da li to vrijedi odgovarajući dodatak na mirovinu. Mi ta rješenja u mirovinskom sustavu imamo kod akademika. Dakle, oni idu u svoju mirovinu, mirovinu zarađenu po općim propisima, i ostvaruju dodatak na mirovinu s obzirom na svoj društveni status. Ja se zalažem da se dužnost saborskog zastupnika da nije samo povlastica nego da je to i konkretan posao i da postoje određene zasluge tog saborskog zastupnika i da se to treba valorizirati i po mandatu i po godinama i po radu u ovom Hrvatskom saboru. Ali, građani Hrvatske ne prihvaćaju činjenicu da zastupnik ima mirovinu nakon 2 godine i 1 dana boravka, odnosno obnašanja dužnosti u Hrvatskom saboru da ima mirovinu čija je razina jednaka kao da je bio vrhunski menadžer ili vrhunski direktor, vodio firmu od 5 tisuća ljudi punih 40 godina. Ta činjenica, tu činjenicu naši građani ne mogu prihvatiti i mislim da se mi moramo sa tom činjenicom složiti. Postoje varijante i načini na koje se ovaj problem može riješiti. Dakle, jednu sam spomenuo. Druga je varijanta moguća da se utvrdi mirovina za saborske zastupnike, ali da se ona primjenjuje razmjerno, dakle samo za godine boravka u Hrvatskom saboru. I to su sve rješenja koja navodim koja su puno podnošljivija, koja su prihvatljivija za hrvatske građane od ovog rješenja. Želim s vama podijeliti jednu informaciju, a to je događanje u našem susjedstvu. U susjednoj državi Sloveniji njihov originalni Zakon o poslanicima ili dakle zastupnicima u članku 39. regulirao je mirovinu zastupnika nakon najmanje 23 godine radnog vijeka u usporedbi sa uobičajenih 40 bez definirane starosti, u praksi mirovina je bila moguća već sa 38 godina, sa 70 do 80% osnovice. 30. 6. 1994. Ustavni sud Slovenije presudio je o protuustavnosti privilegirane mirovine. Doduše objašnjenje ne odbacuje kompatibilnost ideja pravne ili socijalne države sa povlaštenom mirovinom zastupnika. No, povlaštenost dotadašnje zastupničke mirovine se smatrala prevelikom i neusklađenom sa uzrocima za taj privilegij. Primjerice navodi se kako logika povlaštene mirovine proizlazi iz specifičnosti obavljenog zaposlenja u odnosu na druge mogućnosti a u slučaju zastupnika pravo na mirovinu ostvaruje se činjenicom da je takav posao bio obavljan a ne sa trajanjem zaposlenja. Dakle, to je temelj obrazloženja Ustavnog suda Slovenije po ovom pitanju i danas Slovenski zastupnici odlaze u mirovinu po općim propisima. Dakle, oni se nakon odbacivanja od strane ustavnog suda, iako je ustavni sud dozvolio mogućnost vrednovanja zastupničke dužnosti i na drugi način nisu usudili predložiti novi Zakon o zastupnicima. Govorim o činjenicama, vrlo utemeljeno, mislim da Hrvatska živi u tom prostoru, Hrvatska je tu gdje je, da ne može biti dramatično različita od svojih susjeda jer mi smo takav narod koji voli gledati i uvijek misli da je trava u susjedovom dvorištu zelenija, prema tome mi moramo o toj činjenici voditi računa i moramo znati što o nama misle oni koji su nas izabrali. Kažem ponovno, podvlačim nisam ni u jednom trenutku rekao da se dužnost izabranih zastupnika ne treba valorizirati, da treba, ali sva prava bi trebala biti u dijelu jednaka sa svim običnim građanima jer bez obzira što smo izabrani na kraju smo obični građani, obični smrtnici, i da sigurno rezultat naših mirovinskih prava u konačnosti mora biti determiniran ukupnom uplatom doprinosa kroz godine. To je vrlo pošteno u odnosu na naše građane i na neki način korespondira, na neki način izražava ajmo reći socijalnu pravičnost odnosno na neki način oslikava želju da svi dijelimo jednaku sudbinu a ne da se izdvajamo u privilegirane političke elite. Dakle, toliko o tome, sigurno u nedostatku nekog boljeg rješenje ovo je mali pomak, iako kozmetički, nema razloga da se za ovo ne glasa ali to je vrlo rješenje kratkog dosega i što se tiče ne zadire u suštinu problema. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I sada ste vi opet na redu u ime Kluba HNS HSU-a. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj dio u ime Kluba ću iskoristiti na jedan osvrt na jučerašnji Dnevnik 3. Naime, sada je pravo takmičenje, ja doista ovo što sam rekao osobno i mislim i smatram da nema razvoja demokracije dok god u velikim strankama su za privilegije ljudi raspoloženi čekati na klupi za rezervne igrače i besprijekorno slušati, dakle dizati ruke kako se dogovorimo, a ono što me iznenađuje da se povećava broj stranaka i strančica i stranaka koje su do jučer bile parlamentarne, a danas nisu više govorim o Hrvatsko socio-liberalnoj stranci koje sada odjednom su otkrili toplu vodu i govore o ukidanju zastupničkih mirovina a 20 godina sjede u ovom Hrvatskom saboru, imali su političku moć, to nikada nisu na primjeren način rekli. To je populizam, to je prodavanje magle i to je politički nekorektno. Reci svoje mišljenje i riješi kada možeš ali nemoj prodavati maglu. Dakle, ja doista ono što govorim i mislim i ako ikada budem u poziciji da ću o tome odlučivati onda ću sigurno u ime Hrvatske stranke umirovljenika to uraditi. U ime Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika mi ćemo ovo kao jedino rješenje koje nam je ponuđeno podržati, jer nema razloga da se to ne podrži ide u dobrom smjeru ali i dalje smatramo ove promjene nedostatnim. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, hitni postupak, P.Z. br. 737, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 100 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv.
Idemo na sljedeću točku. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, drugo čitanje, P.Z. br. 719. Predlagatelj Vlada. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave koju su proveli Odbor za zakonodavstvo, Ustav, Poslovnik i politički sustav, a taj isti odbor je podnio amandmane kao i Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu uprave Pavle Matičić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora. Uvodno ću kazati samo nekoliko riječi budući se radi o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Naime, razlozi za izmjene i dopune Zakona o državnim službenicima su bile povećanje mobilnosti državnih službenika, poboljšati sustav ocjenjivanja državnih službenika, potreba usklađivanja ovog Zakona o državnim službenicima sa Zakonom o općem upravnom postupku kao i otklanjanje nedostataka u Zakonu uočenih tijekom njegove primjene. Konačni prijedlog zakona usklađen je sa primjedbama i prijedlozima izraženim tijekom prvog čitanja kao i sa primjedbama i prijedlozima sindikata državnih službenika. Tako da je ovaj konačni prijedlog bi se kazalo da je usuglašen u odnosu na prvo čitanje. To se posebno odnosi na neka pitanja koja su bila istaknuta u tim primjedbama i prijedlozima. Jedno od pitanja je bilo da se pomoćno-tehnički poslovi kako su sada propisani mogu povjeriti i vanjskim pružateljima usluga ako su ispunjeni sigurnosni rizici i financijski efekti. U ovom konačnom prijedlogu zakona predlaže se jedan novi institut, to je institut izvanrednog otkaza. Odredbe o izvanrednom otkazu mislimo da su značajno poboljšane u odnosu na prijedlog zakona i usklađen je također sa primjedbama i stavovima sindikata i to na način da se državnom službeniku dati izvanredan otkaz ako na temelju utvrđenih činjenica očito da je počinio tešku povredu službene dužnosti koja ima obilježje korupcije, ima za posljedicu znatno materijalnu i nematerijalnu štetu za državno tijelo, pravne osobe i građani zaštitu javnog interesa dovodi u pitanje život i fizički integritet građana, dovodi u pitanje redovno izvršavanje poslova državnog tijela. Protiv ovog rješenja o izvanrednom otkazu može se izjaviti žalba Odboru za državnu službu koji postupak je hitan i Odbor za državnu službu je dužan riješiti ovu žalbu u roku od 30 dana od primitka žalbe, a rješenje postaje izvršno danom izvršnosti toga rješenja. Nadalje, poboljšane su odredbe vezano uz veću mobilnost državnih službenika odnosno blaži uvjeti za premještaj, brži postupak za premještaj, gdje se umjesto uvjeta unutar iste kategorije za radno mjesto, iste ili približno složenosti poslova, predlaže mogućnost premještaja na radno mjesto unutar iste kategorije koje su propisani isti uvjeti u pogledu stupnja obrazovanja i potrebnog radnog iskustva ali u zaštitnu odredbu za službenika koji se premješta radno mjesto niže složenosti da ima pravo na zadržavanje dosadašnje plaće ako je posljednje dvije godine ocijenjen najboljom ocjenom izuzetan ili primjeren. Posebno bih naglasio da se u ovom zakonu predlaže mogućnost osobama bez radnog iskustva prijem u državno tijelo radi stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa u državnom tijelu i tu u vremenu trajanja vježbeničkog staža uz mogućnost polaganja državnog stručnog ispita i priznavanja vremena stručnog osposobljavanja u radno iskustvo, kao što bi se u radno iskustvo uračunavalo i rad na temelju ugovora o djelu za vrijeme obavljanja povremenih poslova u državnom tijelu te vrijeme stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa u državnom tijelu i u lokalnoj samoupravi. Na kraju bih istaknuo da Vlada prihvaća amandmane Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav, POslovnik i politički sustav i sukladno tome predlažem Hrvatskom saboru da donese predloženi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Hvala.
