Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 72. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i međunarodne zajednice koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu bezbjednost i RTBiH čiji je materijali na dnevnom redu današnje sjednice, kao i institucije posebno pozvane, predstavnici, ocijenjene revizorskim mišljenjem sa rezervom uz isticanje predmeta. To su institucije čiji su izvještaji o finansijskoj reviziji na dnevnom redu od tačke 8. do tačke 14. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanici: Adnan Bašić i Dušanka Majkić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 29 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodane su tačke: 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Obnovljiva energija HE Vranduk, broj: 01,02-05- 2-973/14, od 01.09.2014. godine. 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu i projektu između KfW, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija, i JP Elektroprivreda Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo (EPBiH), (Agencija za realizoanje projekta) u iznosu od 30.000.000,00 eura – Hidroelektrana Janjići, broj: 01,02-05-2- 967/14, od 29.08.2014. godine. 89. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Kreditni sporazum od 25.10.2012. (Projekat „Modernizacija Univerziteta u Bihaću“) između Bosne i Hercegovine i Raiffeisen Bank International AG, broj: 01,02-05-2-968/14, od 29.08.2014. godine. Sa ranijeg dnevnog reda skinute su tačke: 83. Informacija Savjeta ministara BiH u vezi sa ostvarivanjem stečenih prava bivših radnika iz Republike Hrvatske s državljanstvom Bosne i Hercegovine, koji su okupljeni u Udruženju građana otpuštenih radnika iz Hrvatske UGORKRO-BiH iz Jelaha – Opština Tešanj i Republičkom udruženju radnika i invalida rada izbjeglih iz Republike Hrvatske, a državljani su 2 Bosne i Hercegovine iz Banjaluke (dostavljena kao odgovor na pitanje Asima Sarajlića postavljeno na 67. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 28.05.2014. godine, na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. 87. Razmatranje Inicijative poslanika Zijada Jagodića sa 69. sjednice Predstavničkog doma, održane 03.07.2014. godine, koja glasi: „U skladu sa člana 8. Posovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu za Parlamentarnu skupštinu BiH i Savjet ministara BiH kojom bi se dobit komercijalnih banaka u BiH za 2013. godinu i dalje oporezivala po stopi od 50% do daljnjeg. Navedena sredstva bila bi namjenski usmjerena na rješavanje obnove poplavljenih područja u BiH“, na zahtjev Komisije za finansije i budžet. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja vas sve skupa pozdravljam. Ja sam se javio sa prijedlogom da na današnju sjednicu uvrstimo i ovu izjavu sa Cetinjskog foruma vezano za uspješnost žena u biznisu, odnosno za temu koja je tada razmatrana. Mi smo se, na tom forumu sam ja učestvovao, mi smo se tada dogovorili da konačan tekst ove izjave praktično bude validan u trenutku kada se parlamenti s njim upoznaju i ako ne izraze protivljenje njegovom sadržaju. Ja nisam znao da ćemo imati u planu i sjednicu 24., ako je bilo nekih proceduralnih smetnji itd., ja ne insistiram na današnjoj sjednici, ali molim da barem na idućoj to bude ako nije moguće danas. Vi ste kao Kolegij dobili od strane Komisije, Komisija je to predložila, pa evo ja predlažem ako, ne insistiram, ako ne može danas, a bolje bi bilo možda da je danas, da danas to obavimo, da barem budem siguran da će to biti 24. septembra.
Zahvaljujem. To pitanje smo,
Ja ću prihvatiti Vaše objašnjenje. MILORAD
to pitanje smo imali i na užem i na Proširenom kolegijumu, riješeno je na način da je zakazana nova sjednica za 25. i na toj sjednici će biti ta tačka dnevnog reda. U slučaju da Prošireni kolegij nije se odlučio za novi kalendar dopunjeni bilo je u obzri uzeto da bi danas to došlo na dnevni red. Iz tog razloga je to ostavljeno za iduću sjednicu.
Nisam imao tu informaciju. Zahvaljujem se.
Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. 3 Ja vas molim za malo strpljenja s obzirom da ima više od 90 tačaka dnevnog reda, moram ih sve pročitati zbog fonograma i stenograma, tako da ako neko ima volju da izađe na neku pauzu, ali ja to moram uraditi. Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 70. i 71. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu Bosne i Hercegovine – predlagač poslanik Mirsad Mešić, zakon broj: 01-02-1-28/14, od 12.06.2014. godine (prvo čitanje); 4. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 30/14, od 17.07.2014. godine (prvo čitanje); 5. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/14, od 22.07.2014. godine (prvo čitanje); 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-26/14, od 26.05.2014. godine (zakon u prvom čitanju); 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o proceduri glasanja državljana drugih država na teritoriji Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-29/14, od 01.07.2014. (zakon u prvom čitanju); 8. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i transporta BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-864/14, od 02.07.2014. godine; 9. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-865/14, od 02.07.2014. godine; 10. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-869/14, od 02.07.2014. godine; 11. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-870/14, od 02.07.2014. godine; 12. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-762/14, od 02.07.2014. godine; 13. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-839/14, od 02.07.2014. godine; 14. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-886/14, od 02.07.2014. godine; 15. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-759/14, od 02.07.2014. godine; 4 16. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-760/14, od 02.07.2014. godine; 17. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-761/14, od 02.07.2014. godine; 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-764/14, od 02.07.2014. godine; 19. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-765/14, od 02.07.2014. godine; 20. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-766/14, od 02.07.2014. godine; 21. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-767/14, od 02.07.2014. godine; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-812/14, od 02.07.2014. godine; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-813/14, od 02.07.2014. godine; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1- 814/14, od 02.07.2014. godine; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-815/14, od 02.07.2014. godine; 26. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-817/14, od 02.07.2014. godine; 27. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH za 2013. godinu, broj: 01- 16-1-818/14, od 02.07.2014. godine; 28. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-819/14, od 02.07.2014. godine; 29. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-833/14, od 02.07.2014. godine; 30. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1- 834/14, od 02.07.2014. godine; 31. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-835/14, od 02.07.2014. godine; 32. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-836/14, od 02.07.2014. godine; 33. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Arhiva BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-837/14, od 02.07.2014. godine; 34. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-838/14, od 02.07.2014. godine; 5 35. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-841/14, od 02.07.2014. godine; 36. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-842/14, od 02.07.2014. godine; 37. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-843/14, od 02.07.2014. godine; 38. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-844/14, od 02.07.2014. godine; 39. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu za 2013. godinu, broj: 01-16-1-845/14, od 02.07.2014. godine; 40. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost za 2013. godinu, broj: 01- 16-1-846/14, od 02.07.2014. godine; 41. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-847/14, od 02.07.2014. godine; 42. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-848/14, od 02.07.2014. godine; 43. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Granične policije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-849/14, od 02.07.2014. godine; 44. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-850/14, od 02.07.2014. godine; 45. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-851/14, od 02.07.2014. godine; 46. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za akreditovanje BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-852/14, od 02.07.2014. godine; 47. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualnu svojinu BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-853/14, od 02.07.2014. godine; 48. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za meterologiju BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-854/14, od 02.07.2014. godine; 49. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-855/14, od 02.07.2014. godine; 50. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-856/14, od 02.07.2014. godine; 51. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-857/14, od 02.07.2014. godine; 52. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-858/14, od 02.07.2014. godine; 53. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Konkurencijskog savjeta BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-859/14, od 02.07.2014. godine; 6 54. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2013. godinu, broj: 01-16-1-860/14, od 02.07.2014. godine; 55. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-861/14, od 02.07.2014. godine; 56. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-862/14, od 02.07.2014. godine; 57. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-863/14, od 02.07.2014. godine; 58. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-866/14, od 02.07.2014. godine; 59. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva bezbjednosti BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-868/14, od 02.07.2014. godine; 60. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-871/14, od 02.07.2014. godine; 61. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-872/14, od 02.07.2014. godine; 62. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisje za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-873/14, od 02.07.2014. godine; 63. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-876/14, od 02.07.2014. godine; 64. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-877/14, od 02.07.2014. godine; 65. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-878/14, od 02.07.2014. godine; 66. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima za 2013. godinu, broj: 01-16-1-879/14, od 02.07.2014. godine; 67. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-880/14, od 02.07.2014. godine; 68. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-881/14, od 02.07.2014. godine; 69. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-882/14, od 02.07.2014. godine; 70. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Suda BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-883/14, od 02.07.2014. godine; 71. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Tužilaštva BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-884/14, od 02.07.2014. godine; 72. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2013. godinu, broj: 01-16-1-885/14, od 02.07.2014. godine; 73. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-887/14, od 02.07.2014. godine; 74. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-888/14, od 02.07.2014. godine; 7 75. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-889/14, od 02.07.2014. godine; 76. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za veterinarstvo BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-895/14, od 02.07.2014. godine; 77. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-896/14, od 02.07.2014. godine; 78. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-897/14, od 02.07.2014. godine; 79. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2013. godinu, broj: 01-16-1-898/14, od 02.07.2014. godine; 80. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2013. godinu, Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskih izvještaja BHRT-a za 2013. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2014. godinu, broj: 01,02-29-800/14, od 11.07.2014. godine; 81. Izvještaj o stanju radijacione i nuklearne bezbjednosti za 2013. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost, broj: 01,02-50- 19-940/14, od 11.08.2014. godine, 82. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2013., materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-904/14, od 22.07.2014. godine; 83. Razmatranje informacija dostavljenih povodom inicijative poslanika Senada Šepića sa 55. sjednice Predstavničkog doma, održane 24.10.2013. godine (usvojena na 61. sjednici Doma, održanoj 30.12.2013. godine), o temi: „Strateško djelovanje institucija u Bosni i Hercegovini u pravcu obezbjeđivanja ravnomjernog razvoja Bosne i Hercegovine“, akt Savjeta ministara BiH, broj: 01-50-1-1106/13, od 13.03.2014. godine i akt Vlade Federacije BiH, broj: 01-50-1-1106/13, od 07.07.2014. godine; 84. Odluka Predsjedništva Bosne i Hercegovine o postavljenju na dužnost zamjenika komandanta Operativne komande Oružanih snaga Bosne i Hercegovine za operacije, broj: 01,02-34-1-934/14, od 01.08.2014. godine; 85. Imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01,02-34-1-943/14, od 14.08.2014. godine; 86. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije o izručenju, broj: 01,02-05-2-927/14, od 31.7.2014. godine; 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Obnovljiva energija HE Vranduk, broj: 01,02-05-2-973/14, od 01.09.2014. godine; 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu i projektu između KfW, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija, i JP Elektroprivreda Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo (EPBiH), (Agencija za realizoanje projekta) u iznosu od 30.000.000,00 eura – Hidroelektrana Janjići, broj: 01,02-05-2-967/14, od 29.08.2014. godine; 89. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Kreditni sporazum od 25.10.2012. (Projekat „Modernizacija Univerziteta u Bihaću“) između Bosne i Hercegovine i Raiffeisen Bank International AG, broj: 01,02-05-2-968/14, od 29.08.2014. godine; 90. Davanje saglasnosti za otkazivanje Sporazuma između Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Međunarodne organizacije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi sa Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, broj: 01,02-05-2- 941/14, od 12.08.2014. godine. 8 Prelazimo na realizaciju usvojenog dnevnog reda. Prva tačka, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 70. i 71. sjednice Predstavničkog doma Zapisnike ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku, Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore
Evo gospodine predsjedatelju, ja ću se samo kratko osvrnuti na jedan od dobijenih odgovora, to je u biti odgovor na inicijativu koju sam ja uputio Vijeću ministara, konkretno Ministarstvu civilnih poslova, a inicijativa je išla za tim da se organizira unutarnji dijalog jer postoji potreba za tim jer postoji problem da se organizira unutarnji dijalog mjerovanih subjekata u oblasti kulture u BiH, dakle, to su na jednoj strani RS a na drugoj strani 10 kantona, odnosno županija u Federaciji BiH kako bi se pokušao tim unutarnjim dijalogom riješiti evidentni problem koji postoji kad je riječ o funkcioniranju bitnih kulturnih institucija u ovoj zemlji koje nadilaze po svom značenju okvire, bilo RS-a, bilo pojedinih kantona u kojima egzistiraju. Dobio sam, na tu inicijativu dobio sam odgovor u kojem me se podučava da BiH po Ustavu, naravno, nema nikakve nadležnosti u oblasti kulture, što ja naravno vrlo dobro znam, i moja namjera nije ni bila niti je motiv bio da se iz tih razloga organizira ova vrsta unutarnjeg dijaloga, nego iz ovog što sam naprijed kazao. Stoga bih zamolio još jednom Vijeće ministara da se još jednom pokuša odrediti prema ovoj inicijativi imajući u vidu ustavne nadležnosti koju BiH nema u oblasti kulture, nego problem koji evidentno postoji i potrebu da se taj problem riješi, a on se ne može riješiti drugačije osim da neko tijelo koordinira između onih subjekata koji jesu ustavno mjerodavni u ovoj oblasti i da se na taj način stvar riješi. Hvala. 10
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje nezadovoljstvo odgovorom je vezano za odgovor Ministarstva za transport i komunikacije. Najmanje što očekujemo kad upućujemo naša zastupnička pitanja je da na njih u razumnom roku dobijemo odgovore a ne da se, kad se to ne dogodi resorni ministar parlamentarnoj komisiji i zastupnici obraća arogantno i bahato. Kaže gospodin ministar da mu nije jasno čime je u odgovoru nezadovoljna zastupnica Dervoz. Pa da pokušam možda nacrtati gospodinu ministru. Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH inicirala je usaglašavanje zakona iz područja medija sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, što je učinjeno 2010. godine usvajanjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Radio televizijskom sistemu, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Radio televizijskom servisu i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama. Obavljajući nadzornu funkciju nad primjenom Zakona o ravnopravnosti spolova Komisija je početkom 2013. godine zatražila od Ministarstva komunikacija i prometa BiH i Regulatorne agencije za komunikacije BiH da u roku od dva mjeseca, 60 dana, dostave izvještaj o primjeni navedena tri zakona iz oblasti javnih medija. Ministarstvo i Regulatorna agencija nisu odgovorili na zahtjev Komisije. Nakon toga smo od Zastupničkog doma zatražili da svojim zaključkom obaveže Vijeće ministara BiH da nam se dostavi traženi izvještaj, što je Dom i učinio svojim zaključkom 29.08.2013. godine. U martu 2014. godine od Vijeća ministara BiH, dakle nakon godinu dana dobili smo informaciju koja sadrži isključivo brojčane podatke o broju zaposlenih po spolu u BHRT-u, a u entitetskim emiterima još i broj žena na rukovodnim pozicijama. Izmjene tri zakona iz oblasti medija propisuju ne samo standarde kad je u pitanju ravnopravnost spolova u oblasti zapošljavanja, nego i obavezu emitera da prilikom uređivanja programa, posebno u pogledu odabira programskih sadržaja i učesnika u emisijama, ravnopravno uzimaju u obzir interese oba spola i osiguraju ravnopravnu prisutnost oba spola u medijima. Zabranjuje se emitirati programske sadržaje, objavljivati priloge kojima se spolovi predstavljaju na stereotipan ili uvredljiv način.
Molim uvaženu zastupnicu da vodi računa o vremenu. ISMETA
Zakon propisuje poštivanje spolne ravnopravnosti u procesima izbora članova organa BHRT-a kao i pri izboru i imenovanju generalnog direktora Korporacije i odobravanju imenovanja lica koja su direktnu odgovorna generalnom direktoru. Mi smo dobili podatke, dozvolite gospodine predsjedavajući da iskoristim ovu minutu na kraju mandata i istaknem ovo.
Imate pravo kod postavljanja pitanja. 11
Programski sadržaji, pogotovo je indikativno da je informacija, koju su poslali nadležno Ministarstvo i ministar, napravljena je isključivo na osnovu podataka koji su dostavili sami emiteri, a jedan od emitera Federalna RTV je dostavio tabelu sa podacima sa datumom 31.12.2009. godine. Izvjesno je da se radi o ozbiljnom problemu u funkcioniranju Ministarstva koje gotovo dvije godine izbjegava da odgovori na pitanje parlamentarne komisije i Parlamenta. Očekivalo bi se da ako ministar nema vremena ili interesovanja za oblast ravnopravnosti i nediskriminacije u medijima, ova oblast bude u fokusu njegovog savjetnika koji je ni manje ni više bio generalni direktor krovnog emitera u BiH. Zahvaljujem za prekoračeno vrijeme.