Hvala. Odbori. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, POslovnik i politički sustav? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima koji u sedamdesetak svojih članaka zapravo dokazuje da je zbog opsega materije kojom se bavi bilo puno bolje da se išlo na donošenje novog zakona. Naime, to gotovo da je 40% ukupnog teksta zakona smatramo to dovoljno ozbiljnim promjenama da se pristupi zapravo donošenju novog zakona. Ali što je tu je, tu smo gdje jesmo, imamo pred sobom jedan dokument koji je znatno bolji od onoga kojega smo vidjeli u prvom čitanju i koji pokušava, želimo tu biti fer, odgovoriti na ključna pitanja modernizacije i reforme državne uprave u ovom dijelu koji se tiče prije svega ljudskih potencijala, protočnosti, napredovanja, osposobljavanja, prijama dakle svih onih detalja koji možda na prvi pogled jesu nekome tehnički ali u praksi stvaraju strukturu i okvir po kojemu se događa unutarnji život državne uprave. Ali kao što reče moj kolega doktor Dorić u raspravi na prvom čitanju, nije toliko sporno koliko i kako smo mi normirali pitanja na kojima funkcionira državna uprava nego kako se to provodi u praksi. Da li je moguće reformu državne uprave provoditi zanemarujući sve ostale elemente, sve ostale činitelje koji mimo ljudskog potencijala tako naima sada prevodimo ono što smo do jučer zvali kadrovi, utječu na funkcioniranje državne uprave. Evo tek jedan jedini primjer. Savezna Republika Njemačka je nakon ujedinjenja također bila suočena sa povratom imovine oduzete nakon 2. svjetskog rata privatnim vlasnicima i njeni tadašnji uredi imali su oko tisuću 500 zaposlenih, potpuno su bili tehnološki i informatički opremljeni i oni su taj posao povrata imovine uglavnom završili. Kod nas naime postupak traje ako se ne varam 16 godina. Trenutno u uredima državne uprave koji se bave pitanjem povrata imovine radi nešto više od 400 ljudi, uredi su potpuno neopremljeni, informatički neuvezani i u tom smislu iznimno nisko učinkoviti. Ljudi koji su predali svoje zahtjeve za povrat čupaju kosu od muke jer se radi uglavnom o starijim ljudima za koje je pitanje da li će doživjeti povrat svoje imovine, a naši dokumenti kažu da ćemo mi dogodine riješiti 1/3 ukupnog broja predmeta. Eto to je zapravo ključna stvar odnosno jedna paradigmatska situacija iz koje se vidi kako funkcionira državna uprava. Hoćemo li mi promjenom propisa koji reguliraju pitanje prijama, promocije, odnosno napredovanja, dodatnoga usavršavanja i svih onih ostalih pitanja koja se reguliraju ovim izmjenama i zakonima riješiti to krucijalno pitanje učinkovitosti državne uprave u cjelini. Hoćemo samo ako ove mjere, ako ova nova rješenja budu praćena jednim sustavnim pristupom u modernizaciji, povezivanju, umrežavanju svih tijela državne uprave. Jer postojeća praksa koja govori da se za banalne stvari pred državom čeka godinama, da se za banalne stvari pred državnim službenicima morate ponižavati kao da oni plaćaju vas kao građane, a ne obrnuto, nije dobra. Ona smanjuje povjerenje građana u institucije ove države i u konačnici smanjuje respekt samoga građanina prema državi. U konačnici smanjuje njegovu razinu obveznosti prema toj državi, bez obzira što pisalo u zakonima, a da ne kažem da to u svojoj izvedbi znači između ostaloga i sivu ekonomiju. Dakle, to jest jedno … [[Ne razumije se.]] kolo ili jedan krug iz kojega se može iščupati samo isključivo ako odlučna Vlada ili Vlada koja je odlučna prionemo reformi napadajući ovaj problem sa svih strana. Svojedobno mi iz HNS-a smo govorili da je jedan od ključnih problema zašto se gubi energija u sustavu državne uprave kod rješenja određenih važnih društvenih pitanja ili pokretanja velikih projekata to što mi imamo tzv. procesnu, a ništa još nismo napravili da bismo ustrojili tzv. projektnu upravu. To se jednako odnosi, a možda se čak i eklatantnije vidi i na jedinicama lokalne i regionalne odnosno područne samouprave, jer analogno ovim rješenjima valjalo bi pristupiti također i novim rješenjima koja definiraju poziciju lokalnih, područnih službenika i ja se nadam da će se to vrlo skoro dogoditi. O čemu se zapravo radi? Kod procesne uprave inicijativa prijedlog koja ulazi u proces i koju onda obrađuju i valoriziraju službe uprave zapravo su u takvom suodnosu kao da su neprijatelji pa se događa da na kraju procesa od inicijative i prijedloga ostane gotovo ništa ili da se mogućnost rješavanja toga problema o kojemu se radi uspori do te mjere da na koncu zapravo rješenje problema postaje sam problem. A razlika kod projektne uprave je u tome što se stvaraju timovi, interdisciplinarni timovi koji efikasno rade, vrše podjelu rada između sebe. Ukoliko je, napamet govorim, naš projekt da u rujnu recimo 2013. otvorimo novu osnovnu školu onda u tom projektnom timu jest i čovjek koji se bavi propisima dakle pravnik, jest i čovjek koji se bavi prostornim planiranjem, jest i onaj koji se bavi svim pitanjima vezanim za standarde prosvjete, za tehničke standarde i tako redom. Taj tim može imati do 10 ljudi i svatko od njih točno zna što mu je činiti, u kojoj dionici vremena i svakome od njih možete definirati rokove odnosno točke kontrole u kojima ćete vidjeti da li je i tko je obavio svoj dio posla. Onaj tko nije možete ga zamijeniti, stimulirati ili kazniti, onaj tko jest možete ga nagraditi, a onaj tko je zapeo zbog objektivnih okolnosti izvješćuje zašto se to tako događa i traži pomoć odnosno intervenciju. Na taj način se rješavaju konkretne stvari, konkretni projekti. Mi to nemamo, mi to još uvijek nismo u svoj sustav uveli i rijetki su slučajevi lokalne samouprave gdje su ljudi koji su preuzeli čelne funkcije gradonačelnika, načelnika ili župana počeli postupati po tome modelu i gdje god je taj model primijenjen rezultati se vide itekako. Jer tim ljudima koji odgovorno vrše svoje dužnosti itekako je važno da u mandatu kojega su dobili od birača u tih 4 godine odrade ono što su obećali. Uz ovu procesnu upravu kakvu danas imamo to je gotovo pa nemoguće. Jer sama uprava po sebi, birokracija kao takva, njena priroda je da sve što dolazi sa strane zapravo usporava da se ne bi poremetio ritam po kojem vrši svoj unutarnji život. To naravno užasno mnogo košta i to plaćaju porezni obveznici. Dakle, samo hrabra Vlada koja se može uhvatiti u koštac s ovim problemom sa svih strana može računati da relativno jednostavno i brzo rješava društvene probleme, odnosno da tako transformira državnu upravu da su građani koji je plaćaju zadovoljni njenim funkcioniranjem i da se prema državnoj upravi odnose kao prema nečemu svome i da poštuju institucije i državu kao takvu. Prijedlog koji je pred nama, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima mogući je prvi korak na tome putu. U tom smislu naš će klub podržati ovaj prijedlog, ali upozoravamo da on sam po sebi neće riješiti nijedno od važnih pitanja potrebne reforme državne uprave. Zato tražimo od Vlade koja će doći i to vrlo skoro da se s ovim problemima uhvati u koštac kao s jednom od prioritetnih stvari. Siguran sam da za razliku od ove Vlade ta Vlada koja dolazi imat će puno veću razinu odgovornosti i naravno višu razinu hrabrosti. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HDZ-a, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicom. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Naime, kao što smo ovaj zakon podržali i u prvom čitanju iz razloga jer ove izmjene idu u smjeru i imaju za cilj da postignemo učinkovitu, profesionalnu, racionalnu i kvalitetnu državnu upravu, a da bi ona bila takva prije svega to moraju biti učinkoviti, profesionalni, kvalitetni, kompetentni državni službenici. Naime, mi smo svjedoci i svi to znamo iz našeg svagdašnjeg života da Hrvatska vlada može predložiti fantastičan zakon da ga mi u Hrvatskom saboru možemo donijeti, ali da će se zakon pokazati dobrim ili se neće pokazati dobrim u punoj implementaciji i primjeni u praksi. Državni službenici su oni koji su prvi pred građanima kada primjenjuju taj zakon i kada rješavaju o bitnim egzistencijalnim svakodnevnim pitanjima građana. Ja bih rekla da su ove Izmjene i dopune bazirane na nekoliko strateških dokumenata koje je donio ovaj Hrvatski sabor i Hrvatska vlada a to je prije svega strategija reforme državne uprave 2008. do 2011. koja ima jednu vrlo važnu sastavnicu upravljanja ljudskim potencijalima a i posebna strategija razvoja ljudskih potencijala od 2010. do 2013. Tim su dokumentima koji su donijeti upravo s ovim ciljem o kojem sam već govorila a to je osiguravanje profesionalne, učinkovite i kvalitetne državne uprave i visoke razine odgovornosti i integriteta osoba koje vrše javne poslove. Dakle, tim je dokumentima određeno i utvrđeno da se za zapošljavanje i napredovanje u državnoj službi da mora biti temeljeno na zaslugama, znanju, sposobnostima, vještinama i zalaganju svakog pojedinca koji se namjerava zaposliti ili napredovati u državnoj službi. Također ovim zakonom kao što imamo ovih dana niz izmjena i dopuna Zakona usklađuje se i u dijelu sa zakonom o upravnom postupku. Dakle, ove glavne novine koje se predlažu ovim Zakonom s kojima se misli i s kojima se namjerava ostvariti ove ciljeve o kojima smo govorili, jesu sljedeće. Dakle, po odredbama zakona i u odnosu na prvo čitanje vidimo neke izmjene koje su dobro došle i koje bih ja ovdje pohvalila. U dijelu, na samom početku ovih izmjena gdje se govori o povjeravanju poslova, dakle pomoćno tehničkih poslova, pružateljima usluga izvan sustava državne uprave, da je dodano da se to obvezno radi uz prethodnu procjenu sigurnosnog rizika i financijske isplativosti. Dakle, to je svakako dobro obzirom na razne vrste poslova koje obavljaju tijela državne uprave, i gdje zaista upitno može li se pustiti na rad u to tijelo neke pružatelje usluga koje nisu u sustavu nisu prošle provjeru i na kraju krajeva nemaju nikakve odgovornosti u tom smislu a svakako da je obveza državnog tijela da izvrši procjenu isplativosti da možda ne bi bilo iz nekakvih osobnih interesa, ili da ne bi došlo do sukoba interesa ukoliko bi se neracionalno angažirale pojedini vršitelji poslova izvan sustava državne uprave. Također je ono što je praksa pokazalo se kao nedostatak u praksi pa je to ovim zakonom popravljeno, da odredba o zapošljavanju samo u skladu s godišnjim planom da je dobila jednu iznimku radi mogućnosti nesmetanog obavljanja posla a to je osim u slučajevima izvan tog plana ako se radi o zapošljavanju na određeno vrijeme i u slučaju da u tijeku godine ostane prazno i slobodno radno mjesto zbog toga što je netko od državnih službenika napustio službu. Također pohvaljujemo i izmjenu u odnosu na prvi prijedlog ovog zakona, da je utvrđeno da je obvezno, dakle bolju stipulaciju obveze raspisivanja javnog natječaja za vježbenike i uvijek kada je to zakonom propisano kao i obvezu a ne više da to ovisi o slobodnoj procjeni čelnika državnog tijela da prije raspisivanja natječaja internog ili javnog natječaja, da mora provjeriti službenika na raspolaganju u Vladi i da ukoliko ti službenici zadovolje na provjeri znanja i vještina da ih onda moraju obavezno zaposliti a ne raspisivati javni natječaj i dovoditi nekoga izvana. Također je dobra novina da se središnjem državnom tijelu daje mogućnost poništenja raspisanog natječaja ukoliko se radi o nezakonito raspisanom natječaju i da mu se ovim Zakonom daje sankcija da je ono ovlašteno poništiti takav natječaj. Posebno dobra je odredba koja je amandmanom Odbora za Ustav još poboljšana a to je odredba o omogućavanju stjecanja radnog iskustva dakle u članku 19. ovih izmjena, omogućavanje stjecanja radnog iskustva i polaganja stručnog ispita za osobe bez radnog iskustva koji će tu moći raditi godinu dana bez zasnivanja radnog odnosa temeljem posebnog ugovora. Osobe će upućivati Zavod za zapošljavanje i snosit će troškove njihove naknade za rad i kroz amandman Odbora za Ustav je riješeno i pitanje koje je bilo izraženo i na Odboru za zakonodavstvo a to je pitanje koji je kriterij prijema ukoliko interes za obavljanjem ovog posla bude veći od mogućnosti, odnosno od broja kojeg bude mogao snositi Zavod za zapošljavanje na koji način će se vršiti odabir pa je to ovim amandmanom rečeno da će to Vlada urediti uredbom kriterije za prijem odnosno za odabir osoba koje će biti upućene sa Zavoda za zapošljavanje. Ja sam u prvom čitanju upozorila na odredbe Zakona o sprečavanje sukoba interesa i odnos toga Zakona i odredaba u ovom zakonu o državnim službenicima dakle da je to dobro stipulirati jer često zaboravljamo Zakon o sprečavanju sukoba interesa se odnosi isključivo na dužnosnike. Međutim, ne treba zaboraviti da službenici u tijelima, državni službenici u tijelima državne uprave rješavaju u pojedinim upravnim stvarima i rješavaju o velikim interesima, vrlo vrijednim, vrlo velikim novčanim iznosima. Dakle, nekome daju ili uskraćuju pravo i stoga je dobro da su odredbe o sprječavanju sukoba interesa i u ovom zakonu stipulirane u nekoliko odredaba. Vidimo da su utvrđene fleksibilnije je određena mogućnost upućivanja državnog službenika na rad u drugo državno tijelo. To je pogotovo zanimljivo obzirom da se pred državnu upravu stavljaju sve ozbiljniji, državne službenike sve složeniji zadaci i ozbiljniji obzirom na primjenu europskoga prava, obzirom da nemamo previše kompetentnih ljudi sa visokim znanjem i vještinama. Dobro je da se otvara mogućnost da se oni po potrebi službe upute u drugo državno tijelo, pa čak i izvan državnoga tijela ukoliko je to potrebno za učinkovitije obavljanje poslova. Rekla bih nešto o promjenama odredaba o ocjenjivanju državnih službenika. Dakle, evo članak 83. se mijenja na mislim jedan vrlo dobar način i jasno se određuje da je svrha ocjenjivanja državnih službenika poticanje državnih službenika na kvalitetno i učinkovito izvršavanje službenih zadaća. Dakle ne, nije prva svrha kažnjavanje zbog eventualne loše ocjene već prije svega nastojanje za što kvalitetnijim obavljanjem poslova. Pa onda imamo i kroz te odredbe odredbu da onaj državni službenik koji ne dobije dobru i visoku ocjenu da se onda on upućuje na dodatnu edukaciju, da ga se potakne odnosno da bude sve uspješniji do sljedećega razdoblja za ocjenjivanje. I nekoliko riječi možda o odredbi koja je prošli puta, na prošloj raspravi polučila nekako najveći interes, a to je odredba o izvanrednom otkazu. Naime, u ovom prijedlogu izmjena i dopuna je izmijenjen i članak kojim se utvrđuju teške povrede službene dužnosti. Moram reći da je dobro, da je u te teške povrede službene dužnosti su tri povrede ušle koje se odnose na pitanje prijavljivanja korupcije od strane državnih službenika u pojedinom državnom tijelu ili kako se to popularno govori i zaštiti zviždača, ali i zaštiti od zlouporabe te obveze i prava. Pa tako imamo predviđeno kao tešku povredu, zlouporabu obveze državnog službenika na prijavljivanje opravdane sumnje za korupciju ali jednako tako povredu prava na zaštitu anonimnosti državnog službenika koji prijavi opravdanu korupciju i ograničavanje ili uskraćivanje prava utvrđenih ovim zakonom službeniku koji odgovornim osobama ili nadležnim tijelima prijavi sumnju na korupciju ili zlostavljanje toga službenika. Dakle, jednostavno rečeno da se onemogući šikana takvog državnog službenika. I da sada se vratim na odredbe o izvanrednom otkazu. Dakle, kada čelnik tijela i sada je to dobro u odnosu na prvi prijedlog više nema nadređenog službenika već isključivo čelnik tijela kada može otkazati službu izvanrednim otkazom u slučaju počinjenja teže povrede službene dužnosti i ako to proizlazi iz utvrđenih činjenica. Ali mora biti jedna kvalifikatorna okolnost i to je ono što je popravljeno, što je stipulacija popravljena u odnosu na prvi tekst, a to je da ta, da takva povreda ima obilježje korupcije, da ima za posljedicu znatnu materijalnu i nematerijalnu štetu za državno tijelo, pravne osobe, građane ili javni interes, da dovodi u pitanje život i fizički integritet građana i da dovodi u pitanje redovito izvršavanje poslovanja državnog tijela. Moram reći da u ova prva tri slučaja nije potrebno upozorenje. U četvrtom slučaju je potrebno da službenik bude upozoren. I što je još važno reći da sve te odluke o izvanrednom otkazu imaju pravo žalbe. O njoj odlučuje Odbor za državnu službu. I na kraju predviđena je naravno i sudska zaštita. Dakle, nema bojazni od toga da će se izvanredni otkazi, da će se izricati zbog eventualnog šikaniranja radnika jer ima u svemu taj radnik pravnu zaštitu koju mu garantira ovaj zakon. Evo zbog svega toga, zbog uvođenja dodatne discipline u državnu službu, zbog osiguravanja kvalitete i učinkovitosti klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj zakon.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predlagatelji i predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Hajde da odmah na početku se izjasnimo u odnosu na prvo čitanje klub Socijaldemokratske partije Hrvatske poduprijet će donošenje ovog zakona zato što su izvršene bitne promjene od prvog čitanja do konačnog prijedloga za klub Socijaldemokrata. Moglo je još napravit se korak, ali bitna promjena je učinjena na izvanrednom otkazu. Dakle, u prvom čitanju ostavljena je potpuna arbitrarnost šefu državnog tijela, odnosno nadređenom službeniku i mi smo rekli ukoliko se to ne promijeni nećemo poduprijeti ovaj zakon. Bitna promjena u prijedlogu je baš na tom članku. To sam imao za potrebu da kažem zašto je došlo do promjene i dobro je da je došlo do promjene. I dobro da je Vlada uočila da je još uvijek obilježje hrvatske državne uprave je politička ovisnost, politička ovisnost je činjenica o kojoj govore i hrvatski građani i predstavnici Europske unije. Da je ostala odredba o izvanrednom otkazu učinili bi to potpuno ovisnom o volji šefa državne uprave. Ali ima i dalje jedan apsurd koji moramo iznijeti pred licem hrvatske javnosti. Ispada da smo sve uredili, donijeli smo strategiju, donijeli smo Zakon o ocjenjivanju službenika i radnika, donijeli smo Zakon o plaćama, donijeli smo registar o službenicima, javnim, a onda priznamo pred svijetom da imamo administrativnu barijeru, kao kočnicu razvoju Republike Hrvatske. I gle slučaja još Vlada i organizaciju svoju postavi tako da bi tu barijeru prevladala, dakle postavi potpredsjednika Vlade nadležnog za investicijske projekte, jer joj je kočnica u državnoj upravi. I mi tu činjenicu moramo imati u vidu kad govorimo o državnoj upravi i svim zakonima koje smo donijeli, kad govorimo šta nam predstoji. Dakle izgradnja državne uprave u cjelini zahtjeva čvrsto postavljene ciljeve, ne za jedan mandat, ne za jednu političku opciju, nego to je cilj društva. Hrvatska se opredijelila za izgradnju državne uprave kao servisa građana i pravnih osoba, ali na principima pravne države i vladavine prava, i sa tog aspekta treba procjenjivati razvitak državne uprave i rad, odnosno donošenje Zakona o hrvatskom Parlamentu. Šta danas obilježava hrvatsku državnu upravu? Stanje, stanje ocjena da državna uprava ne doprinosi razvitku, društvenom gospodarskom razvitku Republike Hrvatske. Ako ta činjenica stoji, ako ta ocjena stoji, onda moramo gledati je li ovaj zakon dovoljan da to promijeni. Jeste, korak naprijed jeste. Jeste. Mi ovdje već dva kluba podupiru da se može angažirati i vanjski faktor, da tako kažem, na nekim poslovima državne uprave. Naravno da se može. Ali kad bismo sada zatražili da nam Vlada da sva državna tijela, sve agencije i sve šta rade, ja mislim da bismo bili vrlo negativno iznenađeni kako je organizirana državna uprava. Dakle članak 61. prijedloga zakona izvanredni otkaz smo odradili u interesu izgradnje sustava, a ne arbitrarnosti, i to podupiremo. To je razlog zašto mijenjamo stajalište kod prijedloga zakona. Šta danas još karakterizira državnu upravu? Osim političke ovisnosti koja je činjenica priznata od strane same Vlade Republike Hrvatske? Prosječnost. Mi smo donijeli Zakon o plaćama, ali nismo predvidjeli i ugovor o zasnivanju radnog odnosa i plaći u državnoj upravi. Zašto ne bismo imali ugovor, jer trebamo ljude koji mogu napraviti prodore u državnoj upravi. Trebamo i takve ljude. Visoko, visoko obrazovane. Nemotiviranost, sljedeće obilježje državne uprave je nemotiviranost. To je jedno s drugim povezano, jer plaće su zapravo uprosječene. I na kraju šta je četvrta, četvrto obilježje, to su nesređene državne evidencije. Već skoro 8 godina imamo objavljivanje da će zemljišne knjige i katastar biti sređeni i usklađeni. Tko je taj iz vladajuće stranke, iz Vlade tko će potpisati da je to usklađeno, i da ukidamo zakonsku odredbu gdje država ne garantira za istinitost tih podataka? Bez toga nema, da tako kažem, efikasnog investiranja u Republici Hrvatskoj. Bez garancije, da su državne evidencije istinite i da je za te podatke materijalna odgovornost države nema investiranja u Republici Hrvatskoj, onako kako bismo mi to željeli, i koga bismo mi to željeli u Republici Hrvatskoj. Dakle na zemljišnim knjigama, katastru, na evidenciji dionica i dioničara, moramo napraviti barem prvi korak. Onda ćemo znati tko su vlasnici medija, tko su vlasnici banaka, itd., itd. Je li državna uprava organizacijski osposobljena, odnosno je li elastična? Jedan od kolega prije mene je rekao da bi, trebala se organizirati za projekte. Pa agencije su predviđene kako bi pratile projekte. Naravno kad je država veliki investitor, da treba državnu upravu prilagoditi tim investicijskim projektima. To se zove elastičnost državne, organizacije državne uprave. Jesmo li zadovoljni s time? Jesmo, jer gomilamo agenciju do agencije, ali to je iz političkih razloga, a ne interesnih i razvojnih