Nemate razloga zahvaljivati jer ja Vam ga nisam dao, Vi ste ga uzeli sami. Sljedeći je uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, sve vas pozdravljam. Ja sam dobio odgovor na poslaničko pitanje postavljeno prije godinu dana. Jedan od razloga zbog čega u zadnje vrijeme i ne postavljam pitanje je zbog toga što ne očekujem da će u ovom mandatu se dobiti odgovor pa da ne pravimo probleme. Ovo govori o efikasnosti institucija i odnosu institucija prema ovom Parlamentu. To nije dobro iz tih razloga ako se na poslaničko pitanje ne dobije odgovor u roku od mjesec dana onda mislim da nema nikakve efikasnosti i mislim da to nije uredu. Na tome treba raditi, Poslovnikom treba definisati za koji vremenski period je dužno da se dostavi odgovor na poslaničko pitanje. Ja sam postavio pitanje zbog toga što se u 2012. i 2013. godini desilo da je dobar dio starog zlata, odnosno nakita otkupljivano ovdje na ovim prostorima po nekim simboličnim cijenama i otišao i napustio ove prostore. I to su mi ljudi koji se bave preradom zlata, molili me i upozorili da ogromne količine izlaze a da to se ne vodi računa o tome. I iz tih razloga sam tražio da se na neki način to zaustavi, jer to nije neki otpad, kako ga ovdje, kaže, nazivaju, kretanje ovog otpada je regulisano. Ako je zlato otpadno onda, i ako se može poistovjetiti sa starim gvožđem onda se ja slažem s odgovorom. Uglavnom, prema informacijama 3.133 kg su izvežena u 2013. i nešto oko 305 kg u 2012. godini, u 2014. godini vjerovatno, nemamo tih podataka. To govori da tu razliku smo trebali da uvezemo, da platimo , negdje nekih 60 eura, a ovo je otkupljivano po 10-ak eura. Eto gdje mi gubimo svoja sredstva. I posebno me ovo malo čudi, kaže da saglasnost za prekogranično kretanje ovog otpada. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ću oba odgovora koja sam dobio komentarisati, jer se radi o istoj temi, naravno o državnoj imovini. Vlada Federacije, na moje pitanje – ko je odobrio prodaju objekata PIO BiH odgovara njezinim zaključkom. To je jedan odgovor. Ministarstvo odbrane na pitanje – zašto joj 12 organi vezani za zemljišne knjižne urede itd., osporavaju aktivnu legitimaciju, odgovara da ne može dokazat da ima kontinuitet sa Saveznim sekretarijatom narodne odbrane itd. Dakle, ovo je vrhunac nebrige i jednog krajnje neodgovornog odnosa prema državnoj imovinini i naravno ne treba čuditi da ona sada ima tretman, kako reče generalni sekretar svojevremeno Kutleša, alajbegove slame. Dakle, ako Ministarstvo odbrane ne zna da postoji Međunarodni ugovor o sukcesiji kojim je sva imovina nekadašnjeg Saveznog sekretarijata narodne odbrane na teritoriji BiH pripala državi BiH onda stvarno čovjek da vrisne i da odustane od dalje priče i da kaže od ove države nema ništa. Gospodin Incko, Ministarstvo odbrane, Pravobranilaštvo su direktni krivci, naravno i Komisija za državnu imovinu koja sve zna i o svemu zna, su krivci za rasturanje državne imovine. Moje zalaganje, odnosno zalaganje Stranke za BiH za državnu imovinu nije u pravcu da država poklopi i da sjedi na toj imovini, nego jednostavno da se zna šta imamo, ko upravlja i na koji način se upravlja, i ko ima koristi od ovog. Da li građani BiH uopšte razumiju šta se dešava sa njihovom imovinom? Dakle, ovo je vrhunac i ja se iskreno nadam da će konačno doći vrijeme da neki ljudi za ovo odgovaraju imenom i prezimenom. Ovdje se ne radi o političkim dogovorima i ovo i ono. Pravobranilaštvo mora da knjiži jer ima argumentaciju da knjiži. Kako će se odlučivati o toj državnoj imovini neka se dogovara ovdje u Parlamentu, nek se donosi zakon ovakav ili onakav, ali ova opstrukcija stvarno je za krivičnu odgovornost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam na 69. sjednici Predstavničkog doma, odnosno Zastupničkog doma postavio pitanje Uredu za razmatranje žalbi BiH – koliki je iznos na ime administrativne takse, naknada za pokretanje žalbenog postupka, Ured za razmatranje žalbi je naplatio u 2013. godini, odnosno koliko nije naplatio. Dobio sam odgovor odprilike koliko je naplatio, mada u ... odgovoru piše da jedan dio sredstava i nije naplaćen, mada ovaj dio što je naplaćen smatram i imam informaciju da je trebao biti daleko veći. Znači, dio koji nije naplaćen po mojim informacijama iz 2013. godine, znači temeljem žalbi i naknada prilikom podnošenja ovih žalbi Uredu za razmatranje žalbi je 149.000 KM. Znači, imam odgovor odprilike šta je naplaćeno, ali nemam šta nije naplaćeno, mada kroz tekst se vidi da ima stvari koje nisu naplaćene. Ali, evo na kraju onako jedan zaključak ovoga, prilikom odgovora na ovo pitanje gdje direktor kaže – imajući u vidu da su javne nabavke oblast koja ima uticaj za privredu u cjelini ovaj organ smatra da nedostavljanje odluka strankama u postupku može proizvesti štetu, te je s tim u vezi s obzirom na javni značaj javnih nabavki dostavljao odluke bez obzira da li su stranke uplatile administrativnu taksu. Pozvao se on i na zakon ovdje koji propisuje naplaćivanje administrativne takse, a ja pitam direktora da je ovo njegova privatna firma, da je radio on, razmatrao te žalbe bi li on nekome poslao radi tog cjelokupnog i sveukupnog javnog interesa poslao odgovor na tu žalbu kako je to riješio bez da ovaj nije platio tu nekakvu naknadu? Ja vjerujem da će se danas pojaviti direktor ovdje kad budemo raspravljali, nisam siguran da ste i vi odradili korektno posao kad je u pitanju Ured za razmatranje žalbi, ali evo volio bih da mu postavim ovo pitanje onako direktno da vidimo, je li, koji su to momenti kada treba prekršiti 13 zakon, nekome poslati papire bez obzira da li nije uplatio naknadu za žalbu a nekome ćemo to držati u ladicama dok ne ispuni sve moguće zakonske ... Vidjeli ste kakav je komentar na kraju bio.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege poslanici i gosti, mediji, sve skupa vas pozdravljam. Ja se najprije želim zahvaliti svim institucijama koje su odgovorile na moja postavljena pitanja, a između njih sam izdvojio samo tri koje bih ukratko želio da prokomentarišem, a to je jedno što se odnosi upravo na B&H Airlines i nabavku dva ATR aviona prije 9 godina, a već tada su oni bili polijepo, da ne kažem, što se tiče starosti. Međutim, želim da istaknem da je još ostalo 33 dospjelih i 9 nedospjelih anuiteta za otplatu istih. A imajući u vidu da ćemo danas raspravljati i o Zakonu o vazduhoplovstvu bilo bi dobro da imamo i to u vidu. Mislim da je stvar izuzetno složena, trebamo biti u tom pogledu odgovorni onoliko koliko mi to možemo učiniti. Što se tiče drugog pitanja odnosi se na problematiku vezano za energetsku zajednicu i obaveze BiH u tom pogledu kad je u pitanju, dakle Zakon o gasu, električna energija, energetska efikasnost itd. U odnosu na odgovore koje sam dobio od entitetskih nadležnih ministarstava očito je da na njima neke vrste nije obaveza. Međutim u odgovorima ističu da Vijeće ministara još do ovog momenta nije učinilo ono što je trebalo u pogledu razmatranja ovih akata koji bi ih spriječili 23.09.2014. godine u Kijevu, kada će biti i sastanak Vijeća ministara, Energetske zajednice, u ovom pogledu kada možemo očekivati određene sankcije za BiH radi neispunjavanja tih obaveza za koje smo se obavezali. I treće pitanje postavio sam Centralnoj banci, vjerujem da ste svi imali priliku bar da pogledate, ali ono što sam želio ovom prilikom istaći da u obrazloženju Centralne banke, kada smo prethodno raspravljali o ovoj instituciji, želio sam saznati zbog čega je neto dobit Centralne banke, prihodi od kamata, dobit od prodaje monetarnog ..., prihodi od kamata, zašto su depoziti smanjeni, zašto je manja aktiva, zašto su se povećale obaveze Centralne banke. U tom pogledu dobio sam odgovor ali zaista, hvala im što su odgovorili, ali taj odgovor nije to što bi trebao da potvrdi da su gubici, odnosno manjci od 10 do 50% u pojedinim oblastima za koje sam želio da saznam šta je razlog. U obrazloženju stoji da je to sve uredu, ali ja iz ovog odgovora ne mogu se s time složiti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, članovi Vijeća ministara, gosti. 14 Razmišljam koji oblik emocija i kako bih nazvao, kojim pridjevom, osjećaj na ovaj dobiveni odgovor koji se tiče vrlo jednostavnog pitanja. Za ovaj odgovor je trebalo 2 mjeseca od onog kome je postavljeno, a pitanje je vrlo jednostavno – koliki je iznos obračunatih a ne naplaćenih potraživanja, odnosno doprinosa za mirovinsko-invalidsko osiguranje i doprinosa za zdravstveno osiguranje za radnike uposlene u poduzećima čiji je većinski vlasnik država. I dobio sam ja odgovor od Federalne porezne uprave, odnosno Federalnog ministarstva financija. I možete misliti odgovora za koji je trebalo 2 mjeseca, ja znam da ima na stranicama Federalne porezne uprave ovi podaci. Ovo pitanje je postavljano u različitim formama jedno 2-3 godine i stanje se ne mijenja, nikog to uopće nije briga. 460.000.000 KM, 460.000.000 KM Federacija kao većinski vlasnik duguje vlastitom fondu zdravstvenog osiguranja i vlastitom mirovinskom fondu. To nema nigdje ljudi. Ovo da nije tragično ovoliko, ne znam ni ja, ovo je jednostavno nešto vjerovali ili ne. I nikom ništa. Pitao sam ja i šta se poduzima. Nema ni slova od tome šta se misli poduzeti da se to naplati. Od toga je 250.000.000, zaokružujem, malo više od 250.000.000, za mirovinsko, pa sam pokušao izračunati koliko je to godina mirovinskog staža ako je mjesečno prosječno, je li, 200 KM na plaću od 800 maraka, koliko je godina mirovinskog staža. To su radnici koji rade u državnim firmama.
Vrijeme.
Razmišljam, ovo namjerno malo razvlačim da potrošim vrijeme da me upozorite na vrijeme, odmah da kažem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, pa mi nemamo vremena za ovo, mi nemamo vremena, ovo nikog ne interesuje. To što se ne mogu liječiti naša djeca u bolnicama zato što neko ne uplaćuje niko ne odgovara, to što sutra ljudi ne mogu otići u mirovinu niko ne odgovara. I ovdje se radi o dugovanjima firmi koje su visokoprofitabilne a koje zato što mogu, zato što im se može, zato što ne funkcionira ni minimum države, mogu dugovati sami sebi i ovim fondovima, građanima 500.000.000 maraka skoro. Aferim.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam u posljednje vrijeme pripremajući se za, i prikupljajući informacije o stanju i mogućnostima osiguranja ravnomjernog regionalnog razvoja dostavio više pitanja na više adresa, između ostalog i na ova entitetska ministarstva i tri puta obnavljam isto pitanje Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija koje glasi – na osnovu kojeg plana i kriterija su rađeni prioriteti za utrošak sredstava u razvoju putne infrastrukture i rasporedi iznosa sredstava po kantonima iz sredstava GSM licence za 2011., '12., '13. i '14. godinu? I tri puta dobijam sljedeći 15 odgovor – Vlada Federacije BiH je usvojila listu odobrenih projekata, to je dostupno na Službenim novinama, ta implementacija direktno podstiče poslovne aktivnosti domaćih građevinskih i pratećih preduzeća, itd., i td. Dakle, dobijam nešto što je potpuno neka druga priča neovisno od onoga što sam ja upitao. Dakle, na kraju se kaže da se ta sredstva namjenski raspolažu za izgradnju putne infrastrukture, ali ni jednog slova nema na konkretno pitanje koje znači na osnovu kojeg plana i kriterija se rade ova investiranja, dakle na osnovu kojeg plana se rade procjene gdje na prostoru BiH treba i koliko sredstava investirati. Dakle, ja imam informaciju, između ostalog i iz ovog Ministarstva, o tome koliko je sredstava uloženo na koji dio BiH. Kad se to pogleda vidite jedan potpuni nesrazmjer. Vidite recimo da je to odnos 15:1 i onda vidite ustvari da se tamo, dakle to potpuno neplanski radi, to se radi na način nekakvih, kako bih rekao, privatnih odnosa, privatnih veza, nemamo mogućnosti prići tom nekom ozbiljnom, racionalnom, planskom razvoju države BiH. I ovo što sam, ustvari danas sam htio ponovo da obnovim ovo pitanje, a ovo ide u prilog diskusiji i raspravi koju ćemo imati po ovoj mojoj inicijativi negdje tamo pred kraj dnevnog reda, dakle i da se u tom smislu podrži aktivnost o zakonskom osiguranju ravnomjernog regionalnog razvoja i ulaganja koje će na neki način, evo i ove ovakve anomalije. koje primjećujemo kroz pokušaje davanja ovakvih nekih manipulacija od poslaničkih pitanja, na neki način zakonski riješiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Naime, radi se o pitanju vezano za visoko obrazovanje ali odnosi se konkretno na privatne fakultete, koje sam ja potezao u ovom Parlamentu u više navrata, postavljao pitanja, ali nisam naišao na posebno interes Parlamenta, niti uopšte interes javnosti. Dakle, po mom stanovištu to je suštinsko pitanje države, ako hoćete, pitanje entiteta, države, itd., gdje nalazimo se u jednom katastrofalnom stanju gdje je degradacija Akademske zajednice doživjela takav nivo da je gotovo, postavlja se pitanje kako to vratiti, kako uspostaviti jedan red u toj oblasti, posebno kad se radi o privatnim fakultetima. To su fakulteti za sticanje neznanja, a ne znanja. Tamo se sprovodi, vodi jedan biznis, profit, to su najprofitabilnije institucije u posljednjih 10-ak godina. Nažalost, sa tim institucijama povezana je politika. Vršio sam analizu u RS-u fakultete privatne kako funkcionišu, i sam sam bio u tom savjetu, došao sam do nekih saznanja da ni jedan fakultet, univerzitet, a ima 6 univerziteta u RS-u, 6 univerziteta, a da bi imao status, institucija da bi imala status univerziteta moraju imati najmanje 5 fakulteta u okviru. Dakle, preko 30 fakulteta postoji. Gotovo iza svakog fakulteta
Vrijeme. PETAR
samo malo molim Vas, iza svakog fakulteta stoji neko iz, kako bi novinari rekli, iz političkih, visokih političkih okvira. 16 ____________(?) Struktura. Struktura, pardon, jest, češće koriste strukture. Mislim da je to neodrživo, mislim da svi mi, ne vrijedi pojedinac, dvojica, trojica da se bori protiv toga i on se utopi u tome košmaru, u ludilu nekom, mislim da je ovo pitanje koje zaslužuje posebnu pažnju, ne samo na državnom nivou, nego i na entitetskom, kantonalnom, kako hoćete. To je preozbiljno pitanje. Imamo mi i druge države koje imaju privatne fakultete, spomenimo Ameriku, ali to je sasvim drugi koncept, tamo ljudi plaćaju, tamo ljudi plaćaju prave profesore. Ovdje se biraju profesori koji, molim vas ja im ne bi dao jednu ovcu da čuvaju, a kamoli da dođu na univerzitet. I mi to dozvoljavamo, pa gdje nam je svijest? Hvala.
Zahvaljujem. Dozvolite meni sada da komentiram odgovor. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ja sam na 68. sjednici postavio zastupničko pitanje o mandatu Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH i o njenom nacionalnom sastavu. Moram odmah reći da su potvrđene moje crne slutnje oko ovoga pitanja. Ova Komisija je naime uspostavljena sukladno Aneksu VIII Okvirnog sporazuma za BiH i imala je 5 članova u početku, s tim da je na prvih 5 godina bilo dvoje stranaca koje je imenovao generalni direktor UNESCO-a a 3 domaća člana koje je imenovalo Predsjedništvo. 2001. godine je Predsjedništvo potvrdilo isti sastav Komisije, pitanje je zašto su ponovo, dakle stavljeni tu stranci kad se radi o nacionalnim spomenicima BiH, ali to je drugo pitanje, i 2001. godine je Predsjedništvo imenovalo 5 članova – 3 domaća stručnjaka i 2 stranaca. 2007. godine je Predsjedništvo produžilo petogodišnji mandat, a sukladno pravilima moguća su bila samo dva mandata od 5 godina. Dakle, i taj produženi mandat je istekao prije 3 godine toj Komisiji. Prema tome ona je potpuno van mandata. Druga stvar, Komisija dakle sada ima 5 članova, jedan je iz reda ostalih, jedna je Srpkinja, jedna je Bošnjakinja, dvoje je stranaca, ne navodi se ovdje porijeklo zemlje ali po imenu jedan bi mogao biti Britanac i jedna bi mogla biti iz Turske, Turkinja. Dakle, nema Hrvata. I sada neko ovdje u BiH postavlja pitanje šta je to hrvatsko pitanje u BiH, radi se o nacionalnim spomenicima BiH. Nema hrvatskog pitanja u BiH ako će biti riješeno kao što je to riješio jedan sveučilišni profesor iz Sarajeva, možda Hrvat, jer je u nekoliko mandata zauzimalo hrvatske pozicije, što u Vladi Federacije za vrijeme vlade Alijanse, što u ministarstvu kantonalnom u Sarajevu i koji je izjavio da je on riješio hrvatsko pitanje tako što se izjasnio kao Bosanac. Možda je on riješio svoje pitanje egzistencionalno i karijerno ali hrvatsko nije. Prema tome, ja jedino mogu biti zadovoljan što je ova Komisija odgovorila kako je odgovorila, ali je potpuno stanje neprihvatljivo. S obzirom da nema više prijavljenih komentara otvaramo drugi dio ove točke, a to su, b) Nova zastupnička pitanja Izvolite. 17 ____________(?) Nema.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Pošto je kraj mandata ja bih postavio jedno pitanje i molio bih ako je moguće da se da danas usmeni odgovor na ovo pitanje i na današnjoj sjednici. A pitanje glasi – Da li je Vijeće ministara raspravljalo prijedlog o maksimalnim cijenama lijekova u BiH koje je Agencija za lijekove dostavila Vijeću ministara 03.05.2014. godine. Obrazloženje: Punih 5,5 godina kako postoji Agencija za lijekove i nikada nije dostavljena maksimalna cijena lijekova. Znamo situaciju kako radi Komisija i Savjet Agencije za lijekove. Nakon inicijative od 3 godine ipak se Agencija smilovala da dostavi listu lijekova i obećala da je to lista lijekova koja je za 10% cijene niže u odnosu na dosadašnje. 10% od cijene je 50.000.000 maraka na godišnjem nivou. 50.000.000 maraka na godišnjem nivou znači jedna bolnica u BiH svake godine. Iz tog razloga postavljam pitanje – Da li treba 5 mjeseci čekati da se da svoje mišljenje o prijedlogu maksimalne cijene lijekova? Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Ma evo, ja ću samo jedno onako relaksirajuće pitanje za Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i mislim da će odgovor biti od koristi bilo kada da stigne, možda i onima kolegama u sljedećem mandatu. – Jeste li u svom dosadašnjem radu analizirali propise iz oblasti rada i zapošljavanja? Postoje li u njima takva rješenja koja korupciju čine zakonitom? Ako postoje o kojim propisima je riječ? Jeste li već nešto poduzimali po ovom pitanju, odnosno što kanite poduzeti kako bi se problem riješio?
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Ja bih postavio jedno pitanje predsjedavajućem Ministarskog vijeća vrlo konkretno. On je bio do maloprije tu, a možda mogu odgovoriti i njegove kolege koje nazoče ovdje na današnjoj sjednici. Na 70. sjednici dnevnoga reda, evo čiji smo Zapisnik usvojili prije nekih možda sat vremena je donesen jedan zaključak Parlamenta na prijedlog uvaženog kolege zastupnika Boška Tomića, gdje je rečeno da se zadužuje Vijeće ministara BiH za prvu narednu sjednicu Zastupničkog doma, a ovo je od tada druga sjednica Zastupničkog doma Parlamentarne 18 skupštine BiH, pripremi prijedlog kojim će se iz proračuna BiH za 2014. godinu izdvojiti dodatnih 20.000.000 KM iz grantova i kapitalnih ulaganja koji neće biti realizirani u ovoj godini. Molio bih vrlo konkretan odgovor ovdje tokom današnje sjednice da bismo eventualno kad završimo ovu sjednicu, je li, sazvali i novu izvanrednu sjednicu da usvojimo ovaj prijedlog koji nam je trebalo Vijeće ministara dostaviti za prvu narednu sjednicu. Ovo smo usvojili mi zastupnici. Ne možemo mi govoriti da su ovo neke sad, ne znam ni ja, preizborne priče ili biti za ovo nezainteresirani, jer od ove odluke, od ovih 20.000.000 maraka ovise mnogi ljudi, mnoge egzistencije na donedavnoj, je li, ... nedavno poplavljenim područjima unutar BiH. To je, znači vrlo konkretno pitanje i želim vrlo konkretan odgovor tokom današnje sjednice Parlamentarne skupštine BiH ovoga dana, ne za mjesec ili dva dana. I ovo će biti, kad dobijemo odgovor, moj prijedlog da sazovemo novu sjednicu, je li, da usvojimo ovaj prijedlog. Što ljudi smatraju ovaj Parlament i neozbiljnim i neodgovornim? Pa evo za ovo. Jer smo mi vrlo jasno ovdje zadužili Ministarsko vijeće, vrlo jasno, da za prvu, a ovo je druga sjednica nakon te, imaćemo evo i treću čini mi se, je li, po rasporedu 25.09., jer tamo ti ljudi kojima je potreban ovaj novac, je li, oni će se smrtnuti, oni neće useliti u svoje kuće na vrijeme, itd. Drugo pitanje je, pošto ovdje nema predsjedavajućeg, koliko je prikupljeno donatorskih sredstava na Donatorskoj konferenciji u Briselu, donatorskih, ne kreditnih nego donatorskih za ova poplavljena područja? To moram spomenuti jer mi smo prošli put donijeli Zakon, usvojili zaduženje i Zakon o formiranju Fonda i da se formira i Upravni odbor za realiziranje ovih sredstava na područjima koja su ugrožena poplavama i već jedan od istaknutih članova tog Fonda je podnio ostavku na članstvo u tom Upravnom odboru tog Fonda. Ja sam i osobno razgovarao s njim. Tamo se sve, kroz taj Upravni odbor se sve čini da se što sporije tamo obnovi a da se taj Fond iskoristi za osobnu promociju, za stranačku promociju, je li, i za nekakave osobne interese i interese pojedinaca, a nikako za ono za što je taj Fond, hajde formiran, ako je formiran za te namjene. Evo, to su neka konkretna pitanja koja očekujem odgovor tokom današnje sjednice Parlamenta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pitanje upućujem Vladi Kantona Sarajevo vezano za očeve koji imaju zakonska prava da koriste roditeljsko odsustvo u slučaju kada majke odluče da koriste pravo ranijeg povratka na posao – Koliko je zahtjeva očeva podneseno u 2013. i 2014. godini, koliko od njih je usvojen, a koliko odbijeno i sa kojom argumentacijom? Prema mojim saznanjima nadležni kantonalni organi nisu uvažavali obavezu jednakog tretmana oba roditelja u pristupu ovom pravu. Očevima se odbijaju zahtjevi za korištenje ovog prava primjenom diskrecione ocjene voditelja upravnog postupka. Hvala lijepo. 19
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za pitanja. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, to je Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj zastupnik Mirsad Mešić (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 12.06.2014. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Na 69. sjednici Doma, održanoj 03.07.2014. godine, predlagatelj je odustao od hitne procedure što znači da će ovaj Prijedlog zakona da se razmatra po osnovnom zakonodavnom postupku. Ustavnopravna komisija mišljenje o ustavnopravnom osnovu dostavila je 27.08.2014. godine. Komisija za promet i komunikacije mišljenje o principima dostavila je 27.08.2014. godine. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam ipak mislio da će naš uvaženi kolega predlagač moguće koju riječ reći, ali evo pošto nije, ja mu se zahvaljujem za vrijeme koje je uložio u pripremi ovog Zakona, međutim ja se nadam da neće zamjeriti što ću imati suprotno mišljenje o njegovom prijedlogu. Kad je u pitanju ovaj Zakon svjedoci smo da svaka stvar mora biti i objektivno i subjektivno obrazložena, kvalitativno, kvantitativno itd., međutim u ovom obrazloženju izuzev direktiva EU i potrebi da BiH ima takav institut, odnosno odjel, dakle Centar za istraživanje saobraćajnih ili prometnih nesreća u zračnom saobraćaju, ja se slažem, to je potrebno. Međutim, ukoliko pogledamo ono što sam prije rekao, dakle potreba da li je to objektivno u ovom momentu nama potrebno, imajući u vidu da naš suprastrukturni ili vozni park u zračnom saobraćaju je jako skroman, zastario, mogu reći, ali bolje da ne kažem, da nije u tehničkoj ispravnosti na onom stupnju na koji bi, koji bi bio poželjan za putnike u zračnom saobraćaju. Dakle, broj putnika u BiH se kreće otprilike negdje oko milion ljudi, a naši kapaciteti otprilike su negdje proicirani za jedno pet miliona. Dakle, nekih 20% ili četvrtinu jednu naša iskorištenost u putničkom. U teretnom ili kargo prometu bosanskohercegovački zračni prijevoz je zanemariv. Kad posmatramo prometne nesreće u BiH ne možemo reći da ih nije bilo, ali to su opet one koje tehnički nisu ispravne, doduše minimalne su i minorne za opravdanost ovakog centra koji bi bio odvojen od postojećih institucija. Kroz ovaj Zakon može se vidjeti da se centar uspostavlja kao samostalna organizacija, pri čemu će glavnog istražitelja birati predsjedavajući Vijeća ministara, a njegovu dvojicu zamjenika biraće Vijeće ministara. Mandat isti će trajati 5 godina što i zaista te istražitelje stavlja u jednu visoku poziciju da su tako vrijedni, a u suštini neće imati dovoljno toga posla koliko je to potrebno ukoliko bi naši kapaciteti bili takvi ili bar 50% od projektovanih. Imajući u vidu da u BiH imamo da je još uvijek proces provedbe strategije, ATM strategije, da imamo bh ili Direkciju civilne avijacije koja broji nekih 50, 60 zaposlenika, među kojima su također određeni stručnjaci koji sasvim komotno mogu vršiti i taj dio poslova. Moramo računati da imamo i udruženu ... ili ... u BHANSA-u. U toj instituciji ili ustanovi je takođe dovoljan broj stručnjaka 20 koji bi mogli odgovoriti za primarne potrebe BiH u tom dijelu. Smatram da ovaj Zakon sigurno u neko naredno vrijeme mogao bi doći u obzir. U ovom momentu nije potrebno da ga izdvajamo jer smatram da ne bi značajnije doprinio niti sigurnosti, niti svojoj opravdanosti. Šta sam želio još da kažem što se tiče ovog Zakona, smatram da ni u jednom od ovih detalja koji su izneseni ovdje ne vidim opravdanost i smatram da Zakon generalno bi mogao sačekati. A kolegu Mešića ili one koji žele u oblasti prometa da učine i daju svoj doprinos, bilo bi nam bolje da probamo riješiti pitanje problema na Savi, pitanje problema digitalizacije, pitanje problema signalizacije, pitanje problema deminiranja, pitanje problema mosta na Svilaju, pitanje problema zapošljavanja, i na kraju krajeva aktiviranja ljudi od struke u oblasti Ministarstva promete i komunikacija na svim nivoima, što sada to sigurno nije. I zato mislim da ovaj današnji prijedlog ne bi trebao biti usvojen, međutim ostavićemo poslanicima da se pojedinačno izjasne. Ja mislim da ispred SDA mi ćemo biti protiv.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, koji je ujedno i predlagatelj Zakona. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja moram razočarati doktora prometnih nauka, našeg kolegu Zijada Jagodića i reći mu da ovim Zakonom uopšte nisam tretirao problema prometa u BiH, stanje letjelica, saobraćaja, itd. Ja sam vrlo konkretno predložio popravljanje organizacije rada u Ministarstvu prometa na način boljeg uređivanja inspekcijskog nadzora, boljeg uređivanja trajanja mandata direktora Agencije za civilno vazduhoplovstvo u BiH i konačno ispunjavanje obveze prema EU formiranjem agencije, neovisne agencije koja će se baviti, ne samo nesrećama nego i aktuelnim incidentima, gospodina Jagodiću, što se dnevno dešavaju u oblasti zrakoplovstva. I ovo je moj pokušaj i doprinos da se Ministarstvo prometa postavi funkcionalnije i prihvatanjem obveza koje smo potpisivanjem raznih protokola sa EU prihvatili. Zato ovdje nema nikakve tajanstvenosti, radi se o organizaciji Ministarstva prometa. Pozivam kolege da ga ne obore danas, ali da eventualno pokušaju amandmanima da poprave ove stvari. Mi ćemo ovaj Zakon donijeti danas ili sutra, on će sigurno biti donesen. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa, ja razumijem da nije ni momenat, ni vrijeme baš pogodno za usvajanje bilo kojeg zakona pa ni ovog, ali ja sam čak podržao i zahtjev za hitni postupak iz razloga što je Zakon dosta jednostavan, jer od ukupno 12 članova samo 7 je bitnih članova, i što bi Zakon praktično na dobar način uredio i osigurao uspostavu neovisnog i stručnog istražnog organa i poboljšao sigurnost. Dakle, kad je riječ o hitnosti ovaj Zakon ima hitnost i potrebu da ga hitno donesemo, jer se radi o životima ljudi. Dakle, ako mi danas ovo odbacimo praktično pitanje je da li za pola godine ili osam mjeseci tek će se doći u mogućnost da se razgovara. Vi znate kakva je naš kontinuitet rada, sve počinje od početak kad dođe novi mandat. I ja apelujem da se, pošto je evo 21 odbijena hitna procedura, evo ide u redovnu proceduru, dajte ljudi da ga ne obaramo u prvom čitanju jer stvar je ozbiljna, stvar je vrlo ozbiljna, i apelujem i čudi me i stav Kluba SDA da ga u startu izbacuje i onemogućava mu nekakvu perspektivu. Ovaj, imate pravo i mogućnost na amandmane, svega je u pitanju, kažem ponovo, 12 članova, 7 bitnih, amandmanski se može djelovati i dajte da ga ostavimo u životu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dozvolite i meni sada da kažem par riječi u raspravi. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle i kao član Ustavnopravnog povjerenstva i kao član Povjerenstva za promet i komunikacije ja sam podržao, dakle, i principe ovoga Zakona, jer smatram da nam je potreban jer on zapravo nadopunjuje određene nedostatke u postojećem zakonodavstvu. S druge strane on sigurno slijedi uredbe i sporazume koje je BiH potpisala sa EU, ali i stoga naravno ja, evo odmah da se izjasnim, ću ga podržati danas i predlažem ostalim zastupnicima da ga u ovoj fazi podupremo. Naravno i ja imam određene intervencije koje ću dostaviti u amandmanskoj fazi, amandmanskoj formi, jer mislim ima nekih formulacija i nekih, da tako kažem, pitanja koja se tiču upravljanja i imenovanja ovih kadrova koja, po meni, bi trebalo drugačije urediti. Ja ću se samo ovdje kratko referirati npr. na članak 3.a) točka 2. podtočka c), dakle – prekinuto polijetanje u zatvorenoj ili zauzetoj poletnoj, slijetnoj stazi, ... stazi osim ovlaštenih operacija. Bolje bi bilo reći odobrenih, ovaj, ovlašteno to je manje više primjenjivo na neke zakone. S druge strane smatram da nije mjesto u Zakonu da se imenuje sjedište, dakle to, u konačnici sjedište agencija se uvijek određuje od strane Vijeća ministara i mislim da u Zakonu nije potrebno da se to kaže da je to Sarajevo. Može biti Sarajevo ali ne mora, može i neko drugo mjesto. S druge strane osnivač Centra za istraživanje je Parlamentarna skupština BiH. Ok, ja se slažem da Parlamentarna skupština treba imati ulogu u osnivanju, ali ja bi tu dodao i Vijeće ministara, jer Vijeće ministara zapravo ima taj operativni kapacitet i taj kapacitet da prati ovaj rad. Mi kao Parlamentarna skupština osim Komisije za promet i komunikacije, koliko ja znam, nemamo ni jedno tijelo koje bi bilo na bilo koji način zaduženo, koje bi moglo na jedan kompetentan i stručan način pratiti rad ove institucije. Prema tome, sigurno Vijeće ministara bi trebalo biti tu kao osnivač. I isto tako slijedeći našu nekakvu analogiju kod ostalih agencija trebalo bi svakako staviti umjesto zamjenika – zamjenikâ, dakle u množini, dva zamjenika. Naravno ima tu vrlo dobrih stvari, jer u postojećoj situaciji bi ispadalo, i to je vrlo dobro primjetio osoba koja je izravna, da tako kažem, je najkompetentnija da govori o tim pitanjima, dakle čovjek koji je dugogodišnji pilot, koji je zapravo rekao da je potpuno nelogično da se primjenjuje Zakon o državnoj službi na ljude koji obavljaju tako važne poslove, što znači jedna osoba koja je imenovana jedanput, odnosno izabrana u državnu službu ako nije napravila neki teški propust ostaje do kraja života. Ipak, da tako kažem, ovdje se tako brzo mijenjaju stvari i tako se usvajaju nove tehnologije u zrakoplovstvu da u svakom slučaju treba voditi računa o stručnosti i kapacitetu tih osoba, da kažem i godinama života, da obavljaju tako važne poslove. Prema tome, ja svakako preporučujem da podržimo mi u ovoj fazi ovaj Zakon, a onda naravno u amandmanskoj fazi ima svak priliku da reagira, da ga popravi. Budući da nemamo više prijavljenih, prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda, to je, 22 Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 17.07.2014. godine. Ustavnopravno povjerenstvo je mišljenje o ustavnopravnom osnovu dostavilo 27.08.2014. godine, a Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine mišljenje o principima dostavilo je 03.09.2014. godine. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavila uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dozvolite da pozdravim sve prisutne. Dakle, nekoliko kratkih informacija i osvrt na izmjene i dopune Zakona o direktnim stranim ulaganjima. Naime, pozdravljam donošenje ovog Zakona, odnosno izmjena i dopuna jer strani investitori već godinama u svojoj Bijeloj knjizi insistiraju da se navedene odredbe Zakona izmijene kada je riječ o ulaganju u medijski prostor u BiH. Naime, BiH ima najrestriktivnij zakon kada je riječ o ulaganjima u medijski prostor. Ako posmatramo regulative, odnosno zakonodavstva susjednih zemalja, recimo Crnu Goru, u Crnoj Gori 40%, znači, odnosno restrikcije postoje samo kad je ulaganje u namjensku industriju. Kada je riječ o Republici Srbiji, odnosno Republici Hrvatskoj navedene restrikcije ne postoje. Čak u Republici Hrvatskoj izjednačene su investicije domaćih i stranih investitora. No ono što mi smeta, vezano za navedeni Zakon, jeste što smatram da nije kompletan, odnosno uz navedene izmjene smo trebali imati i dodatne informacije koje se odnose na usvajanje Strategije o promidžbi, promociji, odnosno privlačenju direktnih stranih investicija. Mislim da je to jedan dio od zadataka Ministarstva vanjske trgovine i Vijeće ministara, ali i naših entitetskih vlada. Naime, Strategija promocije privlačenja direktnih stranih investicija, dakle zadatak Ministarstva i FIPA-e prvenstveno je. Nova strategija je trebala biti usvojena još proje nekoliko godina. Koliko mi je poznato imamo prije, prije 8 godina imali smo donesenu Strategiju, Strategija je prošla Vijeće ministara, ali nije mi poznato da je ta Strategija ikad postala operativna. Tako smo jedna od rijetkih zemalja iz okruženja koja nema kategoriju investiciskog proizvoda, niti imamo konkretne programe za privlačenje direktnih stranih investicija. Dakle, kada smo potpisali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju konkretno smo se obavezali da usvojimo sljediću regulativu, dakle i pored izmjene navedenog Zakona trebali smo pripremiti Strategiju, pripremiti Analizu zakonske regulative investicione aktivnosti u okviru Projekta RIA, izraditi Program promocije kompetitivnih prednosti, Program pojednostavljenja pravne regulative i Zbornik investicionih prijedloga. To je, dakle, sve bio jedan paket naših obaveza pored Strategije, odnosno pored izmjene navedenog Zakona i to je konkretno bilo zadatak Ministarstva, FIPA-e i naravno entitetskih institucija koje su trebale biti uključene u navedeni zadatak. Zašto je to neophodno? Pa upravo zbog činjenice da imamo konstantan pad priliva direktnih stranih investicija od 2007. godine do danas. Dok su strane investicije 2007. godine iznosile 11% bruto društvenog proizvoda u periodu od 2009. do '13. iznose od 1 do 3%, znači imamo značajan pad navedene vrijednosti. Zadnji podatak za 2013. godinu, njihova vrijednost je iznosila samo 507 miliona KM. Dakle, volila bih zaista da Ministarstvo, ako ne u ovom mandatu, da se bar u sljedećem mandatu potrudi i da kompletira navedene dokumente strategije jer su nam zaista krucijalni za razvoj, za privlačenje direktnih stranih investicija i naravno za razvoj cijele BiH. Hvala lijepo. 23
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na petu točku dnevnog reda, to je, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na razini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 22.07.2014. godine. Ustavnopravno povjerenstvo mišljenje o ustavnopravnom osnovu dostavilo je 27.08.2014. godine, a Povjerenstvo za financije i proračun mišljenje o principima dostavilo je 03.09.2014. godine. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam bio nemalo začuđen je li kad sam saznao, iako je i Ustavnopravna komisija podržala i principe ovoga Zakona, da ova Komisija od strane Kolegija nije bila određena kao nadležna nego Komisija za finansije i budžet. Mislim ovo je stvar koja se tiče, jeste vezana za finansije, ali ovo je pitanje iz, ovo je zapravo tipično pitanje za Ustavnopravnu komisiju. I ja bih vas zamolio da u buduće kao Kolegij kada budete odlučivali malo razmislite, dakle, o ovim stvarima. Uvijek je do sada Ustavnopravna komisija ove zakone obrađivala. Radi se o jednom Zakonu koji u osnovi zaposlene u ovim oblastima dovodi u ravnopravan položaj sa svim zaposlenim u institucijama BiH i kojim se zapravo izvršava odluka ili odluke, izvršavaju odluke Ustavnog suda BiH na ovu temu i ja predlažem da Predstavnički dom danas podrži ovaj Zakon. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, a to je, Ad. 6. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović (zakon u prvom čitanju) Kolegij Doma nije postigao suglasnost o Prijedlogu zakona u prvom čitanju i ovdje nema rasprave. 24 Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, to je, Ad. 7. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o proceduri glasovanja državljana drugih država na teritoriji Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju)