razloga. Prema tome, moramo pogledati istini u oči, i reći da se koraci rade puževi, da se promjene događaju puževim korakom. Što se tiče sukoba interesa, ovdje je bilo riječi o sukobu interesa. Naime ja ne prihvaćam da je sukob interesa samo onda kad je on definiran Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. On postoji izvan zakona. Zakonom smo mi odredili grupu ljudi koje ćemo pratiti jesu li u sukobu interesa, ali za mila Boga postoje državni službenici i javni djelatnici koji mogu biti i jesu u sukobu interesa, mada nisu obuhvaćeni Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. Zar može postojati. Ovdje je isključeno, naime službenici ne mogu biti članovi upravnih, nadzornih, itd. tijela, u firmama ili pravnim osobama kojima vrše upravni ili inspekcijski ili drugi nadzor. Potpuno logično. Ali ja sam postavio pitanje Vladi kako to da državni tajnik, koji rukovodi tim odjelom u ministarstvu i upravlja tim službenicima, jer je tu subordinacija, nije riječ o samoupravljanju državnim ministarstvima, dakle mi smo ih tamo izabrali da donose odluke i kontroliraju, a ne da samo upravljaju, kako to da državni tajnik može biti član upravnog vijeća jedne važne i to sui generis ustanove, a istodobno nadzire tu ustanovu? Mislim da je to članak 35. kad govori o službenicima, ali to mora vrijediti i za državnog namještenika službenika i državnog kako bi rekao dužnosnika. Ne može istodobno sjediti i donositi odluke o investicijama ili razvoju ustanove ili tvrtke, a onda poslati svojeg podređenog da to kontrolira. Taj sukob interesa je evidentan bez obzira što nije naveden u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa. I takvih slučajeva imamo. Što treba još učiniti? Osim evidencije treba tehnički i tehnološki opremiti upravu. Nije logično da mi ne možemo imati u današnje vrijeme sve urbanističke planove i druge prostorne planove na jednom mjestu. Kad već postoje firme u Hrvatskoj koje to sve imaju, sve zemljišne čestice imaju kod sebe. Dakle, nije u pitanju tehnologija i nemogućnost da se to ne može napraviti. Zašto ne bi građani pokorni RH došao u Upravu Grada Zagreba i vidio kako mu stoji čestica u Istri ili u Dalmaciji, što se događa s njom? Zar to nije logično za današnje vrijeme? Dakle, mi govorimo o državnoj upravi kao servisu i građana i pravnih osoba i sa tog aspekta ocjenjujemo koliko je ona uspješna ili koliko je neuspješna, koliko doprinosi ili ne doprinosi razvoju RH ili pravnoj sigurnosti građana i njihovih interesa. Bez toga nema, kako bi rekli, valjane i prave ocjene. I možda još jednu samo rečenicu, efikasnost državne uprave – mi zaista radimo na kako bih rekao na donošenju propisa koji su potrebni kako bi ispunili kriterije i uvjete za ulazak u EU. I to je dobro, slažemo se s time, naravno, to je cilj. Ali, ti propisi moraju imati odjeka u zemlji i poboljšanju života građana u zemlji. U tom smislu imamo tu prijedlog Zakona o mislim izmjeni i dopuni Zakona o upravnom postupku, mora se pojednostaviti, a to je moguće. Postoje puno mogućnosti da se pojednostavi taj postupak i da građani ne moraju čekati 60 dana ili mjesec dana. Neke stvari ako se urede evidencije mogu se riješiti za 24 sata. Evo, ja sam u ime SDP-a iznio stajalište. Dakle, jeste korak naprijed, bitna promjena je učinjena u odnosu na prijedlog, u konačnom prijedlogu je osigurano da nema arbitrarnosti prema službenicima državne uprave i zbog toga ćemo poduprijeti donošenje ovog zakona, ali treba još puno, puno raditi na tome. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je klub HSS-a, uvaženi zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege. U interesu svih nas je donošenje dobrih zakona pa takav je i interes pri donošenju ovoga zakona. Smatramo da je potrebno usuglasiti stavove oko možebitnih prijepornih prijedloga kako bi se izbjegle neželjene situacije kada zakon stupi na snagu. Klub HSS-a je prilikom prvog čitanja zakona iznio primjedbe i prijedloge na tekst prijedloga zakona, ali veći dio njih nije usvojen niti se predlagatelj u točki 6. referira o njima. Stoga očekujemo od predlagatelja da još jednom razmotri primjedbe kluba HSS-a budući su one rezultat konzultacija s ljudima koji su direktno pogođeni ovim zakonom i koji poznaju funkcioniranje sustava. U konačnom prijedlogu zakona uvažene su primjedbe na prvo čitanje pa je tako dorađen izričaj članka 1. stavak 5. kojim se omogućava obavljanje tehničkih poslova vanjskim pružateljima usluga, ali samo iznimno i uz prethodnu procjenu sigurnosnih rizika. Pozitivno ocjenjujemo ovu promjenu, ali isto tako smatramo da je potrebno navesti tijela državne uprave u kojima niti pod iznimnim okolnostima nije moguće angažiranje vanjskih pružatelja usluga jer u okviru rečenog postoje izuzetno osjetljive institucije koje bi trebale biti izuzete od toga. Nadalje, unatoč glasnim primjedbama tijekom prvog čitanja zakona pozitivnim smatramo novo predloženi članak 61. kojim se omogućava stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnoga odnosa osobama bez radnog iskustva u trajanju vježbeničkog staža. Pozitivnim se ocjenjuje propisivanje preciznih rokova vezanih uz žalbe, međutim pomalo je nejasno zašto se člankom 67. stavak 2. briše, a kojim je propisano da je Odbor za državnu službu dužan odlučiti o žalbi u roku od 30 dana od dana njezina primitka. Brisanjem rečene odredbe daje se mogućnost odboru da o rečenoj žalbi odluči u nedefiniranom vremenu. Što se pak tiče brisanja članka od 68. pa do 73. a kojima se regulira posredovanje u državnoj službi predlagatelj je očito našao da su te odredbe suvišne i da nisu zaživjele u praksi te polučile očekivane rezultate. Klub HSS-a slaže se sa predlagateljem u tom dijelu i smatra da se sporne situacije o radnom okruženju moraju rješavati učinkovito, a miritelji očito nisu imali adekvatne instrumente za to. Predlagatelj je zadržao prijedlog da državnom službeniku koji je ocijenjen jedanput ocjenom ne zadovoljava prestaje državna služba po sili zakona danom izvršnosti rješenja o ocjenjivanju. Unatoč mnogim opravdanim primjedbama na račun državnih službenika smatramo da se ova odredba može zlorabiti u praksi naročito nakon smjene političke nomenklature. Većina državnih službenika ocjenjivana je najboljim ocjenama svoga rada, ali iskustvo nas upućuje na neophodnost opreza budući da bi rezultat ovakve odredbe članka 88. stavka 2. mogao biti da nakon provedenih izbora mnogi službenici budu negativno ocjenjeni, ali ne zbog svoje nestručnosti, nekvalitete ili neprofesionalnosti već zbog nekih drugih razloga. Stoga smatramo da ovakvu formulaciju članka 88. stavak 2. ipak treba promijeniti. Također, predlagatelj je zadržao i formu izvanrednog otkaza za državne službenike na način da mu de facto nadređeni službenik može isposlovati otkaz u roku od 2 mjeseca. Klub HSS-a ne protivi se mogućnosti izvanrednog otkaza za službenike koji svojim odnosom prema radu ustvari to i zaslužuju, ali smatramo da izvanredni otkaz ne može ići na poticaj nadređenog službenika. Takvom formulacijom moguća je učestala zlouporaba ove odredbe mnogi državni službenici mogu ostati bez posla ako se kojim slučajem ne slažu sa svojim nadređenim. Mogućnost izvanrednog otkaza treba prepustiti isključivo čelniku tijela i službeničkom sudu. Klub HSS-a je vidio ovaj zakon kao pozitivan pomak te vjeruje da će njegovom primjenom u praksi državna uprava biti profesionalnija, učinkovitija i više na službi građana.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u drugo čitanje. Primjenom važećeg Zakona o državnim službenicima uočeni su određeni problemi čije rješavanje se predlaže ovim izmjenama i dopunama, a isto tako prijedlogom se usklađuju odredbe ovoga zakona sa Zakonom o opće upravnom postupku. U svom izlaganju osvrnuo bih se na razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na prijedlog zakona, a nastale su kao rezultat vrednovanja primjedbi i prijedloga iznijetih na raspravi kako na radnim tijelima tako i na plenarnoj sjednici. Najznačajnije izmjene sadržane u konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o državnim službenicima sastoji se u sljedećem. Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna iznimno se propisuje mogućnost povjeravanja poslova namještenika, vanjskim poslužiteljima usluga pri obavljanju pomoćno-tehničkih i ostalih poslova namještenika. u tom slučaju potrebno je provesti prethodnu procjenu rizika i financijske isplativosti takvog povjeravanja poslova. Prije raspisivanja javnog natječaja odnosno internog oglasa sva državna tijela dužna su kroz središnjeg tijela državne uprave provjeriti ima li na raspolaganju službenika koji ispunjavaju uvjete za raspored. Ukoliko na raspolaganju Vladi ima državnih službenika koji ispunjavaju uvjete za raspored na radno mjesto koje treba popuniti državno tijelo ih poziva na testiranje. Jedino u slučaju da nijedan službenik sa raspolaganja nije zadovoljio rezultate testiranja, državno tijelo može pokrenuti postupak popunjavanja na drugi način. Smatram da je veliki pomak sadržan u činjenici da se za radno iskustvo na odgovarajućim poslovima uračunava i vrijeme stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa kako bi se potakao i olakšao pristup tijelima državne uprave. Odredbe o izboru kandidata u postupku javnog natječaja i internog oglasa koje su se bazirale na rezultatima provjere znanja, sposobnosti, vještina i rezultata dosadašnjeg rada dopunjuju se odredbom o psihološkoj procjeni kandidata ukoliko je provedeno psihološko testiranje. Zakonom se ograničava broj kandidata za prijem u državnu službu na način da se izbor kandidata za prijam u državnu službu obavlja između najviše 10 kandidata koji su postigli najbolje rezultate na provedenom testiranju i intervjuu te se utvrđuje obveza obrazložena izbora. Važno je istaknuti da se odredbom u svezi premještanja službenika po potrebi službe ako se premještaj vrši na radno mjesto niže složenosti poslova štite materijalna prava službenika na način da se osigurava da službenik ima pravo na plaću radnog mjesta s kojeg se premješta ako je to za njega povoljnije, pod uvjetom da u posljednje dvije godine ocijenjen je ocjenama izuzetan i primjeran. Postupak utvrđivanja odgovornosti sindikalnog povjerenika za povredu službene dužnosti ne može se pokrenuti bez suglasnosti