/nije uključen mikrofon/
Evo upozoren sam, dakle, od strane tajnika Doma da ponovimo glasovanje jer nema kvoruma očito po ovom. Ponovo glasovanje. Tko je, dakle, za to da objedinimo raspravu o ovim točkama? Dakle, evo sada imamo kvorum – 24 za, obadvije entitetske većine. Konstatiram da objedinjujemo raspravu o točkama od 8. do 79. Ad. 8. – 79 Izvješća Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji financijskog poslovanja institucija za 2013. godinu Nadam se da ste svi dobili Izvješće Kancelarije za reviziju institucija BiH kao i Zbirno mišljenje Povjerenstva za financije i proračun o ovim izvješćima s prilozima 1. i 2. Redosljed razmatranja izvješća određen je prema Mišljenju Povjerenstva. Sedam institucija je ocjenjeno revizorskim „mišljenjem sa rezervom uz isticanje predmeta“ i to su točke od 8. do 14. Ovi izvještaji posebno su obrađeni i Komisija je provela javno izjašnjavanje njihovih predstavnika na svojim redovnim sjednicama, te sačinila je posebna mišljenja o izvješćima, to je prilog 2. Zbirnog mišljenja. Ostale institucije od točke 15. do točke 79. ocijenjene su sa revizorskim „pozitivnim mišljenjem“, to su 22 institucije i „pozitivnim mišljenjem s isticanjem predmeta“ 43 institucije i one nisu posebno obrađivane. Komisija je predložila Domu usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Predstavnički dom prihvata 72 revizorska izvještaja o finacijskom poslovanju institucija BiH za 2013. godinu od čega: 25 a) 65 revizorska izvještaja čije je financijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim „pozitivnim mišljenjem“ i „pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta“ prilog 1. Zbirnog mišljenja, b) 7 revizorskih izvještaja čije je financijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim „mišljenjem sa rezervom uz isticanje predmeta“. 2. Zastupnički dom obvezuje rukovodstva 43 institucije BiH čije je financijsko poslovanje u 2013. godini ocijenjeno revizorskim „pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta“ da preuzmu sve potrebite mjere iz nadležnosti svake institucije pojedinačno kako bi se izbjegle dalje posljedice problema u poslovanju na koje je revizija skrenula pozornost prije isticanja predmeta u pozitivnom mišljenju, a posebno za materijalnost takvih nalaza revizije eventualno ne preraste u buduće kvalifikacije u narednim izvješćima revizije. 3. Zastupnički dom usvaja predložene zaključke Povjerenstva za 7 institucija BiH sadržane u pojedinačnim komisijskim mišljenjima za svaku instituciju BiH, a čiji su revizorski izvještaji financijskog poslovanja za 2013. godinu bili predmet detaljne komisijske analize, prilog 2. Zbirnog mišljenja. 4. Zastupnički dom traži od Vijeća ministara BiH da do kraja veljače 2015. razmotri revizorske izvještaje za 2013. godinu uz obvezu sačinjavanja cjelovite informacije o tome i njenog dostavljanja Parlamentarnoj skupštini BiH u roku ne dužem od 30 dana od datuma razmatranja. 5. Zastupnički dom ponovno Vijeće ministara BiH da u najkraćem roku pokrene procedure za zajedničke nabavke, te da preduzme što veći broj zajedničkih nabavki kako bi se smanjio rizik od ponavljanja istih grešaka na pojedinačnoj razini kod institucija koje obavljaju identične ili istovrsne nabavke, npr. kancelarijski materijal, gorivo i mazivo i druge istovrsne nabavke. Zajedničke nabavke moraju osigurati konkurentnog i zajedničkog dobavljača kao i uštede u nabavci zbog ukrupnjavanja zahtjeva, te zadržati uvjete isporuke od odabranih dobavljača sve do isteka ugovora, a prema cijenama i drugim uvjetima i kvalitetu koji je prevagnuo u postupku nabavke u odnosu na druge dobavljače. 6. Zastupnički dom ponovno zadužuje Vijeće ministara BiH da do kraja ožujka 2015. godine utvrdi programe obuke zaposlenih u institucijama BiH za prioritetne oblasti, odnosno gdje su primjedbe revizije bile najčešće. Prioritetne oblasti, to su: 6.1. dosljedna primjena pravilnika o sistemu internih kontrola i kontinuirana nadogradnja sistema internih kontrola na pojedinačnoj razini, 6.2. jačanje nadzora i kontrolnih postupaka kod kategorija rashoda gdje nedostaju sistemska i/ili interna pravila potrošnje, 6.3. planiranje proračuna, kontrola nad izvršenjem proračuna; 6.4. striktna primjena propisa iz oblasti javnih nabavka. Otvaram raspravu. Za uvod se javio glavni revizor, gospodin Šego. Izvolite. 26
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, cjenjeni gosti sve vas skupa pozdravljam. Pa evo, Ured za reviziju je kao i svake godine sukladno Zakonu o reviziji, Zakonu o financiranju institucija, Zakonu o proračunu i drugim propisima izvršio reviziju, financijsku reviziju svih institucija koje se financiraju iz proračuna, kao što je ... u dnevnom redu i pobrojano i u uvodnom dijelu zaključaka koje je gospodin predsjedatelj iznio. Radi se o 72 institucije gdje su kroz nalaze i preporuke izražena određena mišljenje kod tih pojedinačnih institucija. Odmah na početku bi želio izraziti zadovoljstvo da se uspjelo u veoma kratkom roku organizirati i raspravljati o ovim izvješćima na parlamentarnom povjerenstvu, i evo, ovo je zaista jedan potez i rekao bih rekord da se u jednom kratkom periodu raspravlja o tim izvješćima i na Zastupničkom domu. To je svakako pozitivno jer imamo primjere da se nekada ranije u nekim drugim sazivima o tim izvješćima raspravljalo i nakon godinu dana od njihovog podnošenja. Prema tome, ova izvješća, evo to cijenim kao jedan pozitivan pomak, ova izvješća su, dakle već javni dokumenti skoro tri mjeseca i ja bi ovdje istakao da postoji određeni napredak u poboljšanju financijske discipline, to je veoma jasno opisano u svim izvješćima. Ja ne bi sad govorio o tom napretku i o odnosima sa parlamentarnom komisijom i Domom ovim koji je zaista bio na jednom visokom nivou, nego bi se ipak bazirao na neke od slabosti koje bi trebalo popraviti u narednom periodu ovim izvješćima, ovim institucijama kako bi dosegle onaj nivo koji je i u svijetu da, to je da imamo implementaciju i preko 90% ... Mi se sada nalazimo otprilike negdje na procentu od 60 do 65% tih preporuka. Dakle, može se konstatirati da još uvijek ne možemo biti zadovoljni sa realizacijom zaključaka Parlamentarne skupštine BiH, a vezano za preporuke Ureda za reviziju koje su uglavnom prihvaćene, rekao bih u sto posto prihvaćene, kao i odluka Ustavnog suda gdje smo revidirajući Ustavni sud konstatirali da ima i preko 80% odluka Ustavnog suda koje nisu implementirane. Ovakvo ponašanje znači da mnoge institucije, pored toga što ne ispunjavaju svoju tu društvenu, javnu odgovornost u najširem smislu riječi, dobrim dijelom narušavaju i sam dignitet i Ustavnog suda i Parlamentarne skupštine, a i samog Ureda za reviziju. Dakle, kako bi pospješili vladavinu tih prava javna odgovornost bi morala biti na jednom većem nivou. U tom smislu mi preporučujemo da bi javna odgovornost ... sukladno sa temeljnim principima vladavine prava demokratskog društva, a to podrazumijeva, dakle, realizaciju preporuka, zaključaka i odluka Ustavnog suda Parlamentarne skupštine i Ureda za reviziju. Nadalje, sistem internih kontrola posmatrano u cjelini u institucijama još uvijek nije na onoj razini kakvu bismo mi željeli vidjeti, premda tu postoje određeni pomaci svakim danom, a to je vidljivo i opisano u svim našim pojedinačnim izvješćima. Dakle, po našem mišljenju efikasnost tog sistema internih kontrola moža se poboljšavati i poboljšati rješavanjem tri glavna segmenta, a to je jačanjem javne odgovornosti za utrošeni javni novac, jačanje odgovornosti za realizaciju preporuka revizije, izvještavanjem o ostvarenim i planiranim učincima, a ne samo o ostvarenim i planiranim sredstvima, povezivati te ciljeve rezultata sa sredstvima programskog budžetiranja. Nadalje, podzakonski akti u skladu sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH dugo vremena nisu bili donešeni. Imamo sad situaciju da je Vijeće ministara ipak donijelo ta podzakonska akta u 2014. godini sa primjenom od 2015. godine. To je dosta kasno, međutim evo rekao bi da bolje ikad nego nikad i mislimo da će to poboljšati samu efikasnost i sustav internih kontrola u institucijama. 27 Isto tako novi Zakon o javnim nabavkama koji je donešen u 2014. godini, a njegova implementacija počinje tek u 2015. godini, dakle tu bi preporučili nadležnim institucijama, agencijama, Agenciji za javne nabavke, Uredu za razmatranje žalbi, Vijeću ministara i drugima, drugim relevantnim institucijama da svaka u okviru svojih nadležnosti poduzme sve neophodne aktivnosti u cilju efikasne implementacije novog Zakona o javnim nabavkama i uopće unapređenje efikasnog i cjelovitog sistema javnih nabavki. Nadalje, cjelokupan proces upravljanja projektima velikih kapitalnih ulaganja nije zadovoljavajući od pripremnih radnji, provođenja procedura javnih nabavki do same finalizacije, realizacije projekta. Prisutan je dugogodišnji problem niske realizacije kapitalnih ulaganja. Dosadašnja praksa da cjelokupni posao obavljaju pojedinačno svaka institucija za sebe po nama nije polučilo planirane rezultate i ne čini se najboljim rješenjem sa aspekta stručnosti, educiranosti i fokusiranosti osoblja. Dakle, bilo bi potrebno takve aktivnosti i takve poslove da vode stručne institucije, odnosno stručni ljudi, a da su institucije koje su zadužene za ovaj javni, da tako kažem, diskurs bave svojim poslom. Proces zapošljavanja isto tako, uopćeno posmatrano na nivou institucija, nije do kraja transparentan i postoje slabosti u njegovom provođenju. Posebno ističemo praksu zapošljavanja putem ugovora o djelu i ugovora o privremenim i povremenim poslovima, što predstavlja zapošljavanje na nedovoljno transparentan način. Nemamo tu jedinstvenih pravila i procedura u pogledu angažiranja putem ugovora, ni visine i naknade trajanja ugovora. Napominjemo da mi zapravo smo radili jednu reviziju učinkovitosti na temu ugovora o djelu i ugovora o privremenim i povremenim poslovima gdje smo detaljno opisali sve aspekte tih problema, i mi kad govorimo o tome mi ne preferiramo zapošljavanje, niti preferiramo ukidanje ovih ugovora o privremenim i povremenim poslovima, nego naprosto traži se tu jedna povećana transparentnost i evaulacija tih ugovora o privremenim i povremenim poslovima u smislu šta smo to mi dobili za uloženi novac. Dakle, moramo pristupiti sistemski ovom problemu i nerjetka je praksa da se osobe koje su angažirane po osnovu ugovora o djelu jednostavno nakon nekog vremena prevedu u stalni radni odnos. Isto tako upravni, nadzorni odbori, vijeća, komisije, druga radna tijela u institucijama BiH još uvijek nisu uspostavljene adekvatne evidencije o osnovanim odborima, vijećima, komisijama i drugim tijelima na nivou institucija, kako onih koja se finansiraju iz proračuna institucija, tako i onih koji se finansiraju iz drugih izvora. Isto tako mi smo uradili jednu reviziju učinkovitosti na temu rada komisija u institucijama koje se finansiraju iz proračuna, tako da je i taj aspekt dosta detaljno opisan u tom izvješću. Pitanje plaća i naknada u institucijama, Zakon o plaćama i naknadama u institucijama, Zakon o plaćama i naknadama u drugim, naknadama u sudskim i pravosudnim institucijama na nivou BiH, interni akti Parlamentarne skupštine, interni akti Ustavnog suda itd., dakle nije u cjelosti regulirano na način da se odvojeno posmatra ta problematika u izvršnoj, zakonodavnoj i sudskoj vlasti, a one institucije koje imaju posebne zakone leks specijalne zakone tada se isto tako to posebno razmatra. Dakle, naša preporuka je išla u tom pravcu da bi bilo potrebno raditi odvojeno zakone u ovoj oblasti za sve, ova tri stuba vlasti. Proces izvještavanja isto tako na nivou institucija po našem mišljenju nije u potpunosti zadovoljavajući. Ponovo tu naglašavam kako bi isti trebao unaprijediti i osmisliti kvalitetniji način izvještavanja budžetskih korisnika uzimajući u obzir samu suštinu i specifičnost javnog sektora. U prvom redu mislimo na iznalaženje modela koji bi preferirali izvještavanje o ostvarenim i planiranim rezultatima, učincima, o namjenskom korištenju sredstava, a ne samo o 28 ostvarenim i planiranim financijskim sredstvima. Dakle, moramo vezati utrošena sredstva za efekte koja ona trebaju polučiti. Nadalje, ovdje je bilo govora, mislim da je i neko od zastupnika u okviru zastupničkih pitanja ili odgovora na ta pitanja spominjao institut isteklih mandata, institut tehničkog mandata. To kao što znamo nije do kraja uređeno, regulirano pitanje nadležnosti, trenutno više od desetak institucija na nivou BiH funkcionira u tom tzv. tehničkom mandatu. Nastavljanje s radom poslije isteka mandata, a da prethodno nisu jasno i precizno regulirana prava i obaveze po nama može imati za posljedice višestruke negativnosti u određenim slučajevima. Problemi mogu naročito eskalirati u slučajevima uočavanja propusta i nedostataka nastalih u tzv. tehničkom mandatu. Dakle, preporučujemo tu Vijeću ministara ili putem nadležnog ministarstva hitno treba regulirati pitanje tehničkog mandata u punom kapacitetu prava, obaveze, ovlaštenja itd. Isto tako revizija, evo konstatirali smo da imamo poboljšanje financijske discipline, međutim mi stalno ističemo i nove zahtjeve. Tako npr. u izvješćima za ovu godinu smo obradili i posebna poglavlja upravljanje ljudskim resursima, što je temeljni preduvjet za ostvarivanje strateških ciljeva razvoja svake institucije. Strateško upravljanje ljudskim potencijalima obuhvata planiranje potreba i struktura zaposlenih, analiziranje i oblikovanje poslova i radnih mjesta, pribavljanje i izbora osoblja, praćenje i ocjenjivanje uspješnosti i motiviranje i nagrađivanje, upravljanje rizicima, upravljanje učincima itd. Dakle, to je jedan segment koji je nedovoljno, da tako kažem, upražnjen inače u društvu, a pogotovo u BiH i mi instistiramo i insistiraćemo u našim izvješćima na ovom poglavlju da bi upravljanje ljudskim resursima ili ... ustvari trebalo biti na jednom većem nivou. To su sada još uvijek samo početnički koraci. Nisu usvojeni, dakle međunarodni računovodstveni standardi za javni sektor na razini državnih institucija, na entitetima imamo usvojene te međunarodne računovodstvene standarde, potrebno je to napraviti. IT sistem u institucijama, tu uvijek ima rezervi i tu uvijek možemo zahtjevati jedan veći nivo implementacije IT tahnologije, softvera itd. Problem, pitanje prevare i korupcije isto tako je jedno poglavlje koje smo posebno apostrofirali u ovim izvješćima i tu se već krenulo u suradnji za Agncijom za prevenciju borbe protiv korupcije i da tako kažem naloženo je institucijama da rade i naprave planove i programe borbe protiv korupcije. To je početnički korak, kao što znate potrebno je ipak najprije u vlastitoj instituciji, u vlastitom dvorištu napraviti potrebne iskorake kako bi se ova pošast do kraja ... i rješila. Pitanje strateškog planiranja, vizije razvoja institucija itd., to je jedno pitanje koje zahtjeva i zaslužuje jednu posebnu pažnju. Najčešće institucije nemaju jasnu viziju svoga razvoja, a to opet ima za posljedicu trošenje javnih sredstava na način koji nije dovoljno transparentan. Prema tome, strateško planiranje ili vizija razvoja je jedan osnov gdje institucije trebaju napraviti programe i kazati gdje vide sebe, gdje vide instituciju u toj oblasti u nekom narednom periodu. Evo, to su ovako ukratko neki osvrti, u pojedinačnim izvješćima je to detaljno sve opisano, nema potrebe, namjerno nisam tu spominjao neke cifre i iznose, to je decidno objašnjeno. Još jedanput bi izrazio zaista zadovoljstvo, obzirom da je ovo najvjerovatnije i posljednji saziv ovoga Doma, jednom izvrsnom suradnjom sa Parlamentarnom skupštinom, napose sa parlamentarnim Povjerenstvom za financije i proračun i evo s ovim Domom, gdje je napravljen značajan iskorak. Međutim moramo ipak kazato da je to ipak prvo poluvrijeme, jedno poluvrijeme, ima i ono drugo, a to je da institucije izvršne vlasti, institucije sustava trebaju isto tako što više i što bolje raditi svoj posao. Evo toliko, hvala. 29
Zahvaljujem glavnom revizoru. Moram primjetiti da su izvješća revizije iz godine u godinu sve obuhvatnija i sadržajnija, međutim koji je impakt, da tako kažem, ovih izvješća i naših rasprava to je sad drugo pitanje, odnosno pitanje za raspravu. Pa evo, i danas ne vidim mnogo prvih ljudi iz ovih institucija, čak ni iz onih čija su mišljenja iznesena sa rezervom uz isticanje predmeta, a i mi smo čak na rubu kvoruma. Međutim, kvorum imamo, raspravu nastavljamo. Prvi se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, evidentno je da BiH kada je u pitanju metodologija sačinjavanja izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH i njihove obrade u institucijama BiH, posebno u Parlamentarnoj skupštini BiH, napreduje. Ali čini mi se da, nikako da iznađemo taj mehanizam za kojim svi osjećamo potrebu, koji bi sve ovo što se uradi od strane Ureda za reviziju i nadležne parlamentarne komisije i Parlamentarne skupštine BiH učini djelotvornim, učini efikasnijim, nedostaje nam nekako taj završni udarac, i zbog toga nam se mnoge stvari ponavljaju. Dakle, mnoge stvari koje su istaknute kao nedostaci nisu krivično djelo ali jesu propusti, jesu problemi u funkcioniranju institucija. Mi nemamo odgovora na pitanje zašto, kako je moguće da se iz godine u godinu ponavljaju određeni propusti, jer nemamo mehanizma kojim ćemo natjerati one koji treba da to urade da to zaist i učine. Ja sam s tog aspekta, a znam dakle da takav mehanizam ne može imati revizija, da to nije u skladu sa standardima, svijetskim standardima na kojima je zasnovana revizija i da mi moramo tragati za rješenjem. Ja sam zbog toga pogledao posebno, dakle, ovo Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja od strane naše Komisije i pažljivo zaključke, koje ste i Vi pročitali gospodine predsjedavajući. Zaključak broj 4. kaže – da Predstavnički domo traži od Vijeća ministara BiH da do kraja februara 2015. godine razmotri revizorske izvještaje za 2013. godinu uz obavezu sačinjavanja cjelovite informacije o tome i njenog dostavljanja Parlamentarnoj skupštini BiH u roku ne dužem od 30 dana od datuma razmatranja. A onda se u odjeljku 5. tog Zbirnog mišljenja koji nosi naziv – Nadzor nad realizacijom preporuka Ureda i zaključaka Komisija usvojenih u Predstavničkom dom, kaže se u drugom pasusu – da će u tom kontekstu i u skladu sa principom kontinuiteta rada radnih tijela Parlamentarne skupštine početkom 2015. godine Komisija od Ureda za reviziju pribaviti listu institucija koje nisu postupile prema navedenim komisijskim zaključcima i preporukama Ureda u periodu od javnog objavljivanja revizorskog izvještaja za 2013. godinu do isteka budžetske 2014. godine. Iz ovoga što sam ja, dakle, pročitao proizilazi obaveza Vijeća ministara da kao i druge institucije razmotri revizorske izvještaje za 2013. godinu i da se o tome dostavi izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH i proizilazi obaveza naše komisije da početkom iduće godine razmotri, dakle, pitanje realizacije preporuka Ureda za reviziju institucija i njihove realizacije od strane institucija koje su dužne da realiziraju te preporuke. Ja sam namjerno ovo sve pročitao da pokažem da ovdje nedostaje jedna stvar i čini mi se da bi tu mogli da dopunimo ove zaključke. Ja ovo nudim kao razmišljanje našoj komisiji, dakle da naša komisija koja je ovo obrađivala o ovome razmisli. Pazite, mi ćemo danas usvojiti zaključke i ovo će biti zaključci Parlamentarne skupštine BiH kojim zadužujemo Vijeće ministara da radi strateške stvari, između ostalog, dakle zadužujemo Vijeće ministara da u najkraćem roku, dakle to je pasus, odnosno Zaključak 5. pokrene procedure za zajedničke nabavke, te da poduzme što veći broj zajedničkih nabavki kako bi se smanjio rizik, itd., itd. Zatim, zadužuje Vijeće ministara, pa onda ponovo 6.1., 6.2., 6.3., 30 6.4., dosljedna primjena pravilnika o sistemu internih kontrola, jačanje nadzora i kontrolnih postupaka, planiranje budžeta, striktna primjena propisa itd. Ovim zaključcima ovdje kada se oni brižljivo izanaliziraju, a već sam kazao šta je ko kome dužan dostaviti i kada će ko prema ovim zaključcima šta analizirati, nedostaje obaveza Vijeća ministara da Parlamentarnoj skupštini BiH dostavlja izvještaje o realizaciji ovih zaključaka. Dakle ovo je suština. Dakle, suština je svakako u realizaciji preporuka i kada one budu realizirane neće više biti problema, ali one neće biti realizirane ukoliko mi, ili bar neće na najefikasniji način, ukoliko mi ne zadužimo Vijeće ministara da Vijeće ministara mora Parlamentarnoj skupštini u određenom roku dostavljati izvještaje o realizaciji naših zaključaka, odnosno naloga koje smo dali Vijeću ministara inače ćemo čekati ponovo iduću godinu i čekaćemo ponovo revizorske izvještaje i ponovo će nam se ove stvari pojaviti kao problem. To je, dakle jedna sugestija komisiji. Ja neću predlagati zaključke, komisija ako cjeni ovo ... neka dopuni ovo o čemu ja govorim. I druga stvar ovi izvještaji se dostavljaju i Tužilaštvu BiH. Mi imamo pravo kao Parlament, a ovdje ima, u javnosti je bilo ozbiljnih, dakle ozbiljnih diskusija u zakonitost postupaka određenih institucija i ozbiljnih sumnji kada je u pitanju korupcija. Tražiti, dakle osim ovoga i od Tužilaštva BiH da nam se dostavi izvještaj u određenom roku šta je urađeno i dokle se stiglo. Ono šta nam mogu kazati, dakle ja znam da oni nama ne mogu kazati sve stvari, jer je priroda posla takva, ali ono što mogu da kažu za Parlamentarnu skupštinu šta se učinilo i šta se uradilo povodom dostavljenih revizorskih izvještaja za 2013. godinu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, 8 godina kako sam poslanik – iste stvari. Šta se dešava? Dođe direktor Ureda za reviziju sa svojim saradnicima, koje poštujem i urade veliki posao, mi njih nahvalimo, oni pohvale, kao što je sad uvaženi gospodin Šego rekao svaka čast Parlamentarnoj skupštini i Komisiji kako je to brzo se organizovalo, i šta se desi? Neko u medijima, možda tri ili četiri rečenice objavi i ništa. Predsjedavajući ovog Doma je 24 minute čitao 71 tačku dnevnog reda vezano za reviziju. 71 tačka dnevnog reda danas za, ja sam mislio da poslednja, a evo pretposlednju sjednicu i sad šta mi možemo danas zaključiti? Kakve možemo donijeti odluke? Opet s razlogom možemo nahvaliti reviziju, s razlogom jer su uradili veliki posao, a ovih 7 terminoloških što su dobili mišljenje s rezervom, oni bezrezervno, ne s rezervom oni bezrezervno godinama prave greške i nikom ništa. Ima narod najbolje objašnjenje za to, ne treba nikakva politička pamet, ne treba akademija nauka i umjetnosti za to, narod kaže ujeo vuk magarca. Pa zar nismo mi bili u stanju barem jedne godine kad se pojave ovi revizorski izvještaji, uz dužno poštovanje za veliki rad naše Komisije za finansije i budžet, da ovdje u ovaj prvi red dovedemo tri ova prestupnika, eto tako ću ih nazvati, oni su prestupnici čim krše zakon, šta su drugo nego prestupnici. Ako Obama može izaći pred Komisiju Američkog Kongresa i ako su teža pitanja pred Američki Kongres, zašto 8 godina ja ni jednog ovog nisam vidio što bezrezervno ovo arči ove narodne pare i nikom ne odgovara. Ja ne kažem, naša Komisija pozove na saslušanje ove kršitelje zakona, ali ako Komisijia može sve da riješi što će onda na Predstavničkom domu uopšte ove tačke dnevnog reda. Ja poštujem našu Komisiju, ali ja kao poslanik sam 8 godina ni 31 kriv ni dužan preuzimao odgovornost za nekoga ko je namjerno uzimao pare jer je znao da nikad neće odgovarati. Uvaženi kolega Džaferović, evo izađe sad, ali podržao bih njegovu diskusiju, odlično je rekao. Pa tako sam ja govorio jedno 10 puta ovdje, ima u stenogramu, nikad ja nisam vidio da je neko odavde izveden sa lisicama na rukama što je ovo radio iz bilo koje institucije BiH. Pa šta vi onda glavni revizore sa svojim saradnicima pišete ovo džaba? Uzmite revizorske izvještaje 2006. i '07. godine i postavite ovdje, dostavite, nemojte se truditi džabe i ulagati tolike napore, svi su isti sa drastičnim naravno kršenjima, ovi novokomponovani koji dođu jer vide da ovi ranije nisu nizašta odgovarali pa neće ni ovi. Šta mi danas možemo 71 tačku dnevnog reda, rekao sam maloprije koliko je predsjedavajući čitao, i meni ostavljeno 10 minuta kao izlaganje, a kamo sreće da nisam ni 2 minute govorio jer svakome je ovo preko glave, da ja govorim o ovim izvještajima i uzimam na sebe neku odgovornost kao ja sad treba da kritikujem ove kršitelje zakona, propisa a uvaženi glavni revizor sve je rekao tamo o čemu se radi. I šta on može? Ne može ništa. Šta može ovaj Parlament? Ne može ništa. A uvaženi kolega Džaferović fino kaže proslijeđeno Tužilaštvu. Ima li u Tužilaštvu ijedan izvještaj da je tamo neko, pod navodnim znacima, izvinite na terminu ali to je najbolje narodski, da je tamo neko zaglavio? Ne mislim zaglavio na ulazu, trebalo bi zaglaviti stotine na ulazu koliko bi ih trebala policija privest ove kršitelje. Nema nikoga. I sad ću ja danas ispast dobar poslanik ili zastupnik ili pametan, kao ja se nešto borim da se spriječi arčenje ovih narodnih para. Ma kome će stati ukraj iko u ovoj državi? I ima opet ona narodna, toga se uvijek držim, ko je šta jamio jamio je. Ističe mandat, Bog dao dobro, ima i po drugim religijskim, ali nikog ne daj Bože nikad nisam ni vrijeđao niti sam to poredio, i samo kažem aha mašala, mašala ehamdulillah, ja sam završio mandat, ovi mi ništa ne mogu, a nahapo sam se koliko mi je trebalo. Ovi revizori jadni mučili se napisali da sam ja to kršio i njima se nasmijao, a zapjevo kad je vidio nemoć ovog Parlamenta od sreće jer zna da ništa nit smo mi mogli, tužioci ništa nisu poduzeli i na svu sreću, da vas ne maltretiram svima vam je ovo poznato, kanimo se ovog posla u predzadnjoj sjednici da raspravljamo o revizorskim izvještajima. Ako bude novi saziv došao, pa gosodin Šego bi trebao ovdje svaku sjednicu da prvo iznosi on i da ovdje izvodi ove svoje kršitelje, ne mora ih 71 koliko je revizija tih institucija, ali 5, 5 ovih drastičnih. Ja 8 godina nisam imao priliku da ih vidim a ne da ih pitam što su to uradili, a jasan odgovor – radili su što znaju da je ovo alajbegova slama i da su mogli da mlate i uzimaju koliko hoće i da nikad nikome ne odgovaraju i tako će se desiti i mi ćemo Parlament kao na sebe preuzeti neku odgovornost, nešto izglasati kao da smo mi zadovoljili neke kriterije. A šta se desilo na kraju, u finalu, u finalu iz iksa u iks, sve nepoznato. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Kolega, gospodin Šego iznosi godišnje izvještaje a mi imamo institucije koje brinu o zakonitosti u BiH 24 sata, 365 dana u godini. Prema tome, sve to ima. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Onoliko koliko sam mogao iščitati pojedinačna izvješća, a naravno i ovo zbirno izvješće naše Komisije koja je to onako vrlo stručno i pregledno napravila da možemo svi zajedno vidjeti i prokomentirati ono što se dešava u institucijama BiH. I nakon tih komentara ostane jedan prazan prostor, znači ništa se ne dešava. Evo, jučer je predsjedavajući Parlamenta, gospodin 32 Živković, na proširenoj sjednici Kolegija rekao da su pozvani svi, znači svi ovi čija su danas revizorska izvješća ovdje. Očekivao sam da će stajati neki tamo ispred ovih vrata, neki iza ovih, naravno pune klupe ovdje u ovim parlamentarnim. I nema nikog, nema nikog, nema ministara osim uvaženog tamo Damira Ljubića, je li, koji se odvažio, vidi se da je hrabri hercegovac, doći ovdje i pojasniti neke stvari koje sigurno nisu bile do njega što je ovakvo izvješće sa rezervom i njegovog ministarstva. Gdje su ovi ministri iz SDP-a, ovi što se bore za narod, gdje su oni danas ovdje? Ovi što se bore za čovjeka, da nam kažu koliko su pojeli reprezentacije, koliko su potrošili državnog goriva, odnosno narodnog, koliko su svojim postupcima unazadili BiH? Gdje su ovi što raspisuju tendere o javnim nabavkama, ne znam ni ja, pa odaberu nekog koji nema valjanu dokumentaciju i to napiše ovdje, znači u revizorskom izvješću i što kaže, nikome ništa. Možemo mi da smo mi iskreni prema ovom svemu, mogli smo mi donijeti i zaključke, bilo koja javna institucija koja bude imala teške pogreške, mislim da je na tu temu čak i bilo nekih ... i bilo nekih razgovora, je li, koga smo to mi predložili da ga se smijeni? Jesmo li predložili ikoga, je li ijednog direktora Agencije, evo ovdje držim Agencije za identifikaciju isprava, je li, kaže ogroman kriminal u štampanju ličnih karata, vozačkih dozvola, ne znam ni ja, poništavaju se tenderi. Pa vrlo jasno što se poništavaju tenderi, namještaju se. Mi trebamo govoriti otvoreno jezikom koji nas razumije sav narod, evo sad je izborna kampanja. Znači, direktor i komisija namještaju tendere nekome. Pa plaćaju neke obaveze, ne znam ni ja iz nekih prijašnjih godina, pa odaberu ponuđača koji nema čak ni urednu dokumentaciju koja je napisana u tenderskoj dokumentaciji i to nam napiše revizorsko izvješće. Je li iko, ja predlažem evo da Ministarsko vijeće, ako je to Ministarsko vijeće ja ne znam sad, da razriješi danas direktora Agencije za identifikacijske isprave ili ako to nije Ministarsko vijeće da to napravi Parlament ako je Parlament. Evo, to je moj prijedlog da to napravimo zato što su tamo uočene ogromne nepravilnosti. A ne ovo što kaže kolega Džaferović, suština je kaže realizacija ovih preporuka. Mi stalno nešto preporučujemo. Kakve preporuke, kakve preporuke? Ovdje nema preporuka, ovdje znači treba primijeniti zakone, a ne da neko misli hoće li pripremiti ili neće. I ovdje vidim u ovim preporukama za nas, je li, spominje se korupcija, da li su donešeni akti i interne kontrole u ovome. Pa ko će interno kontrolirati direktora? Pa koji to unutarnji djelatnik koji će on kontrolirati je li direktor napravio reprezentaciju negdje eksternu ili internu? Pa ko je taj? Jer ovaj ostat će bez posla. Navedite mi samo gdje je interna kontrola napravila, evo ovo što nam predlaže ovdje, što piše Ured za reviziju, ne treba on više pisati dobro je rekao kolega, šta će. Evo imamo, usporedimo, ne bude li to novih datuma ono jaje jajetu slično, i ovako imamo 4 godine. I šta? Imamo iste direktore, imamo evo ministri se mijenjaju, ali kažem nema svrhe trošiti i ljude, ovako stručne ljude, da ovo rade ako mi nećemo ništa poduzeti. Tužiteljstvo očito ne želi a i mi ne vršimo dovoljno pritiska da se ovo napravi. Znači, radi se o kriminalu, radi se o korupciji u najvišim institucijama BiH i unutar Ministarskog vijeća samih ministarstava, zatim agencija, direkcija koje su u nadležnosti ili ove Parlamentarne skupštine ili Ministarskog vijeća. To bi bio zaključak i to još jednom pokazuje, kao što smo nekoliko puta konstatirali, o nemoći ovoga Parlamenta i eventualno i nehtijenju da nešto napravi da konačno u BiH zavlada vladavina prava, pravna država i to u svim njenim segmentima, a ne u pojedinim. Vidjeli smo danas, evo kolega Lozančić je komentirao svoje zastupničko pitanje, je li, koliko je država dužna prema fondovima, prema zavodima, prema dobavljačima i tako. I država je glavni generator problema u BiH, a uvijek se, uvijek je na meti privatni sektor, uvijek je privatni sektor. Eh, oni ne plaćaju, oni ne rade, oni ne prijavljuju, itd. Evo, ovo je pokazatelj slabosti države. Kad govorim o državi ne govorim samo o institucijama BiH nego generalno o državi. Ovdje nam se država kroz ova izvješća, vidjeli smo a i o pitanjima gdje nam Uprava za neizravno oporezivanje plaća najam prostora po nekoliko, ne znam ni ja, desetina tisuća maraka ili bolje rečeno kvadrat prostora po 45 ili 50 maraka, kvadrat prostora gdje plaćaju. Pa što plaćaju to? Onda su oni, onda smo mi ... nelojalna konkurencija privatnom sektoru, jer ako hoće od nas neko iznajmiti 100 33 kvadrata prostora taj iznajmljivač i najmodavac kaže, meni plaća Uprava za neizravno oporezivanje mi 45 maraka po kvadratu, eto tebi ćemo dati po 30 ili 35. I o tome smo govorili, ali ništa nismo poduzeli, samo smo konstatirali i zaboravili, i evo na kraju i dočekali čini mi se svi živi i zdravi i ovaj naš mandat, je li, pa nek nam je i u budućnosti sretno. Hvala.
Zahvaljujem. Samo da skrenem pozornost uvaženom zastupniku, ako ima neki zaključak o kojem želi da se glasuje da ga u pismenoj formi dostavi. Replika, uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa evo, uz konstataciju da i ja vjerovatno ne bi drugačije mogao diskutovati nego što su prethodnici i ovi naredni što su jer se nema ništa posebno novo reći što nismo ustvari do sada čuli, ja repliciram onima koji tvrde da smo mi nemoćni, odnosno da ovaj Parlament ne može ništa uraditi, ali mi je gospodin Jurišić naknadno, tako da kažem, u završnoj fazi svoje diskusije ipak pomogao. Dakle, hajde da danas pokrenemo inicijativu za smjenu 4-5 ljudi čiji su izvještaji konstantno u posljednje tri godine, izvještaji sa rezervom, isticanje predmeta, itd. Evo, vi ste već rekli jednom, hajte fino da napravimo zakjučak, odnosno prijedlog da ispišemo ta imena, evo imamo ovdje argumentaciju od strane Ureda za reviziju i hajde da pokrenemo proceduru smjenu jedno 6-7 ljudi. To bi bilo jako poučno, budite sigurni. Ova priča o kojoj je pričao Džaferović, mi smo to pet puta radili. Hajte da pokrenemo brate inicijativu, gospodine Jurišiću dajte to ime ja ću odmah potpis staviti uz to i hajmo u proceduru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Mislim da mi, raspravljajući o ovim izvješćima Ureda za reviziju, imamo priliku da unaprijedimo, odnosno učvrstimo naš pristup o provođenju javnih politika zasnovan na dokazima. Dakle, ... /govori na engleskom/, dakle politike koje su zasnovane na dokazima, činjenicama a ne na emocijama i percepcijama, kao što nam to cijenjeni kolega Jurišić predočava. Dakle, razlika između voluntarizma u politici i pristupa zasnovanog na dokazima je to što mi treba da raspravljamo o nalazima u reviziji, o tendencijama, progresu ili nazatku i o tome kako dalje unapređivati ovaj proces. Mi ćemo biti jedino kredibilni pred građanima ukoliko na dokazima zasnovane politike provodimo. I u tom smislu ja i kao član Komisije za finansije i proračun mogu da izrazim zadovoljstvo da mi ovogodišnjom serijom rasprava o ovim izvješćima finaliziramo jedan proces koji donosi sve bolje i bolje rezultate. Napokon jedan globalni pokazatelj da imamo svega sedam mišljenja revizije sa rezervom pokazuje napredak, nemamo negativnih izvješća, i na taj način mi imamo i dokaze o tome da se u raspolaganju javnim novcem u institucijama BiH bilježi određeni napredak. U tome je sigurno veliki doprinos Ureda za reviziju, u tome je sigurno veliki doprinos 34 i institucija koje su prihvaćale i provodile preporuke Ureda za reviziju, i u tome je svakako veliki doprinos Parlamentarne skupštine BiH, i posebno bih istaknuo i Komisije za finansije i proračun. I u tom smislu htio bih reći da Parlament postaje moćniji u raspravama o ovim pitanjima. Dakle, potpuno se slažem sa onima koji su istaknuli da Parlament ima moć, ima mogućnost, postaje moćniji, i ja mislim da je od neizmjerne važnosti proces sudjelovanja javnosti u raspravama o ovim izvješćima, i posebno postupak javnog saslušavanja dao je izvanredne rezultate. Kolega Jovičiću, vjerovatno bi dobro bilo kad bismo mi na Parlamentu mogli provoditi proces saslušanja, ali to je tehnički neizvodljivo. Pa nisam Kongres SAD-a ne provodi to nego se na posebnim odborima provodi saslušavanje odgovarajućih zvaničnika. Dakle, nije to ništa neobično, Vi kao parlamentarac imate priliku da napravite sve što želite iz ovoga što su dokazi u vezi sa izvješćima Ureda za reviziju. Prema tome, ako se zaključi da saslušanja ubuduće treba na Parlamentu održavati, pa i to je izvodljivo. I to je izvodljivo i tu ćemo imati mogućnost da zabilježimo neki progres. Dakle, da ne dužim dalje, mislim da je postupak saslušavanja pred javnošću dao ogromne rezultate i danas nikome nije drago izaći i uz prisustvo javnosti raspravljati o propustima koji su identificirani. I mene posebno raduje da se preporuke Ureda same po sebi prihvataju i u većoj ili manjoj mjeri provode u odgovarajućim institucijama pri čemu valja istaći da postoje neki problemi koji su identificirani i koje same institucije skoro da ne mogu da prevaziđu, na njima se uporno mora raditi. I napokon, je li, htio bih da istaknem da zaista ova izvješća Ureda za reviziju postaju i podloga za djelovanje nadležnih tužilačkih institucija. I mi sad vidimo da priča o tome da ova izvješća su samo formalna stvar nije istinita, s tim što ja ne želim da ni na kakav način diskvalificiramo onu instituciju za koju je interes pokazalo Tužilaštvo, jer na kraju svako je čist dok se suprotno ne dokaže. Mi smo demokratska zemlja i to bismo trebali da poštujemo, a svako od nas mora znati da je predmet odgovornosti da ima itekakvu odgovornost svako u svom području i da ova izvješća Ureda za reviziju predstavljaju izvanredno bogatstvo što mi zaista i kao političari i kao sve institucije možemo da djelujemo na osnovi dokaza, a to je nešto što predstavlja, ipak takve politike predstavljaju suštinu demokracije u svakom društvu. Evo, ja uz ocjenu da će SDP prihvatiti ova izvješća bih zahvalio na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Evo, ja moram otprilike se dotaknuti dijela diskusije uvaženog profesora Domazeta koji je na neki način svoju diskusiju, rekao da sam ja iznio nekakve paušalne ocjene, nije baš tako rekao ali dobro. Pročitaću dvije stvari iz ovoga izvješća, obzirom da sam spomenuo ovu Agenciju za identifikacijske isprave, kaže – revizija preporuča Agenciji da ubuduće, da ubuduće, mi njih molimo, gospodine Šego Vi njih preporučujete da ih molite, je li, da ubuduće osigura da ponuda izabranog ponuditelja sadrži dokumente koji su zahtijevani tenderskom dokumentacijom. Ali gledajte, znate li ko je direktor ove Agencije? Jel' znate? Pitam ja Vas. Pa, direktor Agencije je kum sa ministrom vanjskih poslova kojega ovdje nema danas. On bi vjerovatno da je moj kum bio u zatvoru kao što je ovaj iz ovoga Centra za razminiranje, ovaj u zatvoru, u pritvoru. Vidite kad je tamo Tužiteljstvo, tamo je Tužiteljstvo djelovalo, ovdje nije djelovalo. Stotine nepravilnosti. Kaže – revizija preporuča Agenciji da unaprijed proces planiranja javnih nabavki u 35 cilju smanjenja broja ponovljenih postupaka. Jeste li ušli u suštinu što su ponavljani postupci? I učinkovitog provođenja izbora dobavljača temelji na procjenama ugovornog tijela o konkurentnosti dostavljenih ponuda treba detaljno obrazložiti i dokumentirati. Znači, ovdje je sve napisano, ovdje je sve napisano. I nažalost da mi samo raspravljamo o ovome, mi imamo mogućnost, evo sad što je rekao uvaženi profesor Domazet, Tužiteljstvo treba raditi na ovome. Odlično. Šta ćemo mi raditi? Predlažem da predložite vi, neću ja, vi ste vladajuća većina, da se smijeni ovaj direktor. Danas da se smijeni ovaj direktor. Evo ja predlažem, u biti vi kao vladajuća većina predložite da se smijeni ovaj direktor, ja sam opozicija. Ovo je zadnja ili predzadnja sjednica ovog saziva Parlamenta, pa to evo ne želim sada, to ću reći i medijima, ali evo možemo toliko napraviti, da budemo odgovorni prema proračunu, da budemo odgovorni prema narodu BiH i da budemo odgovorni prema državi BiH koju toliko volimo deklarativno, a uništavamo je na svakom mjestu gdje god možemo. Žao mi je što sam ja to kasno primijetio pa sam i ja trebao to tako raditi već poodavno, je li, čini mi se da bi bolje prošao nego neki što to nisu radili. Evo to toliko u ovome dijelu, jer mi možemo svaki detalj proanalizirati ko je potrošio, ko je uposlio, ko je primio radnika na određeno, neodređeno, po ugovorima o djelu itd., pa to sve piše, pa to sve piše. I mi pred tim jednostavno zabijamo glavu u pijesak. Nije to uredu od nas i eventualno govoriti kako je paušalno, ovdje su vrlo konkretni podaci, najkonkretniji što mogu biti. I mi sad pričamo da je to onako formalno nešto rečeno. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Pa, htio bih samo reći da pažljivim čitanjem izvješća Ureda za reviziju i oko ove Agencije za identifikaciona dokumenta možete vidjeti i nalaz da učinjenim radnjama može biti nanesena šteta BiH. Dakle, ni jednom riječju nije konstatirano da je nanesena šteta. Prema tome, poštovani kolega Jurišiću, zaista bi trebalo pustiti da nadležne institucije utvrde to, a ne da Vi ovako, je li, na osnovu emocija ili na osnovu percepcije neke predlažete takve radikalne mjere. Ne samo kad je riječ o ovoj Agenciji nego i kad je riječ o drugim zvaničnicima čija su izvjeća dobila niže vrednovanu ocjenu. Dakle, postoje razlozi, postoje razlozi da se unapređuje rad ali Vi ste sada za skidanje glava, Vi ste za nešto radikalno, ne znam otkud taj radikalizam na posljednjoj ili pretposljednjoj sjednici Parlamenta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moja replika je, odnosno ispravka krivog navoda kolegi Jurišić, nije direktor Agencije IDEA kum lidera nego je čovjek koji štampa identifikaciona dokumenta kum jednog lidera, ujak 36 supruge ministra finansija RS-a, znači istovremeno kum Zlatka Lagumdžije i ujak Duške Tegeltije. Direktor te firme je brat Duške Tegeltije. Ugovor je potpisao zet Nebojše Radmanovića, a riječ je o ugovoru koji je dodijeljen mimo Zakona o javnim nabavkama, riječ je o ugovoru na 10 godina, što Zakon o javnim nabavkama ne poznaje. Da ne pričam šta se još sve dešavalo oko ovog ugovora i riječ je, pazite izbjegnu Zakon o javnim nabavkama, kaže se – iz bezbjednosnih razloga, a onda se štampa u Banja Luci u zgradi koja nema upotrebnu dozvolu. E može li iko u ovoj zemlji otvoriti prodavnicu i raditi tri dana bez potrebne dokumentacije, a u Banja Luci NITES štampa lične karte u zgradi za koju nije dobio upotrebnu dozvolu. I ja mislim da u ovom slučaju Kancelarija za reviziju je postala dio nečega što se zove prikrivanje institucionalnog kriminala, jer ovaj revizorski izvještaj je morao biti negativan. I za ovo što se uradilo neko će morati kad tad odgovarati, i ja vjerujem da će to biti već nakon oktobra mjeseca.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja ću iskoristiti svoje pravo za raspravu, mislim da će biti dovoljno vremena, ovo sam se javio samo da me ponovo ne zaskoče ovim replikama, očigledno da je interesantna materija. Evo, ja sve skupa pozdravljam, posebno glavnog revizora i njegove zamjenike. Ovo je tema koja je inače interesantna svake godine i interesantna zbog niza podataka, niza ovako interesantnih degutantnih informacija koje interesuju mnoge, interesuje i javnost normalno, interesantna pošto se govori o javnim sredstvima, o milionima javnih sredstava koji se troše ovako ili onako, je li. Ja bih htio na početku iskazati jednu pohvalu koja nije evo više pitanje, ne znam ima li potrebe, ali naporima Ureda za reviziju i mislim da je ta suradnja, sinergija između nastojanja i aktivnosti Ureda za reviziju parlamentarnog povjerenstva samog Parlamenta ipak dalo odgovarajuće rezultate. Znači, ne možemo reći da na planu poštenijeg, transparentnijeg, korektnijeg raspolaganja javnim sredstvima nije napravljen nikakav napredak. Jest, međutim činjenica je isto tako da ne možemo biti zadovoljni tim napretkom. Znači činjenica, što sam s jednim kolegom ... povjerenstvo moram reći, prilikom tog javnog saslušanja saznao jer nisam mogao baš precizno pronaći u ovom izvještaju, da dok mi ovako raspravljamo ovdje na ovim sjednicama o više ili manje važnim pitanjima, negdje se sklapaju ugovori i danas. I ja sam se iznanadio, moram reći, da bilo koja institucija BiH, stvarno se iznenadio, mislim ovo ne foliram, i profesore nije ni emotivno nego eto iznenađen, da bilo koja institucija BiH sklapa pojedinačne ugovore vrijedne preko 100.000.000 maraka. Pojedinačne ugovore. Pazi, 100.000.000 je, ne znam ni ja možda sam ja ovako siromašnih shvatanja pa je meni 1.000.000 puno, ali kad neko sklopi ugovor u ime države ja ne znam odakle ljudima takve hrabrosti. Oni su vrlo hrabri ljudi, znate staviti potpis na 100.000.000 maraka u ime, a nisu tvoje pare. Takvi ugovori da je sreće odobravali bi i donešene bi bile odluke u Parlamentu jer je to toliko krupno? Znate, vi uzmete 10%, 10% jednogodišnjeg budžeta institucija BiH jedan čovjek, i to nije ni ministar čovjek, znači nije ni ministar. Danas kad smo o jednoj drugoj, odnosno o ovoj točki kad je uvaženi predsjedatelj čitao dnevni red pa nam se ujedno ispričao zbog dužine čitanja i redanja svih ovih institucija, mislim da bi dobro bilo, evo neću ja predlagati zaključaka, ali pošto Ured za reviziju inače, čini mi se, to 37 je moj dojam, dobro pronalazi teme za reviziju učinka bez bilo čijih uticaja, ali evo što više su za razmišljanje – dobro bi bilo napraviti jednu reviziju opravdanosti postojanja nekih institucija. Mogli bismo mirne duše kviz napraviti da neko nabroji makar 50% institucija BiH pa da, ima ih mnogo moram reći koje postoje čiji izvještaji nisu vrijedni nikakve pažnje. Jedno od, mi danas imamo, danas je uvaženi profesor Kunić spomenuo jedno pitanje koje se tiče visokog obrazovanja, mi samo za sustav obrazovanja imamo tri agencije. Da li trebaju tri agencije za jednu te istu temu? Jest doduše i za visoko i za srednje i za, ali imajući u vidu ovlasti, imajući u vidu da su ovlasti na drugim razinama za sustav obrazovanja da li baš treba biti toliko agencija za jednu te istu oblast, znači, i sad da ne idem dalje. Ovo pitanje bez obzira što je, bar po nekakvim poslužbenim informacijama, i predmet zanimanja Tužiteljstva, je vrlo interesantno pitanje jer se radi ovdje o drugim problemima koji nisu istaknuti, moram reći, ovdje u nalazima ni revizije ni bilo čega drugog. Mi ne odlučujemo o tome. Znači, sad sam rekao tamo nekakvi pojedinci koji nisu eto ni birani ni, ne znam ni ja, direktori, ravnatelji nekih agencija odlučuju o vrlo krupnim stvarima, mi o njima i ne znamo ovdje, mi o njima i ne znamo. I onda se iznenadite kad čujete da obrazac vozačke dozvole košta 4 KM, a da ga mi građanima prodajemo po 60. Mi smo vrlo dobri očigledno trgovci, pravimo dobre poslove kad god je to na štetu naših građana, onda najbolje poslove znamo napraviti, prvo naštimamo posao nekom. Jer ovdje kad je u pitanju ovih 100 i nešto miliona ključna stvar, ključna rečenica 100 i nešto miliona i revizija kaže nije poštovan Zakon o javnim nabavkama. Problem je kad Zakon o javnim nabavkama se ne poštuje kod nabava koje prelaze 5, 6. tisuća maraka, i to je problem kad su u pitanju javna sredstva. Revizija je konstatirala prije 2, 3 mjeseca, objavljeni su ovi izvještaji revizije, mi tek danas o njima raspravljamo nakon onih procedura itd., oni su davno bili dostupni javnosti i svim institucijama, konstatirala da nije ispoštovan Zakon u jednoj nabavci koja vrijedi preko 100 miliona maraka. I nema nikakvih reakcija, pazite. Ja poštujem ovo što kaže, što se tiče pravosudnih institucija svako je nevin dok ne bude pravomoćno osuđen, pravosudnih. Tu nemam nikakvih dilema i to je temeljni postulat prava. Ali revizija za koju ja još uvijek mislim da je vrlo, vrlo respektabilna institucija, konstatira ovo i da ništa drugo ne napiše, da ništa drugo ne napiše. Ovo je da se mnogi koji su u lancu ovoga dobro zapitaju gdje su, šta su i u čijem interesu rade to što rade. Nije više pitanje ni zakona, pitanje je elementarnih elemenata minimuma etičnosti morala ako je išta od svega toga ostalo. I čudi me, iskren da budem, da iko ima potrebu, nemam ja nikakve potrebe da bilo koga, da skidam glave itd., ali da ima iko bilo kakve potrebe da brani ovakva stanja koja su po meni neodrživa, znači koja zahtijevaju žurnu reakciju Vijeća ministara i preispitivanje njihovih odluka, jer nisam siguran da li ko donosi, nisam siguran moram reći jer ne znam, znam da mi ne donosimo, ko u naše ime donosi odluke da ekstra profit, ekstra maržu uvodi građanima BiH, ne znam kako bih drugačije rekao. Znate kad nešto što košta 4 marke prodajete po 60 maraka pa muke biti dobar i poslovan. Da je meni takav posao da ja nekom nešto prodajem po 1.500% marže nema ga ko ne bi bio uspješan, ali da mora kupiti kod mene, mislim da mora kupiti kod mene. Jer ovdje građani moraju kupiti, mi smo vozačku dozvolu proglasili luksuzom, to je luksuz. Nema poreza niti marže niti na jedan proizvod super luksuzan koji se prodaje u ovoj državi koji je veći. Znači nema, najveći porez možemo ga zvati porez, možemo ga zvati neosnovana zarada, marža, kako god hoćete, na dokumente koji naši građani. I čujem ovih dana da se sprema, ne znam, pitao sam danas neke kolege, da se sprema i nova generacija, kako se, tako popularno ono što kažu, putnih isprava BiH. Opet, normalno zna se da to košta, zna se da to neko mora izraditi, zna se, možda je već dogovoren izvođač radova ne znam ni ja. Ono što je meni ovdje interesantno jeste da su neki očigledno znali da će biti novih obrazaca i osobne i vozačke, itd., pa su se osposobili na vrijeme da mogu biti jedini u ovoj državi koji mogu pružiti te usluge, ali to je opet priča za istražne organe, nije ... 38 Podržavam nalaz revizije, rad revizije i evo, pozivam sve da podržimo zbirno izvješće sa ovim prijedlogom zaključaka, i mislim da će osigurati dalji napredak u ovoj oblasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo, i ja da kažem nekoliko riječi. Prije svega, protekle 4 godine imali smo priliku da kroz saslušanja koja smo obavljali u okviru Komisije za finansije i budžet saslušamo jedan broj tih organizacija, institucija koje su, kojima je revizija iskazala negativno mišljenje, mišljenje sa rezervom ili isticanje predmeta. Dobar broj tih institucija, organizacija i agencija je otklonio te svoje nedostatke i ja ne želim danas da o tome govorim, znači da su naše rasprave, naše aktivnosti koje smo vodili da su na određen način urodile plodom i da je sve manje i manje onih institucija koje iskazuju svoje poslovanje za koje revizija utvrdi da njihovo poslovanje, za njihovo poslovanje iskaže negativno mišljenje. I sada imamo takvo stanje da u ovom trenutku nema ni jedna od agencija niti institucija za koju je iskazano negativno mišljenje revizije. Istina ima tu neslaganja u samoj i instituciji gdje su, ponekad dovodi se u pitanje da li je trebalo tu da ide mišljenje sa rezervom ili je trebalo da ide negativno mišljenje, ali sve su to stvari koje su na neki način uticale da se poveća finansijska disciplina u radu ovih institucija. I moram reći da su određeni rezultati postignuti, s tim ne smijemo biti zadovoljni, s tim što se ne slažem sa onima koji kažu da bi mi ovdje trebali da donosimo odluke i sudimo, kao što nije za to nadležna ni Institucija revizije, ne može suditi, ona iznosi konstatacije i činjenice utvrđuje, a nakon toga imaju određene institucije koje će rješavati pitanje da li je neko prekršio zakon, da li treba pokrenuti krivični postupak itd. Mi šta možemo da uradimo na osnovu toga što je uradila revizija i određene institucije utvrdile da ima nepravilnosti, tada mi kao Parlament možemo da tražimo da se ti ljudi maknu sa tih pozicija. Danas donositi odluku da nekoga treba skinuti bilo bi veoma ružno, veoma nezgodno, morate dati priliku da i drugi, da i druga strana kaže svoje mišljenje. Ja mislim da se to iz nalaza revizije ne može na takav način kategorisati i tretirati a da prethodno se ne čuje i druga strana. I zato kao parlamentarci, kao najviši zakonodavni organ, hajte da mi dajemo dovoljno materijala i preporuka sa kojim će institucije koje postoje rješavati ova pitanja i ne braneći nikoga ko je god pogriješio da dovede se u poziciju da pred istražnim i sudskim, pravosudnim organima pokaže svoje, pokaže zbog čega je šta radio, ne braneći nikoga. Ponekad gledam, slažem sa onima koji kažu da na osnovu ovih izvještaja možemo da konstatujemo i da utvrdimo da neke od institucija ne treba da postoje. Ja nisam imao priliku da čitam izvještaje o njihovom radu, imao sam priliku da čitam izvještaje revizije, ali recimo nemam pojma šta znači, kaže – kancelarija, jedna od institucija je Kancelarija za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi. To bi volio, ovaj, da znam šta li ti ljudi rade. A jedne prilike sam imao priliku da pitam gdje radiš, čovjek kaže – sačekaj dok izvadim iz džepa, ne umijem ti ja ovo bez da pročitam. Ni on sam ne može da, jednostavno Kancelarija za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi. Ako kroz ove izvještaje konstatujemo da dobar broj institucija i organizacija treba ili da se objedini ili da se pripoje nekom od ministarstava. Onda će u svakom slučaju ovi izvještaji koje radi revizija i posebno koje radi, gdje rade reviziju učinka, dovesti do pravih rezultata, jer od 72 institucije ja vjerujem da njih 10 kada bi se ukinulo da bi imali više para a da bi stvari išle mnogo bolje i da se to prebaci u ministarstvo. 39 Gdje treba da štedimo? Ja ću se osvrnuti pošto sam i u Komisiji imao priliku, i podržavam sve zaključke, mislim da su bili jednoglasni, tu je i predsjednik Komisije, baš smo bili u svemu jednoglasni, nastojali smo da i kroz zaključke iskažemo to jedno jedinstvo, podržimo sve ove institucije i mjere koje se čine. Ja sam bio zadužen za Ministarstvo odbrane, još samo da kažem pošto je, malo samo da se osvrnem zbog toga što Ministarstvo odbrane troši blizu 300 miliona, i to je ono zbog čega, gdje možemo da uštedimo. Tamo onaj ko troši nekih 500, 600 hiljada kada uštedi 3% nisu efekti kakvi su efekti ovamo da se uštedi samo 1% na tom Ministarstvu. Iz tih razloga, neki pomaci se tamo vide, međutim još uvijek imaju, zbog čega su im iskazana mišljenja sa rezervom, četiri stvari. Za neke nisu krivi, ali za iskazanu vrijednost pokretne vojne imovine to treba da se uradi, za razliku od nepokretne vojne imovine koja nije na vašem nivou i niste vi bili u mogućnosti. Zatim, obaveze iz ranijih godina koje su 312.000 maraka takođe treba da, to ste mogli, to je vaša slabost, i nije uspostavljen sistem javnih nabavki. To nije samo za vas, kod svih je tako, sistem javnih nabavki stvarno nefunkcioniše, nefunkcioniše u skoro bilo od kojih od ovih organizacija. Ali treba reći da su ljudi realizovali 4 preporuke, da nisu, da je 6 preporuka koje su u toku i da 13 preporuka još nisu uspjeli da realizuju. Ovo treba da za svakog ozbiljnog i odgovornog čovjeka kada ga neko spomene nije mu prijatno ni u pozitivnom kada ga spomene a ne kada ga na ovakvom skupu i Parlamentu prozove zbog nekog nevršenja radnje. Mislim da se pojedini čelni ljudi, izuzimajući one koji redovno prisustvuju, uopšte ne osjećaju i ne osvrću na to šta će danas Parlament reći. Oni nemaju ni potrebe ni da dođu ni da pošalju svoje predstavnike ili izaslanike. Vama se izvinjavam vi ste došli u ime Ministarstva, za razliku od drugih koji jednostavno ne osjećaju potrebu. E ako, a to nisu oni krivi, to smo mi krivi, nema rasprave dok nedođe onaj ko predlaže materijal i nema rasprave dok ne dođe onaj ko treba da referiše na sjednici i na Parlamentu, ako tako ne bude se u sljedećem sazivu radilo onda će ovaj Parlament biti u izvršnoj poziciji Savjeta ministara i agencija. A nekako mi tog Savjeta ministara, hajde on i radi nešto, imaju, ali baš u funkciji agencija da, prema njima treba da iskazujemo mi neku svoju vrstu na neki način, da ne upotrijebim grubu riječ, ali da smo mi faktički njihov servis a ne oni servis građana. Iz tih razloga ne bude li se na tom planu radilo i ne budu li ovdje sjedili kao što sam imao iskustvo u parlamentu(?) Narodne skupštine RS-a, ako nema ministra prekida se sjednica na poslanička pitanja. A ja sam danas dobio poslije godinu dana odgovor na poslaničko pitanje, neki su možda i duže čekali, za to nema nikakve odgovornosti i zato to ne funkcioniše i zato tu nema jednostavno, dobro ikako sve funkcioniše kako neke stvari nismo postavili na način kako treba. Moja sugestija je da se malo više radi revizija učinaka i da se kroz tu reviziju učinaka, kada se dođe do te konstatacije da se određene agencije, ovo što je gospodin