sindikata, ali se ujedno utvrđuje da obavljanje sindikalne aktivnosti ne smije utjecati na uredno izvršavanje poslova i ne može biti razlog za nepoštivanja propisa, naloga i slično. Postavljena je odredba kojom se osigurava da u članstvu Višeg službeničkog suda budu suci jer se radi o drugostupanjskom tijelu koje odlučuje o teškim povredama službene dužnosti čime bi sudjelovanje sudaca u vijeću jamčilo neovisnost, profesionalnost i stručnost. Nadalje, precizirane su odredbe o izvanrednom otkazu da se izvanredni otkaz može dati ako se utvrdi da je službenik počinio osobito tešku povredu službene dužnosti bez prethodno pisanog upozorenja koja ima obilježje korupcije, ima za posljedicu znatnu materijalnu ili nematerijalnu štetu za državno tijelo, pravne osobe ili građane ili zaštitu javnog interesa odnosno koja dovodi u pitanje život i fizički integritet građana. Dok je za dovođenje redovitog izvršavanja poslova državnog tijela prije izvanrednog otkazivanja potrebno uputiti pisano upozorenje s mogućnošću očitovanja i otklanjanja ne pravilnosti. Mišljenja sam da se Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o državnim službenicima u bitnome poboljšane njegove odredbe, da su uzete u obzir najvažnije primjedbe i prijedlozi iz rasprave, stoga ću podržati donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima kako ga predlaže Vlada Republike Hrvatske kao i amandmane Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je u drugom čitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima koji je u odnosu na prvo čitanje dodatno uređen. Prihvaćena je kao što smo već čuli većina primjedbi odnosno prijedloga iznesenih na sjednicama saborskih radnih tijela kao i na plenarnoj sjednici i što je također važno u dogovoru sa sindikatima državnih službenika i namještenika precizirana je i usuglašena većina spornih odredbi sadržanih u prvom čitanju ovog zakona. Dakle, s obzirom na te činjenice odmah ću i naglasiti i reći da ću podržati donošenje predloženim izmjenama i dopunama ovog zakona, dakle Zakona o državnim službenicima. Ponovit ću kako se ove izmjene i dopune zakona temelje na nekoliko strateških dokumenata koje je Vlada Republike Hrvatske u posljednjih nekoliko godina donijela. Prije svega to je Strategija reforme državne uprave za razdoblje od 2008. do 2011., to je Strategija razvoja ljudskih potencijala te Program gospodarskog oporavka iz travnja 2010. godine. Na tragu tih zacrtanih strateških ciljeva ovim zakonom predviđa se urediti niz pitanja vezanih za uređivanje i ostvarivanje prava, obveza i odgovornosti državnih službenika i namještenika kao i usklađivanje sa drugim zakonima. To se prije svega odnosi na usklađivanje sa Zakonom o općem upravnom postupku i to na način da se pojedine odredbe postupovne naravi ovog zakona u tom smislu izmijene, brišu ili dopune. Također smatram bitnima izmjene i dopune ovog zakona koje se odnose na ocjenjivanje državnih službenika kojim se odredbama definitivno poboljšava sam sustav ocjenjivanja kako bi on bio poticaj za kvalitetniji rad i temelj za nagrađivanje službenika prema zaslugama, znanju, sposobnostima i vještinama u radu. Također ovim se zakonom preciznije uređuje utjecaj ocjene na položaj državnog službenika. Prije svega, postrožuje se utjecaj loših ocjena. Pojedinim predloženim rješenjima ovog zakona liberaliziraju se uvjeti za prestanak radnog odnosa službenika i to se ponajprije odnosi na uvođenje instituta izvanrednog otkaza za koji smatram da je u odnosu na rješenje iz prvog čitanja puno preciznije i jasnije definiran čime je smanjen utjecaj slobodne diskrecijske ocjene što je dobro jer onemogućava odnosno smanjuje na najmanju moguću mjeru eventualnu odnosno moguću samovolju čelnika tijela. Dakle, tu se isto tako kod izvanrednog otkaza u odnosu na prvo čitanje o odlučivanju izuzima nadređeni službenik, dakle to je razlika između prvog i ovog čitanja, drugog čitanja koje je pred nama. Dakle, evo ponovit ću još jednom da podržavam donošenje ovog zakona kao naravno i amandmane Odbora za Ustav, Poslovnik, politički sustav i Odbora za zakonodavstvo. Hvala.
Zahvaljujem. I uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, cilj svih reformi i izmjena Zakona o državnim službenicima je vrlo jednostavan. On bi bio na tragu onoga kako nešto što je već izlizana fraza doći do male učinkovite uprave. Uprava i ne mora biti mala, ali slažemo se s tim da ona mora biti učinkovita pa koliko je i potrebno ljudi. Ukratko, da svi predmeti koji dođu pred državne službenike moraju biti riješeni u zakonskom roku, da dobri mogu prosperirati, graditi svoju karijeru u upravi, a da je sustav kadar i osposobljen da se riješi onih koji tome nisu dorasli. Dakle vrlo jednostavna zadaća, a da je to jednostavna zadaća ja sam i na prvom čitanju, a i ponovo ću pročitati izvadak iz naredbe Marije Terezije o ponašanju državnih službenika koji je još aktualniji nego onda kada je pisan. Evo počujte još jednom, ima svega osam redaka a govori o tome kako se moraju ponašati državni službenici. Dakle, to je izdala ne kraljica doduše nego Marija Terezija carica, ali stvari su vrlo državničke i demokratske. Svaki dan izim jedino danah nediljnih dolazit će svikolici ujutro ob 7 uri marljivo u kancelariju i tu biti do 15 ure poslijepodne. Svaki će za to vrijeme, a i dulje ako iziskivala bude množina otpravakah marljivo i točno obavljati svoj posao, a i ono što mu bude naloženo te za to, a i otpravljanje da se ne smeta i ne priječi nalaže se da ne blebetaju, uludo se ne razgovaraju, ne mrmljaju, ne inate se i ne svađaju, da se ne igraju, ne pijančuju, ne goste se u kancelariji među sobom ni z vanjskimi ljudima pa će da budu trijezni i umjereni, da ljube mir i slogu, da u svemu vladaju se pristojno i čedno. Izvanjskih ljudi da ne pusaju pregratke i zatvorene prostorije, kancelarije i napokon čast i poštenje pomenutog vijeća i kancelarije da nastoje svagda čuvati i uzdržavati neoskvrnjeno. Dakle, ovdje su sadržani elementi ne samo radnog vremena od 7 sati do 15 sati što je i danas uredovno vrijeme, odnosno od 8 do 16 nego da se ne može napustiti služba ukoliko se nisu riješili predmeti i otpravci. Tada se još nije znalo za onu čuvenu dođite sutra, a kod nas nije više odavno dođite sutra nego dođite dogodine. Sada i vlast ukoliko bi i htjela nešto ovdje učiniti pitanje je koliko ona to može, koliko može ona to učiniti išta na ovom predmetu rješavanja reforme uprave koja je preduvjet reforme pravosuđa jer se sve opet sliva i na samo pravosuđe kada je dopustila ovu vojsku, vojsku državnih službenika i namještenika i to slabo plaćenu vojsku, kada je dopustila da se nikako ne može sustav riješiti onih loših, a da se ne zaštićuju dobri. Upravo suprotno, počesto smo svjedoci toga da oni koji su ukazivali na radnje koje nisu dopuštene sustavu da su izvedene na Disciplinski sud, da ih se gledalo nešto, možda i neki propusti koji odista i postoje, ali koji bi bili zanemarivi da nisu upozorili na mnogo važnije stvari. Zato što eto od početka je krenulo loše, od početka je znalo da je stranačka iskaznica dozvola za ulazak u državnu službu, a da netko na kraju krajeva taj posao može napraviti. I zaista, država ne može funkcionirati bez dobrih službenika. Da je ogledalo, kako funkcionira državna uprava u biti je ono kakva država doista i jest. Državni službenici su zaista ogledalo uređenosti jednog sustava. I ja ću ponovo napomenuti, jedna Austrija ne zna što je šutnja administracije. Kod nas je čudo ako se predmet riješi u roku, dapače ako se riješi u roku on izaziva ozbiljnu sumnju zašto je on riješen u roku. Tako da imamo jedan apsurd i paradoks. Zbog čega se predmet ne može riješiti u roku od 15 dana, odnosno 30 dana koji su zakonski rokovi? I dakle ono što mi vidimo u zakonu da nije dosadašnjem bilo dobro zašto se neke stvari ne preciziraju. Možda je to najbolje vidljivo u odredbi članka 48. da je teška povreda službene dužnosti neizvršavanje, nesavjesno i nepravedno ili nepravodobno ili nemarno izvršavanje službenih obveza, dakle trajnije … [[Ne razumije se.]] izvršavanje. Pa se postavlja pitanje koliko državni službenik ima pravo da ne izvršava svoje obveze, da ih nesavjesno izvršava, da ih nepravodobno izvršava ili da ih nemarno izvršava. Koliko pravo ima koji, dakle to je ostalo sada da riješi netko da li se taj kome državni službenik kome zamjerio ili se nije zamjerio. To je i dalje jedna preširoka norma koja iziskuje, odnosno koja jednostavno nameće nekakvo voluntarističko proizvoljno tumačenje. Kada bi bilo, a mnoge ove odredbe nešto su samo malo precizirane, ali one su izvorište, izvorište jednog postupanja prema državnim službenicima, voluntarističko i na kraju krajeva dovodi u ponašanje državnog službenika da i ne mora biti, da uredno ne mora izvršavati zadatke, ali svakako da se nikomu ne zamjera. Jer ukoliko on se bude kome zamjerio ukazujući na neke nepravilnosti e tad će se otvoriti njegov dosje i početi čeprkati po njegovim predmetima. I to nije dobro. Nikada vi tako na zelenu granu ne možete doći. Ako je netko izostavio i jedan predmet, a nije ga riješio u roku on mora svom nadređenom podastrijeti izvješće zbog čega je to tako i zašto se to dogodilo. Međutim, toga ovdje na žalost ne vidimo. Interesantna je i točka 8. ovog članka 48., članka 99. koji se mijenja i posve je nejasna koja kaže da je teška povreda službene dužnosti i zlouporaba obveze državnog službenika na prijavljivanje opravdane sumnje na korupciju. Iz toga bi proizlazilo da on ne čini tešku povredu dužnosti ukoliko nije prijavio opravdanu sumnju na korupciju nego ukoliko je zlouporabio tu svoju obvezu državnog službenika što hoće reći da je zlonamjerno, idolusno ponašao se, tj. nekoga zlonamjerno optuživao što se slažem u vremenu, dakle kada su sve oči, pogotovo naše javnosti uperene na korupciju i na borbu protiv korupcije da svaka zlouporaba i poigravanje s tim treba biti drastično kažnjena. Jer dakle, ako netko upozorava, odnosno pokazuje i prokazuje nekoga i lažno ga namjerno, ono onda razvodnjava stvari. I zaista bi to trebalo oštro kazniti. Međutim, postaviti ovakvo pitanje zlouporabu koja bi, a vidimo u onom temeljnom zakonu da će iz Zakona o radu, gdje se govori upravo o zaštiti zviždača, gdje tobože smo išli zaštititi zviždača a pogoršao se njihov položaj. Jer tamo će svaki službenik biti kažnjen ukoliko na sudu se ne dokaže da ono u šta je on sumnjao nije kazneno djelo, odnosno nije počinio dakle upravo takvo kazneno djelo. Pa to je smiješno! Jer je dovoljno da nije postupao u zlim namjerama i da je opravdano ukazivao na sumnju. Pa ni Državno odvjetništvo kad progoni nema sve, ima cijeli instrumentarij mu državni aparat stoji na raspolaganju da je pribavljao dokaze. Pa isto se oslobađajuća presuda ne smatra njegovom zlouporabom. Prema tome, treba zaštititi sve ljude od zlonamjernog pokazivanja, jer nema gore stvari nego pogotovo u vremenu borbe protiv korupcije uprijeti na nevinog čovjeka. To onda ruši i nivelira i na neki način relativizira i izvrgava ruglu svu borbu protiv korupcije. I to ponavljam treba oštro kažnjavati. Ali zaštititi maksimalno ljude koji u dobroj vjeri prijavljuju što znači da je zla vjera, odnosno dokaz zle vjere na onoga koji ga želi procesuirati. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Pa kolegice Antičević, dobro ste rekli, stanje u državnoj službi ogledalo je stanja u našoj državi, a budući da je stanje u Hrvatskoj državi rekla bih naprosto kaoti8čno i loše ne može naravno biti niti bolje stanje u državnoj službi. Moram reći da ovih zadnjih sedam godina, u zadnjih sedam godina kako HDZ vodi ovu državu da je povećao se državni aparat, da je primljen veliki broj državnih službenika ali se nije povećala efikasnost u rješavanju predmeta tih državnih službenika. A zašto je to tako? Pa to je tako prvenstveno iz razloga što su kandidati, odnosno ljudi koji su primljeni u državnu službu prvo moraju biti politički podobni, a uopće nije bitno da li su oni stručni. Vi danas u Hrvatskoj imate na ključnim pozicijama u državnoj službi službenike, predstojnike ureda, pročelnike koji su postavljeni isključivo po političkoj podobnosti, a da uopće ne znaju raditi svoj posao. Pa onda mi recite na koji način uopće oni mogu odnosno obavljati svoj posao efikasno i ažurno, a isto tako ja mislim da je to jedna posebna novina koja se uvodila u Hrvatskoj. Ja sam 22 godine bila državni službenik, tako da poznajem stanje u državnoj službi. Znam kako je to bilo prije. Znam kako je sada. Dogodilo se, znači da se vježbenici koji su se uvijek primali na određeno vrijeme na primjer visoke stručne spreme na 18 mjeseci oni se u zadnjih par godina primaju na neodređeno vrijeme. Znači, vježbenički staž naprosto automatski je prerastao u radni odnos na neodređeno. To nikada nije bilo u Zakonu o državnim službenicima. Danas to u Hrvatskoj je, na žalost. Hvala.
Zahvaljujem. Ipak za svoju državu reći da je kaotično stanje. To kaže jedna saborska zastupnica. Nemam komentar. Hajmo državni tajnik uvaženi Pavle Matičić u Ministarstvu uprave. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Prije svega bih se zahvalio na raspravi o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima i podršci koju ste dali ovom prijedlogu zakona. U razlozima za donošenje ovoga zakona mi smo također i naveli i nekakve ciljeve u smislu modernizacije ovog službeničkog sustava. I mislim da ipak ovaj prijedlog zakona ide ka tome da se ovaj sustav, službenički sustav modernizira. U isto vrijeme i modernizacija ovog službeničkog sustava je i u sklopu modernizacije cijele državne uprav i nije ovo jedini zakon koji uređuje ili doprinosi modernizaciji sustava državne uprave. Mi sada imamo, mi u Vladi i vi ovdje u Saboru puno zakona koje usklađujemo sa Zakonom o općem upravnom postupku. Mnogi na neki način to shvaćaju da je to prije svega jedno tehničko usklađivanje sa Zakonom o općem upravnom postupku što ne bi se baš moglo tako shvatiti. To iz razloga prije svega kad pogledamo pojedine institute koje usklađujemo, kazat ću samo jedan primjer. Po starom Zakonu o općem upravnom postupku čelnik tijela je bio ovlašten za poduzimanje radnji i za rješavanje u upravnim stvarima. On je mogao pojedinog službenika ovlastiti za poduzimanje radnji i za rješavanje upravnih stvari. Novi Zakon o općem upravnom postupku je čitavu stvar okrenuo obratno. Dao je ovlasti službeniku koji je raspoređen na radno mjesto da je on ovlašten za rješavanje upravnih stvari. To je jedan dobar primjer depolitizacije. Mi kad govorimo o depolitizaciji, onda mislimo u užem smislu politike, i politizacije, ali ovaj primjer upravo pokazuje da je do sada, ako je odlučivao ministar, uvijek bi mogao kazati da tu ima elemenata politike. Sada novi zakon je to promijenio. Znači nije usklađivanje sa Zakonom o upravnom postupku samo tehničko usklađivanje da li je konačno ili je izvršno, ili neke druge stvari. U isto vrijeme ide se za time da se u pojedinim zakonima ne uređuju pitanja koja su uređena tim zakonom, znači da se ne primjenjuje Zakon o općem upravnom postupku supsidijarno, već da se on primjenjuje i da se pojedinim zakonom samo pojedini drugi instituti propisuju. Zato i ova primjedba kluba HNS-a, HSS-a u tom smislu da nismo prihvaćali primjedbe, kad kažemo da smo brisali da je Odbor za državnu službu dužan donijeti rješenje u roku 30 dana. Nije brisana zato da bi sad odbor mogao to donijeti i u roku od 3 mjeseca, nego zato što je to uređeno Zakonom o općem upravnom postupku, pa to ne treba ni pisati u posebnim zakonima, jer onda imamo puno postupovnih odredbi o pojedinom zakonu u tom smislu, jer faktički zakon, zato se i usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku upravo da ne sadrži one institute koji već postoje u zakonu. Tako da mislimo da ukupno, znači sve ove druge zakone koje mi sada donosimo, da je sve to ipak na jednom tragu modernizacije sustava državne uprave pri čemu će doprinijeti svakako i ove izmjene i dopune Zakona o državnim službenicima, pa vam se zahvaljujem. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. I glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, drugo čitanje, P.Z. br. 719, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te o njima se ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 100 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sada prelazimo na točku 16., to je – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 764 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj, predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvaženi Ivan Bubić, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Sukladno zaključku Vlada Republike Hrvatske središnja tijela državne uprave dužna su preispitati postupke određene, te izraditi prijedloge izmjena i dopuna Zakona iz upravnih područja, u okviru svog djelokruga radi njihova usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku, u roku od 6 mjeseci. Tako je usklađivanje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku nužno radi ispunjavanja mjerila za zatvaranje poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava. Zakon o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva, koji se primjenjuje od 1. kolovoza 2005. godine, te pravilnikom o stručnim ispitima za ovlaštene zastupnike u području prava intelektualnog vlasništva, koje je stupio na snagu 14. veljače 2006. godine, uz određivanje osnovnih pojmova, utvrđen je i postupak upisa u registar ovlaštenih zastupnika koji vodi Državni zavod za intelektualno vlasništvo, te drugi postupci u vezi s upisima u taj registar. Predloženi zakon donosi se kako bi se izvršilo njegovo usklađenje sa Zakonom o općem upravnom postupku, prvenstveno njegovom odredbom po kojoj se u slučaju nedostatka u podnesku treba stranku na takav nedostatak upozoriti, i ostaviti joj rok u kojem će ga otkloniti. Za provedbu zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske, predlaže se stupanju na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim novinama". Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi predlagači, poštovane dame i gospodo. Zakonom o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva, koji se primjenjuje od 1. kolovoza 2005., po prvi puta u Republici Hrvatskoj uređen je postupak upisa u registar ovlaštenih zastupnika koje vodi Državni zavod za intelektualno vlasništvo, i drugi postupci u vezi sa upisima u taj registar. Naime u postupcima priznavanja prava iz područja industrijskog vlasništva, strane fizičke i pravne osobe moraju obavezno biti zastupane po ovlaštenim zastupnicima, dok je za domaće i fizičke i pravne osobe ta mogućnost fakultativna. Predloženi zakon mijenja se kako bi se uskladio sa Zakonom o općem upravnom postupku, prvenstveno njegovom odredbom po kojoj se taj zakon primjenjuje u postupanju u svim upravnim stvarima, a pojedina pitanja upravnog postupka mogu se zakonom urediti i drukčije, ako to nije protivno temeljnim odredbama i svrsi toga zakona, a nužno je za postupanje u pojedinim upravnim područjima. Tako je Zakon o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva trebalo uskladiti s odredbom Zakona o općem upravnom postupku, po kojoj u slučaju nedostatka u podnesku treba stranku na takav nedostatak upozoriti, ostaviti joj rok u kojem će ga otkloniti, te izvršiti terminološko usklađivanje s njim. Naime i ovo usklađivanje nužno je radi ispunjavanja mjerila za zatvaranje poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava, i klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o području prava industrijskog vlasništva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a, HSU-a, uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvoltie.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici predlagatelja. Hrvatska narodna stranka, i Hrvatska stranka umirovljenika prihvatit će i podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona, posve razumljivo da se pitanja registra definiraju na ovaj način, ali ono što nas na neki način čak i zapanjuje, da smo tek pritiskom iz Europske Komisije bili kadri ustanoviti u koliko se zakonskih propisa koji jesu na snazi, a u nekim slučajevima vidjet ćemo koji su doneseni čak baš u vrijeme donošenja zakona kojim je regulirano pitanje općeg upravnog postupka, dakle u koliko se zakona upravni postupak potpuno razlikovao od postupka definiranog Zakonom o općem upravnom postupku. Dakle, očito je da je naša praksa pa i u ovome zakonu bila takva da su upravni postupci imali 10 ili 12 različitih lica i različitih praksi i da nam je trebao netko sa strane da nam kaže kako je to stanje apsolutno neodrživo. Na neki način to je naša sramota, ali dobro je da je Vlada uvidjela to, ali tek nažalost u finalu ove priče oko Poglavlja 23. To još jednom svjedoči da je dobro da smo se upustili u taj veliki posao, u posao pregovaranja o pridruživanju EU i da u tom pregovaračkom procesu smo naučili mnogo, ne samo o tome kako rade oni koji su pametniji od nas nego mnogo i o tome koliko smo bili u nekim stvarima loši, koliko smo loših instituta ugrađivali u naše zakone i kako zapravo trebamo učiniti krajnje napore da se konačno lišimo toga balasta prošlosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva, hitni postupak, P.Z. br. 764, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je jednoglasno sa 105 glasova.