Lozančić potpuno prihvatam, ukinemo te organizacije. Da nam ne bude u agencijama i u Parlamentu mjesto gdje će se boriti ljudi da se zaposle a nije bitno koje će rezultate ostvariti. Kada budu plaćeni više oni u realnom sektoru od ljudi koji rade u administracijama i državnim službama onda neće biti tolika navala i najezda na ove institucije i organizacije. A ja ću ispričati jedan primjer iz prakse gdje, evo jedna moja kolegica tu sjedi koja je samnom radila u ..., kroz sistematizaciju ... radnik rekao, poslovođi kaže – šta hoćeš, tvoja plata je veća od predsjednika opštine, zašto se buniš. Kaže – nemoj sa njim da me porediš. Poslovođa koji ima 15-ak, 20 ljudi, nemoj da me porediš. Kada dođemo u poziciju da ponovo radnik u realnom sektoru bude imao platu zavidnu onda ćemo imati napredak u BiH. Inače bez toga nema nam, što bi rekao naš narod, sreće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 40 Uvaženi kolega Zijad Jagodić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, ja sam probao da redukujem svoj govor obzirom na prethodne govornike iz kojih se može vidjeti da sigurno imamo razloga, neke vrste, za nezadovoljstvo, jer u suštini svi prethodnici su toliko toga rekli da ovi revizorski izvještaji su pretanki da bi sve to pojasnili. Čak šta više i Komisija za finansije i budže pa i sam Ured za reviziju bili su previše blagi kada su u pitanju davanje ocjena o radu ovih institucija. Ono što bih želio istaći jeste da 30% institucija u ovim izvještajima je dobilo pozitivno mišljenje, 60% institucija mišljenje sa isticanjem predmeta i 10% dobilo mišljenje sa, negativno mišljenje, odnosno mišljenje sa rezervom. Međutim, ako to posmatramo, ove procentualne prikaze, vidimo da je to sasvim drugačije u samim izvještajima revizora. Od 72 institucije koliko imamo u analizi možemo reći, od svake kada bi pogledali revizorske opaske, možemo doći do zaključka da skoro ni jedna, i tih 30% sigurno bi se svelo na 10% da su otprilike radili ono što je u skladu sa zakonom i propisima. Vrlo je teško meni istaći riječi kolege Domazeta koji kaže da je ovo sve skupa pretendenciozno, međutim kako prihvatiti njegov stav, on je izuzetno upoznat sa rukovodstvom, ko su ti ljudi, koje stranke predstavljaju. Ja vjerujem da poslije ovih izbora, da narod ukoliko bude ocijenio da je ovo rad bio pozitivan neka slobodno pozdravi i podrži ovu istu garnituru, ja vjerujem da to tako neće biti. Ipak ne bih se složio sa nekim prijedlozima da se rukovodioci ovih institucija sad po kratkom postupku smijene, mogće zasluže, ali ja bih to pustio poslije izbora pa neka to učine oni koji budu formirali novu vlast. Međutim, želio bih se dotaći samo jedne recimo oblasti, ponovo ističem Ministarstvo prometa i komunikacija. Sekretar je izašao, volio sam da je bio tu, međutim kako ne istaći masu propusta koje je ovo Ministarstvo učinilo u proteklom periodu. Investirali smo ogromna vlastita sredstva, međunarodna donatorska sredstva, napravili smo most na Savi koji direktno, nije došao do obale nego na sredini i jednostavno to sve skupa stoji. U oblasti javnih nabavki ovo Ministarstvo je učinilo ili učinjeno je više stvari koje zdrav razum ili dobar domaćin ne bi učinio. Kada su u pitanju obaveze u dijelu digitalizacije znamo šta se sve dešavalo. Masa je, odnosno više tendera je, javnih objava je provođeno međutim išlo je i u tim procesima toliko loših negativnih stvari koje nisu u skladu sa zakonom. Ured za reviziju ako ove izvještaje preda Tužilaštvu ja smatram da će to biti jedino rješenje da oni utvrde koji je dio odgovornosti ovih pojedinačnih subjekata. Tek tada ćemo shvatiti o kakvom poslovanju je riječ. Mislim da, evo u Ministarstvu prometa i komunikacija mogu samo reći da je prilikom revizije utvrđen i nedostatak inventara u vrijednosti od oko 70.000 maraka. To je jedan blaži iznos, međutim koji se tiču milionskih iznosa itd., su strahovito zaprepašćujući. Ja mislim da ove stvari ukoliko želimo unaprijediti moramo imati snage, mi moguće na kraju ovog mandata, ja sigurno nisam na listi, ne želim, ali želim skrenuti pažnju da Ured za reviziju i nadležne institucije moraju povesti računa i ... U suprotnom mišljanja i aktivnosti revizora nemaju smisla. Ono što bih, moguće, samo podcrtao jeste da iz strukture onih institucija koja su dobile mišljenje sa rezervom uz isticanje predmeta vidi se tačno da je riječ o vladajućoj strukturi i oni bi zasigurno trebali snositi u svemu ovome i najveću odgovornost. Da li će to kolege iz ovih redova tako prihvatiti a ne tendenciozno kao što je naglašeno, ja bih zamolio da zaista kroz izvještaje, ja smatram tako, bez obzira da li se radilo o predstavnicima eventualno iz moje stranke, ali 41 smatram da smo mi na neki način ovdje svrstani u red ovih prvih, a ... primjeru neka Tužilaštvo kaže zadnju riječ. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, dosta je već rečeno o ovim stvarima o kojima sam ja mislio govoriti. Samo ću par rečenica ipak vezano za ovu glavnu temu koju smo, koju su skoro svi diskutanti dotakli a tiče se rada Agencije za identifikacione dokumente. Ja sam na parlamentarnoj Komisiji rekao da sam znao, tu sam tek saznao, da je vozačka dozvola štampana za 4 marke a da sam je ja kupio za 60 ja je ne bi podigao, ali bi uradio kontra stvar. Ja bi predvodio plenume u BiH da ruše vlast koja na takav način se odnosi prema građanima. I to je pljačka građana, i ja to, odgovorno stojim iza toga. Ali ne samo Agencije već i Vijeće ministara koje je donosilo taj cjenovnik, ima tačno preciziran datum 16.11.2012. godine. Ja bih zamolio sve one koji nisu pročitali da pročitaju šta piše na stranicama od 21. do 24. kada je u pitanju procedura tenderske nabavke i načina na koji se to radilo. Ili ovaj zadnji pasus u kome kaže – iako su izdavana dokumenta u 2013. godini nije odvijalo planiranom dinamikom, te je avans za '13. razdužen u januaru '14. Agencija je uplatila novi avans dobavljaču ... u vrijednosti od 10 miliona ... hiljada, itd. Ja pozivam sve nas poslanike da ozbiljno razmislimo o ovim prijedlozima smjene. Evo, dolazi vrijeme izbora i ako Bog da mijenjaće se Vijeće minsitara, ali one koji ostaju na čelu institucije ili onoga koji ostaje na čelu ove Agencije treba pod hitno smijeniti. Evo, ja pozivam SIPA-u da u ovim jutarnjim satima malo zaviri i u ovu Agenciju i kod ovih ljudi koji su se bavili ovim stvarima. Pa evo, neka se dokaže da su radili dobro, ali su mene opljačkali, uzeli su mi 56 maraka. Koja je to ... dobiti itd., ne želim to više da ponavljam, ali evo hoću da ukažem kako ova vlast ili ovo Vijeće ministara kroz cjenovnike koje je davalo brine o svojim građanima. I ono na osnovu čega želim posebno da, a čini mi se sad me je i kolega Kunić opomenuo da je on već postavljao poslaničko pitanje, i evo, dugi niz mjeseci pa možda i godinu dasna čeka odgovor – šta je rukovodilo Vijeće ministara da napravi jedan takav cjenovnik. I evo kada razmatramo zbirno mišljenje, ja ću samo dati ovdje jednu primjedbu, da ne ponavljam ovo o čemu su kolege govorile, ali čini mi se da ovaj detalj ili je malo dotaknut ili nije nikako razmatrano o njemu. Mi u zbirnim imamo 7, koliko, izvinjavam se samo malo, imamo 6 zaključaka i vjerovatno ćemo usvajati zaključke na kraju parlamentarne rasprave, i po meni ono što je ocijenjeno kao sistemskom mjerom od strane Ureda za reviziju, kroz ove zaključke mi nismo na Komisiji definisali da je uočeno da od 72 revidirane institucije njih 68 nema strategiju za borbu protiv korupcije, da nema akcione planove pomoću kojih bi se provela strategija za borbu protiv korupcije i kriminala. Evo, ja ću iskoristiti priliku da do kraja rasprave predložim da u ovim zaključcima, pod rednim brojem 2 definišemo još jedan zaključak a to je – da Predstavnički dom obavezuje rukovodstva 68 revidiranih institucija da otklone nedostatke vezane za nedostajuće akcione planove za provođenje strategije za borbu protiv korupcije i kriminala. I vjerovatno i zbog toga što, evo 68 ovih agencija nema te akcione planove dešavaju nam se ove stvari o kojima smo do sada govorili, ili sumnje koje smo iskazali da su određene 42 institucije radile na netransparentan način, kršile i Zakon o javnim nabavkama, interne kontrole itd. Mislim da kao Predstavnički dom, u ovim prethodnim razmatranjima revizorskih izvještaja ili definisanju zaključaka kroz zbirna mišljenja i davanja obaveza, jesmo mi govorili da ovi akcioni planovi trebaju na osnovu Strategije za borbu da se urade u institucijama ali nismo insistirali, po meni, u dovoljnoj mjeri da svaka institucija to ima. Evo, pokazalo se da je to u ovoj analizi revizorskih izvještaja jedan od najvećih nedostataka, a evo i kroz ove naše rasprave ponovo ne ukazujemo na njih. Iz tih razloga, evo poudiću ovaj zaključak i da dopunimo zaključke iz zbirnog mišljenja. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za diskusiju se prijavila uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja bih se osvrnula samo na ovaj Izvještaj o finansijskom poslovanju IDDEEA-e. Mi ga ne možemo podržati, ne možemo ga podržati iz razloga što smatramo da je on morao biti negativan. I predložićemo Parlamentu jedan zaključak, a zaključak je da od Kancelarije za reviziju tražimo da sačine reviziju učinka ugovora o nabavci ličnih karti. Niko u ovoj zemlji, pa ni Savjet ministara ne može bilo koga osloboditi poštovanja Zakona o javnim nabavkama. Ili vrlo je kontradiktorno i ovdje u ovom revizorskom izvještaju, kaže se da se, da su ispunjeni uslovi iz člana 11. stav 4. tačka a) podtačka 3. i 4. Zakona o javnim nabavkama u vezi sa članom 5. Pa ako kažete da član 5. kaže – ne primjenjuje se Zakon o javnim nabavkama zbog bezbjednosnih razloga, onda nema razloga za član 11. – ulazak u pregovarački postupak. Znači, vi ste van snage u tom predmetu stavili Zakon o javnim nabavkama. Ja ne vidim koji bi to mogao biti razlog i kakvi bi to bezbjednosni razlozi mogli biti da lične karte ne možemo štampati putem tendera. Na nacrt sporazuma Pravobranilaštvo je dalo pozitivno mišljenje i to grupa ponuđača, a onda se ugovor pravi ne, sa grupom ponuđača nego sa jednim preduzećem u kojem gle čuda 40% imaju već ovdje pomenuta lica i jedan savjetnik predsjednika republike, drugi kum drugog lidera. Bojim se da u ovom slučaju Parlament ima pred sobom jedan vrlo ozbiljan test, a to je hoćemo li dozvoliti da i ova institucija bude uvučena u nešto što se zove institucionalni kriminal. U ovoj zemlji je nažalost kriminal poprimio institucionalne razmjere, čitave institucije su kriminalizovane i mislim da ovaj slučaj to najbolje pokazuje. Već sam rekla zaista je nepojmljivo pozivamo se na neku brzinu, sigurnost, a onda te lične karte štampamo u zgradi koja nema upotrebnu dozvolu. Ko sve tamo radi u tom preduzeću ovdje bi morala rodoslov čitavih familija, uglavnom iz jedne, iz dvije lijeve političke partije, nabrajati. I ja ne želim reći da su kriminalizovane te partije, daleko od toga, ali očito da postoje neki tamo ljudi koji rade vrlo unosne poslove. Pa kad vidite ovaj NITES, i poslije ja sam igrom slučaja došla do još nekih ugovora, 70% javnih nabavka od tonera pa nadalje IDDEEA kupuje od NITES-a kao da niko u ovoj zemlji nema ni jedan toner prodati. A žao mi je što danas nema direktora IDDEEA-e jer sam od njegovih zaposlenih u IDDEEA-i dobila neke jako, jako loše informacije koje kažu da su čak i softver ovaj koji je plaćen NITES-u i Milbaueru uradili inžinjeri IDDEEA-e. Ja bi voljela da ga danas mogu pitati da li je to tačno, možda to nije tačno, ali su mi njegovi zaposleni rekli da su oni uradili softver, da je softver dat NITES-u i NITES ga onda prodao IDDEEA-i, a riječ je o milion maraka. To su stvari koje moramo rasčistiti. Ja pozivam Tužilaštvo BiH da uđe u ovaj predmet i nadam se da će imati snage da odoli pritiscima i pozivam i ovdje apelujem na sve kolege da 43 zadužimo Kancelariju za reviziju institucija da sačini reviziju učinka ovog ugovora, da vidimo koliko smo tih ličnih karti kupili, da li su nam baš tolike trebale, jesmo li mogli jeftinije, što to baš mi i Njemačka moramo imati najbezbjednije lične karte, kako to da taj isti Milbauer u Srbiji štampa lične karte po skoro tri puta nižim cijenama. Eto da neke od tih stvari rasčistimo, a mislim da nam tu Kancelarija može pomoći, i ja očekujem da do kraja godine, možda da ne ovaj, ali sljedeći saziv dobije i taj izvještaj pa da vidimo o čemu se radi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa dobro, uglavnom je sve do sada rečeno, dakle mi ponavljamo diskusije, raspravu koje se ciklički odvijaju povodom revizije ovih izvještaja. Jeste, evo moj kolega Sokolović je apostrofirao moje ime, ja sam postavio pitanje – odkud toliko da je skupa lična karta, posebno za ljude koji su u poodmaklim godinama, dakle za penzionere koji nemaju novaca, koji češće, ne lična karta, i za ličnu sam, ali i za vozačku dozvolu koju češće moraju da ostvaruju to pravo? Drago mi je da postoje neke indicije da sam bio upravu, jer za mene je bilo nelogično da je ta cjena u pitanju ili nelogično da bude lična karta 4 marke. Pa molim vas uzmite izračunajte koliko se u BiH digne ličnih karata i vozačkih dozvola, da cijena bude efekt, dakle ona stvarna 4 marke, ne znam koliko je za ličnu kartu itd. Čini mi se da se tu odvija pravi biznis, da tu neko odvija pravi biznis i mislim da to, da bi u normalnoj zemlji, pazite radi se o tri, četiri hiljade maraka pa ide na odgovornost i podnosi ostavku, a ovdje se radi vjerovatno o milionima i da li će javni tužilac ili Tužilaštvo podići neke, odnosno preduzeti neke mjere nisam siguran, nisam siguran, to u ovoj državi, takvo je stanje. A zašto je takvo stanje? Nedostaje nam, nedostaju nam sistemska rješenja. Predlagalo se u ovom Parlamentu da se donesu neki zakoni o pravima i dužnostima ministara i visokih državnih funkcionera. Taj zakon je od Ministarstva finansija opstruisan, eliminisan, niko nije ni spomenuo u ovom Parlamentu zašto to nije izvršeno, zašto nije predložen taj zakon, iako je ovaj Parlament donio dva puta jednoglasnu odluku da Savjet ministara izradi takav zakon. Zašto sam to spomenuo? Pa spomenuo sam iz razloga što vlast, dakle vlast mora biti podijeljena, ograničena i kontrolisana. Dakle, bez ova tri elementa vlast, prvo da ne ponavljam neke stvare koje nisu za vas interesantne, prvo se pomisli kako da se zloupotrijebi, i svagdje gdje imate lufta, gdje imate neograničenu vlast, da nemate nešto regulisano, kontrolisano, imate ovakve stvari. Prema tome, treba biti svjestan činjenice da su ovo bitni elementi da budući Parlament mora držati stvari u svojim rukama. Govorio sam da je Parlament najodgovorniji, također ponovio sam više puta, koliko je to naišlo na odjek vidio sam, vidio sam da u javnosti nije, jer ovdje novinari samo citiraju predstavnike vodećih političkih stranaka, dakle postoji jedno dodvoravanje, postoji uzajamna prožimanja u nekim interesima, pa i kod novinarstva, medija, itd., itd. Zašto sam predlagao dakle da, odnosno konstatovao više puta da Parlament je najodgovorniji? Pa, Parlament reguliše stvari, revizori snimaju situaciju, dakle oni vrše tzv. uviđaj na licu mjesta i utvrđuju faktičko i pravno stanje, revizori nemaju ovlaštenja da pokreću neke postupke, itd. Jako bi mi bilo drago da imamo SDK umjesto revizora kojima su svezane ruke. Dakle, SDK da vas ne podsjećam, oni, posebno oni stariji znaju kako je SDK radio. I pročitao sam negdje prije par mjeseci konstataciju jednog zapadnog medija koji je rekao da je to bio idealan model kontrole trošenja finansijskih sredstava. Dakle, jedan zapadni medij je 44 napisao, no međutim mi smo to eliminisali kao i sve druge stvari koje su bile dobre. Umjesto da zadržimo mi smo to eliminisali. Zašto se postavlja pitanje da od ovog neće biti ništa? Pa to ... često postavljaju pitanje a zašto diskutujemo uopšte? Pa zato što kontrolni organi u ovoj državi su kontrolisani od političkih stranaka. Oni su kontrolisani to je činjenica, tu nema dileme i ništa preduzeti neće ako su u pitanju neke stranke, odnosno lideri, itd., to je, to je prava rijetkost. Da mi imamo sudove u pravom smislu riječi ili tužilaštva sasvim druga situacija bi bila. Kako će sudovi da rade u našim uslovima, oni ne odgovaraju nikom, to sam ponovio više puta, oni su enklava u sistemu, oni nisu odgovorni ovom Parlamentu, oni odgovaraju sami sebi .../govori na engleskom/, pa ne možete suditi o svojoj stvari. Pa mi imamo, mi imamo Visoki sudski savjet koji ne odgovara nikome, koji imenuje sudije, dakle državnu vlast, jednu od najvažnijih državnih vlasti, ne odgovara nikom. On može imenovati, ja se nasmijem kad čujem da su neke sudije imenovane, pravi ne mogu proći, stranke se ovdje dogovore, dakle pusti ti mog, ja ću tvog, i tako stvari idu. I imamo pravosuđe tako da nikom ne odgovara. Šta ovaj Parlament, je li može nešto preduzeti prema pravosuđu? Ne može ništa. U Švajcarskoj možda je to korektnija, otvorenija stvar, stranke imenuju, dakle u dogovoru sa strankama imenuju se sudije, tužioci, itd. U Njemačkoj, jednoj klasičnoj pravnoj državi u Evropi, nema bez Parlamenta, pa kakav sudija da ne položi zakletvu pred Parlamentom, to su apsurdi da polažu zakletvu pred, pred predsjednikom Vijeća, pred samim sobom. To su gluposti ljudi moji, daj opametimo se, moramo mijenjati sistemski to, inače odgovornosti nema i sistem neće funkcionisati. Mora se ispostaviti sistem odgovornosti, odgovornost treba locirati na pravo mjesto a ne govoriti BiH je organizovana tako da jednostavno nije moguće da funkcioniše. Ma jeste moguće da funkcioniše, ima ona sve institucije, ali institucije ne rade. Zašto ne rade? Zato što ne postoji politička volja. Politička volja, što se obično podrazumijeva u javnosti, nije da se vrši pritisak na pravosuđe, na sudije, na tužioce, nego politička volja je ta da stvori kampanju unutar društva, da daje impuls radu tužilaštva i sudova i da donosi, naravno, zakone one koji odgovaraju okolnostima, dakle racionalne zakone i ne retroaktivne zakone. Mi smo imali tu primjenu retroaktivno ... zakona, to ne znam da li, al' upravo na krivično polje, upravo na tom polju to nije moguće i to studenti uče u drugoj godini studija, a imali smo i niko nije za to odgovarao, da će se napraviti veliki troškovi poslije, ponovna suđenja, odnosno ..., itd., itd. Dakle, mi smo društvo koje nema odgovornosti, niti Parlament ima svoju ulogu, Parlament je pod uticajem političkih lidera. E sad jako bi bilo dobro da imamo poštene političke lidere ... znao veoma malo ali da je pošten, ... [[ne razumije se – odmaknut od mikrofona]] mora biti rođen, odgojen da živi i radi pošteno. Hvala.