Prelazimo na točku 17. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 765 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Vidim da predstavnik predlagatelja želi dati, dodatno obrazložiti prijedlog pa dajem riječ uvaženom Ivan Bubić državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Područje zaštite topografije poluvodičkih proizvoda uređeno je Zakonom o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda koji se primjenjuje od 1. siječnja 2004. godine sa izmjenama koje su stupile na snagu 31. kolovoza 2007. i 17. ožujka 2009. godine te Pravilnikom o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda koji je stupio na snagu 1. lipnja 2004. sa izmjenama koje su stupile na snagu 1. lipnja 2008. Poglavlje 7. – Pravo intelektualnog vlasništva zatvoreno je 19.12.2008. godine na sastanku Međuvladine konvencije o pristupu Republike Hrvatske Europskoj uniji na ministarskoj razini uz uvjet da će RH ažurno pratiti sve izmjene stečevine u ovom pravnom području. Postojeći Zakon o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda sadrži uz definiranje osnovnih pojmova odredbe kojima je uređen postupak registracije topografije te drugi postupci u vezi sa registracijom topografije koje su u nadležnosti Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Dana 27. ožujka 2009. usvojen je Zakon o općem upravnom postupku, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda izrađen je sukladno zaključku Vlade RH kojim se središnja tijela državne uprave zadužuju izraditi prijedloge izmjena i dopuna zakona iz upravnih područja u okviru svoga djelokruga u roku od 6 mjeseci radi usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku. To je nužno radi ispunjavanja mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Predloženi Zakon o izmjenama Zakona o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda potrebno je donijeti kako bi postupovne odredbe tog zakona bile usklađene sa Zakonom o općem upravnom postupku, a posebno njegovom odredbom o području primjene. Za provedbu predloženog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH, predlaže se stupanje zakona na snagu nakon što se objavi u Narodnim novinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Klub, imamo jedan, uvaženi HNS-HSU-a uvaženi zastupnik Zlatko Koračević, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. U setu ovih ekspresnih izmjena zakona ili usklađivanja sa Zakonom o upravnom postupku čitajući ove prijedloge zakona i ne samo ovaj i ovaj prethodni i oni koji nam dolaze postavlja se jedno od ključnih pitanja, a to je što smo radili dosad? Jer novi Zakon o upravnom postupku na snazi je od 01.01.2010. godine. Zbog neusklađenosti gotovo sigurno u ovom trenutku je teško očekivati od predstavnika predlagača, ne samo predstavnika Ministarstva gospodarstva i svih ostalih jer gotovo svako ministarstvo je dužno uskladiti neke svoje zakonske zakone sa Općim upravnim postupkom definiranim koji je na snazi od 01.01.2010. godine. Gotovo sigurno da u tom vremenu je bilo i konkretnih problema, da u tom vremenu jednostavno mnogi su došli do nerješivog problema gotovo sigurno. Konkretno kad govorim o ovom zakonu činjenica je da se on primjenjuje od 2004. godine, činjenica je da je doživio 2 izmjene 2007. i 2009. godine. Jedan od rijetkih zakonskih prijedloga koji štite intelektualno vlasništvo, jedan od rijetkih što je u svakom slučaju dobro i zbog same intencije ovog zakona treba to ponoviti jer mislim da ne samo u topografiji poluvodičkih proizvoda da i u mnogim drugim segmentima sasvim sigurno ima potrebe da se zakonskim rješenjem zaštiti intelektualno vlasništvo. Međutim, moje je pitanje i pitanje nas u klubu HNS-HSU-a po kojem zakonu je Zavod provodio postupak zaštite? Imamo zakon kojega izmjenama danas usklađujemo sa Zakonom o općem upravnom postupku. Zakon o općem upravnom postupku vrijedi od 01.01.2010. godine. Danas je 2011. godina. Znači, u godinu dana ili nešto malo više od godinu dana nadležno tijelo koje provodi postupak zaštite i sve što je vezano uz postupak zaštite intelektualnog vlasništva, nisu imali pravnu osnovu, ili su imali. Ako su imali onda ćemo ovo mijenjati. Ako je samo forma, ajmo reći samo je forma, međutim sadržajno sasvim sigurno nije forma. Možda je u ovom zakonu, pitanje kako je u ostalim zakonima koji se usklađuju. Naime, na što želimo mi u klubu HNS-a i HSU-a upozoriti a i mnogi klubovi su kroz svoje rasprave upozorili. Što se čeka? Zar baš sve moramo rješavati minutu prije 12? Zar baš sve? Samo činjenica da se štiti intelektualno vlasništvo konkretno u ovom prijedlogu Zakona o dizajnu poluvodičkih proizvoda kao sastavni dijelova elektroničkih uređaja sama činjenica sa se ovim izmjenama zakona ostvaruje i mogućnost i pravo da se to intelektualno vlasništvo čuva i sačuva, mi u klubu HNS-a, HSU-a podržat ćemo ovaj prijedlog zakona, ali dalje ostaje pitanje po kojem postupku je zavod provodio postupak zaštite, ako ta dva zakona nisu usklađena? A da sama činjenica dobiva još snažniji upitnik, gotovo istovremeno donosile su se izmjene ovog Zakona o zaštiti topografskih poluvodiča, gotovo istovremeno i rasprava o novom Zakonu o upravnom postupku u 2009. godini, gotovo istovremeno, dokazano da u našoj državnoj administraciji konkretno u Vladi RH ne zna lijeva ruka što radi desna, a konačni ceh plaćaju oni koji su oštećeni. Nadam se i želim vjerovati da nositelji intelektualnog vlasništva da u 2010. godini zbog neusklađenosti nisu bili oštećeni. I na kraju još jednom klub HNS-a i HSU-a podržat će ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. Završni osvrt u ime predlagatelja državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva uvaženi Ivan Bubić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče gospodine Koračeviću i svi ostali želim vam samo kratko odgovoriti da se izmjena ne odnosi na ono što se do sada rješavalo zaključkom, ovom izmjenom se rješava rješenjem. Dakle, ne mijenja se ništa supstacionalno ili sadržajno već se samo usklađuje sa Zakonom o upravnom postupku. Mislim da je dovoljno i ispravno objašnjenje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se zato steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, hitni postupak, P.Z. br. 765, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 103 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Prelazimo na točku 21. jer za ove 18., 19., i 20. nemamo uvjete, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnom inspektoratu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 773 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivan Bubić državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče HRvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Zbog ispunjavanja mjerila 6 prevencija korupcije iz poglavlja 23-Pravosuđe i temeljna prava središnja tijela državne uprave trebaju uskladiti posebne zakone sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku, dakle još jedna slična promjena kao ove do sada. Naime, Zakon o općem upravnom postupku člankom 3. propisano je da se taj zakon primjenjuje u svim upravnim stvarima, samo se pojedina pitanja upravnog postupka mogu drugačije riješiti ako je to nužno za postupanje u pojedinim upravnim područjima te ako nije protivno odredbama i svrsi Zakona o upravnom postupku. Kako Zakon o općem upravnom postupku nudi zadovoljavajuća rješenja za postupanje inspektora u prijedlogu ovog zakona sa Zakonom o upravnom postupku su usklađene one odredbe Zakona državnog inspektorata kojima je ZUP predvidio drugačije postupanje, a odnosi se na saslušanje malodobne osobe, postupanje po predstavkama i pritužbama, vrste akta kojima se odlučuje o troškovima inspekcijskog postupka, rok za donošenje rješenja, rok za žalbu i rok za dostavu žalbe na rješavanje, izvršenje inspekcijskog rješenja, izvršenje nenovčanih obveza naplatom kazne prekršajem, izjavljivanje žalbe na usmeno rješenje na način da se iste brišu u Zakonu u državnom inspektoratu i primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku. Osim toga iz zakona se predlaže brisati odredbe o upravnim mjerama koje poduzimaju rudarski i inspektori opreme pod tlakom koje su sada utvrđene u Zakonu o rudarstvu i u Zakonu o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjene sukladnosti članak 60. o supsidijarnoj primjeni Zakona o upravnom postupku članak 49. jasnije su propisani i stručni uvjeti za rudarskog inspektora i sankcije za poslodavca kada radnika nije prijavio tijelima mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Predlažem usvajanje predloženog zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Vidim da ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnom inspektoratu s Konačnim prijedlogom zakona. Radi se o prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o državnom inspektoratu koji je potrebno donijeti kako bi se Zakonom o državnom inspektoratu uskladilo sa važećim Zakonom o općem upravnom postupku koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Ovo je samo jedan u nizu zakona koji se usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku. Ovim će se riješiti dosadašnji problemi odnosa novog ZUP-a prema posebnim zakonima. Naime, s jedne strane posebni zakon ima prednost pred općim zakonom, dok s druge strane noviji zakon ima prednost pred starijim zakonima. Nakon ovih usklađenja novi Zakon o općem upravnom postupku trebao bi odgovoriti na očekivanja svih onih koji se svakodnevno suočavaju s rješenjem svojih konkretnih zahtjeva u praksi, a to su da postupak rješavanja bude brz, ekonomičan