Zahvaljujem. Uvežni kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Pa evo, slučajno govorim iza uvaženog profesora Kunića i slučajno se moram nadovezati na ovu temeljnu tezu koju je on kazao, a koja otprilike glasi da je temeljni problem u sustavnom deficitu, u deficitu sustava u nedostacima samog sustava. Potpuno se slažem s tim, mi po ne znam koji put, koje je ovo u ovom mandatu, četvrto valjda, razmatranje revizijskih izvješća, svaki put raspravljamo o izvješćima Ureda za reviziju koja su takva kakva jestu, kvalitetna, ukazuju na probleme, nude rješenja. Svaki put mi se pridružujemo tome, donosimo vlastite zaključke koji uglavnom, uglavnom ne budu realizirani što naravno rađa frustraciju. I svi skupa, bez obzira iz kojih političkih opcija dolazili, se slažemo oko nekih općih stvari, oko nekih općih 45 standarda, svi smo jedinstveni da se treba boriti protiv korupcije, da treba suzbijati nezakonitosti, itd., itd., a sve se, i korupcija i nezakonito poslovanje, nezakonito djelovanje, sve se to ponavlja u nešto drugačijim formama uz određene pomake koji možda bude nešto optimizma. Po mom mišljenju pravi problem jeste načelne naravi, tiče se naše nespremnosti da napravimo iskorak stog deklarativnog opredjeljenja za borbu protiv korupcije, itd. ka praktičnoj i stvarnoj i učinkovitoj borbi protiv korupcije što podrazumijeva onda izgradnju takvog sustava koji neće biti nedorečen kakav je ovaj i koji neće biti neefikasan kao što je ovaj. Ja sam svojedobno predlagao donošenje jedne rezolucije koja je tako političke naravi, u najboljoj namjeri rezolucija je išla za tim da se osudi totalitarizam, zločini jednog totalitarnog sustava iz kojeg smo izišli negdje '90. kad smo zakoračili u demokraciju. Nije to prošlo, pretpostavljam zato što je krivo odčitano, a i sada sam mišljenja da temeljni problem zapravo leži u tome. Temeljni problem je u našim glavama u kojima je usidrena ta totalitarna matrica koja ima dvije glavne dimenzije. Prva je da partikularno dominira da je važnije od općeg, i druga je da je potpuno uredu, čak i etično i moralno deklarirati jedno a raditi drugo. I znamo ima tih primjera, evo navešću kratko, primjer Istočne Njemačke ona je bila demokratska a ne Zapadna Njemačka, itd., itd. I to nam se događa i kad je riječ o ovome o čemu govore ova revizijska izvješća, posebno o čemu govore ova revizijska izvješća gdje su iskazana mišljenja sa rezervom. I što je rješenje? Rješenje je naravno da pokušamo napraviti jedan sustav koji će biti efikasan i dosljedan i unutar kojega ćemo precizno definirati stvari do te mjere precizno da će to biti striktno i da neće biti, da neće biti ostavljen prostor da se može postupati i ovako i onako. Nije u svim slučajevima to naravno moguće, ali je moguće težiti tome jer jedino na taj način ćemo takvim preciznim definiranjem, odgovarajućom objektivacijom, konkretizacijom, mjerljivošću doći u situaciju da bude očigledno, da ne bude upitno, nego da bude očigledno da je netko prekršio neku normu, da nije u skladu s nekom normom, itd., itd. I naravno sljedeći korak, korak dalje koji bi čitav sustav onda do kraja učinio i efikasnim, bio bi da se sve to onda na odgovarajući način odrazi i kad je riječ o sankcijama, od internih, preko odgovarajućih intervencija u prekršajne sankcije, do, zašto ne, vidimo iz rasprava da je to i te kako nužno, do adekvatnih intervencija u kazneno zakonodavstvo. Jedino na taj način možemo sustav učiniti i dosljednim i efikasnim i s riječi, koje su takve kakve jesu, s deklarativnog prijeći na djela i učiniti evo ovu zemlju malo više zemljom u kojoj vlada pravo a ne nešto drugo. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Oprostite kolega Franjičeviću, ne znam da li sam ja Vas dobro razumio, da li ste Vi ustvrdili da uzroci ovom današnjem lopovluku su recidivi ovog totalitarnog sistema? Jesam li ja dobro Vas razumio ili sam krivo čuo? MATO
/nije uključen mikrofon/
E krasno, krasno Vam je objašnjenje, stvarno krasno, zaista. 46
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić, diskusija. Izvolite. MATO
/nije uključen mikrofon/
Evo kolega Mato Franjičević, odgovor na repliku. Izvolite.
Pa, ja, to ste apsolutno kolega dobro razumjeli, ja zaista mislim da je riječ o problemu, mi smo izašli formalno iz tog sustava kojeg ne treba spominjati '90. godine, ušli formalno također u jedan drugi sustav parlamentarne demokracije itd., ali zapravo nismo, bar po mom mišljenju, nismo napravili pravi obračun sa načinom na koji je funkcionirao taj sustav, posebno u glavama. Dakle, ja mislim da je temeljni problem koji rađa glavninu naših problema, inače i u gospodarstvu i u politici itd. u ovoj zemlji, pa možda i u široj regiji, da je temeljni problem ta totalitarna matrica koja stavlja ispred općeg interesa neki drugi pojedinačni, partikularni itd.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja ću biti kratak, posebno ove dvije zadnje replike su onako, dakle iz ovoga proizilazi da je stvarno problem negdje dublje u sistemu, je li, da ima neke korjene, odavno vuče korjene. Šta želim kazati? Evo, ovo je treća godina kako imam priliku ovdje u ovome Parlamentu biti dio kad se raspravlja oko ovih izvještaja. I prošle godine kad smo pričali o izvještajima iz 2012. godine otprilike su principi, ista je priča bila, isti problemi, isto na neki način mi odavde to vidimo. Ovih troje ljudi što sjede ovdje s ove lijeve strane također imaju svoj način kako sve ovo percipiraju o čemu mi govorimo, i neke mehanizme koje oni nama spominju šta mogu, šta ne mogu. Dakle, ja sam prošle godine predložio tri zaključka, sva tri smo, čini mi se, jednoglasno prihvatili, dakle malo je ovdje u Parlamento u ovome mandatu bilo stvari gdje se onako, kako bih rekao, listom složimo da je nešto ok, da je nešto ispravno. Evo, ja i ovaj put ponovo predlažem ista tri zaključka, može se naći u ovome, a mogu ih ja ponovo i napisati, dakle i tražim od Vijeća ministara informaciju dodatnu, dakle da nam, da nas informiše šta je zapravo se desilo i šta se je uradilo, u kojoj fazi je neka njihova opservacija onoga što smo mi ovdje zaključivali kad su u pitanju ta tri zaključka. I posebno evo apeliram na sve nas ovdje danas da konačno nađemo, snađemo tu neku snagu, kako bih rekao, da se zakon o fiskalnoj odgovornosti u BiH usvoji koji bi puno ovih nekih stvari o kojima mi danas ovdje govorimo eliminirao. Dakle, ja, ima nekoliko stvari koje sam i u proteklom periodu ovdje sistemski htio da govorimo, pa evo i ova stvar o kojoj ćemo poslije razgovarati oko ravnomjernog regionalnog razvoja, neka, kako bi rekao, sistemska priča bez da to neko posmatra na ovaj ili na onaj način. Mislim ukoliko ovdje smognemo snage, ako to ne uradi ova vlast neka će nova uraditi, pa ne bude li uradila ova od 2014 do 2018. neka će jednom to morati napraviti. 47 Dakle, ovo o čemu je maloprije Niko govorio, dakle da jedna institucija, jedna državna agencija sklopi ugovor vrijednosti preko stotinu miliona maraka na način da se ne poštuje Zakon o javnim nabavkama, da mi koji sjedimo ustvari ovdje smo ti koji tu pokazujemo nemoć da nešto možemo u tom smislu uraditi. Dakli, moramo sami sa sobom reći koliko, u sistemu kojeg mi trenutno imamo zbog nepostojanja ovih sistemskih propisa, koliko je zapravo moguće da ljudi manipuliraju, da se najdirektnije i najotvorenije upuštaju u neku vrstu dilema, korupcije, itd. Ja mislim da mi tu imamo odgovornost kao Parlament kad je u pitanju donošenje ovoga zakona o fiskalnoj odgovornosti koji bi jasno napravio ravni dokle može ići direktor određene agencije, šta radi jedno ministarstvo samo, šta radi ovaj vlada, a šta je to ustvari što ćemo mi diskutovati kao najviše zakonodavno tijelo u državi. Dakle, ja ću napisati, evo ponovo ovaj posebno zaključak koji se odnosi na donošenje zakona o fiskalnoj odgovornosti u BiH, a isto tako molim službe da nam ponovo podijele ono što sam prošle godine predlagao ovdje, oko čega smo se mi jedinstveno složili da je neki put kojim trebamo ići da ove probleme više nemamo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja vas sve srdačno pozdravljam. Kao član povjerenstva želim kazati da sam imao priliku i saslušati i jednu i drugu stranu i mislim da moja uloga, tako sam sebe zamislio, nije da ocjenjujem tu tko je kriv ili tko je prav. Dakle, očito je da se u izvještaju revizije jedna nesukladnost pojavila koju Agencija negira da je na drugi način urađena. Da li je nešto dobro urađeno menadžeri znaju kazati – treba raditi prave stvari na pravi način. Da li su odrađene prave stvari to bi nam mogla kazati revizija učinka, da li su odrađene prave stvari. Očito je da mi smo dobili osobnu iskaznicu na osnovu koje nam je i vizni režim ukinut, dakle dobili smo ono što smo tražili. E sad, da li je procedura zakonska zadovoljena u tome e o tome se revizija očitovala. I ono što možda od vas nitko nije kazao, ja ću pročitati odgovor revizije – sagledavajući cjelokupan postupak javne nabave i realizacije osobnih dokumenata radi objektivnosti istine želimo naglasiti kako u cijelom procesu, koji je opisan u izvještaju, pored odgovornosti Agencije postoji i odgovornost drugih institucija koje su bile uključene – Vijeće ministara BiH, Pravobraniteljstvo BiH, nadležno ministarstvo, a koje nisu adekvatno reagirale i do kraja ispratile svoje ... obaveze. To je konstatacija revizije koju ja prihvatam da je tako, ali ja nisam taj da sudim, imaju nadležni organi koji to će raditi. I podržavam ovo što smo mi kao povjerenstvo uradili, zaključke ove koji jesu, samo istina problem je, kolege su tu i kazale, da sve zaključke one koje smo mi u prošlim, u prošloj godini i pretprošloj donosili vezano za reviziju Vijeće ministara nije ispunilo, a mi nismo ni natjerali, ni adekvatno kaznili da to urade. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil, diskusija. Izvolite. 48
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Evo, kao predsjednik Komisije za budžet i finansije moram istaći svoje zadovoljstvo na protekli period i na učinke našeg rada, ako ništa drugo postigli smo jednu konzistentnost u našem radu i ..., ja bih rekao, pozitivnih elemenata našeg rada je dobra saradnja sa Uredom za reviziju, koji je, po mom mišljenju, uprkos svim svojim manjkavostima u zadnje četiri godine pokazao nekakav napredak, možda ne onakav kakav smo očekivali, ali u svakom slučaju napredak. Meni kao članu Komisije, a što je u krajnjem slučaju i na kraju mandata, jako bitno je da sam shvatio da u državi BiH ideološka matrica nije presudna, ni nacionalna matrica nije presudna, presudna je interesna matrica interesne koalicije. Sve se vrti oko interesnih koalicija, tako da se kao poslanik puno ne sikiram za budućnost države, jer očito je da je interesna koalicija toliko dominantna i moćna da nacionalna matrica i idološka matrica samo su jedan paravan koji treba da pokriju stanje trenutne svijesti u BiH. To je moje mišljenje i imam pravo da ga zadržim, da li sam u pravu nije bitno, a to ću pokazati i pokušati sa nekoliko eklemenata potvrditi. Ured za reviziju nije homogena struktura, možda i ne treba da bude, .... takođe odraz sveukupnog stanja u državi. Uvažavam te ljude koji su ukazali veliki napor da naprave kvalitetne izvještaje, ali je očito da postoji disonantni tonovi koji su eskalirali i na našoj Komisiji. Eskalirali su na način da postoje i tu određena, ja bih rekao, interesna razmišljanja, ne ulazim kojeg nivoa, kojeg stepena, ali postoje. Međutim, uprkos svega toga mišljenja sam da su izvještaji bili sveobuhvatni i kvalitetni i otvorili ono pitanje gdje smo mi pokazali svoju nemoć, a to je pitanje da upremo prstom znajući da se ništa neće desiti. U nekim agencijama, to je ovih sedam agencija kod kojih imamo mišljenja sa revizijom uz isticanje predmeta, dešavaju se isticanje predmeta i ponavljane greške u zadnje tri, četiri godine. To je činjenica. Tih sedam agencija ili institucija su najveći budžetski korisnici preko 60%, znači novac se tu troši, tu novac odlazi. Ovo što se desilo u IDDEEA-i je samo jedan tipičan primjer interesnih koalicija i interesnih dogovora. Ali u ovoj državi imate na desetine „ideica“, malih „idea“ koje mi nikad nećemo saznati zato što cifre nisu velike. Naš prag tolerancije je postao enormno visok, sto miliona je prag koji nas počinje da golica, pet miliona, četiri, tri, pa što je to, šta je četiri miliona, šta je pet, šta je tri. Znači, mi smo shvatili jednu, i ja kao predsjednik Komisije, notornu istinu da će zemlja ići svojim tokom bez obzira koliko mi ovjde pjevali, koliko štitili ovu ili onu stranu. Ali ipak moram istaći jednu stvar da je ovaj Ured za reviziju, bez obzira na njihove disonantne tonove, pa čak i otvorene sukobe tokom naših komisija, koje sam ja kao predsjednik pokušao da amortiziram i stišam, su pokazali da u BiH ima „idea“, i sto miliona ne znači ništa, gdje se nama, gdje se govori da je to biznis, gdje se govori da će država zaraditi na račun svojih budžetskih korisnika, građana, puta tri, gdje nema alternative. Znači, mi uzimamo od onih koji nam daju. Gdje to ima? To ima samo u nedovoljno razvijenim demokratskim društvima kao što je ovo društvo. Ne slažem se, ne slažem se s mojim uvaženim kolegom Franjičevićem da je to relikvi totalitarnog režima. U totalitarnom režimu se to ne može desiti, jer se nije dešavalo dok je taj sistem funkcionisao. Onog trenutka kad su zombiji preuzeli vlast taj sistem je pokazao svoju lošiju stranu. To je naravno moje mišljenje, ne znači da sam u pravu, ne mogu nikada reći da je bivši sistem, iako mi nije blizak, loš bio, jer je ako ništa drugo kad je bio normalan upravljao ljudskim resursima na način na koji mi danas ne upravljamo. To je moja konstatacija, moje mišljenje, jer se sjećam u vrijeme nekakvog komunizma da kad su afere bile u Neumu da su ljudi za 6 hiljada maraka počinili samoubistva. Danas neće ni za 100 miliona, ni za 200 miliona. Znači radi se, ja bih rekao, o jednom, po mom mišljenju, izuzetno značajnom procesu u ovoj državi koji je takav kakav je, imamo puno ideja. 49 Zahvaljujem se bez obzira na sve Uredu za reviziju koji je pokazao konzistentnost ako ništa drugo štiteći neke svoje lokalne interese, iznio je ove podatke na osnovu kojih mi danas možemo govoriti ne samo o IDDEEA-i, o 100 miliona, nego hiljadu drugih „idea“ koje destruiraju tkivo javnih, odnosno budžetskih korisnika i ove države. Još jednom bih se zahvalio sekretaru naše Komisije i Sekretarijatu koji čine enormni napor da Komisija funkcioniše kvalitetno i u krajnjem slučaju da privede kraju ove revizorske izvještaje u svega, pa mislim, sedam ili osam dana. Ali evo, želim da zahvalim i Uredu za reviziju i želim da im poruči, kao predsjednik Komisije koji je u odlasku, je li, da moraju biti hrabriji i da moraju biti samostalniji. I bolje bi bilo da se dogovorite između sebe i da se posvađate između sebe a da iznesete konzistentat stav pa maka i ne bio toliko kvalitetan jer taj konzistentan stav će nam dati snage da se razračunamo s onim što je najveća pošast u ovom društvu, a to je korupcija. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Proglašavam pauzu do 15:30. Je li dovoljno u 15:00, je li dovoljno sat vremena? Ako je dovoljno sat vremena u 15:00 sati još bolje. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi nastavili sjednicu. Trenutno je tačka 80., Ad. 80. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2013. godinu, Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskih izvještaja BHRT-a za 2013. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2014. godinu
/nije uključen mikrofon/
Izvolite. 51
Dakle, kratka sugestija. U osnovi prihvaćam ako je to potreba da dobijemo još dodatnih 15-ak, 20 dana pa da na narednoj sjednici ovo do kraja izdiskutiramo, s tim što samo molim, dakle ovdje vas, s obzirom da je ova inicijativa već prihvaćena i ona je obavezna tačka dnevnog reda od strane ovoga Parlamenta, ukoliko ne budemo u mogućnosti idući put iz formalnih razloga, zbog kojih ni ovaj put nismo imali mišljenje ove Komisije jer je falio jedan član Komisije iz Doma naroda, dakle da mi svakako tretiramo onda na narednoj sjednici ovu tačku dnevnog reda. Ostavlja se ovaj prostor, kako se zove, dodatno Komisiji. Ukoliko to uradi uradi, ukoliko ne uradi mi ćemo idući put 25. ovaj dio prodiskutovati i na neki način se odrediti spram svega ovoga. Nadam se da ste me u tom smislu razumjeli šta je moja intencija.
Ja se nadam da smo u međusobnom razgovoru to sve utanačili i da sam ja uradio baš onako kako sam rekao da se uradi. Znači, ova tačka mora da bude tačka idući put, jer glasamo o tome da se odgodi rasprava. Ja ne znam šta sam još dodatno trebao da uradim, ali ako ste Vi imali ovdje potrebu da još poslanicima to utanačite i 100% dogovorite nemate potrebe da kažete da ja nisam razumio. Ja sam itekako razumio i uradio ono što ste zamolili od mene i stvarno niste imali potrebe nikakve da se javljate. Hoćemo li sad da glasamo o tome da se odgodi rasprava? Pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. 27 za, nije bilo protiv ni suzdržanih. Konstatujem da smo ovaj zaključak usvojili. Prelazimo na 84. tačku, Ad. 84. Odluka Predsjedništva Bosne i Hercegovine o postavljenju na dužnost zamjenika komandanta Operativne komande Oružanih snaga Bosne i Hercegovine za operacije Odluka je u proceduru dostavljena 01.08.2014. godine. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost Mišljenje o odluci je dostavila 02.09. Odluka je podržana i predloženo je domovima da je potvrde. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Idemo na 85. tačku, Ad. 85. Imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, materijal Ministarstva pravde BiH
/nije uključen mikrofon/
To znači u 15:55, jel'? U 15:55 glasanje. Dobro, zahvaljujem. 53 [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici molim vas da se pripremite za glasanje. Tačka 1. – Usvajanje zapisnika sa 70. i 71. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv 1, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili oba zapisnika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]