i utemeljen na zakonu. Ovo je usklađenje bitno iz još nekoliko razloga, prvenstveno zbog važne djelatnosti koju obavlja Državni inspektorat, a to su svi znamo inspekcijski poslovi koji se odnose na nadzor i provedbu propisa u trgovini i uslugama, radu i zaštiti na radu, elektroenergetici, rudarstvu, naplati i uplati boravišne pristojbe, ugostiteljstvu i pružanju usluga u turizmu. Prema Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Državnom inspektoratu vidimo da se veliki dio usklađivanja proveo brišući određene odredbe koje su ili u suprotnosti s odredbama Zakona o općem upravnom postupku ili su naprosto regulirane ZUP-om pa je nepotrebno i suvišno da se iste odredbe nalaze u posebnom zakonu. Nema potrebe objašnjavati koje su to odredbe jer smo u njima već govorili u raspravi o ZUP-u, a odnose se na pitanja koja je i predlagač spomenuo, ja ću ih samo ponoviti: saslušavanje malodobne osobe, predstavka i pritužba, vrste akata kojima se odlučuje o troškovima inspekcijskog postupka, rok za donošenje rješenja, rok za žalbu i roka za dostavu žalbe na rješenje, izvršenje inspekcijskog rješenja, izvršenje novčanih obaveza naplata novčane kazne, obaveze inspektora pri utvrđivanju imovinske koristi ostvarene prekršajem i kaznenim djelom i na izjavljivanje žalbe na usmeno rješenje. Propisani su novi uvjeti u pogledu za rudarskog inspektora. Isto je učinjeno i za sve ostale inspektore u Državnom inspektoratu. To je poseban uvjet od najmanje jedne godine radnog iskustva u struci i položen državni stručni ispit za rudarskog inspektora umjesto dosadašnje četiri godine radnog iskustva u struci, od čega najmanje dvije godine na poslovima inspektorata, a nakon položenog državnog stručnog ispita. To će zasigurno pojednostaviti ispunjavanje sveukupnih uvjeta za radno mjesto rudarskog inspektora. Za provedbu ovog zakona nisu potrebna posebna sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Ono što i pored svega navedenog opravdava donošenje ovog zakona po hitnom postupku je i ispunjenje prije spomenutog roka od 6 mjeseci, ali i obaveza ispunjavanja mjerila za zatvaranje za nas prevažnog poglavlja 23.-Pravosuđe i temeljna prava. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a, HSU-a uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavniče predlagatelja. Evo još jednoga zakona dakle u nizu koji se našao na udaru kritike Europske komisije da postoji čitav niz propisa u kojima su regulirana pitanja koja zapravo spadaju pod opći upravni postupak, a koja smo različitim zakonima na različite načine do sada regulirali. Dobro je dakle da ćemo ovim izmjenama i dopunama unificirati opći upravni postupak, a ono što je otvoreno pitanje hoćemo li time doista kao što reče kolega prije mene, taj postupak učiniti brzim, ekonomičnim i utemeljenim na zakonu. Naime, on je i do sad trebao biti brz, ekonomičan i utemeljen na zakonu, međutim praksa pokazuje da se to počesto puta izigravalo i ismijavalo. Evo zadnji je slučaj ovaj u kojemu je 10 dana trebalo čekati da dođe inspekcija u "Večernji list". Sada treba 10 dana čekati nalaz te inspekcije. Uglavnom, učinkovitost rada Državnog inspektorata u čitavom nizu slučajeva iznimno je upitna. Kad to govorim spominjem i slučaj nelegalno sagrađene, inače nelegalno sagrađene pilane u Kušancu. Znam da Građevinska inspekcija pod ovo, međutim taj je problem bio pitanje i čitavog niza drugih inspekcijskih slučajeva odnosno inspekcijskih službi kao što su zaštita okoliša, kao što su neke druge. Postoje dakle rješenja o zatvaranju i rušenju još 2007. godine, još do dan danas ništa napravljeno nije. Čitav je niz drugih primjera koji kazuju da se državni inspektori katkad donoseći svoja rješenja uzmiču u cijelome postupku ili otežu s donošenjem rješenja kako se ne bi zamjerili nekome od lokalnih ili regionalnih političkih moćnika, odnosno kako bi u daljnjem postupku predavanjem postupka na višu instancu se izmakli iz čitavog problema i kako u službama Državnoga inspektorata definitivno radi premalo hrabrih ljudi koji su doista stasali za taj posao, a još je uvijek nažalost dominantan broj ljudi koji taj posao shvaća prilično fleksibilno, odnosno da se može i ovako i onako i da se prije svega ne treba nikome zamjerati. Dok god to bude, dok god se nama državna odvjetništva budu žalila formalno ili neformalno da im državni inspektori na terenu prave čitav niz problema i ometanja u njihovome vlastitom posu, da im ne pribavljaju onu vrstu suporta koja je potrebna da bi se stalo u kraj nezakonitostima, dok god dakle u Državnom inspektoratu se ne uvede reda možemo mi izmjenama i dopunama ovoga propisa raditi svakakve ekvilibristike pa i unificirati upravni postupak, ali bojim se da nam to bitno pomoći neće. Ostaje tek jedino nada da oni koji dobivaju rješenja, odnosno akte samog Državnog inspektorata da će ovakvim unificiranjem postupka biti jednako tretirani kao i drugi u drugim upravnim postupcima, odnosno da će barem tehnički gledano postupak u njihovom slučaju biti brži i nešto učinkovitiji. Da li će biti pravičan i utemeljen na zakonu to ćemo još vidjeti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o općem upravnom postupku stupio je na snagu 1. siječnja 2010. godine, a njegovim stupanjem na snagu prestao je važiti Zakon o općem upravnom postupku donijet '91. i '96. godine. Važeći Zakon o općem upravnom postupku kao i raniji zakon propisivao je mogućnost da se pojedina pitanja postupka za određena upravna područja mogu posebnim zakonom urediti drukčije nego što su uređena ovim zakonom. U odredbi članka 3. Zakona o upravnom postupku propisuje se da se ovaj zakon primjenjuje u postupanju u svim upravnim stvarima. Samo se pojedina pitanja upravnog postupka mogu urediti drukčije ako je to nužno za postupanje u pojedinim upravnim područjima, te ako to nije protivno odredbama i svrsi ovog zakona. U nacrtu konačnog prijedloga Zakona o općem upravnom postupku drugo čitanje bilo je predviđeno da će Vlada Republike Hrvatske predložiti usklađivanje posebnih upravnih postupaka sa odredbama ovog zakona najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana njegova stupanja na snagu. Prihvaćanjem amandmana na prijedlog ovakve odluke izostalo je izričito zakonsko reguliranje da to Vlada Republike Hrvatske učini uz obrazloženje da je takva regulacija zakonom nepotrebna i to s obzirom na trajnu mogućnost i obavezu Vlade Republike Hrvatske da u okviru svojih ovlasti bez dodatnog pravnog normiranja Vlada je to i dužna činiti. Prihvaćanjem amandmana pokazala se je opravdanost tog prihvaćanja tog predloženog amandmana. Ovo zbog toga što je obveza preispitivanja upravno-postupovnih pravila Vlade RH je utvrdila u dva ranije donesena dokumenta i to u dokumentu polazišta i načela za modernizaciju općeg upravnog postupka u Hrvatskoj, te dokumentu smjernice za izradu novog Zakona o općem upravnom postupku Republike Hrvatske. Na putu realizacije ovih dokumenata Vlada Republike Hrvatske je 6. listopada 2010. godine donijela zaključak kojim se Središnja tijela državne uprave zadužuju izraditi prijedlog izmjena i dopuna zakona iz upravnih područja u okviru utvrđenog djelokruga radi usklađivanja sa odredbama ZUP-a najkasnije u roku od šest mjeseci od donošenja zaključka. U aktu Ministarstva uprave od 2. prosinca 2010. godine navodi se kako je u okviru programa bilateralne pomoći Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Danske potpora razvoju kapaciteta javnog sektora proveden projekt priprema za implementaciju novog Zakona o općem upravnom postupku u kojem je izrađena analiza kategorizacije odstupanja od odredaba ZUP-a, te dana preporuka od pojedinih stručnjaka za daljnje radnje kao osnova za usklađivanje posebnih upravnih postupaka sa odredbama važećeg zakona. U analizi je provedena kategorizacija relevantnih odredbi posebnih zakona i u suradnji sa stručnjacima Ministarstva uprave utvrđeno je kako postoje određene kategorije odstupanja od pravila općeg upravnog postupka propisanih ZUP-om. Radi se u stvari o sljedećim kategorijama koje govore o odredbama koja nije usklađena sa temeljnim odredbama ZUP-a odredba protivna svrsi ZUP-a, drukčije postupanje nego što je predviđeno ZUP-om. Odredba regulira postupak na isti način kao i ZUP ili je prepisana iz ZUP-a. Odredbom se ovlašćuje tijelo državne uprave da podzakonskim propisom uredi postupovna pitanja. Zakon usklađuje sa pravilima općeg upravnog postupka u pitanjima saslušanja malodobne osobe, predstavka i pritužbe, vrste akata kojim se odlučuje o trošku inspekcijskog postupka, roka za donošenje rješenja, roka za žalbu i roka za dostavu žalbe, izvršenje inspekcijskog rješenja, izvršenje novčanih obaveza, naplata novčane kazne, obveza inspektora pri utvrđivanju imovinske koristi i izjavljivanje žalbe na usmeno rješenje. Osim toga, iz zakona se predlaže brisati odredbe članka 60. koje su uređene i Zakonom o rudarstvu i Zakonom o tehničkim zahtjevima za ... [[Govornik se ne razumije.]] ocjenjivanje sukladnosti a odnosi se na upravne mjere koje poduzimaju rudarski inspektori, inspektori opreme pod tlakom na definiciji imovinske koristi ostvarene prekršajnim i kaznenim djelom sukladno Zakonu o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem. Kao i na stručnu spremu rudarskih inspektora govori članak 23. te supsidijarnu primjenu Zakona o općem upravnom postupku članak 49. Iz svega ovoga iznijetog mislimo da će u velikoj mjeri doprinijeti boljoj primjeni i dosadašnjih propisa i uspješnijem djelovanju inspektorata. Stoga će klub Hrvatske seljačke stranke podržati prijedlog ovog zakona.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Imamo jednu prijavu. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Gubi pravo na raspravu. Zaključujem raspravu. I glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti. Time smo završili sa današnjim radom. A sutra nastavljamo sa točkom 11. – Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o rudarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 735. Hvala vam lijepa na strpljenju.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnom inspektoratu, hitni postupak, P.Z. br. 773, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnom inspektoratu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 103 glasa za, 2 suzdržana i ništa protiv.